Europa-Kommissionen: 
Tacis Programmet 
Årsberetning 1997 
Bruxelles 03.07.98 kom(98) 416 endelig udg. 

Indholdsoversigt Side 
Europa-kommissaerens forord 2 
Tacis i 1997 - en oversigt 4 
Sammenfatning af Tacis' interimsevaluering 7 
Armenien 8 
Aserbajdsjan 10 
Hviderusland (Belarus) 12 
Georgien 13 
Kasakhstan 15 
Kirgistan 17 
Moldova 18 
Mongoliet 20 
Den Russiske Federation 22 
Tadsjikistan 26 
Turkmenistan 27 
Ukraine 29 
Usbekistan 32 
Mennesker, projekter og politik 34 
Regionale programmer 40 
Programmer for mindre projekter 44 
Phare og Tacis Demokratiprogram 49 
0konomiske og driftsmaessige resultater 50 
Tacis-midler bevilget pr. sektor 1991-97 53 
Kronologi 1991-1997 55 
Nye milepaele i sigte 56 
* 1 
Europa-kommissærens forord 
'Aftalen om Partnerskab og Samarbejde med Rusland betyder, at vi er nået til et nyt, vidtrækkende stadie i forbindelserne, hvorfra Tacis bedre end nogenside 
f$r kan ud$ve sin funktion som vægtstang for en vellykket overgangsproces' 
Tacis-programmet har i 1997 løst nogle vigtige 
opgaver i en verden præget af forandring i forholdet 
mellem EU og de Nye Uafhængige Stater (NUS). 
En af de vigtige begivenheder i 1997 var Aftalen om 
Partnerskab og Samarbejde (APS) mellem EU og 
Rusland, der trådte i kraft i december. Inden udgan­
gen af 1997 var man i færd med at ratificere i alt 10 
APS'er med hver af de nye, uafhængige stater. I 
løbet af 1998 forventes aftalerne med Ukraine og 
Moldova at træde i kraft, og de øvrige følger lige i 
kølvandet. Aftalen forpligter begge parter til at indgå 
en højere grad af politisk dialog og til at samarbejde 
på en række områder. Hermed er vi nået til et nyt, 
vidtrækkende stadium i forbindelserne, hvorfra Tacis 
bedre end nogensinde før kan udøve sin funktion 
som vægtstang for en vellykket overgangsproces. Der er konstateret væsentlige udviklingstendenser i 
NUS i 1997. De nationale økonomier har udvist tegn 
på et reelt genopsving. Strukturændringerne i flere af 
partnerlandenes økonomier har i forskellige tilfælde 
været ledsaget af beredvillighed til at bevæge sig i ret­
ning af internationale, økonomiske strukturer, navnlig 
gennem optagelse i Verdenshandelsorganisationen 
(WTO). Flere af NUS-landene har med støtte fra Tacis 
indledt forberedelser til optagelsen som medlemmer 
af WTO. Det er gået fremad med iværksætter- og virk­
somhedskulturen, miljøbevidstheden og interessen 
for menneskelige ressourcer. Der er også en voksen­
de bevidsthed om fordelene ved regionalt samarbej­
de som et middel til at opnå politisk og økonomisk 
stabilitet. De to "flagskibe" blandt Tacis-programmer-
ne, TRACECA og INOGATE, anses i denne forbindel­
se for at være vigtige redskaber. 
2 
+ * * 
Præstationsmæssigt var 1997 et rekordår for Tacis, 
idet der i alt blev kontraktbundet 691 millioner ECU 
- det højeste beløb siden programmets start. 
Mængden af ikke-kontraktbundne midler blev for­
mindsket betydeligt, nemlig fra 752 millioner. ECU til 
543 millioner ECU. Disse resultater var frugten af 
en række ændringer i programmets ledelse, men så 
sandelig også af det udviste engagement hos alle, 
der har medvirket til den praktiske gennemførelse. 
I løbet af 1997 måtte Tacis-støtten til Hviderusland 
(Belarus) desværre nedtrappes. Bekymringen over 
udfaldet af folkeafstemningen i november 1996 og 
de påfølgende indenrigspolitiske begivenheder førte 
til, at EU's Ministerråd i februar 1997 krævede en 
"omhyggelig gennemgang" af den tekniske bistand 
og i september 1997 en indefrysning af al teknisk 
bistand på nær humanitært hjælpearbejde og pro­
grammer til fremme af regional udvikling og demo­
kratisering. I henhold til Rådets konklusioner blev 
der fra EU-side udarbejdet et program til styrkelse af 
borgerretssamfundet. Ligeledes gjorde forværrin­
gen af situationen i Tadsjikistan det umuligt at yde 
teknisk bistand på bæredygtig vis. Det blev derfor 
besluttet at indstille Tacis-aktiviteterne i landet. 
1997 blev desuden præget af initiativer med sigte 
på at styrke overvågningen og evalueringen af pro­
grammet. Der blev i juni 97 udgivet en uvildig midt­
vejsevaluering, som har givet Kommissionen et 
klarere billede af programmets styrker og svaghe­
der. I tråd med Europa-Kommissionens politik om en sund og effektiv forvaltning er der sket tilpasnin­
ger for at forbedre effektiviteten og tilgængelighe­
den, at koordinere diverse procedurer, at gøre 
udbudsprocedurerne klarere og mere gennemsku­
elige samt at styrke personalets uddannelse. 
Af fremtidige forandringer kan nævnes en 4. Tacis-
forordning, der forventes at træde i kraft i begyn­
delsen af år 2000. Forberedelserne af den nye 
forordning er indledt på basis af ovennævnte 
forøgede viden om programmets formåen. 
Den gryende æra for Aftaler om Partnerskab og 
Samarbejde sikrer en ny sammenhæng mellem 
udtryksmidlerne for relationer mellem EU og de nye, 
uafhængige stater. Det gælder dels i form af poli­
tisk dialog, handelsforbindelser og økonomisk sam­
arbejde, men også nyere temaer såsom fælles 
bekæmpelse af kriminalitet. Tacis' fremtidige rolle 
vil i stadig højere grad bestå i at understøtte APS-
processen. Deri ligger der store udfordringer i ret­
ning af en yderligere styrkelse af stabilitet og 
fremgang i de Nye Uafhængige Staters fascineren­
de verden. 
Hans van den Broek 
Tacis i 1997 - en oversigt 
Tacis slår alle rekorder 
1997 var et rekordår for Tacis. Ud over en stigning på 8 
procent i de samlede udbetalinger var det mest impone­
rende resultat, at der blev indgået kontrakter til en værdi 
af 691 millioner ECU - en fremgang på 52 procent i for­
hold til det samlede kontraktbeløb for 1996. De planlag­
te programmer og projekter blev med forøget præcision 
realiseret til fordel for de folk og organisationer, der nyder 
godt af Tacis i partnerlandene. Med ikrafttrædelsen af den 
første Aftale om Partnerskab og Samarbejde blev der 
desuden indført nye politiske rammer for programmets 
virke i partnerlandene. 
De forbedrede resultater skyldtes til dels en strammere 
tidsplanlægning af de interne procedurer. Eksempelvis 
havde Tacis-udvalget pr. 1. maj 1997 fået forelagt pro­
grammer svarende til næsten 40 procent af årets samle­
de budget. Tacis er indstillet på, at bistanden skal ydes 
hurtigst muligt efter, at behovene er blevet klarlagt. Pro­
grammets ledelse har derfor strammet op på tidsplaner­
ne, fået afklaret ansvarsområderne og forenklet 
procedurerne i 1997. 
De standardiserede kontrakter for begrænsede udbuds­
forretninger blev indført i januar 1997. Formålet var at 
gøre kontraktindholdet klart og forudsigeligt for alle par­
ter. Adgangen til Tacis-programmerne blev lettet med en 
ændring af reglerne for at tydeliggøre procedurerne mht. 
tidsfrister, udbudsforretninger og evaluering samt for at 
sikre, at der blev sørget for dokumentation på alle tre 
arbejdssprog. 
Der er i årets løb sket en stærk reduktion af efterslæbet 
på 752 millioner ECU i form af øremærkede, men ikke 
kontraktbundne pengemidler, som havde hobet sig op 
ved udgangen af 1996. Det forhøjede tempo betød også, 
at der i første halvår blev afgivet tilbud på kontrakter for 
et samlet beløb, der var dobbelt så stort som i samme 
periode året før. Præstationerne mht. kontraktindgåelse, 
som oversteg målsætningen med 28 procent, er det bed­
ste årsresultat siden programmets start i 1991. 
Gennemsnitsfristen for afregning af fakturaer er blevet for­
kortet fra 85 til 56 dage. Der er også gjort indledende til­
tag for at rydde op i det store antal småprojekter, som 
havde overlevet fra tidligere perioder, og som ofte var 
besværlige og tidsrøvende at administrere. 
Tacis tilpasser sine rammer 
Den kraftige fremskyndelse af «APS-processen» (Aftaler 
om Partnerskab og Samarbejde) i 1997, hvor den første 
af aftalerne blev indgået med Rusland i december, har styrket de politiske og strategiske rammer for Tacis' virke. 
APS'erne er møntet på at sikre reelle partnerskaber og 
vedvarende rammer for borgernes stabile sikkerhed og 
velstand. Aftalerne er både strategiske og dynamiske, 
idet der er taget højde for interne forandringer i såvel EU 
(f.eks. unionsudvidelsen og indførelsen af fælles valuta) 
som i De Nye Uafhængige Stater, efterhånden som part­
nerlandene indtager deres berettigede plads i det øko­
nomiske verdenssamfund. 
Overvågning af resultater 
Hvis bistanden skal kunne fungere effektivt, må det kon­
trolleres, om hjælpen er relevant, hvor godt den gen­
nemføres, og i hvor vidt omfang resultaterne indfrier 
forventningerne. I løbet af 1997 ændrede Kommissionen 
på nogle punkter sine metoder til at udøve en sådan kon­
trol. Der skete en væsentlig forbedring af Tacis' egen pro­
jektovervågning, og overvågningsholdene udarbejdede 
således over 600 rapporter. Under overvågningen bedøm­
mes et antal udvalgte projekter i form af skriftlige rappor­
ter, der sammenholdes med et sæt klart definerede 
præstationskriterier. Rapporterne er hver på deres måde 
vigtige og kan vise, hvor tingene er gået godt, eller kan 
være med til at korrigere kursen på et projekt allerede 
inden, det er begyndt (eller endda standse fejlslagne til­
tag). Tacis' overvågningsaktivitet indgår imidlertid i et 
overordnet, internt evalueringssystem, der hele tiden fun­
gerer som rettesnor for programudvikling, projektplan­
lægning og styring. 
Tacis' overvågningshold fik i 1997 en styrket funktion, 
ligesom der blev knyttet et tættere samarbejde med Euro­
pa-Kommissionens delegationer, koordineringsafdelinger 
og tekniske kontorer i partnerlandene. Der blev desuden 
indført en hyppigere kontrol med de store projekter, og 
der blev i årets løb også udarbejdet en komplet databa­
se med alle udarbejdede tilsyns- og evalueringsrappor­
ter siden 1995. Databasen bliver offentligt tilgængelig i 
midten af 1998. 
Den fornyede fokusering på «bedømmelseskultur» sås 
også af, at der fra begyndelsen af 1997 blev åbnet en 
særskilt evalueringsafdeling. Afdelingen blev oprettet som 
resultat af Kommissionens tiltag for at fremme en «sund 
og effektiv forvaltning», at stimulere Budgetmyndighedens 
interesse samt at imødekomme Europa-Parlamentets og 
Revisionsrettens konkrete anmodninger om en mere uaf­
hængig bedømmelse af Tacis. Evalueringsafdelingens 
arbejde støttes af medlemsstaterne, og Tacis-udvalget 
(bestående af repræsentanter fra medlemslandene) får 
hvert halve år forelagt rapporter. Den nye afdeling sup-
pierer Tacis' interimsevaluering (se det særskilte afsnit 
herom). Evalueringen af den Tacis-finansierede støtte til 
lederuddannelse og til Phare- og Tacis-programmet for 
demokrati er afsluttet. Den nye afdeling arbejdede ved 
årets udgang på yderligere 11 evalueringer om Tacis-pro-
grammer inden for transport, videregående uddannelse 
og. venskabsbyprojekter. Der arbejdes også på bedøm­
melser af landeprogrammerne for Georgien og Ukraine, 
undersøgelser om særskilte sektorer i bestemte lande, 
f.eks. omstrukturering af landbrug eller virksomheder i 
Rusland samt om offentlig forvaltning i Kasakhstan og 
Usbekistan. Af øvrige programområder, som er blevet 
udvalgt til nærmere gennemgang, kan nævnes visse dele 
af Programmet for mindre projekter transport og tele­
kommunikation, INOGATE og nuklear sikkerhed. Der er også blevet gennemført en større undersøgelse specielt 
om Rusland. Hensigten at få tempoet så højt op, at der 
kan nås én eller to evalueringer om måneden. 
Tacis spreder information 
Tacis har i 1997 gjort en betydelig indsats for at sikre en 
effektiv informationsudbredelse om programmets resul­
tater. Blandt tiltagene er en meningsmåling om Tacis i 
både EU og i De Nye Uafhængige Stater, og der i NUS 
blevet opbygget mere konstruktive partnerskaber med 
Tacis-kontorerne for at sikre en bredere informationsfor­
midling. Der har siden 1991 eksisteret et særligt infor­
mationskontor for Tacis (og for Phare-programmet, der 
yder støtte til Central- og Østeuropa). Kontoret modtog 
5000 besøgende og besvarede mere end 50.000 fores-
Land Vejledend< 
program 
Armenien godkendt i 
1996 
Aserbajdsjan godkendt i 
1996 
Hviderusland 
(Belarus) 
Georgien godkendt i 
1996 
Kasakhstan godkendt i 
1996 
Kirgistan godkendt i 
1996 
Moldova godkendt i 
1996 
Mongoliet godkendt i 
1996 
Rusland godkendt i 
1996 
Tadsjikistan 
Turkmenistan godkendt i 
1996 
Ukraine godkendt i 
1996 
Usbekistan godkendt i 
1996 Handlingsprogrammer 
godkendt i 1997 
herunder SPP'er (mb. ECU) 
godkendt i 1996 
godkendt i 1996 
godkendt i 1996 
Nationalt program - 24.0 
Nationalt program -13.0 
Nationalt program -18.0 
godkendt i 1996 
Nationalt program -133.0 
Nationalt program -11.5 
Nationalt program - 44.0 
godkendt i 1996 APS 
undertegnet 22.4.96 
undertegnet 22.4.96 
undertegnet 6.3.95 
undertegnet 22.4.96 
undertegnet 23.1.95 
undertegnet 9.2.95 
undertegnet 28.11.94 
undertegnet 24.6.94 
ikrafttrådt pr. 1.12.97 
(Indledt 24.5.97) 
undertegnet 14.6.94 
undertegnet 21.6.96 Interimsaftale 
undertegnet 10.12.96 
ikrafttrådt pr. 1.12.97 
undertegnet 8.10.97 
undertegnet 25.3.96 
undertegnet 5.10.96 
ikrafttrådt pr. 1.9.97 
undertegnet 5.12.95 
ikrafttrådt pr. 1.4.97 
undertegnet 28.11.96 
undertegnet 2.10.95 
ikrafttrådt pr. 1.5.96 
undertegnet 14.7.95 
ikrafttrådt pr. 1.2.96 
undertegnet 1.6.95 
ikrafttrådt pr. 1.2.96 
undertegnet 14.11.96 
pørgsler i årets løb, ligesom der blev givet mere end 100 
forevisninger. For at imødekomme både offentlighedens 
og erhvervslivets behov blev der i februar 1998 åbnet et 
nyt informationscenter, der dækker såvel Tacis- som 
Phare-programmeme. 
Sideløbende er der via Tacis' informationsformidling 
udsendt over 20 publikationer, der beskriver program­
mets arbejdsmetoder og resultaterne af Tacis-projekter-
ne individuelt (eller gruppevis). Tacis har også 
videreudviklet sine web-sider under DG lA's adresse på 
Europa-serveren, hvorved et bredt udvalg af information 
- herunder udbudsforretninger og programoplysninger -
er blevet umiddelbart tilgængelige. Tacis-siderne blev 
besøgt over en halv million gange i løbet af 1997. 
Tacis har også reageret på den forøgede opmærksomhed 
fra andre EU-instututioners side. Europa-Parlamentet har 
afholdt talrige debatter i form af både udvalgs- og plen­
armøder om emner med mere eller mindre direkte ind­
virkning på Tacis. Desuden har delegationer fra 
Parlamentet som led i deres undersøgelser besøgt en 
række Tacis-projekter ude i praksis. På grundlag af Revi­
sionsrettens rapport rettede Parlamentet i 1997 sit søge­
lys imod Tacis-programmerne i Ukraine og i særdeleshed 
programmet om nuklear sikkerhed. 
Sammenfatning af Tacis' 
interimsevaluering 
Tacis' interimsevaluering konkluderes det, at program­
mets bidrag til overgangsprocessen har været relevant. I 
betragtning af de opnåede resultater er konklusionen 
overvejende positiv. «Tacis har indvirket på en række pro­
cesser af betydning for den fremtidige udvikling af mar­
kedsøkonomien og demokratiet i NUS og Mongoliet». 
Sådan lyder den væsentligste konstatering i den første 
uvildige evaluering af Tacis, som blev gennemført i 1997. 
Det følgende afsnit er et resumé af rapportens hoved­
punkter. 
Præstationer 
Det overvejende flertal af Tacis-projekterne, nemlig 80 
procent, anses ifølge tilsynsrapporterne for at have nået 
de planlagte resultater, mens de resterende 20 procent 
tildels eller slet ikke har indfriet forventningerne. 71 pro­
cent af Tacis-projekterne rapporteres at have opfyldt mål­
sætningerne «godt» (30 procent) eller «positivt» (41 
procent), mens 22 procent af projekterne blev bedømt 
som «skuffende» og 7 procent som direkte fejlslagne. 
87 procent af Tacis-projekterne vurderes at være godt 
målrettede i forhold de udvalgte partneres eller begunsti­
gede parters behov. 75 procent af projekterne findes at 
have haft en positiv indvirkning mht. opbygning af kapa­
citet i partnerorganisationerne, hvilket lover godt for en 
fremtidig afsmitning på de økonomiske resultater. 
53 procent af kontrahenterne blev vurderet at have leve­
ret en god eller udmærket præstation, 31 procent en 
overvejende positiv præstation og 16 procent en mid­
delmådig præstation. Tacis-projektemes effektivitet blev 
fundet at være bedst inden for sektorerne finansvæsen, 
ikke-nuklear energi, faglig uddannelse og telekommuni­
kation. 
I interimsevalueringen kritiseres det også, at der til dato er 
ofret for ringe opmærksomhed på demokratiets styrkelse 
og på retsvæsen og indre anliggender. Det tilføjes dog, 
at Tacis-projekterne på de fleste områder er med til at 
ændre den almindelige indstilling eller udviklingen af insti­
tutionernes formåen, hvilket er et positivt bidrag til at 
fremme demokratiet. Ledelse 
interimsevalueringen har været genstand for indgående 
drøftelser med både Tacis' ledelse og medlemsstaterne. 
Der tages højde for resultaterne af denne debat i den 
nuværende styring af programmet og i udarbejdelsen af 
den nye Tacis-forordning. Her følger en liste over de eva­
lueringer, der blev indledt i 1997, og dem, der forventes 
i 1998: 
Evalurering Forventet 
Georgien Forst i 1998 
Tempus forst i 1998 
Venskabsby-projekter forst i 1998 
Kasakhstan, Usbekistan 
(offentlig forvaltning) forst i 1998 
TRACECA midti1998 
Database for overvagning 
og evaluering midt i 1998 
Ukraine midt i 1998 
Rusland (erhvervsstotte) midt i 1998 
Programmet for 
sma projekter (erhvervsstcftte) midt i 1998 
Politisk radgivningsprogram midt i 1998 
Kasakhstan (erhvervsstotte) midt i 1998 
Rusland (landbrug) midt i 1998 
Armenien 
Forbindelserne med Armenien blev i december 1997 
yderligere styrket, da interimsaftalen trådte i kraft. Arme­
niens økonomiske vækst fortsatte i årets løb. Men det 
står stadig mere klart, at fordelene kun vil kunne udnyttes 
fuldt ud under forudsætning af den fornødne markeds­
adgang. I dag er Armeniens grænser til Tyrkiet og Aser­
bajdsjan lukkede på grund af de fortsatte stridigheder om 
landområdet Nagorno-Karabakh, og gennemrejseforhol­
dene til Rusland via Georgien er også vanskeliggjort. 
Støtte af overgangsprocessen 
Tacis fortsatte på denne baggrund med at yde en række 
bidrag til Armeniens omstilling, hvad angår både den pri­
vate sektor og udviklingen af menneskelige ressourcer. 
Hjælpen bestod konkret af projekter som f.eks. Armeni­
ens kooperative landbrugsbank (Agricultural Cooperati­
ve Bank of Armenia - ACBA), regionale landbrugsreformer, 
styrket handelsuddannelse og rådgivning til ledere af min­
dre virksomheder, forbedret adgang til energiforsyning, 
sundhedsreformer og modernisering af den offentlige for­
valtning. 
På et mere overordnet politisk niveau ydes der støtte til 
regeringens overholdelse af sine internationale forpligtel­
ser, som følge af Aftalerne om Partnerskab og Samar­
bejde med Fællesskabet og dets medlemsstater, og af 
landets planlagte tilslutning til Verdenshandelsorganisa­
tionen. Denne proces er fortsat med til at stimulere arme­
nernes tankegang i retning af en tættere integration i det 
internationale samfund og dermed en accept af nogle af 
de discipliner og kompromiser, der følger med. Landbrug og bankvæsen 
Armeniens kooperative landbrugsbank - et Tacis-støttet 
initiativ - gennemførte sit første regnskabsår, 1997, med 
et meget positivt resultat. Banken har haft meget at bety­
de for landet som helhed, idet den har bidraget til at opnå 
en indtil 30 gange højere udnyttelse af landbrugsjorden 
end tidligere. ACBA er den eneste bank, som yder mindre 
lån (3500-7000 kr) direkte til de lokale landmænd i et halvt 
eller et helt driftsår til indkøb af forbrugsmaterialer som 
f.eks. såsæd og kunstgødning. Også erhvervsmæssigt 
er det gået godt, idet lånene indtil nu er blevet tilbage­
betalt 100 procent. Banken blev oprettet på grundlag af 
en gennemførlighedsanalyse foretaget af Tacis, som også 
har ydet ekspertbistand til at udvikle bankens evne til at 
klare sig på et konkurrencebetonet marked. Planen er, at 
bankens afdelinger gradvis skal udbredes videre omkring 
i landet, og at serviceudbudet skal udvides til at omfatte 
middel-langfristede lån, diverse indlåns- og opsparings-
muligheder og andre bankprodukter. 
Velfortjente succeser 
Projektet med den armenske Skole for Offentlig Admini­
stration (Armenian School for Public Administration -
ASPA) har været en solstrålehistorie. I anden fase af sko­
lens udvikling blev støtten forstærket med forbedringer 
af uddannelsesindholdet og af lærernes kvalifikationer, 
selv om en forventet, ny lovgivning aldrig blev realiseret, 
hvilket gjorde det umuligt at tilpasse læseplanen til nye 
rammer for uddannelse af offentlige embeds- og tjene­
stemænd. 
Midler bevilget pr. sektor 
1991-97 (mio. ECU) 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omlægning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Politisk rådgivning og SPP'er 
Telekommunikation 
Andre aktiviteter 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 
0,3 
0,7 0 
3,54 0 
2,3 0 
0 0 
2 0 
5,7 0 
0 0,3 
14,24 
1,5 1,5 6,8 
0 
1,3 
0 
0 
0 
0 1,66 
0 
0 
2,85 
0 
0 0 
4,1 
0 
0 
0 
8,8 0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
2 
0 
0 
0 
0,5 0 
0 
0 
5,35 
0 
0,95 0 
0 
0 
0 
0 
0 1,66 
7,4 
0 
8,2 
0 
10,25 
lait 2,3 9,55 17 14 48,85 
Landbrugsjorden udnyttes nu op til 30 gange bedre end tidligere 
Det Regionale Landbrugsreformprojekt for Kaukasus 
(Regional Agricultural Reform Programme - RARP), der 
drives af Tacis og består i at hjælpe lokale landmænd med 
oprettelse og drift af kreditforeninger, har fungeret i Arme­
nien siden 1996, men her har der været mindre vind i sej­
lene end i andre dele af Kaukasus. 
Tacis har også deltaget i et projekt om koordinering af 
donorbistand ifm. udvikling af energisektoren. Projektet 
blev kronet med en kæmpesucces i løbet af 1997, hvor 
der blev indgået kontrakt med et olieselskab om udvin­
ding af olie og gas. Boringen begyndte kort tid derefter -
en stor landvinding, både teknisk og politisk set. 
9 * 
Aserbajdsjan 
I 1997 blev interimsaftalen med Aserbajdsjan undertegnet 
som et eksempel på de intensiverede samarbejdsforbin-
delser. Der blev i årets løb leveret endnu en række bevi­
ser på Aserbajdsjans styrkede internationale kontakter, 
f.eks. «Early-oil»-arrangementet i Baku i oktober. 
Den første olie fra Azeri begyndte at strømme nordpå ud 
af landet i oktober, og der blev i årets løb sluttet flere store 
kontrakter om olieudvinding. 
De virkelige økonomiske fordele ved olieudvindingen vil 
først kunne mærkes om nogle år og afhænger under alle 
omstændigheder af, at der sker fremskridt med udbyg­
ningen af rørledninger og andre faciliteter, som kræves 
for at få olien transporteret ud af landet. Privatiserings­
processen kom først rigtigt i gang i 1996, og ved udgan­
gen af 1997 var 400 mellemstore og store virksomheder 
i færd med at overgå til privat eje. Men landets hoved­
problemer er fremdeles byrden på 900.000 flygtninge, 
gennemsnitslønnen på kun godt 200 kr. om måneden og 
den omstændighed, at 70 procent af befolkningen lever 
under fattigdomsgrænsen. 
Støtte til energisektoren 
Fokuseringen af Tacis-arbejdet i Aserbajdsjan har i 1997 
afspejlet mange af de udfordringer, landet står overfor. 
Tacis har tydeligvis været aktiv på energiområdet, navn­
lig ifm. INOGATE-programmet, som med tiden skal frem­
me udbygningen af rørledningsnettet og dermed landets 
adgang til at eksportere olie. Tacis har også været med til 
at modernisere energidistributionen i Aserbajdsjans vig­
tigste industriegne og har ydet regeringen ekspertbistand i bekæmpelse af industriforurening. Dette vil ikke alene 
betyde miljøforbedringer for Det Kaspiske Hav, men også 
stimulere investeringerne i landet, idet de usikre hæftel­
sesforhold, som hidtil har afskrækket investorerne, nu er 
blevet mere klart defineret. 
Tacis rådgiver også regeringen mht. koordinering af ener­
gi- og brændstofstyringen. Målet er at skabe mere gen­
nemskuelige lovrammer og derved stimulere 
investeringerne fra udlandet. Handlingsprogrammet kom 
også til at omfatte et større - og særdeles synligt - gen-
opbygningsprojekt i Fizuli. Formålet er at hjælpe med at 
genetablere landområder, som led skade under Nagor­
no-Karabakh konflikten. Tacis har skaffet 22 landsbyer 
elektricitet og drikkevand. Med pumpestationer og kana­
ler blev der sikret vanding af hvedemarker. Denne bistand 
er blevet suppleret af et Tacis landbrugsprojekt, til fordel 
for 2000 landmænd, som har opnået mindre lån til indkøb 
af sædekorn og kunstgødning. 
Transport, uddannelse og erhvervsudvikling 
Tacis har samarbejdet med myndighederne i Azeri om 
udvikling på transportområdet, navnlig via TRACECA-pro-
jektet, der går ud på at anlægge en effektiv, øst-vest­
gående transportrute. Der er også gennemført projekter 
om etablering af uddannelse i revision og om udvikling af 
mindre virksomheder og menneskelige ressourcer. Inden 
udløbet af det igangværende Tacis-projekt vil alt 300 revi­
sorer være blevet uddannet i almindelige regnskabs- og 
revisionsprincipper. SMV-programmet (for små og mel­
lemstore virksomheder) resulterer i markedsundersøgel-
Midler bevilget pr. sektor 
1991-97 (mio. ECU) 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omlægning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Politisk rådgivning og SPP'er 
Telekommunikation 
Andre aktiviteter 
lait 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
0 
2,6 0 
1,9 
1,8 0 
1,8 
1,3 0 
1,7 
0 lait 
0 
8 
6,1 
0,4 
0 
0 
0 
0 
0 2,5 
0 
0 
4,4 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
8 0 
3,6 
0 
0 
0 
0,7 0 
2,5 
0 
0 
0 
0,4 0 
4,8 
0 
5,03 
1 
3,47 0 
0 
0 
0 
0 
0 2,9 
10,9 
0 
9,43 
1 
12,57 
0,4 12,5 16 50,9 
10 
Tacis medvirker til udviklingen af en effektiv øst-vestgående transportrute 
ser, bistand til virksomhedsplanlægning, nye kontakter 
og kurser til fordel for lokale virksomheder. 
Blandt andet er der gennem et Tacis-projekt på «Institut­
tet for offentlig administration» sørget for uddannelse af 
aserbajdsjanske embeds- og tjenestemænd. Efter Tacis-
støttens ophør sidst i 1997 er projektet blevet selvfinan­
sierende via aftaler med de lokale myndigheder, den 
private sektor og nytablerede private virksomheder i Baku 
samt gennem søgning af internationale støtteydere. Tacis-
mandskabet vil følge projektet for at kunne bedømme 
investeringsudbyttet på længere sigt. Endnu et projekt 
har medvirket til at strukturere faciliteterne til lederud­
dannelse, sådan at der på to universiteter nu kan udbydes 
MBA-kurser. I øvrigt har et arbejdsmarkedsprojekt også 
banet nye veje for Tacis. 
11 
Hviderusland (Belarus) SSPJB 
Som resultat af Ministerrådets beslutninger i 1997 er 
Tacis-aktiviteterne i Hviderusland (Belarus) blevet ind­
skrænket. Bekymringerne over folkeafstemningen i 
november 1996 og de følgende indenrigspolitiske begi­
venheder førte til, at Udenrigsministrenes Råd i februar 
1997 forlangte en «nøje gennemgang» af den tekniske 
bistand, og at al støtte i september 1997 blev stillet i bero, 
undtagen det humanitære hjælpearbejde og program­
merne for regional bistand og demokratisering. Som følge 
heraf er Hviderusland det eneste Tacis-land, for hvilket 
der ikke hverken er indgået noget vejledende program for 
perioden 1996-99 eller gennemført noget handlingspro­
gram i den nuværende programperiode. 
Støtte til samfundsudvikling 
I tråd med Rådets konklusioner fra december udarbejde­
de Kommissionen i slutningen af 1997 et forslag om et 
støtteprogram med et budget på 5 millioner ECU (Tacis 
Civil Society Development Programme) til Hviderusland. 
Der sigtes på følgende tre målgrupper: NGO'erne, medi­
erne og undervisningssektoren. 
Igangværende projekter 
I årets første halvdel var der stadig uafsluttede program­
mer fra 1995 om landbrugsuddannelse (tilpasning og 
udvikling af nye pensa for landbrugsskolerne i Hvider­
usland), og energireformer (energiudnyttelse i beboel-
sessektoren samt omstrukturering og privatisering af 
energisektoren i Hviderusland). Et erhvervscenter i Minsk 
finansieres også stadig med midler fra 1995. Et projekt 
om omstilling af fhv. militært tilknyttede virksomheder (og om udvikling af nye afsætningsmuligheder for disse) blev 
udsat i endnu et halvt år. Endvidere er der 12 tilbage­
værende projekter under Tempus-uddannelsesprogram­
met. I årets løb blev der afsluttet et projekt om 
menneskelige ressourcer (styrkelse af den offentlige 
arbejdsformidling i Hviderusland) samt et erhvervsstøtte­
projekt under det «produktivitetsfremmende initiativpro­
gram». 
Regionale projekter 
Hviderusland er involveret i flere projekter under Tacis-
programmet for mellemstatsligt og grænseoverskridende 
samarbejde. Eksempelvis er Hviderusland også omfattet 
af et projekt fra 1996 vedrørende de transeuropæiske 
transportnet, som udbydes i offentlig licitation i begyn­
delsen af 1998. To vigtige transportkorridorer passerer 
Hviderusland, nemlig Øst-vestkorridor II, der forbinder 
Berlin, Warszawa, Minsk og Moskva, og den lange Nord-
sydkorridor IX fra Finland til Grækenland. 
Midler bevilget pr. sektor 
1991-97 (mio. ECU) 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omlægning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Politisk rådgivning og SPP'er 
Telekommunikation 
Andre aktiviteter 
lait 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
0 
0,3 
0,68 0 
7,52 
1 lait 
0 
21,82 
1,68 
1,6 
4,1 
2,24 
0 
0 
0 2,51 
1,9 
1 
0,7 
0 
0 2 
0 
2 
0 
0 
1 0 
0 
1,3 
0 
0 
0,7 2 
3 
0 
0 
0 
2 0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
5 8,11 
9 
6,54 
0,7 
0 
8,7 
8,92 14,63 12 56,55 
Der blev i begyndelsen af 1998 bevilget 5 millioner ECU til aktiviteter til styrkelse af borgerretssamfundet 
12 
^:r:*"":~"-*r«M 
Georgien ... onj.i v J, 
Interimsaftale med Georgien trådte i kraft i september 
1997 og repræsenterer et skridt i retning af den Aftale 
om Partnerskab og Samarbejde, som blev undertegnet i 
1996 og nu er på ratificeringsstadiet. Regeringen har fort­
sat arbejdet på at indhente det forsømte med hensyn til 
økonomiske reformer. Georgien har også fremdeles til­
trukket store mængder international donorstøtte, fordi 
landet endnu en gang er blevet anerkendt som et 
mønstereksempel på demokratisk udvikling. 
Hvad angår de hidtil uløste indenrigskonflikter, er der sket 
en vis fremgang i det sydlige Ossetia, og EU støtter de 
små skridt på basis af samarbejde om tekniske anliggen­
der såsom transport og energi. Med støtte fra Tacis har 
man også fortsat arbejdet med genopbygning af Inguri-
vandkraftværket - et projekt af interesse for landet. 
Reformer af lovgivning og offentlig forvaltning 
Parlamentet besluttede i september at bringe hele Geor­
giens lovgivning i overensstemmelse med Europæiske 
forskrifter, og der blev vedtaget nye love for at komme 
videre med reformerne. Tacis har også ydet bistand til 
efteruddannelse af parlamentets personale. Tilbage står 
nu udfordringen i at sikre en korrekt gennemførelse i prak­
sis, hvilket øger betydningen af den støtte, som Tacis i 
1997 har ydet for at fremhjælpe Georgiens ansøgning om 
medlemsskab af Verdenshandelsorganisationen (WTO). 
Georgien erkender, at landet - ud over sin egen vilje til at 
knytte stærkere bånd med det internationale samfund -
også har brug for udenlandsk hjælp til sin tilpasning mht. 
handel, tekniske standarder, statsstøtteordninger samt 
lovgivning om intellektuel og industriel ejendomsret for at kunne opfylde WTO's betingelser. Endvidere har Tacis-
programmerne i 1997 også bidraget til at fremskynde 
hårdt tiltrængte reformer inden for den offentlige sektor. 
Erhvervslivet er også ved at blive forberedt på at klare sig 
under nye vilkår, takket være et vidtspændende og meget 
rost støtteprogram for mindre virksomheder. Endelig er 
der ydet støtte til udviklingen af hensigtsmæssige lovram­
mer for et værdipapirmarked. 
Omstrukturering af virksomheder 
Centret for Omstrukturering af Virksomheder og for Ledel-
sesbistand (Centre for Enterprise Restructuring and 
Management Assistance - CERMA) i Georgien er et af 
Tacis' bestræbelser på at støtte præsident Shevardna­
dzes ambition om, at der inden år 2000 skal omstruktu­
reres 100 virksomheder og uddannes 200 lokale 
konsulenter. Projektet vil muligvis blive støttet med op 
imod 100 millioner kroner fra Verdensbanken. I 1997 stod 
Tacis for oprettelsen af CERMA og opnåede en forord­
ning fra præsidenten om at give Centret en officiel funk­
tion og beføjelse, ligesom der blev ansat og oplært 20 
lokale medarbejdere. I løbet af de første fem måneder 
efter, at CERMA var blevet fuldt funktionsdygtigt, blev der 
tillige gennemført en vellykket omstrukturering af fem virk­
somheder, heriblandt en kornmølle. Her blev der på anbe­
faling af en pensioneret fransk bager, som Tacis havde 
engageret som ekspert, startet landets første produktion 
af franske croissanter, og det blev en bragende succes. 
CERMA samarbejder desuden med otte andre virksom­
heder inden for f.eks. belysningsindustri, farmaceutika og 
forarbejdning af landbrugsprodukter. 
Midler bevilget pr. sektor 
1991-97 (mio. ECU) 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omlægning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Politisk rådgivning og SPP'er 
Telekommunikation 
Andre aktiviteter 
lait 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
1,18 
4,96 1,25 1,3 1,5 
16 lait 
0 
0 0 
3,5 0 
0 0 
3,6 0 
1,9 0 
4,85 0 
0 0 
13,85 
7,03 
2,65 
0,4 
0,73 
0 
0 
0 1,5 
0 
0 
2,75 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
6 1,8 
0 
0 
0 
0 
0,8 0 
2,3 
0 
0 
0 
0,5 0 
3,5 
0 
4,58 
1 
0,57 0 
0 
0 
0 
0 
0 5,95 
6,2 
0,73 
7,33 
1 
7,87 
49,96 
13 
Tacis fokuserer stærkt på energisektoren i Georgien 
Støtte til landbrugssektoren 
På landbrugsområdet er der på forsøgsbasis etableret 
regionale landbrugshandels-uddannelses- og konsulent­
centre for at hjælpe private landmænd og landboorgani­
sationer med at tilpasse sig markedsøkonomiens 
spilleregler. Udviklingen af landbrugslåneordninger har 
fået et skub fremad med vedtagelsen af en jordbrugslov 
og ved den begyndende etablering af private handelsfolk 
inden for landbrugssektoren og især kornhandel. Det 
Regionale Landbrugsreformprojekt for Kaukasus (Regio­
nal Agricultural Reform Programme - RARP), der drives af 
Tacis, har siden 1996 fungeret udmærket i Georgien. Pro­
grammet, der består i at hjælpe lokale landmænd med at 
oprette og drive kreditforeninger, er et nyskabende initia­
tiv, der trækker på vedvarende ekspertbistand for at sikre 
et konstant pengekredsløb. I Georgien har der hidtil kun 
været et enkelt misligholdt lån. I alle andre tilfælde har 
kreditforeningerne, der bygger på lokale landmænds gen­
sidige forpligtelser, sat medlemmerne i stand til at købe 
såsæd og kunstgødning eller nødvendigt udstyr, og låne­
ne er blevet indfriet til tiden. Der er ydermere ydet støtte 
fra det Europæiske Fællesskabs program til sikring af 
fødevareforsyning. Fokus på energi 
Energisektoren er af stor betydning for Georgien. Det 
samme er INOGATE-projektet af naturlige årsager, da 
Georgien er et vigtigt transitland. Tacis har imidlertid også 
drevet andre energiprogrammer, som er med til at dække 
de stigende forsyningsbehov ved at fungere som reserve 
for Georgiens internationale olieselskab, GIOC, der 
repræsenterer landet i det kaspiske olieeksportprogram. 
Endvidere har Tacis ydet ledelsesmæssig rådgivning i 
international handel ved at engagere forhenværende lede­
re i store, vestlige oliefirmaer. I andre projekter har man 
fokuseret på at mindske efterspørgslen, dels ved at for­
bedre myndighedernes takstopkrævning for energifor­
brug, og dels ved at etablere et center, der vejleder i 
effektiv energiudnyttelse. 
Blandt øvrige Tacis-programmer kan nævnes samar­
bejdsprojekter med lokale universiteter via Tempus-pro­
grammet samt udviklingsarbejde på transportområdet via 
TRACECA, herunder især genopbygning og forstærkning 
af vej- og jernbaneforbindelser ved den aserbajdsjanske 
grænse. 
14 
Kasakhstan K,A3AK,CTAH; 
KAZAKSTAN: 
Kasakhstans åbenlyse rigdomme af faktiske og potentielle 
ressourcer, især af olie og gas, men også af landbrugs­
produkter, har i 1997 tiltrukket stadig bredere opmærk­
somhed fra vestlig side. Interimsaftalen med det 
Europæiske Fællesskab er trådt i kraft, og håbet er, at 
der nu vil ske hurtige fremskridt i retning af en fuld ratifi­
cering og ikrafttrædelse af Aftalen om Partnerskab og 
Samarbejde. På denne baggrund har Tacis spillet sin rolle 
med bistand til omstilling, såvel på højeste politiske niveau 
som - via en række programmer - inden for områder som 
f.eks. industriel omstrukturering, erhvervsuddannelse, 
telekommunikation og endda lokale forsøgsprojekter 
såsom en familielægetjeneste - Tacis' første initiativ på 
sundhedsområdet i Centralasien. 
Støtte til virksomheder 
Nogle af de Tacis-projekter, der støtter mindre firmaer, 
har præsteret imponerende resultater, ikke alene hvad 
angår direkte bistand til nye iværksættere, men også gen­
nem arbejdet for at gøre det kasakhske erhvervsklima 
mere gunstigt for mindre virksomheder. I 1997 blev der 
fra præsidentniveau udstedt flere dekreter vedrørende 
små og mellemstore virksomheder (SMV), der også kom 
til at nyde godt af særlige støtteordninger - en udvikling, 
der falder i tråd med Tacis' strategiske rapporter om min­
dre virksomheders rolle i den økonomiske struktur. 
Siden 1991 har Tacis udvirket etableringen af helt væsent­
lige SMV-udviklingsfaciliteter i Almaty, og programmet er 
også begyndt at tilgodese de særlige behov i nogle af de 
vigtige regioner. Tacis har startet flere SMV-projekter i det kasakhske center til støtte og udvikling af iværksætteri­
nitiativ (Kazakh Centre) i Almaty. Et af projekterne - et 
erhvervsuddannelsescenter - som i 1991 blev oprettet for 
unge iværksættere, er nu økonomisk helt uafhængigt. 
Tacis' SMV-projekter byder i fællesskab på et center for 
erhvervskommunikation, en afdeling for virksomheds­
planlægning og juridisk rådgivning samt et bibliotek med 
læsestof om politik og lovgivning vedrørende SMV. Her 
kan egnens virksomheder få råd og vejledning om virk­
somhedsplanlægning, hvormed de med positivt resultat 
kan ansøge om lån i lokale banker. 
Planen er at videreføre disse initiativer i styrket og cen­
traliseret form under en enkelt, overordnet kontrakt, dels 
for at undgå, at projekterne splittes, og dels for at kunne 
tilbyde et samlet kontaktled. Tacis garanterer aflønningen 
af det lokale mandskab, som holder samling på holdene, 
indtil Tacis' aftale om et nyt, centraliseret «udviklingscen­
ter for mindre virksomheder» realiseres efter at være ble­
vet godkendt sidst i 1997 eller først i 1998. Forandringen 
i det nye projekt, der bygger på 97-aktiviteternes succes, 
går stadig mere i retning af at hjælpe iværksættere, ikke 
alene med lånoptagelse men også med forbedring af 
deres ledelse og med tilbud om en sammenhængende 
bistand. En del af initiativet består i at oprette en «imple-
menteringsafdeling» for alle SMV-projekter i Kaskhstan, 
at rådgive regeringen i SMV-politisk henseende (hvorved 
der knyttes et vigtigt bånd mellem politik og praksis), at 
støtte SMV-udviklingen ude i regionerne, at hjælpe med at 
gøre «SMV-udviklingscentret» i Aktyubinsk økonomisk 
uafhængigt samt at koordinere hjælpen med al SMV-støt-
Midler bevilget pr. sektor 
1991-97 (mio. ECU) 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omlægning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Politisk rådgivning og SPP'er 
Telekommunikation 
Andre aktiviteter 
lait 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 
0 
0 0 
6,54 0 
6,3 0 
6,3 0 
5,9 0 
0 0 
7,2 0 
32,24 
4,87 1,4 3,15 1,8 2,9 17,12 
2,16 
0,7 
0 
0 
0 
0 
7,73 3,06 
3,2 
0 
6,4 
0 
0 
20,6 3,15 
0 
0 
0 
0 
1,4 
14 3,15 
0 
0 
1,63 
0 
1,12 
14 3 
0 
0 
0 
0 
3,2 
15 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 2,4 
1,4 
0 
5 
2,8 
2,2 
24 16,92 
5,3 
0 
13,03 
2,8 
7,92 
95,33 
15 
Adskillige Tacis-projekter i Kasakhstan drejer sig om udvikling af menneskelige 
ressourcer 
te fra anden side. Der er tale om en samlet og meget 
nyskabende metode. Også i Aktyubinsk findes der et vel­
lykket center for mindre virksomheder, som nu varetager 
strategisk rådgivning og stiler efter at blive økonomisk 
uafhængigt. 
Privatisering og omstrukturering 
Sideløbende har Tacis fortsat arbejdet på privatiseringen 
af betydelige statsaktiver, og dette er sket i et omskifte­
ligt politisk klima. Selv i tilfælde, hvor der ikke har kunnet 
findes udenlandske støttemidler, har Tacis formået at yde 
et nyttigt bidrag til den politiske planlægning i diverse 
ministerier, der i stigende grad påskønner værdien af at til­
trække investeringer udefra. Herudover har Tacis beskæf­
tiget sig med projekter til omstrukturering efter 
privatisering og har oprettet konsulenttjenester til rådgiv­
ning om markedsføring, omkostningsberegning og grund­
læggende ledelse for privatiserede virksomheder. Stadig 
flere mellemstore virksomheder har vist sig rede til at 
betale for denne rådgivning, efterhånden som vanen med 
at søge sagkyndig, ekstern bistand vinder indpas. 
Forsøget med engros-markedet for kød og grøntsager i 
Almaty, som Tacis oprindelig støttede med 40.000 ECU, 
har udviklet sig til en regulær, indendørs markedshal med 
forbedret varekvalitet og organiseret distribution. Føde­
vareministeriet er nu i færd med at udnytte ideen andre 
steder i Kasakhstan. Investering i menneskelige ressourcer 
Udvikling af menneskelige ressourcer har været et centralt 
element i adskillige Tacis-projekter i Kasakhstan. Landets 
MBA-program, KEMAP, er et af prestigeprojekterne, som 
gennemføres i samarbejde med andre støtteydere. Tacis 
er her i en indflydelsesrig position med hensyn til at note­
re fremskridt, hvilket tildels skyldes programmets nære 
forbindelser med skolens rektor og akademiske dekan. 
Endvidere udbyder Kasakhstans statslige Lederakademi 
nu et økonomistudium med 50 fag - et Tacis-støttet pro­
jekt, som viser sig at være så vellykket, at resultaterne nu 
udbredes rundt om i landet. Dette vil efterhånden kunne 
føre til etableringen af landets første anerkendte økono­
muddannelse. 
16 
Kirgistan 
Balancen i samkvemmet mellem EU og Kirgistan er grad­
vist ved at ændre sig, idet der tidligere mest var tale om 
humanitær- og fødevarehjælp, mens der nu arbejdes 
mere i retning af at udvikle handelssektoren. 
Fra politisk rådgivning til landbobanker 
Tacis-bidragene i 1997 har for det første haft en politisk 
indvirkning på højt plan (f.eks. via rådgivning af regeringen 
om modernisering af udenrigs-, finans- og økonomimini­
sterierne eller samarbejde med nationalbanken om 
oprettelse af en bankrådgivningsservice, der med honor-
arbaseret konsulentbistand kan medvirke til udvikling af 
handelsbanker). For det andet er der gjort en indsats for 
den befolkning, der bogstavelig talt har benene på jor­
den, nemlig landmændene. De har fået hjælp til at for­
bedre kvaliteten af deres besætninger, ligesom der er 
udviklet en grundlæggende struktur, der skal sikre låne­
muligheder for landbruget. Hjælpen til at opnå kreditad­
gang er ikke kun af administrativ art, idet der også ydes 
støtte til grupper af landmænd, som ønsker at optage lån 
med gensidig hæftelse. 
Udvikling af menneskelige ressourcer 
En række projekter til udvikling af menneskelige ressour­
cer, som blev indledt i 1997, har givet sidegevinster. Gen­
nem et vellykket projekt om tilpasning af den offentlige 
kreditsektor, som Tacis havde oprettet sammen med Ver­
densbanken og FN's udviklingsprogram (UNDP), blev det 
således demonstreret, hvor effektivt Tacis og de interna­
tionale finansieringsinstitutioner kan samarbejde. Tilsva­
rende fremmer et projekt om reformer af den offentlige forvaltning ikke alene effektiviteten inden for denne sektor. 
Initiativet påvirker nemlig også en rolle for udviklingen af 
det brede samfund og opbygningen af demokrati, fordi 
det efterhånden bliver god skik, at udnævnelser sker på 
grundlag af personlige kvalifikationer. 
Støtte til energisektoren 
Inden for energisektoren har Tacis været med til at afhjæl­
pe nogle af de organisatoriske svagheder og det deraf 
følgende energifrådseri. Man er også begyndt at beskæf­
tige sig med arven af gamle miljøskader. Tacis har tillige 
samarbejdet med myndighederne om at skabe en lovs-
tyrende funktion gennem oprettelsen af statsligt miljøa­
gentur. 
Større indblik i rets- og indenrigsvæsen 
Kirgistan har anmodet om Tacis-bistand til narkotikabe­
kæmpelse og har haft besøg af det EU-hold, som i 1997 
udarbejdede en rapport om alle Tacis-landenes retsvæs­
en og indenrigsanliggender. 
Midler bevilget pr. sektor 
1991-97 (mio. ECU) 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omlægning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Politisk rådgivning og SPP'er 
Telekommunikation 
Andre aktiviteter 
lait 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
0 
0,82 
0 0 
0 
2,6 0 
0 
1,6 lait 
0 
0,82 
8,2 
0 
0,7 
0 
0 
0 
0 2,71 
0 
5,7 
0 
0 
0 4 
2,4 
0 
0 
0 
1 0 
0 
0 
0 
0 
0 3,7 
1,7 
0 
0 
0 
1 0 
0 
0 
0 
0 
0 2,2 
1,5 
1,7 
2,3 
0 
1,3 12,61 
6,3 
7,4 
2,3 
0 
3,3 
0,7 9,23 10 13 40,93 
17 
Moldova 
EU's gode forbindelser og stærke politiske dialog med 
Moldova i hele 1997 kulminerede med, at landets uden­
rigsminister, premierminister og præsident besøgte Brux­
elles. Tacis-støtten blev ydet på baggrund af Moldovas 
stabile stræben efter at knytte tættere forbindelser med 
det internationale samfund og med Europarådet samt rat­
ificeringen af aftalen om mindretalsrettigheder. Aftalen om 
Partnerskab og Samarbejde forventes at træde i kraft i 
midten af 1998, hvilket vil føre til oprettelsen af et sam­
arbejdsudvalg og til en konsekvent rådføring med Tacis 
om den praktiske gennemførelse af APS'en i løbet af 
1998-99. 
Selv om der hersker bekymring over såvel langsomme­
ligheden af den økonomiske udvikling og reform som han-
delsunderskudet over for EU, er der alligevel sket 
forbedringer mht. valutastabilitet og inflationsstyring. Brut­
tonationalproduktet meldes også at være på vej op. 
Moldovernes engagement og effektivitet vedbliver ikke 
desto mindre at tiltrække en stor mængde international 
donorstøtte og aktiv medvirken, især fra amerikansk og 
tysk side. Tacis har et nært samarbejde med andre støt­
teydere i området. En rådgivende arbejdsgruppe holdt 
f.eks. et møde med Verdensbanken i december. 
Støtte til landbrugssektoren 
De vigtige Tacis-landbrugsprogrammer, som blev indledt 
i 1997, strakte sig lige fra det politiske til det rent prakti­
ske plan. Programmerne omfattede bl.a. støtte til Land­
brugsministeriet (omstilling til markedsorienteret økonomi), 
tilbud om politisk rådgivning og knowhow om jordbrugs­
reformer, udvikling af forsikringsordninger og ansporen­de foranstaltninger samt en stærk forbedring af lovgiv­
ningsrammerne for udenrigshandel. 
På det mere umiddelbare plan sigter Tacis-bistanden på 
at hjælpe landmændene ud af en ond cirkel af gæld, der 
forhindrer dem enkeltvis - og landbrugserhvervet som hel­
hed - i at udnytte potentialet fuldt ud. Som følge af pro­
duktionsnedgang, forrringede afsætningsbetingelser og 
mangel på likvide midler er de fleste landmænd i dag 
stærkt forgældede over for leverandører, banker og 
offentlige myndigheder som f.eks. landets socialfond, hvil­
ket forhindrer adgangen til lånoptagelse. Tacis assisterer 
et regeringsuafhængigt Agentur for Omstrukturering af 
Landbrug i et program om gældsudskillelse og -sanering 
for at hjælpe landmændene på fode igen, sådan at de 
efterhånden kan begynde at få overskud på regnskabet. 
Endnu et antal projekter har medvirket til udvikling af land­
brugsordninger og uddannelse af markedsføringsfolk for 
ad den vej at få BNP- og eksporttallene i vejret. 
Almen og faglig uddannelse 
På undervisningsområdet er Tacis begyndt at yde mere 
støtte til udvikling af faciliteter til uddannelse i økonomi 
på højere niveau. Lærerne er i dag ukendte med moder­
ne økonomiundervisning og er tilbøjelige til at bruge det 
første det bedste kildemateriale, som ofte er ude af trit 
med markedsøkonomiens realiteter. Derfor vil Tacis i løbet 
af halvandet år investere 1 million ECU i at forbedre lære­
anstalternes evne til at uddanne fremtidens akademikere, 
embedsmænd, forskere og finansielle analytikere i makro-
og mikroøkonomisk analyse og videregående økonomi­
ske studier. Projektet kom godt fra start med en forbed-
Midler bevilget pr. sektor 
1991-97 (mio. ECU) 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 
Nuklear sikkerhed og miljo 
Omlaegning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Politisk radgivning og SPP'er 
Telekommunikation 
Andre aktiviteter 0 
0 
0,13 
0,97 
0 
0 
0 
0 
0 0 
1,73 
2 
2,27 
2 
0 
1 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
1,45 
1,9 
4,7 
0,6 
0,6 
0 
0 
0,75 0 
1,5 
2 
2,5 
1,5 
0 
0 
0 
1,5 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
4,5 
4,25 
3,7 
0 
0 
4,9 
0 
0,65 0 
9,18 
10,28 
14,14 
4,1 
0,6 
5,9 
0 
2,9 
I alt 1,1 10 18 47,1 
18 
Tacis ' medvirken i udformningen af Moldovas reformered pensionslov spillede en stor rolle i landets socialforsorgsprogram 
ring af læseplanerne i kombination med initiativer til fordel 
for det stedlige erhvervsliv som bidrag til at få opbygget 
lokale forskningsfaciliteter. I mellemtiden har et Center for 
Erhvervskommunikation fortsat ydet rådgivning til mindre 
virksomheder og vil nu blive 60 procent selvfinansierende. 
Målrettet støtte på flere niveauer 
Tacis har i 1997 spillet en afgørende rolle i Moldovas soci­
alforsorgsprogram, idet der er ydet bistand til udarbej­
delse af lovforslag om en reform af pensionslovgivningen. 
Denne hjælp vil fortsætte under de kommende lovgiv­
nings- og gennemførelsesstadier. Også de mindre Tacis-
projekter har givet afkast på forskellige måder. Der er 
således givet sagkyndig rådgivning på områder af 
afgørende betydning for Moldova, bl.a. om tilslutningen 
til Verdenshandelsorganisationen, om gennemførelsen af 
Aftalen om Partnerskab og Samarbejde samt om opret­
telsen af en moldovisk, eksportfremmende organisation. 
Sideløbende er der ydet hjælp til at effektivisere den 
offentlige transport i Chisinau, takket være et Tacis-ven-
skabsbyprojekt med fokus på busbefordring. 
19 
Mongoliet 
Tacis' indsats i Mongoliet går ud på at fremme udviklingen 
af den politiske, sociale og økonomiske situation med 
henblik på at forbedre den lokale befolknings levestan­
dard og livskvalitet. 
For opfylde disse brede målsætninger, blev der i 1997 
indgået aftale om Tacis-programmer på følgende områ­
der: undervisning, turisme, socialforsorg, beskæftigelse, 
energiudvinding og -bevaring samt hjælp til de mindre 
virksomheder, som er nøglen til en spirende økonomisk 
vækst og den deraf følgende evne til at gennemføre refor­
mer. Nogle af programmerne har vist sig at være veleg­
nede til både at hjælpe mongolske virksomheder og at 
influere på regeringens tænkemåde. 
Støtte til mindre virksomheder 
Til trods for den påfaldende lange afstand mellem 
Ulaanbaatar og EU-landene, har det mongolske Erhvervs-
udviklingscenter formået at skabe et stort antal virksom­
hedskontakter og udvist evne til at samarbejde med 
internationale finansieringsinstitutter. Blandt de servicey­
delser, som Centret tilbyder mindre virksomheder, er: kur­
ser, erhvervsrådgivning, søgning af samarbejdspartnere, 
investeringsplanlægning og information. Herudover er der 
oprettet et net af regionale erhvervscentre. Centret hviler 
nu økonomisk i sig selv, takket være opkrævning af taks­
ter, aftaler om tilskud fra myndigheder og øvrige donato­
rer samt en betydelig sponsorstøtte fra virksomheder. 
Over 3.000 lokale iværksættere har fulgt kurser i virk­
somhedsfag og om sektorinddelte, specialiserede emner 
så forskellige som pølseemballager og legetøjsfabrikation. 
Centret har bl.a. udarbejdet nogle meget efterspurgte vej­ledninger, både om at drive erhvervsvirksomhed i Mong­
oliet generelt og om særskilte sektorer som f.eks. læder-
og cashmere-forarbejdning samt hoteldrift. 
Centret har bestået sin svendeprøve over for regeringen 
og har på grundlag af sin opbyggede troværdighed været 
i stand til at yde politisk rådgivning på højt niveau. Målet 
har været at styrke udviklingen og gennemførelsen af en 
sund økonomisk politik for mindre virksomheder som hel­
hed. Centret satte kraftige fingeraftryk, da det mongol­
ske parlament i 1997 vedtog en lovpakke om små 
virksomheder. Den praktiske gennemførelse er ligeledes 
blevet fremmet ved at styrke regeringsmyndighedernes 
bevidsthed om udviklingen af små virksomheder. Dette 
blev tildels opnået på basis af en studietur til EU-lande. 
Erhvervscentret har tillige udvist initiativ ved at afhjælpe en 
af de største begrænsninger for Mongoliets mindre virk­
somheder, nemlig hvad angår adgangen til finansiering. 
Centret har nemlig oprettet et firma, der på leasingbasis 
leverer produktionsudstyr til mineindustrien - et omkost­
ningsvenligt alternativ til den dyre bankfinansiering. 
Opbygning på samarbejdsbasis 
Mongoliets udenrigsminister, Shuker Altangerel, og Euro­
pa-kommissæren med ansvar for forbindelser til tredje­
lande, Hans van den Broek, afrundede det 4. møde i det 
fælles Samarbejdsudvalg EU-Mongoliet, der fandt sted i 
Bruxelles den 30. september, med en hjertelig sammen­
komst. Her blev der fra begge sider udtrykt påskønnelse 
af den anden parts anstrengelser for at bygge broer. På 
EU-siden var man imponeret over Mongoliets politiske 
stabilitet, økonomiske fremskridt, styrkede kontakter med 
Midler bevilget pr. sektor 
1991-97 (mio. ECU) 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omlægning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Politisk rådgivning og SPP'er 
Telekommunikation 
Andre aktiviteter 
lait 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
3,8 2,9 lait 
0 
0 0 
2,56 0 
0 0 
1,4 0 
0 0 
3,96 
6,7 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
1 
0 
0 
0 
0,64 0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
1,7 
0 
2,9 
0 
0,6 0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
2,7 
0 
2,9 
0 
1,24 
9,5 17,5 
* 20 * 
Tacis' handlinger i Mongoliet siger på at øge befolkningens levestandard og livskvalitet 
det internationale handelssamfund (nyligt medlem af 
WTO) og afskaffelse af importtold. Mongolerne frem­
hævede værdien af Tacis-programmet (der er for perioden 
1996-99 bevilget 20,5 millioner ECU og i årene 1991-95 
ydet 140 millioner dollars i støtte til landet) og dets sti­
mulerende virkning på udenlandske investorer. 
Transportforbindelser 
I 1997 blev Mongoliet tilsluttet Tacis' TRACECA-program, 
der blev introduceret i 1993. Formålet er at etablere en 
øst-vestgående transport- og handelskorridor fra Cen­
tralasien tværs over Det Kaspiske Hav gennem Kauka­
sus, på tværs af Sortehavet og videre til Europa. 
21 
Den Russiske Føderation 
Tacis har i 1997 på mange måder bistået den igang­
værende demokratiske og økonomiske reformproces i 
Rusland. Der er i særdeleshed i dette land taget en lang 
række nye initiativer for at styrke programmets resultater 
og synlighed samt visheden for at yde en velprioriteret, 
målrettet indsats. 
Et nyt grundlag for forbindelser mellem Rusland 
og EU 
En vigtig milepæl i 1997 var ikrafttrædelsen af Aftalen om 
Partnerskab og Samarbejde (APS) pr. 1. december 1997. 
Hermed er der indledt et nyt, historisk kapitel i samar­
bejdsforholdet. 
Aftalen om Partnerskab og Samarbejde forpligter EU 
såvel som Rusland til at intensivere det politiske og øko­
nomiske samarbejde, til at styrke den politiske udvikling 
samt til at arbejde for Ruslands integration i et udvidet 
europæisk samarbejdsområde. Endemålet er at skabe en 
indbyrdes økonomisk tilnærmelse mellem EU og Rusland. 
Dette vil efter Ruslands optagelse i WTO eventuelt kunne 
føre til oprettelsen af en frihandelszone. Et vigtigt, indle­
dende skridt består i at tilnærme det russiske lovsystem 
til EU-lovgivningen. Dette er en forudsætning for at kunne 
styrke og udvide samhandelen. 
Tacis har en nøglefunktion 
I Rusland fokuserer Tacis-programmet derfor på at støt­
te gennemførelsen af Aftalen om Partnerskab og Samar­
bejde. Tacis' prioriteringer blev aftalt, da premierminister 
Chernomyrdin i årets løb besøgte Europa-Kommissionens 
formand, Jacques Santer. Følgende områder står højt på Tacis bliver primusmotor for opfyldelsen af APS-målsætningerne 
22 Midler bevilget pr. sektor 
1991-97 (mio. ECU) 
Nuklear sikkerhed og miljo 
Dmlaegning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Politisk radgivning og SPP'er 
Telekommunikation 
Andre aktiviteter 
I alt 1991 
12,89 
27,2 
46,64 
50,85 
41,5 
32,87 
0 
0 
0 
211,95 1992 
0 
29,76 
24,57 
21,49 
16 
14,25 
0 
4,93 
0 
111 1993 
0 
54,5 
44 
12,5 
21,1 
13,55 
0 
5,1 
10 
160,75 1994 
0 
43,4 
18,85 
16,3 
19,5 
13,9 
18,95 
4,1 
15 
150 1995 
0 
40,6 
52,8 
17 
18 
12,6 
0 
5,4 
14,79 
161,19 1996 
5,5 
31,3 
33,8 
10,6 
11,5 
8,5 
26 
3 
2,8 
133 1997 
5 
28,7 
27 
13 
13 
7 
31 
4 
4,2 
132,9 I alt 
23,39 
255,46 
247,66 
141,74 
140,6 
102,67 
75,95 
26,53 
46,79 
1 060,79 
listen over Tacis-aktiviteter i Rusland: erhvervslivet, udvik­
ling af menneskelige ressourcer og den sociale sektor 
samt landbrug, energiforsyning, transport, telekommuni­
kation og miljø. 
Tacis er i Rusland det største tilskudsbaserede program 
for teknisk bistand og har siden 1992 indgået økonomiske 
forpligtelser for mere end 1 mia. ECU. Efter bestræbel­
serne på at skabe en bedre gennemskuelighed og målret­
ning af projekterne er der blevet knyttet nye 
samarbejdsforbindelser på lederniveau. Ikke mindst tog 
en ny Tacis arbejdsgruppe sidst på året fat på at øge 
bevidstheden hos de ansvarlige politikere på begge sider, 
hvad angår fremskridtenes tempo og målretning, afsti­
kningen af relevante arbejdskriterier og indsatsens effek­
tivitet. 
Erhvervsudvikling og styrket socialforsorg 
De forandringer, der er sket i Rusland med hensyn til 
f.eks. privatisering og liberalisering, har ikke fjernet beho­
vet for systematisk at arbejde for forbedringer mht. pro­
duktivitet, produktkvalitet, ressourceudnyttelse og 
ledelsesmæssig ekspertise samt evnen til at reagere på 
markedssignaler for dermed at sikre et genopsving for 
industrien og beskæftigelsen. Hertil kræves der et mere 
stabilt erhvervsklima til fordel for små og mellemstore virk­
somheders vækst og for udenlandske investeringer i 
fabrikker og produktionsudstyr. Der må fortsat arbejdes 
på at udvikle ledelseskvalifikationer og på at skabe et 
skatte- og socialforsorgssystem. 
En vigtig del af Tacis' aktiviteter har bestået i at styrke rets­
området gennem støtte til udvikling af administrative regel­
sæt, økonomisk føderalisme og økonomisk civilret. Andre 
aktiviteter kan beskrives som «brobygningsarbejde», her­
under oprettelsen af det Internationale Videnskabs- og 
Teknologicenter, programmet for omskoling af officerer 
samt gennemførelsen af Konventionen om kemiske våben 
(Chemical Weapons Convention), som Rusland nu har rat­
ificeret. Da opnåelsen af et højt nukleart sikkerhedsniveau 
er en fælles mærkesag for Rusland og EU, har denne mål­
sætning fortsat stået centralt i Tacis' arbejde. 
Fra erhvervsuddannelse til telekommunikation 
Tacis har tilstræbt at styrke den lokale ekspertise inden for 
telekommunikation ved at støtte «telekom-» og erhvervs-
uddannelsescentre i Moskva, St. Petersborg, Samara og 
Novosibirsk. Centrene er skabt for at imødekomme beho­
vet for oplæring og efteruddannelse af tekniker- og ledel-
sespersonale hos telefonselskaber og tilknyttede 
virksomheder ude i Føderationens regioner. Uddannelses­centrene sorterer under de vigtigste læreanstalter for tele­
kommunikation, som det i øvrigt deler lærerpersonale 
med. Målet er på mellemlang sigt at sætte centrene i 
stand til at blive bæredygtige, selvfinansierende instituti­
oner. 
Tacis har støttet Ruslands centrale kommunikationsmyn-
digheders indsats for at udarbejde lovgivning for så vigti­
ge aspekter af telekommunikationssektoren som 
licensaftaler, takster, netsammenkobling og forbrugerbe­
skyttelse. Tacis' støtte til udviklingen af stabile og sam­
menhængende rammer for Ruslands lovgivning og 
administrative bestemmelser er blevet anerkendt som 
værende meget væsentlig. Roserne blev uddelt af for­
manden for Statskomiteen for Kommunikation og Edb, hr. 
Krupnov, under EU og Ruslands første «Rundbordsmøde 
om informationssamfundet», der blev holdt i Moskva i 
oktober 1997. 
På afprøvnings- og certificeringsområdet har Tacis støttet 
etableringen af Moscow Certification Test Centre (CTC). 
Centret er som det første i Rusland i stand til at foretage 
afprøvninger på terminalbetjent telekommunikationsud­
styr ifølge både europæiske og russiske standarder. CTC 
blev oprindelig oprettet inden for telefonselskabet MMT, 
men er nu økonomisk uafhængigt og er af de kompeten­
te russiske myndigheder officielt godkendt som afprøv-
ningsinstitution. Hensigten med Tacis' indsats er her at 
Er Tacis-arbejdet nogen nytte til? Ja, og det sås f.eks. 
meget tydeligt under et forsøgsprojekt med postvæs­
enet. Projektet foregik i en af Ruslands vigtigste insti­
tutioner for indenrigs- og udenrigskommunikation, 
nemlig Moskvas internationale postkontor, MIPO. 
Ledelsen mente, at der især var brug for automatise­
ring. Den opfattelse blev dog ændret under projektet, 
hvor der blev afdækket andre vigtige behov, som 
havde mere med arbejdsmetoder end med teknisk 
udrustning at gøre. Der blev indført organisations- og 
procedureændringer, og postledelsen begyndte at 
gribe moderniseringen an på en ny måde. MIPO's 
uddannelsesfaciliteter blev forbedret og lærerne efter­
uddannet. Det stærke engagement fra ledelsens side 
og det mønsterværdige samarbejde, der opstod mel­
lem kontrahenten og projektpartneren var helt afgøren­
de for projektets vellykkede resultater. 
Den russiske premierminister, Viktor Chernomyrdin, 
og Europa-kommissionens formand, Jacques Santer, 
blev holdt underrettet om projektet. 
23 
fremme det mere langsigtede mål om harmonisering af 
standarder samt teknisk integration af telekommunikati­
onssystemer og -net. 
Bedre energiforvaltning 
Diverse lokale myndigheder udviser en stigende interes­
se for Tacis' bestræbelser på at forbedre forvaltningen af 
energiressourcer. Således har borgmestre og «egnsråds-
formænd» udtrykt interesse for betalt konsultation af de 
energi-rådgivningscentre, som Tacis har oprettet i Eka-
terinborg og Novosibirsk. Centrene blev i årets løb sam­
let for at opnå stordriftsfordele og derefter omstruktureret, 
så de nu dækker henholdsvis Uralregionen og Vestsibiri­
en. Planen er, at centrene i løbet af de kommende to år 
skal udvikles til at blive økonomisk bæredygtige og leve­
re betalte tjenesteydelser til den private sektor og de loka­
le, offentlige myndigheder. 
Både Rusland og potentielle investorer fra udlandet vil 
sandsynligvis få fordel af en ny type rådgivning gennem et 
projekt, som Tacis i 1997 startede om udviklingen af oli­
efelter. Her rækker Tacis's indsats ud over den klassiske 
assistance til tekniske forberedelser og gennemførlig-
hedsanalyser. Via programmet tilbydes administration af 
projekter under udforsknings- og produktionsfasen. Des­
uden findes en juridisk afdeling, der laver standardudkast 
til udenlandske, direkte investorers aftaler om produkti­
onsdeling. Gennem disse aftaler fastlægger de statslige 
og udenlandske investorer alle betingelser for projektets 
varighed, licensafgifter og beskatning. 
Ny kurs i støtten til erhvervslivets 
omstrukturering 
Tacis har ændret fokuseringen af sin støtte til russiske 
virksomheders omstrukturering efter privatisering. Bistan­
den ydes i højere grad sektorvis end til enkelte virksom­
heder. Derfor kan der nu gennem analyser og 
pilotprogrammer formidles fælles løsninger på tværs af 
hele sektorer som f.eks. stål-, tekstil, træ- og møbelin­
dustri. Den nye tilgangsvinkel indbefatter mere end tra­
ditionel bistand til omstrukturering af virksomheder. 
Hensigten er nemlig at fremme udviklingen af aktivt sam­
arbejde mellem europæisk og russisk industri. Hjælpen 
er også knyttet til andre formål, herunder især Aftalen om 
Partnerskab og Samarbejde (APS), hvorved projekternes 
politiske synlighed forøges. Inden for f.eks. stålsektoren 
yder Tacis - ud over den generelle rådgivning - assistan­
ce til omkostningsberegning og markedsføring. I tråd med 
forhandlingsaftalerne mellem EU og Rusland er der nu 
skabt basis for Tacis-bistand på områderne konkurren­
ce, statsstøtte og miljøbeskyttelse. Retsvæsen og indenrigsforhold 
Europa-Kommissionen foreslog i november 1997 at udvi­
de dialogen mellem EU og Rusland om forebyggelse af 
ulovlige aktiviteter. I EU's handlingsplan for Rusland af 
1996 blev bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og 
især narkohandel udnævnt som et højtprioriteret mål, hvil­
ket Rådets konklusioner fra Firenze, Dublin og Luxem­
bourg bar præg af. Tacis er allerede begyndt at spille en 
rolle, dels gennem sine forundersøgelsesrejser i 1997 og 
programmets forbindelser til UNDCP-konferencen i Mos­
kva i 1997, hvor emnet var samarbejde om narkobe­
kæmpelse, og dels gennem overvejelser af, hvordan 
Tacis' grænseoverskridende programmer ville kunne styr­
ke toldsamarbejdet og grænseovervågningen for at den 
vej at forebygge svindel og andre ulovligheder på tværs af 
grænserne. Der blev i 1997 gjort forberedelser til at styr­
ke indsatsen på dette vigtige område. 
Målet er en landsdækkende indsats 
Tacis' voksende engagement i Rusland er rent materielt 
kommet til udtryk ved, at der i 1997 blev åbnet fire nye 
kontorer for teknisk bistand i landet, nemlig i Irkutsk, 
Novosibirsk, Ekaterinborg, Krasnodar og Petrozavodsk. 
Dermed suppleres det eksisterende assistancekontor i 
St. Petersborg, og målet om at gøre Tacis til et egentligt 
landsdækkende program fremmes. De nye kontorer for­
ventes at bidrage til at definere projekter, der svarer til 
Tacis' målsætninger, at udbrede projektresultater og at 
tilbyde potentielle, lokale partnere informationsservice 
samt i det hele taget at gøre Tacis endnu mere lydhørt 
over for de lokale betingelser. 
Udvikling af transportnet 
Transport er en nøglefaktor i betragtning af Ruslands 
størrelse, og Tacis har i løbet af 1997 fortsat medvirket 
til at forbedre det russiske transportsystem (som var 
udviklet og fasttømret på basis af planøkonomien) for at 
gøre det bedre egnet til de markedsøkonomiske vilkår. 
Omkostningerne til godstransport vejer i dag seks gange 
så tungt på den russiske økonomi som på EU-landenes. 
Dette skyldes ikke alene de lange afstande, eftersom 
Kinas og Canadas transportomkostninger er på under en 
fjerdedel af Ruslands. Den sovjetiske industristruktur 
lagde mere vægt på sikkerhedshensyn end på minime­
ring af transportudgifter og på den samlede logistik. Med 
store statstilskud blev transportpriserne holdt langt under 
de faktiske omkostninger, hvilket ansporede til overdreven 
udnyttelse af transportfaciliteterne. Som følge heraf sluger 
udgifterne til godstransport i Rusland over 9 procent af 
bruttonationalproduktet (BNP) mod 6 procent i Vesteuro-
24 
pa. Samtidig er transportsektoren en stor skattebyrde, 
idet der ydes særskilte tilskud til driftstab i et omfang sva­
rende til 2 procent af BNP. I overensstemmelse med de 
politiske prioriteringer, der siden 1995 er vedtaget om at 
lette vareudvekslingen mellem Rusland og EU, har Tacis 
koncentreret sig om landtransporten mellem de to konti­
nenter i regioner med stort handelspotentiale og langs de 
Transeuropæiske Korridorer. Det tilstræbes især at frem­
me alsidigheden og konkurrenceevnen i dette land, hvor 
omkring 90 procent af al trafik foregår pr. jernbane (mod 
30 procent i Vesteuropa). 
Tacis har derfor kørt projekter på tværs af forskellige 
transportformer. I 1997 afsluttede Tacis udbudsprocedu­
ren og indledte tre projekter, der var planlagt i 1996, om 
at styrke vejtransporten ved at hjælpe mindre vogn­
mandsfirmaer med oprettelsen af foreninger, der kan sikre 
dem logistisk støtte og markedsadgang, - om at omor­
ganisere driften af Ruslands mangfoldige og store vand­
veje for at udnytte dem som en direkte forbindelse mellem 
Volga (og den russiske industris højborge langs floden) 
og Europa via Sortehavet med tilslutning til de store euro­
pæiske industrizoner via Danube og Rhinen, - samt om at 
forbedre jernbanernes informationssystem langs den 
samlede linje fra Moskva over St. Petersborg til Helsinki 
for at fremme im- og eksporttrafikken. Tacis fik i 1997 
afstukket fire nye projekter og opnåede medlemsstater­
nes godkendelse til finansieringen, der skønnes at beløbe 
sig til 7 ECU. De tre af projekterne drejer sig om trans-
Takket være Tacis og Natalia Dmitriyevna Boyeva, kan 
kunder i Frankrig, Spanien, Tyskland, Holland og Bel­
gien nu købe produkter fra et lille flødemejeri, der i 
1928 blev grundlagt i Staroderevyankovskaya (Kras-
nodar-regionen). Fru Boyeva stod som leder af virk­
somheden i 1991, da de pludselige forandringer i 
Rusland medførte et kraftigt produktionsfald og en dra­
stisk inflationsstigning. Med rådgivning fra Tacis for­
måede hun imidlertid at forvandle det skrantende 
mejeri til en blomstrende forretning, der i dag danner 
skole for hele regionen. Fru Boyeva har stået for 
ombygning af fabrikken, udrustning med nye maskiner 
og indførelse af nye kontrol- og pakkemetoder til gavn 
forvarernes kvalitet, opbevaring og mærkning. De klas­
siske mejeriprodukter er i dag suppleret med et bredt 
udvalg af oste- og youghurttyper, mælkedrikke og des­
serter. Firmaet ejer selv seks detailudsalg, en engros­
forretning og en vognpark, der bringer varer ud til 
yderligere 50 butikker. Medarbejderantallet er nu oppe 
på 300, og virksomheden knytter stadig nye forret­
ningsforbindelser rundt om i landet. port, nemlig i form af vejsikkerhedsforbedringer langs Kor­
ridor IXA (forbindelsen Moskva-St. Petersborg-Helsinki), -
indførelse af internationale standarder for transport af 
sundheds- og/eller miljøfarligt gods, samt - fremme af 
kombineret jernbane- og vejtransport. Det fjerde projekt 
handler om modernisering af Moskvas internationale luft­
havn, Sheremetyevo 2 - et særdeles synligt projekt, da 
lufthavnen meget snart vil skulle betjene 5 millioner pas­
sagerer om året. Lufthavnen er bygget til højst at klare 
12.000 passagerer om dagen, men under spidsbelastning 
kan passagerantallet i dag nå op på 30-35.000 om dagen 
med forsinkelser i ankomst-, afgangs- og flyvetider til følge. 
Hensigten med projektet er at øge kapaciteten med et 
minimum af investeringer og at højne sikkerheden gen­
nem katastrofe-simulationsøvelser. Evaluering, finansie­
ring og forberedelse af udbudsdokumenter for 
ovennævnte projekter blev afsluttet i 1997. Det betyder, 
at iværksættelsen fremrykkes, og at tidsforløbet fra plan­
lægnings- til realiseringsstadiet forkortes. 
Mønsterlandbrug 
Blandt Tacis' større landbrugsprojekter er engrosmarke-
det i Kemorovo (Sibirien). Det begyndte med et ordinært 
marked i 1993, men efterhånden som projektet nærmer 
sig sin planlagte afslutning (1998), er det allerede blevet 
udvidet med et distributionsnet, der dækker - og rækker 
ud over -hele Oblast-egnen. Engrosmarkedet vil eventuelt 
kunne danne model for en landsdækkende ordning. Pilot­
projekterne om «mønstergårde» i Chelyabinsk har været 
meget populært blandt egnens landmænd og myndighe­
der (den lokale «egnsrådsformand» har f.eks. udvist et 
stærkt personligt engagement). Initiativet nyder stadig stor 
interesse gennem programmer til formidling af viden om, 
hvordan vestlige produktionsmetoder lader sig overføre. 
Et projekt i Novosibirsk, som fik en hård start i 1993, har 
nu udviklet sig til en stærk støtte for bl.a. sektoren for 
markedsføring af mejeri-, frugt- og grøntsagsprodukter, 
og det har bevirket, at man fra lokal side nu opfordrer til 
at fortsætte arbejdet. Endvidere har et projekt om afgrø­
deovervågning og -assistance, som realiseres på nationalt 
plan i samarbejde med det føderale landbrugsministerium, 
banet nye veje for Rusland. Projektet har for første gang 
muliggjort en samlet afgrødeovervågning og forudsigel­
se af, hvilke kornsorter, der er mest rentable. Tacis har 
lagt grunden til nogle af de teknologiske forbedringer ved 
blandt andet at overføre EU's satellit-overvågningssystem, 
«Mars». Projektet i Krasnodar om forædling af land­
brugsprodukter har dannet skole for firmaer af alle størrel­
ser, som har fået rådgivning om ledelse, materiel, finansiel 
styring, personaleadministration og omstrukturering. 
25 
Tadsjikistan «AJ8 
iZJUÆl l,Tr>-l1,J^-.-ll0|| 
S-;^ T0HMKMCTOH-TAD2IKISTAN 
Tacis-programmet har fungeret i Tadsjikistan siden august 
1995. Det første forsøg på at starte programmet blev 
afbrudt, da borgerkrigen brød ud i 1992. Krigens konse­
kvenser har vedvarende plaget landet i form af bortførel­
ser, mord og almindelig lovløshed. I februar 1997 måtte 
alle Tacis-eksperter evakueres fra Tadsjikistan som følge 
af en række bortførelser af bl.a. FN-personale. Efter en 
bedring i situationen vendte Tacis i april tilbage til landet, 
men det blev en kort fornøjelse. 
I november blev projektlederen fra koordinationsafdelin-
gen og hans hustru under pistoltrussel bortført fra deres 
hjem i Dushanbe. Hustruen led senere en tragisk død 
under forsøget på at befri hende. Denne tragedie viste, at 
forholdene i landet ikke tillod de tekniske eksperter at 
arbejde sikkert, og gennemførelsen af Tacis-programmet 
blev stillet i bero. 
EU slutter stadig op om den FN-støttede fredsproces i 
Tadsjikistan, og Kommissionens afdeling for humanitær 
bistand, ECHO, har fortsat sit virke i landet. De politiske 
afstemningsvalg, som nu ifølge planen skal finde sted i 
foråret 1999, vil kunne få stor indflydelse på landets 
fremtid. 
Før Tacis-aktiviteteme blev indstillet, var der indgået afta­
le om et vejledende program for perioden 1996-99, og 
handlingsprogrammet for 1996/97 var klar. På det tids­
punkt, hvor programmet blev stillet i bero, var der allere­
de lagt meget arbejde i at afstikke de nærmere 
retningslinjer for projektet. 
Da programmet blev indstillet, var man i henhold til hand­
lingsprogrammerne for 1994 og -95 i færd med at gen­nemføre projekter inden for sektorerne landbrug, energi 
og menneskelige ressourcer. Tadsjikistan har også delta­
get i en række vigtige, mellemstatslige programmer som 
f.eks. Traceca, og landet udviklede på vellykket vis sin 
deltagelse i facilitetsprogrammer såsom LIEN. 
Afdelingen for politisk rådgivning i Landbrugsministeriet 
er begyndt at gøre fremskridt med indførelsen af refor­
mer inden for sektoren og med uddannelsen af nye mel­
lemledere til ministeriet. Inden for energisektoren har man 
for nylig taget fat på en investeringsplan for det store 
vandkraftværk ved Sangudinsk. 
Det meget vellykkede projekt, RARP-2, har betydet store 
investeringer i genopbygning af vandingsanlæg over hele 
landet ved hjælp af counterpart-midler (fødevarehjælp 
omsat i penge). En nyskabende metode til finansiering af 
NGO-projekter inden for landbruget gav lånemuligheder af 
vital betydning for småbrug. 
Et projekt om menneskelige ressourcer støttede det øko­
nomiske fakultet ved Tajik-statsuniversitetet i Dushanbe, 
som herved kunne udarbejde nye læseplaner og efterud­
danne sine lærere i tidssvarende studieforløb. I Khodjand, 
der ligger i landets nordlige del, blev der gennem et pro­
jekt ved byens Center for Iværksætterinitiativ og Ledelse 
skabt basis for at udbyde MBA-lignende uddannelser 
(Masters of Business Administration). Takket være de to 
projekter blev der skaffet hårdt tiltrængte computere til 
begge institutioner, og på studierejser til Europa blev der 
formidlet kontakter til vestlige kolleger og nye informati­
onskilder. 
Midler bevilget pr. sektor 
1991-97 (mio. ECU) 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omlægning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Politisk rådgivning og SPP'er 
Telekommunikation 
Andre aktiviteter 
lait 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 
0 
0 0 
0 0 
0 0 
0 0 
0 0 
0 0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 1,68 
1 
0 
0 
0 
0,32 1,75 
0,95 
0 
0 
0 
0,3 0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 3,43 
1,95 
0 
0 
0 
0,62 
26 
TURKMENISTAN »&?'• 
Turkmenistan 
Allerførst på året blev forbindelserne mellem EU og Turk­
menistan på ny intensiveret. Den 20. januar 1997 vedtog 
Rådet at lade Kommissionen indlede forhandlinger om en 
Aftale om Partnerskab og Samarbejde (APS) med Turk­
menistan, hvilket skete på behørig vis senere på året. 
Ligesom i de øvrige centralasiatiske partnerlande foku­
serer Tacis-programmet også i Turkmenistan på at afstik­
ke strategiske prioriteringer, der styrker APS'ens 
målsætninger, nemlig at styrke selvforsyningen mht. føde­
varer og energi samt at fremme opbygningen af infra­
strukturer og institutioner, der kan sikre landets videre 
udvikling i retning af markedsøkonomi og en status som 
fuldgyldig og uafhængig stat. 
Omstrukturering af landbrug 
Ligesom i de tidligere år er der også i 1997 lagt stor vægt 
på landbrugsreformer med henblik på at få høstudbyttet 
og fødevareproduktion op på et passende niveau for et 
land, hvor en så stor del af jorden anvendes til bomulds-
dyrkning. Projekterne har drejet sig om at effektivisere 
land- og vandudnyttelsen, og der er gennemført pilot­
projekter for at demonstrere, hvordan husdyr- og mark­
brug kan gøres økonomisk bæredygtigt. Tacis har 
medvirket til forandringer, som vil få en reel indflydelse på 
privatiseringen af landbruget og dets fødevareindustri. 
Derved vil levnedsmiddelbranchens udkomme og incita­
ment blive påvirket af markedskræfterne i stedet for en 
central, statsstyring af planlægning, markedsføring og 
distribution. For at skabe mere indhold i de reformer, der langsomt 
finder sted, har Tacis arbejdet for at give enkeltpersoner, 
virksomheder og embedsmænd mulighed for at få en 
større indsigt i moderne ledelsesteknikker og for at stu­
dere vestlige metoder og knytte kontakter med potentielle 
investorer. 
Udnyttelse af naturressourcer 
Ud over landbruget har en af grundpillerne i den turk-
menske økonomi bestået i udvinding af naturgas - en res­
source, der tiltrækker en naturlig, international interesse. 
Sektoren er dog endnu ikke intensivt udnyttet, fordi de 
hidtidige aftagere enten ikke længere har behov for forsy­
ning eller ikke længere kan betale. Dertil kommer de ringe 
faciliteter til gastransport ud af landet. En udvikling af sek­
toren kræver storstilede udenlandske investeringer for at 
nå ud til alternative afsætningsmarkeder, og de turmen-
ske myndigheder er uerfarne i forhandling af den type kon­
trakter, der nu skal indgås med internationale investorer. 
Tacis har derfor oprettet et projekt, der skal hjælpe olie-
og gasministeriet med at sikre landet den fornødne kapa­
citet til at overvåge og styre kulbrintestrømmene samt til 
at forhandle kontrakter på et fuldt informeret grundlag og 
med den fornødne baggrundsviden. 
Stimulering af økonomisk vækst 
Tacis arbejder for, at staten efterhånden skal kunne ind­
tage en ny rolle i landets erhvervsliv. Den statsejede 
sektor tegner sig stadig for over 90 procent af bruttona-
1,05 Midler bevilget pr. sektor 1991 
1991-97 (mio. ECU) 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omlægning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Politisk rådgivning og SPP'er 
Telekommunikation 
Andre aktiviteter 
I alt 0,88 8,8 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 
0 
0 0 
0,57 0 
0 0 
1,8 0 
1 0 
0 0 
2,9 0 
6,27 
1,8 3,85 
0,88 
0 
0 
0 
0 
0 3,68 
1 
0 
2,5 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 3,6 
0 
0 
0 
0 
0,8 1,68 
0 
0 
0 
0 
0,32 0 
0 
0 
0 
0 
0 3,7 
3 
0 
1,10 
0 
0,8 13,54 
4 
0 
3,6 
0 
1,92 
11,5 33,18 
27 
projektet i slutningen af 1997. Derved opstod der et øko­
nomisk «hul», som centrets begrænsede indtægt fra pri­
vat konsultation vanskeligt kan udfylde, indtil et nyt 
Tacis-projekt er parat. Selv et treårigt projekt af høj kva­
litet kan altså have reelle problemer med at blive økono­
misk bæredygtigt. Årsagen er, at vilkårene for et 
SMV-udviklingsprojekt i dag er meget vanskelige, selv 
med hensyn til at dække de mest basale behov såsom 
egnede lokaler og et tilstrækkeligt klientgrundlag. 
Infrastruktur 
Tacis ydede i 1997 ekspertbistand for en værdi af 
750.000 ECU til forundersøgelser og projektering af to 
motorveje i Turkmenistan forud for bevillingen af et lån på 
80 millioner dollars fra Den Europæiske Bank for Genop­
bygning og Udvikling (EBRD). Til projektering og forbere­
delse af færgeterminalen i Turkmenbashi Havn bidrog 
EU-kassen med 1,5 millioner ECU, hvorefter der blev ydet 
et EBRD-lån på 50 millioner dollars. 
*s*6rv 'i: 
Mtt*** *•<«. 
Tacis medvirker til at udvikle Turkmenistans kapacitet for at overvåge og 
kontrollere flowet af olie og olieprodukter 
tionalproduktet, og vækstincitamenterne er beskedne, 
hvilket hverken har opmuntret udenlandske investorer eller 
skabt nogen stor investeringskapacitet inden for landets 
grænser. Den private sektor er i vækst, men adgangen til 
attraktive afsætningsmarkeder, tilskud og lånemuligheder 
lader stadig tilbage at ønske. Tacis har derfor samarbej­
det med Departementet for statsejendom og privatise­
ring under Økonomi- og Finansministeriet (der har 
ansvaret for privatiseringen) og støttet de begrænsede 
personale- og institutionsressourcer med både den poli­
tiske og den praktiske side af privatiseringen. Tacis hjæl­
per også med at udarbejde skatteopkrævningssystemer, 
som er mere effektive og velegnede til markedsøkonomi­
en, samt med at få uddannet bankpersonale. 
Fra et «SMV-center» er der med succes blevet ydet 
rådgivning til små og mellemstore virksomheder i den nye 
private sektor, men finansieringen ophørte samtidig med 
28 
Ukraine 
I løbet af 1997 begyndte forberedelserne til Aftalen om 
Partnerskab og Samarbejde (APS), som forventes at 
træde i kraft i marts 1998. Ukraine er først det andet 
NUS-land, der har nået dette stadium i sine forbindelser 
med EU. Herved indledes der et nyt, historisk kapitel i 
samarbejdet samt nye muligheder for at uddybe og udvi­
de de gensidige relationer. 
Der blev i årets løb plejet flere kontakter på topplan mel­
lem EU og Ukraine. Under disse møder blev der lagt vægt 
på den stabile fremgang med hensyn til de demokratiske 
reformer. Der blev imidlertid udtrykt tvivl, hvad angår gen­
nemførelsen af nogle afgørende strukturreformer, hvor­
ved man risikerer, at den makroøkonomiske stabilisering, 
som allerede er ved at være opnået, sættes over styr. 
Fokus på energi 
Vedvarende reformer på energiområdet er et af hoved­
målene i Ukraine. En stabil energiforsyning er da også en 
bred målsætning for andre Tacis-projekter i Ukraine. Disse 
omfattede i 1997 udviklingshjælp og -procedurer til 
udskrivning og opkrævning af regninger på energiforbrug. 
Der er nu ved at blive igangsat et pilotprojekt med et 
automatisk system på et lokalt el-værk. Imidlertid er Tacis' 
oprindelige energispareprogrammer i Ukraine nu begyndt 
at give bonus. Det har resulteret i et statsligt udvalg om 
bevarelse af energikilder samt lovgivning og programmer 
om energibesparelse. Tacis støtter fortsat målretningen 
og gennemførelsen af energispare- programmerne. 
I mellemtiden fortsætter de kurser i energiforvaltning, som 
Tacis har oprettet i Kiev. Kursuscentret forsyner industri-og byggerisektoren med kvalificerede ledere, hvis evner er 
stadig mere tiltrængt i en række Tacis-lande, efterhånden 
som knappe ressourcer gør det nødvendigt at forlange 
realistiske priser for energi. Tacis-støtten ophørte i 1997, 
men Kiev-centret er blevet en model for andre partner­
lande. Ukraines næsten fuldstændige afhængighed af 
importeret energi er nemlig ikke utypisk for situationen i 
eks-Sovjetunionen som helhed. Man har generelt ikke 
været vant til at tænke energirigtigt under hverken pro­
jektering eller anvendelse af bygninger, anlæg og frem­
stillingsprocesser. 
Kiev-centret videreformidler viden om energiforvaltning 
fra EU til lokale uddannelsesinstitutioner og virksomhe­
der samt til organisationer med ansvar for energiforsy­
ning, og der tages højde for de stedlige behov. Kurserne 
er udarbejdet efter en vurdering af uddannelsesbehovene 
i fællesskab med egnens statslige og private virksomhe­
der og de offentlige myndigheder. Selve centret, der lig­
ger i en universitetsby ved Kiev, er et lokalt 
mønstereksempel, ikke alene på moderne uddannelses­
faciliteter, men også for en energirigtig bygningskon­
struktion med avanceret opvarmnings- og isolationsteknik 
og vandbesparende sanitetsinstallationer. Som direkte 
udløbere af projektet har det ansvarlige ministerium pål­
agt den ukrainske industrisektor at ansætte fuldt uddan­
nede «energiforvaltere», og Undervisnings- og 
Forskningsministeriet har i samarbejde med den statslige 
Komité for Energibesparelse afstukket rammer for uddan­
nelsen i energiforvaltning. Kiev-centret har medvirket til 
at gøre vedvarende efteruddannelse til et mindre ukendt 
fænomen i Tacis-landene. 
Midler bevilget pr. sektor 
1991-97 (mio. ECU) 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omlægning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Politisk rådgivning og SPP'er 
Telekommunikation 
Andre aktiviteter 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 
3,54 
1,7 0 
16,8 0 
12,36 20,5 
4,3 37,5 
10,7 37,5 
10,25 1,5 
16,05 100,54 
72,16 
4,65 7,36 7,8 2,5 36,31 
7,67 
6,2 
4,89 
0 
0 
0 12,31 
8,08 
7,26 
0 
0,83 
0 10,54 
5,4 
3,22 
0 
0,55 
3,82 5 
0 
15 
0 
0 
1,7 4 
6,9 
0 
0 
0 
6,4 0 
6,3 
0 
11,15 
0 
3 1,5 
7,5 
2 
9,25 
0 
18,7 41,02 
40,38 
32,37 
20,4 
1,38 
33,62 
lait 28,65 48,28 43,25 50,5 72,5 76 59 378,18 
29 
' T^SJ 
Kiev-centret, der udbyder kurser i energiforvaltning, råder over en model til demonstration af energivenlig bygningskonstruktion. Her 
opvarmningsteknik r det miljørigtig 
Udfordringer efter økonomisk omstrukturering 
Tacis forsøger på flere måder at tackle de økonomisk 
betingede udfordringer. For at mindske belastningen af 
Ukraines socialvæsen som følge af en vedvarende øko­
nomisk krise har Tacis aktivt bidraget til at reformere lan­
dets velfærdspolitikker og til at målrette bistanden. Tacis 
støtter omstruktureringen af stålindustrien (med deraf føl­
gende omfordeling af arbejdskraften) via et forsøgspro­
jekt fordelt på tre virksomheder. Et nyt projekt, som blev 
startet i 1997, sigter på at udbrede initiativet over hele 
sektoren og på at indføre nye metoder til personalesty­
ring, kvalitetskontrol og markedsudvikling. 
Tacis-bistanden til økonomiske reformer sigter imidlertid 
ikke kun på at afbøde virkningerne af nedlagte arbejds­
pladser. Tacis har i Ukraine oprettet et net af «post-pri-
vatiseringscentre» i Kiev, Kharkiv og Lviv samt 
udviklingsagenturer for mindre virksomheder i Kiev og 
Sebastopol, hvorfra der er ydet praktisk bistand og 
rådgivning til omstrukturering af nye, private virksomhe­
der. Centret i Kiev har opnået stor indflydelse som rådgi­
ver for regeringen angående politikken for mindre virksomheder. Tacis vil bidrage med knowhow om opret­
telse af «mikro-lånefaciliteter» til små virksomheder gen­
nem EBRD. Samtidig støtter Tacis sektoren for finansielle 
tjenesteydelser, navnlig gennem indførelse af internatio­
nale normer for bogholderi i kommercielle banker. Dette 
har allerede gjort de finansielle oplysninger mere gen­
nemskuelige for bankernes kunder. Initiativet vil blive fulgt 
op med yderligere aktiviteter til forbedring af de største 
handelsbankers interne styring og ledelsesinformation. 
Der er også indledt andre Tacis-projekter med henblik på 
at øge værdipapirmarkedernes gennemskuelighed og 
pålidelighed. Tacis slutter op om regeringens bestræbel­
ser på at overføre en stor del af landets produktion til den 
private sektor og fortsætter projekterne om yderligere pri­
vatisering af de største og mest attraktive virksomheder. 
Landbrugsstøtte 
Ukraines store landbrugssektor, der blandt sine fordele 
har den berømte, frugtbare «sortjord», har også lidt under 
omstillingsprocessen. Det gælder især den ikke-reforme-
rede del af fødevareindustrien, hvis produkter har svært 
ved at konkurrere med importerede varer. De 35.000 pri-
30 
vatiserede smålandbrug er, hvis de skal kunne udnytte 
deres fulde potentiale, nødt til at samle en stor del af 
deres ressourcer i producent- og markedsføringskoope-
rativer. Det lod sig juridisk ikke gøre før 1997, men Tacis' 
arbejde på dette felt har været medvirkende til, at der sid­
ste år blev vedtaget en ny lovgivning om andelsselska­
ber. Ikke alene er sådanne fællesvirksomheder nu blevet 
tilladt, men skånes også for den dobbeltbeskatning, de 
ellers kunne være blevet udsat for. Tacis har fulgt tiltaget 
op med et indledende projekt, der skal skabe en «bottom-
up» vækst af regionale- og nationale repræsentations- og 
støttestrukturer, som kan fremme landbrugets produkti­
vitet og privatiseringsprocessen som helhed. 
Støtte til uddannelse og beskæftigelse 
Undervisning og lederuddannelse har traditionelt været 
højt prioriteret i Ukraine. Gennem et vigtigt projekt til støt­
te af Management-instituttet i Lviv er der indledt en ind­
sats for at gøre dette til det mest fremragende 
handelsakademi i det vestlige Ukraine - en egn med 
lovende fremtidsudsigter. Et andet projekt i nær tilknyt­
ning til ovennævnte handlede om den officielle anerken­
delse af højere læreanstalter, navnlig inden for økonomi og 
virksomhedsledelse. 
Tacis' boligreformprojekt har fokuseret på bank- og kre-
ditforeningsbelåning af boliger. Hvad angår reformerne 
inden for den offentlige forvaltning, har Tacis spillet en 
vigtig rolle for uddannelsen af embedsmænd. Gennem et 
nyt projekt, der blev indledt i 1997, vil Generaldirektora­
tet for Offentlige Tjenester modtage støtte til at udvikle 
en omfattende politik for embedsmændenes grund- og 
efteruddannelse. Der vil herunder blive ydet rådgivning 
om effektiv reorganisering af den offentlige forvaltning, 
herunder om en eventuel ny lovgivning for sektoren. 
I 1997 blev der indledt to større tiltag inden for den 
sociale sektor med henblik på at styrke den nationale 
beskæftigelsespolitik og træffe aktive arbejdsmarkeds­
foranstaltninger, der kan bringe så mange af de ledige 
som muligt i arbejde igen. Med det første af projekterne, 
som for en stor del drejer sig om det centrale plan i Mini­
steriet for Arbejdsmarkedspolitik, støttes den fortsatte 
udvikling af beskæftigelsespolitikken, og det tilstræbes, 
at den også skal omfatte tiltag som f.eks. efteruddannel­
se, «jobklubber» og støtte til små og mellemstore virk­
somheder. Der vil ad samme politiske vej blive gjort en 
målrettet indsats for at styrke tre regioners offentlige 
arbejdsformidlingstjenester for at ruste dem bedre til de 
forudsete, fremtidige ledighedsbølger. Det andet projekt, der foregår i Lugansk i kulmineregionen 
Donbass, sigter på at mildne de sociale konsekvenser af 
kulsektorens omstrukturering. Gennem en række for­
skellige praktiske tiltag - herunder erhvervsfaglig uddan­
nelse, SMV-støtte, erhvervspraktikordninger og direkte 
investeringsstøtte fra udlandet - vil dette projekt gavne 
regionens genopbygning og skabelsen af nye job. 
Udvikling af turismen 
En del af Tacis-indsatsen har drejet sig om at afdække 
nogle af landets virkelige potentialer. Et praktisk demon­
strationsprojekt til fremme af turismen i Krim - et traditio­
nelt rekreativt område, der i dag leverer 25 procent af 
regionens BNP-andel - medvirker til opbygningen af et 
turisme-udviklingsagentur med et stærkt islæt af privat 
iværksætterinitiativ til supplement af de statsdrevne 
instanser. Dette er Tacis' første, vidtspændende turisme­
projekt (som officielt blev påbegyndt i begyndelsen af 
1998). Det nye udviklingsagentur er knyttet til de kom­
munale myndigheder i Krim og til det lokale turismeer­
hverv. Her havde Tacis i forvejen ydet indirekte hjælp til at 
få oprettet en sammenslutning, der skulle tjene som fæl­
les talerør for turismesektorens private erhvervsdrivende 
over for myndighederne. Projektet omfatter reformer på 
institutionsplan, strategisk rådgivning, fremhjælpning af 
mindre virksomheder, PR-arbejde over for udenlandske 
rejsearrangører og hjælp til at udvikle strategier til udvik­
ling af turismen. 
* 31 
Usbekistan 
I 1997 har man i Usbekistan fortsat været meget modta­
gelige over for Tacis' bistand, og der er arbejdet videre 
med store programmer til fremme af landbrugsreformer, 
udvikling af banksektoren, ajourføring af kvalifikationerne 
blandt regeringsembedsmænd (med ansvar for planlæg­
ning og tiltrækning af udenlandske investeringer) samt 
energi- og telekommunikationssektorerne. 
Privatisering og private investeringer 
Usbekistan har startet et omfattende program, der på 
basis af kontante tilskud fremmer privatiseringen af mel­
lemstore virksomheder. Hermed håber regeringen at 
kunne undgå nogle af nabolandenes fejltagelser, nemlig at 
finansiere privatiseringen med diverse former for kortfri­
stede kreditter, som ikke tilfører virksomhederne nogen 
ny kapital. Tacis har i nært samarbejde med Verdens­
banken og USAid bidraget til udarbejdelsen af program­
mets lovgivningsrammer og har formidlet uddannelse af 
de nye investeringsfondes ledere i relation til virksom­
hedsstyring. Tacis har arbejdet for at øge den brede 
befolknings kendskab til fondene og til begrebet «lokal 
investering». Som resultat heraf er det allerede konstate­
ret, at fondene er blevet mere kræsne i valget af investo­
rer og kræver at få reel indflydelse i de firmaer, der 
investeres i. og regional forvaltning. Tacis slutter op om bevægelser, 
der arbejder for en styrkelse af det lokale demokrati og 
lydhørheden over for stedlige behov samt for en rationa­
lisering af de statslige forvaltningsstrukturer. Derfor dre­
jede projektet sig på den ene side om at yde det ledende 
personale hos de lokale myndigheder i Syrdaria Oblast 
støtte i form af effektivitetskurser og teknisk assistance. 
Undervisningen, der omfattede fagene økonomisk pro­
gnose, omkostningsstyring og personaleledelse, blev 
overvåget af en ekspert, som var udstationeret på stedet 
i 18 mdr., assisteret af mere midlertidigt personale. De 
lokale medarbejdere gennemførte i øvrigt to studierejser 
til EU-lande. Projektets andet hovedaspekt bestod i at 
knytte kontakter mellem lokalbefolkningen og de lokale 
myndigheders personale. I dette øjemed blev der gen­
nemført to offentlige meningsmålinger, udgivet et lokalt 
nyhedsbrev og åbnet et informationskontor for at styrke 
bevidstheden om serviceydelser til den lokale befolkning, 
såvel som ansvarlighed. Projektet blev indledt i 1995 og 
afsluttet sidst i 1997, men der bygges videre på resulta­
terne i et nyt og bredere program, som vil blive gennem­
ført i 1998 og handler om reformeringen af Usbekistans 
offentlige sektor som helhed. Der håbes på, at det vel­
lykkede arbejde vil kunne videreføres under et nyt Tacis-
støtteprojekt til fordel for Statsakademiet. 
Modernisering af lokale forvaltningsmyndigheder Udvikling af virksomhedskultur 
Oprettelsen af en lærer-/forældreforening ved skolen i 
Gulistan var blandt biprodukterne af et vellykket Tacis-
projekt, der udfordrede de indbyggede vanskeligheder i at 
ændre holdninger og forbedre metoder inden for statslig Støtten til de små virksomheder blev forstærket via Tacis' 
vellykkede Center for Erhvervskommunikation, som hjalp 
i hundredevis af lokale klientvirksomheder og ikke 
nok med det, for Centret viste sig i sig selv at være et 
Midler bevilget pr. sektor 
1991-97 (mio. ECU) 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omlægning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Politisk rådgivning og SPP'er 
Telekommunikation 
Andre aktiviteter 
lait 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
3,51 
1,72 18,78 6,8 7,7 
15 10 28 lait 
0 
0 0 
2,26 0 
0 0 
3,35 0 
2 0 
0 0 
0 0 
7,61 
22,01 
1,03 
0,4 
0,29 
0 
0 
0 3,05 
5,28 
1,68 
3 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 3,35 
0 
0 
0 
0 
1,5 2,2 
0 
0 
0 
0 
1,8 6,4 
4,5 
0 
6 
1,4 
2 0 
0 
0 
0 
0 
0 16,03 
10,18 
1,97 
9 
1,4 
5,3 
73,5 
32 
Vejarbejde på strækningen Tashkent-Samarkand 
mønstereksempel på et økonomisk bæredygtigt foreta­
gende med gode, erhvervsmæssige og øvrige kontakter 
til EU - navnlig på grund af de lokale medarbejderes dyg­
tighed. Med god understøtning i form af nye økonomiske 
styringsmetoder, som blev indført af Tacis, er det lykke­
des at oparbejde et solidt team, der formår at drive cen­
tret som en forretning. Blandt de mange andre 
uddannelsesinitiativer, som Tacis har været med til at for­
anstalte, er et center til udvikling af kvalifikationer i mar­
kedsføring. Centret, der ligger i Tashkent, har banet nye 
veje med en medieafdeling til journalistuddannelse og 
planlægningshjælp. Herfra stammer bl.a. videoserien 
«Business Doctors», som Usbekistans præsident har pris­
belønnet for dens bidrag til udviklingen af en virksom­
hedskultur i landet. ning, indlogering og telekommunikation langs TRACECA-
ruten. De lokale samarbejdspartnere og myndigheder har 
imidlertid ikke været i stand til at finansiere investeringen 
i en række strategisk velplacerede, moderne rastepladser. 
Tacis har derfor afholdt internationale konferencer i Tash­
kent (og i Ashkabad) for at stimulere udenlandske investo­
rer, hvilket nu er ved at give udslag i form af konkrete 
forretningsplaner. 
Investering i transport 
Inden for TRACECA-programmet har Tacis støttet moder­
niseringen af vejfaciliteterne ved at lave forundersøgelser 
specielt for Usbekistan og Turkmenistan. Der er konsta­
teret et klart behov for faciliteter til autoreparation, optank-
33 
Mennesker, projekter 
og politik 
Menneskene er mørtlen, der holder sammen på Tacis-
programmets mursten. En af Tacis' enkle, men vigtige 
biroller består i at samle folk fra forskellige lande og med 
forskellige ideer. Udvekslingen af initiativer, erfaringer og 
kulturpåvirkninger beriger EU's forbindelser med sine part­
nerlande og disse landes forståelse af Unionen og dens 
medlemsstater hver især. 
Land: Rusland 
Emne: Omskoling af officerer 
Da Sovjetunionen gik i opløsning, stod den nye stat, 
Rusland, med et overskud af militært mandskab. Siden 
da er tusinder af officerer enten blevet afskediget eller har 
frivilligt forladt militæret. Men de store mængder af fhv. 
officerer har skabt et nyt problem af format: hvad skal 
man stille op med alle disse ledige mænd? Det var 
udgangspunktet, da Nikolai Gorbunov fra den russiske 
stats tekniske universitet, MATI, sammen med et hold kol­
leger og med støtte fra Ruslands regering oprettede et 
«officerscenter» (under det Produktivitetsfremmende Ini­
tiativprogram) ved statens tidligere luftfartsteknologiske 
institut i Moskva. 
«Instituttet beskæftigede sig for første gang med proble­
met i 1991. Vi fandt pengene og begyndte at omskole 
afskedigede officerer. Vi gjorde os klart, at Rusland nu 
befandt sig under nye betingelser og i en ny situation, og 
at der måtte gøres noget af hensyn til de ledige office­
rers sociale sikkerhed. En af løsningerne for dem var at 
læse videre», husker Nikolai Gorbunov. I 1993 blev Tacis 
for første gang inddraget i Instituttets projekt. «Vi hjalp 
Tacis-eksperterne med det grundlæggende», fortæller 
Gorbunov. Der blev bevilget 14,5 millioner ECU til et offi-
cer-omskolingsprojekt. Støtten kom fra højeste rege­
ringsniveau, idet der fra premierministerens kontor blev 
udstedt et dekret vedrørende projektet. Undervisnings­
ministeriet, «Den føderale beskæftigelsestjeneste» og For­
svarsministeriet blev også inddraget for at støtte projektet 
økonomisk. Vi blev opfordret til på basis af vort institut at 
oprette 15 regionale centre rundt om i Rusland, og vi skul-
Tidligere militærofficerer omskoles til civil beskæftigelse le stå for den praktiske ledelse af programmet. I den 
første programfase, der blev afviklet i perioden 1994-96, 
blev der i alt omskolet over 20.000 officerer i centrene, 
selv om vi kun havde regnet med 16.000», oplyser Niko­
lai Gorbunov. «Tacis' bidrag var helt afgørende. Uddan­
nelsen af kursusledere foregik i Europa med bistand fra 
EU, der også betalte for uddannelsen af 400 lærere både 
fra Moskva og ude fra regionerne. Det lykkedes os at 
skabe et hold lærere til at lede og efteruddanne office­
rerne», forklarer Gorbunov og tilføjer: «Vi mener, en af de 
største fordele ved projektet var, at det gav underviserne, 
der alle var erfarne forelæsere, lejlighed til at stifte 
bekendtskab med vestlige projekter og at få en første-
håndserfaring med vestlige undervisningsmetoder». 
Undervisningsforløbet for eks-officererne blev sammen­
sat i samråd med regionerne, og læseplanerne blev udar­
bejdet under hensyntagen til både regionerne og 
kursisternes baggrund. Der blev udvalgt ti specialefag, 
nemlig produktionsindtjening, små og mellemstore virk­
somheder, informationsstyring, total kvalitetsstyring, mil­
jøstyring, logistik, investeringsstyring, forsikring, 
finansiering og turisme. 
«En del af programmet handler om at hjælpe eks-office­
rerne med at finde beskæftigelse efter omskolingskurset, 
og det er heller ikke let. Vi prøver at lære dem, hvordan 
man søger job, klarer en jobsamtale og skriver CV. Vi 
prøver som regel at finde mindst ét jobtilbud til hver kan­
didat. I dag kommer de fra firmaer, fonde, statslige instan­
ser og private sammenslutninger for at møde vores 
kursister med henblik på at tilbyde dem job», fortæller 
Nikolai Gorbunov. 
Han undervurderer ikke Tacis' hjælp til officererne med at 
klare den nye situation. «Der burde være flere af den slags 
programmer. Tacis gør noget ved problemet og hjælper 
folk. Programmet har givet vores lærere lejlighed til at se 
vestlige lande og undervisningsmetoder. Det er et vigtigt 
bidrag, og det førte endda til uventede resultater, som 
ikke var tilsigtede, for da lærerne kom hjem fra Europa 
tog de fat på noget, der ligner en reform af de højere 
uddannelser. Vores fakulteter og professorater begyndte 
at ændre orientering. Der blev opfundet nye benævnel­
ser, og de gamle planøkonomiske termer blev droppet. 
Vi begyndte at bruge engelske udtryk, som i nogle tilfæl­
de ikke engang fandtes på russisk - f.eks. 'businessman', 
'business plan' og 'privatisation'," beretter Nikolai Gor­
bunov. 
Efterhånden som projektet skrider frem, holder lærerne 
mere sammen, og kursusmaterialerne forbedres. «Vi har 
skræddersyet materialerne til eks-officerernes behov i 
34 
praksis. Vi laver rollespil og praktiske øvelser både fra 
Vesten og fra den russiske hverdag. Computerne bruger 
vi ikke kun til tekstbehandling, men også til at analysere 
stoffet og til at lave undervisningsprogrammer til udvidel­
se af projektet. Tacis har bevilget os yderligere to år og 2 
millioner ECU. Antallet af kursuscentre og omfattede regi­
oner er vokset, og vi har holdt sammen på den oprinde­
lige medarbejderstab. », konkluderer Nikolai Gorbunov, 
og de kursister, vi talte med, gav ham ret. Alle syntes at 
være taknemmelige for at kunne tilegne sig nye færdig­
heder og skabe sig en ny levevej. Officerernes ægtefæl­
ler er også inddraget i programmet og er enige i, at det 
fire måneder lange kursus er en hjælp til at møde udfor­
dringerne i et Rusland, som med raske og beslutsomme 
skridt er ved at gå over til markedsøkonomi. 
Land: Georgien 
Emne: Aftale om Partnerskab og Samarbejde 
Georgien har i kraft af sine traditioner, sin kultur og sin 
folkementalitet altid været europæisk orienteret. Landets 
deltagelse i den europæiske integrationsproces får sta­
dig større betydning og slagkraft, Begejstringen for Euro­
pa er reel og folkelig. Aftalen om Partnerskab og 
Samarbejde, som blev indgået mellem Georgien og det 
Europæiske Fællesskab og dets medlemslande i 1996, 
var en «historisk vigtig begivenhed», hedder det fra rege-
ringshold. Aftalen er et redskab til at gennemføre EU-stra-
tegien i det sydlige Kaukasus, hvilket indebærer et 
samarbejde mellem alle lande i regionen. «EU-støtten til 
Georgien i landets vanskeligste år var at vital betydning for 
vor unge nation, og det vil befolkningen aldrig glemme», 
udtaler præsident Edvard Shevardnadze. 
Aftalen om Partnerskab og Samarbejde er det hidtil ene­
ste aktstykke, som vort parlament har vedtaget enstem­
migt. Det er også besluttet, at samtlige nye love i 
Georgien skal efterprøves i henseende til deres forene­
lighed med Fællesskab-lovgivningen. De to nævnte 
afgørelser viser, hvor alvorligt Georgiens politikere tager 
landets forbindelser med EU. Præsidenten hører blandt 
de allerivrigste EU-tilhængere, og han ser Tacis-pro-
grammet som det vigtigste redskab til at hjælpe Georgi­
en og til at styrke båndene mellem Georgien og EU. «EU 
yder i dag en væsentlig bistand til Georgien, men hjælpen 
har ændret karakter i de senere år, hvor der blevet lagt 
mere vægt på udviklingsprogrammer. Såvel den tekniske 
assistance, der er ydet via Tacis, som de igangværende 
og allerede gennemførte genopbygningsprojekter bety­
der meget - både for at holde fast i det, der allerede er 
opnået, og for den fremtidige udvikling», siger præsident 
Shevardnadze. Præsident Shevardnadze: 
mellem Georgien og EU» •Tacis er den vigtigste drivkraft i styrkelsen af båndene 
Som et af de bedste eksempler på samarbejdet mellem 
Tacis og Georgien nævner præsidenten det europæisk­
asiatiske transport- og samfærdselsprojekt, TRACECA: 
«EU-støtten til alle initiativerne under dette projekt bor­
ger i høj grad for, at det tillægges overordentlig stor betyd­
ning og vil blive gennemført med succes». Tacis' 
aktiviteter i Georgien har gennemgående været meget 
vellykkede og opfattes af mange som et synligt og hånd­
gribeligt bevis på Europas stærke vilje til at fremme lan­
dets økonomiske omstilling og dets stræben for at styrke 
demokratiet og den regionale integration. I en verdens­
del, hvor freden for væbnede konflikter er skrøbelig, er 
EU-bistanden desto mere nødvendig og velkommen. 
«Projekter gennemført af Tacis opnår en særlig status set 
fra flere synspunkter. Gennemførelsen er først og frem­
mest med til at bevare og styrke den nuværende stabili­
tet i de tre sydlige Kaukasus-lande. De projekter, der 
gennemføres på nationalt plan, er desuden vigtige for 
regionens øvrige lande. Projektgennemførelsen lægger 
grunden til et regionalt samarbejde, som igen danner et 
solidt fundament for en styrkelse af stabiliteten ude i regi­
onerne», forklarer Shevardnadze. 
Tacis indledte sine aktiviteter i Georgien i 1992 - et tids­
punkt af vital betydning for stiftelsen af de institutioner, 
der skulle sikre en vellykket overgang til markedsøkono­
mi og et stabilt demokrati. Edvard Shevardnadze mener, 
at de georgienske samarbejdsorganisationer har under­
vurderet Tacis-hjælpens betydning. Holdningen har været, 
at Georgien selv havde et tilstrækkelig stort intellektuelt 
potentiale. Den økonomiske og humanitære hjælp blev 
modtaget mere positivt. Resultaterne af den økonomiske 
og humanitære bistand, som i årenes løb var blevet ydet 
fra anden side, tydeliggjorde behovet for teknisk assi­
stance og formålene hermed, nemlig overførsel af 
knowhow til Georgiens institutioner og uddannelsessek­
tor. «De georgiensk-europæiske forbindelser er nu kom-
35 
met ind i en ny fase, idet både den nydende og den yden­
de part - henholdsvis Georgien og EU - nu er virkelige 
partnere», slutter præsident Shevardnadze. 
Land: Usbekistan 
Emne: Udvikling af forfatningsretten 
En af grundstenene i et gryende demokrati - og især i et 
land, som først nu er ved at opstå som en selvstændig 
enhed - er etableringen af retssikkerhed. En funktions­
dygtig forfatning er en vigtig del af grundlaget for et 
demokrati. Men i lande, hvor der hidtil har været få eller 
slet ingen civilretlige strukturer, er skabelsen af en forfat­
ningsret en stor udfordring. 
I Usbekistan bidrog Tacis til at afhjælpe denne mangel. 
En ung og entusiastisk advokat fra Athen, Maria-Magda-
lini Malorroura, havde de helt rette kvalifikationer, idet hun 
på samme tid var kyndig i det russiske sprog og specia­
list i komparativ forfatningsret. M.-M. Malorroura tog til 
Tashkent for at lede et projekt, der havde til formål at 
hjælpe usbekerne med at finde ud af, hvilken slags for­
fatningsret de havde brug for, og hvordan den skulle fun­
gere. «Projektet bestod af tre seminarer, og det første 
handlede om forskellige modeller for en forfatningsrets 
funktion. Vi foretog en komparativ analyse af retssyste­
merne i USA og Europa. På seminar nummer to så vi 
nærmere på domstolsadministration og retssager. Det 
tredje seminar drejede sig om administrationens betyd­
ning for retssystemets funktion og beskyttelsen af forfat­
ningssikrede rettigheder», forklarer M.-M. Malorroura. 
«Med støtte fra Europarådet er vi nu ved at forberede et 
fjerde seminar i forlængelse af det oprindelige projekt». 
"Tacis hjalp os med at få udviklet politikken vedrørende 
forfatningsretten. Vi fik en masse at vide og har nu et 
ændret syn på forfatnings- og lovgivningsmæssige anlig­
gender. Vi agter at styrke og forbedre vort system», siger 
forfatningsdommer Gafur Abdumajidov. «Samarbejdet 
med Tacis har ændret vort syn på Europa. Tidligere var vi 
ikke i stand til at diskutere den slags med vore euro­
pæiske kolleger. Nu kan vi drøfte tingene med eksperter 
og stille dem spørgsmål. Det er en hel revolution - ja, det 
er måske nok et stærkt udtryk, men det er faktisk tilfæl­
det», mener dommer Abdumajidov og fortsætter: «Tacis-
programmet retfærdiggør sig selv. Det er et meget nyttigt 
projekt, især forUsbekistan, hvor vi jo er «begyndere» på 
dette felt. Seminarerne var meget udbytterige, for vi sav­
nede viden og erfaringer fra andre lande. Jeg så gerne 
programmet udvidet yderligere for at tiltrække flere sag­
kyndige hertil - eller måske for at give os mulighed for at 
tage på studierejser og arrangere seminarer og arbejds­grupper i andre lande». «Vi ville også gerne have Tacis' 
hjælp til at få oversat nogle af dokumenterne til det usbe-
kiske sprog. Måske kan vi fortsætte samarbejdet. Jeg vil 
selv udgive min egen sammenfattede udlægning af for­
fatningsrettens aktiviteter, og et helt kapitel bliver forbe­
holdt en beskrivelse og en evaluering af bistanden fra 
Tacis», slutter Gafur Abdumajidov. 
Land: Rusland 
Emne: Økonomisk forskning 
Hvorfor skulle Rusland eller Tacis lægge særlig vægt på 
emnet økonomisk forskning? «Rusland har brug for at 
udvikle en international og moderne, makroøkonomisk 
forskningskapacitet» svarer adm. direktør for det «Rus­
sisk-europæiske Center for Økonomisk Politik», Jan Lun-
din. Centret, der blev oprettet med tilskud fra Tacis, er 
virkeliggørelsen af en vision om, at centret i både Rusland 
og EU ville kunne blive vidt anerkendt som en bemyndi­
get informationskilde med rådgivning på højt politisk plan 
og præg af akademisk udmærkelse. 
«Flere europæiske økonomer med meget stor erfaring er 
tilknyttet centret, der fungerer som kontaktled mellem den 
russiske regering og økonommiljøet. Endnu en vigtig 
opgave består i at udbrede viden om den russiske øko­
nomis tilstand. Mediet er en af vores tidsskrifter, «Russi-
an Economic Trends». Vi agter desuden at udvide vores 
udvalg med andre publikationstyper. Aftalen om Partner­
skab og Samarbejde med Rusland er endnu en årsag til, 
at centret blev oprettet. Artikel 80 i aftalen handler om at 
skabe en dialog mellem Rusland og EU omkring økono­
misk politik. Jeg tror på, at centret også på dette punkt 
kan spille en aktiv rolle og fremme målet. Jeg kender pro­
blemerne i både den russiske og den europæiske øko­
nomi indefra. Jeg tror, vi vil kunne finde et fælles ståsted 
via centret her», udtaler Jan Lundin. 
Lundin lægger stor vægt på, at der er tale om en økono­
misk udveksling og ikke en envejsproces. «Vi kan også 
lære noget af de russiske erfaringer, idet vi arbejder under 
omskiftelige økonomiske vilkår og under overholdelse af 
europæiske normer for økonomisk politik. Et godt eksem­
pel herpå er Ruslands forholdvis lave ledigheds procent til 
trods for landets økonomiske krise. Det er værd at lægge 
mærke til, og vi har da også til hensigt at udforske det 
punkt nærmere under et kommende seminar om arbejds­
markedsforhold», tilføjer Jan Lundin. 
Der eksisterer allerede flere store økonomiske institutter i 
Moskva og rundt omkring i Rusland. Disse organisatio­
ner har i flere år været aktive inden for økonomisk forsk­
ning men blev først i 1991 i stand til at forske i andet end 
36 
samfunds- og planøkonomi. «Der var meget strenge 
grænser for, hvilke typer af forskning, vi kunne udføre. 
Instituttet rådede heller ikke over de vestlige landes 
moderne makroøkonomiske værktøjer. Man kunne kalde 
1990 for «År Nul», hvor de første begyndte at studere 
moderne økonomisk videnskab og fortsatte med det, ind­
til de omkring 1995 kom ud med en «kandidateksamen». 
Hvis de derefter ønskede en PhD-grad, begyndte de i 
1996 at tage forskningsundervisning. Det tager yderlige-
'Den russiske økonomi er ikke noget specielt: hvis man trykker for mange 
pengesedler, fører det til inflation' 
re fem år, og så er vi fremme ved år 2000. Det tager altså 
sin tid at udvikle forskningskapacitet. Der findes allerede 
en base af veluddannede russiske økonomer med en vis 
erfaring, og der er også nogle fremragende eksempler 
blandt dem», præciserer Jan Lundin. 
»Vi har primært brug for at oparbejde en intern kapacitet 
med økonomiske måleinstrumenter. De russiske økono­
mer må udstyres med de nødvendige redskaber til at bevi­
se eller modbevise begrundelser for, at økonomien 
reagerer på bestemte måder. Vi kan skaffe folk, der for­
står at bruge værktøjerne, til at samarbejde for dels at for­
bedre situationen og dels at yde strategisk rådgivning og 
medvirke til at skabe en international forskningskapacitet. 
Jeg mener ikke, der er noget enestående ved den russiske 
økonomi. Den samme regel gælder overalt: hvis man tryk­
ker for mange pengesedler, fører det til inflation". 
Jan Lundins job er at lede centret. «Jeg er her for at løse 
hverdagsopgaver - f.eks. at stå for lønudbetaling og at 
varetage forbindelsen med de russiske myndigheder. Vi 
skal koordinere de fem arbejdsgrupper, vi har «arvet»; 
makroøkonomi, handel, udenlandske investeringer, social-
og arbejdsmarkedsforhold samt industripolitik», forklarer 
Jan Lundin. Tre økonomer fra EU arbejder permanent i cen­
tret, suppleret af en række specialister udsendt via Moskva. Der er også omkring 25 unge, russiske forskere, der er ved 
at afslutte deres PhD-eksamen. Ved at arbejde i centret 
høster de værdifulde erfaringer, inden de skal ud og styre 
forandringen af Ruslands økonomiske forskning. I mellem­
tiden stoler Jan Lundin i sit stille sind på, at centret allere­
de anses for at være en pålidelig forsknings- og 
rådgivningskilde. «Vi slår ikke meget på tromme for vores 
kontakter på regeringsplan. Meget af vores rådgivning er 
nemlig af fortrolig art», siger Jan Lundin og tilføjer: «Vores 
arbejde består i at skabe bedre dokumentation og forsk­
ning, at fokusere på de økonomiske hovedspørgsmål og at 
registrere problemerne». 
Land: Georgien 
Emne: Uddannelse af embedsmænd 
De fleste EU-borgere tager de offentlige embedsmænds 
samfundsfunktion som en selvfølge. I Georgien, derimod, 
er deres rolle uklart defineret og forholdsvis ny. Det gamle 
regimes embedsmænd så det som deres primære opga­
ve at opfylde målsætningerne i de statslige planer. Med 
indførelsen af demokrati har embedsmændenes arbejds­
opgaver og pligter over for både regeringen og befolk­
ningen ændret sig radikalt, men kun få af dem forstår 
deres nye rolle - for ikke at tale om markedsøkonomiens 
kompleksitet. Som hjælp til at få uddannet en ny genera­
tion af offentlige embedsmænd har Tacis oprettet en skole 
for offentlig forvaltning. Under ledelse af dekanen ved 
Fakultetet for Ledelse og Offentlig Forvaltning under Geor­
giens Tekniske Højskole, George Turkia, er det blevet et af 
de mest vellykkede Tacis-projekter i landet. 
"Formålet med at oprette skolen var at skabe radikale for­
andringer i Georgiens offentlige forvaltning og at gøre 
embedsmændene fortrolige med hovedmålsætningerne 
for et demokratisk samfund, der fungerer i en marked­
søkonomi», forklarer George Turkia og fortsætter: «Tidli­
gere eksisterede begrebet offentlig forvaltning ikke hos 
os, og der var ingen rigtige eksperter på området». Der­
for udvalgte han i samarbejde med Tacis' eksperter et 
hold specialister. De blev hovedsagelig hentet fra det eksi­
sterende fakultet. Som forberedelse gennemgik speciali­
sterne en intensiv, 6 måneder lang efteruddannelse i 
Tyskland og England. 
"Så snart, lærerne var uddannet og vi var klar, begyndte 
vi at afholde korte, intensive kurser for offentlige embeds­
mænd. Kurserne varer i to, tre eller seks uger», oplyser G. 
Turkia. Der undervises i ti fag: almen ledelse, marked­
søkonomi, finansiel styring, informationsteknologi, forfat­
ningsret, socialsikring, skatteforvaltning, personalestyring, 
ledelsesservice og diverse specialiserede efteruddannel-
37 
seskurser. Ved projektets afslutning i maj 1998 vil i alt 
2.000 offentlige embedsmænd have gennemgået skolens 
kurser. "Vi er Tacis og EU dybt taknemmelige for den 
erfarne rådgivning og støtte. Men vi kan ikke fortsætte 
uden økonomisk hjælp udefra», understreger George Tur-
kia. «Det har været et udmærket Tacis-projekt. Tacis-fol-
kene indså vigtigheden af at uddanne offentlige 
embedsmænd, og vi er stolte af det, der er udrettet. Der 
er stor søgning til kurserne, og regeringen har allerede 
meddelt sit ønske om at sende embedsmændene på 
efteruddannelseskurser hvert femte år. Men uden økono­
misk bistand forsvinder vi», pointerer George Turkia. 
Kursisterne, hvoriblandt mange ikke er klare over den 
økonomiske usikkerhed, der truer deres skole, er begejst­
rede for undervisningen og de færdigheder, de tilegner 
sig. «Vi havde ikke drømt om, hvor interessante kurserne 
her ville være», udtaler en af de studerende. «Bare det at 
lytte og være klar over, at man kan få så meget at vide ... 
jo, vi er yderst tilfredse med undervisningen», lyder det 
fra en anden. «Uddannelsen har givet os et nyt syn på 
vores problemer. Hovedmålet har flyttet sig, og mentali­
teten er forandret. Nu griber vi tingene professionelt an», 
kommenterer en tredje kursist. «Jeg mærker en stærk 
motivation hos alle mine kursister. De er meget interes­
seret i at studere, og det gør det spændende for mig at 
undervise», bemærker en af lærerne om sin lille gruppe af 
kursister fra parlamentet, rådhuset og en række ministe­
rier. George Turkia er på sin side forvisset om, at midler­
ne nok skal blive fundet, og at «Tacis' fremragende 
arbejde» vil fortsætte fremover. 
Land: Georgien 
Emne: Kreditordninger for landbruget 
På femte sal i det georgienske landbrugsministeriums 
imponerende bygning sidder en mand, der ved første øje­
kast kunne ligne bestyreren af en lokal, engelsk bankfilial. 
Indtrykket viser sig ved nærmere eftersyn at holde stik. 
Vi står nemlig over for den erfarne bankmand og kredit­
specialist for Tacis' Regionale Landbrugsreformprojekt 
(RARP) i Kaukasus, Peter Shaw. Da han af Tacis blev 
anmodet om at hjælpe med at oprette en regional kredi­
tordning for landbruget i Kaukasus, gik han med til at 
følge projektet i højst to år. Nu, mere end to år senere, er 
han stadig i Tbilisi, og hans engagement i projektet er 
ikke blevet mindre. 
Peter Shaw er overbevist om, at Tacis-projektet har bety­
det meget for Georgiens landbrug, og at det også begyn­
der at føre til mærkbare forandringer i Aserbajdsjan, hvor 
et lignende projekt er under udvikling. «Vi begyndte med counterpart-midler, der oprindelig bestod af fødevare­
hjælp, men som i dag udbetales i form af kontante mid­
ler. Fødevarehjælpen blev ydet til Armenien, Aserbajdsjan 
og Georgien, og det blev aftalt, hvordan regeringens 
reservemidler skulle anvendes. Regeringerne i Aserba­
jdsjan og Georgien indvilgede i, at der via handelsbanker 
blev oprettet en kreditordning for at støtte landbrugets 
udvikling. Hovedformålet var at forbedre forarbejdningen 
af landbrugsprodukter både kvalitets- og kvalitetsmæs­
sigt, at mindske afhængigheden af fødevarehjælp fra 
udlandet og at udnytte de private pengeinstitutter som 
vigtigste finansieringskilde», forklarer Peter Shaw. 
Startkapitalen var på 8 millioner dollars, og der blev ydet 
toårige lån. «Bankerne reagerede positivt. Gældsindfriel-
sen ligger på 97 procent - et tal, man i enhver vestlig bank 
ville være lykkelig over - og vores egenkapital er nu oppe 
på 25 millioner dollars», beretter en stolt Peter Shaw. 
«Indvirkningen på landbrugets økonomi har været stor. 
De store lånebeløb har i høj grad hjulpet både landbruget 
og banksektoren. Udlån til landbruget er forbundet med 
en høj risiko, hvilket kølner ethvert pengeinstituts inter­
esse. Vi gjorde rentesatserne fordelagtige for både lån­
tagerne og investorerne. Vi har otte tilsynsfolk, der 
hjælper bankerne med målretning, udbetaling og indfri­
else af kortfristede lån. Vi fungerer som et hovedkontor 
med afdelinger rundt om i landet. Vi er også med til at 
efteruddanne bankfolk i risikostyring og etablering af de 
styringsmekanismer, som kræves for at administrere 
udlån. Det er en hjælp for bankerne og har også betydet 
meget for landbrugsøkonomien», fortæller Peter Shaw, 
Programmet i Georgien har fungeret siden april 1996, 
altså i godt to år, mens udlånsordningen i Azeri blev ind­
ført i maj 97. I Georgien blev der især ydet kortfristede 
lån til landmændene for at fremme hvedeproduktionen, 
til kornmøllerne for at få kornet malet og til bagerierne for 
at få melet omsat til brød. Det var et fint kredsløb, som 
Peter Shaw nu er i færd med at udvide. «Vi skal i gang 
med at låne penge ud til andre landbrugssektorer som 
f.eks. te- og vinavlerne. Vi fortsætter med at overvåge, 
at pengene bruges efter hensigten. Vi er også med til at 
sikre bankfolkene en bedre uddannelse, og vi instruerer 
dem i, hvordan man styrer udlånene og sikrer, at de bliver 
tilbagebetalt. Desuden har vi hjulpet med oprettelsen af 
fire landbokreditforeninger», oplyser Peter Shaw. 
"Jeg kan lide projektet, fordi det giver resultater. I natio­
nalbanken glæder man sig, fordi projektet er med til at 
styrke banksektoren og giver pengeinstitutterne erfaring. 
Kommissionen i Bruxelles er også godt tilfreds - det skul­
le man da tro, siden vi har fået projektet forlænget med et 
38 
Lån til landmænd under det Regionale Landbrugsreformprojekt søger at forbedre 
produktionen både kvalitativt og kvantitativt 
år! Arbejdet handler ikke kun om bankvæsen, men lige 
så meget om at knytte kontakter og vinde folks tillid. Man 
må bevæge sig ud over den daglige arbejdsrutine for at få 
tingene til at lykkes», konkluderer Peter Shaw. 
Emne: Den Røde Bro 
Omkring en times kørsel fra Tbilisi ændrer omgivelserne 
sig markant. Her ser man ingen tovlige bybilister, men i 
stedet et idyllisk landskab med græssende får og geder 
- og ind imellem en lastbil. Cirka 800 lastvognstranspor-
ter går hver dag frem og tilbage over den gamle Røde 
Bro. Den nuværende brostruktur blev bygget for over 300 
år siden og er opkaldt efter sine murstens mørkrosa farve, 
der harmonerer med den leragtige jord rundt om. Broen, 
der ligger på hovedvejen mellem Tbilisi og Baku, indgår i 
TRACECA-vejkorridoren. Grænsen mellem Georgien og 
Aserbajdsjan går et eller andet sted midt på broen, men 
ingen ved helt præcis hvor. 
Men den maleriske røde bro blev ikke bygget til nutidens 
trafik og slet ikke til det større antal køretøjer, der vil følge 
med den tiltagende handelsaktivitet på egnen. Den nye 
bro, som kun ligger på georgiensk landområde, bliver 
tosporet med frakørselsveje, såvel til Azeri og den armen­
ske grænse som til de lokale landsbyer. Byggeriet blev 
påbegyndt under sovjetstyret men gik sidst i 80'erne i 
stå, efterhånden som pengene slap op. TRACECA gen­oplivede projektet. Broen kunne færdiggøres for omkring 
2 millioner ECU. Ifølge byggeriets rådgivende projektle­
der, Bartolomeo Marvaldi, gjorde EU en god forretning på 
grund af de særegne økonomiske omstændigheder i 
Georgien. «Rundt omkring lå der i forvejen lagre af usæl­
gelige, formstøbte betonblokke, som vi købte op til spo­
tpris. Det disponible udstyr på arbejdsstedet rækker til et 
projekt af denne art og ville koste betydeligt mere i vest­
lige lande. Men materiellet stod ubrugt, da vi overtog det, 
og prissætningen foregår stadig på en utidssvarende 
måde». Arbejdskraften er forholdsvis billig, men antallet af 
arbejdere er højere end på en tilsvarende, vestlig bygge­
plads. Der vil i alt blive brugt over 200.000 mandtimer, 
og der skal flyttes mere end 130.000 kubikmeter jord for 
at færdiggøre broen. 
Selv om ingen rigtigt tror på, at den nye bro nogensinde 
vil kunne måle sig med den Røde Bro, har den sikret sig 
en plads i historien. En gammel romersk tradition blev 
nemlig overført til Georgien af italieneren Marvaldi, der 
sørgede for, at der i den ene af broens kæmpemæssige 
bæresøjler blev anbragt et rør indeholdende konstrukti­
onstegningerne til den nye bro. Røret blev placeret af 
førstesekretæren for Europa-Kommissionens delegation i 
Georgien, Jérôme Cassiers. De lokale georgienere, som 
har ansvaret for opførelsen af broen, håber på, at den vil 
stå færdig, inden 1998 er omme. 
Hvad udretter Tacis så? 
Tacis' hovedbestanddel er de projekter, som Tacis-pro-
grammet helt konkret genemfører. Projektresultaterne er 
ofte usynlige, for det, der bliver tilbage, når programmet 
er afsluttet, er en forandret tankegang, en ændret indstil­
ling, en ny begrebsverden og en anderledes måde at gøre 
tingene på. Dette er et uundværligt led i overførslen af 
knowhow. Men der er også de mere håndgribelige resul­
tater, som vil bestå, såsom kursuscentre, erhvervssam-, 
arbejde og fysiske strukturer. Det, der står klart, er, at 
Tacis-projekter har kunnet lave væsentligt om på forhol­
dene i alle partnerlandene. 
Opførelsen af den nye «Røde Bro» mellem Georgien og Aserbajdsjan 
39 
Regionale programmer 
Styrket samvirke mellem de Nye 
Uafhængige Stater 
Tacis-programmets regionale komponent er beregnet på 
at opfylde behov, som ikke kan dækkes af landepro­
grammerne alene. I 1997 sås der talrige eksempler på 
udfordringer, der blev mødt, ikke mindst i kraft af part­
nerlandenes stærke, indbyrdes støtte af projekter, som 
blev fundet at være af stor gensidig værdi for alle parter. 
Tacis stimulerer det regionale samarbejde som et middel 
til fremme af fred, stabilitet, sikkerhed og velstand. Sam­
arbejdet regionerne imellem er en potentielt stærk ingre­
diens i arbejdet for at undgå og endda afværge de 
spændinger, der stadig truer stabiliteten. Når ministre og 
højtstående embedsmænd fra forskellige lande - under­
tiden af stærkt divergerende observans - med opbakning 
fra Tacis kan samarbejde om praktiske problemer af fæl­
les interesse, forøges chancerne for, at der også kan knyt­
tes stærke bånd på det politiske plan. F.eks. har 
Aserbajdsjan og Turkmenistan skrinlagt deres uenighed 
om territorialrettighederne i Det Kaspiske Hav og drøfter 
i stedet de driftsmæssige aspekter omkring olieudvinding 
og -overførsel inden for rammerne af Tacis' INOGATE-
program. 
Det mellemstatslige samarbejde er også nøglen til at frem­
me opfyldelsen af nogle af EU- og partnerlandenes 
hovedambitioner, ikke mindst mht. transport, overførsel 
af kulbrinteressourcer og miljøbeskyttelse. Det mellem­
statslige samarbejde får ikke alene folk og projekter til at 
samarbejde i tråd med de vedtagne politikker. Samtidig 
skabes der nemlig meget realistiske muligheder for, at de samme folk og projekter også kan få indflydelse på frem­
tidens politik. 
INOGATE (mellemstatslig olie og gas til Europa) 
I olie- og gasforsyningsprogrammet, INOGATE, som dri­
ves af Tacis, samarbejdes der om en nær sammenknyt­
ning af flere partnerlandes energieksport. Der blev i 1997 
konstateret flere vellykkede resultater af indsatsen og ikke 
mindst de projekter, der resulterede i den første oliestrøm 
fra Kasakhstan til Sortehavet. Formålet med INOGATE er 
at støtte bestræbelserne på at genopbygge, rationalise­
re og modernisere de nationale systemer til gasoverførsel 
og forsyning med olie- og raffinaderiprodukter samt at 
vurdere de eventuelle, alternative muligheder for trans­
port af kulbrinte fra de kaspiske og centralasiatiske 
regioner til europæiske og øvrige vestlige afsætnings­
markeder. 
INOGATE sigter på at fremlægge et antal storstilede for­
slag, som vil kunne bankfinansieres og derved muliggøre 
de investeringer, som kræves for at få oprettet stikled­
ninger til de eksisterende rørledningsnetværk. INOGATE's 
bidrag har bestået i at organisere inspektioner af de eksi­
sterende distributionsnet, at vurdere gennemførligheden 
af infrastrukturprojekterne, at yde assistance omkring de 
kontraktmæssige forhold og - for første gang i 1997 - at 
investere i mindre restaureringsprojekter i de vigtige græn­
seegne, som rummer risici mht. menneskelig sundhed, 
miljø og forsyningssikkerhed. 
INOGATE har i løbet af 1997 fået så megen vind i sejlene, 
at det har været med til at overvinde problemer af natio-
Midler bevilget pr. sektor 
1991-97 (mio. ECU)"* 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omlægning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Politisk rådgivning og SPP'er 
Telekommunikation 
Andre aktiviteter 1991 
44,85 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
21' 20* 23 
lait 105,99 88,63 172 131,5 124,5 152 135 
Omfatter det mellemstatslige og det grænseoverskridende program samt programmet om nuklear sikkerhed 
* Omfatter midler til Tempus-programmet lait 
36,27 
7,6 60 
4 100 
15 67,5 
5 70,5 
0 98,5 
0 88,5 
1,5 521,27 
33,1 
112,85 
5,79 
6,7 
4,78 
0 
0 
0 3,8 
1,5 
9 
8,5 
1 
0,83 0 
5 
14 
8 
1 
8 2 
3 
7 
20,5 
0 
6,5 10,5 
3,5 
8,5 
0 
2,5 
6 1,5 
13,5 
34,5 
0 
0 
4 0 
17,5 
10 
0 
0,5 
13 23,59 
50,7 
87,78 
37 
5 
38,33 
909,62 
40 
nal art. Det underliggende ønske om at forhindre konflik­
ter over ressource- og markedsadgang, har vundet større 
troværdighed og opbakning. De Tacis-midler, som er 
anvendt på neutrale undersøgelser, anses for at være alle 
involverede parters bedste garanti for en ligelig behand­
ling. Regionens magthavere har via Tacis og INOGATE 
vist, at de vil og kan samarbejde, og at politisk sam­
stemmighed er en realistisk mulighed. Endnu et resultat 
er, at de løfter om milliarder af dollars, som regionen 
havde modtaget fra andre donatorer og udenlandske 
investorer, nu er begyndt at blive indfriet i praksis. I dag er 
mange af verdens førende olieselskaber begyndt at inve­
stere i udvinding i den kaspiske region. Interessen skyldes 
tildels, at Tacis og INOGATE har taget fat på det gene­
relle problem med at få produkterne transporteret ud af 
regionen. Løsningen består i fælles adgang til rørlednin­
ger på grundlag af fælles interesser, underbygget af poli­
tisk stabilitet og et stærkt regionalt samarbejde. 
Transportnet 
På transportsiden har TRACECA haft en tilsvarende ind­
virkning. Det er i løbet af 1997 gået fremad med udvik­
lingen af en ekstra øst-vestgående rute, der forbinder 
Europa med Centralasien via Sortehavet, Kaukasus og 
Det Kaspiske Hav. Dette er den korteste vej og kunne til­
lige blive den hurtigste og billigste rute fra Centralasien 
til havne, hvorfra der kan afskibes gods til hele verden. 
På det tekniske plan gavner TRACECA de fysiske forbin­
delser - og dermed samhandelen og kommunikationen -
mellem landene. Som følge af beslutninger vedtaget i 
1997 er der nu ved at blive gennemført projekter for en 
værdi af 25 millioner ECU, heriblandt restaureringen af et 
færgeleje med af- og påkørselsrampe i den ukrainske 
havn, llychevsk, mens der i Poti (Georgien) anlægges en 
helt ny færgeterminal. Moderniseringen af havnene ved 
Det Kaspiske Hav og Sortehavet er nemlig nødvendige 
led i den samlede rute. 
Ud over de fysiske anlæg opbygger TRACECA også den 
indbyrdes forståelse deltagerne imellem. Således frem­
satte præsidenterne Alyev og Shevardnadze fra hhv. 
Aserbajdsjan og Georgien i september 1997 et fælles til­
bud om at være værter for en præsidentkonference i Kau­
kasus først i 1998. Hensigten var at få vedtaget en 
multilateral, TRACECA-inspireret aftale om jernbane­
transport. Tacis havde i forvejen afholdt en transportmi­
nisterkonference i byen Tbilisi i april 1997. Her deltog 
repræsentanter fra Sortehavslandenes Økonomiske Sam­
arbejdsområde (BSEC) og fra TRACECA-projektets med­
virkende NUS-lande. Denne konference førte igen til EU-transportministrenes konference i Helsinki i juni 1997, 
hvor Sortehavsregionen blev udnævnt til at være en «pan­
europæisk transportzone», der skulle tjene til udvidelsen 
af EU's transeuropæiske transportnet (TEN) østpå. 
TRACECA fungerer desuden som katalysator for støtte 
fra internationale finansieringsinstitutter og private investo­
rer, herunder den Europæiske Bank for Genopbygning og 
Udvikling (EBRD), som har bevilget 200 millioner dollars til 
finansiering af anlægsprojekter i havne og på jernbaner 
og veje langs ruten, samt Verdensbanken, der har øre­
mærket 40 millioner dollars til veje i Armenien og Georgi­
en. Der er også oprettet joint-ventures mellem private 
investorer i EU og lokale transportvirksomheder. Tacis har 
ydet ekspertbistand for en værdi af 750.000 ECU til ana­
lyser og projektering forud for anlægningen af to motor­
veje i Turkmenistan, hvorefter der blev bevilget et lån på 
80 millioner dollars fra EBRD. Til projektering og forbere­
delse af færgeterminalen i Turkmenbashi Havn blev der 
bevilget 1,5 millioner ECU i støtte og derefter et EBRD-lån 
på 50 millioner dollars. Til modernisering af Armeniens 
vejnet blev der ydet ekspertbistand for 750.000 ECU 
forud for frigivelsen af anden halvdel af et lån fra Ver­
densbanken og EBRD på i alt 40 millioner dollars. 
Der er under TRACECA-samarbejdet gjort en stor indsats 
for at forbedre styringen af alle transportformer i hensigt 
om såvel at gøre de erhvervsdrivende mere indstillede på 
at imødekomme udenlandske kunders behov som at styr­
ke ledernes færdigheder i f.eks. forhåndsvurdering af inve­
steringsplaner og således sikre det bedst mulige udbytte 
af de begrænsede pengemidler, der er til rådighed. Der er 
eksempelvis ingen veletableret tradition for at samarbej­
de om prisfastsættelsen, som er af stor betydning for at 
kunne tiltrække nye kunder. Der arbejdes på modeller til 
regelsæt og aftaledokumenter som hjælp til ajourføring 
eller supplering af eksisterende transportlovgivning. Mar­
kedsreguleringen, som hidtil har været gearet til at støtte 
de statsejede transportvirksomheder, er således ved at 
blive ændret, så der fremover kan tages højde for både 
konkurrenceaspektet og overholdelsen af gældende sik­
kerheds- og driftsstandarder. Samtidig arbejdes der på 
at fremme det indbyrdes samarbejde mellem TRACECA-
landene. TRACECA har hjulpet nationale sammenslut­
ninger af fragtvognmænd i Georgien, Aserbajdsjan og 
Kasakhstan med at blive fuldgyldige medlemmer af sek­
torens internationale forbund, og enkeltvirksomheder i 
mange lande har fået hjælp til at opnå status af associe­
rede medlemmer. 
TRACECA's knowhow-projekter, der blev indledt i 1997, 
indbefattede forundersøgelser ifm. omstrukturering og 
41 
Miljøbevidsthed begynder i en tidlig alder 
telekommunikation til de centralasiatiske jernbaner, et 
program til 2,5 millioner ECU om vejvedligeholdelse samt 
forprojektering af nye terminalfaciliteter til havnene i de 
georgienske kystbyer Poti og Batumi. Også kædens 
svage led - grænseovergangen mellem Georgien og Aser­
bajdsjan - er ved at blive forstærket med opførelse af en 
ny, TRACECA-finansieret bro og restaurering af den gamle 
Røde Bro, hvis murede buestruktur stammer fra det 12. 
århundrede. Der er tale om et etårigt investeringsprojekt, 
som blev påbegyndt i august 1997. 
Miljø 
Til supplering af de store transport- og energiprojekter 
indeholder Tacis' regionale planlægning et stærkt mil­
jømæssigt islæt. Der er stadig mange uløste miljøproble­
mer fra USSR-tiden, og de kræver en fælles indsats, fordi 
problemerne (med tilhørende risici) overskrider alle stats­
grænser. Udviklingen og gennemførelsen af de Nationale Miljøhandlingsprogrammer (National Environmental Acti­
on Programmes - NEAP) er blevet støttet af Tacis' mel­
lemstatslige program. Ideer blev til handling i 1997, hvor 
der blev afsat et budget på 4 millioner ECU til at bringe 
NEAP'erne op på internationalt niveau. 
Landets fastboende rådgivere overalt (undtagen i Tads­
jikistan) er følgelig gået i gang med at rådgive de nationale 
ministerier og hjælpe planlægningen af NEAP'ernes 
praktiske gennemførelse. Af andre aktiviteter i 1997 kan 
nævnes så forskellige tiltag som offentligt bevidstgørel-
sesarbejde blandt familier i St. Petersborg, oprettelse af 
videoteker på skoler og universiteter samt kurser for jour­
nalister om mediedækning ifm. miljø og energibesparelser. 
Gennem et forenet TacisVPhare-pilotprojekt under Sor­
tehavs-miljøprogrammet blev der i marts taget fat på at 
udvikle fælles planer for miljøstyring i kystegne. Inspireret 
af et vellykket eksempel i Budapest finansierer Tacis 
opførelsen af en række miljøcentre i Ukraine, Rusland, 
Moldova og Georgien. 
Gennem Tacis' «Regionalhavsprogram» (Regional Seas 
Programme) blev der i 1997 fortsat ydet støtte til Sorte­
havs-miljøprogrammet (der arbejdes p.t. på implemente­
ring af den strategiske handlingsplan for Sortehavet, som 
sortehavslandenes miljøministre godkendte i Istanbul i 
oktober 1996) samt programmet for Danube-flodlejet. 
Tacis har endvidere udviklet et informationssystem til 
overvågning af landbrugsmiljøet i Centralasien for at 
kunne lave forudberegninger af regionens høstudbytte. 
Pilotprojektet omfatter bl.a. en forundersøgelse af, om 
eller hvordan projektet kan udbredes til andre NUS-lande 
og Mongoliet. 
Nuklear sikkerhed 
Atomkraftsikkerhed er fremdeles et af Tacis-program-
mernes højt prioriterede emner. Der lægges især vægt på 
at yde bistand "ude i marken", at udvikle uafhængige 
administrative instanser til overførsel af "sikkerhedskul-
tur" og implementering af vidtspændende programmer 
såsom det vedtagne "aftalememorandum for Tjernobyl". 
Ud over at have opnået den ukrainske regerings tilsagn 
om, at Tjernobyl-værket bliver lukket senest i år 2000, er 
Tacis stærkt engageret i arbejdet med at udskifte 
afskærmningen over den nedsmeltede Reaktor 4 til fordel 
for en mere miljøsikker konstruktion. Det Europæiske Fæl­
lesskab yder det største samlede bidrag til projektet, men 
også de øvrige donatorer slutter bredt op om at bred 
opbakning videreføre indsatsen. 
Tacis har leveret rammerne til en løsning på basis af anbe­
falingerne fra en indledende undersøgelse med evalue-
42 
ring af fem tekniske hovedscenarier og en række alter­
native muligheder. Hermed vil der kunne skabes basis for 
en miljøvenlig løsning mht. Tjernobylværkets betonaf­
skærmning. Undersøgelsens anbefalede handlingsforløb 
blev under et andet Tacis-projekt gradvis udviklet til den 
særlige afskærmningsplan (Shelter Implementation Plan -
SIP), som G7-landene og Ukraine vedtog i april 1997. I 
planen blev der indkredset 22 højtprioriterede indsats­
områder, der skal sikre stabiliteten på kort sigt og sikker­
heden på længere sigt. Tjernobyl-»Afskæmningsfondet» 
(Chernobyl Shelter Fund) blev stiftet i slutningen af 1997. 
Forsamlingen af bidragydere holdt sit første møde i 
december. Foruden EU har mere end 20 lande allerede 
givet forhåndstilsagn om at dække 380 millioner dollars 
ud af den samlede udgift på i alt 750 millioner dollars. 
Kommissionen har tilbudt at overføre op til 100 millioner 
dollars til fondet fra Tacis-budgettet, og det første afdrag 
på 50 millioner ECU skulle falde i 1998. Der blev valgt en 
fremgangsmåde med flere beslutningsfaser, fordi projek­
tet krævede hurtige indgreb på en række prioriterede 
områder. For projekterne i tilknytning til disse områder 
blev der vedtaget en «fremskyndet udbudsprocedure», 
som blev indledt i slutningen af 1997. I forbindelse med 
lukningen af Tjernobyl yder Tacis værkets indehavere og 
de ukrainske myndigheder for atomkraftforsyning bistand 
til opførelse af de nødvendige faciliteter på værksarealet 
ifm. nedlukningen. Der er blevet indledt en intern revisi-
onsprocedure med henblik på at foretage en strategisk 
fintilpasning af programmet. 
Grænseoverskridende samarbejde 
Tacis-programmet for grænseoverskridende samarbejde 
(Cross Border Cooperation - CBC) trådte i kraft i 1996. 
Arbejdet i 1997 bestod især i indledende aktiviteter på 
grund af de mange involverede parter på regionalt og nati­
onalt plan. Programmet fremmer samarbejdstiltag på 
tværs af de Nye Uafhængige Staters vestlige grænser til 
Europa. Ideen er at støtte bæredygtige projekter, som har 
en «grænseoverskridende» virkning, som støttes på lokalt 
eller regionalt plan, og som supplerer andre EU-pro-
grammer, især Phare og Interreg. Lokale og regionale 
myndigheder har udvist en udbredt interesse for pro­
grammet, der bl.a. omfatter finansiering af en række 
grænseovergange, heraf tre langs den russisk-finske 
grænse, samt en række projekter om miljø, rationel ener­
giudnyttelse og opbygning af regional kapacitet. Hertil 
kommer lokale, grænseoverskridende tiltag gennem 
Tacis-programmet for mindre projekter. EU prioriterer pro­
grammet meget højt, også med henblik på den kom­
mende unionsudvidelse. Retsvæsen og indenrigsforhold 
Det Europæiske Råd, som blev holdt i Firenze i juni 1996, 
understregede behovet for at udbygge samarbejdet mel­
lem EU og de Nye Uafhængige Stater (NUS) omkring rets­
væsen og indenrigsforhold. Rådet besluttede derfor at 
åbneTacis-programmet for initiativer i den retning, I over­
ensstemmelse med de beføjelser, som blev udstedt af 
Det Europæiske Råd i Dublin i december 1996, blev der 
især lagt vægt på at bekæmpe narkohandel i de central­
asiatiske republikker. Inddragelsen af retsvæsen og inden­
rigsforhold er starten på en ny type samarbejde. Tiltagene 
for at bekæmpe korruption er blandt forudsætningerne 
for at forbedre investeringsklimaet i en række lande. 
Tacis har allerede tidligere ydet støtte til retslige og indre 
anliggender i form af kontrol med kapitalbevægelser, told­
kontrol og diverse grænseoverskridende tiltag, men det 
var i 1997, at grundlaget for et mere vidtrækkende pro­
gram blev skabt. I perioden februar-juni 1997 besøgte 
højt estimerede eksperter - ledsaget af Kommissionen 
repræsenteret af Tacis - 11 af de Nye Uafhængige Stater 
for at afdække behovene, pejle interessen på NUS-siden 
og foreslå konkrete samarbejdsemner såsom gensidig 
juridisk bistand, samarbejde mellem statslige forvalt-
ningskontorer og sikkerhedstjenester, bekæmpelse af kor­
ruption og ulovlig indvandring samt udvikling og styrkelse 
af NGO'er (statsuafhængige organisationer). Der er også 
planlagt indgreb i Kaukasus for at medvirke til afspærring 
af narkotransportruter, f.eks. ved at styrke kontrollen i 
lufthavne og havne samt oprettelse af et center til 
optræning af narkohunde. På budgettet for det mellem­
statslige program for 1997 er der afsat 3 millioner ECU 
til et handlingsprogram i NUS og Central- og Østeuropa. 
I 1997 bidrog EU også til at finansiere styrkelsen af en 
NGO-baseret «folkevandringsstyrelse» i Kaukasus samt 
NUS-deltagelsen på konferencen om ulovlig immigration, 
der blev afholdt i Prag i oktober 1997. 
Det regionale samarbejdes betydning blev igen i 1997 
understreget i kommissionsdokumentet Agenda 2000 om 
regionalt samarbejde i almindelighed og med Sortehavs-
regionen i særdeleshed. Tacis vil fremdeles prioritere støt­
ten til de regionale og mellemstatslige programmer højt. 
43 
Programmer for mindre projekter 
Tacis har den fornødne kapacitet til at reagere hurtigt på 
trængende behov. Da Georgien f.eks. udtrykte ønske om 
rådgivning i forberedelserne af landets tilslutning til Ver­
denshandelsorganisationen i 1997, var Tacis i stand til at 
stille med en ekspert i løbet af mindre end to måneder. 
Den hurtige respons blev formidlet gennem Programmet 
for Politisk Rådgivning, der indgår i Tacis' programmer 
om mindre projekter (Small Projet Programmes - SPP). 
Programmet for Politisk Rådgivning 
Programmet for Politisk Rådgivning har i årets løb ydet 
rådgivning på højt niveau om økonomiske politikker ori­
enteret i retning af reformer og om det lovgivningsmæs­
sige grundlag herfor i alle partnerlandene på nær 
Hviderusland og Mongoliet. Der er blevet udsendt eks­
perter for at hjælpe nationale regeringer og lokale myn­
digheder, parlamenter, offentlige udvalg, centralbanker og 
andre, politisk beslutningstagende organer. Denne dis-
ponibilitet har stimuleret interessen hos andre donatorer, 
heriblandt Verdensbanken, som for nylig anbefalede de 
ukrainske myndigheder til at udnytte dette program til 
søgningen, da der var brug for en ekspert på transport­
området ifm. opførelsen af en institutionsbygning for sek­
toren. 
Efter succesen i 1997, hvor der i en forsøgsfase blev ydet 
rådgivning med henblik på Ruslands optagelse i Ver­
denshandelsorganisationen, blev der ved årets udgang 
lagt sidste hånd på et komplet program til 1 million ECU. Der vil til formålet blive anvendt 20 russiske eksperter 
under overvågning af vestlige kolleger. Meningen er, at 
lignende projekter med tiden også skal dække Ukraine, 
Kasakhstan, Usbekistan, Georgien, Aserbajdsjan og 
Moldova. Det er på ukrainsk foranledning allerede planlagt 
at indvie et kontor for politisk rådgivning. Da konsultatio­
nen i 1997 blev åbnet endnu inden cementen i kontor­
bygningen var helt tør, lignede det til tider mere en 
byggeplads end et center for politisk/strategisk og juri­
disk rådgivning. Ikke desto blev stedet fra lige fra begyn­
delsen omgærdet med interesse fra højt niveau, og der er 
hver anden måned blevet afholdt politiske rådgivnings-
møder med deltagelse af parlamentets ordstyrer og præs­
identens rådgiver. 
Supplering af helheden 
Sideløbende med Programmet for Politisk Rådgivning 
beskæftiger Tacis sig med yderligere otte arbejdsområ­
der under programmet for mindre projekter, som indtil i 
1997 blev kaldt Tacis-»faciliteterne». Disse aktiviteter, der 
danner en samlet «paraply» for en række værktøjer til 
planlægningen af programmerne om teknisk bistand, sup­
plerer de særskilte, større Tacis-projekter. 
Da tendensen inden for Tacis efterhånden går i retning af 
færre og større projekter, får SPP'erne tilsvarende større 
betydning som «den anden side» af Tacis og i nogle hen­
seender som programmets «menneskelige ansigt». De 
mindre projekter kan bane vejen for de større, herunder 
Programmer for mindre 
projekter (SPP'er) Midler 
bevilget pr. ar, 1996/97 (mio. ECU) 
Armenien 
Aserbajdsjan 
Hviderusland (Belarus) 
Georgien 
Kasakhstan 
Kirgistan 
Mongoliet 
Moldova 
Rusland 1996+97 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 1996+97 
Usbekistan Politisk 
rådgivning 
1 
1 
0 
1 
0,8 
0,3 
0 
1,5 
3 
0 
0,3 
1 
1,3 Borger-
retssamf. 
1 
0,5 
0 
0,3 
0,35 
0,1 
0,5 
0,15 
2,5 
0 
0 
1 
0,5 Undervis-
ning og 
uddannelse 
1,6 
1 
0 
1 
1,90 
1,2 
1,14 
1 
17 
0 
0,8 
9 
2,5 Erhvervs-
stotte 
1,15 
0,68 
0 
0,63 
0,65 
0,2 
0,76 
1 
22,5 
0 
0 
4,5 
0,7 Internationale 
normer og 
forpligtelser 
0,6 
1,85 
0 
1,65 
1,30 
0,5 
0,5 
1,25 
12 
0 
0 
4,9 
1 1 alt 
5,35 
5,03 
0 
4,58 
5 
2,3 
2,9 
4,9 
57 
0 
1,1 
20,4 
6 
I alt 11,2 6,9 38,14 32,77 25,55 114,56 
44 
for de pilotprojekter, som gennemføres for at sondere ter­
rænet, før der foretages større investeringer. SPP'erne 
kan også udfylde huller, som er konstateret under gen­
nemførelsen af større projekter, og de kan følge op på 
værdifulde elementer fra store projekter efter fuldførelsen. 
Fremme af hurtighed og fleksibilitet 
De tjenester, der formidles gennem SPP'erne, når hurtigt 
og effektivt ud til samarbejdspartnerne og med enklere 
kontraktindgåelses- og udbudsprocedurer, som endda er 
blevet yderligere rationaliseret i 1997. SPP'erne handler 
typisk om emner, om hvilke organisationer i partnerlan­
dene kan fremsætte forslag til konkrete initiativer i min­
dre målestok. 
SPP'erne muliggør desuden en højere grad af fleksibili­
tet. Projekterne er jo kortfristede og sigter ikke på større 
problemområder, men i højere grad på rådgivning og støt­
te inden for mere afgrænsede og specifikke felter. 
Desuden drives SPP'erne af efterspørgslen, idet partner­
landenes forslag vurderes i forhold til både Tacis-pro-
grammets generelle målsætninger og de gældende 
godkendelseskriterier for SPP'er. 
Grundideen i SPP-konceptet er, at et projekt får størst 
indvirkning, hvis dets målsætninger sigter på et præcist 
behov i partnerlandet, og det er netop, hvad SPP'emes 
fleksibilitet giver mulighed for. Finansieringsmåden er 
ændret i siden 1996, idet midlerne ikke længere hentes 
fra budgettet for Tacis' mellemstatslige program, men fra 
nationale handlingsprogrammer. Herved opnås en større 
national indflydelse og et stærkere incitament, når der 
f.eks. skal sættes beløb på Tacis-støtten til hvert enkelt 
formål. 
Forbedring af investeringsklimaet 
Tacis kan i relation til Programmet om mindre projekter 
(SPP) fungere som en nyttig katalysator for investeringer. 
Nogle af de seneste udviklingstendenser har vist, hvor­dan dette kan fungere. Det gælder f.eks. de 5 millioner 
ECU, hvormed Tacis påregner at støtte finansieringen af 
forundersøgelserne til et miljøprogram, der gennemføres 
i samarbejde med Verdensbanken. I dette program har 
parterne lige rettigheder, såvel til at fremsætte forslag og 
initiativer som til at træffe beslutninger. Verdensbanken 
er på forhånd velvilligt indstillet over for investering i let-
gennemførlige miljøprojekter. Hensigten er at styrke inve­
steringerne ved hjælp af multiplikatoreffekten fra Tacis' 
tekniske bistand på dette højt prioriterede domæne. 
Knytter «græsrodsforbindelser» 
SPP-projekterne har også et stærkt mellemfolkeligt 
aspekt, idet de er afhængige af kommunikation og sam­
arbejde mellem EU og partnerlandenes befolkninger. Ofte 
er der tale om meget synlige projekter, der udspinder sig 
blandt individuelle samfundsborgere eller -grupper og i 
mange tilfælde i en grad, der er helt ude af proportioner 
med de forholdsvis beskedne pengeinvesteringer. Selv 
om SPP'erne ganske vist er relativt dyre at administrere, 
rummer de derfor nyttige muligheder for at opbygge vari­
ge forbindelser på borgerniveau. De mindre projekter har 
også den fordel, at de gør det muligt for Tacis' koordina-
tionsenheder at opretholde et højt engagementsniveau i et 
projekt, hvilket ikke altid lader sig gøre med store projek­
ter, der forvaltes af et overordnet ministerium. I interims-
evalueringen af Tacis blev det konkluderet, at SPP'erne, 
sammenlignet med de meget større Tacis-projekter, havde 
haft en «tilsvarende eller kraftigere» indvirkning på deres 
partnerorganisationer». I det følgende har vi sammenfat­
tet nogle af de vigtigste aspekter ved de øvrige SPP-pro-
jekteri 1997. 
Samarbejde med internationale 
finansieringsinstitutter 
I 1997 skete der en ny udvikling i den såkaldte Bangkok­
facilitet, hvor igennem den Europæiske Bank for Genop­
bygning og Udvikling (EBRD) tildeles Tacis-midler som 
Koordinering af donatorer 
Midler bevilget pr. år 
1991-97 (mio. ECU) 
Partnerskabs- og 
Koordineringsprogrammet 
EBRD-Bangkok-faciliteten 
Det Internationale Center for 
Videnskab og Teknologi 
lait 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
0 5 5 10 8 
14,88 15,98 19,69 20 20 
20 0 0 10 15 lait 
28 
34,88 20,98 24,69 40 43 20 110,55 
17 62 
37 200,55 
45 
bistand til at tilrettelægge og gennemføre sine projekter. 
Tacis gennemgår EBRD-forslagene for projekter med til­
bud om teknisk bistand for at undgå overlapninger og for 
at sikre, at EBRD-projekterne afspejler EU's overordnede 
prioriteringer i henseende til NUS. Der er ofret megen tid 
på styringen i begyndelsen, hvor der har skullet fast­
lægges regler og procedurer, men nu, hvor bestemmel­
serne er på plads, fungerer faciliteten effektivt med en 
betydelig multiplikatoreffekt. For hver million ECU, Tacis 
donerer, investeres der således hele 10 millioner ECU. 
Tacis-programmet har været med til at påvise, hvor effek­
tivt internationale finansieringsinstitutter og Europa-Kom­
missionen kan samarbejde. Til dette program var der på 
Tacis-budgettet for 1997 afsat op til 20 millioner ECU. 
En forenklet menu 
Som et resultat af det, man kunne betegne som en ny 
grad af modenhed i Tacis, blev der i 1997 afsluttet nogle 
programmer, hvilket er udtryk for et vist mål af tillid og 
sondring samt for evnen til at tilpasse sig skiftende forhold 
i partnerlandene. Blandt de nu ophørte programmer 
var Partnerskabs- og Koordineringsprogrammet om sam­
finansiering med medlemsstaterne. I dette tilfælde talte 
forholdene - et kvantitativt og kvalitativt fald i projektfor­
slagene - til fordel for at afslutte programmet. Det blev 
besluttet at genbevilge de 8 millioner ECU fra 1997-bud-
gettet, idet der stadig var ubrugte midler fra tidligere pro­
gramperioder. Siden blev det vedtaget at standse 
programmet helt. Andre tiltag som f.eks. programmet, 
der skulle stimulere møde- og samarbejdsaktiviteten mel­
lem handelskamre i EU og NUS, er også indstillet. Hertil 
kommer, at nogle af programmerne er blevet absorberet 
i Programmet for Politisk Rådgivning. 
Som led i den årlige ajourføring af programudbudet ned­
bragte SPP'erne i 1997 partnerlandenes udvalg fra 14 til 
9 programmer. 
Endvidere har man via SSP'erne styrket den systemati­
ske, brede informationsformidling til partnerlandene om 
programmernes indhold og hidtidige resultater. Formålet 
er at sikre, at små og store projekter fremdeles supplerer 
hinanden. SPP'ernes aktivitetsrapporter, der indeholder 
detaljerede oplysninger om deltagerlandenes særskilte 
programsektioner, vil blive ajourført hvert kvartal og distri­
bueret inden for Tacis' egne rækker og til partnerlandenes 
koordinationsafdelinger. 
Programmet om produktivitet og initiativ 
Programmet om Produktivitet og Initiativ (Productivity Ini­
tiative Programme - PIP) giver virksomhedsledere fra part­nerlandet lejlighed til at høste erhvervserfaring i EU-lande. 
Fra oktober 1997 og indtil sommeren 1998 vil der gen­
nem PIP blive efteruddannet 250 udvalgte unge ledere, 
der derefter i hold på 30 rejser på 10-ugers praktikop­
hold i Europa. Det første hold ankommer i januar 1998. 
Ideen er at ruste deltagerne til at klare forandringerne, 
når de vender hjem, og at hjælpe virksomheder i EU med 
at knytte forretningsforbindelser i partnerlandene. Pro­
grammet er et navne- og indholdsmæssigt modstykke til 
«Jeltsin-initiativet « fra midt i 1997 om at tilbyde russiske 
virksomhedsledere efteruddannelse i udlandet. PlP-bud-
gettets oprindelige bevilling på 5 millioner ECU blev i årets 
løb forhøjet med yderligere 10 millioner ECU, hvoraf de 
5 millioner var afsat til 1997 og resten til 1998. 
Europæisk servicenet af sagkyndige seniorer 
Netværket ESSN (European Senior Service Network) er 
et tilbud til partnerlandenes virksomheder, som hermed 
for en lav pris kan trække på erfaring og know-how blandt 
pensionerede erhvervsledere fra EU-landene. Da arbejds­
kraften er frivillig, giver ordningen god værdi for pengene 
og har ført til påviselige resultater. En tysk ekspert råde­
de f.eks. et traditionelt boligbyggefirma i Georgien til i ste­
det at opføre bygninger til kontorudlejning i Tbilisi. Ideen 
bevirkede, at firmaet voksede og kunne udvide sin per­
sonalestab. En britisk fagmand hjalp ejerne af en russisk 
hønsefarm, som var blevet lukket med 150 arbejdsløse 
til følge. Rådgivningen var så vellykket, at virksomheden 
nu beskæftiger 253 personer og påregner at eksportere 
3000 tons kyllinger i 1998. Bistået af en spansk ekspert 
fik en ukrainsk mineralproducent udviklet teknologi til at 
udvide sin produktion med dyrefoder, hvorved mange 
flere kom i arbejde. 
Joint Venture-programmet 
I oktober 1997 påbegyndte EVCA (European Venture 
Capital Association) et nyt projekt i Rusland, Ukraine og 
Kasakhstan for med finansiering fra investorer i EU at 
udvikle startkapitalfonde til fordel for mindre virksomheder 
i de tre lande. Tiltaget indgik i en række projekter, der 
blev gennemført i tilknytning til Joint Venture-program­
met. Meningen er at knytte forbindelser mellem virksom­
heder i henholdsvis EU- og partnerlandene gennem 
forberedende informationssøgning, indledende kontakt­
formidling, gennemførlighedsanalyser, overførsel af viden 
om uddannelse og teknologi samt direkte finansiering og 
støtte. Programmet, der i forvejen kørte i Rusland (hvor 
der nu godkendes helt op til ti gennemførlighedsanalyser 
om måneden), blev i sommeren 1997 udvidet med andre 
Tacis-lande. 
46 
LIEN Tempus 
Uddannelsesprogrammer specielt om AIDS-forebyggel-
se i Den Russiske Føderation, forbedret pleje af psykisk 
handicappede børn gennem en forældreforening i Noviki 
(Belarus) og faglige kurser for personale, der arbejder med 
psykisk handicappede børn i den armenske region, 
Ashtrarak - det er blot nogle eksempler på konkrete resul­
tater af Tacis' LIEN-program. Formålet er at støtte lokale 
grupper, som arbejder i partnerlandenes sociale sektor. 
LIEN, der står for Link Inter European NGOs («Forbindel­
se mellem europæiske NGO'er»), handler især om at gøre 
lokalbefolkninger i stand til at tage hånd om deres eget 
samfunds styring og udvikling. Der fokuseres især på cen­
trale storbykvarterer og på landdistrikter. NGO'er (statsu-
afhængige organisationer) i hhv. EU og NUS samarbejder 
her om at sikre en bedre social integration af forfordelte 
og marginaliserede befolkningsgrupper. Programmet 
omfatter ikke kun sundhedspleje, men også faglig uddan­
nelse, støtte til ledige (især kvinder) under jobsøgning og 
tiltag for at højne kvinders status. 
Modernisering af toldprocedurer - en vigtig forberedelse for kommende 
medlemmer af Verdenshandelsorganisationen Tempus - den transeuropæiske koordineringsplan for 
videregående uddannelse - har ført til oprettelsen af en 
ny «social højskole» ved Mohyla-akademiet i Kiev. Her 
uddannes lærere og socialrådgivere, og skolen er tillige 
midtpunkt for et net bestående af syv lignende institutio­
ner med tilsvarende uddannelsestilbud rundt om i Ukrai­
ne. I Hviderusland (Belarus) har Tempus moderniseret 
jurauddannelsen ved Det Europæiske Humanistiske Uni­
versitet i Minsk, hvor der er indført nye studier i ejen­
domsret, EU-lovgivning og international privatret. I 
Kirgistan er der via programmet udarbejdet og iværksat 
nye økonomistudier (baseret på europæiske normer og 
tilpasset landets situation) med sigte på at skabe et euro-
pæisk-kirgistansk økonomifakultet ved Bishkek Universi­
tet. Tempus bygger broer mellem højere læreanstalter i 
hhv. EU og Tacis' partnerlande ifølge en helt bevidst «bot-
tom-up» metode. Meningen er, at selvbestaltede univer-
sitetskonsortier i fællesskab skal kunne udbyde 
uddannelser i økonomi, jura, internationale forbindelser, 
EU-studier, samfundsvidenskab og universitetsledelse. 
Toldprogrammet 
EU har i mange år samarbejdet med USSR og senere 
NUS om toldanliggender, hvilket har udgjort en vigtig del 
af Tacis' arbejde i 1997. I øst som i vest har man indset 
fordelene ved at styrke den nationale evne til at sikre sta­
ten den fastsatte indtægt af varebevægelser over lande­
grænserne og til at bekæmpe bedrageri, narkohandel og 
ulovlig transport af radioaktive materialer. Nogle af de 
igangværende projekter er bilaterale som f.eks. aftalerne 
mellem toldkontorerne i Vyborg (Rusland) og Lappeen-
ranta i Finland om udveksling af knowhow mht. forbed­
ringer i den grænseoverskridende handels- og 
passagertrafik. Andre aftaler er multilaterale som f.eks. 
projektet om «toldregler i øst og vest», hvor Kasakhstan, 
Kirgistan, Moldova, Tadsjikistan, Turkmenistan og Usbe­
kistan er samlet for at udarbejde toldregler, der harmo­
nerer med Fællesskabets normer, for at lægge 
langsigtede strategier med henblik på en samordnet gen­
nemførelse og for at sikre landene ekspertbistand på 
bestemte felter. Der blev sidst i 1996 afholdt en hørings­
runde med toldmyndighederne i alle Tacis' partnerlande 
for i fællesskab at opstille prioriteringer for projekterne. 
Statistikprogrammet 
Tacis' statistiske samarbejde blev i 1993 indledt med til­
tag, der især drejede sig om programmer for teknisk 
bistand, og hvis hovedsigte var at knytte gensidige 
bekendtskaber, at yde en indledende assistance til opret-
47 
teisen af et nationalt statistisk kontor samt at få iværksat 
statistiske temaprojekter. I 1997 blev der i EU's og Tacis' 
statistiske samarbejde fokuseret på nationale prioriterin­
ger uden at glemme tværnationale initiativer. Der blev lagt 
særlig vægt på de højest prioriterede områder med 
udvælgelse af nationale og regionale projekter, idet hen­
sigten var at opnå håndgribelige resultater (f.eks. blev de 
første forsøgsundersøgelser i praksis gennemført i perio­
den). I Rusland, som har et statsfinansieret statistisk sam­
arbejde, blev der arbejdet med en bred vifte af statistiske 
emner. Via den ydede bistand til institutionsopbygning 
har man i alle Tacis-lande fået fastlagt de overordnede 
målsætninger for omlægningen af de statistiske syste­
mer, ligesom der er blevet afstukket prioriteringer for det 
videre, statistiske Tacis-samarbejde på nationalt plan. De 
fleste af Tacis-landene har vedtaget - eller er i færd med 
at vedtage - lovgivning vedrørende statistik. Der er indledt 
nye samarbejdsprojekter om statistik (eksterne handels-
statistikker baseret på tolddeklarationer og en kombine­
ret nomenklatur samt udbredelse af statistiske oplysninger 
til befolkningen). En aktivitetsklassificering baseret på en 
officiel russisk oversættelse af NACE er nu ved at blive 
indført, og i alle Tacis-landene er der oprettet et virksom­
hedsregister. Man er også i færd med at indføre metoder 
til indsamling af repræsentativt talmateriale til erhvervs-
statistikkerne. Endvidere har et antal arbejdsgrupper 
udarbejdet forslag til strategiske henstillinger på nøgle­
områder såsom gennemførelse af statistisk lovgivning, 
klassificering, informationsteknologi, udbredelse af oplys­
ninger samt "uformel økonomi.» 
EU-landenes nationale statistiske institutter er hovedkil­
den til ekspertise i henseende til overførsel af knowhow til 
Tacis-landene. Samordningen af aktiviteter og den stra­
tegiske planlægning sikres via Tacis' styringsudvalg for 
statistisk samarbejde og i form af seminarer for lederne af 
Tacis-landenes statistiske tjenester. 
Venskabsaftaler mellem byer 
Tacis' venskabsby-program knytter bånd mellem lokale 
og regionale myndigheder fra henholdsvis EU og De Nye 
Uafhængige Stater. Herved underbygges udviklingen af 
demokratiske strukturer og en effektiv offentlig forvaltning 
på lokalt plan. Udveksling af erfaringer samt viden om 
god praksis og uddannelse for de lokale myndigheders 
ledende personale bidrager til den kortsigtede gennem­
førelse af konkrete reformplaner og fremmer et bære­
dygtigt samarbejde på længere sigt. Fra at være et 
pilotprojekt er venskabsby-initiativet blevet opprioriteret 
og indgår nu som et permanent led i rækken af pro­
grammer om mindre projekter. Ved udgangen af 1997 var der 65 igangværende ven­
skabsby-projekter, der overvejende handlede om miljø­
beskyttelse, økonomisk udvikling, socialpolitik og offentlig 
forvaltning. Nogle af de deltagende byer eller regioner -
bl.a Lille og Le Mans i Frankrig, Berlin og Osnabruck i 
Tyskland samt Mendip i Storbritannien - samarbejder med 
deres eks-sovjetiske partnerby eller -region om mere end 
ét projekt. Alt i alt efteruddannes mindst 195 offentlige 
embeds- og tjenestemænd fra De Nye Uafhængige Sta­
ter i min. 12 uger, og mindst 65 ansatte fra regionale myn­
digheder i EU-landene skal tilbringe min. 8 uger i 
partnerlandet, hvor de skal hjælpe med at gennemføre 
reformprojekterne. (20 kommunale medarbejdere fra Hil­
lerød medvirker således aktivt i Darkhan-projektet i Mong­
oliet). Borgmestre eller folkevalgte politikere fra de berørte 
byer og regioner deltager også i programmets udvek-
slingsbesøg, konferencer og seminarer om emner såsom 
affaldsstyring, spildevandsbehandling, socialpolitik og 
offentlig forvaltning. 
48 
Phare og Tacis 
Demokratiprogram 
I februar 1997 blev den interne styring af Tacis' Demo­
kratiprogram sammenlagt med det tilsvarende Phare-
program, og betegnelsen er nu Phare/Tacis Demokrati­
programmet (PTDP). Der var i maj 1997 indkommet 270 
forslag, hvoraf der blev udvalgt omkring 45. Hovedpar­
ten af Tacis-budgettet til dette program er hidtil gået til 
store projekter i Rusland og Ukraine, hvor man især har 
lagt vægt på udvikling af NGO'er og derudover på bevid­
stgørelse, mediemæssig uafhængighed og menneske­
rettigheder. De fleste af de resterende midler er anvendt 
til ad hoc-projekter om f.eks. parlamentspraksis, støtte 
til afholdelse af valg og fremme af retssikkerheden. Mikro-
projekterne, der udgjorde en meget beskeden andel af 
den samlede helhed, kom i Rusland først rigtigt i gang i 
1997. 
Evaluering 
Behovet for programmet er hævet over enhver tvivl. I en 
evalueringsrapport, der især handlede om Tacis-arbejdet 
i Georgien, Rusland, Kasakhstan og Hviderusland, blev 
der især peget på behovet for en yderligere styrkelse af 
demokratiet og borgerretssamfundet i lyset af lokalsam­
fundenes respekt for lov og orden, politiske partier, 
NGO'er, medier, menneskerettigheder, minoriteter, lokale 
og regionale beslutningsmyndigheder og politisk kultur -
samt varierende grader af svaghed i det officielle demo­
krati. Det blev konkluderet, at PTDP «er et værdifuldt pro­
gram, hvis væsentligste indvirkning består i at skabe en 
livlig NGO-aktivitet, der «bidrager til demokratiserings­
processen og danner et bolværk imod en tilbagegang i 
«Research Center for Human Rights» i Moskva, der falder ind under Phare/Tacis' 
Demokratiprogram, arbejder ikke mindst for at beskytte børns 
menneskerettigheder demokratiseringsprocessen, hvilket finder sted i nogle 
lande, især i Hviderusland og Kasakhstan». Resultaterne 
af denne evaluering har ført til, at de anvendte priorite­
ringer og fremgangsmåder er blevet taget op til revision. 
Investering i mennesker 
Projektudvælgelsen blev ifølge rapporten betragtet som 
"velafbalanceret», og programmet burde opfattes som en 
«investering i mennesker», idet «de formidlede, praktiske 
kundskaber, kontakter og positive værdier... har en mul­
tiplikatoreffekt, eftersom de sætter personer i nøgleposi­
tioner i stand til at udvikle nye ideer og friske perspektiver 
med sigte på at forbedre borgerretssamfundet". Herved 
opbygges der «en samfundsmoral i alle disse lande, grup­
per og enkeltpersoner, hvilket er grundlæggende for 
opbygningen af en demokratisk, politisk kultur, som arbej­
der for demokratiske forandringer, og som udgør en slags 
kontinuerlig folkeoplysning». 
På baggrund af de fortsatte spændinger og de igang­
værende eller truende stridigheder i den transkaukasiske 
region, er der via en række «konflikt-løsningsfremmende» 
Tacis-projekter under PTDP-programmet blevet arbejdet 
for NGO-udvikling og tillidsopbygning i Georgiens kon­
fliktramte zoner. Denne indsats var oprindelig rettet mod 
ungdommen, men har siden henvendt sig mere til parla­
mentarikere og økonomer i form af en rapport, som 
menes at have influeret på den aftale, der i marts 1997 
blev undertegnet i Moskva. Gennem PTDP-projekterne 
formidles bl.a. efteruddannelse af journalister over hele 
regionen, f.eks. i form af en populært udformet, engelsk­
sproget medievejledning. Projekternes kontrahenter invi­
terede i januar det ossetianske «udbryderparlament»s 
formand på besøg i den nationale hovedstad, Tbilisi, hvil­
ket muliggjorde et møde med hr. Zhvania og præsident 
Shevardnadze. Gennem endnu et Tacis-projekt blev der 
udviklet en flygtningekomité for hele Kaukasus-regionen. 
Komiteen har med succes samarbejdet om at udøve pres 
for frigivelsen af krigsfanger og gidsler. 
In Kasakhstan har det «Centralasiatiske net til fremme af 
en bæredygtig udvikling» (CASDIN) samarbejdet med 
Tacis om at støtte andre NGO'er ved at indsamle og 
videreformidle viden og ved at yde ekspertbistand og for­
midle kontakter til andre statsuafhængige organisationer 
samt til regeringen og erhvervslivet. CASDIN udgiver 
regelmæssigt et nyhedsbrev om bæredygtig udvikling og 
har i løbet af 1997 opbygget en landsomspændende koa­
lition af NGO'er. Ad den vej styrkes den ofte mangelfulde 
uddannelse, ekspertise og erfaring blandt NGO'er, der 
kæmper i et ikke altid venligt miljø. 
49 
Økonomiske og 
driftsmæssige resultater 
I 1997 nåede Tacis-budgettet op på 486 millioner ECU, 
som var afsat til overførsel af knowhow til NUS. Som 
resultat af en opstrammet ledelse og en kortere frist for 
indgivelse af programforslag nåede Tacis-udvalget at god­
kende samtlige forslag inden september. Det betyder, at 
projekterne nu hurtigere bliver ført ud i livet end tidligere. 
Store fremskridt 
af pengemidler kontraktbinding 
De store fremskridt ses allertydeligst af de faktiske, kon­
traktbundne beløb, som i 1997 tilsammen udgjorde 691 
millioner ECU. Det er det højeste tal siden Tacis-pro-
grammets begyndelse og en stigning på 52% i forhold til 
1996. Det oprindelige mål for 1997 var 540 millioner ECU, 
som altså blev overgået med 151 millioner ECU eller 28 
procent. 
Endnu en stor landvinding i 1997 var den væsentlige 
nedskæring af de bortforpligtede men ikke-kontrakt-
bundne beløb, nemlig fra 752 millioner ECU i 1996 til 543 
millioner ECU - en reduktion på næsten 28 procent i løbet 
af et enkelt år. Også betalingsevnen fik det bedre i 1997. Der blev i løbet 
af året udbetalt 405 millioner ECU, dvs. 8 procent mere 
end de 376 millioner ECU i 1996. Samtidig blev afreg-
ningsforsinkelsen nedbragt fra 85 til 56 dage. 
Styrket programledelse 
Den direkte årsag til de ledelsesmæssige rationaliserin­
ger i 1997 var, at der ved udgangen af 1996 blev kon­
stateret et efterslæb af ikke-bortforpligtede midler 
svarende til halvandet års budget. Fremskridtene er til­
dels opnået gennem forbedrede udbuds- og evalue-
ringsprocedurer, herunder bedre oplysning om 
kommende udbud, foreløbig udvælgelse og tildeling af 
kontrakter. Endvidere indførte Tacis fra begyndelsen af 
1997 nye kontraktbestemmelser. De nye regler for afløn­
ningen af kontraktpersonale i udlandet var med til at afkla­
re grundlaget for tilbudsevalueringen og bidrog dermed 
til at stimulere konkurrencen blandt potentielle kontra­
henter. 
Der er blevet strammet op på den interne programstyring 
på alle niveauer, underbygget af bedre edb-anlæg til kon-
Midler, der er bortforpligtede, kontraktbundne 
og betalt 1991-97 (mio. ECU) 
Forpligtelser* Kontrakter 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 396,5 
418,9 
472,1 
469,7 
511,2 
536 
481,7 5,3 
203,2 
348,7 
514,7 
527 
454,5 
691 Betalinger 
0,4 
32,1 
180,3 
300,3 
374,5 
375,8 
405 
Akkumulerede midler, der er bortforpligtede, 
kontraktbundne og betalt 1991-97 (mio. ECU) 
Forpligtelser* Kontrakter Betalinger 
1991 
1991-92 
1991-93 
1991-94 
1991-95 
1991-96 
1991-97 396,5 
815,4 
1 287,5 
1 757,2 
2 268,4 
2 804,4 
3 286,1 5,3 
208,5 
557,2 
1 071,9 
1 598,9 
2 053,4 
2 744,4 0,4 
32,5 
212,8 
513,1 
887,6 
1 263,4 
1 668,4 
* Tallene viser de oprindelige bortforpligtelser uden hensyntagen til aftaler, 
der er annulleret på et senere stadium med deraf følgende fald i de 
samlede beløb Betalinger for hvert enkelt budgetår 1991-97 (mio ECU) 
Budget Betalt i Betalt i Betalt i Betalt i Betalt i Betalt i Betalt i I alt 
1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 0,4 23,4 
8,7 130,8 
33,9 
15,6 114,4 
118,5 
58 
9,4 59,8 
102,1 
109,7 
76,3 
26,6 24,6 
82,5 
92,3 
96,3 
68,2 
11,9 7,4 
27,4 
68 
104,6 
124,1 
60,9 
12,6 360,8 
373,1 
343,6 
286,6 
218,9 
72,8 
12,6 
lait 0,4 32,1 180,3 300,3 374,5 375,8 405 1668,4 
Akkumulerede kontrakter og betalinger 1991-97 (%) 
Akkumulerede 
kontrakte r i % 
af akkumulerede 
forpligtelser 
Akkumulerede 
betalinger i % af akku­
mulerede kontrakter 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
1,3 25,6 43,3 61 70,5 73,2 83,5 
7,5 15,6 38,2 47,9 55,5 61,5 60,8 
50 
Bortforpligtede Tacis-midler, 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 
angivet pr. land 1991-97 (mio. ECU) 
Armenien 
Aserbajdsjan 
De Baltiske Stater 
Hviderusland (Belarus) 
Georgien 
Kasakhstan 
Kirgistan 
Moldova 
Mongoliet 
Rusland 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 
Usbekistan 
Regionale programmer* 
Koordinering af donatorer** 
Bistand til implementering 
af programmer*** 
Andre aktiviteter**** 
lait 396,5 418,91 472,09 469,68 511,19 536 481,73 3286,1 
Omfatter det mellemstatslige program og programmerne for hhv. nuklear sikkerhed og grænseoverskridende samarbejde (kun 1996-97) 
* Omfatter EBRD's Bangkok-facilitet, Partnerskabs- og Koordineringsprogrammet og Det Internationale Center for Videnskab og Teknologi 
** Omfatter koordineringsenheder, information, overvågning og evaluering 
*** Omfatter Demokratiprogrammet 
Tacis-midler bevilget pr. sektor 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 
1991-97 (mio. ECU) 2,3 
0,4 
15 
8,92 
4,96 
7,73 
0,7 
1,1 
0 
211,95 
0 
0,88 
28,65 
1,72 
105,99 
0 
6,2 
0 9,55 
12,5 
0 
14,63 
9 
20,6 
9,23 
9 
0 
111 
0 
8,8 
48,28 
18,78 
88,63 
34,88 
24,03 
0 17 
8 
0 
9 
6 
14 
10 
0 
0 
160,75 
0 
0 
43,25 
0 
172 
20,98 
11,11 
0 0 
8 
0 
7 
8 
14 
0 
10 
8 
150 
4 
8 
50,5 
15 
131,5 
24,69 
20,99 
10 6 
6 
0 
12 
6 
15 
8 
9 
0 
161,19 
4 
4 
72,5 
10 
124,5 
40 
23 
10 14 
16 
0 
0 
16 
0 
0 
0 
9,5 
133 
0 
0 
76 
28 
152 
43 
37,5 
11 0 
0 
0 
5 
0 
24 
13 
18 
0 
132,9 
0 
11,5 
59 
0 
135 
37 
34,46 
11,87 48,85 
50,9 
15 
56,55 
49,96 
95,33 
40,93 
47,1 
17,5 
1060,8 
8 
33,18 
378,18 
73,5 
909,62 
200,55 
157,29 
42,87 
Nuklear sikkerhed og miljo 
Omlaegning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Telekommunikation 
Politisk radgivning og SPP'er 
Andre aktiviteter* 
Koordinering af donatorer** 
Bistand til implementering 
af programmer*** 53 
37,5 
103 
79,95 
65 
49,8 
0 
0 
2,05 
0 
6,2 60 
79,64 
42,28 
60,54 
38,96 
33,19 
6,76 
37,8 
0,83 
34,88 
24,03 100 
94,46 
79,91 
32,19 
38 
32,77 
6,65 
8 
48,02 
20,98 
11,11 88 
78,66 
63,55 
41,58 
43,7 
22,8 
4,1 
41,08 
40,53 
24,69 
20,99 108 
72,4 
99,4 
48,33 
42,35 
21,1 
7,9 
0 
48,71 
40 
23 141,5 
55,2 
55,7 
18,5 
45,8 
43 
6,4 
61,01 
28,39 
43 
37,5 98 
60,92 
44,75 
26,5 
43,9 
20,7 
7,3 
55,32 
52,88 
37 
34,46 648,5 
478,78 
488,59 
307,59 
317,71 
223,36 
39,11 
203,21 
221,51 
200,55 
157,29 
I alt 396,5 418,91 472,09 469,68 511,19 536 481,73 3286,1 
Omfatter Demokratiprogrammet mm 
* Omfatter Det Internationale Center for Videnskab og Teknologi, Partnerskabs- og Koordineringsprogrammet samt EBRD's Bangkok-facilitet 
** Omfatter koordineringsenheder, tværfaglig fond, information, overvågning og evaluering 
51 
Bistand til implementering 1991 1992 1993 1994 1995 
af programmer 
Midler bevilget pr. år 1991-97 
(mio. ECU) 
Koordineringsenheder 
Tværfagligt samarbejde 
Overvågning og evaluering 
Information og kommunikation 
lait 6,2 24,03 11,11 20,99 23 
Midlerne til overvågning og evaluering blev i 1995 hentet fra bevillingen til tværfagligt samarbejde 1996 1997 lait 
0 
6,2 
0 
0 15 
9,03 
0 
0 0 
9,11 
0 
2 8 
9,99 
0 
3 8 
10 
0* 
5 8,5 
13,5 
8,5 
7 7 
12,56 
8,5 
6,4 46,5 
70,39 
17 
23,4 
37,5 34,46 157,29 
trol af projekternes fremskriden, mere personaleuddan­
nelse (om planlægning, udbud samt procedure- og kon­
traktmæssige anliggender) og omrokering af 
medarbejdere for bedre at kunne håndtere spidsbelast­
ninger, når de opstår. Der blev i 1997 foretaget en klare­
re arbejdsfordeling for hhv. ledelses- og kontrolpersonale, 
hvorved den økonomiske styring kommer til at virke som 
en modvægt for den operationelle styring. 
Endnu en hindring for en effektiv styring har været de 
mange - og ofte for små - projekter, som tidligere hobe­
de sig op. Der er nu taget skridt i retning af at udarbejde 
færre, men større projekter. 
Finansieringsprocedure 
Tacis' programlægningsproces omfatter tre stadier fra det 
tidspunkt, hvor budgetmyndighederne har godkendt års­
budgettet og til projekterne iværksættes og pengemid­
lerne udbetales. Tacis har vedtaget en finansiel 
styringsprocedure svarende til disse tre stadier. 
Bortforpligtelse - Der vedtages hvert år et Tacis-bud-
get med angivelse af, hvor meget Kommissionen er rede 
til at bevilge til Tacis-programmet. Derefter udarbejdes de 
«operationelle programmer» (dvs. handlingsprogrammer­
ne), og så snart finansieringsforslagene har fået grønt lys 
fra Tacis-udvalget og er vedtaget af Kommissionen, anses 
bevillingerne til de pågældende forslag for at være «bort-
forpligtede». Tacis skal bortforpligte hele sit årsbudget i 
løbet af det år, budgettet dækker. Ikke-bortforpligtede 
bevillinger annulleres. 
Kontraktbinding - Når bevillingerne er bortforpligtet, 
afholdes der en udbudsforretning for at få realiseret de 
aktiviteter, der er foreskrevet i handlingsprogrammerne. 
Efter en veloverstået udbudsprocedure og kontraktind­
gåelse anses de tilknyttede pengemidler for at være «kon­
traktbundne». Kontraktbindingen er det vigtigste led i gennemførelsen af programmet. Pengene kan nemlig ikke 
udbetales og det praktiske arbejde ikke komme i gang, 
før der er skrevet kontrakt. 
Udbetaling - Det tredje og sidste stadium i finansie-
ringsprocessen - udbetalingen - sker portionsvis i løbet af 
den aftalte kontraktperiode og i takt med færdiggørelsen 
af hvert programafsnit. Da projekterne kan vare i flere år, 
fordeles udbetalingerne ofte over et tilsvarende åremål. 
Af samme grund vil udbetalingerne altid være forsinkede 
i forhold til de bortforpligtede og kontraktbundne beløb. Af 
andre årsager kan nævnes, at kontrakterne undertiden 
ophæves, før de er fuldført, og at diverse reservefonde 
ikke nødvendigvis skal opbruges helt. 
52 
Tacis-midler bevilget 
pr. sektor 1991-97 
Landbrug Omlægning af statslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Armenien 
Aserbajdsjan 
De Baltiske 
Stater 
Hviderusland 
(Belarus) 
Georgien 
Kasakhstan 
Kirgistan 
Moldova 
Mongoliet 
Rusland 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 
Usbekistan 
Regionale 
programmer 1991 
0 
0,4 
5,95 
1,6 
2,65 
2,16 
0 
0,97 
0 
50,85 
0 
0,88 
7,67 
1,03 
5,79 1992 
1,66 
2,5 
0 
2,51 
1,5 
3,06 
2,71 
2,27 
0 
21,49 
0 
3,68 
12,31 
3,05 
3,8 1993 
0 
0 
0 
2 
0 
3,15 
4 
0 
0 
12,5 
0 
0 
10,54 
0 
0 1994 
0 
0 
0 
0 
1,8 
3,15 
0 
4,7 
0 
16,3 
1,68 
3,6 
5 
3,35 
2 1995 
0 
0 
0 
2 
0 
3 
3,7 
2,5 
0 
17 
1,75 
1,68 
4 
2,2 
10,5 1996 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
10,6 
0 
0 
0 
6,4 
1,5 1997 
0 
0 
0 
0 
0 
2,4 
2,2 
3,7 
0 
13 
0 
3,7 
1,5 
0 
0 I alt 
1,66 
2,9 
5,95 
8,11 
5,95 
16,92 
12,61 
14,14 
0 
141,74 
3,43 
13,54 
41,02 
16,03 
23,59 Armenien 
Aserbajdsjan 
De Baltiske 
Stater 
Hviderusland 
(Belarus) 
Georgien 
Kasakhstan 
Kirgistan 
Moldova 
Mongoliet 
Rusland 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 
Usbekistan 
Regionale 
programmer 1991 
0,7 
0 
0 
0,3 
0 
0 
0 
0 
0 
27,2 
0 
0 
1,7 
0 
7,6 1992 
3,54 
2,6 
0 
7,52 
3,5 
6,54 
0,82 
1,73 
0 
29,76 
0 
0,57 
16,8 
2,26 
4 1993 
2,3 
0 
0 
4 
0 
6,3 
0 
0 
0 
54,5 
0 
0 
12,36 
0 
15 1994 
0 
1,9 
0 
5 
3,6 
6,3 
0 
1,45 
2,56 
43,4 
0 
1,8 
4,3 
3,35 
5 1995 
2 
1,8 
0 
5 
1,9 
5,9 
0 
1,5 
0 
40,6 
0 
1 
10,7 
2 
0 1996 
5,7 
1,7 
0 
0 
4,85 
0 
0 
0 
1,4 
31,3 
0 
0 
10,25 
0 
0 1997 
0 
0 
0 
0 
0 
7,2 
0 
4,5 
0 
28,77 
0 
2,9 
16,05 
0 
1,5 1 alt 
14,24 
8 
0 
21,82 
13,85 
32,24 
0,82 
9,18 
3,96 
255,53 
0 
6,27 
72,16 
7,61 
33,1 
I alt 79,95 60,54 32,19 41,58 48,33 18,5 26,5 307,59 
Energi lait 37,5 79,64 94,46 78,66 72,4 55,2 60,92 478,78 
Reform af offentlig administration, 
sociale servicetilbud og uddannelse 
Armenien 
Aserbajdsjan 
De Baltiske 
Stater 
Hviderusland 
(Belarus) 
Georgien 
Kasakhstan 
Kirgistan 
Moldova 
Mongoliet 
Rusland 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 
Usbekistan 
Regionale 
programmer 
I alt 1991 
1,3 
0 
3 
4,1 
0,4 
0,7 
0,7 
0 
0 
41,5 
0 
0 
6,2 
0,4 
6,7 
65 1992 
0 
0 
0 
1,9 
0 
3,2 
0 
2 
0 
16 
0 
1 
8,08 
5,28 
1,5 
38,96 1993 
4,1 
0 
0 
. 0 
0 
0 
2,4 
0 
0 
21,1 
0 
0 
5,4 
0 
5 
38 1994 
0 
3,6 
0 
0 
0 
0 
0 
0,6 
1 
19,5 
1 
0 
15 
0 
3 
43,7 1995 
2 
2,5 
0 
3 
2,3 
0 
1,7 
1,5 
0 
18 
0,95 
0 
6,9 
0 
3,5 
42,35 1996 
0 
4,8 
0 
0 
3,5 
0 
0 
0 
1,7 
11,5 
0 
0 
6,3 
4,5 
13,5 
45,8 1997 
0 
0 
0 
0 
0 
1,4 
1,5 
0 
0 
13 
0 
3 
7,5 
0 
17,5 
43,9 1 alt 
7,4 
10,9 
3 
9 
6,2 
5,3 
6,3 
4,1 
2,7 
140,6 
1,95 
4 
55,38 
10,18 
50,7 
317,71 Armenien 
Aserbajdsjan 
De Baltiske 
Stater 
Hviderusland 
(Belarus) 
Georgien 
Kasakhstan 
Kirgistan 
Moldova 
Mongoliet 
Rusland 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 
Usbekistan 
Regionale 
programmer 
I alt 1991 
0 
0 
0 
0,68 
1,18 
4,87 
0 
0,13 
0 
46,64 
0 
0 
4,65 
0 
44,85 
103 1992 
1,5 
3 
0 
1 
1,25 
1,4 
0 
2 
0 
24,57 
0 
1,05 
3 
3,51 
0 
42,28 1993 
1,8 
0 
0 
0 
0 
3,15 
2,6 
0 
0 
44 
0 
0 
7,36 
0 
21 
79,91 1994 
0 
1,8 
0 
0 
1,8 
1,8 
0 
1,9 
3,8 
18,85 
1 
1,8 
4 
6,8 
20 
63,55 1995 
1,5 
1,3 
0 
0 
1,3 
2,9 
1,6 
2 
0 
52,8 
1 
1 
7 
4 
23 
99,4 1996 
2 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
0 
2,9 
33,8 
0 
0 
7,8 
7,7 
0 
55,7 1997 
0 
0 
0 
0 
0 
3 
4 
4,25 
0 
27 
0 
0 
2,5 
0 
4 
44,75 I alt 
6,8 
6,1 
0 
1,68 
7,03 
17,12 
8,2 
10,28 
6,7 
247,66 
2 
3,85 
36,31 
22,01 
112,85 
488,59 
Bemærk: De Baltiske Stater modtog kun støtte i 1991 
53 
Nuklear sikkerhed og miljø Politisk rådgivning 
Armenien 
Kasakhstan 
Rusland 
Ukraine 
Regionale 
programmer 
1 alt 
ransport 
Armenien 
Aserbajdsjan 
De Baltiske 
Stater 
Hviderusland 
(Belarus) 
Georgien 
Kasakhstan 
Kirgistan 
Moldova 
Mongoliet 
Rusland 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 
Usbekistan 
Regionale 
programmer 1991 
0,3 
0 
12,89 
3,54 
36,27 
53 
1991 
0 
0 
4 
2,24 
0,73 
0 
0 
0 
0 
32,87 
0 
0 
4,89 
0,29 
4,78 1992 
0 
0 
0 
0 
60 
60 
1992 
0 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
14,25 
0 
0 
7,26 
1,68 
9 1993 
0 
0 
0 
0 
100 
100 
1993 
0 
0 
0 
2 
0 
0 
0 
0 
0 
13,55 
0 
0 
3,22 
0 
14 1994 
0 
0 
0 
20,5 
67,5 
88 
1994 
0 
0 
0 
1,3 
0 
0 
0 
0,6 
0 
13,9 
0 
0 
0 
0 
7 1995 
0 
0 
0 
37,5 
70,5 
108 
1995 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
12,6 
0 
0 
0 
0 
8,5 1996 
0 
0 
5,5 
37,5 
98,5 
141,5 
1996 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
8,5 
0 
0 
0 
0 
34,5 1997 
0 
0 
5 
1,5 
91,5 
98 
1997 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1,7 
0 
0 
7 
0 
0 
2 
0 
10 I alt 
0,3 
0 
23,39 
100,54 
524,27 
648,5 
1 alt 
0 
0 
4 
6,54 
0,73 
0 
1,7 
0,6 
0 
102,67 
0 
0 
17,37 
1,97 
87,78 Armenien 
Aserbajdsjan 
De Baltiske 
Stater 
Hviderusland 
(Belarus) 
Georgien 
Kasakhstan 
Kirgistan 
Moldova 
Mongoliet 
Rusland 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 
Usbekistan 
Regionale 
programmer 
Programmer for 
mindre projekter 
I alt 1991 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
Andre aktiviteter 
Armenien 
Aserbajdsjan 
De Baltiske 
Stater 1991 
0 
0 
2,05 1992 
2,85 
4,4 
0 
0,7 
2,75 
6,4 
5,7 
1 
0 
0 
0 
2,5 
0 
3 
8,5 
0 
37,8 
1992 
0 
0 
0 1993 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
8 
0 
8 
1993 
8,8 
8 
0 1994 
0 
0 
0 
0 
0 
1,63 
0 
0 
0 
18,95 
0 
0 
0 
0 
20,5 
0 
41,08 
1994 
0 
0,7 
0 1995 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1995 
0,5 
0,4 
0 1996 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
61,01 
61,01 
1996 
0,95 
3,47 
0 1997 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
55,32 
55,32 
1997 
0 
0 
0 I alt 
2,85 
4,4 
0 
0,7 
2,75 
8,03 
5,7 
1 
0 
18,95 
0 
2,5 
0 
3 
37 
116,33 
203,21 
I alt 
10,25 
12,57 
2,05 
I alt 49,8 33,19 32,77 22,8 21,1 43 20,7 223,36 
Telekommunikation 
1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 lait 
Armenien 
Aserbajdsjan 
De Baltiske 
Stater 
Hviderusland 
(Belarus) 
Georgien 
Kasakhstan 
Kirgistan 
Moldova 
Mongolie 
Rusland 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 
Usbekistan 
Regionale 
programmer 
lait 0 
0 
0 
o 
o 
4,93 
0 
0 
0,83 
0 
1 0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
5,1 
O 
O 
0,55 
O 
1 O 
O 
O 
O 
O 
4,1 
O 
O 
O 
o 
o o 
o 
o 
o 
o 
5,4 
O 
O 
O 
O 
2,5 1 
O 
o 
o 
o 
3 
O 
O 
O 
1,4 
O O 
2,8 
O 
O 
O 
4 
O 
O 
O 
O 
0,5 1 
2,8 
O 
O 
O 
26,53 
O 
O 
1,38 
1,4 
5 Hviderusland O 
(Belarus) 
Georgien O 
Kasakhstan O 
Kirgistan O 
Moldova O 
Mongoliet O 
Rusland O 
Tadsjikistan O 
Turkmenistan O 
Ukraine O 
Usbekistan O 
Regionale O 
programmer 
Faciliteter O 
Koordinering O 
af donatorer* 
Bistand til 6,2 
implementering 
af programmer" 
Andre aktiviteter*" O O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
0,83 
O 
34,88 6 
1,4 
1 
O 
O 
10 
o 
o 
3,82 
0 0,7 
0,8 
1,12 
O 
0,75 
0,64 
15 
0,32 
0,8 
1,7 
1,5 
2,5 0,5 
3,2 
1 
1,5 
O 
14,79 
0,3 
0,32 
6,4 
1,8 
6 0,57 
O 
O 
O 
0,6 
2,8 
O 
O 
3 
2 
4 O 
O 
2,2 
1,3 
0,65 
O 3,7 
7,87 
7,92 
3,3 
2,9 
1,24 
4,23 46,82 
O 0,62 
0,8 1,92 
18,7 33,62 
O 5,3 
13 34,33 
O O O 61,01 O 61,01 
20,98 24,69 40 43 37 200,55 
24,03 11,11 20,99 23 37,5 34,46 157,29 
14 10 12 
6,76 6,65 4,1 7,9 6,4 7,3 39,11 lait 8,25 59,74 80,11 86,21 111,71 169,9 124,34 640,26 
* Omfatter Det Internationale Center for Videnskab og Teknologi, 
Partnerskabs- og Koordineringsprogrammet samt EBRD's Bangkok-facilitet 
** Omfatter Koordineringsenheder, Fonden for tværfagligt samarbejde samt 
information, overvågning og evaluering 
*** Omfatter Demokratiprogrammet 
54 
Kronologi 1991-1997 
Tacis-programmet begyndte i 1991 som en mekanisme til 
støtte af omstillingsprocessen i det tidligere Sovjetunio­
nens 15 lande, nemlig Rusland, Ukraine, Estland, Let­
land, Litauen, Moldova, Belarus, Armenien, Aserbajdsjan, 
Georgien, Kasakhstan, Kirgistan, Usbekistan, Turkme­
nistan og Tadsjikistan. I 1992 overgik de baltiske stater fra 
Tacis- til Phare-programmet for de central- og østeuro­
pæiske lande, og i 1993 blev Mongoliet føjet til rækken af 
lande, der nyder godt af Tacis. Spiren til programmet blev 
lagt i december 1990 på Det Europæiske Råds topmøde 
i Rom. Her besluttede medlemsstaterne at støtte de tid­
ligere sovjetstaters reforminitiativer gennem overførsel af 
knowhow. 
Tacis har siden sine første år udviklet sig til et meget 
målrettet stykke værktøj til formidling af viden, der under­
bygger de brede EU-politiske målsætninger i en proces 
præget af dialog med partnerlandene. For at få tingene 
sat i relief er det værd at bemærke, at der for bare ti år 
siden kun var afsat en snes af Kommissionens medarbej­
dere til at dække alle politiske og økonomiske forbindelser 
med USSR og Kina. Dialogen var begrænset, og partner­
skaber eller udveksling af ideer og varer var ukendte 
begreber. Meget af ændret sig i den tid, Tacis har virket. 
I det følgende er sammenfattet nogle vigtige datoer og 
årstal i udviklingen af Tacis' og EU's forbindelser med pro­
grammets partnerlande: 
1991 
Rådets vedtager forordning 2157/91 med principper for 
Fællesskabets økonomiske bistand til Tacis-landene 
under overgangen til markedsøkonomi samt etablering af 
Kommissionen som ansvarshavende for programmets 
styring. 
1992 
Tacis tilpasses under hensyntagen til Sovjetunionens 
opløsning. En aftale indgås med de 12 Nye Uafhængige 
Stater, mens De Baltiske Stater overgår til Phare-pro­
grammet. 
1993 
Rådets vedtager forordning 2053/93 (ændring af forord­
ning fra 1991) for at muliggøre en treårig planlægning af 
de vejledende programmer af hensyn til det «styrkelsen af 
demokrati» og optagelsen af Mongoliet. 
1994 
• Europa-Kommissionen vedtager en meddelelse om for­
bindelser mellem EU og Ukraine 
• Partnerskabs- og Samarbejdsaftaler (APS'er) indgås med Rusland, Ukraine og Moldova 
• Mongoliet bliver medlem af Tacis 
1995 
Første INOGATE-møde afholdes i Bruxelles med delta­
gelse af højtstående ministre. Emnet er fælles olie- og 
gasinteresser i Centralasien 
• Kommissionen vedtager meddelelser om forbindelser­
ne mellem EU og hhv. Rusland, Kaukasus og Centrala­
sien 
• APS'er undertegnes med Hviderusland, Kasakhstan og 
Kirgistan 
• APS-forberedelser med Armenien, Aserbajdsjan og 
Georgien 
• APS-forhandlinger indledes med Usbekistan 
• Parlamentet godkender APS'er med Kirgistan, Moldo­
va, Rusland og Ukraine 
• Interimsaftaler indgås med Rusland, Ukraine, Moldova 
og Kasakhstan 
• Interimsaftale-forhandlinger indledes med Hviderusland 
(Belarus) 
1996 
Rådets forordning 1279/96 erstatter forordningen fra 
1993. Der skabes en klar sammenknytning med APS'er-
ne, hvorved indtil 10 procent af budgettet kan investeres 
i infrastrukturer ifm. grænseoverskridende samarbejdsnet 
og udligningsstøtte til joint-ventures mellem små og mel­
lemstore virksomheder i hhv. EU og NUS. Forordningen 
styrker også fokuseringen på demokrati og menneske­
rettigheder. 
• APS'er indgås med Usbekistan, Georgien, Aserbajdsjan 
og Armenien 
• Interimsaftaler med Rusland, Ukraine og Moldova træ­
der i kraft 
• Interimsaftaler indgås med Armenien, Georgien, Kirgis­
tan, Usbekistan og Hviderusland (Belarus) 
• Interimsaftale-forhandlinger indledes med Aserbajdsjan 
1997 
• APS med Rusland træder i kraft pr. 1. december 
• Ny, højtstående Tacis-rådføringsgruppe nedsættes til 
samarbejde med Rusland 
• Interimsaftale med Georgien træder i kraft 
• Interimsaftale indgås med Aserbajdsjan 
• Tacis' tekniske kontorer bliver fuldt funktionsdygtige i 
Irkutsk, Novosibirsk, Ekaterinborg, Krasnodar og 
Petrozavodsk 
• Tacis-informationscenter med offentlig adgang åbnes i 
Bruxelles 
• Kommissionen vedtager meddelelser om regionalt sam­
arbejde i hhv. Europa og Sortehavsregionen 
55 
Nye milepæle i sigte 
Da Tacis jo fortsat udvikler sig, kan vi allerede nu bebude 
en række vigtige begivenheder fra 1998 og fremover: 
1998 
APS med Ukraine træder i kraft pr. 1. marts. Første møde 
i EU/Ukraine-samarbejdsudvalget planlægges afholdt i 
juli. 
APS med Moldova planlægges at træde i midten af 1998. 
Forberedelse af ny Tacis-forordning indledes. 
1999 
Rådet, Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg drøfter den nye Tacis-forordning, der bliver 
bestemmende for programmets form og karakter efter år 
2000. Flere APS'er forventes at træde i kraft i årets løb. 
Den aktuelle Tacis-forordning udløber i december. 
2000 
Den nye Tacis-forordning er planlagt til at skulle træde i 
kraft pr. 1. januar. 
56 
Nyttige adresser i de nye uafhængige stater 
Armenien Tacis Coordinating Unit 
Ministry of Economy 
1 Government Building 
Republic Square 
375010 Yerevan 
Tel (+374-2) 15 11 63 
Fax (+374-2) 15 11 64 
Tacis@arminco.com 
Aserbajdsjan Tacis Coordinating Unit 
Government House 
Floor 8, Room 851 
370016 Baku 
Tel (+994-12) 93 60 18 
Fax (+994-12) 93 12 76 
lnfo@eccu.baku.az 
Hviderusland Tacis Coordinating Unit 
Government House 
Room 115 
220010 Minsk 
Tel (+375-17) 227 32 39 
Fax (+375-17) 227 26 15 
Tacis@udsm.belpak.minsk.by 
Tacis Technical Office 
Ul. Interntsionalnaya, 21 
2nd floor 
220030 Minsk 
Tel (+375-17) 276 82 80 
Fax (+375-17) 276 82 81 
Elena@kehusma.belpak.minsk.by 
Georgien EC Delegation 
5 Revaz Lagidze Street 
380008 Tbilisi 
Tel (+995-32) 99 96 02 
Fax (+995-32) 99 08 33 
Eugeorg@eu-delegation.org.ge 
Tacis Coordinating Unit 
State Committee for 
Science and Technology 
12 Chanturia Street 
380004 Tbilisi 
Tel (+995-32) 98 85 37 
Fax (+995-32) 98 84 37 
Office@cutacis.kheta.ge 
Kasakhstan EC Delegation 
Ul. Kazybek Bi, 20a 
480100Almaty 
Tel (+7-327) 263 99 39 
Tel (+7-327) 263 88 58 
Fax (+7-327) 263 77 52 
Eukaz@itte.kz 
Tacis Coordinating Unit 
Ul. Zheltoksan, 115 
Rooms 109 
480091 Almaty 
Tel (+7-327) 250 61 75 
Fax (+7-327) 263 78 97 
tacis.cu@asdc.kz Kirgistan Tacis Coordinating Unit 
Ul. Abdymomunova, 205 
Room 20 
720000 Bishkek 
Tel (+996-3312) 22 57 89 
Sat tel/fax 
(+996-3312)62 06 60 
Root@tacis.bishkek.su 
Moldova Tacis Coordinating Unit 
Government Building 
Rooms 214-216 
Piata Marii Aduranii 
Nationale 1 
2033 Chisinau 
Tel (+373-2) 23 30 37 
Fax (+373-2) 23 41 43 
Taciseco@mer. un. md 
Mongoliet EC Coordinating Unit 
Government Building 2 
Rooms 407-409 
Negdsen Undestnii St. 
Ulaanbaatar 46 
Tel (+976-1) 31 06 63 
Fax (+976-1) 31 10 13 
Ectacis@magicnet.mn 
Tadsjikistan Tacis Coordinating Unit 
Ministry of Agriculture 
Prospect Rudaki, 44-46 
2nd Floor, Office 103 
734025 Dushanbe 
Tel (+7-377) 221 26 09 
Fax/Tel (+7-377) 251 01 00 
Turkmenistan Tacis Coordinating Unit 
Ul. Kemine, 92 
744005 Ashgabat 
Tel (+993-12) 51 21 17 
Fax (+993-12) 51 17 21 
Postmaster® 
taciscu.cat.glasnet.ru 
Ukraine EC Delegation 
Ul. Kruglouniversitetska, 10 
252024 Kiev 
Tel (+380-44) 462 00 10 
Fax (+380-44) 230 23 90. 
Mail@eudelukr.kiev.ua 
Tacis Coordinating Unit 
Ul. Mikhailivska, 14 
252001 Kiev 
Tel (+380-44) 229 68 39 
Fax (+380-44) 230 25 13 
tacis@kievcu.relc.com 
Usbekistan Tacis Coordinating Unit 
Ul. Taras Chevchenko, 4 
700029 Tashkent 
Tel (+7-371) 139 40 18 
Fax (+7-371) 240 65 88 
taciscu@tacis. uznet. net Den Russiske EC Delegation 
Foderation Pevchesky Pereulok, 2/10 
109028 Moscow 
Tel (+7-503) 956 36 00 
Fax (+7-503) 956 36 15 
Tacis Coordinating Unit 
Smolensky Boulevard, 3/5 
119898 Moscow 
Tel (+7-095) 246 94 10 
Fax (+7-095) 245 09 88 
cutacis@online.ru 
Tacis Technical Office 
Square Isaakievskaya, 6 
Room 102 
190107 St Petersburg 
Tel (+7-812) 319 98 35 
Fax (+7-812) 310 20 69 
martyn@tacis.spb.su 
Tacis Technical Office 
Prospect Lenina, 85 
Office 338 
620062 Ekaterinburg 
Tel (+7-343) 256 85 52 
Fax (+7-343) 256 85 53 
2233@dialup.mplik.ru 
Tacis Technical Office 
c/o Irkutsk State 
Economic Academy/ 
Faculty of Law 
Ul. Gorkova, 22 
4th Floor, Room 407 
664015 Irkutsk 
Tel (+7-395) 224 26 80 
Tel/Fax (+7-395) 224 25 72 
itacis@online.ru 
Tacis Technical Office 
Gymnazicheskaya, 14 
350000 Krasnodar 
Tel/fax (+7-861) 262 57 80 
totacis@istnet.ru 
Tacis Technical Office 
Ul. Nizhegorodskaya, 6 
Office 334 
630102 Novosibirsk 102 
Tel (+7-383) 210 17 55 
Fax (+7-383) 210 24 61 
totacis@sapa.nsk.su 
Tacis Technical Office 
Ul. Lenina, 37A 
185035 Petrozavodsk 
Tel (+7-814) 277 16 89 
Fax (+7-814) 277 16 74 
tacis.westman@karelia.ru 
Belgien The Phare & Tacis Information Centre 
Rue Montoyer 19 Montoyerstraat 
Bruxelles 1000 Brussels 
Tel (+32-2) 545 90 10 
Fax (+32-2) 545 90 11 
phare.tacis@skypro.be 
©Europa-Kommissionen, 1998 
ISSN 0254-1459 • KOM(98) 416 endelig udg. • DOKUMENTER • DA • Katalognummer: CB-CO-98-434-DA-C 
ISBN 92-78-37907-7 • Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 
Europa-Kommissionen • Generaldirektorat for Eksterne Forbindelser: Europa og De Nye Uafhængige Stater. Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik 
og ekstern Service, (DG IA), Kommissionens Delegationer (GD IA) • Informationsenhed - Tacis Tlf. (+32-2) 295 25 85 / 296 60 65 / 296 64 94 
Postadresse CHAR 11/232 Wetstraat 200 Rue de la Loi B-1049 Bruxelles Fax (+32-2) 296 80 24 
World Wide Web Addresse http://europa.eu.int/comm/dg1a/tacis/index.htm E-mail tacis.info@dg1a.cec.be 1000-07,98