[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 16.7.2009

KOM(2009) 361 endelig

2009/0106 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Det Europæiske Fællesskab og om ophævelse af forordning (EF) nr. 736/96

{SEK(2009) 971}{SEK(2009) 972}

BEGRUNDELSE

BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET

Begrundelse og formål

I forbindelse med den nye energipolitik, der tager sigte på at sikre forsyningerne, mindske klimaændringerne og fastholde konkurrenceevnen, er betydelige investeringer i energiinfrastruktur altafgørende. Private økonomiske aktører spiller nu en langt mere fremtrædende rolle for investeringer i infrastruktur. De nye politikkers krav til eksempelvis brug af andre brændsler og brændstoffer vil ændre på medlemsstaternes politikker for etablering af ny og mere moderne energiinfrastruktur. Kommissionen er nødt til at følge situationen nøje for at komme eventuelle problemer i forkøbet og gøre markedet tilstrækkeligt gennemsigtigt for aktørerne. Men dertil har Kommissionen brug for korrekte data om investeringsprojekter.

Den gældende lovgivning, som pålægger medlemsstaterne forpligtelser til indberetning om energiinfrastruktur, er uensartet. Der er ikke tilstrækkelig rådighed over relevante og validerede data til, at man på EU-plan kan følge udviklingen på tværs af sektorerne. Dertil kommer, at Rådets forordning (EF) nr. 736/96 vedrørende indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i sektorerne for olie, naturgas og elektricitet ikke længere anvendes systematisk og ikke passer til den seneste udvikling i energisektoren.

Revisionens overordnede mål er, at det system, der er oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 736/96 revideres og strammes op, samtidig med at den administrative byrde lettes. Rammerne for indberetning har behov for at blive ajourført og suppleret med en regelmæssig analyse af situationen, som kan drøftes med interesseparter og offentliggøres af hensyn til større gennemsigtighed.

Generel baggrund

Gennemførelse af investeringsprojekter er behæftet med stor usikkerhed, og den aktuelle kreditstramning og økonomiske krise skaber yderligere vanskeligheder for de nødvendige investeringsprojekter i energisektoren.

EU-institutionerne har vedtaget en bedre ramme for investeringer i EU-energiinfrastruktur, hvor der er klare og forudsigelige mål for vedvarende energi og nye regler for det indre marked. Der er imidlertid stillet krav om yderligere handling. I Det Europæiske Råds handlingsplan (2007-2009) om en energipolitik for Europa opfordres Kommissionen og medlemsstaterne til at kortlægge de investeringer, der er nødvendige for at dække EU's strategiske behov i relation til udbud af og efterspørgsel efter gas og elektricitet. Efter Kommissionens anden strategiske energiredegørelse fra 2008 erklærede både Rådet[1] og Europa-Parlamentet[2] sig enig med Kommissionen og insisterede på at fremme investeringer og øge gennemsigtigheden og at intensivere arbejdet på prognoser for produktionens tilstrækkelighed og planer for udbygning af ledningsnettene.

Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører

Der er en række gældende bestemmelser, men de giver ikke Kommissionen sammenhængende fremadskuende oplysninger om investeringsprojekter og deres udvikling.

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv **** om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF.

Rådets direktiv 2004/67/EF om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden.

Europa-Parlamentets og Rådets beslutning (EF) nr. 1364/2006 om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet.

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv **** om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF.

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/89/EF om foranstaltninger til fremme af elforsyningssikkerhed og infrastrukturinvesteringer.

Rådets forordning (Euratom) nr. 2587/1999 om bestemmelse af, hvilke investeringsprojekter der skal meddeles Kommissionen i henhold til artikel 41 i Euratom-traktaten.

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF, 2008/1/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF.

Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål

Dette forslag er i overensstemmelse med EU's mål, navnlig vedrørende etablering af et indre marked og bæredygtig udvikling af et Europa, der bygger på afbalanceret økonomisk vækst og stabile priser. Det er ligeledes i overensstemmelse med klima- og energipolitikken, hvor en af søjlerne er energiforsyningssikkerhed.

HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE

Høring af interesserede parter

Høringsmetoder, hovedmålgrupper og respondenternes overordnede profil

Der fandt i februar - marts 2009 en offentlig høring sted med henblik på at indhente synspunkter hos de interesserede parter (medlemsstaterne, repræsentanter for erhvervslivet fra alle energisektorer, energitilsynsmyndigheder). Den første høring tog udgangspunkt i et spørgeskema, der var sendt til de pågældende, med det formål at indhente oplysninger især om overvågningsaspektet og en indberetningsordnings omfang, udformning og virkninger. Der fandt en afsluttende høring sted under en teknisk workshop, hvor en række mere detaljerede aspekter blev drøftet med de hørte parter (14. maj 2009).

Sammenfatning af svarene og af, hvordan der er taget hensyn til dem

For de fleste respondenter, såvel medlemsstater som erhvervsliv, anses en passende overvågning af investeringsprojekter i infrastruktur i energisektoren for relevant. Den anses i reglen for at være af stor betydning for gennemsigtighed, politikudformning og støtte til specifikke projekter. Støtte til et overvågningsinstrument er dog betinget af, at det kun bliver et værdiforøgende gennemsigtighedsværktøj og ikke pålægger en tung administrativ byrde. Disse ønsker er der i fuldt omfang taget hensyn til ved udarbejdelsen af det foreliggende forslag.

Ekspertbistand

GD TREN har haft møder med repræsentanter for det europæiske net af transmissionssystemoperatører for både elektricitet og gas, som har fået pålagt at udarbejde den tiårige investeringsplan for el- og gasnet, der er omhandlet i den tredje lovgivningspakke om det indre energimarked, med dataleverandører, der har udviklet metoder til at analyse data ved simulering, og med et kreditvurderingsbureau for at få oplysninger om de europæiske energiselskabers kreditværdighed. GD TREN har også deltaget som observatør i en række møder, som en medlemsstats myndigheder havde tilrettelagt om en vejledende plan for fremtidige investeringer i el, gas og varme.

Ingen ekstern kontrahent har deltaget i udarbejdelsen af konsekvensanalyse og lovforslag.

Konsekvensanalyse

Der blev set på fire løsningsmodeller i konsekvensanalysen, der er vedlagt nærværende forslag, og der blev konkluderet følgende.

Løsningsmodel 0: Status quo - overvågning af politikken uden nogen specifik indberetningsmekanisme

Ifølge denne løsningsmodel bygger Kommissionen sin overvågning på forskellige data, enten fra kommercielle dataleverandører eller eventuelt data, som medlemsstaterne eller virksomheder indberetter i medfør af EU-lovgivning, der er specifik for energisektoren. Rådets forordning (EF) nr. 736/96 udgør en supplerende datakilde. Uden nogen politikændring kan der ikke gives garanti for effektiv indsamling af EU-dækkende relevante data og heller ikke for dataenes gennemsigtighed og dataanalysen, og overvågning vil formentlig blive vanskelig, da den sektorspecifikke lovgivning ikke er konsekvent (hyppighed, ajourføring, tavshedspligt, mv.), og da data fra de kommercielle informationsleverandører kan have huller.

Løsningsmodel 1: Ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 736/96

Denne løsningsmodel består i, at Rådets forordning (EF) nr. 736/96 ophæves, fordi den ikke anvendes systematisk og fjerner sig mere og mere fra det nye EU-energisystem. Antages det, at der på længere sigt blev balance mellem udbud og efterspørgsel på markederne, vil en regelmæssig overvågning kunne erstattes af ad hoc-undersøgelser, hvis bestemte politiske beslutninger kræver en analyse af energirelaterede investeringsprojekter.

Løsningsmodel 2: Politikovervågning suppleret med en indberetningsordning

Medlemsstaterne skal efter at have modtaget indberetninger fra selskaberne indberette oplysninger til Kommissionen om investeringsprojekter. Indberetningen udvides både med hensyn til omfang og nye tærskler og omfatter al infrastruktur af interesse for energiforsyningssikkerheden og overgangen til en kulstoffattig økonomi. For at undgå gentagelse af indberetninger tages der hensyn til eksisterende rapporterings- og overvågningsforpligtelser, forudsat at der gives tilsvarende oplysninger. Indberetningen finder sted hvert andet år, hvilket yderligere vil lette den administrative byrde og bringe pligten på linje med andre relevante bestemmelser. Data og oplysninger kan offentliggøres, undtagen hvis de er forretningsmæssigt følsomme. På basis af de indsamlede data og andre relevante kilder skal Kommissionen regelmæssigt udarbejde analyser af EU-energisystemets fremtidige udvikling set på tværs af sektorerne, så det bliver muligt at konstatere, hvor der kan opstå mangler og problemer, og skabe større gennemsigtighed for markedsaktørerne. Denne løsningsmodel giver et afbalanceret og sammenhængende system.

Løsningsmodel 3: Politikovervågning med en fuldt udbygget indberetningsordning

Ligesom under løsningsmodel 2 vil der under løsningsmodel 3 blive etableret en global integreret ramme, hvor indberetning og overvågning er kombineret. Løsningsmodel 3 vil derimod have en fuldt udbygget integreret indberetningsordning. Medlemsstaterne vil få pligt til at indberette og validere alle krævede oplysninger til Kommissionen, uanset om der findes andre indberetningsordninger. Denne løsning er ikke forenelig med proportionalitetsprincippet.

FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER

Resumé af forslaget

Med udgangspunkt i løsningsmodel 2, som er det bedste kompromis, fastsættes der i denne forordning ensartede rammer for indberetning til Kommissionen af data og oplysninger om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i sektorerne for råolie, gas, elektricitet, biobrændsler og biobrændstoffer og vedrørende kuldioxid, der produceres i disse sektorer.

Hvert andet år skal medlemsstaterne eller den enhed, de beskikker til denne opgave, indsamle og indberette data og oplysninger om investeringsprojekter vedrørende produktion, transport og oplagring. For at reducere den administrative byrde mest muligt åbnes der mulighed for fleksibilitet på følgende to punkter:

- Virksomhederne har - med mindre medlemsstaterne bestemmer andet - pligt til at give medlemsstaterne eller den kompetente enhed oplysninger om deres investeringsprojekter, herunder nedlukningsprojekter.

- Medlemsstaterne undtages fra indberetningspligten, hvis de allerede giver Kommissionen tilsvarende oplysninger i henhold til EU-lovgivning, der er specifik for energisektoren. Det gælder ligeledes, hvis de organer, der er ansvarlige for planer for udbygning af gas- og elnettene, indsamler de relevante data. I så fald bliver de bedt om at indberette de relevante data til Kommissionen, om nødvendigt ledsaget af medlemsstatens bemærkninger.

Indsamlede data og oplysninger (investeringstype, planlagt kapacitet og større forhindringer …) vil markere den overordnede tendens for investeringer i EU-energiinfrastruktur. Der er sørget for garanti for, at data og oplysninger, der er indberettet til Kommissionen, opfylder generelt accepterede standarder; at data og oplysninger modtages, opbevares og behandles med hensigtsmæssige it-værktøjer i fuld overensstemmelse med lovgivning om persondatabeskyttelse; at data og oplysninger offentliggøres, undtagen hvis de er forretningsmæssigt følsomme.

Kommissionen foretager regelmæssigt en tværsektoriel analyse af udviklingen i Fællesskabets energisystems struktur og dets udsigter på grundlag af de indberettede data og oplysninger og eventuelt andre påkrævede specifikke analyser. Det vil give mulighed for at konstatere, hvor der i fremtiden kan opstå huller i efterspørgsel og udbud og hindringer for investering. Med sådanne analyser bliver Kommissionen bedre rustet til at fremme bedste praksis og øge gennemsigtigheden for markedsaktørerne. For at nå frem til et fælles syn på disse spørgsmål vil resultaterne af disse analyser blive drøftet med interesserede parter og offentliggjort.

Retsgrundlag

Forslaget har hjemmel i artikel 284 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og artikel 187 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab.

Subsidiaritetsprincippet

Forslaget tager sigte på at styrke rammerne for indsamling af data og oplysninger, som Kommissionen har brug for til at udføre sine hverv. Med de rigtige data vil Kommissionen og i særdeleshed dens markedsobservatorium for energi bedre blive i stand til at følge EU-energisystemets udvikling, set på tværs af sektorerne og på EU-plan, og opdage de potentielle problemer, som kan forsinke eller standse investeringsprojekter. At de forskellige energidelsektorer (f.eks. el og gas) er indbyrdes forbundne, og at det indre marked eksisterer, betyder, at EU-dimensionen bliver mere og mere relevant, hvilket berettiger den rolle, EU-institutionerne og især Kommissionen indtager.

Proportionalitetsprincippet

Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Forslaget går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de fastsatte mål. Medlemsstaterne vil bevare betydelig fleksibilitet med hensyn til, hvordan de vil indsamle dataene.

Reguleringsmiddel/reguleringsform

Som reguleringsmiddel foreslås der en forordning, da der er tale om en revision af en gældende forordning.

BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER

Forslaget vil få begrænsede virkninger på Fællesskabets budget. Der vil navnlig blive tale om at dække it-udgifter og, hvis Kommissionen beslutter det, udgifter til køb af data og til refusion af sagkyndiges udgifter. Forslaget ventes ikke at få nogen væsentlige direkte virkninger for medlemsstaternes budgetter.

YDERLIGERE OPLYSNINGER

Forenkling

Da der i forslaget tages hensyn til bestående indberetningsforpligtelser og overvågningsordninger, øger det ikke unødigt den administrative byrde, idet indberetningsdelen kun finder anvendelse, hvis der ikke indgives data og oplysninger i medfør af sektorspecifik lovgivning.

Revisionsklausul

Efter fem år gennemgår Kommissionen den nye forordnings indberetnings- og overvågningsordninger.

2009/0106 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Det Europæiske Fællesskab og om ophævelse af forordning (EF) nr. 736/96

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 284,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 187,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[3],

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[4], og

ud fra følgende betragtninger:

1. Fællesskabet har sat sig som mål at indføre en fælles energipolitik, der sigter mod at sikre dets energiforsyninger, at gå over til et kulstoffattigt energisystem og at få energimarkederne til at fungere på konkurrencevilkår.

2. En af hovedbestanddelene i en sådan politik er at tegne et samlet billede af udviklingen i energiinvesteringerne i Fællesskabet. Derved bliver Fællesskabet i stand til at foretage de fornødne sammenligninger og evalueringer og at træffe de relevante foranstaltninger på grundlag af korrekte tal og analyser, især vedrørende den fremtidige balance mellem udbud og efterspørgsel af energi.

3. Energimæssigt har situationen i og uden for Fællesskabet ændret sig væsentligt i de senere år, hvilket betyder, at investeringer i energiinfrastruktur er blevet helt centrale for, at Fællesskabet kan sikre sine energiforsyninger, at det indre marked kan fungere, og at Fællesskabet kan gennemføre den overgang til et lavkulstofenergisystem, som det har påbegyndt.

4. Den nye energisituation kræver betydelige investeringer i infrastrukturen i alle energisektorer og i udvikling af nye infrastrukturformer og nye teknologier, der vinder udbredelse på markedet. Med liberaliseringen af energisektoren og den fortsatte integration af det indre marked får de økonomiske operatører en mere fremtrædende rolle i investeringssammenhæng, og samtidig vil de nye politikkers krav til eksempelvis brug af forskellige brændsler og brændstoffer ændre på medlemsstaternes politikker for etablering af ny og/eller mere moderne energiinfrastruktur.

5. På baggrund af de nye politikmål og udviklingen på markederne bør investeringer i energiinfrastruktur i Fællesskabet få større opmærksomhed, især med henblik på at forebygge problemer, fremme bedste praksis og opnå større gennemsigtighed med hensyn til energisystemernes fremtidige udvikling i Fællesskabet.

6. Kommissionen og især markedsobservatoriet for energi bør derfor råde over nøjagtige data og oplysninger om investeringsprojekter, herunder nedlukninger, i de vigtigste dele af Fællesskabets energisystem.

7. Data og oplysninger om den forventede udvikling i produktions-, transport- og lagerkapacitet og om projekter i de forskellige energisektorer har Fællesskabets interesse. Det er derfor nødvendigt at sikre, at Kommissionen underrettes om de investeringsprojekter, hvor arbejdet allerede er påbegyndt eller efter planen skal påbegyndes inden for fem år, eller hvor der tages infrastruktur ud af drift inden for tre år.

8. Ifølge Euratom-traktatens artikel 41 og 42 har virksomhederne pligt til at give meddelelse om deres investeringsprojekter. Det er påkrævet at supplere sådanne oplysninger med regelmæssige indberetninger om gennemførelsen af investeringsprojekter. Disse indberetninger må ikke berøre anvendelsen af Euratom-traktatens artikel 41-44.

9. For at Kommissionen kan danne sig et sammenhængende billede af den fremtidige udvikling i hele Fællesskabets energisystem, kræves der harmoniserede rammer for indberetning om investeringsprojekter, som bygger på ajourførte kategorier af, hvilke officielle data og oplysninger medlemsstaterne skal sende.

10. Medlemsstaterne bør med dette for øje give Kommissionen data og oplysninger om de på deres område planlagte og igangværende investeringsprojekter vedrørende produktion, oplagring og transport af olie, naturgas, elektricitet, biobrændsler og biobrændstoffer og kuldioxid. Det bør pålægges de pågældende virksomheder at indberette sådanne data og oplysninger til medlemsstaterne.

11. Som følge af tidshorisonten for investeringsprojekter i energisektoren burde indberetning hvert andet år være tilstrækkeligt.

12. For at undgå uforholdsmæssigt store administrative byrder og minimere omkostningerne for medlemsstaterne og virksomhederne, især små og mellemstore virksomheder, bør forordningen give mulighed for at undtage medlemsstater og virksomheder fra indberetningspligten, hvis Kommissionen modtager tilsvarende oplysninger i medfør af lovgivning, der er specifik for Fællesskabets energisektor og vedtaget af EU's institutioner, og hvis mål er konkurrencebaserede energimarkeder i Europa, et bæredygtigt europæisk energisystem og sikre energiforsyninger til Det Europæiske Fællesskab.

13. Af hensyn til databehandlingen og en enkel og sikker dataindberetning bør Kommissionen og i særdeleshed dens markedsobservatorium for energi have mulighed for at træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger hertil, navnlig benytte integrerede it-værktøjer og -procedurer.

14. Beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med medlemsstaternes behandling af personoplysninger er sikret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger[5], og beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med Kommissionens behandling af personoplysninger er sikret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger[6]. Denne forordning berører ikke disse bestemmelser.

15. Kommissionen og især markedsobservatoriet for energi bør regelmæssigt foretage en tværsektoriel analyse af udviklingen i Fællesskabets energisystems struktur og dets udsigter og, hvor det er relevant, en mere fokuseret analyse af bestemte aspekter af energisystemet. Især bør analysen medvirke til at påpege eventuelle infrastruktur- og investeringsmangler og dermed opretholde balancen mellem energiudbud og -efterspørgsel på lang sigt.

16. Kommissionen kan bistås af sagkyndige fra medlemsstaterne og andre kompetente sagkyndige med henblik på at nå frem til en fælles opfattelse og bidrage til at gøre den fremtidige udvikling mere gennemsigtig, hvilket særlig er i nye markedsaktørers interesse.

17. De tekniske foranstaltninger, der er nødvendige for anvendelsen af denne forordning, herunder supplerende tekniske definitioner, bør vedtages af Kommissionen.

18. På baggrund af de ændringer, der vil være nødvendige for at tilpasse forordning (EF) nr. 736/96 til udfordringerne på energimarkedet, og af hensyn til klarheden bør nævnte forordning ophæves og erstattes af en ny forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1 Genstand og anvendelsesområde

19. I denne forordning fastsættes der ensartede rammer for indberetning til Kommissionen af data og oplysninger om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i sektorerne for olie, naturgas, elektricitet, biobrændsler og biobrændstoffer samt investeringsprojekter vedrørende kuldioxid, der produceres i disse sektorer.

20. Forordningen anvendes på de i bilaget anførte investeringsprojekttyper, som er påbegyndt eller efter planen skal påbegyndes inden fem år, eller som er planlagt at blive taget ud af drift inden tre år.

Artikel 2 Definitioner

I denne forordning forstås ved:

1) "infrastruktur": enhver type anlæg eller del af anlæg med relation til produktion, transport eller oplagring af energi eller kuldioxid

2) "investeringsprojekter": projekter med følgende formål:

a) anlæg af ny infrastruktur

b) ombygning eller modernisering af eksisterende infrastruktur eller udvidelse eller indskrænkning af dens kapacitet

c) nedlæggelse af eksisterende infrastruktur

3) "planlagte investeringsprojekter": investeringsprojekter, enten inden anlæggelsen er påbegyndt og der er påløbet kapitalomkostninger, eller inden nedlæggelsen er reel; investeringsprojekter, hvis hovedtræk (placering, entreprenør, virksomhed, tekniske kendetegn osv.) stadig kan blive ændret helt eller delvis eller ikke er endeligt godkendt, er også omfattet

4) "investeringsprojekter under anlæg": investeringsprojekter, hvis anlæg er påbegyndt og der er påløbet kapitalomkostninger

5) "nedlæggelse": den fase, hvor infrastruktur tages endeligt ud af drift

6) "produktion": elproduktion og forarbejdning af brændsler og brændstoffer, herunder biobrændsler og biobrændstoffer

7) "transport": transmission af energikilder, energiprodukter eller kuldioxid via et ledningsnet, nærmere bestemt

a) i rørledninger, dog ikke opstrømsrørledningsnet og dele af ledningsnet, der primært anvendes til lokal distribution

b) i sammenkoblede systemer for meget høj spænding og højspænding og i andre systemer end dem, der primært anvendes til lokal distribution

8) "oplagring": permanent eller midlertidig lagring af energikilder eller kuldioxid over eller under jorden eller i geologiske strukturer

9) "virksomheder": fysiske og juridiske, privatretlige og offentligretlige personer, der træffer beslutning om eller gennemfører investeringsprojekter

10) "energikilder":

a) primære energikilder såsom olie, naturgas og kul og omdannede energikilder såsom elektricitet

b) vedvarende energikilder såsom vandkraft, biomasse-, vind-, sol- og tidevandsenergi og geotermisk energi

c) energiprodukter såsom raffinerede olieprodukter, biobrændsler og biobrændstoffer.

Artikel 3 Indberetning af data

21. Medlemsstaterne eller den enhed, den beskikker dertil, samler fra begyndelsen af 2010 og derefter hvert andet år alle de i denne forordning krævede data og oplysninger, uden dog at indsamlings- og indberetningsbyrden gøres uforholdsmæssigt stor.

De indberetter de aggregerede data og relevante projektoplysninger til Kommissionen i 2010, som er det første indberetningsår, og derefter hvert andet år.

Medlemsstaterne eller de beskikkede enheder indberetter aggregerede data og relevante projektoplysninger senest den 31. juli i det pågældende indberetningsår.

22. Kommissionen undtager medlemsstaterne og deres beskikkede enheder fra pligten i stk. 1, hvis ifølge EF-lovgivning, der er specifik for energisektoren:

a) medlemsstaten eller den beskikkede enhed allerede har indberettet de krævede data eller oplysninger og oplyst indberetningsdatoen og den pågældende specifikke lovgivning

b) det er pålagt et specifikt organ at udarbejde en flerårig investeringsplan for energiinfrastruktur på Fællesskabsplan og det med det for øje samler tilsvarende data og oplysninger; i så fald indberetter det specifikke organ alle relevante data og oplysninger til Kommissionen inden fristerne i stk. 1.

Artikel 4 Datakilder

23. De pågældende virksomheder indberetter inden den 31. maj i hvert indberetningsår de i artikel 3 omhandlede data eller oplysninger til de medlemsstater, på hvis område de planlægger at gennemføre investeringsprojekter, eller til den af medlemsstaten beskikkede enhed. De indberettede data eller oplysninger skal afspejle investeringsprojektsituationen pr. 31. marts i det pågældende indberetningsår.

Bestemmelsen i første afsnit finder dog ikke anvendelse, hvis den pågældende medlemsstat beslutter at anvende andre midler til at give Kommissionen de i artikel 3 omhandlede data eller oplysninger.

24. Medlemsstaterne skal undgå dobbelt indsamling af data og minimere virksomhedernes omkostninger.

Artikel 5 Indberetningernes indhold

25. Hvad angår investeringsprojekterne i bilaget, skal den i artikel 3 omhandlede indberetning indeholde følgende:

a) den kapacitet, der er planlagt eller under anlæg

b) placering, navn, type og vigtigste kendetegn for infrastruktur eller kapacitet, der planlagt eller under anlæg

c) forventet tidspunkt for idriftsættelse

d) benyttet type energikilde

e) teknologier af betydning for forsyningssikkerheden såsom vending af strømningsretningen, mulighed for brændselsskift og andet relevant udstyr

f) udstyr til CO2-opsamling eller eftermontering.

26. Hvad angår planlagt nedlæggelse af kapacitet, skal den i artikel 3 omhandlede indberetning indeholde følgende:

a) den pågældende infrastrukturs art og kapacitet

b) forventet tidspunkt for nedlæggelse.

27. I indberetninger efter artikel 3 skal der angives tal for den installerede kapacitet ved det pågældende indberetningsårs begyndelse.

Medlemsstaterne, deres beskikkede enheder eller det specifikke organ i artikel 3, stk. 2, skal i deres indberetninger tilføje bemærkninger af enhver art såsom bemærkninger til forsinkelser af investeringsprojekter eller hindringer for gennemførelsen af dem.

Artikel 6 Datakvalitet og offentliggørelse af data

28. Medlemsstaterne, deres beskikkede enhed eller, hvis relevant, organer, som er ansvarlige for energisektorspecifikke EU-investeringsplaner, skal sikre de data og oplysninger, de indberetter til Kommissionen, med hensyn til kvalitet, relevans, nøjagtighed, utvetydighed, aktualitet og indbyrdes overensstemmelse.

For så vidt angår organer, som er ansvarlige for energisektorspecifikke EU-investeringsplaner, skal de data og oplysninger, de indberetter, ledsages af passende bemærkninger fra medlemsstaterne om kvaliteten af de indsamlede data og oplysninger.

29. Kommissionen kan offentliggøre data og oplysninger, den har modtaget i medfør af denne forordning, særlig analyserne i artikel 10, stk. 3, hvis det sker i aggregeret form, således at der ikke afsløres oplysninger om de enkelte virksomheder.

Medlemsstaterne eller deres beskikkede enheder har tavshedspligt om forretningsmæssigt følsomme data og oplysninger.

Artikel 7 Gennemførelsesforanstaltninger

Kommissionen vedtager de foranstaltninger, der er nødvendige for anvendelsen af denne forordning, herunder særlig beregningsmetoder, tekniske definitioner samt form, indhold og andre nærmere forskrifter for indberetning af de i artikel 3 omhandlede data og oplysninger.

Artikel 8 Databehandling

Kommissionen er ansvarlig for at udvikle, være vært for, forvalte og vedligeholde de it-ressourcer, der er nødvendige for at modtage, opbevare og foretage enhver behandling af data og oplysninger, som indberettes til Kommissionen i medfør af denne forordning.

Artikel 9 Beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af oplysninger

Denne forordning indskrænker ikke bestemmelserne i fællesskabsretten og berører navnlig ikke medlemsstaternes forpligtelser i forbindelse med behandling af personoplysninger som fastsat i direktiv 95/46/EF, og heller ikke de forpligtelser, som Fællesskabets institutioner og organer i medfør af forordning (EF) nr. 45/2001 skal overholde ved behandling af personoplysninger som led i udøvelsen af deres hverv.

Artikel 10 Overvågning og rapportering

30. Kommissionen foretager mindst hvert andet år en tværsektoriel analyse af udviklingen i Fællesskabets energisystems struktur og dets udsigter på grundlag af de indberettede data og oplysninger og eventuelle andre datakilder, herunder indkøbte data; analysen har især til formål

a) at konstatere, hvor der i fremtiden kan opstå huller i efterspørgsel og udbud

b) at påpege hindringer for investeringer og anvise bedste praksis for at overvinde dem

c) at øge gennemsigtigheden for markedsaktørerne.

Kommissionen kan ligeledes på grundlag af de samme data og oplysninger foretage andre specifikke analyser, der anses for påkrævede eller hensigtsmæssige.

31. Kommissionen kan ved udarbejdelsen af analyserne i stk. 1 lade sig bistå af sagkyndige fra medlemsstaterne og/eller andre sagkyndige med specifik kompetence på det pågældende område.

32. Kommissionen kan drøfte analyserne med interesserede parter. Kommissionen sender analyserne til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og offentliggør dem.

Artikel 11 Revurdering

Kommissionen revurderer inden fem år efter denne forordnings ikrafttræden dens anvendelse.

Artikel 12 Ophævelse

Forordning (EF) nr. 736/96 ophæves.

Artikel 13 Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den .

På Rådets vegne

Formand

BILAG INVESTERINGSPROJEKTER

1. OLIE

1.1. Raffinering

- Destillationsanlæg med en kapacitet på 1 mio. ton/år og derover

- Udvidelse af destillationsanlæg til en kapacitet på over 1 mio. ton/år

- Anlæg til reforming/krakning med en kapacitet på 500 ton/døgn og derover

- Afsvovlingsanlæg for residualbrændselsolie/gasolie/feedstock/andre olieprodukter

Kemiske anlæg, som ikke fremstiller brændselsolie og/eller motorbrændstoffer eller kun fremstiller disse som biprodukter, er undtaget.

1.2. Transport

- Råolierørledninger med en kapacitet på 3 mio. ton/år og derover samt udbygning af sådanne rørledninger eller forlængelse af dem med 30 km og derover

- Rørledninger til olieprodukter med en kapacitet på 1,5 mio. ton/år og derover samt udbygning af sådanne rørledninger eller forlængelse af dem med 30 km og derover

- Rørledninger, der udgør et væsentligt led i nationale eller internationale forbindelsesnet, og rørledninger og projekter af fælles interesse, der er fastlagt ved retningslinjer, der er opstillet i medfør af EF-traktatens artikel 155.

Rørledninger til militære formål og til forsyning af anlæg, der ikke er omfattet af punkt 1.1, er undtaget.

1.3. Oplagring

- Lageranlæg til råolie og olieprodukter (anlæg med en kapacitet på 150 mio. m3 og derover samt tanke med en kapacitet på 100 000 m3 og derover).

Tanke til militære formål og til forsyning af anlæg, der ikke er omfattet af punkt 1.1, er undtaget.

2. GAS

2.1. Transport

- Transportrørledninger til gas, herunder naturgas og biogas

- Rørledninger og projekter af fælles interesse, der er fastlagt ved retningslinjer, der er opstillet i medfør af EF-traktatens artikel 155.

2.2. LNG-terminaler

- Terminaler til import af flydende naturgas (LNG).

2.3. Oplagring

- Lageranlæg, der er forbundet til transportrørledningerne i punkt 2.1.

Rørledninger, terminaler og anlæg til militære formål og til forsyning af kemiske anlæg, der ikke fremstiller energiprodukter eller kun fremstiller disse som biprodukter, er undtaget.

3. ELEKTRICITET

3.1. Produktion

- Varmekraftværker og kernekraftværker (enheder med en effekt på 100 MW eller derover)

- Vandkraftværker (værker med en effekt på 30 MW eller derover)

- Vindmølleparker (med en effekt til havs på 20 MW eller derover og på land på 10 MW eller derover)

- Anlæg på basis af fokuserende solfangere eller geotermisk energi samt solcelleanlæg (enheder med en effekt på 10 MW eller derover)

- Biomasse/affaldsfyrede kraftværksanlæg (enheder med en effekt på 10 MW eller derover)

- Kraftvarmeværker (enheder med en elektrisk effekt på 10 MW eller derover)

3.2. Transport

- Luftledninger til transmission, såfremt de er konstrueret til en spænding på 150 kV eller derover

- Nedgravede og undersøiske transmissionsledninger, såfremt de er konstrueret til en spænding på 100 kV eller derover

- Projekter af fælles interesse, der er fastlagt ved retningslinjer, der er opstillet i medfør af EF-traktatens artikel 155.

4. BIOBRÆNDSLER OG BIOBRÆNDSTOFFER

4.1. Produktion

- Anlæg til produktion af biobrændsler og biobrændstoffer (raffinaderi med en kapacitet på 50 000 ton/år eller derover).

5. KULDIOXID

5.1. Transport

- CO2-rørledninger forbundet med produktionsanlæggene i punkt 1.1 og 3.1

5.2. Oplagring

- Lageranlæg (anlæg eller kompleks med en kapacitet på 100 000 ton eller derover)

Lageranlæg til forskning og teknologisk udvikling er undtaget.

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

Dette dokument skal ledsage og supplere begrundelsen. Derfor bør det ved udfyldelsen af finansieringsoversigten undgås at gentage oplysninger, der findes i begrundelsen, uden at dette dog bør gå ud over læseligheden. Med henblik på udfyldelsen af skemaet henvises til de særlige retningslinjer, der er udarbejdet til nærmere belysning af nedenstående punkter.

FORSLAGETS BETEGNELSE:

FORSLAG TIL RÅDETS FORORDNING OM INDBERETNING TIL KOMMISSIONEN OM INVESTERINGSPROJEKTER I ENERGIINFRASTRUKTUR I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG OM OPHÆVELSE AF FORORDNING (EF) NR. 736/96

ABM /ABB-RAMME

POLITIKOMRÅDER OG DERMED FORBUNDNE AKTIVITETER:

06: Energi og transport

06 04: Konventionel og vedvarende energi

BUDGETPOSTER

3.1. BUDGETPOSTERNES NUMMER OG TEKST (AKTIONSPOSTER OG DERMED FORBUNDNE POSTER VEDRØRENDE TEKNISK OG ADMINISTRATIV BISTAND (TIDL. BA-POSTER)):

06 01 01: Udgifter vedrørende tjenstgørende personale inden for politikområdet "energi og transport"

06 01 04 03: Konventionel energi – udgifter til den administrative forvaltning

06 04 03: Forsyningssikkerhed for konventionelle energikilder

3.2. Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed:

Fra: 2010 Til: Ubestemt.

3.3. Budgetoplysninger (indsæt om nødvendigt flere rækker):

Budgetpost | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlandene | Udgiftsområde i den finansielle ramme |

06 01 01 | Ikke-oblig. | Ikke-opdelte | NEJ | NEJ | NEJ | Nr. 5 |

06 01 04 03 | Ikke-oblig. | Ikke-opdelte | NEJ | NEJ | NEJ | Nr. 1a |

06 04 03 | Ikke-oblig. | Opdelte | NEJ | NEJ | NEJ | Nr. 1a |

SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. FINANSIELLE RESSOURCER

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)

i mio. EUR (3 decimaler)

Udgiftstype | Punkt | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 og ff. | I alt |

Driftsudgifter[7] |

Forpligtelsesbevillinger (FB) | 8.1 | a | 0,40 | 0,30 | 0,30 | 1,00 |

Betalingsbevillinger (BB) | b | 0,30 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 1,00 |

Administrative udgifter inden for referencebeløbet[8] |

Teknisk og administrativ bistand (IOB) | 8.2.4 | c | 0,05 | 0,06 | 0,06 | 0,17 |

SAMLET REFERENCEBELØB |

Forpligtelsesbevillinger | a+c | 0,45 | 0,36 | 0,36 | 1,17 |

Betalingsbevillinger | b+c | 0,35 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 1,17 |

Administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet[9] |

Personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IOB) | 8.2.5 | d | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,36 |

Administrative udgifter, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, ikke medtaget i referencebeløbet (IOB) | 8.2.6 | e |

Samlede anslåede finansielle omkostninger ved foranstaltningen

FB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | a+c+d+e | 0,57 | 0,48 | 0,48 | 1,53 |

BB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | b+c+d+e | 0,47 | 0,01 | 0,38 | 0,01 | 0,38 | 0,1 | 1,53 |

Samfinansiering:

Hvis forslaget indebærer samfinansiering med medlemsstaterne eller med andre organer (oplys hvilke), angives der et skøn i tabellen nedenfor over beløbet for denne samfinansiering (der kan indsættes flere rækker, hvis der forventes samfinansiering med flere organer):

i mio. EUR (3 decimaler)

Samfinansierende organ | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 og ff. | I alt |

…………………… | f |

FB I ALT, inkl. samfinansiering | a+c+d+e+f |

4.1.2. Forenelighed med den finansielle programmering

x Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering.

( Forslaget kræver omprogrammering af det relevante udgiftsområde i den finansielle ramme.

( Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale[10] (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af den finansielle ramme).

4.1.3 Finansielle virkninger på indtægtssiden

x Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne

( Forslaget har finansielle virkninger – virkningerne for indtægterne er som følger:

NB: Alle enkeltheder og bemærkninger vedrørende metoden for beregning af virkningerne for indtægterne anføres i et særskilt bilag.

i mio. EUR (1 decimal)

Forud for foranstaltningen [2009] | Efter foranstaltningens iværksættelse |

Personaleressourcer i alt | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 |

SÆRLIGE FORHOLD OG MÅL

Baggrunden for forslaget er beskrevet i begrundelsen. I denne del af finansieringsoversigten anføres følgende specifikke supplerende oplysninger:

5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

Forordningen kræver, at der udvikles en ny it-applikation til modtagelse, opbevaring og beskyttelse af data og oplysninger, der indberettes i medfør af forordningen.

Forordningen åbner også mulighed for, at der kan indkøbes data fra kommercielle leverandører med henblik på de analyser, der er nødvendige for at klarlægge situationen med hensyn til investeringsprojekter i infrastruktur i Det Europæiske Fællesskab.

Kommissionen bliver muligvis også nødt til at søge bistand hos eksterne sagkyndige.

5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

Forordningen skaber en ny ramme, hvor indberetning og overvågning (analyse) af investeringsprojekter i EU-energiinfrastruktur kombineres. For at sikre EU's energiforsyninger og nå målene for afbødning af klimaændringernes virkninger er der behov for betydelige investeringer i infrastruktur.

EU har medansvar for forsyningssikkerheden og skal sørge for, at beslutninger om investeringer bliver truffet hensigtsmæssigt på baggrund af EU's integrerede indre marked og gennemføres korrekt, og at udviklingen i EU's energisystem er tilstrækkeligt gennemsigtig for markedsdeltagerne.

Det er på fællesskabsniveau, dette anliggende bør behandles set på tværs af sektorerne (olie, gas, el, …) og fra et EU-perspektiv. For at undgå dobbelt indsamling af data tages der i forordningen hensyn til sektorspecifik lovgivning, der allerede pålægger indberetningspligt om investeringer i EU-infrastruktur.

5.3. Forslagets mål, forventede resultater og øvrige indikatorer set i forbindelse med ABM-rammen

Forslaget har til formål at stille data om investeringsprojekter i energiinfrastruktur til rådighed for Kommissionen. Sådanne data og oplysninger er nødvendige for, at Kommissionen kan løse sine opgaver i forbindelse med EU's energipolitik, der især tager sigte på forsyningssikkerhed og bæredygtighed.

Det forventes, at nøjere og mere regelmæssig overvågning og analyse af investeringer i energiinfrastruktur vil tilvejebringe et solidt informationsgrundlag for politikudformning og vurdering af de EU-politikker, der fuldkommen har ændret markedets udseende og sat nye mål for imødegåelse af klimaændringer. Det forventes, at Kommissionen på grundlag af denne regelmæssige analyse vil blive bedre i stand til at skabe gennemsigtighed i EU-energisystemets udvikling for markedsaktører, som ønsker at foretage investeringer, samt fremme bedste praksis og komme eventuelle problemer i forkøbet.

5.4. Gennemførelsesmetode (vejledende)

Angiv nedenfor, hvilken eller hvilke metoder[12] der er valgt til gennemførelse af foranstaltningen.

x Central forvaltning

ٱx Direkte af Kommissionen

OVERVÅGNING OG EVALUERING

6.1. OVERVÅGNINGSSYSTEM

Efter fem år evaluerer Kommissionen forordningens virkninger.

6.2. Evaluering

6.2.3. Forudgående evaluering

Ikke relevant

6.2.4. Forholdsregler efter en midtvejsevaluering eller efterfølgende evaluering (konklusioner, der kan drages af lignende tidligere erfaringer)

Ikke relevant

6.2.5. Regler for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

Ikke relevant

FORHOLDSREGLER MOD SVIG

INGEN SÆRLIGE FORANSTALTNINGER ER NØDVENDIGE; DE SÆDVANLIGE REGLER ANVENDES.

RESSOURCER

8.1. FINANSIELLE OMKOSTNINGER I FORBINDELSE MED FORSLAGETS MÅL

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte[14] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

Personale[15], der finansieres over art. XX 01 02 |

Andet personale[16], der finansieres over art. XX 01 04/05 |

I ALT | 1 | 1 | 1 |

8.2.2. Opgavebeskrivelse

- Forberedelse, tilrettelægning og opfølgning af indsamling af data, møder med sagkyndige og med medlemsstaterne og interesseparter

- Indkøb af data som supplerende datakilde til analyseformål

- It-udvikling og -vedligehold med henblik på modtagelse, opbevaring og beskyttelse af data og oplysninger, som indberettes til Kommissionen

8.2.3. Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede)

(Hvis der er tale om mere end én kilde, angives antal stillinger fra hver kilde)

X Stillinger, der i øjeblikket er afsat til forvaltningen af programmet, og som skal erstattes eller forlænges

( Stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for den pågældende tjeneste (intern omfordeling)

( Stillinger, der er nødvendige i år n, men ikke forudset i APS/FBF-proceduren for det pågældende år

8.2.4. Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet (XX 01 04/05 – udgifter til administrativ forvaltning)

i mio. EUR (3 decimaler)

Budgetpost 06 01 04 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 og ff. | I ALT |

Anden teknisk og administrativ bistand |

- intern (sagkyndige) | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,15 |

- ekstern (it-vedligeholdelse) | 0,01 | 0,01 | 0,02 |

Teknisk og administrativ bistand i alt | 0,06 | 0,06 | 0,17 |

8.2.5. Udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

i mio. EUR (3 decimaler)

Arten af personaleressourcer | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 og ff. |

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte (XX 01 01) | 0,12 | 0,12 | 0,12 |

Personale finansieret over artikel XX 01 02 (hjælpeansatte, nationale eksperter, kontraktansatte osv.) (oplys budgetpost) |

Samlede udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,12 | 0,12 | 0,12 |

Beregning - tjenestemænd og midlertidigt ansatte

Der henvises om fornødent til punkt 8.2.1.

År n: 2 tjenestemænd (1 FTE) (122 000 EUR/tjenestemand/år)

8.2.6. Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet i mio. EUR (3 decimaler) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 og ff. | I ALT |

XX 01 02 11 01 – Tjenesterejser |

XX 01 02 11 02 – Møder og konferencer |

XX 01 02 11 03 - Udvalg[18] |

XX 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer |

XX 01 02 11 05 - Informationssystemer |

2 Andre forvaltningsudgifter i alt (XX 01 02 11) |

3 Andre udgifter af administrativ karakter (angiv hvilke, herunder budgetpost) |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) |

De nødvendige personalemæssige og administrative ressourcer vil blive dækket via den tildeling, som kan ydes til det ansvarlige generaldirektorat inden for rammerne af de årlige tildelingsprocedurer i lyset af de budgetmæssige begrænsninger. [pic]

[1] Energirådets konklusioner (6692/09) om anden strategiske energiredegørelse.

[2] Europa-Parlamentets beslutning om anden strategiske energiredegørelse, 2/00/2009, (2008/2239(INI))

[3]

[4]

[5] EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

[6] EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

[7] Udgifter, som ikke henhører under kapitel xx 01 i afsnit xx.

[8] Udgifter inden for artikel xx 01 04 i afsnit xx.

[9] Udgifter inden for kapitel xx 01, som ikke henhører under artikel xx 01 04 eller xx 01 05.

[10] Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[11] Indsæt flere kolonner, hvis foranstaltningen varer længere end 6 år.

[12] Hvis der angives flere metoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Relevante bemærkninger" i dette punkt.

[13] Som beskrevet under punkt 5.3.

[14] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[15] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[16] Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet.

[17] Der skal henvises til den specifikke finansieringsoversigt for det eller de pågældende forvaltningsorganer.

[18] Koordineringsudvalg og de udvalg, der er omtalt i lovforslaget.