INDHOLD:

DEL I - FINANSIEL RAMME OG SÆRLIGE INSTRUMENTER 3

A. BESTEMMELSER VEDRØRENDE DEN FINANSIELLE RAMME 3

B. BESTEMMELSER VEDRØRENDE DE SÆRLIGE INSTRUMENTER, DER IKKE INDGÅR I DEN FINANSIELLE RAMME 3

B.1. Nødhjælpsreserven 3

B.2. Den Europæiske Unions Solidaritetsfond 4

B.3. Fleksibilitetsinstrumentet 4

B.4. Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen 5

B.5. Reserve til kriser i landbrugssektoren 5

B.6. Margen til uforudsete udgifter 6

DEL II - FORBEDRING AF DET INTERINSTITUTIONELLE BUDGETSAMARBEJDE 7

A. PROCEDUREN FOR INTERINSTITUTIONELT SAMARBEJDE 7

B. INDFØJELSE AF FINANSIELLE BESTEMMELSER I LOVGIVNINGSMÆSSIGE RETSAKTER 7

C. UDGIFTER VEDRØRENDE FISKERIAFTALER 8

D. FINANSIERING AF DEN FÆLLES UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITIK (FUSP) 8

E. INSTITUTIONERNES INDDRAGELSE I UDVIKLINGSPOLITISKE SPØRGSMÅL OG DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGSFOND 9

F. INSTITUTIONERNES SAMARBEJDE UNDER BUDGETPROCEDUREN OM ADMINISTRATIVE UDGIFTER 10

DEL III - EN FORSVARLIG ØKONOMISK FORVALTNING AF EU'S MIDLER 11

A. FINANSIEL PROGRAMMERING 11

B. AGENTURER OG EUROPASKOLER 12

BILAG - INTERINSTITUTIONELT SAMARBEJDE UNDER BUDGETPROCEDUREN 13

Del A. Tidsplan for budgetproceduren 13

Del B. Prioriteter for budgetproceduren 13

Del C. Udarbejdelse af budgetforslaget og opdatering af overslag 13

Del D. Budgetproceduren inden forligsproceduren 14

Del E. Forligsproceduren 14

Del F. Ændringsbudgetter 17

Udkast til interinstitutionel aftale

mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning

EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG EUROPA-KOMMISSIONEN,

i det følgende benævnt "institutionerne",

HAR INDGÅET FØLGENDE AFTALE:

1. Formålet med denne aftale, som er indgået i henhold til artikel 295 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (i det følgende benævnt "TEUF"), er at forbedre den årlige budgetprocedures forløb og det interinstitutionelle budgetsamarbejde.

2. Aftalen er bindende for alle institutionerne, så længe den er i kraft.

3. Aftalen ændrer ikke institutionernes respektive budgetbeføjelser som fastsat i traktaterne, i Rådets forordning (EU) nr. …/201x om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-20xx[1] (i det følgende benævnt "forordningen om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme") og i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. …/201x om de finansielle regler vedrørende Unionens årlige budget[2] (i det følgende benævnt "finansforordningen").

4. Aftalen kan ikke ændres uden samtlige institutioners samtykke.

5. Aftalen består af tre dele:

6. Del I indeholder supplerende bestemmelser vedrørende den flerårige finansielle ramme og de særlige instrumenter, der ikke indgår i den finansielle ramme.

7. Del II vedrører det interinstitutionelle samarbejde under budgetproceduren.

8. Del III indeholder bestemmelser om en forsvarlig økonomisk forvaltning af EU's midler.

9. Denne aftale træder i kraft samme dag som forordningen om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme og erstatter den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning[3].

DEL I - FINANSIEL RAMME og SÆRLIGE INSTRUMENTER

A. Bestemmelser vedrørende den finansielle ramme

10. Oplysninger om transaktioner, der ikke indgår i Den Europæiske Unions almindelige budget, og om den forventede udvikling i de forskellige kategorier af Unionens egne indtægter, anføres vejledende i separate tabeller. Disse oplysninger ajourføres hvert år sammen med de dokumenter, der ledsager budgetforslaget.

11. Med undtagelse af underloftet for økonomisk, social og territorial samhørighed i den finansielle ramme skal institutionerne, med henblik på en forsvarlig økonomisk forvaltning, under budgetproceduren og ved vedtagelsen af budgettet så vidt muligt sørge for, at der under lofterne for de forskellige udgiftsområder er tilstrækkelige margener.

Ajourføring af overslag over betalingsbevillinger efter 2020

12. Kommissionen ajourfører i 2017 overslagene over betalingsbevillinger efter 2020. Ved denne ajourføring tages der hensyn til den faktiske udnyttelse af budgettets forpligtelses- og betalingsbevillinger samt den forventede bevillingsudnyttelse. Der tages også hensyn til de regler, der er fastsat for at sikre, at betalingsbevillingerne udvikler sig på en ordnet måde sammenlignet med forpligtelsesbevillingerne og vækstprognoserne for Den Europæiske Unions bruttonationalindkomst.

B. Bestemmelser vedrørende de særlige instrumenter, der ikke indgår i den finansielle ramme

B.1. Nødhjælpsreserven

13. Nødhjælpsreserven skal gøre det muligt at reagere hurtigt på tredjelandes specifikke behov for nødhjælp som følge af begivenheder, der ikke kunne forudses, da budgettet blev opstillet, først og fremmest til humanitære aktioner, men også - når omstændighederne kræver det - til civil krisestyring og civilbeskyttelse og i situationer, hvor migrationsstrømmene medfører et særligt stort pres Unionens ydre grænser.

Det årlige beløb, som indgår i reserven, er fastsat til 350 mio. EUR (i 2011-priser) og kan i overensstemmelse med finansforordningen anvendes frem til år n+1. Reserven opføres på Den Europæiske Unions almindelige budget som en hensættelse. Overførsler fra tidligere år anvendes først, i den rækkefølge, hvori de er blevet overført. Den del af det årlige beløb fra år n, der ikke anvendes i år n+1, bortfalder.

Når Kommissionen finder, at der er behov for at anvende reserven, forelægger den budgetmyndighedens to parter et forslag om overførsel fra reserven til de relevante budgetposter.

Inden Kommissionen fremlægger et forslag om overførsel med henblik på anvendelse af reserven, skal der dog foretages en undersøgelse af mulighederne for omfordeling af bevillinger.

I tilfælde af uenighed indledes en trepartsprocedure.

Overførslerne foretages i overensstemmelse med finansforordningen.

B.2. Den Europæiske Unions Solidaritetsfond

14. Den Europæiske Unions Solidaritetsfond skal gøre det muligt at yde finansiel bistand i tilfælde af større katastrofer på en medlemsstats eller et kandidatlands område som defineret i den relevante basisretsakt. Der vil være et loft på 1 mia. EUR (i 2011-priser) over det årlige beløb, der er til rådighed for fonden. Pr. 1. oktober hvert år skal mindst en fjerdedel af det årlige beløb stadig være til rådighed til dækning af behov, der måtte opstå indtil årets udgang. Den del af det årlige beløb, der ikke er opført på budgettet, kan ikke overføres til de følgende år.

I undtagelsestilfælde, og hvis de resterende finansielle midler, der er til rådighed for fonden i det år, hvor den pågældende katastrofe som defineret i den relevante basisretsakt indtræffer, ikke er tilstrækkelige til at dække det bistandsbeløb, som budgetmyndigheden anser for nødvendigt, kan Kommissionen foreslå, at forskellen finansieres gennem de beløb, der er til rådighed for det følgende år. Det beløb fra fonden, der hvert år opføres på budgettet, må under ingen omstændigheder overstige 1 mia. EUR.

Når betingelserne for anvendelse af fonden som fastsat i den relevante basisretsakt er opfyldt, fremlægger Kommissionen et forslag om dens anvendelse. Hvis der er mulighed for omfordeling af bevillinger inden for det udgiftsområde, hvor der er behov for yderligere midler, tager Kommissionen hensyn hertil, når den udfærdiger det nødvendige forslag, i overensstemmelse med finansforordningen, ved hjælp af det relevante budgetinstrument. Beslutningen om at anvende fonden træffes i fællesskab af budgetmyndighedens to parter. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal, og Europa-Parlamentet træffer afgørelse med et flertal af sine medlemmer og tre femtedele af de afgivne stemmer.

I tilfælde af uenighed indledes en trepartsprocedure.

B.3. Fleksibilitetsinstrumentet

15. Fleksibilitetsinstrumentet med et årligt loft på 500 mio. EUR (i 2011-priser) skal inden for det angivne beløb gøre det muligt i et givet regnskabsår at finansiere nøje fastlagte udgifter, der ikke kan finansieres inden for de disponible lofter under et eller flere udgiftsområder.

Det årlige beløb, der indgår i fleksibilitetsinstrumentet, kan anvendes frem til år n+3. Overførsler fra tidligere år anvendes først, i den rækkefølge, hvori de er blevet overført. Den del af det årlige beløb fra år n, der ikke anvendes i år n+3, bortfalder.

Kommissionen fremlægger, efter at have undersøgt alle muligheder for omfordeling af bevillingerne under det udgiftsområde, hvor der er behov for yderligere midler, et forslag om at bringe fleksibilitetsinstrumentet i anvendelse.

Forslaget skal fastlægge de behov, der skal dækkes, og beløbet. Det kan fremlægges under budgetproceduren for det regnskabsår, som det vedrører.

Beslutningen om at anvende fleksibilitetsinstrumentet træffes i fællesskab af budgetmyndighedens to parter. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal, og Europa-Parlamentet træffer afgørelse med et flertal af sine medlemmer og tre femtedele af de afgivne stemmer.

De skal nå til enighed inden for rammerne af den årlige budgetprocedure.

B.4. Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen

16. Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen skal anvendes til supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af følgerne af større strukturændringer i verdenshandelsmønstrene, med henblik på deres reintegrering på arbejdsmarkedet, og til supplerende støtte til landbrugere, der er ramt af konsekvenserne af globaliseringen.

Fonden kan ikke overstige et årligt beløb på 429 mio. EUR (2011-priser).

Bevillingerne opføres på Den Europæiske Unions almindelige budget som en hensættelse.

Når betingelserne i den relevante basisretsakt for at anvende fonden er opfyldt, fremlægger Kommissionen et forslag om dens anvendelse. Beslutningen om at anvende fonden træffes i fællesskab af budgetmyndighedens to parter. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal, og Europa-Parlamentet træffer afgørelse med et flertal af sine medlemmer og tre femtedele af de afgivne stemmer.

Samtidig med, at Kommissionen fremlægger sit forslag om anvendelse af fonden, fremlægger den et forslag om overførsel til de relevante budgetposter for budgetmyndighedens to parter. I tilfælde af uenighed indledes en trepartsprocedure.

Overførslerne i forbindelse med fonden foretages i overensstemmelse med finansforordningen.

B.5. Reserve til kriser i landbrugssektoren

17. Reserven til kriser i landbrugssektoren skal anvendes til supplerende støtte til sektoren i tilfælde af større kriser, der påvirker landbrugsproduktionen eller -distributionen, når finansieringen heraf ikke kan ske inden for de disponible lofter under udgiftsområde 2.

Reserven kan ikke overstige et årligt beløb på 500 mio. EUR (i 2011-priser).

Bevillingerne opføres på Den Europæiske Unions almindelige budget som en hensættelse.

Når Kommissionen finder, at der i overensstemmelse med den relevante basisretsakt er behov for at anvende reserven, forelægger den budgetmyndighedens to parter et forslag om overførsel fra reserven til de relevante budgetposter. Inden Kommissionen fremlægger et forslag om overførsel med henblik på anvendelse af reserven, skal der dog foretages en undersøgelse af mulighederne for omfordeling af bevillinger.

I tilfælde af uenighed indledes en trepartsprocedure.

Overførslerne i forbindelse med reserven foretages i overensstemmelse med finansforordningen.

B.6. Margen til uforudsete udgifter

18. En margen til uforudsete udgifter på op til 0,03 % af Unionens bruttonationalindkomst skal ud over lofterne i den finansielle ramme kunne anvendes som en sidste udvej i tilfælde af uforudsete omstændigheder.

Anvendelsen af margenen til uforudsete udgifter må i et givet år ikke overstige det maksimumsbeløb, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, litra c), i forordningen om fastlæggelsen af den flerårige finansielle ramme, og skal overholde loftet for egne indtægter.

Anvendelsen af margenen til uforudsete udgifter, eller dele heraf, sker på forslag af Kommissionen efter en grundig analyse af alle andre finansielle muligheder. Kommissionens forslag om anvendelse af margenen til uforudsete udgifter vil blive efterfulgt af et forslag om omfordeling inden for det eksisterende budget af et betydeligt beløb som underbygget af analysen.

Beslutningen om at anvende margenen til uforudsete udgifter træffes i fællesskab af budgetmyndighedens to parter. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal, og Europa-Parlamentet træffer afgørelse med et flertal af sine medlemmer og tre femtedele af de afgivne stemmer.

DEL II - FORBEDRING AF DET INTERINSTITUTIONELLE BUDGETSAMARBEJDE

A. Proceduren for interinstitutionelt samarbejde

19. De nærmere bestemmelser om det interinstitutionelle samarbejde under budget proceduren er fastsat i bilaget.

B. Indføjelse af finansielle bestemmelser i lovgivningsmæssige retsakter

20. Den enkelte lovgivningsmæssige retsakt vedrørende et flerårigt program vedtaget efter den almindelige lovgivningsprocedure skal indeholde en bestemmelse, hvori den lovgivende myndighed fastlægger finansieringsrammen for programmet.

Dette beløb udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure.

Budgetmyndigheden forpligter sig, ligesom Kommissionen ved udarbejdelsen af budgetforslaget, til ikke at afvige mere end 10 % fra dette beløb i hele det pågældende programs varighed, medmindre der foreligger nye omstændigheder af objektiv og varig karakter, som kan begrundes udtrykkeligt og detaljeret, idet der tages hensyn til de resultater, der er opnået ved programmets gennemførelse, især på grundlag af evalueringer. En eventuel forøgelse som følge af sådanne omstændigheder skal holdes inden for det eksisterende loft for det pågældende udgiftsområde, uden at dette påvirker anvendelsen af de instrumenter, der er nævnt i forordningen om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme og i denne aftale.

Dette punkt gælder ikke for bevillinger til samhørighedsprogrammer, der er vedtaget efter den almindelige lovgivningsprocedure og på forhånd er allokeret til de enkelte medlemsstater, og som indeholder en finansieringsramme for hele programmets varighed, og det gælder heller ikke for de storstilede projekter, der er omhandlet i artikel 14 i forordningen om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme.

21. Lovgivningsmæssige retsakter om flerårige programmer, som ikke vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure, indeholder ikke et "beløb, som skønnes nødvendigt".

Hvis Rådet ønsker at indføre et finansielt referencegrundlag, betragtes dette kun som et udtryk for den lovgivende myndigheds ønske og berører ikke budgetmyndighedens beføjelser i henhold til TEUF. Dette anføres i samtlige lovgivningsmæssige retsakter, der indeholder et sådant finansielt referencegrundlag.

Hvis det pågældende beløb er aftalt som led i den forligsprocedure, der er indført ved Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring af 4. marts 1975[4], betragtes det som et referencebeløb i henhold til punkt 17 i denne aftale.

C. Udgifter vedrørende fiskeriaftaler

22. Udgifterne vedrørende fiskeriaftaler omfattes af følgende særlige regler:

Kommissionen skal regelmæssigt holde Europa-Parlamentet informeret om forberedelsen af forhandlingerne og disses forløb, herunder deres budgetmæssige følger.

Institutionerne forpligter sig til som led i lovgivningsprocessen vedrørende fiskeri aftalerne at sørge for, at alle procedurer gennemføres hurtigst muligt.

Beløb, der er afsat i budgettet til nye aftaler eller til fornyelse af aftaler, som træder i kraft efter den 1. januar i det pågældende budgetår, hensættes under reserven.

Hvis bevillingerne vedrørende fiskeriaftalerne (herunder reserven) viser sig at være utilstrækkelige, forelægger Kommissionen budgetmyndigheden de oplysninger, som er nødvendige for, at der under et eventuelt forenklet trepartsmøde kan udveksles synspunkter om årsagerne til denne situation og om, hvilke foranstaltninger der eventuelt kan vedtages efter gældende procedurer. Kommissionen foreslår om nødvendigt passende foranstaltninger.

Kommissionen forelægger hvert kvartal budgetmyndigheden detaljerede oplysninger om gennemførelsen af de gældende aftaler samt et finansielt overslag for resten af året.

D. Finansiering af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)

23. Hvad angår de FUSP-udgifter, der i henhold til artikel 41 i traktaten om Den Europæiske Union skal afholdes over EU's almindelige budget, søger institutionerne hvert år i Forligsudvalget og på grundlag af det budgetforslag, som Kommissionen har opstillet, at nå til enighed om det aktionsudgiftsbeløb, der skal afholdes over EU-budgettet, og om fordelingen af dette beløb på de artikler i budgettets FUSP-kapitel, som foreslås i dette punkts fjerde afsnit. Opnås der ikke enighed, opfører Rådet og Europa-Parlamentet det samme beløb, som blev opført på det tidligere budget, eller det beløb, der foreslås i budgetforslaget, hvis dette er lavere.

Det samlede aktionsudgiftsbeløb vedrørende FUSP fordeles på FUSP-kapitlets artikler som foreslået i dette punkts fjerde afsnit. Hver artikel omfatter instrumenter, der allerede er vedtaget, instrumenter, der er planlagt, men endnu ikke vedtaget, og alle fremtidige - dvs. ikke-planlagte - instrumenter, der skal vedtages af Rådet i det pågældende regnskabsår.

Da Kommissionen i henhold til finansforordningen har beføjelse til selvstændigt at foretage overførsler af bevillinger mellem artikler i budgettets FUSP-kapitel, må den smidighed, der er nødvendig med henblik på hurtig udførelse af aktioner under FUSP, betragtes som sikret. Hvis det i et regnskabsår viser sig, at de bevillinger, der er afsat til FUSP-kapitlet, er utilstrækkelige til dækning af de nødvendige udgifter, forsøger Europa-Parlamentet og Rådet på forslag af Kommissionen hurtigst muligt at finde en løsning, under hensyntagen til artikel 2 i forordningen om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme og punkt 10 i denne aftale.

Inden for budgettets FUSP-kapitel kunne de artikler, hvorunder FUSP-aktionerne skal opføres, affattes som følger:

- krisestyringsoperationer, kriseforebyggelse, -løsning og -stabilisering, overvågning og gennemførelse af freds- og sikkerhedsprocesser

- ikke-spredning og nedrustning

- aktioner af hastende karakter

- forberedelses- og opfølgningsforanstaltninger

- Den Europæiske Unions særlige repræsentanter.

Beløbet til foranstaltninger under den artikel, der er nævnt i tredje led, må ikke overstige 20 % af det samlede beløb, der er afsat under FUSP-kapitlet.

24. Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (i det følgende benævnt "den højtstående repræsentant") hører hvert år Europa-Parlamentet om et fremadrettet dokument, som fremsendes senest den 15. juni det pågældende år, og som vedrører de vigtigste aspekter og de grundlæggende valg inden for FUSP, herunder deres finansielle virkninger for Den Europæiske Unions almindelige budget og en evaluering af de foranstaltninger, der blev iværksat i år n-1. Den højtstående repræsentant holder desuden Europa-Parlamentet orienteret ved mindst fem gange om året og inden for rammerne af den regelmæssige politiske dialog om FUSP at holde fælles konsultationsmøder, som senest aftales i Forligsudvalget. I disse møder deltager:

25. for Europa-Parlamentet: de pågældende to udvalgs formandskaber

26. for Rådet: formanden for Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité.

Kommissionen vil blive indbudt til at deltage i disse møder.

Hver gang Rådet vedtager en afgørelse på FUSP-området, der medfører udgifter, forelægger den højtstående repræsentant øjeblikkeligt og under alle omstændigheder senest fem arbejdsdage efter den endelige afgørelse Europa-Parlamentet et overslag over de forventede udgifter ("finansieringsoversigt"), navnlig udgifter i forbindelse med tidsplan, personaleforbrug, anvendelse af lokaler og anden infrastruktur, transportmidler, uddannelsesbehov og sikkerhedsforanstaltninger.

Hvert kvartal underretter Kommissionen budgetmyndigheden om gennemførelsen af FUSP-aktioner og om de finansielle overslag for resten af regnskabsåret.

E. Institutionernes inddragelse i udviklingspolitiske spørgsmål og Den Europæiske Udviklingsfond

27. Kommissionen vil etablere en fælles dialog med Europa-Parlamentet om udviklings politiske spørgsmål, uanset finansieringskilde. Europa-Parlamentets kontrol med anvendelsen af Den Europæiske Udviklingsfond vil på frivillig basis blive tilpasset til dets kontrolbeføjelser i forbindelse med EU's almindelige budget, særlig kontrollen med instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde, i henhold til de betingelser, der fastsættes under den uformelle dialog.

F. Institutionernes samarbejde under budgetproceduren om administrative udgifter

28. Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen søger hvert år at nå til enighed om fordelingen af de administrative udgifter på et tidligt tidspunkt i den årlige budget procedure. Den enkelte institutions overslag over udgifter skal indeholde overslag over de mulige budgetmæssige følger af ændringer af bestemmelser i personalevedtægten. Europa-Parlamentet og Rådet er enige om at sørge for, at disse følger vil blive afspejlet i niveauet for godkendte bevillinger for alle institutioner.

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen indvilger i gradvist at reducere antallet af medarbejdere med 5 % mellem 2013 og 2018. Denne nedskæring skal gælde alle institutioner, organer og agenturer.

DEL III - EN FORSVARLIG ØKONOMISK FORVALTNING AF EU'S MIDLER

A. Finansiel programmering

29. Kommissionen fremlægger to gange om året - første gang i april/maj (sammen med de dokumenter, der ledsager budgetforslaget) og anden gang i december/januar (efter vedtagelsen af budgettet) - en fuldstændig finansiel programmering for udgiftsområde 1 (undtagen underloftet for økonomisk, social og territorial samhørighed), 2 (miljø og fiskeri), 3 og 4 i den finansielle ramme. I dette dokument, der er struktureret efter udgiftsområde, politikområde og budgetpost, anføres:

a) den gældende lovgivning , idet der skelnes mellem flerårige programmer og årlige aktioner:

- i forbindelse med de flerårige programmer skal Kommissionen angive den procedure, hvorefter de vedtages (almindelig og særlig lovgivningsprocedure), deres varighed, den samlede finansieringsramme og den andel, der afsættes til administrative udgifter

- i forbindelse med de årlige aktioner (pilotprojekter, forberedende foranstaltninger, agenturer) og aktioner, der finansieres inden for rammerne af Kommissionens beføjelser, skal Kommissionen fremlægge flerårige overslag og angive margenerne under de tilladte lofter, der er fastsat i [den delegerede forordning om gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen]

b) lovgivningsforslag under behandling : forslag fra Kommissionen, der er under behandling, med den seneste ajourføring.

Kommissionen skal overveje, hvordan der kan skabes krydsreferencer mellem den finansielle og den lovgivningsmæssige programmering og sikres mere præcise og pålidelige overslag. For hvert forslag til lovgivningsmæssig retsakt skal Kommissionen angive, om det er medtaget i programmeringen for april-december eller ej. Budgetmyndigheden skal navnlig underrettes om følgende:

a) alle nye lovgivningsmæssige retsakter, der er vedtaget, og alle lovgivningsforslag, der er fremsat og under behandling, men som ikke er omfattet af dokumentet for april-december (med de tilsvarende beløb)

b) lovgivning, der er planlagt i lovgivningsdelen i Kommissionens årlige arbejdsprogram, med angivelse af, om foranstaltningerne vil have finansielle følger eller ej (ja/nej).

Når det er nødvendigt, bør Kommissionen angive, om der er tale om en omprogrammering som følge af nye lovgivningsforslag.

B. Agenturer og Europaskoler

30. Inden Kommissionen fremlægger sit forslag om oprettelse af et nyt agentur, udarbejder den en forsvarlig, komplet og objektiv konsekvensanalyse under hensyntagen til den "kritiske masse" for medarbejdere og kompetencer, cost-benefit-aspekter, konsekvenser for aktiviteter på nationalt plan og EU-plan og de budgetmæssige følger for det pågældende udgiftsområde. På grundlag af disse oplysninger og uden at det påvirker de lovgivningsmæssige procedurer for oprettelse af agenturet, forpligter budgetmyndighedens to parter sig til inden for rammerne af det budgetmæssige samarbejde i tide at nå frem til en aftale om finansiering af agenturet.

Der anvendes følgende proceduremæssige skridt:

- For det første præsenterer Kommissionen systematisk et forslag om oprettelse af et nyt agentur på det første trepartsmøde efter forslagets vedtagelse og fremlægger den finansieringsoversigt, der ledsager forslaget til lovgivningsmæssig retsakt om oprettelse af agenturet, og belyser dets konsekvenser for den resterende del af den finansielle programmeringsperiode.

- For det andet sættes oprettelsen af det nye agentur på dagsordenen for et senere trepartsmøde (i hastetilfælde i forenklet form) med henblik på at indgå en aftale om finansieringen, under hensyntagen til udviklingen i lovgivningsprocessen og under forudsætning af, at budgetmyndighedens parter er i stand til at tage stilling til forslagets finansielle følger inden vedtagelsen af den lovgivningsmæssige retsakt.

- For det tredje vil den aftale, der indgås under trepartsmødet, blive bekræftet i en fælles erklæring, forudsat at budgetmyndighedens parter godkender den i henhold til deres respektive forretningsordener.

Den samme procedure vil finde anvendelse i forbindelse med enhver ændring af den lovgivningsmæssige retsakt om oprettelse af et agentur, når ændringen påvirker det pågældende agenturs ressourcer.

Hvis et agenturs opgaver ændres grundlæggende, uden at den lovgivningsmæssige retsakt om oprettelse af det pågældende agentur ændres, underretter Kommissionen budgetmyndigheden herom ved hjælp af en revideret finansieringsoversigt, således at budgetmyndighedens to parter i tide kan nå frem til en aftale om finansieringen af agenturet.

I forbindelse med planer om oprettelse af en ny Europaskole skal der anvendes en lignende procedure til vurdering af planernes konsekvenser for EU-budgettet.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne På Kommissionens vegne

Formand Formand Medlem af Kommissionen

BILAG - INTERINSTITUTIONELT SAMARBEJDE UNDER BUDGETPROCEDUREN

Del A. Tidsplan for budgetproceduren

31. Institutionerne følger den tidsplan, der er fastsat for de forskellige trin i budgetproceduren i punkt 2, 3, 5, 11, 12, 13, 14 og 15 nedenfor. I god tid inden budgetproceduren indledes, kan de i fællesskab foretage tilpasninger af denne tidsplan, hvis de finder det hensigtsmæssigt.

Del B. Prioriteter for budgetproceduren

32. I god tid inden Kommissionens vedtagelse af budgetforslaget og senest i april indkaldes der til et trepartsmøde, hvor budgetprioriteterne for det kommende regnskabsår skal drøftes.

Del C. Udarbejdelse af budgetforslaget og opdatering af overslag

33. Institutionerne, bortset fra Kommissionen, opfordres til at vedtage deres finansieringsoversigt senest inden udgangen af marts.

34. Inden vedtagelsen af deres finansieringsoversigt skal Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen nå til enighed om retningslinjer for det årlige udsving i det administrative udgiftsniveau for alle institutioner.

35. Kommissionen vedtager budgetforslaget sidste uge i april eller senest første uge i maj. Den færdiggør budgetforslaget, inklusive den almindelige oversigt over indtægter, og offentliggør det inden udgangen af maj.

36. Kommissionen fremlægger hvert år et budgetforslag, der viser Den Europæiske Unions faktiske finansieringsbehov.

Kommissionen tager i denne forbindelse hensyn til:

a) medlemsstaternes overslag vedrørende strukturfondene

b) mulighederne for at udnytte bevillingerne, idet den bestræber sig på at sikre, at bevillinger til forpligtelser og bevillinger til betalinger er nøje afpasset efter hinanden

c) mulighederne for at iværksætte nye politikker via pilotprojekter og/eller nye forberedende foranstaltninger eller for at videreføre flerårige foranstaltninger, der er ved at være afsluttede, efter at have vurderet mulighederne for at sikre vedtagelsen af en basisretsakt, jf. finansforordningen (definition af en basisretsakt, nødvendigheden af en basisretsakt af hensyn til gennemførelse og undtagelser)

d) behovet for at sikre, at enhver ændring i udgifterne i forhold til det foregående år overholder de begrænsninger, der sættes af budgetdisciplinen.

37. Institutionerne sørger så vidt muligt for at undgå, at der på budgettet opføres budgetposter med ubetydelige aktionsudgifter.

38. Budgetmyndighedens to parter skal ligeledes tage hensyn til, hvorledes Kommissionen i sine forslag og under gennemførelsen af det løbende budget vurderer mulighederne for at gennemføre budgettet.

39. For at fremme en forsvarlig økonomisk forvaltning og på grund af virkningen af de større ændringer i budgetkontoplanens afsnit og kapitler om Kommissionens tjenestegrenes forpligtelser til at redegøre for forvaltningen, forpligter budgetmyndighedens to parter sig til at drøfte enhver større ændring med Kommissionen under forligsproceduren.

40. I henhold til artikel 314, stk. 2, i TEUF kan Kommissionen om nødvendigt ændre budgetforslaget under procedurens forløb indtil indkaldelsen af Forligsudvalget, herunder ved en ændringsskrivelse om ajourføring af udgiftsoverslagene på landbrugsområdet. Kommissionen forelægger budgetmyndighedens to parter opdateringsoplysningerne til overvejelse, så snart de foreligger. Den stiller al fornøden dokumentation til rådighed for budgetmyndigheden.

Del D. Budgetproceduren inden forligsproceduren

41. Der indkaldes til et trepartsmøde i god tid inden Rådets behandling, så institutionerne kan udveksle synspunkter om budgetforslaget.

42. For at Kommissionen rettidigt kan vurdere gennemførligheden af de ændringsforslag, der overvejes af budgetmyndigheden vedrørende indførelse af nye eller forlængelse af allerede eksisterende forberedende foranstaltninger/pilotprojekter, underretter budgetmyndighedens to parter inden midten af juni Kommissionen om deres hensigter i den henseende, så en første drøftelse kan finde sted allerede under dette trepartsmøde.

43. Rådet afslutter sin behandling senest ved udgangen af juli.

44. Europa-Parlamentets Budgetudvalg stemmer om sin behandling senest ved udgangen af september eller i begyndelsen af oktober, og Europa-Parlamentets plenarforsamling stemmer om sin behandling senest ved udgangen af oktober.

45. Der kan indkaldes til et trepartsmøde inden afstemningen i Europa-Parlamentets plenarforsamling.

Del E. Forligsproceduren

46. Hvis Europa-Parlamentet vedtager ændringer til Rådets holdning, noterer Rådets formand sig i forbindelse hermed, hvad de to institutioner er uenige om, og giver formanden for Europa-Parlamentet tilladelse til straks at indkalde Forligsudvalget. Skrivelsen med indkaldelse af Forligsudvalget sendes senest den første arbejdsdag i ugen efter afslutningen af det plenarmøde, hvor afstemningen fandt sted, og forligsperioden begynder den efterfølgende dag. Fristen på 21 dage beregnes i henhold til forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71 om fastsættelse af regler om tidsfrister, datoer og tidspunkter.

47. Hvis Rådet ikke er enigt i alle Europa-Parlamentets ændringer, bekræfter det sin holdning ved en skrivelse, der sendes inden det første planlagte trepartsmøde under forligsperioden. I dette tilfælde følger Forligsudvalget proceduren i overensstemmelse med de følgende punkter.

48. Formandskabet for Forligsudvalget udøves i fællesskab af Europa-Parlamentets og Rådets repræsentant. Forligsudvalgets møder ledes af medformanden for den institution, der er vært for mødet. Hver institution udpeger i henhold til sin forretningsorden sine deltagere i hvert møde og fastlægger deres forhandlingsmandat.

49. I overensstemmelse med artikel 314, stk. 5, andet afsnit, i TEUF deltager Kommissionen i Forligsudvalgets arbejde og tager de nødvendige initiativer med henblik på at forlige Europa-Parlamentets og Rådets holdninger.

50. Trepartsmøder finder sted under hele forligsproceduren, på forskellige repræsentationsniveauer, med det formål at få løst udestående spørgsmål og berede grunden for en aftale i Forligsudvalget.

51. Forligsudvalgets møde og trepartsmøderne holdes på skift i Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på en ligelig deling af faciliteter, herunder tolkefaciliteter.

52. Tidspunkterne for Forligsudvalgets møder og trepartsmøderne fastsættes på forhånd, inden budgetproceduren indledes, efter aftale mellem de tre institutioner.

53. Et fælles sæt dokumenter (inputdokumenter), der sammenfatter de forskellige skridt i budgetproceduren, stilles til rådighed for Forligsudvalget[5]. Det omfatter tal "post for post", samlede beløb for hvert udgiftsområde i den finansielle ramme og et konsolideret dokument med tal og anmærkninger for alle budgetposter, der anses for teknisk "åbne". Med forbehold af Forligsudvalgets endelige beslutning bliver alle de budgetposter, der anses for teknisk lukkede, anført i et særskilt dokument[6]. Disse dokumenter klassificeres efter kontoplan.

Andre dokumenter vil også blive vedlagt inputdokumenterne til Forligsudvalget, bl.a. et brev fra Kommissionen om gennemførligheden vedrørende Rådets holdning og Europa-Parlamentets ændringsforslag, og eventuelle skrivelser fra andre institutioner vedrørende Rådets holdning og Europa-Parlamentets ændringsforslag.

54. Med henblik på at opnå enighed inden forligsperiodens udløb er hensigten med trepartsmøderne at:

55. fastlægge rækkevidden af forhandlingerne om de budgetspørgsmål, der skal tages op

56. godkende listen over de budgetposter, der anses for teknisk lukkede, med forbehold af den endelige aftale om hele budgettet for det pågældende regnskabsår

57. drøfte spørgsmål, der blev indkredset under første led, så der eventuelt kan opnås enighed med henblik på Forligsudvalgets godkendelse

58. behandle tematiske spørgsmål, bl.a. efter udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme.

Der vil i fællesskab blive draget foreløbige konklusioner på eller umiddelbart efter hvert trepartsmøde, samtidig med at dagsordenen for det følgende møde fastlægges. Disse konklusioner vil blive registreret af den institution, der er vært for trepartsmødet, og vil blive anset for foreløbig godkendt efter 24 timer med forbehold af Forligsudvalgets endelige beslutning.

59. På Forligsudvalgets møder vil der foreligge konklusioner fra trepartsmøderne og et dokument med de budgetposter, som der er opnået foreløbig enighed om på trepartsmøderne, med henblik på mulig godkendelse.

60. Det fælles udkast skal i henhold til artikel 314, stk. 5, i TEUF udarbejdes af Europa-Parlamentets og Rådets sekretariater med bistand fra Kommissionen. Det skal indeholde et orienterende juridisk dokument med datoen for Forligsudvalgets opnåelse af enighed og bilag, der skal indeholde:

61. tal post for post for alle budgetkonti og sammenfattende tal for hvert udgiftsområde

62. et konsolideret dokument, der angiver tal og den endelige tekst til alle de budgetposter, der er blevet ændret under forligsproceduren

63. en liste over de poster, der ikke er blevet ændret i forhold til budgetforslaget eller Rådets holdning.

Forligsudvalget kan også godkende konklusioner og eventuelle fælles erklæringer vedrørende budgettet.

64. Det fælles udkast vil blive oversat til alle sprog (af Europa-Parlamentets tjenestegrene) og vil blive forelagt budgetmyndighedens to parter til godkendelse senest 14 dage efter datoen for opnåelse af enighed om det fælles udkast i overensstemmelse med punkt 26.

Jurist-lingvisternes endelige udformning af budgettet foretages efter vedtagelsen af det fælles udkast, idet bilagene til det fælles udkast integreres med de budgetposter, der ikke er blevet ændret under forligsproceduren.

65. Den institution, der er vært for et møde (trepartsmøde eller forligsmøde), stiller tolkefaciliteter med fuld sprogordning til rådighed på Forligsudvalgets møder og en sproglig ad hoc-ordning på trepartsmøderne.

Den institution, der er vært for et møde, sørger for reproduktion og distribution af mødedokumenter.

De tre institutioners tjenestegrene samarbejder om at registrere resultaterne af forhandlingerne med henblik på endelig udformning af det fælles udkast.

Del F. Ændringsbudgetter

Generelle principper

66. Ud fra den betragtning at ændringsbudgetter ofte vedrører specifikke og til tider hastende spørgsmål, er institutionerne enige om nedenstående principper for at sikre et godt interinstitutionelt samarbejde om en smidig og hurtig vedtagelse af ændringsbudgetter og så vidt muligt undgå, at der skal indkaldes til et forligsmøde om ændringsbudgetter.

67. Institutionerne bestræber sig så vidt muligt på at begrænse antallet af ændringsbudgetter.

Tidsplan

68. Kommissionen oplyser i forvejen budgetmyndighedens to parter om de mulige datoer for vedtagelse af forslag til ændringsbudgetter, uden at dette dog påvirker det endelige vedtagelsestidspunkt.

69. Hver af budgetmyndighedens to parter bestræber sig på i overensstemmelse med sin forretningsorden at behandle Kommissionens forslag til ændringsbudget hurtigst muligt efter dets vedtagelse.

70. For at fremskynde proceduren sørger budgetmyndighedens to parter så vidt muligt for at koordinere deres respektive tidsplaner og sikre en sammenhængende og samordnet afvikling af arbejdet. De søger derfor hurtigst muligt at opstille en vejledende tidsplan for de forskellige stadier indtil den endelige vedtagelse af ændringsbudgettet.

Budgetmyndighedens to parter tager hensyn til ændringsbudgettets forholdsvis hastende karakter og behovet for at godkende det i rette tid, så det kan få virkning i det pågældende år.

Samarbejde under behandlingen hos budgetmyndighedens to parter

71. Institutionerne samarbejder loyalt under hele proceduren for så vidt muligt at sikre, at ændringsbudgetterne kan vedtages på et tidligt tidspunkt i proceduren.

Når det er relevant og i tilfælde af eventuel uenighed, kan hver af budgetmyndighedens parter, før den tager endelig stilling til ændringsbudgettet, eller Kommissionen foreslå, at der indkaldes til et særligt trepartsmøde med henblik på at drøfte uoverensstemmelserne og forsøge at nå frem til et kompromis.

72. Alle forslag til ændringsbudgetter, som Kommissionen har fremsat, og som endnu ikke er endeligt godkendt, vil systematisk være på dagsordenen for de trepartsmøder, der er planlagt i forbindelse med den årlige budgetprocedure. Kommissionen fremlægger forslaget til ændringsbudgetter, og budgetmyndighedens to parter meddeler så vidt muligt deres respektive holdninger forud for trepartsmødet.

73. Hvis der indgås et kompromis under et trepartsmøde, forpligter hver af budgetmyndighedens parter sig til at tage hensyn til resultaterne af trepartmødet, når de forhandler om ændringsbudgettet, i overensstemmelse med traktaten og deres respektive forretningsordener.

Samarbejde efter behandlingen hos budgetmyndighedens to parter

74. Hvis Europa-Parlamentet godkender Rådets holdning uændret, er ændringsbudgettet vedtaget.

75. Hvis Europa-Parlamentet vedtager ændringer med et flertal af sine medlemmer, finder artikel 314, stk. 4, litra c), i TEUF anvendelse. Inden Forligsudvalget træder sammen, indkaldes der dog til et trepartsmøde.

76. Hvis der opnås enighed under trepartsmødet, og hvis hver af budgetmyndighedens parter tilslutter sig resultaterne af trepartsmødet, afsluttes forligsproceduren med en brevveksling uden noget møde i Forligsudvalget.

77. Hvis der ikke opnås enighed under trepartsmødet, træder Forligsudvalget sammen og tilrettelægger sit arbejde efter omstændighederne for i videst muligt omfang at afslutte beslutningsprocessen inden for fristen på enogtyve dage i henhold til artikel 314, stk. 6, i TEUF. Forligsudvalget kan afslutte proceduren med en brevveksling.

[1] EUT L , s. .

[2] EUT L , s. .

[3] EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

[4] EFT C 89 af 22.4.1975, s. 1.

[5] De forskellige skridt omfatter: budgettet for det indeværende regnskabsår (inklusive vedtagne ændringsbudgetter), det oprindelige budgetforslag, Rådets holdning til budgetforslaget, Europa-Parlamentets ændringer til Rådets holdning og Kommissionens ændringsskrivelser (hvis de endnu ikke er fuldt godkendt af alle institutionerne).

[6] En budgetpost, der anses for teknisk lukket, er en budgetpost, hvor Europa-Parlamentet og Rådet ikke er uenige, og hvor der ikke er fremlagt nogen ændringsskrivelse.