Udvidelsen af den gældende EU-ret til at omfatte EØS-EFTA-staterne ved indarbejdelse heraf i EØS-aftalen gennemføres i overensstemmelse med målene og principperne i aftalen, der har til formål at oprette et dynamisk og ensartet europæisk økonomisk samarbejdsområde, som skal bygge på fælles regler og lige konkurrencevilkår.

Tilpasningerne i det vedlagte udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse er mere vidtgående, end hvad der kan anses for at være rent tekniske tilpasninger som omhandlet i Rådets forordning (EF) nr. 2894/94. Unionens holdning skal derfor fastsættes af Rådet.

Udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse (der er knyttet som bilag til forslaget til Rådets afgørelse) har til formål at ændre bilag IX (Finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen med henblik på at indarbejde forordningen om værdipapircentraler i EØS-aftalen.

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går dette forslag ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå målet.

•Valg af retsakt

I overensstemmelse med artikel 98 i EØS-aftalen er reguleringsmidlet Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse. Det Blandede EØS-Udvalg sikrer en effektiv gennemførelse og anvendelse af EØS-aftalen. Det træffer med henblik herpå afgørelser i de i EØS-aftalen fastsatte tilfælde.

3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

Ikke relevant

4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET

Indarbejdelsen af ovennævnte retsakter i EØS-aftalen forventes ikke at få virkninger for budgettet.

5.ANDRE FORHOLD

•Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget

Liechtensteins situation (tilpasning 3c))

Liechtenstein og Schweiz er forbundet med hinanden gennem et tæt netværk af traktater, herunder især toldaftalen fra 1923 og valutaaftalen fra 1980, ifølge hvilken Liechtenstein (der allerede siden 1921 har anvendt den schweiziske franc som sin officielle valuta) indgår i Schweiz’ valutaområde. Inden for finanssektoren indebærer valutaaftalen, at visse schweiziske retlige og administrative regler (se bilagene til valutaaftalen) finder umiddelbar anvendelse. Det betyder, at visse finansielle formidlere (f.eks. banker og investeringsvirksomheder) skal opfylde de rapporteringskrav, som den schweiziske centralbank (SNB) stiller for at kunne føre sin pengepolitik. Det fælles økonomiske område og det fælles valutaområde har historisk ført til stærke økonomiske bånd mellem de to lande, der bestod efter Liechtensteins tiltrædelse af EØS-aftalen.

Af disse årsager er Liechtensteins finansmarked fuldt integreret med og bygger i stor udstrækning på det schweiziske finansmarkeds infrastrukturer. Enhver uorden i det nuværende system kan medføre udfordringer for aktørerne på Liechtensteins finansmarked. Tilpasning 3 c) bestemmer derfor, at værdipapircentraler, der allerede leverer de tjenesteydelser, der er omhandlet i artikel 25, stk. 2, i forordningen om værdipapircentraler, til finansielle formidlere i Liechtenstein, eller allerede har etableret en filial i Liechtenstein kan få tilladelse til at fortsætte med at levere de i artikel 25, stk. 2, omhandlede tjenesteydelser i en periode på højst fem år efter ikrafttrædelsen af vedlagte udkast til afgørelse fra Det Blandede EØS-Udvalg.

2018/0404 (NLE)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg vedrørende en ændring af bilag IX (Finansielle tjenesteydelser)

til EØS-aftalen



(Forordningen om værdipapircentraler)

(EØS-relevant tekst)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114 sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 af 28. november 1994 om visse gennemførelsesbestemmelser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 1, stk. 3,