KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 23.07.1996 
KOM(96) 370 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
om forløbet af EUROFARM-prnjektet 
(i henhold til artikel 13 i forordning (EØF) nr. 571/88) 

1. Indledning 
I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 af 29. februar 19881 skal der i 
perioden 1988 til 1997 gennemføres fire fællesskabsundersøgelser af 
landbrugsbedrifternes struktur. Resultaterne af disse undersøgelser lagres, behandles 
og formidles ved hjælp af EUROFARM-systemet, som er omhandlet i forordningens 
bilag II. Ifølge forordningens artikel 13 skal Kommissionen hvert tredje år og første 
gang inden den 31. december 1992 forelægge Rådet en rapport om forløbet af 
EUROFARM-projektet. Kommissionen skal i denne rapport også foreslå de 
nødvendige ændringer til forordning nr. 571/88. 
2. Fællesskabsundersøgelsernes betydning 
Landbrugsbedrifternes struktur har i vidt omfang afgørende betydning for 
indtægtsmulighederne i landbruget. De statistiske oplysninger om ændringerne i 
landbrugsbedrifternes struktur er derfor en vigtig faktor for udviklingen i den følles 
politik, især den fælles landbrugspolitik og regionalpolitikken. 
De beslutninger, der træffes af Fællesskabet, skal i stadig større omfang omfatte 
talmæssige oplysninger, for at beslutningernes rækkevidde og konsekvenser for 
Fællesskabets landbrug og Fællesskabets budget kan vurderes. Ved hjælp af 
strukturundersøgelserne kan man gennem bestemte tidsrum kontrollere og følge 
virkningerne og resultaterne af de beslutninger, der træffes inden for landbrugs- og 
regionalpolitikken. 
De pålidelige og objektive statistiske oplysninger, der indsamles inden for rammerne 
af disse undersøgelser, er således absolut nødvendige, for at Fællesskabets 
landbrugsbudget kan opstilles og forvaltes. Ved hjælp af oplysningerne kan de 
foranstaltninger, der træffes inden for rammerne af de forskellige former for 
fællesskabspolitik, rationaliseres og gøres mere effektive og mere realitetsbetonede. 
3. EUROFARM-projektets betydning 
For at formindske de nationale statistiske kontorers arbejdsbyrde og for hurtigere at 
kunne stille undersøgelsesresultaterne til rådighed for brugerne, har Kommissionen 
udarbejdet EUROFARM-projektet, som gør det muligt at rationalisere 
analysearbejdet. Undersøgelsesresultaterne i form af tabeller vil lettere kunne 
fremlægges, og det vil kunne ske hurtigere, billigere og på en mere homogen måde 
end tidligere. Desuden giver EUROFARM-projektet mulighed for på anmodning at 
EFT L 56 af 2.3.1988, s. 1 
udarbejde særlige tabeller, der ikke indgår i standardtabelprogrammet, ud fra de 
oplysninger, der er blevet indberettet af medlemsstaterne. 
EUROFARM-projektet udgør en langsigtet investering, som ikke alene kan anvendes 
af Fællesskabets institutioner, men også af medlemsstaternes statistiske kontorer og 
andre myndigheder. 
4, EUROFARM rapportens betydning 
Den første rapport blev forelagt Rådet i 19922. Den foreliggende rapport er den 
anden i rækken. Den giver et overblik over EUROFARM-systemets tekniske 
udvikling og over de som led i EUROFARM-systemet gennemførte undersøgelser i 
1989/90 (basisundersøgelse) og 1993 (mellemliggende undersøgelse). Desuden den 
giver orienterer om, hvorvidt det har været muligt at tage hensyn til konklusionerne i 
den første rapport, og giver retningslinjer for kommende undersøgelser, især med 
henblik på undersøgelserne efter 1997. 
Dok. SEK(92) 2084 endelig ud". 
Åd 
RESUME 
1. I henhold til bilag II til forordning (EØF) nr. 571/88 lagres, behandles og formidles 
resultaterne af fællesskabsundersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur i 
EUROFARM-systemet, som Kommissionen har ansvaret for. Ifølge forordningens 
artikel 13 skal Kommissionen hvert tredje år og første gang inden 31. december 
1992 forelægge Rådet en rapport om forløbet af EUROFARM-projektet. Den skal i 
denne rapport også foreslå de nødvendige ændringer til forordning nr. 571/88. Den 
første rapport blev forelagt Rådet i 1992 . Den foreliggende rapport er den anden i 
rækken. 
2. EUROFARM-systemet består af databanksystemet, som omfatter databanken for 
anonyme individuelle data og databanken for de for statistikbrugerne tilgængelige 
tabeldata, samt databehandlingsprogrammellet. Indholdet af databanksystemet er 
defîneret i bilaget til forordning nr. 571/88 og beskrevet i den første EUROFARM-
rapport. 
3. De vigtigste funktioner i databehandlingsprogrammellet var allerede i vidt omfang 
færdigudviklet, da den første EUROFARM-rapport blev forelagt, og er beskrevet 
detaljeret heri. Ved hjælp af dette programmel har man uden nævneværdige 
vanskeligheder kunnet lagre de individuelle data fra undersøgelsen i 1989/90 og 
1993, samt kontrollere, om de var fuldstændige og sandsynlige, og opstille dem i 
tabelform, hvor det sikres, at den statistiske fortrolighed respekteres. 
4. De ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne lægger stadig mere vægt på, at den 
statistiske fortrolighed respekteres. Under videreudviklingen af 
databehandlingsprogrammellets funktioner gjorde man sig derfor store anstrengelser 
for at tage højde for de problemer, som medlemsstaternes repræsentanter havde gjort 
opmærksom på. Der er i den forbindelse både tale om de individuelle datas fysiske 
sikkerhed, dvs. om at forhindre, at uvedkommende får adgang til dem, og om at 
undgå, at bestemte landbrugsbedrifter kan identificeres på grundlag af de tabeldata, 
som gives fri. 
5. Da EUROFARM-systemet er skræddersyet til behandlingen af resultaterne af 
undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur, må det nødvendigvis ændres, hver 
gang der sker ændringer i disse undersøgelser. Siden 1992 har man skullet tage højde 
for følgende aspekter: 
- ændringer i listen over undersøgelseskendetegn 
- ændringer og forenklinger i standardtabelprogrammet 
- kontrol af tabelkohærensen (gennemførelse af "intra-table tests" og "inter-table 
tests") med henblik på forenkling af "godkendelsesproceduren" 
- beregning af variationskoefficienten (relativ standardafvigelse) for en stratificeret 
stikprøve (i stedet for den hidtil benyttede variationskoefficient for en tilfældig 
stikprøve) 
- ændring af afrundingsproceduren 
i Dok. SEK(92) 2084 endelig udg. 
1 t 
- tilpasning af typologien (klassificering af landbrugsbedrifterne) til reformen af den 
fælles landbrugspolitik 
- virkningerne af beregningsmetoden for den relative standardafvigelse (af en 
stratificeret stikprøve) på FILTER-programmet til sikring af den statistiske 
fortrolighed. 
6. Undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur er ikke blot dyre at gennemføre, 
de er også meget arbejdskrævende. Denne ressourceanvendelse er dog berettiget, 
fordi resultaterne af undersøgelserne udgør et uundværligt beslutningsgrundlag ikke 
blot for den fælles, men også for de enkelte medlemsstaters landbrugspolitik. Det er 
derfor meget vigtigt, at undersøgelsesresultaterne foreligger så hurtigt som 
overhovedet muligt. Undersøgelsesresultater, der først offentliggøres med stor 
forsinkelse, kan risikere allerede at have mistet en væsentiig del af deres 
informationsværdi. 
Resultaterne af landbrugsstrukturundersøgelserne 1989/90 forelå i tabelform for alle 
medlemsstaterne (og EUR 12) 31 måneder efter sidste indberetningsfrist for 
individuelle data (til Eurostat). Ved hjælp af organisatoriske og tekniske forenklinger 
ved høringen af medlemsstaterne er man kommet så langt, at tabelresultaterne af 
undersøgelserne 1993 allerede kunne gøres tilgængelige for brugerne efter 11 
måneder. 
Undersøgelsesresultaterne kunne foreligge endnu tidligere, hvis det kunne lykkes de 
ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne at overholde fristerne for indberetning af 
de individuelle data, allerede ved første dataindberetning at levere "rensede" 
individuelle data, at sende de reviderede kontroltabeller med og væsendigt at 
nedbringe den tid, der anvendes på frigivelsesproceduren. 
7. Kommissionen har taget de konklusioner op, som Rådets landbrugsstatistik-
arbejdsgruppe nåede frem til efter forelæggelsen af den første EUROFARM-rapport 
i november 1992, og arbejdet videre med dem. Resultaterne er: 
7.1 Kommissionen har i samarbejde med den kompetente arbejdsgruppe under Den 
Landbrugsstatistiske Komité udarbejdet et udkast til en Råds forordning. I henhold 
til forslaget forlænges gyldigheden af forordning nr. 571/88 i yderligere ti år, og i 
denne periode skal der gennemføres en ny basisundersøgelse (1999/2000) og tre 
mellemliggende undersøgelser (2003,2005,2007). 
7.2 Kommissionen har til hensigt at tage spørgsmålene vedrørende etableringen af et 
fælles informationssystem på subregionalt plan op igen i forbindelse med den næste 
basisundersøgelse 1999/2000. F.eks. ønskes det i listen over de kendetegn, der skal 
registreres ved næste basisundersøgelse, for hver undersøgt landsbrugsbedrift 
angivet, i hvilket målområde den ligger. 
7.3 Drøftelserne mellem de tyske myndigheder og Eurostat, som blev sat i gang på 
foranledning af Rådets arbejdsgruppe, har ført til, at Tyskland er villig til fremover 
(fra og med 1997-undersøgelsen) at levere individuelle oplysninger, hvis der skabes 
et retiigt grundlag herfor. 
7.4 Under hensyntagen til den planlagte ændring af forordning nr. 571/88 med henblik på 
undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur efter 1997 bør der tages højde for 
de finansielle behov, som EUROFARM-arbejdet indebærer. 
7.5 Der er hidtil ikke blevet gjort mere ved forslaget om, at der hos Eurostat oprettes en 
deldatabank (data subset) med data, der er aggregeret halvvejs på nationalt plan, og 
som myndighederne i medlemsstaterne skulle have direkte online-adgang til. Fra 
Kommissionens side er der stadig store betænkeligheder med hensyn til dette forslag, 
fordi et sådant projekt næppe ville kunne være foreneligt med de store krav til 
beskyttelsen af individuelle data, som stilles til EUROFARM-systemet. 
8. Erfaringerne med de hidtidige fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes 
struktur har vist, at undersøgelsesprogrammet og metodologien for Fællesskabets 
strukturundersøgelser så vidt muligt bør bibeholdes uændret og med henblik på 
undersøgelserne efter 1997 kun tilpasses i det omfang, udviklingen inden for 
landbrug, agroteknik eller linjerne i den fælles landbrugspolitik gør det nødvendigt. 
Kommissionen har derfor til hensigt at foreslå Rådet, at gyldigheden af Rådets 
. forordning nr. 571/88 forlænges med yderligere ti år. 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. Indledning 1 
2. Videreudviklingen af elementerne i EUROFARM-systemet 1 
2.1 EUROFARM-systemets elementer 1 
2.2 Sikring af statistik fortrolighed af de individuelle data 2 
2.3 Nødvendig videreudvikling af programmellet som led i 
undersøgelserne i 1993 og 1995 2 
2.3.1 Ændringer i listen over kendetegn 3 
2.3.2 Kontrol af tabelkohærensen og forenkling af 
standardtabelprogrammet og "godkendelsesproceduren" 3 
2.3.3 Beregning af variationskoefficienten (relativ 
standardafvigelse) 4 
2.3.4 Ændring af afrundingsproceduren 4 
2.3.5 Tilpasning af typologien til reformen af den fælles 
landbrugspolitik 5 
2.3.6 Virkningen af beregningsproceduren for den relative 
standardafvigelse på FILTER-programmet og på edb-
programmet til udarbejdelse af standardtabeller 5 
3. Indberetning, bearbejdning og formidling af resultaterne af undersøgelserne af 
landbrugsbedrifternes struktur i 1989/90 og 1993 5 
3.1 Indberetning af undersøgelsesresultaterne 5 
3.2 Kontrol af de individuelle oplysninger med henblik på 
sandsynlighed og fuldstændighed 6 
3.3 Udarbejdelse af BDT-standardtabellerne og 
frigivelsesproceduren for disse tabeller 7 
3.4 Formidling af undersøgelsesresultaterne i tabelform 7 
3.5 Konklusioner 8 
4. Initiativer som resultat af konklusionerne i Kommissionens første rapport til 
Rådet (november 1992) 9 
4.1 Næste basisundersøgelse 9 
4.2 Etablering af et fælles informationssystem på subregionalt plan.. 10 
4.3 EUROFARM og den særlige situation i Forbundsrepublikken 
Tyskland 10 
4.4 Finansiering og udvikling af EUROFARM-projektet 11 
4.5 Direkte adgang for medlemsstaternes myndigheder til data, 
der er halvvejs aggregeret på nationalt plan 11 
4.6 Øvrige spørgsmål 11 
5. Nødvendige ændringer af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 12 
5.1 Indledende bemærkninger 12 
5.2 Retsgrundlagets gyldighedsperiode 12 
5.3 Referenceår for den næste basisundersøgelse 12 
5.4 Undersøgelsernes hyppighed 13 
4 
5.5 Listen over undersøgelses kendetegn 13 
5.6 Revision af klassifikationsskemaet for landbrugsbedrifter 
(typologi) 13 
5.7 Regional underopdeling af undersøgelsesresultaterne 13 
5.8 Fællesskabsbidrag til undersøgelsesomkostningeme 13 
1. Indledning 
I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 af 29. februar 19881) skal der i perioden 
1988 til 1997 gennemføres fire fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur. 
Resultaterne af disse undersøgelser lagres, behandles og formidles ved hjælp af 
EUROFARM-systemet, som er omhandlet i forordningens bilag II. Ifølge forordningens 
artikel 13 skal Kommissionen hvert tredje år og første gang inden den 31. december 1992 
forelægge Rådet en rapport om forløbet af EUROFARM-projektet. Kommissionen skal i 
denne rapport også foreslå de nødvendige ændringer til forordning nr. 571/88. 
Den første rapport blev forelagt Rådet i 19922). Den foreliggende rapport er den anden i 
rækken. Den skal give et overblik over EUROFARM-systemets tekniske udvikling og 
over de som led i EUROFARM-systemet gennemførte undersøgelser i 1989/90 
(basisundersøgelse) og 1993 (mellemliggende undersøgelse). Desuden skal den orientere 
om, hvorvidt det har været muligt at tage hensyn til konklusionerne i den første rapport, 
og give retningslinjer for kommende undersøgelser, især med henblik på undersøgelserne 
efter 1997. 
2. Videreudviklingen af elementerne i EUROFARM-systemet 
2.1 EUROFARM-systemets elementer 
EUROFARM-systemet er sammensat af 
databanksystemet bestående af 
- databanken for anonyme individuelle data 
- databanken for tabeldata, som statistikbrugerne har adgang til 
og 
databehandlingsprogrammellet. 
Indholdet af databanksystemet er defineret i bilag II til forordning nr. 571/88 og beskrevet 
i den første EUROFARM-rapport. 
De vigtigste funktioner i databehandlingsprogrammellet var allerede i vidt omfang 
færdigudviklet, da den første EUROFARM-rapport blev forelagt, og er beskrevet 
detaljeret heri. Ved hjælp af dette programmel har man uden nævneværdige 
vanskeligheder kunnet lagre de individuelle data fra basisundersøgelsen 1989/90 og 1993, 
kontrollere, om de er fuldstændige og sandsynlige, og opstille dem i tabelform, hvor det 
sikres, at den statistiske fortrolighed respekteres. 
*> EFT L 56 af 2.3.1988, s. 1 
2> Dok. SEK(92) 2084 endelig udg. 
2.2 Sikring af statistisk fortrolighed af de individuelle data 
Under arbejdet blev det klart, at de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne lægger 
stadig stigende vægt på, at den statistiske fortrolighed respekteres. Under 
videreudviklingen af databehandlingsprogrammellets funktioner gjorde man sig derfor 
store anstrengelser for at tage højde for de problemer, som medlemsstaternes 
repræsentanter havde gjort opmærksom på. Der er i den forbindelse både tale om de 
individuelle datas fysiske sikkerhed, dvs. om at forhindre, at uvedkommende får adgang til 
dem, og om at undgå, at bestemte landbrugsbedrifter kan identificeres på grundlag af de 
tabeldata, som gives fri. 
Fysisk databeskyttelse 
Den fysiske databeskyttelse skal sikre de individuelle data mod at blive formidlet direkte 
og misbrugt. Det drejer sig altså om at beskytte dataene mod, at der uønsket gives adgang 
til dem. Eurostats arbejdsgang og edb-systemets muligheder giver sikkerhed for denne 
beskyttelse og betyder, at kun ganske få personer, der udtrykkelig er bemyndiget hertil, 
har adgang til dataene. 
Pen statistiske fortrolighed 
Den statistiske fortrolighed indebærer, at man forhindrer, at individuelle data indirekte 
spredes gennem tabelresultaterne. Til det formål har man udviklet 
databehandlingsprogrammer (FILTER-program), ved hjælp af hvilke resultaterne afrundes 
og ved for svag tabelrubrikbelægning annulleres, og hvor tabelrubrikker, der er domineret 
af enkelte store virksomheder, opspores og ligeledes annulleres. Desuden kan man med 
DERIV-programmet forhindre, at annullerede værdier kan udledes ved subtraktion. Disse 
programmer er målrettet mod EUROFARM's behov. 
De programmer, der anvendes for at sikre, at den statistiske fortrolighed i forbindelse med 
EUROFARM-databehandlingen respekteres, er programmer, der er nøje tilpasset 
behovene i forbindelse med strukturundersøgelserne og EUROFARM-systemet, og som 
er tilstrækkelige til projektets formål. Hvis modellen anvendes i andre sektorer, kan den 
imidlertid vise sig ikke at slå til. 
2.3 Nødvendig videreudvikling af programmellet som led i undersøgelserne i 1993 
og 1995 
Da EUROFARM-systemet er skræddersyet til behandlingen af resultaterne af 
undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur, må det nødvendigvis ændres, hver gang 
der sker ændringer i disse undersøgelser. Siden 1992 har man skullet tage højde for 
følgende aspekter: 
ændringer i listen over undersøgelseskendetegn 
ændringer og forenklinger i standardtabelprogrammet 
kontrol af tabelkohærensen (gennemførelse af "intra-table tests" og "inter-table 
tests") med henblik på forenkling af "godkendelsesproceduren" 
beregning af variationskoefficienten (relativ standardafvigelse) for en stratificeret 
stikprøve (i stedet for den hidtil benyttede variationskoefficient for en tilfældig 
stikprøve) 
ændring af afrundingsproceduren 
tilpasning af typologien til reformen af den fælles landbrugspolitik 
virkningerne af beregningsmetoden for den relative standardafvigelse (af en 
stratificeret stikprøve) på FILTER-programmet til sikring af den statistiske 
fortrolighed. 
2.3.1 Ændringer i listen over kendetegn 
Myndighederne i medlemsstaterne, GD VI (landbrug) og Eurostat er i princippet enige 
om, at strukturen i og indholdet af listen over undersøgelseskendetegn så vidt muligt skal 
være uforandret fra undersøgelse til undersøgelse, både fordi man ønsker datarækker over 
flere år, og fordi man har interesse i at begrænse undersøgelses- og 
databehandlingsomkostningerne. Reformen af den fælles landbrugspolitik og ændringer i 
praksis inden for europæisk landbrug betyder dog, at det er nødvendigt at foretage visse 
tilpasninger af listen over kendetegn til de statistiske informationsbehov. Disse ændringer 
måtte man også tage hensyn til i EUROFARM-systemet. 
2.3.2 Kontrol af tabelkohærensen og forenkling af standardtabelprogrammet og 
"godkendelsesproceduren" 
De kompetente myndigheder har forbeholdt sig ret til at blive hørt, før tabeller officielt 
frigives, og de har derved påtaget sig en ikke ubetydelig arbejdsbyrde, hvis de vil 
kontrollere samtlige tabeller, de bliver hørt om. Fra flere medlemsstaters side har man 
derfor ønsket en forenkling af standardtabelprogrammet. Kommissionen har efterkommet 
disse ønsker i det omfang, det i øjeblikket er muligt Kommissionen er dog her underlagt 
visse begrænsninger, idet der må tages hensyn til følgende: 
Statistikbrugerne har størst interesse i historiske rækker. Man må derfor sikre 
kontinuiteten i forhold til standardtabeller i tidligere undersøgelser. 
Enhver ændring af standardtabelprogrammet ville medføre omfattende og dermed 
meget kostbare ændringer i EUROFARM-databehandlingsprogrammerne, som på 
grund af en mangel på menneskelige og økonomiske ressourcer i EUROFARM-
teamet for tiden ikke er mulige. 
Reformen af den fælles landbrugspolitik kræver endnu mere detaljerede strukturdata, 
og frem for alt kræver den mere detaljerede og komplekse statistiske informationer, 
som står til rådighed til tiden og regelmæssigt (f.eks. vedrørende braklagte arealer og 
arbejdskraften inden for landbruget), således at man, allerede før man træffer 
8 
eventuelle landbrugspolitiske afgørelser, har rigtige informationer om de givne 
forudsætninger, de finansielle konsekvenser og de forventede virkninger på 
landbrugsbedrifternes struktur og dermed på de potentielle indkomster i landbruget 
at gå ud fra. Sådanne statistiske informationer er især på regionalt plan af stigende 
betydning. 
Jo færre standardtabeller, der stilles til rådighed for statistikbrugerne, jo oftere må 
man regne med, at der i stedet for bliver fremsat anmodning om såkaldte ad hoc-
tabeller, således at arbejdsbyrden for de kompetente myndigheder i medlemsstaterne 
(i forbindelse med "godkendelsesproceduren") og for EUROFARM-teamet i det hele 
taget formentiig ikke ville ændre sig meget. 
For at begrænse medlemsstaternes arbejdsbyrde i forbindelse med 
"godkendelsesproceduren" har EUROFARM-teamet derfor udviklet programmer, ved 
hjælp af hvilke kohærensen i oplysninger inden for de enkelte tabeller og mellem tabellerne 
indbyrdes kontrolleres. Disse test er blevet udvidet til også at omfatte de såkaldte 
kontroltabeller, som medlemsstaterne skal indberette til medlemsstaterne sammen med de 
individuelle data. Det er derfor nok, hvis medlemsstaterne omhyggeligt kontrollerer 
kontroltabellerne, (som indeholder alle vigtige "nøgletal"), når de individuelle data 
fremsendes. Eurostat kontrollerer herefter kohærensen mellem standardtabellerne og 
kontroltabellerne. 
Det er blevet aftalt med medlemsstaterne, at de resultater i standardtabellerne, som ikke er 
inkohærente i forhold til kontroltabellerne, kan anses for godkendt. Dette har gjort 
godkendelsesproceduren langt enklere, idet det er blevet muligt at lade 
computerprogrammer udføre en stor del af tabelkontrollen. 
2.3.3 Beregning af variationskoefficienten (relativ standardafvigelse) 
Når der er tale om stikprøveundersøgelser, beregnes i EUROFARM-systemet for hver 
resultattabelrubrik tabelrubrikbelægningen og den relative standardafvigelse, således at det 
bliver muligt at vurdere pålideligheden af tabelresultaterne i statistisk forstand. Da det har 
vist sig, at den relative standardafvigelse, hvis man går ud fra en simpel tilfældig stikprøve, 
kan" føre til forkerte konklusioner, og da der i medlemsstaterne (med undtagelse af 
Grækenland) kun foretages stratificerede stikprøver, beregnes i EUROFARM-systemet nu 
den relative standardafvigelse for en stratificeret stikprøve. Medlemsstaterne leverer til 
gengæld de nødvendige informationer om de stratificerede stikprøver. 
2.3.4 Ændring af af landingsproceduren 
En tabelrubrik indeholder "normalt" enten en numerisk værdi (f.eks. antal bedrifter) eller 
en kendetegnsværdi (f.eks. bedrifternes samlede udnyttede landbrugsareal). 
I arbejdsgruppen for undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur var man i 
begyndelsen af den mening, at sumværdierne - og dermed også gennemsnitsværdierne 
(f.eks. gennemsnitligt udnyttet landbrugsareal pr. bedrift) - ved afrundingen skulle ændres 
så lidt som muligt, hvilket betyder, at de enkelte værdier af hensyn til fastholdelsen af 
summen i nogle tilfælde måtte ændres mere. Erfaringen har imidlertid vist, at det er mere 
hensigtsmæssigt at afrunde de numeriske værdier og kendetegnsværdieme (både de 
enkelte værdier og sumværdierne) uafhængigt af hinanden og så tage med, at 
middelværdien af kendetegnsværdi og numerisk værdi for bedrifterne kan variere mere 
eller mindre før og efter afrundingen. 
2.3.5 Tilpasning af typologien til reformen af den fælles landbrugspolitik 
Tilpasningen af typologien til reformen af den fælles landbrugspolitik var nødvendig på 
grund af følgende forhold: 
Ændring af listen over kendetegn: de braklagte arealer registreres fra 
strukturundersøgelsen i 1995 efter nye kategorier. 
Ændring af klassifikationsskemaet: generel driftsform "1. Specialiserede bedrifter, 
agerbrug" er nu underopdelt i "13. Specialiserede bedrifter, korn, olieplanter, 
proteinafgrøder" og i "14. Specialiserede bedrifter med agerbrug, i øvrigt". 
2.3.6Virkningen af beregningsproceduren for den relative standardafvigelse på 
FILTER-programmet og på edb-programmet til udarbejdelse af 
standardtabeller 
Overgangen fra en simpel tilfældig stikprøves relative standardafvigelse til en stratificeret 
stikprøves relative standardafvigelse havde virkninger på FILTER-programmet, som 
anvendes ved sikring af den statistiske fortrolighed i tabelresultater og til vurdering af 
pålideligheden af tabelresultater fra stikprøveundersøgelser. Det var derfor nødvendigt at 
ændre FILTER-programmet. 
Dette betød, at der også måtte foretages omfattende ændringer i det edb-program, der 
anvendes ved udarbejdelse af standardtabellerne. 
3. Indberetning, bearbejdning og formidling af resultaterne af undersøgelserne af 
landbrugsbedrifternes struktur i 1989790 og 1993 
3.1 Indberetning af undersøgelsesresultaterne 
I henhold til bilag II, punkt 5, i Rådets forordning nr. 571/88 skal de individuelle 
oplysninger fremsendes til Eurostat inden for en frist, som drøftes i den kompetente 
arbejdsgruppe og herefter fastsættes ved en kommissionsbeslutning, efter at Den Stående 
Landbrugsstatistiske Komité er blevet hørt. Ved fremsendelsen skal anvendes en fælles 
kode, som fastlægges af Eurostat i samråd med medlemsstaterne. 
Fristerne for fremsendelse af undersøgelsesresultaterne af basisundersøgelsen 1989/90 
blev fastlagt ved Kommissionens beslutning 89/652/EØF1) og for undersøgelsen i 1993 
ved Kommissionens beslutning 93/502/EØF2). 
D EFTL391af30.12.1989,s.42 
2) EFTL 236 af 21.9.1993, s. 13 
10 
Samdige medlemsstater har gennemført basisundersøgelserne 1989/90 og undersøgelsen i 
1993 inden for den planlagte tidsramme, men kun ganske få medlemsstater har fremsendt 
resultaterne rettidigt til Eurostat;. De største forsinkelser kunne konstateres i forbindelse 
med basisundersøgelsen 1989/90, hvor der i enkelte tilfælde var tale om en forsinkelse på 
op til et år. 
3.2 Kontrol af de individuelle oplysninger med henblik på sandsynlighed og 
fuldstændighed 
Når de individuelle oplysninger er indgået, kontrolleres de af EUROFARM-teamet med 
henblik på sandsynlighed og fuldstændighed. Der opstod betydelige yderligere 
forsinkelser, fordi de fremsendte individuelle oplysninger for de fleste medlemsstaters 
vedkommende var behæftet med fejl i større eller mindre omfang. Åbenbare systematiske 
fejl kunne rettes direkte i EUROFARM-systemet i samråd med de kompetente nationale 
myndigheder, hvis fejlkilden var kendt. I alle andre tilfælde måtte Eurostat anmode om et 
nyt rettet databånd. Inden Eurostat havde fået "rensede" data, var forsinkelserne på denne 
måde i nogle tilfælde nået op på indtil 30 måneder. 
Samtlige medlemsstater havde af Eurostat fået stillet et kontrolprogram til rådighed, 
således at de kunne kontrollere de individuelle oplysninger før indberetningen til Eurostat 
(programmeret i COBOL). Ikke alle medlemsstater kunne dog installere disse programmer 
på deres edb-system. Desuden leverede for basisundersøgelsen 1989/90 kun tre 
medlemsstater de i punkt 9 i bilag II til forordning nr. 571/88 omhandlede kontroltabeller. 
I forbindelse med strukturundersøgelsen i 1993 gjaldt dette yderligere tre medlemsstater. 
Det er værd at notere, at de individuelle oplysninger for de medlemsstater, som sammen 
med de individuelle oplysninger også har leveret kontroltabeller, ikke indeholdt 
nævneværdige fejl. 
De vanskeligheder og den betydelige ekstra arbejdsbyrde, som indberetningen af 
forsinkede og/eller fejlbehæftede individuelle oplysninger gav anledning til for 
EUROFARM-teamet, blev drøftet indgående i den kompetente arbejdsgruppe. 
Repræsentanterne for myndighederne i medlemsstaterne blev anmodet om at være meget 
omhyggelige ved overførslen af de individuelle oplysninger til EUROFARM-båndet, om 
før fremsendelsen til Eurostat at kontrollere disse oplysninger ved hjælp af EUROFARM-
kontrolprogrammet og om i den forbindelse også at anvende kontroltabellerne. 
Desuden blev repræsentanterne for medlemsstaterne anmodet om at give databåndene til 
Eurostat førsteprioritet, dvs. om ikke først at udarbejde dem, når de individuelle 
oplysninger allerede var blevet bearbejdet til nationale formål. 
3.3 Udarbejdelse af BDT-standardtabellerne og frigivelsesproceduren for disse 
tabeller 
Når de individuelle oplysninger efter rettelse og/eller afklaring af eventuelle spørgsmål kan 
anses for at være "rensede", udarbejder EUROFARM-teamet de såkaldte BDT-
standardtabeller, således som det er fastiagt i Kommissionens beslutninger herom. Som 
allerede nævnt har myndighederne i medlemsstaterne forbeholdt sig ret til at blive hørt, før 
tabellerne frigives. Kontrollen af disse standardtabeller har vist sig at være overordentlig 
11 
tidkrævende, også selv om myndighederne af Eurostat fik leveret omfattende materiale 
med som hjælpemiddel ved kontrollen, f.eks. oversigter over tabelrubrikbelægningen i de 
enkelte tabelrubrikker, relative standardafvigelser for hver tabelrubrik, resultater af 
kohærenstestene osv. På grund af denne tidrøvende frigivelsesprocedure blev der derfor 
spildt meget værdifuld tid, i nogle tilfælde op til 15 måneder. Alle disse forsinkelser betød, 
at EUR12-tabelresultaterne for basisundersøgelsen 1989/90 først forelå i november 1995, 
altså 31 måneder efter den seneste indberetningsfrist (31. marts 1993) for de individuelle 
oplysninger. I samråd med medlemsstaterne er denne frigivelsesprocedure derfor fra 
undersøgelsen i 1993 blevet kraftigt forenklet (jf. punkt 2.3.2 i dette dokument). 
Også ved indberetningen af resultaterne af strukturundersøgelsen i 1993 opstod der 
betydelige forsinkelser. Det kan dog konstateres, at disse forsinkelser var mindre 
graverende end ved basisundersøgelsen 1989/90. Der forelå derfor EUR12-resultater i 
slutningen af januar 1996, altså 11 måneder efter den sidste indberetningsfrist (28. februar 
1995) for de individuelle oplysninger. 
3.4 Formidling af undersøgelsesresultaterne i tabelform 
Online-setgning for "privilegerede" brusere 
Så snart medlemsstaternes myndigheder har frigivet de standardtabeller, som 
EUROFARM-teamet har udarbejdet, lægges tabeldataene ind i den "offentligt" 
tilgængelige del (BDT-tabeldatabanken) af EUROFARM-systemet og er så via 
kommunikationsnettet til rådighed online for samdige dataleverandører (medlemsstaternes 
statistiske kontorer og landbrugsministerier) og generaldirektorat VI (landbrug). Online­
brugerne har også mulighed for at trække dele af tabeller ud for på denne måde at kunne 
sammenstille data, som passer direkte til de analyser, der ønskes. 
Publikationer 
I midten af 1993 blev de første resultater af basisundersøgelsen 1989/90 (alt efter 
medlemsstat strakte gennemførelsen af basisundersøgelsen sig fra 1988 til 1991) 
offentliggjort i serien "Rapid reports". I oktober 1995 udkom en omfattende Eurostat­
publikation med de vigtigste resultater af basisundersøgelserne. 
I midten af 1995 blev de første resultater af strukturundersøgelsen i 1993 ligeledes 
offentliggjort i serien "Rapid reports". 
Andre medier 
Resultaterne af basisundersøgelsen 1989/90 fås også på cd-rom, og det samme gælder 
resultaterne af undersøgelserne fra 1975 til 1987 (var tidligere i FSSRS-databasen). 
Uddrag af EUROFARM-BDT-databanken kan også leveres i form af udskrifter, på bånd 
eller på diskette. 
12 
3.5 Konklusioner 
Undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur medfører ikke blot store omkostninger, 
men er også meget arbejdskrævende. Denne ressourceanvendelse er imidlertid berettiget, 
da undersøgelsesresultaterne udgør et uundværligt beslutningsgrundlag ikke blot for 
udstikningen af EU's landbrugspolitik, men også for de enkelte medlemsstaters. 
Det er derfor meget vigtigt, at brugerne kan få adgang til undersøgelsesresultaterne så 
hurtigt som overhovedet muligt. Undersøgelsesresultater, der først offentliggøres med stor 
forsinkelse, kan risikere at have mistet en stor del af deres informationsværdi. 
Flere års erfaring har vist, at der kræves forholdsvis lidt tid til behandling af de individuelle 
oplysninger i EUROFARM-systemet. 
I Italiens tilfælde kræves eksempelvis (basisundersøgelsen 1989/90: omkring 2,6 mio. 
registrerede bedrifter svarende til 2,6 mio. poster): 
kontrol med henblik på fuldstændighed og sandsynlighed: ca. 1 dag (datamattid) 
analyse af "error messages" og indberetning til ISTAT: afhænger af antallet af "error 
messages" 
udarbejdelse af BDT-tabellerne og gennemførelse af kohærenstest: knap 1 måned 
lagring af BDT-tabellerne i EUROFARM-systemets "private" sektor: sker 
automatisk samtidig med udarbejdelsen af BDT-tabellerne 
overførsel af BDT-tabellerne (efter frigivelse) fra EUROFARM-systemets "private" 
sektor til EUROFARM-systemets "offentlige" sektor: ca. 0,5 dag 
i alt (ekskl. analysen af "error messages"): ca. 1 måned. 
Hvis der er tale om en stikprøveundersøgelse, er de angivne tider en smule kortere. 
EUR 12-BDT-tabellerne forelå: 
ved basisundersøgelsen 1989/90: 31 måneder efter sidste indberetningsfrist for 
individuelle oplysninger 
ved undersøgelsen 1993: 11 måneder efter sidste indberetningsfrist for de 
individuelle oplysninger. 
Denne oversigt viser, at undersøgelsesresultaterne kunne foreligge betydelig tidligere, hvis 
det lykkedes myndighederne i medlemsstaterne 
at overholde fristerne for indberetning af de individuelle oplysninger 
allerede ved første dataindberetning at indberette "rensede" individuelle oplysninger 
13 
samtidig at fremsende de kontrollerede kontroltabeller og 
væsentligt at nedbringe den tid, der anvendes på frigivelsesproceduren. 
4. Initiativer som resultat af konklusionerne i Kommissionens første rapport til 
Rådet (november 1992) 
4.1 Næste basisundersøgelse 
I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 kunne basisundersøgelsen 1989/90 
gennemføres i referenceperioden 1988 til 1991. Denne meget lange referenceperiode har 
vist sig at have store ulemper. Som det kunne frygtes, varede det meget længe, før 
resultaterne af basisundersøgelsen 1989/90 forelå for alle medlemsstater (indtil midten af 
1994). Da resultaterne aggregeret på fællesskabsniveau afspejler situationen i de enkelte 
medlemsstater på så forskellige tidspunkter, er dataenes sammenlignelighed desuden 
yderligere begrænset. Kommissionen havde derfor i sin første EUROFARM-rapport 
foreslået at begrænse referenceperioden for den næste basisundersøgelse (planlagt til 
omkring år 2000) til ét år. Kommissionen blev herefter af Rådets arbejdsgruppe 
vedrørende landbrugsstatistik i forbindelse med dennes møde den 20. november 1992 
opfordret til at tage de nødvendige skridt til formelt at forelægge Rådet et forslag herom1) 
Kommissionens ansvarlige tjenestegrene forelagde i 1995 i form af et arbejdsdokument 
den kompetente arbejdsgruppe under Den Landbrugsstatistiske Komité et udkast til en 
rådsforordning. Ifølge dette udkast til rådsforordning forlænges gyldighedsperioden af 
forordning nr. 571/88 i ti år, og der skal i denne periode gennemføres én ny 
basisundersøgelse (1999/2000) og tre mellemliggende undersøgelser (2003,2005,2007). 
Udkastet til rådsforordning skal forelægges Rådet senest midt i 1996. 
4.2 Etablering af et fælles informationssystem på subregionalt plan 
I sin første EUROFARM-rapport konstaterede Kommissionen, at den geografiske 
underopdeling af undersøgelsesresultaterne, som er fastiagt i forordning nr. 571/88, ikke 
er tilstrækkelig til at give aggregerede statistiske informationer om områder eller 
delregioner, som kommer på tale i forbindelse med bestemte fællesskabsstøtteprojekter, 
f.eks. områder under mål nr. 1 eller 5b. Kommissionen har med henblik på de statistiske 
behov, som Fællesskabets regionalpolitik indebærer, etableret et informationssystem på 
subregionalt niveau (hos Eurostat) og havde derfor foreslået at anvende resultaterne af 
basisundersøgelsen 1989/90 til dette informationssystem. Efter Kommissionens forslag 
skulle medlemsstaternes myndigheder 
enten give Eurostat kommunekoden for hver virksomhed eller 
levere Eurostat undersøgelsesresultater i tabelform i den ønskede subregionale 
underopdeling. 
') Protokol fra Rådets arbejdsgruppe, nr. 10272/92; AGRISTR 36 
14 
Grundlaget skulle være de individuelle oplysninger for det samlede antal bedrifter, der 
indgik i basisundersøgelsen 1989/90. 
Over for dette forslag fra Kommissionen tog flere medlemsstater på mødet i Rådets 
arbejdsgruppe den 20. november 1992 visse forbehold. De gjorde specielt opmærksom på, 
at der kuiine opstå vanskeligheder med at respektere den statistiske fortrolighed af 
undersøgelsesdataene. 
Det må konstateres, at Kommissionen med sit projekt også stødte på andre 
vanskeligheder, bl.a. af administrativ og økonomisk karakter. Kommissionen har derfor til 
hensigt at tage disse spørgsmål op igen i forbindelse med den næste basisundersøgelse 
1999/2000. F.eks. ønskes det i listen over de kendetegn, der skal registreres ved næste 
basisundersøgelse, for hver undersøgt landbrugsbedrift angivet, i hvilket målområde den 
ligger. 
4.3 EUROFARM og den særlige situation i Forbundsrepublikken Tyskland 
I henhold til punkt 6 og 8.1 i bilag II til forordning nr. 571/88 fremsender Tyskland ikke 
individuelle oplysninger, men tabeloplysninger til BDT-tabeldatabanken. Efter at 
Fællesskabet har fået bestemmelser til beskyttelse af statistiske informationer, hvis 
fortrolighed skal respekteres (forordning nr. 1588/901) ), og i betragtning af de 
foranstaltninger, der hos Eurostat2) og som led i EUROFARM-systemet er blevet truffet 
til sikring af den statistiske fortrolighed af de registrerede data, er Kommissionen af den 
opfattelse, at Forbundsrepublikken Tysklands undtagelsesordning (punkt 6 i bilag II til 
forordning nr. 571/88) ikke længere er nødvendig. På mødet i Rådets 
landbrugsstatistikarbejdsgruppe var flere delegationer enige heri. 
Drøftelserne mellem de tyske myndigheder og Eurostat har ført til, at Tyskland er villig til 
for fremtiden (fra undersøgelsen 1997) at levere individuelle oplysninger, hvis der skabes 
et juridisk grundlag herfor, dvs. hvis Rådets forordning nr. 571/88 ændres i rette tid 
(senest i sensommeren 1996). 
4.4 Finansiering og udvikling af EUROFARM-projektet 
I sin første EUROFARM-rapport konstaterede Kommissionen, at de økonomiske midler 
til udviklingen og driften af EUROFARM-systemet, der var budgetteret med i forordning 
nr. 571/88 for perioden 1989 til 1998 ikke var tilstrækkelige. Det var nødvendigt med 
yderligere midler i størrelsesordenen 400 000 ECU pr. år. Da EUROFARM-systemet må 
tilpasses alle ændringer i strukturundersøgelserne og typologien, må det forventes, at der 
også i fremtiden hvert år vil være brug for betydelige finansielle midler for at sikre 
behandlingen af de individuelle oplysninger og formidlingen af resultaterne i tabelform. 
!> Rådets forordning (Euratom, EØF) nr. 1588/90 af 11. juni 1990, EFT L 151 af 15.6.1990, s. 1 
2) Jf. også Eurostat-håndbogen: "Protection of Confidential Data in Eurostat", Luxembourg, marts 
1994 
15 
I anledning af den planlagte ændring af forordning nr. 571/88 med henblik på 
undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur efter 1997 bør der derfor tages højde 
for de finansielle behov, som EUROFARM-arbejdet indebærer. 
4.5 Direkte adgang for medlemsstaternes myndigheder til data, der er halvvejs 
aggregeret på nationalt plan 
På mødet i rådsarbejdsgruppen den 20. november 1992 blev det foreslået, at der hos 
Eurostat oprettes en deldatabank (data subset) med data, der er aggregeret halvvejs på 
nationalt plan, og som myndighederne i medlemsstaterne skulle have direkte online-
adgang til. Dette forslag blev støttet af flere delegationer, men nogle delegationer gav 
også udtryk for store betænkeligheder. 
Indtil videre er ikke blevet gjort mere ved forslaget. Fra Kommissionens side er der stadig 
store betænkeligheder med hensyn til dette forslag, fordi et sådant projekt næppe vil 
kunne være foreneligt med de store krav til beskyttelsen af individuelle data, som stilles til 
EUROFARM-systemet. 
4.6 Øvrige spørgsmål 
En delegation havde foreslået, at der for hver type planlagte undersøgelser indføres en 
begrundelsesprocedure, således at det sikres, at statistiske informationer kun indhentes, 
hvis der er behov herfor, og med rimelige mellemrum. Desuden ønskede delegationen at 
fastiægge en ny undersøgelsestærskel. 
Som led i det forberedende arbejde vedrørende et udkast til en ny rådsforordning om 
undersøgelserne efter 1997 har arbejdsgruppen under Den Landbrugsstatistiske Komité 
indgående drøftet betydningen og hyppigheden af strukturundersøgelserne og andre 
aspekter af disse undersøgelser. 
5. Nødvendige ændringer af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 
5.1 Indledende bemærkninger 
Erfaringerne med de hidtidige fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur 
har vist, at undersøgelsesprogrammet og metodologien for Fællesskabets 
strukturundersøgelser så vidt muligt bør bibeholdes uændret og med henblik på 
undersøgelserne efter 1997 kun tilpasses i det omfang, udviklingen inden for landbrug, 
agroteknik eller linjerne i den fælles landbrugspolitik gør det nødvendigt. 
Kommissionen har derfor til hensigt at foreslå Rådet, at gyldigheden af Rådets forordning 
nr. 571/88 forlænges med ti år. Til det formål har Kommissionen udarbejdet et udkast til 
rådsforordning om ændring af Rådets forordning nr. 571/88 og forelagt det den 
kompetente arbejdsgruppe under Den Landbrugsstatistiske Komité *>. 
Arbejdsgruppen vedrørende statistik over landbrugsbedrifternes struktur 
16 
Dette initiativ støttes af arbejdsgruppen med stort flertal. I de fleste udestående spørgsmål 
er der allerede opnået enighed. 
Arbejdsgruppen har tillagt følgende aspekter særlig betydning: 
5.2 Retsgrundlagets gyldighedsperiode 
I øjeblikket går et stort flertal blandt medlemsstaterne med henblik på undersøgelserne 
efter 1997 ind for et retskilde, som igen har gyldighed i ti år. Kommissionen har derfor til 
hensigt at foreslå Rådet en sådan bestemmelse. 
5.3 Referenceår for den næste basisundersøgelse 
Det ville ganske vist være ønskeligt, at der ved den næste basisundersøgelse kun var ét 
enkelt referenceår, men flere medlemsstater har gjort opmærksom på, at der omkring 
årtusindskiftet også er planer om andre store undersøgelser, f.eks. en folketælling. Dette 
kræver en vis fleksibilitet. Et stort flertal af medlemsstaterne går ind for at anvende 
perioden 1999/2000 som referenceår for den næste basisundersøgelse. Irland og 
Grækenland ønsker at gennemføre den næste basisundersøgelse i 2001. 
5.4 Undersøgelsernes hyppighed 
Ligeledes et stort flertal af medlemsstaterne går ind for en bibeholdelse af den hidtidige 
hyppighed af undersøgelserne, dvs. en basisundersøgelse i 1999/2000 og tre 
mellemliggende undersøgelser i 2003, 2005 og 2007. Kommissionen har derfor til hensigt 
at foreslå Rådet dette. 
5.5 Listen over kendetegn 
Den hidtidige ordning, hvorefter listen over kendetegn for hver undersøgelse fastiægges 
ved en kommissionsbeslutning efter drøftelse i den kompetente arbejdsgruppe og høring af 
Den Stående Landbrugsstatistiske Komité, har vist sig at være hensigtsmæssig, fordi den 
giver mulighed for at reagere fleksibelt på ændringer i linjerne i den fælles landbrugspolitik 
og i praksis i det europæiske landbrug. Kommissionen har derfor til hensigt at foreslå 
Rådet, at denne bestemmelse bibeholdes, og støttes heri af myndighederne i 
medlemsstaterne. 
Undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur er de mest omfattende undersøgelser i 
det europæiske landbrug. De er arbejdskrævende og dyre. Muligheden for at registrere 
yderligere kendetegn, f.eks. inden for miljø og økologi er derfor begrænsede. Flere 
medlemsstater har gentagne gange gjort opmærksom på, at strukturundersøgelserne ikke 
må belastes med problematiske spørgsmål, fordi sådanne spørgsmål kan have en negativ 
indflydelse på respondenternes beredviUighed til at besvare spørgsmålene og på 
pålideligheden af de indsamlede informationer om landbrugsbedrifternes struktur. 
Kommissionen er derfor af den opfattelse, at listen over undersøgelseskendetegn også i 
fremtiden af den kompetente arbejdsgruppe må udarbejdes med samme omhu som hidtil 
under inddragelse af alle argumenter, der kan komme på tale. 
17 
5.6 Revision af klassifikationsskemaet for landbrugsbedrifter (typologi)D 
Myndighederne i flere medlemsstater og også GDVI (landbrug) har gentagne gange 
foreslået at revidere typologien gennemgribende. Argumentet er, at typologien skal 
forenkles, så den er mindre afhængig af eventuelle ændringer i linjen i den fælles 
landbrugspolitik. 
Kommissionen har til hensigt snarest muligt at tage dette spørgsmål op og ved en eventuel 
revision af typologien at tilstræbe en nøjere tilpasning til NACE2). 
5.7 Regional underopdeling af undersøgelsesresultaterne 
Som led i reformen af den fælles landbrugspolitik og også inden for regionalpolitik er der i 
stigende grad behov for strukturstatistikker, som er meget detaljerede på regionalt plan. 
Kommissionen har derfor til hensigt for den næste basisundersøgelses vedkommende at 
foreslå en yderligere underopdeling efter "målområder". Desuden foreslår den ved 
basisundersøgelsen 1999/2000 at definere hver bedrift ved hjælp af en kode, der gør det 
muligt at levere resultater i tabelform på et niveau under undersøgelsesområderne. 
5.8 Fællesskabsbidrag til undersøgelsesomkostningeme 
Under drøftelserne i den kompetente arbejdsgruppe har næsten alle medlemsstater 
understreget, at det ikke er muligt at gennemføre Fællesskabets undersøgelser af 
landbrugsbedrifternes struktur i en to- eller treårig rytme uden et tilskud fra Fællesskabet 
til undersøgelsesomkostningeme. Dette tilskud er af så stor betydning, fordi disse midler 
dækker de variable undersøgelsesomkostninger, f.eks. udgifter til midlertidig ansættelse af 
yderligere undersøgelsespersonale og udgifter til elektronisk databehandling. Et 
fællesskabsbidrag til undersøgelsesomkostningeme er efter medlemsstaternes mening også 
berettiget, fordi strukturundersøgelserne især tjener til dækning af Kommissionens 
informationsbehov. Som eksempler er den meget detaljerede registrering af arbejdskraften 
i landbruget og den detaljerede regionale opdeling af de registrerede data blevet nævnt. 
!> Kommissionens beslutning 85/377/EØF af 7. juni 1985 om opstilling af en 
fællesskabsklassifikation af landbrugsbedrifter, EFT L 220 af 17.8.1985, s. 1 
2> Den Statistiske Nomenklatur for Økonomiske Aktiviteter i det Europæiske Fællesskab. 
18 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 370 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 17 03 
Katalognummer : CB-CO-96-373-DA-C 
ISBN 92-78-07267-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
4$