EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 10.7.2015 COM(2015) 327 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET OM DEN EUROPÆISKE UNIONS LÅNTAGNINGS- OG LÅNGIVNINGSAKTIVITETER I 2014



Indholdsfortegnelse TOC 1.Indledning Kommissionen skal hvert år informere Europa-Parlamentet og Rådet om brugen af Den Europæiske Unions forskellige långivningsinstrumenter. I denne rapport beskrives udlånstransaktionerne under hvert instrument samt de respektive låntagningsaktiviteter. Tabel 1: Udvikling i den Europæiske Unions transaktioner (udestående kapitalbeløb i mio. EUR) EKSF u.l. 1) 2) Euratom 1) Betalings-balance-støtte Makro-finansiel bistand EFSM I alt 2010 219 466 12 050 500 13 235 2011 2012 2013 2014 225 183 179 192 447 423 386 348 11 400 11 400 11 400 8 400 590 545 565 1 829 28 000 43 800 43 800 46 800 40 662 56 351 56 330 57 569 1) Omregningskurserne er kurserne pr. 31. december hvert år. 2) Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab er under likvidation siden 2002. Den sidste obligation, der blev udstedt af EKSF, forfalder i 2019. 2.Den Europæiske Unions långivningsaktiviteter Den finansielle bistand til tredjelande og medlemsstater i form af bilaterale lån, der optages på kapitalmarkederne med en garanti over EU's budget, ydes af Kommissionen i henhold til forskellige retsakter vedtaget af Rådet eller af Rådet og Europa-Parlamentet, afhængigt af de mål der forfølges. Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik sikrer med bistand fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EEAS), at der er sammenhæng mellem den finansielle bistand til tredjelande og de overordnede mål for EU's optræden udadtil. 2.1.Betalingsbalancemekanismen Betalingsbalancestøtte i henhold til artikel 143 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 af 18. februar 2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne tager form af mellemfristede lån fra Unionen. Støtten ydes normalt sammen med finansiering fra Den Internationale Valutafond (IMF) og andre multilaterale långivere såsom Den Europæiske Investeringsbank (EIB), Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) eller Verdensbanken. Betalingsbalancestøtte tildeles fra sag til sag af Rådet, som træffer afgørelse med kvalificeret flertal. De potentielle modtagere er medlemsstater uden for euroområdet med alvorlige betalingsbalanceproblemer. Den tjener til at mindske de modtagende medlemsstaters vanskeligheder med at tilvejebringe ekstern finansiering og genskabe en holdbar betalingsbalancesituation. Den frigives efter opfyldelse af de økonomisk-politiske betingelser, som Rådet vedtager efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om et udkast til tilpasningsprogram, og som aftales mellem Kommissionen og den støttemodtagende medlemsstat i et aftalememorandum forud for låneaftalens indgåelse. Overholdelsen af foranstaltningerne i tilpasningsprogrammet kontrolleres regelmæssigt og er en forudsætning for udbetalingen af yderligere rater. De krævede midler tilvejebringes af Kommissionen på kapitalmarkederne på vegne af Den Europæiske Union. Kommissionen aflægger regelmæssigt rapport til Det Økonomiske og Finansielle Udvalg og Rådet om gennemførelsen af forordningen om betalingsbalancestøtte. Betalingsbalancemekanismen blev reaktiveret i 2008 som reaktion på den internationale økonomiske og finansielle krise, og mekanismens loft blev forhøjet fra 12 mia. EUR til 50 mia. EUR i maj 2009 for at sætte EU i stand til at reagere hurtigt på eventuelle nye anmodninger om betalingsbalancestøtte. Pr. 31. december 2014 var der blevet givet tilsagn om i alt 16,6 mia. EUR til Ungarn, Letland og Rumænien, hvoraf de 13,4 mia. EUR blev udbetalt. I 2013 vedtog Rådet et nyt program for forebyggende finansiel støtte til Rumænien på op til 2 mia. EUR. Der kan anmodes om udbetalinger frem til den 30. september 2015. I 2014 blev der ikke foretaget udbetalinger under betalingsbalancemekanismen. Det samlede udestående kapitalbeløb ved udgangen af 2014 var på 8,4 mia. EUR.





Tabel 2: Betalingsbalancestøtte pr. 31.12.2013 (i mia. EUR) Land Tildelt beløb Udbetalt beløb Tilbagebetalt beløb Udestående beløb Lånets gennemsnitlige løbetid (år) Ungarn 6,5 5,5 4,0 1,5 5,0 Letland 3,1 2,9 1,0 1,9 6,6 Rumænien 5,0 5,0 0 5,0 7,0 Rumænien (forebyggende) 2,0 0 0 0,0 0 I alt 16,6 13,4 5,0 8,4 Transaktioner siden den 31. december 2014 I januar 2015 tilbagebetalte Letland og Rumænien henholdsvis 1 200 mio. EUR og 1 500 mio. EUR, hvorved den samlede udestående kapital blev reduceret til 5 700 mio. EUR. Detaljerede oplysninger om transaktioner under betalingsbalancemekanismen findes på: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/balance_of_payments/index_en.htm 2.2.EFSM Med Rådets forordning (EU) nr. 407/2010 af 11. maj 2010 oprettedes den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) på basis af artikel 122, stk. 2, i TEUF. EFSM er fuldt ud understøttet af EU-budgettet og har en samlet udlånskapacitet på op til 60 mia. EUR. Potentielle modtagere af EFSM-støtte er medlemsstater, der oplever vanskeligheder som følge af en alvorlig forværring af de internationale økonomiske og finansielle forhold. Anvendelsen af EFSM er underlagt politiske betingelser inden for rammerne af et økonomisk og finansielt tilpasningsprogram som fastsat i et aftalememorandum indgået mellem Kommissionen og den støttemodtagende medlemsstat, og der følges en beslutningsproces svarende til den, der gælder i forbindelse med betalingsbalancestøtte. Vurderingen af de finansielle behov og den regelmæssige overvågning under programgennemførelsen foretages af Kommissionen i samråd med Den Europæiske Centralbank (ECB) mindst hver sjette måned for så vidt angår de generelle økonomisk-politiske betingelser i tilpasningsprogrammet og hver tredje måned for så vidt angår verifikationen af, at medlemsstaten opfylder de økonomisk-politiske betingelser, der er knyttet til støtten. Eventuelle ændringer af tilpasningsprogrammet drøftes med modtagermedlemsstaten. Rådet træffer med kvalificeret flertal og på forslag af Kommissionen afgørelse om eventuelle tilpasninger af de oprindelige generelle økonomisk-politiske betingelser og skal godkende det reviderede tilpasningsprogram, som den støttemodtagende medlemsstat udarbejder. EFSM blev taget i anvendelse i 2011 til fordel for Irland og Portugal med lånetilsagn på op til henholdsvis 22,5 mia. EUR og 26 mia. EUR. De samlede tilsagn, herunder fra den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF), IMF og andre medlemsstater, beløber sig til henholdsvis 85 mia. EUR og 78 mia. EUR: Tabel 3: Fordeling af tilsagn (i mia. EUR) Land EFSM EFSF IMF Andre I alt Irland 22,5 17,7 22,5 22,3* 85,0 Portugal 26,0 26,0 26,0 78,0 I alt 48,5 43,7 48,5 22,3 163,0 *4,8 mia. EUR fra andre medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Sverige, Danmark) og 17,5 mia. EUR fra den irske stat (Treasury and National Pension Reserve Fund). Siden indførelsen af EFSM er det blevet besluttet at forlænge løbetiderne og nedsætte rentemarginalen, hvilket er blevet anvendt på alle lån. I marts 2014 blev der udbetalt 1 800 mio. EUR til Portugal og 800 mio. EUR til Irland (sidste rate). I november 2014 blev der udbetalt 400 mio. EUR til Portugal (sidste rate). EFSM's samlede udestående udgjorde 46 800 mio. EUR ved udgangen af 2014 (Irland: 22 500 mio. EUR, Portugal: 24 300 mio. EUR). Irland gennemførte EU/IMF's finansielle støtteprogram i februar 2014, mens Portugal afsluttede programmet i juni 2014. Detaljerede oplysninger om EFSM-transaktioner findes på: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/efsm/index_en.htm 2.3.Makrofinansiel bistand

Der ydes makrofinansiel bistand for at hjælpe EU-kandidatlande, potentielle kandidatlande og nabolande med at løse kortsigtede betalingsbalanceproblemer og stabilisere de offentlige finanser samt for at tilskynde til gennemførelsen af strukturreformer. Makrofinansiel bistand ydes som en ekstraordinær og midlertidig foranstaltning og ledsages af strenge økonomisk-politiske betingelser. Makrofinansiel bistand ydes typisk som et supplement til IMF's tilpasningsprogrammer. Den kan ydes i form af lån og/eller gavebistand. Hvis et modtagerland ikke opfylder sine tilbagebetalingsforpligtelser, kan Kommissionen aktivere garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande for at sikre tilbagebetalingen af lånet over fondens egne midler. Hvad angår gennemførelsen af den makrofinansielle bistand til Ukraine, der blev godkendt i 2010 , og som sammen med de midler, der er til rådighed fra en tidligere transaktion, der blev godkendt i 2002, beløber sig til 610 mio. EUR i lån (MFA I), blev aftalememorandummet underskrevet i forbindelse med et topmøde mellem Ukraine og EU i februar 2013. Den første rate på 100 mio. EUR blev udbetalt i maj 2014, og den anden rate på 260 mio. EUR blev udbetalt i november 2014. Den 14. december 2014 besluttede Rådet at stille makrofinansiel bistand til rådighed for Ukraine i form af lån på maksimalt 1 mia. EUR og med en maksimal løbetid på 15 år (MFA II) for at dække Ukraines presserende betalingsbalancebehov som påvist i regeringens IMF-støttede økonomiske program. Den første rate på 500 mio. EUR blev udbetalt i juni 2014, og den anden rate på ligeledes 500 mio. EUR blev udbetalt i december 2014. Den 15. maj 2014 besluttede Europa-Parlamentet og Rådet at stille makrofinansiel bistand til rådighed for Tunesien på op til 300 mio. EUR i form af lån med en maksimal løbetid på 15 år. Der blev ikke foretaget udbetalinger i 2014 i forbindelse med de afgørelser om makrofinansiel bistand, der i 2013 blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet for Georgien (46 mio. EUR, heraf 23 mio. EUR i form af lån), Den Kirgisiske Republik (30 mio. EUR, heraf 15 mio. EUR i form af lån) og Jordan (180 mio. EUR i form af lån alene).



Transaktioner siden den 31. december 2014 Den første rate på 100 mio. EUR blev udbetalt til Jordan den 10. februar 2015. Den 15. april 2015 besluttede Europa-Parlamentet og Rådet at stille makrofinansiel bistand til rådighed for Ukraine i form af et tredje lån (MFA III) på højst 1 800 mio. EUR. Den første rate på 250 mio. EUR blev udbetalt til Ukraine den 21. april 2015 (MFA I). Den første rate på 10 mio. EUR blev udbetalt til Georgien den 21. april 2015. Den første rate på 100 mio. EUR blev udbetalt til Tunesien den 7. maj 2015. Kommissionens årlige rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af makrofinansiel bistand til tredjelande indeholder detaljerede oplysninger om makrofinansielle bistandstransaktioner, som også findes på: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/macro-financial_assistance/index_en.htm. 2.4.Euratom-faciliteten Euratoms lånefacilitet kan anvendes til at finansiere projekter i medlemsstaterne (Rådets afgørelse 77/270/Euratom) eller i visse tredjelande (Ukraine, Rusland eller Armenien) (Rådets afgørelse 94/179/Euratom). I 1990 fastsatte Rådet en lånegrænse på 4 mia. EUR, hvoraf der er truffet afgørelse om ca. 3,7 mia. EUR og allerede er udbetalt 3,4 mia. EUR. I henhold til Rådets afgørelse om låneloftet (77/271/Euratom som ændret) skal Kommissionen underrette Rådet, når de gennemførte transaktioner beløber sig til 3,8 mia. EUR og, hvis det er relevant, foreslå et nyt låneloft. I 2013 vedtog Kommissionen afgørelse C(2013) 3496 om at yde et Euratom-lån på op til 300 mio. EUR i støtte til Ukraines program for sikkerhedsmæssige forbedringer af kernekraftenheder. Lånet træder i kraft, når alle effektivitetskriterier er opfyldt på tilfredsstillende vis. 3.Den Europæiske Unions låntagningsaktiviteter For at finansiere den långivning, som Rådet træffer afgørelse om, er Kommissionen bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkederne på vegne af både Den Europæiske Union og Euratom. Lånoptagelse og långivning gennemføres som såkaldte back-to-back-transaktioner for at undgå rente- eller valutakursrisici for EU-budgettet. Udestående låntagning modsvares af udestående udlån. 3.1.Betalingsbalancemekanismen

I 2014 blev der ikke optaget lån på markedet under betalingsbalancemekanismen. Det samlede beløb, der er rejst til betalingsbalancmekanismen, udgjorde 8,4 mia. EUR ved udgangen af 2014. 3.2.EFSM I 2014 blev der rejst 3 mia. EUR i to transaktioner. I marts 2014 blev der udstedt benchmarkobligationer på 2,6 mia. EUR (med løbetid frem til den 4. april 2024 og kuponrente på 1,875 %) til støtte for Irland og Portugal som led i deres finansielle støttepakker under EFSM. I november 2014 blev der udstedt obligationer på 660 mio. EUR (med løbetid frem til den 4. oktober 2029 og kuponrente på 1,375 %). Af dette beløb blev der anvendt 400 mio. EUR til finansiering af den sidste rate til Portugal under EFSM. Disse EU-obligationer blev mødt af en kraftig efterspørgsel på markedet, hvilket resulterede i overtegnede ordrebøger. Alle vigtige grupper af investorer og især langsigtede investorer (investeringsfonde, formueforvaltere, forsikrings- og pensionsfonde) samt officielle institutioner købte disse obligationer. Udviklingen på det sekundære marked for disse EU-obligationer var positiv og bekræftede EU's status som en stærk emittent af benchmarkobligationer. Ifølge vore beregninger og med input fra 22 banker udgjorde omsætningen på det sekundære marked med EU-benchmarkobligationer 26,3 mia. EUR i 2014 (sammenlignet med 31 mia. EUR i 2013). Det samlede beløb, der er rejst til EFSM, udgjorde 46,8 mia. EUR ved udgangen af 2014. Tabel 4: EU's låntagning til EFSM i 2014 (i mio. EUR) Land Emissions-dato Forfaldsdato Beløb Irland (800), Portugal (1 800) 25.3.2014 4.4.2024 2 600 Portugal (400) 12.11.2014 4.10.2029 400 I alt 3 000 3.3.Makrofinansiel bistand (MFA) I 2014 blev der med succes gennemført fire MFA-låntagningstransaktioner til fordel for Ukraine: 100 mio. EUR den 20. maj, 500 mio. EUR den 17. juni, 260 mio. EUR den 12. november og 500 mio. EUR den 3. december. Den første rate af MFA I, der beløb sig til 100 mio. EUR, blev udbetalt i februar 2014. Finansieringen blev gjort ved at udstede 10-årige obligationer til 2,6 mia. EUR i marts måned (se punkt 3.2 ovenfor), der dermed blev forhøjet til 2.7 mia. EUR. Den første rate af MFA II, der beløb sig til 500 mio. EUR, blev udbetalt i februar 2014. Finansieringen fandt sted ved igen at udstede 10-årige obligationer til 2,6 mia. EUR efter forhøjelsen af samme obligation med 100 mio. EUR i maj, hvorved likviditeten blev forøget yderligere ved at bringe det samlede udestående beløb op på 3,2 mia. EUR. Den anden rate af MFA I, der beløb sig til 260 mio. EUR, blev udbetalt i november 2014. Dette beløb var indeholdt i de obligationer på 660 mio. EUR, der blev udtstedt i november 2014 (se punkt 3.2). Disse obligationer blev udstedt for at finansiere den anden rate af MFA II på 500 mio. EUR, hvorved den blev forøget til 1,16 mia. EUR. Dette markerede for EU-emissioner en ny historisk lav rente på 1,363 %. Det samlede udestående beløb under den makroøkonomiske bistand udgjorde 1 828,6 mio. EUR ved udgangen af 2014. Tabel 5: EU's låntagning til MFA i 2014 (mio. EUR) Land Beskrivelse Emissions-dato Forfaldsdato Beløb Ukraine Ukraine (MFA I) 1. rate 20.5.2014 4.4.2024 100 Ukraine Ukraine (MFA II) 1. rate 17.6.2014 4.4.2024 500 Ukraine Ukraine (MFA I) 2. rate 12.11.2014 4.10.2029 260 Ukraine Ukraine (MFA II) 2. rate 3.12.2014 4.10.2029 500 I alt 1 360

3.4.Euratom I 2014 var der ingen låntagning inden for rammerne af Euratom. 4.Den Europæiske Investeringsbank (EIB) 4.1.EIB's långivningsaktiviteter EIB stiller finansiering til rådighed enten direkte til individuelle investeringsprojekter eller via finansielle formidlere til mindre projekter, som gennemføres af små og mellemstore virksomheder eller lokale myndigheder og kommuner. EIB tilbyder også lånegarantier, teknisk bistand og venturekapital. I 2014 indgik EIB finansieringsaftaler om i alt 77 mia. EUR (sammenlignet med 71,7 mia. EUR i 2013). EIB's finansieringsaktiviteter har indflydelse på EU-budgettet, når de er ledsaget af EU-garantier eller andre EU-budgetmidler. Dette er tilfældet med: -EIB-finansieringstransaktioner der udføres inden for rammerne af det eksterne mandat (der dækker førtiltrædelseslande, nabo- og partnerskabslande, lande i Latinamerika og Asien, Sydafrika). Disse finansieringer ledsages af en EU-budgetgaranti, der dækker statsgældsrisici eller politiske risici. I løbet af andet halvår 2015 vil Kommissionen udsende en særskilt rapport om EIB's eksterne långivningsaktiviteter i 2014 -finansieringsfaciliteter med risikodeling, der indebærer brug af EU-budgettet til støtte for EU-politikker (f.eks. finansieringsfaciliteten med risikodeling i forbindelse med forsknings- og udviklingsprojekter og projektobligationsinitiativet). EIB's finansiering i 2014 i EU-medlemsstaterne udgjorde 69 mia. EUR eller 90 % af EIB's samlede udlån. I 2014 blev der indgået finansieringsaftaler uden for EU til et beløb af 7,8 mia. EUR, hvoraf 4,1 mia. EUR er dækket af en EU-garanti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med finansieringstransaktioner til støtte for investeringsprojekter uden for Unionen ("EU-garantien"). EU-garantien, der blev stillet i henhold til afgørelse 1080/2011/EU, og som udløb den 31. december 2013, blev automatisk forlænget med seks måneder, idet der endnu ikke var blevet vedtaget en ny afgørelse om en EU-garanti til dækning af EIB-transaktioner uden for EU. Den nye afgørelse om en EU-garanti til dækning af EIB-transaktioner uden for EU blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet den 16. april 2014. Garantien beløber sig til i alt 27 mia. EUR plus et fakultativt supplerende beløb på 3 mia. EUR. Aktiveringen af hele eller en del af det fakultative beløb bestemmes af Europa-Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med den almindelige lovgivningsprocedure og på grundlag af resultaterne af en midtvejsevaluering. 4.2.EIB's låntagningsaktiviteter I en kontekst med et volatilt marked forblev gennemførelsesrisikoen høj hele året, især for store benchmarktransaktioner. I første omgang tilgodeså den solide efterspørgsel efter EIB-obligationer en indsnævring af de kortere spreads, især for obligationer i euro. Kreditvurderingsbureauerne fastholdt EIB's AAA-kreditvurdering, især takket være kapitalforøgelsen i 2012. I 2014 beløb EIB's låntagning sig til 61,6 mia. EUR med en gennemsnitlig løbetid på 7,2 år. 5.Sikring af finansiel stabilitet i euroområdet Som reaktion på den globale økonomiske og finansielle krise har medlemsstaterne i euroområdet truffet en række foranstaltninger for at fastholde den finansielle stabilitet i euroområdet og Europa som helhed. Disse foranstaltninger er skitseret nedenfor og er ikke garanteret over EU's budget. Yderligere oplysninger om de tre eksisterende faciliteter findes på: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/index_en.htm 5.1.Den græske lånefacilitet I forlængelse af den enstemmige aftale, som euroområdets finansministre indgik den 2. maj 2010 for at støtte Grækenland, blev der sammen med IMF sammensat et treårigt fælles program omfattende en finansiel hjælpepakke på op til 110 mia. EUR ledsaget af strenge politiske betingelser, som Kommissionen og IMF i samarbejde med ECB forhandlede på plads med de græske myndigheder. Lånene fra medlemsstaterne i euroområdet under det første program beløber sig til 52,9 mia. EUR, mens lånene fra IMF beløber sig til 20,1 mia. EUR. De finansielle betingelser knyttet til faciliteten blev ændret i december 2012 (herunder forlængelse af den endelige løbetid og nedsættelse af rentemarginalen). Den 14. marts 2012 blev et andet økonomisk tilpasningsprogram godkendt af euroområdets finansministre og IMF, hvorved de endnu ikke udbetalte beløb under det første program blev forøget med 130 mia. EUR. I henhold til dette andet program vil der derfor blive ydet finansiel bistand på i alt 164,5 mia. EUR, heraf 19,8 mia. EUR fra IMF. Mens det første program blev udformet som en såkaldt "Inter-creditor Agreement" med en pulje af bilaterale lån fra de deltagende eurolande og med Kommissionen som koordinator og forvalter, finansieres det andet program gennem EFSF.