Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om styrkelse af flerniveaustyringen i forbindelse med fremme af unges deltagelse i beslutningsprocesser

(2021/C 241/03)

RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM MINDER OM

1. artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der bestemmer, at et af målene for Unionens indsats er at fremme de unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa;

2. artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, hvori det hedder, at »Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal«; artikel 10, stk. 3, heri, der giver enhver borger ret til at deltage i Unionens demokratiske liv;

3. artikel 11 og 12 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der bestemmer, at enhver har ret til ytringsfrihed, til frit at deltage i fredelige forsamlinger og til foreningsfrihed; artikel 24 heri, som fastsætter, at børn frit kan udtrykke deres synspunkter, og at der skal tages hensyn hertil i forhold, der vedrører dem, i overensstemmelse med deres alder og modenhed;

4. Rådets resolution om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet: EU-strategien for unge 2019-2027 ( 1 ) , der påpeger vigtigheden af at støtte socialt engagement og et aktivt medborgerskab og sigter mod at sikre, at alle unge har de nødvendige ressourcer til at deltage i samfundet. Resolutionen anerkender også deltagelse ( 2 ) og den globale, europæiske, nationale, regionale og lokale dimension ( 3 )

5. De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling ( 4 ) , der peger på unge som aktive aktører i bæredygtig udvikling; De Forenede Nationers verdensomspændende program for initiativer til fordel for ungdommen ( 5 ) , der opfordrer til unges fulde og effektive deltagelse i samfundslivet;

6. Europarådets europæiske charter om unges medindflydelse i kommunalt og regionalt liv ( 6 ) , der understreger behovet for at styrke unges muligheder for fuldt ud at udnytte deres rettigheder og frihedsrettigheder, navnlig vedrørende deltagelse;

7. Rådets konklusioner om fremme af demokratisk bevidsthed og demokratisk engagement blandt unge i Europa ( 7 ) , der anerkender, at alle unge bør have mulighed for at deltage på en meningsfuld måde i beslutninger om alle forhold, der vedrører dem. De har ret til ytringsfrihed, adgang til information og beskyttelse mod forskelsbehandling;

8. Rådets konklusioner om unges rolle i opbygningen af et sikkert, sammenhængende og harmonisk samfund i Europa ( 8 ) , hvori det hedder, at unge er innovatorer og aktører i forandring, og deres bidrag bør understøttes og befordres aktivt og betragtes som væsentligt i opbygningen af et fredeligt samfund og støtten til demokratisk regeringsførelse;

9. Rådets resolution om fremme af unges politiske deltagelse i det demokratiske liv i Europa ( 9 ) og Rådets resolution om fremme af nye og effektive former for alle unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa ( 10 ) , der styrker den overordnede ungdomsdimension og fremhæver betydningen af at fremme unges aktive og ansvarsbevidste deltagelse i udviklingen af politikker, der berører unges liv;

10. Flash Eurobarometer-undersøgelsen fra 2019 om unge ( 11 ) , der viser, at unge er meget aktive i det demokratiske liv, og at deltagelsen er stigende, idet tre fjerdele af de unge respondenter har været engageret i en eller anden form for organiseret bevægelse;

11. undersøgelsen af ungdomsrepræsentation i EU ( 12 ) , der indikerer, at ungdomssektoren i EU er voksende, og at traditionelle ungdomsstrukturer såsom NGO'er og netværk fortsat spiller en central rolle; undersøgelsen peger også på et behov for mere forskelligartede og fleksible deltagelsesrum,

SOM ANERKENDER,

12. at unge, selv om der er gjort betydelige fremskridt, stadig har færre muligheder for at deltage, er underrepræsenteret i beslutningsprocesserne og står over for mangfoldige udfordringer, der er blevet forstærket af covid-19-pandemien. Hovedudfordringerne ( 13 ) , der forstærkes blandt unge i sårbare situationer, omfatter en højere risiko for arbejdsløshed, jobusikkerhed, fattigdom, udstødelse, marginalisering, forskelsbehandling og ulighed, utilstrækkelige investeringer i udvikling af færdigheder og kompetencer og konsekvenser for den mentale sundhed;

13. at unges voksende sårbarhed hænger sammen med ulige adgang til inklusiv formel uddannelse, ikkeformel og uformel læring og muligheder, overrepræsentation i atypisk beskæftigelse og utilstrækkelig adgang til social beskyttelse, hvilket har en strukturel effekt på unges liv, frigørelse og overgang til selvstændighed, navnlig med hensyn til adgang til bolig, rimelige levevilkår, sundhedspleje og anstændigt arbejde;

14. at der er et presserende behov for, at unge får undervisning i medborgerkundskab af høj kvalitet, der fremmer demokratiske værdier, og at de i mediekundskabsmæssig henseende rustes til at forstå de politiske og samfundsmæssige sammenhænge, opfatte trusler fra desinformation, polarisering og propaganda, og at de oplyses fuldt og frit, så de kan træffe relevante valg og beslutninger;

15. at Det Europæiske Råds nye strategiske dagsorden 2019-2024 ( 14 ) og Kommissionens arbejdsprogram for 2021 ( 15 ) anerkender unges rolle i opbygningen af et klimaneutralt, grønt, retfærdigt, digitalt og socialt Europa, fremme af bæredygtige forbrugs- og produktionsmønstre og gennemførelse af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og Parisaftalen om klimaændringer;

16. at ikkeformel og uformel læring spiller en central rolle, f.eks. i spørgsmål om medborgerskab og deltagelse, at de er indlejret i den europæiske dagsorden for ungdomsarbejde ( 16 ) og sigter mod at styrke og udvikle samarbejdet mellem de forskellige aktører, der er involveret i ungdomsarbejde på flere områder, i overensstemmelse med »Bonnprocessen« og gennemførelsen af en strategisk ramme for udvikling af ungdomsarbejde ( 17 )

MENER FØLGENDE:

17. Unge yder væsentlige bidrag til videreudviklingen af samfundet. Beslutninger, der træffes i dag, påvirker deres liv både nu og i fremtiden. Unge er berørt af spørgsmål, der er tværsektorielle og vedrører hele den politiske dagsorden, hvorfor engagement og inddragelse af dem i at finde svar på samfundsmæssige, miljømæssige, digitale, økonomiske, kulturelle og politiske udfordringer er afgørende for at fremme det demokratiske princip om repræsentation. Det bør sætte de unge i stand til at tage ansvar for deres eget liv, lære, få medindflydelse på opbygningen af modstandsdygtige, sammenhængende, inklusive, klimaneutrale, velstående, retfærdige og bæredygtige samfund og bidrage til Europas genopretning i forbindelse med større krisesituationer, såsom covid-19-pandemien, og til den digitale og den grønne omstilling.

18. Af hensyn til en effektiv tilgang til flerniveaustyring ( 18 ) på ungdomsområdet og navnlig unges deltagelse er det vigtigt at støtte iværksættelse og udvikling af ungdomsrepræsentation på alle niveauer ( 19 ) , anerkende unges ret til selvorganisering og deltagelse og skabe muligheder herfor. Anerkendelse af og støtte til ungdomsorganisationer og -strukturer, der sikrer et gunstigt miljø på alle niveauer, er uomgængelig for unges effektive, meningsfulde og bæredygtige deltagelse i beslutningsprocesserne.

19. EU-strategien for unge 2019-2027 ( 20 ) henviser til unges deltagelse i det demokratiske liv, støtter socialt engagement og aktivt medborgerskab og sigter mod at sikre, at alle unge har de nødvendige ressourcer til at deltage i samfundet, idet der lægges vægt på virkeliggørelsen af unges vision og mål for Europa gennem alle interessenters mobilisering af politiske værktøjer på EU-plan samt foranstaltninger på nationalt, regionalt og lokalt plan.

20. De 11 europæiske ungdomsmål ( 21 ) fokuserer på unges vision for Europa, identificerer tværsektorielle områder, der påvirker unges liv, og afspejler prioriteter, der er vigtige for dem, herunder unges egen deltagelse i det europæiske ungdomsmål #9, »Rum og deltagelse for alle«.

21. Unges deltagelse handler om at udøve rettigheder og have muligheder for, lige adgang og støtte til samt ansvar for at deltage i og påvirke beslutninger og systematisk engagere sig i tiltag og aktiviteter, der bidrager til at styrke et samfund baseret på EU's værdier.

22. Unges deltagelse handler også om at forhindre en indskrænkning af civilsamfundets rum, der har betydelig indvirkning på beslutningsprocesserne og skaber yderligere udfordringer for unge, ungdomsorganisationer og -strukturer og ungdomsarbejdere.

23. EU's ungdomsdialog ( 22 ) har i de seneste ti år været medvirkende til at fremme unges deltagelse på alle niveauer gennem inddragelse af ungdomsråd, nationale arbejdsgrupper og andre aktører på ungdomsområdet, samtidig med at den har fremmet den strukturelle dialog med relevante beslutningstagere. Unge civilsamfundsaktører, navnlig Det Europæiske Ungdomsforum, internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer og nationale ungdomsråd, har ydet et værdifuldt bidrag til unges repræsentation i beslutningsprocessen på EU-plan, bl.a. gennem Den Europæiske Unions ungdomskonferencer.

24. Tilrettelæggelsen af ungdomspolitikken varierer fra medlemsstat til medlemsstat på grund af de forskellige politiske, kulturelle, historiske, samfundsmæssige og geografiske forhold. De har forskellige rammer (f.eks. den retlige ramme for udvikling af ungdomspolitik, de valgte organers/lovgivningsmæssige strukturers rolle eller de emner, der er omfattet af ungdomspolitikkerne) og forskellige gennemførelsesmodeller (f.eks. horisontal, vertikal eller tværsektoriel koordinering, gennemførelsesbeføjelser på forskellige niveauer i den offentlige forvaltning) ( 23 )

25. Unge, der udtrykker sig i en bred og varieret vifte af formater og geografiske sammenhænge, udgør grundlaget for ungdomsrepræsentation og deltagelse. Disse formater omfatter organisationer og ikkeformelle grupper fra bymiljøer til landdistrikter og fjerntliggende områder ( 24 ) , strukturer for ungdomsarbejde, ungdomsråd og ungdomsorganisationer på alle niveauer samt unge, der ikke er en del af eksisterende strukturer eller organisationer,

FREMHÆVER FØLGENDE:

26. Det er afgørende, at alle unge har lige muligheder for deltagelse, inddragelse og myndiggørelse i relevante beslutningsprocesser på alle niveauer. En sådan deltagelse er vigtig ikke blot af hensyn til kvaliteten af ungdomspolitikkerne, men også for alle andre tværgående politikker, der berører unge. Det handler om unges personlige, sociale, kulturelle og intellektuelle udvikling og deres overgang til voksenlivet ( 25 )

27. Unges deltagelse skaber en følelse af tilhørsforhold, medborgerskab og solidaritet og gør de politiske processer mere gennemsigtige og forpligtende over for unge. Samtidig styrker unges deltagelse de unges stilling og hjælper dem med at udvikle selvtillid og en følelse af initiativ, ejerskab og ansvar og sætter dem således i stand til at erhverve og udvikle erfaringer og færdigheder, der er relevante i demokratisk og professionel henseende, på områder som kritisk tænkning, kommunikation, forhandling og holdånd.

28. Integration af flerniveaustyringen i forbindelse med fremme af unges deltagelse i beslutningsprocesser fremmer inklusive og modstandsdygtige samfund, styrker social, civil og territorial samhørighed og styrker forbindelserne mellem politikker på europæisk og lokalt plan gennem konkrete initiativer som Den Europæiske Ungdomshovedstad og Aktive unge-projektet »Europe goes local« under Erasmus+ ( 26 ) . Samtidig styrker den de unges stilling ved at skabe muligheder for, at de kan udmønte og forbedre den viden, de færdigheder, kompetencer og indstillinger, som er nødvendige for dem for at kunne deltage fuldt ud i forskellige samfundsmæssige sammenhænge og være rustet til fremtidige udfordringer.

29. Den digitale omstilling af vores demokratier ( 27 ) medfører et behov for at udforske og fremme innovative og alternative former for deltagelse, såsom digitale demokrativærktøjer, samtidig med at udfordringerne ved deltagelse i det digitale rum og nogle unges begrænsede adgang til internettet eller digitale teknologier eller mangel på færdigheder og viden, der er nødvendig for at udnytte dem, anerkendes. Derfor er der behov for at give adgang og levere skræddersyede løsninger til støtte for unges deltagelse i det demokratiske liv ved hjælp af digitale redskaber og inddrage unge på en inklusiv måde.

30. Politikker, der skaber flere muligheder for unge og giver dem mulighed for at deltage fuldt ud i samfundet, skal støttes yderligere. I denne forbindelse skal den rolle, som ungdomsarbejde, ikkeformel og uformel læring og effektiv dialog med alle unge spiller, styrkes inden for rammerne af en tværsektoriel tilgang til områder som socialpolitik, beskæftigelse, uddannelse, digitalisering, sundhedspleje, boliger, kultur og miljø.

31. Effektiv deltagelse af unge ( 28 ) i samfundet kræver inddragelse af en række centrale aspekter i overvejelserne, f.eks.: kortlægning af ungdomspolitikkens tilrettelæggelse, benchlearning ( 29 ) om ungdomspolitiske mekanismer på alle niveauer, uddannelse af offentligt ansatte i spørgsmål vedrørende unges deltagelse og kortlægning af unges rolle og ansvar i forbindelse med udformning, udvikling, gennemførelse og evaluering af politik;

BEMÆRKER FØLGENDE:

32. De idéer og holdninger, som de unge gav udtryk for på EU's ungdomskonference i marts 2021, hvor de skitserede en række initiativer, der giver værdifuld inspiration til tiltag for beslutningstagere, ungdomsorganisationer og unge selv med henblik på at fremme demokrati blandt unge på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. Disse idéer og holdninger vedrører: — oprettelse af mekanismer på de relevante niveauer til høring af unge om nationale, regionale og lokale politiske spørgsmål — tilrettelæggelse af ikkeformel læring og uddannelse i fortalervirksomhed for unge, herunder unge med færre muligheder — nedsættelse af valgretsalder og stemmeret til 16 år kombineret med undervisning i medborgerkundskab for at tilskynde og sætte unge i stand til at deltage aktivt i valg — identificering og fremme af anvendelsen af offentlige rum, der er til rådighed for unge, og strømlining af oplysninger herom — fælles udvikling og vedtagelse af EU-retningslinjer og kvalitetsmærker for at sikre alle unge adgang til ungdomsvenlige, sikre og inklusive digitale rum — oprettelse af platforme for bistand til ungdomsledede bottom-up-initiativer og ungdomsorganisationer på lokalt og regionalt plan — udvidelse af skolernes læseplaner og diversificering af aktørerne gennem inddragelse af ikkestatslige organisationer med henblik på at fremme udviklingen af kreativ tænkning, aktivt medborgerskab og beslutningstagning i praksis gennem ikkeformel uddannelse;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL I OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET OG PÅ DE RELEVANTE NIVEAUER

33. at styrke alle unges stilling gennem uddannelse, ungdomsorienteret information, feedback, ikkeformel og uformel læring, ungdomsarbejde og andre praksisser, der bidrager til informeret og kritisk deltagelse i beslutningsprocesser på flere niveauer;

34. på passende vis at fremme og støtte oprettelse eller forbedring af bæredygtige strukturer for flerniveaustyring med henblik på at lette unges deltagelse i beslutningsprocesser og fastlæggelse af dagsordener og samtidig tilskynde til mange forskellige ikkeformelle deltagerbaserede løsninger. Dette kræver anerkendelse af, støtte til og fuld inddragelse af ungdomsorganisationer, ungdomsarbejdere, unge fagfolk, ungdomsledere ( 30 ) , skoler, lærere, coaches, trænere og andre relevante aktører. Der bør gøres en særlig indsats for at nå ud til og styrke de unges stilling, der ikke er involveret i formelle strukturer og organisationer;

35. navnlig i ugunstigt stillede miljøer samt landdistrikter og fjerntliggende områder at fremme og støtte tilgængelige fysiske, digitale og hybride løsninger, der letter alle unges effektive deltagelse og engagement i beslutningsprocesser på alle niveauer på tværs af sektorer, med henblik på at give dem åbne og sikre rum og muligheder for personlig, social, kulturel og faglig udvikling;

36. at skabe lige og retfærdige muligheder og støtte unges deltagelse og engagement i enhver form på alle niveauer. Denne tilgang gælder alle spørgsmål, der berører unge, f.eks. bolig, uddannelse og anstændigt arbejde, bæredygtig udvikling, klimaændringer, menneskerettigheder, lighed og solidaritet mellem generationerne, ligestilling mellem kønnene, kapacitetsopbygning og følgerne af digitaliseringen i overensstemmelse med tilsagnet om at »ikke at lade nogen i stikken« ( 31 )

37. hvor det er relevant, at etablere eller opretholde synergier og samarbejde mellem ungdomsrelaterede politikområder og programmer, navnlig mellem uddannelser inden for ungdomsarbejde og ungdomsforskere, med henblik på at fremme kritisk tænkning, tilvejebringe omfattende oplysninger om beslutningsprocesser på alle niveauer og øge unges forståelse, engagement og effektive og meningsfulde deltagelse;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG EUROPA-KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG PÅ DE RELEVANTE NIVEAUER UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET

38. at integrere og støtte aktive og bæredygtige strukturer for unges deltagelse i tilrettelæggelsen af politikker for og med unge på alle niveauer og på alle områder og samtidig give dem til pålidelige data, dokumentation og forpligtende og regelmæssigt reviderede beslutningsprocesser på grundlag af deltagelsesprocesser såsom EU's ungdomsdialog og andre ordninger på de forskellige politikområder, der har til formål at fremme unges deltagelse;

39. at støtte den videre udvikling og gennemgang af tilgange, der har til formål at øge unges deltagelse i beslutningsprocesser på alle niveauer. Dette kan bygge på eksisterende koncepter og mekanismer og på det arbejde, der foregår i Europarådet, medlemsstaterne og civilsamfundets organisationer på dette område. Disse tilgange bør inddrage unge, ungdomsarbejdere, ungdomsorganisationer (herunder lokale ungdomsråd), fagfolk, ungdomsforskere og politiske beslutningstagere på alle niveauer og fra alle relevante sektorer;

40. fuldt ud at udnytte relevante EU-programmer (bl.a. Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps) til at fremme og støtte viden, udveksling af praksis og gensidige læringsaktiviteter samt udformning, udvikling, gennemførelse og evaluering af mekanismer for unges deltagelse baseret på en tilgang med flerniveaustyring;

41. hvor det er relevant, at gøre effektiv brug af oversigten over EU's ungdomspolitik ( 32 ) og i nødvendigt omfang tage hensyn til de konsekvensanalyser, der bl.a. sammenligner omfanget af unges deltagelse i beslutningsprocesser og de regionale og lokale karakteristika med hensyn til demografi, trivsel, demokratisk engagement og bæredygtig udvikling;

42. fortsat at fremme EU's ungdomsdialog og de nationale arbejdsgrupper, der er nedsat i medlemsstaterne, og, hvor det er relevant, at forbeholde de nationale ungdomsråd en central rolle med henblik på at udnytte denne ramme i andre høringsprocesser, f.eks. i forbindelse med konferencen om Europas fremtid og initiativet et nyt europæisk Bauhaus,

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL

43. at tilrettelægge en peerlæringsaktivitet på ungdomsområdet med det formål at udveksle viden og erfaringer om, hvordan unges effektive deltagelse i beslutningsprocesser på alle niveauer og på alle politikområder kan fremmes, således at der skabes en fælles forståelse af begrebet flerniveaustyring;

44. at bidrage til videns- og kapacitetsopbygning om unges deltagelse i beslutningsprocesser på flere niveauer, herunder om muligt gennem Youth Wiki, ungdomsforskningsnetværk og samarbejde med internationale organisationer såsom Europarådet, De Forenede Nationer, OECD og andre relevante organer;

45. hvor dette er relevant, at udnytte Den Europæiske Ungdomsportal til at skabe kontakter med unge gennem onlinedialoger og -høringer;

OPFORDRER ALLE AKTØRER, DER ER INVOLVERET I EUROPÆISKE SAMARBEJDSAKTIVITETER PÅ UNGDOMSOMRÅDET, TIL AT STRÆBE EFTER

46. at indføre gennemsigtige procedurer, der gør det muligt for unge at blive direkte involveret i beslutningsprocesserne, enten individuelt for så vidt angår ungdomsledere, eller gennem ungdomsorganisationer, ungdomsarbejdere, lærere, forskere, journalister eller andre ungdomsrelaterede strukturer eller ikkeformelle grupper. Denne deltagelse bør vedrøre alle spørgsmål, der påvirker unges liv, på et tværsektorielt grundlag og samtidig fremme synergier og samarbejde i fælles beslutningsprocesser, fælles ansvar og gennemførelse af løsninger;

47. at udvide omfanget og viften af muligheder for aktører inden for formel uddannelse og uformel og ikkeformel læring for at samarbejde om at øge unges deltagelse i beslutningsprocesser og støtte forskellige former for at »lære at deltage« fra en tidlig alder, da dette øger mulighederne for livslang deltagelse ( 33 )

(1) EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1.

(2) »I erkendelse af at alle unge er en ressource for samfundet, bør alle politikker og aktiviteter, der vedrører unge, værne om unges ret til at deltage i udformningen og gennemførelsen af og opfølgningen på de politikker, der berører dem, gennem en meningsfyldt deltagelse for unge og ungdomsorganisationer. I denne sammenhæng bør der udformes politikker, der tager hensyn til de ændringer, der er en følge af digital kommunikation, og som berører et demokratisk engagement og et aktivt medborgerskab.«

(3) »For at sikre en bæredygtig indvirkning på unge er det vigtigt, at der ved gennemførelsen af EU's ungdomspolitik tages hensyn til de indbyrdes forbindelser med regionale og lokale niveauer, og at der udføres aktiviteter for at støtte ungdomspolitikker på græsrodsniveau. Samtidig bør unges synspunkter tages i betragtning, når der behandles globale spørgsmål.«

(4) https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E.

(5) https://www.un.org/development/desa/youth/world-programme-of-action-for-youth.html.

(6) 1992, revideret europæisk charter om unges medindflydelse i kommunalt og regionalt liv, 2003 og 2015.

(7) EUT C 415 af 1.12.2020, s. 16.

(8) EUT C 195 af 7.6.2018, s. 13.

(9) EUT C 417 af 15.12.2015, s. 10.

(10) EUT C 169 af 9.6.2011, s. 1.

(11) Flash Eurobarometer 478: How do we build a stronger, more united Europe? The views of young people – https://data.europa.eu/euodp/fr/data/dataset/S2224_478_ENG.

(12) Study on the landscape of youth representation in the EU, 2019 – https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/57e87ca0-900d-11ea-812f-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search.

(13) Partnerskab mellem EU og Europarådet på ungdomsområdet: »Towards a better understanding of the impact of Covid-19 on the youth sector« – https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/72351197/Summary+13+Oct+2020.pdf/c8808ff7-25be-f7f9-3504-b2a189a64bd0; Europa-Parlamentet: »Covid-19: MEP'er opfordrer til at forebygge varige skader for unge og sport og idræt (januar 2021) – https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20210122IPR96224/covid-19-meps-ask-to-prevent-lasting-damage-on-youth-and-on-sport; OECD's policyrespons på coronavirus (covid-19): »Youth and COVID-19: Response, recovery and resilience« (juni 2020) – https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/youth-and-covid-19-response-recovery-and-resilience-c40e61c6/; ILO, Youth employment – https://www.ilo.org/global/topics/youth-employment/lang--en/index.htm.

(14) https://www.consilium.europa.eu/media/39914/a-new-strategic-agenda-2019-2024.pdfhttps://www.consilium.europa.eu/media/39925/a-new-strategic-agenda-2019-2024-da.pdf.

(15) https://ec.europa.eu/info/publications/2021-commission-work-programme-key-documents_da.

(16) Resolution om rammerne for fastlæggelse af en europæisk dagsorden for ungdomsarbejde – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX:42020Y1201(01).

(17) Tredje Europæiske Kongres om Ungdomsarbejde, sluterklæring –

https://www.eywc2020.eu/downloads/doctrine/WebforumVeranstaltungenWebsiteBundle:Media-file-54/EN_3rd%20EYWC_final%20Declaration.pdf.

(18) Jf. definitionen i bilaget.

(19) Jf. definitionen i bilaget.

(20) EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1.

(21) EU-strategien for unge, bilag 3, ibid.

(22) EUT C 189 af 5.6.2019, s. 1.

(23) »Insights into youth policy governance«, Ungdomspartnerskabet, 2018 –

https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/47261953/122018-Insights_web.pdf/99400a12-31e8-76e2-f062-95abec820808.

(24) EUT C 193 af 9.6.2020, s. 3.

(25) Sluterklæringen fra Lisboa+21.

(26) https://www.europegoeslocal.eu/about/.

(27) Meddelelse fra Kommissionen om handlingsplanen for europæisk demokrati –

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=COM%3A2020%3A790%3AFIN&qid=1607079662423.

(28) »Insights into youth policy governance«, Ungdomspartnerskabet, 2018 –

https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/47261953/122018-Insights_web.pdf/99400a12-31e8-76e2-f062-95abec820808.

(29) Jf. definitionen i bilaget.

(30) Ved ungdomsledere forstås i disse konklusioner også unge, der påtager sig lederroller uden at være en del af en formel organisation eller struktur.

(31) FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling.

(32) Som udarbejdet af den i 2019 nedsatte ekspertgruppe inden for rammerne af EU-strategien for unge (2019-2027) og arbejdsplanen 2019-2021 i forbindelse hermed.

(33) Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring (EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1).