GLOSSAR

EGF : Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen

ESF : Den Europæiske Socialfond

EU-merværdi : EU-merværdi er den værdi, som en EU-foranstaltning tilfører ud over den, som ville være blevet skabt, hvis medlemsstaterne handlede alene.

GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion : Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion

GD for Budget : Generaldirektoratet for Budget

Indkomststøtte til arbejdstagere : Udgifter, som afholdes kontant som kompensation for arbejdsløshed. De omfatter afskedigelsesgodtgørelser, som betales af offentlige midler, samt pensioner til personer, som ikke har nået den "normale" pensionsalder, såfremt disse betalinger afholdes, fordi de pågældende er uden arbejde, eller af arbejdsmarkedspolitiske hensyn. Jf. "An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database", OECD, 2007.

OECD : Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling. I øjeblikket er 21 EU-medlemsstater medlemmer af OECD.

RESUMÉ

I. Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet i 2006 for at vise EU’s solidaritet med arbejdstagere, der rammes af masseafskedigelser. Sigtet med EGF er at fremme de afskedigede arbejdstageres reintegration på arbejdsmarkedet ved at yde finansiel støtte til tidsbegrænsede og samordnede pakker af individualiserede tilbud. Sådanne pakker omfatter aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger såsom uddannelse, hjælp til start af egen virksomhed, coach-ing og hjælp til genplacering. De omfatter også ofte indkomststøtte og andre godtgørelser, der udbetales til arbejdstagere.

II. Den Europæiske Socialfond (ESF) støtter også afskedigede arbejdstagere, navnlig gennem programmer for livslang læring. Men mens formålet med ESF er at afhjælpe langsigtet strukturel uligevægt, blev EGF udformet til at afhjælpe kortsigtede nødsituationer på ad hoc-basis.

III. Pr. 31. december 2012 beløb EGF-støttepakkerne sig til 627 millioner euro fordelt på 89 godkendte ansøgninger fra medlemsstaterne. EGF medfinansierer foranstaltninger med op til 50 % eller 65 %, mens resten betales af den berørte medlemsstat.

IV. Retten konkluderede følgende:

a) Næsten alle de arbejdstagere, der var berettigede til EGF-støtte, blev tilbudt individuelt tilpassede og velkoordinerede foranstaltninger.

b) De enkelte EGF-foranstaltninger kan også være berettigede til støtte under ESF, og nogle medlemsstater foretrak at anvende ESF frem for EGF.

c) Der var ikke fastsat kvantitative mål for reintegration. De oplysninger, der foreligger, er heller ikke tilstrækkelige til, at man kan vurdere, hvor effektive foranstaltningerne er med hensyn til at reintegrere arbejdstagerne på arbejdsmarkedet.

d) EGF tilførte EU-merværdi, når den blev brugt til at medfinansiere tilbud til afskedigede arbejdstager eller godtgørelser, som ikke normalt findes i medlemsstaternes arbejdsløshedsunderstøttelsesordninger.

e) I alle de undersøgte sager konstaterede Retten imidlertid foranstaltninger, hvori indgik indkomststøtte, som under alle omstændigheder ville være blevet betalt af medlemsstaterne. Seksten af de 19 medlemsstater, der modtog støtte fra EGF, medtog indkomststøtteforanstaltninger i deres pakker. Samlet set tegnede indkomststøtteforanstaltningerne sig for 33 % af de omkostninger, der var blevet godtgjort for samtlige EGF-sager.

f) Godkendelsesproceduren, som omfatter en ad hoc-budgetprocedure, er meget lang. Det hæmmer EU’s solidaritet med de afskedigede arbejdstagere, som foranstaltningerne er rettet imod.

V. Retten anbefaler følgende:

a) Medlemsstaterne og Kommissionen bør træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at der foreligger ajourførte og pålidelige data, der både gør det muligt at overvåge målopfyldelse og at sammenligne resultaterne af de forskellige foranstaltninger.

b) Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen bør overveje kun at yde EU-støtte til foranstaltninger, som sandsynligvis vil tilføre EU-merværdi, frem for at finansiere allerede eksisterende nationale indkomststøtteordninger for arbejdstagere.

c) Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen bør — som et alternativ til den nuværende EGF-ordning — overveje, om det er muligt at tilpasse ESF og fondens tildeling af midler, så arbejdstagere, som er berørt af masseafskedigelser, kan støttes hurtigere.

INDLEDNING

1. Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet i 2006 for at vise EU’s solidaritet med arbejdstagere, som rammes af masseafskedigelser. Sigtet med EGF var at fremme arbejdstagernes reintegration på arbejdsmarkedet ved at yde finansiel bistand til tidsbegrænsede og samordnede pakker af individualiserede tilbud [1]. Sådanne pakker omfatter aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger såsom uddannelse, hjælp til start af egen virksomhed, coaching og hjælp til genplacering. De omfatter også ofte indkomststøtte og andre godtgørelser, der udbetales til arbejdstagere.

2. EGF indgår ikke i den flerårige finansielle ramme. Det betyder, at hver enkelt ansøgning om EGF-støtte, som en medlemsstat indgiver, først er genstand for en grundig vurdering i Kommissionen og derefter skal godkendes af EU’s budgetmyndighed (Rådet og Europa-Parlamentet). Kommissionen deler forvaltningen af EGF med medlemsstaterne.

3. Den Europæiske Socialfond støtter også afskedigede arbejdstagere, navnlig gennem programmer for livslang læring. Men mens formålet med ESF er at afhjælpe langsigtet strukturel uligevægt, blev EGF udformet til at afhjælpe kortsigtede nødsituationer på ad hoc-basis.

4. EGF støtter arbejdstagere, som afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen (500 afskedigelser eller mere [2] i en eller flere virksomheder i EU), hvis disse afskedigelser har en betydelig skadelig indvirkning på den regionale eller lokale økonomi ("handelskriteriet"). I den forbindelse skal de ansøgende medlemsstater kunne påvise, at afskedigelserne vil afstedkomme en betydelig stigning i importen til EU, et hurtigt tab af markedsandele for EU i en given sektor eller udflytning af økonomiske aktiviteter til tredjelande.

5. Som en undtagelse omfattede EGF fra 1. maj 2009 til 31. december 2011 også arbejdstagere, som var blevet afskediget som en direkte følge af den globale finansielle og økonomiske krise ("krisekriteriet") [3].

6. Da virkningerne af krisen ødelagde den danske skibsbygningsindustri, medførte det for eksempel afskedigelser. I denne medlemsstat støttede EGF de afskedigede arbejdstagere fra det sidste danske skibsværft (jf. foto 1). Et andet eksempel er forsyningsvirksomhederne til bilindustrien i Tyskland, som var særligt hårdt ramt i regionerne Niedersachsen og Nordrhein-Westfalen (jf. foto 2).

7. Fra 9. marts 2007 (datoen for den første ansøgning) til 31. december 2012 blev der i alt ydet 627 millioner euro (379 millioner euro fra EU-budgettet og 247 millioner euro fra medlemsstaterne) i EGF-støtte til 89 godkendte ansøgninger [4] fra et maksimalt årligt budgetloft på 500 millioner euro i perioden 2007-2013. EGF medfinansierer foranstaltninger med en sats på 50 % eller 65 % [5], mens de resterende midler kommer fra den berørte medlemsstat.

8. Det er på nuværende tidspunkt planen, at EGF skal løbe indtil den 31. december 2013. Kommissionen har imidlertid foreslået at fortsætte med en ny EGF-forordning indtil 31. december 2020 [6].

Foto 1

+++++ TIFF +++++

© Lindø Industripark A/S.

Foto 2

+++++ TIFF +++++

© Den Europæiske Revisionsret.

REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODEN

9. Det overordnede formål med revisionen var at vurdere den merværdi, EGF havde tilført med hensyn til at øge de afskedigede arbejdstageres muligheder for så hurtigt som muligt at vende tilbage til arbejdsmarkedet. Retten undersøgte navnlig følgende spørgsmål:

a) Fik alle de berørte arbejdstagere individuelt tilpassede tilbud, og blev de aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, som EGF finansierede, koordineret med andre tilsvarende foranstaltninger (dvs. ESF og medlemsstaternes foranstaltninger)?

b) Var EGF effektiv med hensyn til reintegration på arbejdsmarkedet?

c) Er det sandsynligt, at denne type foranstaltninger vil kunne tilføre EU-merværdi?

d) Blev godkendelsesproceduren gennemført rettidigt?

10. Revisorerne undersøgte otte sager på stedet i fire medlemsstater (to sager i henholdsvis Danmark, Tyskland, Irland og Litauen), hvor EGF blev anvendt. Disse sager tegnede sig for 67 millioner euro ud af de 627 millioner euro (10,7 %) i EGF-støtte, som der var indgået forpligtelser for frem til 31. december 2012. Stikprøven på otte sager omfattede kun gennemførte sager og afspejlede EU-økonomiernes forskellige størrelse, de berørte økonomiske sektorers forskellighed og vigtige forskelle i interventionskriterierne (jf. tabel 1).

TABEL 1

Oversigt over de EGF-sager, som indgik i revisionen [9999]

Kilde: Europa‑Kommissionen.

Medlems-Stat | Sagsnavn | Sagsnummer | Sektor | Kriterium | Betalingsmåned |

Tyskland | Nokia | EGF/2009/002 | Telekommunikation | Handel | 12/2009 |

Karmann | EGF/2009/013 | Bilindustrien | Handel | 06/2010 |

Danmark | Danfoss Group | EGF/2009/015 | Mekanik | Krise | 11/2010 |

Odense Steel Shipyard (I) | EGF/2010/025 | Skibsbygning | Krise | 08/2011 |

Irland | Dell | EGF/2009/008 | It-udstyr | Krise | 03/2010 |

SR Technics | EGF/2009/021 | Luftfartsteknik | Krise | 12/2010 |

Litauen | AB Snaige | EGF/2009/010 | Husholdningsapparater | Krise | 06/2010 |

"Construction" | EGF/2009/017 | Byggesektoren | Krise | 06/2010 |

11. Revisionen dækkede perioden fra 1. januar 2007 til 31. december 2012 og omfattede interview, gennemgang af dokumenter i Kommissionen og hos myndighederne i de fire reviderede medlemsstater samt en analyse af data om procentsatser for reintegration. Revisionen i medlemsstaterne omfattede også afholdelse af otte fokusgruppemøder, hvor de forskellige lokale aktører (uddannelsesinstitutioner, forvaltninger og arbejdsmarkedets parter) kunne udveksle synspunkter (jf. foto 3).

12. Revisorerne analyserede også resultaterne af Kommissionens midtvejsevaluering af EGF [7]. Rapporten om midtvejsevalueringen fra december 2011 omfattede de første 15 sager [8], som EGF medfinansierede i otte medlemsstater. En af disse sager (Nokia, Tyskland) indgik i den stikprøve, som Retten reviderede på stedet.

13. Endelig gennemførte Retten en spørgeundersøgelse i en række medlemsstater (Bulgarien, Estland, Cypern, Letland, Luxembourg, Ungarn, Slovakiet og Det Forenede Kongerige) for at undersøge årsagerne til, at de ikke anvendte EGF.

Foto 3

+++++ TIFF +++++

© Den Europæiske Revisionsret.

BEMÆRKNINGER

NÆSTEN ALLE ARBEJDSTAGERE FIK TILBUDT INDIVIDUELT TILPASSEDE OG VELKOORDINEREDE FORANSTALTNINGER

14. For at vise solidaritet med alle berørte arbejdstagere skulle der ikke alene tilbydes individualiserede foranstaltninger til de arbejdstagere, der var blevet afskediget fra den berørte hovedvirksomhed, men også til arbejdstagere hos denne virksomheds underleverandører.

15. I de sager, der indgik i revisionen, kunne næsten alle berørte arbejdstagere deltage i EGF-foranstaltningerne. Der blev ikke konstateret tilfælde, hvor potentielle støttemodtagere med vilje var blevet udelukket.

16. I de sager, som vedrørte Karmann and Dell konstaterede Retten imidlertid, at et ukendt antal afskedigede arbejdstagere, som tidligere havde været ansat hos de berørte virksomheders leverandører, ikke var omfattet af nogen støtteforanstaltning under EGF [9]. De vigtigste årsager til, at de ikke var omfattet af foranstaltningerne, var, at det var svært for medlemsstaterne at vurdere, hvilke leverandører der var berørt.

TILBUDDENE VAR TILPASSET DE ENKELTE ARBEJDSTAGERES BEHOV

17. De tjenester, som de potentielle støttemodtagere fik tilbudt, var generelt skræddersyede til disses behov, og der var derfor stor sandsynlighed for, at de ville give resultater. Dette positive aspekt, som allerede var blevet påpeget i midtvejsevalueringen, blev bekræftet af Rettens vurdering af de otte EGF-sager, som indgik i revisionen. I tekstboks 1 beskrives en række konkrete eksempler på individualiserede tilbud.

18. I Irland fremgik forbindelsen mellem de individualiserede tilbud og de faktiske arbejdsmarkedsbehov ikke altid af ansøgningerne. Det var således på dette stadie ikke fastslået, om de foreslåede foranstaltninger var de bedst egnede til at støtte reintegrationen af de afskedigede arbejdstagere.

EGF-FORANSTALTNINGERNE VAR GENERELT GODT KOORDINERET MED DE NATIONALE FORANSTALTNINGER OG ESF

19. For at maksimere EGF-foranstaltningernes effekt er det fastsat i EGF-forordningen, at de altid skal have form af en samordnet pakke af individualiserede tilbud. Der menes hermed, at tilbuddene skal samordnes med foranstaltninger, der er iværksat inden eller iværksættes samtidig med de individualiserede tilbud, der medfinansieres af EGF [10]. Medlemsstaterne skal også koordinere deres interventioner med strukturfondene [11], navnlig ESF.

20. Retten bemærkede, at medlemsstaterne generelt koordinerede EGF effektivt med ESF og de nationale arbejdsmarkedsforanstaltninger. Eksisterende ESF-foranstaltninger blev normalt kompletteret med supplerende EGF-foranstaltninger, som var specifikt udformet til at opfylde arbejdstagernes behov.

21. I de otte sager, som indgik i revisionen, konstaterede Retten heller ikke tilfælde, hvor de forskellige foranstaltninger overlappede hinanden, eller hvor enkeltpersoner havde modtaget dobbeltfinansiering.

TEKSTBOKS 1

TRE EKSEMPLER PÅ PAKKER AF INDIVIDUALISEREDE TILBUD I IRLAND OG DANMARK

I Dell-sagen ydede de irske myndigheder støtte til børnepasning og tilbød fjernundervisning. Lokale erhvervsråd (County and City Enterprise Boards) afholdt særlige kurser for afskedigede arbejdstagere fra Dell (start din egen virksomhed) og tilbød hjælp til at klare de administrative procedurer.

I sagen SR Technics var nogle af kurserne, f.eks. kurserne i luftfartsteknik hos de irske luftfartsmyndigheder, blevet lavet specielt. Såfremt der ikke kunne tilbydes relevante kurser, der specifikt var rettet mod de afskedigede arbejdstagere, blev der ydet tilskud, så disse kunne deltage i passende kurser, der blev tilbudt en bredere kreds (80 % var tekniske kurser eller kurser med relation til luftfartsindustrien). For første gang nogensinde i Irland samarbejdede uddannelses- og beskæftigelsesmyndigheden med forsvarsministeriet og ministeriet for uddannelse og kvalifikationer om at etablere lærlingeuddannelser for civile.

I Danmark (Odense Steel Shipyard (I)) fremmede EGF gennemførelsen af uddannelsesaktiviteter af høj kvalitet. Disse foranstaltninger var mere langsigtede og individuelt tilpassede og førte til flere kvalifikationer end de foranstaltninger, der normalt blev tilbudt de arbejdsløse, og de åbnede mulighed for omstilling til andre erhverv. I henhold til flere deltagere i det fokusgruppemøde, som revisorerne afholdt, gik disse tilbud langt ud over de nationale individuelt tilpassede foranstaltninger, og de blev opfattet som en enestående mulighed, fordi de gav de afskedigede arbejdstagere ejerskab til deres personlige reintegrationsprojekt.

NOGLE MEDLEMSSTATER FORETRAK ESF FREM FOR EGF

22. Selv om ESF ikke forventes at håndtere uforudsigelige begivenheder, kan alle foranstaltninger under EGF-forordningen også anvendes under ESF [12]. Om ESF kan medfinansiere støtte til arbejdstagere, der er blevet masseafskediget som følge af en uforudsigelig begivenhed, afhænger i bund og grund af de nationale støtteberettigelsesregler og indholdet af de operationelle programmer.

23. Rettens rundspørge i de medlemsstater, som aldrig har anvendt EGF-interventioner, viste, at der var følgende årsager til, at man foretrak ESF frem for EGF:

a) Medfinansieringssatsen er højere for ESF (op til 85 %) end for EGF (op til 65 %), hvilket er et incitament til ikke at anvende sidstnævnte. Dette blev anført af seks medlemsstater [13], og var allerede blevet anerkendt af Kommissionen i 2010 [14].

b) ESF kan implementeres hurtigere end EGF, eller de nationale myndigheder er mere fortrolige med ESF [15].

c) Der ydes ikke forfinansiering under EGF [16].

d) Proceduren for godkendelse af ansøgninger under EGF er lang [17].

24. De mere restriktive betingelser under EGF, navnlig handelskriteriet, er en anden årsag til, at ESF foretrækkes frem for EGF. Efter en masseafskedigelse finder nogle medlemsstater det måske nemmere at omdirigere ESF-midlerne til støtte til afskedigede arbejdstagere end at ansøge om EGF-støtte. For eksempel ansøgte de britiske myndigheder aldrig om bistand fra EGF, selv om der var identificeret 18 tilfælde, som kunne have udløst denne form for støtte [18].

DE EGF-STØTTEDE ARBEJDSTAGERES REINTEGRATION PÅ ARBEJDSMARKEDET KAN IKKE VURDERES PÅLIDELIGT

25. For at kunne vurdere en fonds performance er det nødvendigt at overvåge og evaluere dens resultater og effekt og sammenligne dem med andre ordninger, der har lignende mål. I betragtning af EGF’s mål er den mest relevante resultatindikator fondens kapacitet til at reintegrere afskedigede arbejdstagere.

26. For alle de otte sager, der indgik i revisionen, kontrollerede Retten, om der forelå en procentsats for reintegration, det vil sige den procent af de berørte arbejdstagere, der var blevet reintegreret på arbejdsmarkedet. Tabel 2 viser disse procentsatser for de forskellige skæringsperioder.

TABEL 2

PROCENTSATSER FOR REINTEGRATION I DE OTTE UNDERSØGTE SAGER

NB:

- Alle data er baseret på medlemsstaternes data. Data vedrørende reintegration er ikke præcise.

- Ved reintegrerede deltagere forstås enten selvstændige eller arbejdstagere, som er i arbejde på det pågældende tidspunkt.

- FI = Der foreligger ikke oplysninger om antallet eller procentsatsen af arbejdstagere.

Kilde: Medlemsstaterne.

| Nokia | Karmann | Danfoss | Odense | Dell | SR Technics | AB Snaige | "Construction" |

DE | DE | DK | DK | IE | IE | LT | LT |

Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % |

Berørte arbejdstagere, som: | 1337 | | 2476 | | 1021 | | 1358 | | 2840 | | 1135 | | 751 | | 1612 | |

deltog i EGF-foranstaltninger | 1305 | 98 % | 1740 | 70 % | 385 | 38 % | 568 | 42 % | 2606 | 92 % | 756 | 67 % | 457 | 61 % | 773 | 48 % |

Kumulativ reintegration af deltagere: | | | | | | | | | | | | | | | | |

ved afslutningen af EGF | 385 | 30 % | 636 | 37 % | 89 | 23 % | 198 | 35 % | 560 | 21 % | FI | FI | 162 | 35 % | 453 | 59 % |

mellem 3 og 12 måneder efter afslutningen af EGF | 627 | 48 % | FI | FI | FI | FI | FI | FI | 1272 | 49 % | 334 | 44 % | 159 | 35 % | 410 | 53 % |

12 måneder efter afslutningen af EGF | FI | FI | 1178 | 68 % | 136 | 35 % | FI | FI | FI | FI | FI | FI | 191 | 42 % | 458 | 59 % |

27. Bortset fra i sagen SR Technics forelå der reintegrationsdata pr. afslutningen af EGF-foranstaltningerne for alle arbejdsgiverne, men ofte forelå der ingen for de øvrige skæringsperioder i tabel 2. For Odense Steel Shipyard (I) var der på grund af timingen af EGF-foranstaltningerne [19] ingen data om de berørte arbejdstageres situation efter et år. Kun for Litauen var det muligt at få en fuldstændig oversigt. Tabellen viser, at EGF ydede et vist bidrag til de afskedigede arbejdstageres reintegration.

28. I det mest vellykkede eksempel ("Construction", Litauen) var 59 % af alle de afskedigede arbejdstagere blevet reintegreret ved afslutningen af EGF-foranstaltningerne. På dette stadie var den laveste sats af arbejdstagere, som var reintegreret umiddelbart efter EGF-støttens ophør, 21 % (Dell, Irland). 12 måneder efter afslutningen af EGF-foranstaltningerne var den højeste indberettede sats for reintegration 68 % (Karmann, Tyskland). Men der forelå kun data for fire af de otte sager på dette stadie.

DER MANGLER MÅL FOR REINTEGRATION OG SPECIFIKKE DATA OM EGF’S RESULTATER

29. Der var mange forskellige faktorer, som indvirkede negativt på dataenes kvalitet og tilgængelighed. For det første fastsatte medlemsstaterne normalt ikke kvantitative mål for reintegration. Dette element fandtes kun i én [20] af de otte sager, der indgik i revisionen. Det er derfor ikke muligt at vurdere foranstaltningernes effektivitet med hensyn til målopfyldelse.

30. For det andet skelnede de offentlige eller private arbejdsformidlinger i Tyskland, Danmark og Irland ikke systematisk mellem EGF, ESF og andre nationale foranstaltninger specifikt udformet med henblik på arbejdstagere, der var ramt af masseafskedigelser, når de indsamlede data.

31. I Tyskland gjorde kombinationen af flere ESF- og EGF-finansierede uddannelsesmoduler for eksempel det vanskeligt at vurdere den isolerede effekt af de enkelte foranstaltninger eller grupper af foranstaltninger på reintegrationen [21]. Eksterne faktorer (den generelle økonomiske situation, Volkswagens deltagere i forbindelse med Karmann, beskæftigelsestilskud) havde også stor effekt på reintegrationen.

32. For det tredje sondrede myndighederne i de reviderede medlemsstater generelt ikke mellem de to vigtigste former for EGF-foranstaltninger:

a) aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger såsom uddannelse, hjælp til start af egen virksomhed, coaching og hjælp til genplacering

b) indkomststøtte til arbejdstagere.

33. Mens denne vigtige sondring ikke blev foretaget i Tyskland, Danmark og Irland, gik de litauiske myndigheder så langt som til at forelægge data, som skelnede mellem de arbejdere, der deltog i hver enkelt af de forskellige foranstaltninger.

34. Hertil kommer, at der ikke er specifikke oplysninger, som gør det muligt at identificere de ESF-medfinansierede projekter, som reelt kunne have opfyldt kriterierne for en EGF-intervention. Dette ville have været nyttig til at sammenligne de procentsatser for reintegration, som fonde med forskellige budgetmæssige, retlige og operationelle ordninger havde opnået, hvilket igen ville have kunnet bidrage til målingen af EGF’s effekt. For så vidt angår ESF har Retten i forbindelse med tidligere forvaltningsrevisioner allerede påpeget de tilgængelige overvågningsoplysningers utilstrækkelige kvalitet (unøjagtige, ufuldstændige og usammenhængende). Kommissionen har navnlig ikke sammenhængende og pålidelige resultatdata om EU-støttede mål, og i øjeblikket er dens vurdering og overvågning ikke resultatorienteret [22].

DATAENE OM REINTEGRATION VAR VANSKELIGE AT SAMMENLIGNE

35. Det er altid vanskeligt at sammenligne data om reintegration. Som anført i midtvejsevalueringen af EGF havde såvel faktorer på udbudssiden (de afskedigede arbejdstageres kvalifikationer) og efterspørgselssiden (de lokale økonomiske og arbejdsmarkedsmæssige vilkår) indflydelse på de opnåede resultater [23].

36. I forbindelse med EGF var der imidlertid et yderligere element, som vanskeliggjorde denne sammenligning. Det drejer sig om forskellen mellem EGF’s og de andre arbejdsmarkedsforanstaltningers timing, idet de arbejdstagere, der havde størst behov for hjælp, blev overladt til EGF, som er relativt langsommere at implementere (jf. tekstboks 2 og punkt 42).

37. Fordi ESF og EGF begge yder støtte til uddannelse og reintegration af arbejdsløse, er en sådan sammenligning særlig nødvendig af hensyn til forsvarlig økonomisk forvaltning, eftersom den vil kunne klarlægge potentielle strukturelle problemer. Eksemplet nedenfor (tekstboks 2) illustrerer dette.

38. Eksemplet ovenfor viser, at timingen er et af de vigtigste kriterier, når en fond, som har reintegration som et af sine mål, ønsker at opnå en vis form for succes. Nokia-sagen viser også, at EGF og ESF begge støttede den samme målgruppe, men af årsager, som står i diametral modsætning til de formål, som fondene blev oprettet til. Strukturfonden ESF afhjalp en nødsituation, mens nødfonden EGF støttede personer, som var sværere at reintegrere på arbejdsmarkedet.

39. I realiteten intervenerer EGF og ESF som komplementære fonde, der enten yder langsigtet strategisk hjælp eller virker som en tidsbegrænset og specifik engangsreaktion i forbindelse med en enkeltstående nødsituation, som er opstået på grund af omstrukturering.

TEKSTBOKS 2

NOKIAS TRANSFERVIRKSOMHEDER — UJÆVNE RESULTATER SOM FØLGE AF FORSKELLE I TIMING

Mobiltelefonvirksomheden Nokia lukkede sin Bochum-afdeling (Nordrhein-Westfalen) den 30. juni 2008. Tre transfervirksomheder (som de kaldes i henhold til tysk lovgivning) blev med held oprettet til at imødekomme de midlertidigt afskedigede arbejdstageres behov.

Den første transfervirksomhed (som udelukkende blev støttet med ESF-midler) blev etableret i juni 2008, dvs. syv måneder før Tyskland overhovedet havde ansøgt om EGF-støtte. Denne virksomhed opnåede en reintegration på 66 %. Den tredje og sidste transfervirksomhed blev først oprettet, da der blev ansøgt om EGF-støtte i februar 2009, og den opnåede en reintegration på 4,35 %.

Nokia-sagen taler for sig selv — ikke fordi der blev opnået langt bedre resultater med ESF end med EGF — men fordi ESF var hurtigere at mobilisere end EGF og dermed leverede bedre resultater. EGF skulle således alene sørge for personer i mere vanskelige situationer, og som ikke kunne reintegreres tilfredsstillende i de to foregående transfervirksomheder.

TYSKLAND

40. Forvaltningsmyndigheden vurderede, at det ikke var muligt at foretage en sammenligning mellem forskellige datasæt. Den identificerede derfor ikke en sammenlignelig statistisk population for gruppen af EGF-modtagere, og foretog heller ikke en sammenligning med de samlede procentsatser for reintegration på forbundsniveau.

DANMARK

41. På grund af manglende oplysninger var det ikke muligt at foretage en sammenligning mellem de opnåede resultater for deltagerne i EGF-projekter og de generelle procentsatser for reintegration uden for de sager, der indgik i revisionen.

IRLAND

42. En række undersøgelser, som blev gennemført af forvaltningsmyndigheden, konkluderede, at inden for den samme tidsramme var beskæftigelsesfrekvensen for afskedigede arbejdstagere, som ikke havde modtaget EGF-støtte, højere end beskæftigelsessatsen for EGF. Forskellen i beskæftigelsesfrekvenserne kan til dels forklares med, at nogle personer ikke færdiggjorde uddannelsen eller uddannelsesforløbene.

43. Ifølge forvaltningsmyndigheden kan forskellen mellem de afskedigede arbejders profil være en sandsynlig årsag til EGF’s lavere procentsats for reintegration i Irland, eftersom de bedst kvalificerede arbejdere finder et arbejde uden hjælp fra EGF.

LITAUEN

44. EGF’s resultater med hensyn til reintegration varierede væsentligt fra et projekt til et andet afhængig af de gennemførte foranstaltninger og de målgrupper, som foranstaltningerne var rettet imod, hvilket gjorde det umuligt at foretage en direkte sammenligning.

KOMMISSIONEN

45. De eneste overvågningsoplysninger, som Kommissionen rådede over, var de endelige EGF-rapporter, som blev udarbejdet seks måneder efter gennemførelsesperiodens afslutning. Men fordi dataene om reintegration i disse rapporter ikke er sammenhængende og pålidelige (jf. punkt 25-44), er det ikke muligt at foretage en rimelig sammenligning mellem de forskellige EGF-sager, eller mellem de foranstaltninger, der er anvendt i de enkelte sager.

46. De endelige rapporter indeholder navnlig ikke en dybtgående analyse vedrørende arten af og procentsatsen for de ydelser, der er udbetalt eller indgået forpligtelser for i forbindelse med alle de EGF-sager, der hidtil er blevet godkendt. Hertil kommer, at Kommissionens database ikke gjorde det muligt at identificere de individuelle EGF-foranstaltninger og tildelingen af midler hertil eller resultatindikatorer som deltagerantal eller procentsatser for reintegration. Der forelå heller ingen oplysninger om de individuelle ESF-foranstaltninger eller de nationale foranstaltninger, som var blevet gennemført inden EGF-foranstaltningerne, eller som havde kompletteret dem.

EN TREDJEDEL AF EGF-FINANSIERINGEN ANVENDES TIL AT GODTGØRE UDGIFTER TIL NATIONALE INDKOMSTSTØTTEORDNINGER FOR ARBEJDSTAGERE, HVILKET IKKE TILFØRER EU-MERVÆRDI

47. Begrebet EU-merværdi dækker mere end simpel merværdi. Det kan defineres som den værdi, en EU-foranstaltning tilfører ud over den, som ville være skabt, hvis medlemsstaterne handlede alene. Navnlig skal udgifter, som afholdes over EU-budgettet, give EU og unionsborgerne klare og synlige fordele, som på grund af den påtænkte aktions omfang eller virkninger bedre kan opnås på EU-plan [24].

48. Retten henviser navnlig til OECD’s definition af aktive arbejdsmarkedsprogrammer [25]. Foranstaltninger, som har til sigte at forbedre modtagernes muligheder for at finde lønnet beskæftigelse eller på anden måde øge deres indtjeningsmuligheder, betragtes som aktive og anses derfor for at opfylde betingelserne for EU-merværdi. Sådanne foranstaltninger omfatter ikke kun ydelser som uddannelse, hjælp til start af egen virksomhed, coaching og hjælp til genplacering, men også mobilitets- og uddannelsestilskud samt godtgørelser, som ydes inden for rammerne af EGF, og som normalt ikke indgår i medlemsstatens system for arbejdsløshedsunderstøttelse.

49. Derimod kan indkomststøtteforanstaltninger for afskedigede arbejdstagere, der består af arbejdsløshedsydelser og programmer for førtidspensionering, ikke anses at tilføre EU-merværdi. Indkomststøtte til arbejdstagere [26] er ikke en "aktiv" arbejdsmarkedsforanstaltning, og desuden reducerer sådanne foranstaltninger andelen af aktive foranstaltninger i EGF-pakken. I midtvejsevalueringen havde Kommissionen allerede rapporteret, at kun 26 % af EGF-udgifterne i gennemsnit gik til uddannelsesforanstaltninger [27].

50. Som det fremgår af tabel 3, har de otte undersøgte sager det fællestræk, at de omfattede EGF-foranstaltninger vedrørende ydelse af indkomststøtte, som under alle omstændigheder ville være blevet betalt af medlemsstaterne uanset EGF’s intervention. Effekten af denne type EGF-intervention er at godtgøre en del af udgifterne til medlemsstaternes systemer for arbejdsløshedsunderstøttelse, og en sådan foranstaltning tilfører derfor ikke nogen merværdi ud over en yderligere EU-finansiering til medlemsstaterne.

TABEL 3

EGF-FINANSIERINGEN FORDELT PÅ DE FORSKELLIGE TYPER AF INDIVIDUALISEREDE FORANSTALTNINGER I DE OTTE UNDERSØGTE SAGER

Kilde: Revisionsretten på basis af data fra GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion og medlemsstaternes myndigheder.

| Nokia | Karmann | Danfoss | Odense | Dell | SR Technics | AB Snaige | Construction |

DE | DK | IE | LT |

Euro | % | Euro | % | Euro | % | Euro | % | Euro | % | Euro | % | Euro | % | Euro | % |

Aktive foranstaltninger | Uddannelse/omskoling | 1926538 | 20 % | 2324115 | 24 % | 2368478 | 31 % | 6877045 | 33 % | 6596330 | 50 % | 2307271 | 52 % | 70283 | 19 % | 96040 | 9 % |

Hjælp til jobsøgning og generelle oplysninger | 661139 | 7 % | 1126894 | 12 % | 100256 | 1 % | 1530203 | 7 % | 192412 | 1 % | 24748 | 1 % | — | — | — | — |

Beskæftigelses- og ansættelsesincitamenter | — | — | — | — | — | — | 612081 | 3 % | — | — | — | — | 17073 | 5 % | 51426 | 5 % |

Støttet beskæftigelse og rehabilitering | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 136407 | 37 % | 450720 | 43 % |

Iværksætterforanstaltninger og incitamenter til at starte egen virksomed | 22159 | 0 % | 7198 | 0 % | 2488 | 0 % | 1369129 | 7 % | 3283375 | 25 % | 586570 | 13 % | 33963 | 9 % | 322552 | 31 % |

Andre foranstaltninger | — | — | — | — | — | — | — | — | 218090 | 2 % | 27420 | 1 % | — | — | 661 | 0 % |

|

Indkomststøtte | 7117315 | 73 % | 6076406 | 64 % | 5294117 | 68 % | 10485906 | 50 % | 2940682 | 22 % | 1464435 | 33 % | 109457 | 30 % | 135123 | 13 % |

|

I alt | 9727151 | 100 % | 9534613 | 100 % | 7765339 | 100 % | 20874364 | 100 % | 13230889 | 100 % | 4410444 | 100 % | 367182 | 100 % | 1056480 | 100 % |

INDKOMSTSTØTTEFORANSTALTNINGER FOR ARBEJDSTAGERE UDGJORDE STØRSTEDELEN AF DE MEDFINANSIEREDE UDGIFTER I HALVDELEN AF DE UNDERSØGTE SAGER

51. For alle sagerne i den reviderede stikprøve beregnede Retten de beløb i EGF-finansiering, som der var indgået forpligtelser for til de forskellige former for foranstaltninger og navnlig til indkomststøtte til arbejdstagere (jf. tabel 3).

52. I seks af de otte sager, der vises i tabel 3, udgjorde indkomststøtte en relativ stor andel af EGF-pakkerne. I sagerne i Tyskland og Danmark, i én sag i Irland og én i Litauen udgjorde indkomststøtte således mere end en tredjedel af den samlede værdi af de forskellige pakker af individualiserede foranstaltninger.

53. I de specifikke sager, der blev undersøgt i Tyskland og Danmark, udgjorde uddannelsesforanstaltninger til omskoling eller opkvalificering af afskedigede arbejdstagere kun en tredjedel eller mindre af de respektive EGF-pakker. Indkomststøtteforanstaltninger i form af arbejdsløshedsunderstøttelse eller tilsvarende udgjorde til gengæld mellem 50 % til 73 %. I disse tilfælde kunne det endvidere ikke altid fastslås, at der var en forbindelse mellem den indkomststøtte, som den afskedigede arbejdstager havde modtaget, og hans/hendes faktiske deltagelse i en EGF-finansieret arbejdsmarkedsforanstaltning som f.eks. efteruddannelse.

SAMLET SET TEGNER INDKOMSTSTØTTEFORANSTALTNINGER TIL ARBEJDSTAGERE SIG FOR EN TREDJEDEL AF DE GODTGJORTE OMKOSTNINGER

54. Da der ikke findes en tilfredsstillende database over EGF-sager, gennemgik Retten de ansøgningsdata, Kommissionen havde indsamlet for hver enkel af de 89 EGF-sager, som der forelå relevante oplysninger om. Retten konstaterede (jf. tabel 4), at 33 % af EGF-støtten til arbejdstagere (dvs. eksklusive teknisk bistand til medlemsstaterne) bestod af indkomststøtteforanstaltninger såsom arbejdsløshedsunderstøttelse.

55. Seks medlemsstater har fået tildelt 29 % af den samlede medfinansiering fra EGF og 89 % af alle de indkomststøtteforanstaltninger, der er godkendt til dato. De seks, der er tale om, er Tyskland, Danmark, Østrig, Italien, Frankrig og Malta [28].

56. Vedrørende den næste flerårige finansielle ramme noterer Retten også, at Kommissionen i sit forslag søger at begrænse støtten i form af godtgørelser, hvori også indgik indkomststøtte til arbejdstagere, til højst 50 % af pakken af EGF-tilbud [29].

TABEL 4

EGF-FINANSIERINGEN FORDELT PÅ DE FORSKELLIGE TYPER AF INDIVIDUALISEREDE FORANSTALTNINGER OG PÅ MEDLEMSSTATER

NB:

- Alle beløb i euro pr. 31. december 2012.

- Afviste sager og sager, som var blevet trukket tilbage, er ikke medtaget.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på basis af Kommissionens data vedrørende 89 godkendte ansøgninger.

Medlemsstat | EGF-foranstaltninger |

Aktive foranstaltninger | Indkomststøtte | I alt |

Euro | % | Euro | % | Euro |

Østrig | 8234726 | 23 % | 27602090 | 77 % | 35836816 |

Tyskland | 26038835 | 36 % | 46985923 | 64 % | 73024758 |

Italien | 26736900 | 36 % | 46753250 | 64 % | 73490150 |

Frankrig | 25857836 | 42 % | 35239500 | 58 % | 61097336 |

Malta | 792920 | 62 % | 476942 | 38 % | 1269862 |

Danmark | 59405375 | 68 % | 27871817 | 32 % | 87277192 |

Den Tjekkiske Republik | 353171 | 74 % | 121292 | 26 % | 474463 |

Litauen | 3273610 | 77 % | 969200 | 23 % | 4242810 |

Spanien | 61810966 | 88 % | 8288900 | 12 % | 70099866 |

Polen | 1637795 | 92 % | 137050 | 8 % | 1774845 |

Irland | 86027249 | 92 % | 7153436 | 8 % | 93180685 |

Grækenland | 3956000 | 93 % | 310000 | 7 % | 4266000 |

Rumænien | 4036200 | 93 % | 310000 | 7 % | 4346200 |

Sverige | 29242680 | 93 % | 2151000 | 7 % | 31393680 |

Portugal | 13739582 | 97 % | 464000 | 3 % | 14203582 |

Finland | 3783575 | 98 % | 94500 | 2 % | 3878075 |

Nederlandene | 35500765 | 100 % | — | — | 35500765 |

Belgien | 27864008 | 100 % | — | — | 27864008 |

Slovenien | 3325370 | 100 % | — | — | 3325370 |

|

I alt | 421617563 | 67 % | 204928900 | 33 % | 626546463 |

FORSKELLE I DEN EGF-MEDFINANSIERING, DER BLEV YDET UNDER SAMME ØKONOMISKE OMSTÆNDIGHEDER

57. Retten noterer en sag, hvor samme økonomiske omstændigheder med hensyn til indkomststøtteforanstaltninger for arbejdstagere gav forskellige udfald. Sagen vedrørte Tyskland og Østrig [30], som er de to mest intensive brugere af denne type EGF-støtte.

58. Med henblik på EGF-finansiering vurderede Tyskland, at uddannelses- eller opkvalificeringsforanstaltningerne udgjorde lidt under halvdelen af arbejdstagernes normale arbejdstid [31]. Østrig vurderede derimod, at tilsvarende foranstaltninger udgjorde 100 % af den normale arbejdstid. Det skyldes, at fuldtidsbeskæftigelse i den østrigske ordning for kortsigtede tilskud defineres som kun 50 % af den normale arbejdstid.

59. Som følge af disse forskelle i de to landes afgørelser udgjorde EGF’s medfinansiering af kortsigtede tilskud forholdsmæssigt det dobbelte i de østrigske sager sammenlignet med de tyske sager. Retten noterer dog, at denne forskel i afgørelser om EGF-finansiering i sidste ende ikke berørte de enkelte modtagere, eftersom de modtog det fulde tilskud, som var fastsat i den nationale ordning.

GODKENDELSESPROCEDUREN ER FOR LANG FOR EN NØDFOND

60. Hvis effekten af EGF skal maksimeres, skal fonden være i stand til at yde finansielle bidrag hurtigt, således at de berørte arbejdstagere kan drage fordel af de finansierede foranstaltninger så hurtigt som muligt, efter at de er blevet afskediget.

61. Retten beregnede, hvor lang tid godkendelsesproceduren i gennemsnit tager, og den undersøgte derefter, hvordan denne kan gøres kortere under hensyntagen til de forskellige retlige bestemmelser og regler, der skal overholdes.

62. I forbindelse med EGF går godkendelsesproceduren i gang i det øjeblik, en medlemsstat ansøger officielt, og den fortsætter, indtil Kommissionen og budgetmyndigheden har indgået en forpligtelse om det finansielle bidrag, der skal ydes til en sag. Den kan inddeles i tre på hinanden følgende faser (i det følgende kaldet vurderingsproceduren, budgetproceduren og bemyndigelsesproceduren), som tilsammen i gennemsnit varer 41 uger.

FIGUR

SKEMATISK OVERSIGT OVER EGF-GODKENDELSESPROCEDUREN

+++++ TIFF +++++

VURDERINGSPROCEDUREN KAN BLIVE KORTERE

63. Vurderingsproceduren består af undersøgelsesproceduren og Kommissionens interne høringsprocedurer, som fører til, at der vedtages et forslag til beslutning, som forelægges for budgetmyndigheden. Det tager i gennemsnit 30 uger.

64. Undersøgelsesproceduren tager i gennemsnit 15 uger, når der tages udgangspunkt i den dato, hvor medlemsstaten indsender en officiel ansøgning, men den er meget længere, hvis man medregner den uformelle informationsudveksling mellem medlemsstatens ansvarlige myndighed og Kommissionen.

65. En af de faktorer, der er med til at forlænge undersøgelsesprocedurens varighed, er, at der i EGF-forordningen gives mulighed for, at medlemsstatens ansøgning kan suppleres på et hvilket som helst tidspunkt, efter at den officielt er indgivet. Hvis der indføres en tidsfrist herfor og indlæringskurveeffekten udnyttes, vil det måske være muligt at forkorte den periode på 15 uger, som det tager at vurdere ansøgninger fra medlemsstater, som oplever nødsituationer. De efterfølgende interne høringer i Kommissionen tager også i gennemsnit 15 uger.

BUDGET- OG BEMYNDIGELSESPROCEDURERNE INDVIRKER YDERLIGERE PÅ FORANSTALTNINGERNES AKTUALITET

66. EGF er ikke omfattet af den flerårige finansielle ramme, og hver enkelt sag er derfor underlagt en specifik budgetprocedure, hvorved de relevante bevillinger stilles til rådighed. I praksis betyder det, at når Kommissionen først har fundet tilstrækkelige margener og/eller annullerede forpligtelsesbevillinger, skal budgetmyndigheden træffe beslutning om at anvende dem [32]. Denne budgetprocedure kræver en supplerende periode på ca. syv uger, som ikke kan reduceres.

67. Godkendelsesproceduren afsluttes med bemyndigelsesproceduren, som fører til, at der vedtages en formel beslutning om at udbetale det finansielle bidrag. Procedurens længde på i gennemsnit 4 uger hænger tæt sammen med bestemmelserne i Kommissionens forretningsorden [33]. Til slut, når det finansielle bidrag er godkendt, udbetales det til den berørte medlemsstat.

GODKENDELSESPROCEDUREN TAGER FOR LANG TID

68. Det kan konkluderes, at godkendelsesproceduren er meget lang, navnlig i betragtning af at EGF forventes at skulle fungere som en nødfond. I rapporten om midtvejsevalueringen påpegede evalueringseksperterne allerede i 2011 over for Kommissionen, at de vurderede, at den lange godkendelsesprocedure var for langsom til, at EGF kunne anvendes som en egentlig "hurtig reaktionsmekanisme" i krisetider.

69. Hele godkendelsesproceduren er i gennemsnit 11 uger længere end godkendelsesproceduren for en normal finansieringsbeslutning fra Kommissionen.

I SIDSTE ENDE GODKENDTE BUDGETMYNDIGHEDEN ALLE DE PROJEKTER, SOM KOMMISSIONEN FORELAGDE

70. Budgetmyndigheden har godkendt alle de forslag, som Kommissionen har forelagt. Kun én ud af 114 ansøgninger er blevet afvist. Det skyldes sandsynligvis, at Kommissionen støttede medlemsstaterne meget effektivt i ansøgningsfasen. I alle de otte sager, som indgik i revisionen, fandt Retten således tilstrækkeligt bevis for, at medlemsstaterne havde fået effektiv støtte.

71. Der var da heller ingen af de myndigheder i medlemsstaterne, der var omfattet af revisionen eller undersøgelsen, som udtrykte utilfredshed med den tjeneste i Kommission, der er ansvarlig for EGF, men de pegede i stedet på problemer med proceduren som helhed og ikke med kvaliteten af den støtte, der blev ydet.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

72. Retten er bevidst om, at der er behov for at vise solidaritet med arbejdstagere, der afskediges som følge af ændringer i verdenshandelsmønstrene. Retten er imidlertid ikke overbevist om, at alle elementer i den nuværende EGF-mekanisme er de bedst egnede til at yde specifik støtte med EU-merværdi til afskedigede arbejdstagere.

NÆSTEN ALLE DE STØTTEBERETTIGEDE ARBEJDSTAGERE FIK TILBUDT INDIVIDUELT TILPASSEDE OG VELKOORDINEREDE FORANSTALTNINGER

73. Næsten alle de støtteberettigede arbejdstagere kunne drage fordel af individuelt tilpassede EGF-foranstaltninger. I nogle tilfælde var afskedigede arbejdstagere, som tidligere havde været ansat hos leverandører til den berørte virksomhed, ikke omfattet af EGF-støtten (punkt 14-18).

74. Generelt var EGF-støtten godt koordineret med ESF og nationale arbejdsmarkedsforanstaltninger, eftersom de supplerende EGF-foranstaltninger, der var udformet specifikt til at afhjælpe arbejdstagernes behov, komplementerede de eksisterende foranstaltninger (punkt 19-21).

75. Målet med ESF er at afhjælpe langsigtet strukturel uligevægt, mens EGF er udformet til at afhjælpe kortsigtede nødsituationer på ad hoc-basis. Selv om ESF ikke forventes at håndtere uforudsigelige begivenheder, kan alle foranstaltninger under EGF-forordningen også anvendes under ESF. Nogle medlemsstater har foretrukket at anvende ESF frem for EGF, fordi medfinansieringssatsen er højere, gennemførelsen er hurtigere, og der er mulighed for forfinansiering, og fordi godkendelsesproceduren er længere og betingelserne mere restriktive under EGF (punkt 22-24).

DE EGF-STØTTEDE ARBEJDSTAGERES REINTEGRATION PÅ ARBEJDSMARKEDET KAN IKKE VURDERES PÅLIDELIGT

76. Der findes data vedrørende reintegration, men dataene er ikke tilstrækkeligt nøjagtige, sammenhængende eller detaljerede til, at der kan drages konklusioner. Det har derfor ikke været muligt at foretage nyttige sammenligninger eller benchmarking mellem EGF-foranstaltningerne inden for en EGF-sag, mellem EGF-sagerne indbyrdes eller mellem EGF-sager og andre aktive arbejdsmarkedsprogrammer. Der var ikke fastsat kvantitative mål for reintegration (punkt 25-46).

ANBEFALING 1

For at forbedre kvaliteten af oplysningerne om de resultater, der er opnået i de forskellige sager, og om effektiviteten af de foranstaltninger, der støtter afskedigede arbejdstagere, bør medlemsstaterne og Kommissionen træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at der foreligger ajourførte og pålidelige data, der gør det muligt at overvåge målopfyldelsen samt at sammenligne resultaterne af de forskellige foranstaltninger.

EN TREDJEDEL AF MIDLERNE FRA EGF ANVENDES TIL AT GODTGØRE UDGIFTER TIL NATIONALE INDKOMSTSTØTTEORDNINGER FOR ARBEJDSTAGERE, HVILKET IKKE SKABER EU-MERVÆRDI

77. EGF tilførte EU-merværdi, når fonden blev brugt til at medfinansiere ydelser til afskedigede arbejdstagere eller godtgørelser, som ikke normalt eksisterer under de berørte medlemsstaters systemer for arbejdsløshedsunderstøttelse. Der henvises her navnlig til aktive foranstaltninger, som har til sigte at forbedre modtagernes muligheder for at finde lønnet beskæftigelse eller på anden måde øge deres indtjeningsmuligheder såsom uddannelse, hjælp til start af egen virksomhed, coaching, hjælp til genplacering samt mobilitets- og uddannelsestilskud (punkt 47-49).

78. I alle de undersøgte sager konstaterede Retten imidlertid, at der var finansieret foranstaltninger til ydelse af indkomststøtte, som under alle omstændigheder ville være blevet betalt af medlemsstaterne. Retten mener derfor, at det kun er uddannelsesforantaltninger og direkte aktive støtteforanstaltninger for afskedigede arbejdstagere, der tilfører EU-merværdi, og ikke blot er supplerende finansiering til medlemsstaterne. Seksten af de 19 medlemsstater, der modtog støtte fra EGF, inkluderede indkomststøtteforanstaltninger i deres pakker. For EGF-sagerne som helhed tegnede indkomststøtteforanstaltninger sig for 33 % af de godtgjorte omkostninger (punkt 50-56).

79. Kommissionen overvågede ikke i tilstrækkelig grad omfanget af indkomststøtteforanstaltningerne til fordel for arbejdstagere (punkt 45 og 46). Hertil kommer, at forskelle i medlemsstaternes afgørelser kan føre til forskelle i EGF-medfinansieringen til samme indkomststøtteforanstaltninger (punkt 57 til 59).

ANBEFALING 2

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen bør overveje kun at yde EU-finansiering til foranstaltninger, som sandsynligvis vil tilføre EU-merværdi, frem for at finansiere allerede eksisterende nationale indkomststøtteordninger for arbejdstagere.

GODKENDELSESPROCEDUREN ER FOR LANG FOR EN NØDFOND

80. EGF-godkendelsesproceduren er meget lang. Det har en afskrækkende virkning på anvendelsen af EGF og hæmmer derfor EU’s solidaritet med de afskedigede arbejdstagere, som foranstaltningerne er rettet imod.

81. Hertil kommer, at godkendelsesproceduren forlænges yderligere, fordi der skal gennemføres en budgetprocedure (punkt 60 til 69).

ANBEFALING 3

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen bør — som et alternativ til EGF-ordningen — overveje muligheden for at tilpasse ESF, så arbejdstagere, som er berørt af masseafskedigelser, kan støttes hurtigere.

Vedtaget af Afdeling II, der ledes af Harald NOACK, medlem af Revisionsretten, den 10. juni 2013.

På Revisionsrettens vegne

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

[1] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 546/2009 af 18. juni 2009 (EUT L 167 af 29.6.2009, s. 26) — sammen "EGF-forordningen". Jf. artikel 3 "Støtteberettigede foranstaltninger".

[2] Indtil 30. maj 2009 var tærsklen 1000 afskedigede arbejdstagere.

[3] Artikel 1 og 2 i EGF-forordningen. Krisekriteriet blev reelt kun anvendt under forordning (EF) nr. 546/2009 fra 18. juni 2009 til 31. december 2011.

[4] Frem til den 31. december 2012 indgav medlemsstaterne 114 ansøgninger, hvoraf ti ikke blev godkendt (en blev afvist af Kommissionen og ni blev trukket tilbage af den ansøgende medlemsstat), og 15 stadig var under godkendelse.

[5] Ifølge artikel 1 og 10 i EGF-forordningen var medfinansieringssatsen 65 % for alle ansøgninger, der blev indgivet i perioden 1. maj 2009 til 31. december 2011. Før og efter denne periode var medfinansieringssatsen 50 %.

[6] KOM(2011) 608 endelig af 6. oktober 2011.

[9999] Alle ovennævnte sagsnavne er udelukkende Kommissionens betegnelser. De figurerer på EGF-websiden på GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusions websted (http://ec.europa.eu/social/), men også i det statistiske portræt af Globaliseringsfonden 2007-2011, som Kommissionen har offentliggjort. I tilfælde af, at disse sagsnavne henviser direkte eller indirekte til navnene på virksomheder, bør læseren ikke kæde disse virksomheder sammen med nogen af de bemærkninger, der fremsættes i denne særberetning, eller som Retten fremsætter i relation til denne særberetning. De nævnte virksomheder har ikke modtaget EGF-støtte og har heller ikke forvaltet de EGF-sager, som indgik i revisionen.

[7] Mid-term evaluation of the European Globalisation Adjustment Fund: endelig rapport, udarbejdet af GHK for GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, 2011. (http://ec.europa.eu/social).

[8] BenQ (Tyskland), Nokia (Tyskland), Castilla y Leon og Aragon (Spanien), Catalonien (Spanien), DELPHI (Spanien), Perlos (Finland), PSA suppliers (Frankrig), Lombardiet (Italien), Piemonte (Italien), Sardinien (Italien), Toscana (Italien), Alytaus tekstilė Tekstile (Litauen), tekstilindustrien (Malta), Lisbon-Alentejo (Portugal) og North-Centre (Portugal).

[9] I midtvejsevalueringen var der allerede blevet peget på en række problemer med at nå afskedigede arbejdstagere fra de berørte leverandører. Jf. midtvejsevalueringen s. 100.

[10] Jf. artikel 5 i EGF-forordningen om de oplysninger om samordning, som skal indgives i ansøgningsfasen, og artikel 6 om komplementaritet og koordination.

[11] Artikel 5, stk. 3 og artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1927/2006.

[12] Svar på skriftlig forespørgsel E-1230/2010 afgivet den 19. april 2010 af kommissæren for beskæftigelse og sociale anliggender.

[13] Bulgarien, Estland, Cypern, Letland, Ungarn og Slovakiet. Det højere nationale bidrag blev anset for at være en klar ulempe ved at anvende EGF. Svarene på Rettens rundspørge blandt medlemsstater, der ikke har anvendt EGF-finansiering, oktober 2012. Jf. også temadokumentet om de permanente ændringer, der i 2009 blev foretaget af forordning (EF) nr. 1927/2006, "Procedural changes", 25.- 26. januar 2011.

[14] Svar på skriftlig forespørgsel E-1230/2010 afgivet den 19. april 2010 af kommissæren for beskæftigelse og sociale anliggender.

[15] Bulgarien, Cypern og Ungarn.

[16] Bulgarien, Estland, Cypern, Letland, Ungarn, og Slovakiet.

[17] Anføres af Estland, Letland og Ungarn. Jf. også temadokumentet om de permanente ændringer, der i 2009 blev foretaget af forordning (EF) nr. 1927/2006, "Procedural changes", 25.- 26. januar 2011.

[18] Ifølge Kommissionen er ESF-midlerne i Det Forenede Kongerige blevet omdirigeret til uddannelse til arbejdstagere, som er blevet ledige efter masseafskedigelser.

[19] Der blev ansøgt om EGF-støtte den 6. oktober 2011, og den endelige rapport skal først foreligge den 5. marts 2014.

[20] Odense Steel Shipyard (I): Denne konstatering blev bekræftet af Rettens revision af en stikprøve af individuelle arbejdstagere, der havde deltaget i EGF-foranstaltninger. Målet var, at 25 % af deltagerne skulle være i arbejde seks måneder efter afslutningen af EGF-foranstaltningerne. Dette mål var næsten nået 11 måneder før tiden.

[21] Denne konstatering blev bekræftet af revisorernes analyse af en stikprøve af individuelle modtagere, der har været omfattet af EGF-foranstaltninger i Tyskland, samt af en evaluering af 16. september 2012, som var bestilt af forvaltningsmyndigheden, s. 4; Bundesministerium für Arbeit und Soziales, Der Europäische Globalisierungsfonds in Deutschland: Eine Untersuchung und Bewertung seiner Umsetzung und Potenziale, oktober 2012, s. 2, 9, 10, 72 og 88 (www.bmas.de).

[22] Jf. punkt 51 i særberetning nr. 17/2009 om erhvervsuddannelsesaktioner for kvinder medfinansieret af Den Europæiske Socialfond, og punkt 63 og 64 i særberetning nr. 25/2012 Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt? (http://eca.europa.eu).

[23] Midtvejsevaluering, s. 101 til 102.

[24] Revisionsrettens udtalelse nr. 1/2010 Forbedring af den finansielle forvaltning af den Europæiske Unions budget: Risici og udfordringer (http://eca.europa.eu).

[25] Aktive arbejdsmarkedsprogrammer omfatter alle sociale udgifter (ud over uddannelse), som har til sigte at forbedre modtagernes muligheder for at finde lønnet beskæftigelse eller på anden måde at øge deres indtjeningsmuligheder. Denne kategori omfatter udgifter til offentlige arbejdsformidlinger og administration, arbejdsmarkedsuddannelse, særlige programmer for unge i forbindelse med overgangen fra skole til arbejdsliv, arbejdsmarkedsprogrammer, der har til formål at skabe eller fremme beskæftigelse for arbejdsløse og andre personer (eksklusive unge og mennesker med handicap) og særlige programmer for handicappede (An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database, OECD, 2007, s.14).

[26] Her menes alle udgifter, som afholdes kontant som kompensation for arbejdsløshed. De omfatter afskedigelsesgodtgørelser, som betales af offentlige midler, samt pensioner til personer, som ikke har nået den "normale" pensionsalder, såfremt disse betalinger afholdes, fordi de pågældende personer er uden arbejde, eller af arbejdsmarkedspolitiske hensyn. Jf. "An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database", OECD, 2007, s.15.

[27] Jf. rapporten om midtvejsevalueringen af 8. december 2011, s. 42. Midtvejsevalueringen, som blev udarbejdet til Kommissionen, var baseret på en stikprøve af 15 sager, som var godkendt inden 2009-ændringen af EGF-forordningen trådte i kraft.

[28] Jf. også tabel 4.

[29] Artikel 7, stk. 1, KOM(2011) 608 endelig.

[30] Steiermark-sagen.

[31] Denne sats var en koefficient, der var beregnet på basis af en telefonisk spørgeundersøgelse, som blev gennemført i forbindelse med Nokia-ansøgningen. Koefficienten blev efterfølgende anvendt i alle andre EGF-sager i Tyskland.

[32] Punkt 28 i den Interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning 2006/C 139/01.

[33] Jf. artikel 13-15 i Kommissionens forretningsorden (C(2000) 3614 af 8. december 2000), som ændret ved Kommissionens afgørelse 2010/138/Euratom af 24. februar 2010 (EUT L 55 af 5.3.2010, s. 60).

--------------------------------------------------