KGMVII SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(91) 239 endelig udg. - SYN 348 
Bruxelles, den 8. Juli 1991 
Forslag t i I 
RÅDETS DIREKTIV 
om masse og dimensioner hos visse motorkøretøj sk lasser 
og dertil beregnede påhængskøretøjer 
(forelagt af Kommissionen) 

BEGRUNDELSE 
I. BAGGRUND 
1. Gennemførelsen af EØF-typegodkendelsesproceduren for de motorkøretøjer 
og dertil beregnede påhængskøretøjer, som omfattes af Rådets direktiv 
70/156/EØF af 6. februar 1971<1), indebærer først og fremmest vedta­
gelse af de sidste særdirektiver for køretøjer (dæk, vægt og dimensio­
ner, sikkerhedsruder). Kommissionen forelagde forslag herom i Januar 
1990. Desuden skal der ifølge rammedirektivet vedtages særlige be­
stemmelser for transportkøretøjer, dvs. lastbiler på over 3,5 tons. For 
at disse bestemmelser kan få et nøjagtigt og udtømmende indhold, må der 
ved hjælp af harmon isererede fællesskabsforskrifter for navnlig masse 
og dimensioner (bilag II, pkt. 2.2., 2.4., 2.6. og 2.8.), hastigheds­
begrænsende anordninger og udragende deie på førehuse (bilag II, pkt. 
12.4.) indføres særlige sikkerhedsbestemmelser for transportkøretøjer. 
2. Europa-Parlamentet vedtog den 13, marts 1984 en beslutning om iværk­
sættelse af et program for fællesskabsforanstaltninger med henblik på 
forøgelse af færdselssikkerheden på vejene^2) og den 18. februar 1986 
endnu en beslutning om fælles foranstaltninger til nedsættelse af an­
tallet af færdselsulykker som led i Fællesskabets program for Færdsels­
sikkerhedsåret 1986(3). Kommissionen og Rådet opfordres i disse be­
slutninger til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at fremme 
færdseIss i kkerheden. 
(1) EFT L 42 af 23.2.1970, S. 1. 
(2) EFT nr. C 104 af 16.4.1984, s. 38, 
(3) EFT nr. C 68 af 24.3.1986, s. 35. 
2) 
- 2 -
3. På baggrund af Den Europæiske FæMes Akts ikrafttrædelse og planen om 
at oprette et indre marked inden 1992 er det nu afgørende nødvendigt, 
at de foranstaltninger, der stadig kræves for at fuldstændiggøre EF-
typegodkendelsen, bliver vedtaget. 
4. Den retslige/administrative procedure i disse forsiags dispositive del 
adskiller sig kun fra proceduren i direktiv 70/156/EØF med hensyn til 
proceduren for tilpasning til tekniske fremskridt, idet forskrifts-
udvalget er blevet afløst af et rådgivende udvalg. Det er Kommissionens 
hensigt at benytte de bestemmelser i Den Fælles Akt, som giver mulighed 
for at uddelegere myndighed til Kommissionen i forbindelse med dens 
udførelse af disse opgaver. 
5. Hvad angår de øvrige muligheder, f.eks. harmoniser ingsmetoden (fuld­
stændig eller frivillig), anvender Kommissionen stadig de gældende 
løsninger. 
Det er midlertid ikke Kommissionens hensigt, at dette vigtige problem 
skal overses, og da den mener, at fuldstændig harmonisering er vigtig 
for at opnå fuld gennemførelse af det indre marked, vil den om kort tid 
fremsætte relevante forslag i forbindelse med en ændring af direktiv 
70/156/EØF. 
II. FORSLAGENES INDHOLD OG BEGRUNDELSEN FOR DEM 
6. Masse og dimensioner hos motorkøretøjer og dertil beregnede påhængs­
køretøjer 
Der mangler stadig adskillige særdirektiver for at EØF-typegodkendel­
sen af transportkøretøjer og busser og dertil beregnede påhængskøre­
tøjer kan blive fuldstændig, det gælder således det direktiv om disse 
køretøjers masse og dimensioner, som kræves ifølge pkt. 2.2, 2.4, 2.6 
og 2.8 i bilag II til direktiv 70/156/EØF. 
- 3 -
I forbindelse med typegodkendelse af et køretøj, for så vidt angår dets 
køreegenskaber og dets overensstemmelse med de pågældende retsforskrif­
ter, skelnes der mellem to forskellige begreber, når det gælder masse 
(dvs. vægt): 
- den teknisk tilladte totalmasse, dvs. den samlede maksimale vægt 
(køretøjets egenvægt plus nyttelast), som køretøjet er konstrueret 
til at kunne bære uden risiko. Der findes ingen retsforskrifter for 
denne totalmasse, men fabrikanten skal give tekniske oplysninger, 
som gør det muligt at kontrollere, om den teknisk tilladte total­
masse, han har opgivet, er korrekt. 
- den tilladte totalmasse. 
I forbindelse med typegodkendelsen skal fabrikanten desuden angive den 
tilladte totalmasse, køretøjet ikke må overskride. Fabrikanten 
fastsætter den tilladte totalmasse på grundlag af erhvervsmæssige 
(kundetyper og anvendelsesform) og administrative kriterier (beskat­
ning, kørekortkategori, hastighedsgrænser, told). Den angivne tilladte 
totalmasse afhænger desuden af to absolutte maksima, som køretøjet ikke 
må overskr ide: 
1° det pågældende køretøjs teknisk tilladte totalmasse 
2° den ved lov fastsatte absolutte totalmasse, som af hensyn til især 
infrastrukuren (vejflader og broer) fastsættes for de forskellige 
køretøjstyper (køretøjer med to, tre eller fire aksler, vogntog 
osv.) samt pr. aksel. 
På fællesskabsplan er disse absolutte maksimumsværdier fastsat i di­
rektiv 85/3/EØF. Da harmoniseringen på dette område imidlertid endnu 
ikke er fuldkommen, henvises der i dette forslag til maksimumsværdierne 
i de relevante færdselslovgivninger. I de fleste af medlemsstaterne 
svarer disse i praksis til værdierne i direktiv 85/3/EØF og til de 
forskellige maksimumsværdier, som benyttes i Det Forenede Kongerige, 
Irland, Danmark og Nederlandene. 
- 4 -
Direktivforslaget dækker alle motorkøretøjsklasser undtagen personbi­
ler, da der for dem er udarbejdet et særligt direktiv, som for tiden er 
til behandling i Rådet og Europa-Parlamentet. Det forelagte forslag 
indeholder forskrifter for vendecirkel, forholdet motoreffekt/totalvægt 
og startevne for motorkøretøjer og vogntog. Disse bestemmelser findes i 
pkt. 2.9 og 2.10 i bilag II til direktiv 70/156/EØF. Desuden er der i 
dette forslag ti I et nyt direktiv blevet indføjet forskrifter for den 
tilladte tilkoblede totalmasse for motorkøretøjer, når det drejer sig 
om påhængskøretøjer med eller uden driftsbremse. 
- 1 -
FORSLAG 
RÅDETS DIREKTIV 
om masse og dimensioner hos visse motorkøretøjsklasser og dertil beregnede 
påhængskøretøjer 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 100A, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), 
i samarbejde med Europa-Parlamentet (2), 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og 
ud fra følgende betragtninger: 
Der skal vedtages foranstaltninger med henblik på gradvis oprettelse af det 
indre marked i løbet af perioden indtil den 30. december 1992; det indre 
marked indebærer et område uden indre grænser med fri bevægelighed for 
varer, personer, tjenesteydelser og kapital; 
de tekniske forskrifter, som visse køretøjsklasser skal opfylde ifølge 
national lovgivning, vedrører bl.a. deres masse og dimensioner; 
disse forskrifter er forskellige fra den ene medlemsstat til den anden; 
alle medlemsstaterne må derfor indføre de samme forskrifter som tillæg til 
eller i stedet for de nugældende bestemmelser, således at alle 
køretøjstyper kan omfattes af EØF-typegodkendelsesproceduren i Rådets 
direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om godkendelse af motordrevne 
køretøjer og påhængskøretøjer dertil (4), senest ændret ved direktiv 
87/403/EØF (5); 
(1) EFT nr. C 
(2) EFT nr. C 
(3) EFT nr. C 
(4) EFT nr. L 42 af 23.2.1970, s. 1. 
(5) EFT nr. L 220 af 8.8.1987, s. 44. 
- 2 -
Den procedure, hvorefter bilagene til direktiv 70/156/EØF skal tilpasses 
den tekniske udvikling, er fastsat i samme direktivs artikel 13; den 
tekniske udvikling kræver imidlertid en omgående tilpasning af de tekniske 
forskrifter i særdirektiverne; for at forenkle og fremskynde proceduren bør 
disse tilpasninger derfor vedtages af Kommissionen; i alle tilfælde, hvor 
Rådet giver Kommissionen myndighed til at indføre forskrifter for 
motorkøretøjssektoren, bør der fastsættes en procedure, hvorefter 
Kommissionen og medlemsstaterne først fører samråd i et rådgivende udvalg -
Artikel 1 
Dette direktiv gælder masse, dimensioner og tekniske forskrifter for 
køretøjer, som skal typegodkendes på grundlag af deres 
konstruktionskarakteristika. 
Dette direktivs bestemmelser udelukker ikke grænser for masse og 
dimensioner for forskellige køretøjsklasser, således som disse defineres af 
de relevante færdselslovgivninger. 
Ved "køretøj" forstås i dette direktiv ethvert motorkøretøj, med eller uden 
karrosseri, som svarer til definitionen i bilag I til direktiv 70/156/EØF, 
dog ikke køretøjer i klasse M1, og som er bestemt til kørsel på vej, er 
forsynet med mindst 4 hjul og konstrueret til en maksimal hastighed på over 
25 km/t, samt dertil beregnede påhængskøretøjer. 
Artikel 2 
Medlemsstaterne kan ikke nægte en køretøjstype EF-typegodkendelse eller 
afvise eller forbyde indregistrering, ibrugtagning eller benyttelse af et 
køretøj på grund af dets masse eller dimensioner, hvis dette køretøj 
opfylder forskrifterne i bilag 1. 
Artikel 3 
Alle ændringer, som kræves for at tilpasse forskrifterne i dette direktivs 
bilag til den tekniske udvikling, vedtages af Kommissionen efter proceduren 
i artikel 4. 
- 3 -
Artikel 4 
Kommissionen bistås af udvalget nedsat i henhold til artikel 12 i direktiv 
70/156/EØF. 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de 
foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette 
udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyntagen 
ti I de pågældende spørgsmåls hastende karakter, i givet fald ved 
afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret 
ti I at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. 
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den 
underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse 
Artikel 5 
Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i 
kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. oktober 1992. De 
underretter straks Kommissionen herom. 
Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, henvises der deri til 
dette direktiv, eller de ledsages ved offentliggørelsen af en sådan 
henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af 
medlemsstaterne. 
Artikel 6 
Fra den 1. oktober 1993 
må medlemsstaterne ikke længere udstede det dokument, som er nævnt i 
artikel 10, stk. 1, sidste led, i direktiv 70/156/EØF, for en type 
køretøj, hvis masse og dimensioner ikke opfylder bestemmelserne i 
næværende direktiv 
kan medlemsstaterne nægte at meddele national standardtypegodkendelse 
af en type køretøj, hvis masse og dimensioner ikke opfylder 
bestemmelserne i næværende direktiv. 
Artikel 7 
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 1992 
- 4 -
EILAQ I 
1. Anvende i sesområde 
Dette direktiv gælder masse og dimensioner hos motorkøretøjer i de 
i bilag I til direktiv 70/156/EØF definerede klasser M2, M3 og 
N samt hos dertil beregnede påhængskøretøjer i klasse 0. 
2. Def i ni tioner 
2.1. I dette direktiv forstås ved: 
Motorkøretø i. et motordrevet køretøj, som svarer til definitionen i 
direktiv 70/156/EØF, bilag I. 
2.2. Påhænoskøretø i. et køretøj, som skal tilkobles et motorkøretøj og 
svarer til definitionen i direktiv 70/156/EØF, bilag I, dog ikke 
sættevogne. 
2.2.1 Sættevogn, et trukket køretøj, hvis aksel (aksler) er anbragt bag 
tyngdepunktet (når køretøjet er ensartet lastet), og som er 
udstyret med en forbindelsesanordning, der tillader overførsel af 
vandrette og lodrette kræfter til det trækkende køretøj 
(trækenheden); en betydelig del af sættevognens vægt bæres af 
trækenheden. 
2.2.2 Påhængsvogn, et trukket køretøj, som har mindst to aksler og er 
udstyret med en trækanordning, der kan bevæges lodret (i forhold 
til påhængskøretøjet) og styrer forakslens (-akslernes) retning, 
men ikke overfører nogen statisk vægt af betydning til det 
trækkende køretøj. 
2.2.3 Kærre, et trukket køretøj, hvis trækanordning ikke kan bevæges 
lodret (i forhold til påhængskøretøjet), og hvis aksel (aksler) er 
anbragt i nærheden af køretøjets tyngdepunkt (når det er ensartet 
lastet), således at kun en ringe statisk vægt, dvs. højest 10% af 
køretøjets maksimale masse eller en vægt på 1000 daN (idet den 
mindste størrelse benyttes), overføres til det trækkende køretøj. 
- 5 -
2.3 Kombinerede køretøjer 
(køretø i skomb i nat i oner) 
2.3.1 Voontoo. en køretøjskombinat ion, som består af et motorkøretøj og 
et påhængskøretøj, dog ikke sættevogn. 
2.3.2 Sættevoonstoo. en køretøjskombinat ion, som består af et 
motorkøretøj (trækenhed) og en sættevogn. 
2.3.3 Ledbus, en bus, som består af stive sektioner, der er permanent 
forbundet med hinanden ved hjælp af en leddelt sammenføjning. Begge 
sektioners passagerkabiner står i forbindelse med hinanden, så 
passagererne kan bevæge sig frit mellem dem. De to forbundne stive 
stive sektioner kan kun adskilles på et værksted, hovedsagelig i 
forbindelse med reparationer. 
2.4 Tilladte maksimale dimensioner, de maksimale dimensioner, hvormed 
køretøjet kan typegodkendes. 
2.5 T ienestemasse. det ulastede køretøjs masse i køreklar stand, 
iberegnet kølemiddel, olie, brændstof, værktøj, reservehjul og 
fører, hvis masse ansættes til 75 kg. 
2.6 TI I ladt totalmasse, den maksimale masse, hvormed køretøjet kan 
typegodkendes; køretøjets tilladte totalmasse må ikke overstige den 
teknisk tilladte totalmasse. 
2.7 Teknisk tilladt totalmasse, den maksimale masse, som skyldes 
køretøjets konstruktion og angives af fabrikanten. 
2.8 Tilladt akseltryk, det maksimale akseltryk, hvormed køretøjet kan 
typegodkendes; det tilladte akseltryk må ikke overstige det teknisk 
t i ladte aksel tryk. 
2.9 Teknisk tilladt akseltryk, det maksimale akseltryk, som skyldes 
køretøjets og akslens konstruktion og angives af fabrikanten. 
13) 
- 6 -
2.10 Tilladt tilkoblet totalmasse, den faktiske, maksimale masse, som 
kan kobles til motorkøretøjet, og som motorkøretøjet kan 
typegodkendes til; den tilladte tilkoblede total masse må ikke 
overstige den teknisk tilladte tilkoblede totalmasse. 
2.11 Teknisk tilladte tilkoblede totalmasse, den maksimale masse, som 
motorkøretøjet og/eller kobl ingsanordningen ifølge fabrikantens 
opgivelser er konstrueret til at få tilkoblet. 
2.12 Største teknisk tilladte lodrette belastning på koblingsan-
ordninoen. den maksimale belastning, motorkøretøjet og/eller 
kobl ingsanordningen ifølge fabrikantens opgivelser er konstrueret 
til. 
Denne belastning er den del af påhængskøretøjets masse, som, når 
det er tilkoblet et motorkøretøj, overføres af påhængskøretøjets 
trækanordning til motorkøretøjets kobl ingsanordning og passerer 
lodret gennem dens midtpunkt. 
3. Ansøgning om EØF-tvpeoodkendelse 
3.1 Ansøgning om typegodkendelse af et køretøj, for så vidt angår dets 
masse og dimensioner, indsendes af køretøjets fabrikant eller 
dennes repræsentant. 
3.2 Ansøgningen ledsages af følgende dokumenter i tre eksemplarer: 
3.2.1 En beskrivelse af køretøjstypen, dens aksler og dens masse og 
dimensioner, herunder de i bilag II nævnte enkeltheder, foruden de 
i direktiv 70/156/EØF, artikel 3, forlangte dokumenter. 
3.2.2 Måltegninger af køretøjet forfra, bagfra, og fra siden, samt af 
køretøjets aksler med målsangivelse på de i dette bilag nævnte 
enkeltheder. 
3.3 Et køretøj, som svarer til beskrivelsen i bilag II, stilles til 
rådighed for den tekniske tjeneste, der udfører godkendelsesaf­
prøvningerne. 
- 7 -
4. EØF-tvpeoodkendelse 
Der udstedes en EØF-typegodkendelsesattest efter modellen i bilag 
III for den i punkt 3.1 og 3.2 i dette bilag omtalte godkendelse. 
5. Køretøjets totalmasse og maksimale dimensioner 
5.1 Køretøjets tilladte totalmasse og dets tilladte akseltryk må ikke 
overstige køretøjets teknisk tilladte totalmasse og dets teknisk 
tilladte akseltryk. Summen af det teknisk tilladte akseltryk må 
ikke være mindre end den teknisk tilladte totalmasse og dermed ikke 
mindre end køretøjets ti I ladte totalmasse. Det tilladte akseltryk 
på de enkelte aksler må ikke overskrides, når køretøjet er ensartet 
lastet til sin tilladte totalmasse; for sættevognstraktorer skal 
der i denne forbindelse tages hensyn til den lodrette belastning på 
kobI i ngsanordn i ngen. 
5.2. For busser og rutebiler må køretøjets tilladte totalmasse og dets 
tilladte akseltryk ikke overskrides, når bussen eller rutebilen 
transporterer det af fabrikanten efter overenskomst med den 
tekniske tjeneste opgivne maksimale passagerantal med bagage. For 
hver passager (siddende eller stående) beregnes en masse på 68 kg, 
idet stående passagerers masse fordeles jævnt. Er køretøjet 
beregnet til at medføre bagage, fordeles bagagens masse jævnt i 
bagagerummene; er køretøjet beregnet til at medføre bagage på 
taget, skal bagagens masse være ensartet lastet og må ikke 
overskride 75 kg pr. m2. 
6. Sær Iioe forskrifter 
6.1 Dimensioner 
6.1.1 Køretøjer og ledbusser skal kunne beskrive en vendecirkel med en 
ydre radius på 12,50 m og en indre radius på 5,30 m. Dette krav 
gælder også vogntog og sættevognstog. 
- 8 -
6.1.2 Afstanden mellem kongetappens akse og sættevognens bagkant må ikke 
overstige 12,00 m, målt vandret i køretøjets længdeplan. 
6.1.3 Afstanden mellem kongetappens og sættevognens forreste punkt må 
ikke overskride 2,04 m, målt vandret. 
6.1.4 For vogntog må afstanden mellem motorkøretøjets bagaksel og 
påhængskøretøjets foraksel ikke være mindre end 3,00 m. 
7. Motorkøretøjets tilladte tMKQPlede tptalmasse 
7.1 Påhængskøretøjer som er udstyret med driftsbremse. og som tilkobles 
motorkøretøjer 
Er påhængskøretøjet udstyret med driftsbremse, må det trækkende 
motorkøretøjs tilladte tilkoblede totalmasse ikke overstige dets 
egen tilladte totalmasse eller dets teknisk tilladte tilkoblede 
totalmasse eller masseværdien af forholdet motoreffekt/totalmasse, 
idet den laveste værdi benyttes. 
Er et vogntogs enkelte vogne udstyret med central bremsesystem, må 
motorkøretøjets tilladte tilkoblede totalmasse ikke overstige dets 
egen tilladte totalmasse ganget med 1,5 eller dets teknisk tilladte 
tilkoblede totalmasse eller masseværdien af forholdet 
motoreffekt/totalmasse, idet den laveste værdi benyttes. 
7.2 Påhængskøretøjer som ikke er udstyret med bremse, oo som tilkobles 
motorkøretøjer 
Er påhængskøretøjet forsynet med en enkelt akse eller med 
tandemaksel, men ikke med driftsbremse, må det trækkende 
motorkøretøjs tilladte tilkoblede totalmasse ikke overstige 
halvdelen af dets egen masse i køreklar stand (iberegnet 
kølemiddel, olie, brændstof, værktøj, reservehjul og fører) eller 
dets teknisk tilladte tilkoblede totalmasse eller masseværdien af 
forholdet motoreffekt/totalmasse eller en totalmasse på 0,75 t, 
idet den laveste værdi benyttes. 
- 9 -
Motorkøretøjer, som trækker et påhængskøretøj uden driftsbremse, 
ska! have en bremseevne, som svarer til kravene i den i direktiv 
71/320/EØF foreskrevne type O-bremseprøve. 
7.3 Påhængskøretøjer, som tilkobles motorkøretøjer i klasse M2 eller 
Kun påhængskøretøjer, som er beregnet til bagagetransport og 
forsynet med en enkelt aksel eller med tandemaksel, må tilkobles 
motorkøretøjer i klasse M2 og M3. Bestemmelserne i punkt 7.1 og 
7.2 finder anvendelse i overensstemmelse hermed. 
7.4 Lodret belastning på motorkøretøjets kobl inosanordnninq 
Den største teknisk tilladte lodrette belastning på koblings-
anordningen skal tages i betragtning, når køretøjets tilladte 
totalmasse og det tilladte akseltryk på dets bagaksel (bagaksler) 
beregnes. 
Er påhængskøretøjet forsynet med midteraksel, må den største tilladte 
lodrette belastning, som af påhængskøretøjets trækanordning (når 
påhængskøretøjet er ensartet lastet) overføres på motorkøretøjets 
kobl ingsanordning, ikke overstige 10% af påhængskøretøjets totalmasse eller 
1 000 kg; den laveste værdi benyttes. 
Fabrikanten angiver betingelserne for kobl ingsanordningens 
montering på motorkøretøjet, navnlig dens overhæng bagtil. 
8. Startevne ved stigning 
Motorkøretøjer, vogntog og sættevognstog, som er lastet op til 
deres tilladte totalmasse, skal inden for fem minutter kunne starte 
5 gange ved en stigning på mindst 12%. 
9. Forholdet motoreffekt/totalmasse 
Alle motorkøretøjer skal være i besiddelse af en motoreffekt på 
mindst 5 kW/t af køretøjets, vogntogets eller sættevognstogets 
t i I ladte totalmasse. 
- 10 -
io. Betingelser for maksimalt tilladt akseltryK på dri vaksler. hvis 
affjedringssystemer svarer til luftaffjedring 
10.1. Er der i den relevante færdselslovgivning fastsat en bestemt 
maksimumsværdi for tilladt akseltryk på drivakslen hos køretøjer 
med luftaffjedring eller dertil svarende affjedringssystemer, 
gælder følgende: 
10.2. Drivakslen skal være forsynet med tvillinghjul. 
10.3. Pakkets tryk På vejbanen 
Dækkets tryk på vejbanen må ikke overstige 8 bar. 
10.4. Definition af luftaffjedring 
Et affjedringssystem anses for at være luftaffjedret, såfremt 
mindst 75% af fjedereffekten skyldes luftfjederen. 
10.5. Affjedringssystemer, der svarer til luftaffjedring 
En til luftaffjedring svarende anerkendt affjedring skal opfylde 
følgende krav: 
10.5.1. Under uhindret, transient vertikal lavfrekvent svingning i den 
affjedrede masse oven over en drivaksel eller bogie skal den målte 
svingningsfrekvens og dæmpning, når affjedringen er udsat for 
maksimal belastning, holde sig inden for de grænser, der er nærmere 
fastsat under punkt 10.5.2. til 10.5.5. 
10.5.2. Hver aksel skal være forsynet med hydrauliske dæmpere. På en bogie 
med en akselgruppe med to aksler skal dæmperne placeres således, at 
bogiens svingninger mindskes mest muligt. 
10.5.3. Det gennemsnitlige dæmpningsforhoid D skal være over 20% af den 
kritiske dæmpning for affjedringen i dens normale tilstand med 
påmonterede og funktionsdygtige hydrauliske dæmpere. 
10.5.4. Aff-jedringssystemets dæmpningsforhoid, d, dvs. når alle hydrau­
liske dæmpere er fjernet eller sat ud af funktion, må ikke 
overst ige 50% af D. 
- 11 -
10.5.5. Svingningsfrekvensen for den affjedrede masse oven over drivakslen 
eller bogien ved uhindret, transient vertikal svingning må ikke 
overstige 2,0 Hz. 
10.5.6. Definitionen af svingningsfrekvens og -dæmpning er Indeholdt I 
punkt 10.6., og prøvemetoderne til måling af frekvens og dæmpning 
er indeholdt i punkt 10.7. 
10.6. Definition af svingningsfrekvens og dæmpning 
I den forbindelse med denne definition regnes der med en affjedret 
masse på M kg oven over en drivaksel eller en bogie. Akslen eller 
bog Ien har en samlet vertikal stivhed mellem vejoverfladen og den 
affjedrede masse på k Newton/meter (N/m) og en samlet dæmpnings-
koefficient på C Newton pr. meter pr. sekund (N.s/m). Den 
affjedrede masses vertikale forskydning kaldes Z. Ligningen for den 
affjedrede masses frie svingninger er: 
d2 Z d Z 
M + C + kZ - 0 
dt2 dt 
Den affjedrede masses svingningsfrekvens F rad/sek er: 
C2 
4M2 
Dæmpningen er kritisk, når C - Co, hvor 
Co - 2 W KM 
Dæmpningsforholdet, udtrykt som en brøkdel af den kritiske 
dæmpning, er C/Co. 
Under den affjedrede masses uhindrede transiente svingning vil 
massens vertikale bevægelse følge en dæmpet sinusformet kurve 
(figur 2). Svingningsfrekvensen kan bestemmes ved at måle tiden for 
så mange svIngnlngscykler, som der kan Iagttages. Dæmpningen kan 
- 12 -
bestemmes ved at måle højden af de på hinanden følgende udsving i 
samme retning. Hvis størrelsen af udsvingene i første og anden 
svingnlngscykIus kaldes A1 og A2, er dæmpningsforholdet D: 
D - C - 1 In A1 
Co 2 il A2 
hvor In er den naturlige logaritme af amplitudeforholdet. 
10.7. Prøvemetode 
For at man ved en prøve kan finde frem til affjedringssystemets 
dæmpnings forhold D, dvs. dets dæmpningsforhoid med afmonterede 
dæmpere, og til dets svingningsfrekvens F, bør det belæssede 
køretøj enten: 
a) køres ved lav hastighed (5 km/h +/- 1 km/h) ned over et 80 
mm højt trin med den i figur 1 viste profil. Den 
transiente svingning, der skal undersøges med hensyn til 
frekvens og dæmpning, optræder umiddelbart efter, at 
hjulene på drivakslen har passeret trinnet; 
eller b) trykkes ned ved tryk på chassiset, således at driv­
akseltrykket andrager 1,5 gange dets maksimale statiske 
værdi. Trykket på køretøjet fjernes pludseligt, og den 
efterfølgende svingning undersøges; 
eller c) løftes op ved chassiset, således at den affjedrede masse 
løftes op til 80 mm over drivakslen. Der gives pludselig 
slip på det løftede køretøj, og den efterfølgende 
svingning undersøges. 
Køretøjet bør være udstyret med en transducer til måling af 
vertikal forskydning, der påmonteres mellem drivaksel og chassis 
lige oven over drivakslen. På baggrund af udsvinget kan 
tidsintervallet mellem det første og andet kompresslonshøjdepunkt 
måles, hvorved man få frekvensen F, og tillige kan 
amp 11 tudeforhol det måles, hvorved man får dæmpningsgraden. I 
forbindelse med bogier med to drivaksler bør der påmonteres 
transducere til måling af den vertikale forskydning mellem hver 
drivaksel og chassiset direkte oven over drivakslen. 
- 13 -
FIGUR 1 
TRIN BEREGNET TIL AFFJEDRINGSPRØVER 
KØRSELSRETNING 
FIGUK 2 
EN TRANSIENT DÆMPERVIRKNING 
AMPLITUDE 
I 
D--0-OS fk 
D--0-2 
TIME 
- 14 -
BILAG M 
MODEL TIL OPLYSNINGSSKEMA (a) 
Følgende oplysninger indsendes i de relevante tilfælde i tre eksemplarer 
med indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal være tilstrækkeligt 
detaljerede og udført i passende målestok i A4-format eller sammenfoldet 
t i I denne størrelse. 
Eventuelle fotografier skal være tilstrækkeligt detaljerede. 
Ved mikroprocesstyrede funktioner anføres relevante funktionsspecifi­
kationer. 
0. ALMINDELIGE OPLYSNINGER 
0.1 Mærke (producentens firmabetegnelse): 
0.2 Type og handelsbetegnelse (eventuelle varianter anføres): 
0.3 Type i dent ificeringsmærker, hvis sådanne er anbragt på køretøjet 
(b): 
0.3.1 Mærkets anbringelsessted: 
0.4 Køretøjsklasse (c): 
0.5 Fabrikantens navn og adresse 
0.6 Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant 
0.7 Foreskrevne skiltes og påskrifters anbringelsessted og 
anbr i ngeIsesmåde 
0.7.1 På chassiet: 
0.7.2 På karrosseriet: 
0.8 Stelnummerer ingen i typeserien begynder med nr.... 
Fodnoter, se bilag l til direktiv 70/156/EØF, senest ændret ved direktiv 
90/.../...EØF (dok. 111/4141/88, rev. 2). 
- 15 -
1. KØRETØJETS ALMINDELIGE KONSTRUKTIONSSPECIF I KAT I ONER 
1.1 Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: 
1.2 Må I tegning af hele køretøjet: 
1.3 Antal aksler og hjul (eventuelt antal farvefødder): 
1.3.1 Antal aksler med dobbelthjul og deres placering 
1.3.2 Antal styrende aksler og deres placering 
1.3.3 Antal drivaksler (antal, placering, indbyrdes 
forbindelse): 
1.4 Eventuelt chassis (tegning): 
1.5 Det til chassis-rammen benyttede materiale (d) 
1.6 Motorplacering og motorophæng: 
1.7 Førerhus (frembygget, halvt frembygget eller normalt): 
2. MASSE OG DIMENSIONER (e) (i kg, mm og vinkler) (der henvises eventuelt 
t i I tegningen) 
2.1 Akselafstand (e) (fuldt lastet) (f): 
2.1.1 For sættevogne: afstand mellem kongetappens akse og 
forreste bagaksel : 
2.1.2 Afstand mellem kongetappens akse og sættevognens bagkant: 
2.1.3 Afstand mellem kongetappens akse og sættevognens forreste 
punkt : 
2.2 For trækenheder: 
2.2.1 Belastning på sættevognskoblingen (maksimum og minimum) 
(9) 
2.2.2 Den (standardiserede) sættevognskoblings maksimale højde 
(h) : 
2.2.3 Afstand mel lem førerhusets bagside og bagakslen (-
akslerne) 
2.2.3.1 Afstand mellem førerhusets bagside og bagakslen 
(akslerne) (for chassis med førerhus): 
2.2.3.2 Afstand mellem rattets bagkant og bagakslen 
(akslerne) (for chassis uden karrosseri) 
2.3 Sporvidde(r) og akselbredde(r) 
2.3.1 Hver styrende aksels sporvidde (i): 
2.3.2 De øvrige akslers sporvidde: 
2.3.3 Den bredeste bagaksels bredde: 
2.3.4 Den bagerste aksels bredde: 
- 16 -
2.4 Køretøjets hovedimensioner (totalmål) 
2.4.1 For chassis uden karrosseri 
2.4.1.1 Længde (j ) : 
2.4.1.2 Bredde (k): 
2.4.1.2.1 Maksima I bredde: 
2.4.1.2.2 Minimalbredde: 
2.4.1.3 Højde (ulastet) (1) (Ved ophæng med niveauregulering 
angives normal køreposition): 
2.4.1.4 Overhæng fortil (m): 
2.4.1.5 Overhæng bagtil (n): 
2.4.1.6 Frihøjde (som defineret i fodnote c), punkt 4.5.4): 
2.4.1.7 Akselafstand (hvis der er flere aksler): 
2.4.2 For chassis med karrosseri 
2.4.2.1 Længde (j) : 
2.4.2.2 Bredde (k): 
2.4.2.2.1 Karrosseriets bredde, når køretøjet er koldt (k): 
2.4.2.3 Højde (ulastet) (1) (ved ophæng med niveauregulering 
angives normal køreposition): 
2.4.2.4 Overhæng fortil (m): 
2.4.2.2.1 Forreste frigangsvinkel (n) (fodnote c), punkt 4.5.1): 
2.4.2.5 Overhæng bagtil (n): 
2,4.2.5.1 Bageste frigangsvinkel (fodnote c), punkt 4.5.2): 
2.4.2.6 Frihøjde (som defineret i fodnote c), punkt 4.5.4): 
2.4.2.6.1 Rampevinkel (fodnote c), punkt 4.5.3): 
2.4.2.7 Akselafstand (hvis der er flere aksler): 
2.5 Chassiets masse uden karrosseseri (uden førerhus, køievæske, olie, 
brændstof, reservehjul, værktøj eller fører): 
2.5.1 Denne masses fordeling på akslerne: 
2.6 Køretøjets masse i køreklar stand med karrosseri eller chassiets 
masse med førerhus, hvis fabrikanten ikke monterer karrosseriet 
(iberegnet kølevæske, olie, brændstof, værktøj, reservehjul og 
fører) (p): 
2.6.1 Denne masses fordeling på akslerne, og for sættevogne 
belastning på sættevognskoblingens kongetap: 
2.7 Den af fabrikanten opgivne minimumsmasse: 
2.7.1 Denne masses fordeling på akslerne, og for sættevogne, 
belastning på sættevognskoblingens kongetap: 
- 17 -
2.8 Den af fabrikanten opgivne teknisk tilladte totalmasse: 
2.8.1 Denne masses fordeling på akslerne, og i tilfælde af 
sættevogn, belastning på koblingens kongetap: 
2.9 Det af fabrikanten opgivne teknisk tilladte akseltryk pr. aksel, og 
i tilfælde af sættevogn, belastning på koblingens kongetap: 
2.10 Påhængskøretøjets totalmasse 
2.10.1 Påhængsvogn: 
2.10.2 Sættevogn: 
2.10.3 Kærre: Angiv koblingens maksimale overhæng (q) i forhold 
t i I akselafstanden: 
2.10.4 Kombinationens total masse: 
2.10.5 Køretøjet er/er ikke (1) egnet til bugsering 
2.10.6 Påhængskøretøj uden bremse - totalmasse: 
2.11 Største lodrette belastning på påhængskøretøjets koblingspunkt, 
hvis det ikke er en kongetap: 
2.12 Cirkelsporets areal: 
2.13 Forholdet motoreffekt/totalmasse (i kW/kg): 
2.14 Startevne ved stigning: 
2.15 Evne til at forcere en stigning (terrængående køretøjer): % 
5. AKSLER 
5.1 Tegning af de enkelte aksler med angivelse af materialer og 
eventuel angivelse af mærke og type: 
5.2 Skematisk tegning af styrende aksel (aksler), som viser styretøjets 
mål : 
6. HJULOPHÆNG 
6.1 Tegning af ophængssystemet: 
6.2 Normal dæk- og hjulmontering 
6.2.1 Godkendte dækkombinationer og dækkenes fordeling på 
akslerne: 
6.2.2 Største og mindste dækstørrelse: 
6.2.3 Øvre og nedre grænse for rulleradius: 
6.2.4 Det af fabrikanten anbefalede tryk: ... kPa 
6.2.5 Dæk/hjulkombination(er) : 
6.2.6 Snekæde/dækkombination(er) og aksel (aksler), hvorpå de 
skal monteres: 
- 18 -
6.3 De enkelte aksel- eller hjulophængs konstruktion og type 
6.3.1 Niveauregulering: ja/nej (1) 
6.4 Beskrivelse af ophængets fjederelementer (konstruktion, materiale­
egenskaber og dimensioner): 
6.5 KrænkningsstabiIisatorer: ja/nej (1) 
6.6 Støddæmpere: ja/nej (1) 
9.17 Foreskrevne skilte 
9.17.1 Fotografier og/eller tegninger af de foreskrevne skiltes 
og påskrifters anbringelsessted og af stelnummeret: 
9.17.2 Fotografier og/eller tegninger af skiltenes og 
påskrifternes officielle del (færdigt eksempel med 
må I sang i vel ser) 
9.17.3 Fotografier og/eller tegninger af stelnummeret (færdigt 
eksempel med må I sang i ve Iser): 
9.17.4 Fabrikantens attest på overensstemmelse med kravene i 
direktiv 76/114/EØF, bilag i, punkt 3 
9.17.4.1 Angives køretøjets almindelige egenskaber i afsnit 2 
ved hjælp af tegn, anføres disse egenskaber: 
9.17.4.2 Angives overensstemmelse med kravene i punkt 3.1.1.3 ved 
hjælp af tegn i afsnit 2, forklares tegnenes betydning: 
(1) Det ikke gældende overstreges 
- 19 -
BILAG III 
MODEL 
(maksimalt format: A4 (210 x 297 mm)) 
EØF-TYPEGOPKENDELSESATTEST 
(køretøj) 
MYNDIGHEDERNES STEMPEL 
Meddelelse vedrørende 
- typegodkendelse (1) 
- for længe i se af typegodkendelse (1) 
- afslag på typegodkendelse (1) 
af en køretøjstype i henhold til direktiv ... om masse og dimensioner hos 
motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil 
EØF-typegodkendelse nr.: Forlængelse nr.: 
AFSNIT 
0.1 Mærke (firmabetegnelse): 
0.2 Type og handelsbetegnelse (eventuelle varianter anføres): 
0.3 Typeidentificeringsmærker, hvis sådanne er anbragt på køretøjet 
(2): 
0.3.1 Mærkets anbringelsessted: 
0.4 Køretøjsklasse (3): 
0.5 Fabrikantens navn og adresse: 
0.6 Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: 
(1) Det ikke-relevante overstreges. 
(2) Benyttes der typeidentificeringsmærker, anbringes de kun på køretøjer, 
som er godkendt i henhold til det pågældende direktiv. Indeholder 
typeidentificeringsmærkerne tegn, der ikke er nødvendige for 
beskrivelsen af den køretøjstype, typegodkende Isesattesten gælder, 
erstattes disse tegn i dokumenterne med symbolet "?" (f.eks. 
ABC77123??). 
(3) Som defineret' i fodnote c) i bilag I til direktiv 70/156/EøF (dok. 
I Il/4141/88-rev. 2). 
- 20 -
AFSNIT I I 
1. Supplerende oplysninger 
1.1 Længde (total må I) m 
1.2 Bredde (totalmål m 
1.3 Højde (totalmål) m 
1.4 Køretøjets tilladte totalmasse t 
1.4.1 Køretøjets teknisk tilladte totalmasse t 
1.5 Til ladt akseltryk 
1.5.1. 1. aksel t 
2. aksel t 
3. aksel 
4. aksel t 
1.6 Teknisk tilladt akseltryk 
1.6.1 1. aksel 
2. aksel t 
3. aksel 
4. aksel t 
1.7 Største teknisk tilladte belastning på sættevognskoblingens 
kongetap (1) t 
1.8 Motorkøretøjets tilladte tilkoblede totalmasse 
1.8.1 Påhægnskøretøj med driftsbremse t 
1.8.2 Påhængskøretøj uden driftsbremse t 
1.9 Største lodrette belastning på kobl ingsanordningen t 
2. Teknisk tjeneste, der foretager afprøvningerne: 
3. Afprøvningsrapportens dato 
4. Afprøvningsrapportens nummer 
5. Begrundelse for eventuel forlængelse af typegodkendelsen 
6. Bemærkninger 
7. Sted 
8. Dato 
9. Underskrift 
10. Alle dokumenter, som i forbindelse med typegodkendelsen er blevet 
indsendt til godkendelsesmyndighederne, kan fås ved henvendelse ti 
dem. En liste over disse dokumenter er vedlagt. 
•w 
FICHE D'IMPACT SUR LA COMPETITIVITE ET L'EMPLOI 
aBSSBSCeSBSS«IC8na8IBSaBBB8l8«BIBCIM8BaBBBS3SS 
Proposition de directive, du Conseil concernant le rapprochement des 
législations des Etats membres relatives aux : 
>-• masses et dimensions des poids Lourds, autobus et autocars; 
I. Quelle est la justification principale de la mesure ? 
- Achèvement de la procédure de réception CEE des véhicules automobiles. 
- Harmonisation des législations nationales. 
- Augmentation de la sécurité de La circulation routière. 
II. Caractéristiques ces entreprises concernées 
En particulier : 
- y-a-t-il un grand nombre de PME ? Non. 
- note t'on des concentrations dans des régions : 
. éligibles aux aides régionales des E.M. ? Non. 
. éligibles. au Feder ? Non. 
III. Quelles sont les obligations imposées aux entreprises ? 
Respecter les prescriptions desdites directives assurant ainsi le libre 
accès de leurs véhicules dans tout le territoire de la Communauté. 
IV. Quelles sont les obligations susceptibles d'être iaposées 
indirectement aux entreprises via les autorités locales ? 
Respecter Les prescriptions desdites directives assurant ainsi le libre 
accès de leurs véhicules dans tout le territoire de la Communauté. 
V. Y-a-t-il des mesures spéciales pour les PME ? Non. 
- lesquelles ? 
VI. Quel est l'effet prévisible : 
- sur la compétitivité des entreprises ? 
pas d'effet prévisible. 
- sur l'emploi ? 
pas d'effet prévisible. 
VII. Les partenaires sociaux ont-ils été consultés ? Oui 
- Avis des partenaires sociaux : Favorable. 
ISSN 0254-1459 
KOM(91) 239 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 07 
Katalognummer : CB-CO-91-290-DA-C 
ISBN 92-77-73879-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
Lr29S5 Luxembourg