[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 16.9.2010

KOM(2010) 476 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Tredje overvågningsrapport om strukturomlægninger i stålsektoren i Rumænien

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Tredje overvågningsrapport om strukturomlægninger i stålsektoren i Rumænien

INDLEDNING

Denne rapport omhandler de resultater, der er opnået i det sidste år af strukturomlægningsprocessen i Rumæniens stålindustri. Rapporten er udarbejdet i overensstemmelse med de krav vedrørende overvågning, der er fastsat i bilag VII til den tiltrædelsestraktat, hvorved Rumænien tiltrådte EU[1].

Den Europæiske Union indgik aftale om visse overgangsbestemmelser for strukturomlægningsstøtte for at gøre det muligt for Rumænien at afslutte strukturomlægningerne i landets stålindustri. Rumænien fik tilladelse til at yde statsstøtte til strukturomlægningsformål, forudsat at:

- støtten ville føre til, at de begunstigede virksomheder ved strukturomlægningsperiodens udløb ville have opnået forbedret rentabilitet under normale markedsvilkår

- støttebeløbet og -intensiteten var strengt begrænset til, hvad der er absolut nødvendigt for at opnå en sådan rentabilitet

- den samlede nettokapacitetsindskrænkning ville være på mindst 2,05 mio. tons (færdige produkter).

Kommissionen har allerede vedtaget to overvågningsrapporter for henholdsvis 2006[2] og 2007[3]. I denne tredje og sidste overvågningsrapport gennemgås de resultater, der er opnået i 2008, på grundlag af relevante oplysninger, der først er blevet fremlagt efter 2008.

RESULTATER AF OVERVÅGNINGEN AF STRUKTUROMLÆGNINGERNE

De virksomheder, der var omfattet af bestemmelserne i bilag VII, var: Ispat Sidex Galati (nu Arcelor Mittal Galati), Siderurgica Hunedoara (nu Mittal Steel Hunedoara), COS Targoviste (nu Mechel Targoviste), CS Resita (nu TMK Resita), IS Campia Turzii (nu Mechel Campia Turzii) og Donasid Siderca Calarasi (nu Tenaris Donasid). I 2008 tegnede disse virksomheder sig for over 90 % af Rumæniens produktion af råstål.

Overvågning af de vigtigste strukturomlægningsbenchmarks

Statsstøtte

I bilag VII til tiltrædelsestraktaten er der fastsat et loft for de beløb, der kan ydes i statsstøtte til rumænske stålværker, og et forbud mod at yde offentlig støtte til andre virksomheder i stålsektoren end dem, der er anført i tillæg A til bilag VII. Det maksimale statsstøttebeløb, der blev godkendt, var på 49 985 mia. ROL (1,2 mia. EUR).

Denne støtte var primært målrettet mod finansiel genopretning (ombytning af gæld med aktier, gældsnedskrivning for leverandører af forsyningsydelser) og en begrænset forlængelse af skattefritagelsesordninger (moms og virksomhedsskat). Støttebeløbet blev fastsat på grundlag af det godkendte nationale strukturomlægningsprogram og de individuelle forretningsplaner (i det følgende benævnt "IFP"), hvori investeringer spillede en central rolle i forbindelse med at nedbringe omkostningerne og forbedre kvaliteten af de færdige produkter. Størstedelen af støtten blev bevilget i 2003 og 2004.

Der blev ikke bevilget eller udbetalt yderligere statsstøtte efter 2004, hverken til virksomhederne på listen eller til andre stålproducenter i Rumænien.

Kommissionen har på grundlag af de foreliggende oplysninger konkluderet, at Rumænien har opfyldt sine forpligtelser vedrørende statsstøtte.

Kapacitetsindskrækning

For at kompensere for den konkurrencemæssige fordel, som virksomheder, der modtager strukturomlægningsstøtte, opnår, kræves det i tillæg A til bilag VII til tiltrædelsestraktaten, at en række produktionsanlæg lukkes. Således skulle Rumænien i perioden 1993-2008 for færdige produkters vedkommende gennemføre en nettokapacitetsindskrænkning på 2 050 000 tons.

Det fremgår af overvågningen, at alle lukninger blev gennemført i overensstemmelse med den relevante beslutning fra Kommissionen[4]. Derudover besluttede de rumænske stålvirksomheder frivilligt at lukke en række ineffektive anlæg, bl.a. (blok-)valseværker, valseværker for lette profiler og trådvalseværker.

Andre vigtige strukturomlægningsbenchmarks

Rentabilitet og finansielle resultater

Alle støttemodtagende virksomheder skulle ved strukturomlægningsperiodens udløb i 2008 opfylde Kommissionens krav om rentabilitet i overensstemmelse med bilag VII[5]. De opnåede et EBITDA på mellem 8,5 % og 21,6 %, hvor målet var 10,0 %, og et EBIT på mellem 4,6 % og 19,5 %, hvor målet var 1,5 %. Kun for én virksomhed, nemlig Mechel Campia Turzi, var EBITDA-resultatet utilstrækkeligt. Dette er i tråd med virksomhedernes nye investeringsprogram, som løber indtil 2011 i overensstemmelse med Kommissionens godkendelse. Afvigelsen fra måltallet er ikke kritisk, og den pågældende virksomhed gjorde vedvarende store fremskridt med hensyn til begge rentabilitetsbenchmarks i hele strukturomlægningsperioden. Mechel Capia Turzis EBITDA-resultat i 2008 var tre gange højere end det, der var forudset i investeringsprogrammet, til trods for at virksomheden blev alvorligt ramt af krisen i sidste kvartal af 2008.

Produktivitet og beskæftigelse

Nedgangen i antallet af arbejdspladser i Rumæniens stålsektor i 2008 var større end forudset (med et gennemsnitligt årligt antal arbejdspladser på 33 200 i forhold til målet i det nationale strukturomlægningsprogram på 43 308) og viser et reduktionsoptimum med hensyn til arbejdspladser på over 14 200 ansatte i hele strukturomlægningsperioden 2004-2008. Dette resultat kunne især tilskrives outsourcing, førtidspensionering og en frivillig aftrædelsesordning.

Trods forbedringer i arbejdskraftens effektivitet ligger produktivitetsniveauet efter strukturomlægningsperiodens udløb i visse af de støttemodtagende virksomheder under IFP-målene og væsentligt under de niveauer for EU's stålindustri, der er angivet i bilag VII til tiltrædelsestraktaten. Mindre produktionsmængder i 2008 førte – efter vedvarende vækst i perioden 2004-2008 - til et fald i landets faktiske samlede produktivitetsniveau. Der er store indbyrdes forskelle på de enkelte virksomheders resultater.

Arcelor Mittals datterselskaber - Galati og Hunedoara - har ikke nået IFP-målene eller de europæiske benchmarks. Dette kan dog tilskrives produktionstal, der var lavere end forventet på grund af krisen, som i meget høj grad influerede på deres resultater. Mens produktiviteten i Galati og Hunedoara i første halvdel af 2008 næsten opfyldte IFP-målet, forringedes den markant i anden halvdel af 2008 som følge af den globale mangel på efterspørgsel. Med tilendebringelsen af nedskæringerne i deres medarbejderstaber i 2009 lykkedes det næsten disse datterselskaber at nå IFP-målene trods konsekvenserne af markedsafmatningen.

Tenaris Donasids og Mechels datterselskaber, Targoviste og Campia Turzi, kan fremvise produktivitetsresultater, der næsten er på linje med IFP-målene og har vist en positiv, opadgående tendens i hele strukturomlægningsprocessen. TMK Resitas produktivitet er på blot 50 % af IFP-målet. Ser man imidlertid alene på de medarbejdere, der direkte har at gøre med stålaktiviteter, har virksomheden præsteret et resultat, der overstiger målet i dens forretningsplan.

Omkostningsbegrænsning

Mens der er store indbyrdes forskelle på de enkelte virksomheders resultater, afspejler disse alle, at der er gennemført visse typer foranstaltninger til at nedbringe driftsomkostningerne. På visse områder har det for samtlige virksomheder været nødvendigt at foretage nye investeringer for at opnå de fornødne omkostningsbegrænsninger på lang sigt. Alle virksomhederne nåede desuden deres investeringsmål (som godkendt i deres respektive individuelle forretningsplaner). Virksomhederne investerede mellem 150 % og 330 % af de planlagte beløb. Effekten af investeringerne var imidlertid ikke umiddelbart synlig i alle virksomhederne.

Hos Arcelor Mittal Galati har man med den overordnede omkostningsbegrænsningsstrategi, virksomheden har fulgt i hele strukturomlægningsperioden, fokuseret på den flydende fase og varmvalsning. Dette er opnået ved hjælp af betydelige investeringer. Disse foranstaltninger til trods blev omkostningerne ikke nedbragt tilstrækkeligt. Virksomheden har imidlertid gjort en stor indsats for at nedbringe omkostningerne i hele strukturomlægningsprogrammets løbetid.

I 2008 iværksatte virksomheden en strategi med det formål at forbedre produktiviteten og nedbringe det høje specifikke forbrug, som influerer på driftsomkostningerne. De nuværende markedsvilkår har imidlertid tvunget virksomheden til midlertidigt at indstille gennemførelsen af disse planer, indtil markedet er kommet sig. En korrekt gennemførelse af denne strategi vil forbedre de opnåede resultater yderligere.

Mittal Steel Hunedoara indstillede i 2008 midlertidigt gennemførelsen af et nyt udviklingsprogram, som dog blev genoptaget i starten af 2010. Programmet skal nedbringe omkostningerne yderligere (ved at øge produktiviteten og reducere det specifikke forbrug) og forbedre energieffektiviteten. De forventede resultater ville være ensbetydende med væsentlige forbedringer og bære vidnesbyrd om en positiv udvikling i retning af yderligere nedbringelse af omkostningerne.

Resultaterne for de sidste fire virksomheder er udtryk for fortsat fremgang for så vidt angår omkostningsbegrænsning, idet de i det store og hele opfylder IFP-målsætningerne og bevæger sig i retning af stålindustriens benchmarks på internationalt plan. Der er imidlertid stadig behov for forbedringer, især hvad angår det specifikke forbrug af råvarer, andelen af deklasserede produkter og energieffektiviteten.

Miljøbeskyttelse

Der er i tiltrædelsestraktaten fastsat en overgangsordning og en liste over anlæg, der er undtaget fra kravet om overholdelse af direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (IPPC)[6] indtil december 2014. De integrerede godkendelser, der er udstedt til stålproduktionsanlæg i sektoren, har omfattet regler om gennemførelse af bestemte miljøinvesteringsprogrammer. Mittal Steel Hunedoara og TMK Resita nåede ikke deres respektive IFP-miljøinvesteringsmål, men de midler, der faktisk blev investeret, blev tilpasset til de integrerede godkendelser. For så vidt angår Arcelor Mittal Galati blev det investeringsprogram, der var aftalt i henhold til godkendelsen, ikke gennemført fuldt ud i 2008, men det samlede beløb, der blev brugt på miljøinvesteringer i perioden 2004-2008, lå over IFP-målet.

KONKLUSIONER

Dette er den sidste overvågningsrapport om strukturomlægningerne i stålindustrien i Rumænien. Kommissionen er på baggrund af de opnåede resultater af den opfattelse, at kravene i bilag VII til tiltrædelsestraktaten er opfyldt:

- Den samlede strukturomlægningstøtte, der blev tildelt til de begunstigede virksomheder, lå under de fastsatte maksimumsbeløb.

- Nettokapacitetsindskrænkningen blev nået.

- De strukturomlægningsbenchmarks, der er fastsat i tillæg A til bilag VII (rentabilitet, produktivitet og omkostningsbegrænsninger), blev stort set nået.

Det er Kommissionens konklusion, at den omstrukturering, der er gennemført i overgangsperioden (2004-2008), har været acceptabel. Desværre blev de pågældende virksomheder påvirket alvorligt af den globale krise i det sidste år af strukturomlægningsperioden. En markant nedgang i efterspørgslen efter stålprodukter resulterede i lavere resultatindikatorer end planlagt. Det skal dog bemærkes, at de resultater, virksomhederne har opnået i strukturomlægningsperioden samlet set (især i form af øget rentabilitet), har sat dem i stand til at håndtere særligt vanskelige markedsvilkår i 2008.

Der er stadig behov for yderligere bestræbelser for fuldt ud at sikre varig rentabilitet, så disse virksomheder vil kunne overvinde situationer med usikkerhed på markederne, som måtte opstå i fremtiden. Dette mål kan kun nås på lang sigt, hvis strategierne for nedbringelse af omkostningerne videreføres og der udvikles sammenhængende strategier for fremtiden.

[pic]

[1] EUT L 157 af 21.6.2005, s. 3.

[2] KOM(2008) 511.

[3] KOM(2009) 146.

[4] Beslutning nr. 3010/91/EKSF (EFT L 286 af 16.10.1991, s. 20).

[5] EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.Hver virksomhed skulle realisere:- et årligt bruttodriftsresultat, dvs. et EBITDA (resultat før renter, skat, af- og nedskrivninger) i forhold til omsætningen på mindst 10 % for ikke-integrerede stålvirksomheder og 13,5 % for integrerede værker)- et afkast af egenkapitalen, dvs. et EBIT (resultat før renter og skat) på mindst 1,5 % af omsætningen.

[6] Rådets direktiv 96/61/EF (EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26).