Rådets konklusioner

af 26. november 2002

om et mere konkurrencepræget erhvervsklima

(2003/C 39/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

1. SOM MINDER OM

- konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon om strategien for inden udgangen af 2010 at gøre EU til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed, og udbygningen af denne strategi på Det Europæiske Råds møder i Stockholm, Göteborg og Barcelona,

- konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Stockholm, hvori medlemsstaterne og Kommissionen anmodes om at forbedre de statistiske oplysninger, som er nødvendige for benchmarking, og Kommissionen opfordres til at overveje anvendelsen af kvantitative mål i erhvervspolitikken,

- at Det Europæiske Råd i Lissabon besluttede at anvende en åben koordinationsmetode, som, hvor det er relevant, omfatter opstilling af kvantitative og kvalitative indikatorer og benchmarks i forhold til de bedste i verden, der er skræddersyet til de forskellige medlemsstaters og sektorers behov, og som kan anvendes til at sammenligne god praksis,

- det europæiske charter om små virksomheder, hvori der opfordres til at skabe det bedst mulige klima for små virksomheder,

- Rådets beslutning om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005),

2. SER MED TILFREDSHED PÅ

- Kommissionens meddelelse "Bedre erhvervsklima" og dermed relaterede arbejdsdokumenter, som påpeger, at der er gjort fremskridt, men tillige, at der er behov for øgede bestræbelser på mange erhvervspolitiske områder, og som også indeholder oplysninger om kandidatlandene og opstiller indikatorer for bæredygtig udvikling,

- Kommissionens planer om at revidere industripolitikken i lyset af globaliseringen og den forestående udvidelse,

- Kommissionens intention om at fremlægge en grønbog om iværksætterkultur,

3. FREMHÆVER,

- at bestræbelserne på at fremme vækst og konkurrenceevne må fordobles for at nå Lissabon-målet, idet den langsommere økonomiske vækst ikke må få lov til at aflede opmærksomheden fra udmøntningen af forpligtelserne i Lissabon-strategien,

- at strukturreformer og en forbedring af rammebetingelserne for virksomhederne er af afgørende betydning for vækst, og at det er meget vigtigt at gøre offentligheden mere bevidst om disse spørgsmål,

- at der for at tilvejebringe de nødvendige forbedringer af erhvervsklimaet må gøres en yderligere indsats på rette niveau på en lang række områder, der er relevante for konkurrenceevnen, idet det fortsat er en opgave af afgørende betydning at skabe passende vilkår for SMV'erne,

- at der er behov for at sikre de europæiske virksomheders konkurrenceevne med en passende balance mellem de tre aspekter af bæredygtig udvikling - det sociale, det økonomiske og det miljømæssige aspekt - og UNDERSTREGER navnlig, at man på samtlige politikområder må vurdere konsekvenserne for konkurrenceevnen med verdensmarkederne in mente,

- at det er af afgørende betydning, at kvaliteten af regler og bestemmelser forbedres, hvis EU skal blive mere konkurrencedygtig, og at der påhviler Fællesskabets institutioner og medlemsstaterne et stort ansvar med hensyn til at tilvejebringe en bedre lovgivning,

- at medlemsstaterne kan opnå endnu bedre resultater ved at tage ved lære af bedste praksis,

4. ANERKENDER,

- at der er gjort fremskridt hen imod opstillingen af en ramme bestående af kvantitative mål, som medlemsstaterne vil kunne fastsætte på frivillig basis på syv erhvervspolitiske områder, der er afgørende for konkurrenceevnen: iværksætterkultur, det lovgivningsmæssige og administrative klima, adgang til finansiering, adgang til menneskelig kapital, innovation og formidling af viden, adgang til informations- og kommunikationsteknologi samt åbne og velfungerende markeder,

- at kvantitative mål kan bidrage nyttigt til at nå konkrete mål og skabe øget fokus og fremdrift i erhvervspolitikken, idet der efter de fleste medlemsstaters opfattelse er behov for at fortsætte arbejdet med sådanne mål for at bygge videre på de allerede fastsatte mål og integrere dem yderligere i erhvervspolitikken,

5. OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL

- yderligere at udvikle kvantitative og kvalitative mål på frivillig basis på områder, hvor de finder det relevant, idet der tages behørigt hensyn til strukturelle forskelle,

- at udvikle en mere systematisk formidling af bedste praksis på det erhvervspolitiske område og inddrage anerkendt bedste praksis, navnlig resultaterne af Best-procedure-projekterne, når de udformer deres politik,

6. OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL

- at vælge en bred, strategisk tilgang til konkurrenceevne og fokusere på de strukturelle determinanter for virksomhedernes konkurrenceevne i alle sektorer,

- at fremme udveksling af bedste praksis, så medlemsstaterne mere effektivt kan tage ved lære af hinanden,

- at udbygge sin analyseramme for konkurrenceevnepolitikken og i den forbindelse inddrage resultater fra andre rapporter og procedurer i arbejdet med kvantitative mål,

- jævnligt efter et standardiseret koncept at aflægge rapport til Rådet om de fremskridt, der gøres med de kvantitative mål, for at bidrage til en strategisk debat om konkurrenceevne i Rådet,

- fortsat at medtage oplysninger om kandidatlandene i benchmarking-rapporter med henblik på at sikre, at data kan sammenlignes mellem de forskellige lande,

7. OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL

- at arbejde videre med at kortlægge, benchmarke og udveksle bedste praksis på det erhvervspolitiske område overalt i EU og i kandidatlandene,

- at fortsætte arbejdet med kvantitative og kvalitative mål på frivillig basis med henblik på at integrere dem yderligere i erhvervspolitikken,

- at drøfte de erhvervspolitikker, der udformes i medlemsstaterne, og i den forbindelse overveje mulighederne for på frivillig basis at organisere periodisk overvågning, evaluering og peer review som fælles læreprocesser.