Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets Forordning (EU) Nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 229/07)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Αρνάκι Λήμνου/Arnaki Limnou«

EU-nr.: PGI-GR-02791 – 27.7.2021

BOB ( ) BGB (X)

1. Betegnelse(r) på BGB

»Αρνάκι Λήμνου/Arnaki Limnou«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Grækenland

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.1. Kød (og slagtebiprodukter), fersk

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Arnaki Limnou« er kød fra lam, der slagtes i en alder på 60-120 dage og vejer over 10 kg. Kødet med betegnelsen »Arnaki Limnou« kommer fra slagtekroppe af dyr født på øerne Limnos og Agios Efstratios (den regionale enhed Limnos). De er født af får, der traditionelt opdrættes og er tilpasset disse øer, og som fodres med planteføde fra det klart afgrænsede geografiske område (øområde).

»Arnaki Limnou«-kød er mørt, saftigt og blødt og har en unik, karakteristisk og behagelig aroma og smag. Kødet har en lyserød farve og et ensartet udseende, og fedtet er hvidt. Det har subkutant fedt og en veludviklet muskelmasse, især i de udskæringer, der er stærkt efterspurgte, og har en høj handelsværdi såsom kam, bagben og ribben (koteletter).

»Arnaki Limnou«-kød har et højt fedtindhold i dets spiselige væv, som for det meste er intramuskulært (»fedtmarmorering«). Dette giver produktet særlige organoleptiske egenskaber og bidrager til dets mørhed og smag.

Fedtindholdet i det spiselige væv i »Arnaki Limnou«-slagtekroppe varierer fra 10 % til 15 %, mens lignende slagtekroppe fra andre dele af Grækenland har et gennemsnitligt fedtindhold i det spiselige væv mellem 1,5 % til 3 %.

Den kemiske sammensætning af det spiselige væv i »Arnaki Limnou«-kød fremgår af følgende tabel:

Produkt Protein Fedt »Arnaki Limnou« 17,6 % til 23,4 % 10,0 % til 15,0 %

»Arnaki Limnou«-kød sælges fersk i følgende former:

— hele slagtekroppe

— halve slagtekroppe

— som udskæringer efter vægt.

3.3. Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Lammene fødes mellem udgangen af november og udgangen af februar og fodres hovedsagelig med modermælk. De dier i en periode på 45-60 dage. Ved udgangen af denne periode vænnes lammene til at æde groft foder ved hjælp af tilpasningsfoder såsom hø fra kornarter og bælgplanter, der produceres lokalt. Efter fravænning er der normalt en periode på 1-2 måneder om foråret, hvor lammene græsser på den lokale vegetation sammen med de voksne får.

Bestanden af får opdrættet på Limnos og Agios Efstratios (»Limnos-får«) er i begrænset omfang blevet påvirket af Mytilini- (eller Lesvos-) og Chios-racerne.

De voksne fårs foder er i vid udstrækning baseret på fri græsning på græsgangene i det specifikke geografiske område. Fårenes foder omfatter også supplerende blandinger, der normalt indeholder produkter fremstillet af kornarter, bælgplanter, halm (hovedsagelig durumhvede), kløver, oliefrøprodukter, der hovedsagelig produceres i det afgrænsede geografiske område, vitaminer og sporstoffer.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Betegnelsen »Arnaki Limnou« må udelukkende anvendes for lam, der er født, opdrættet og slagtet i det afgrænsede område. Dette omfatter afblødning og flåning. De får, som har født lammene, blev også født og opdrættet i det afgrænsede geografiske område.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ud over de mærkningskrav, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen, påføres, uanset hvordan produktet udbydes til salg (hele slagtekroppe, halve slagtekroppe eller udskæringer), følgende særlige logo på »Arnaki Limnou«-kødet:

Ovenstående logo skal ledsages af en kode, der identificerer dyret og den bedrift, som slagtekroppen stammer fra, samt slagtedatoen. Koden består af:

— talkoden for den bedrift, hvor dyrene er produceret

— identifikationskoden for det levende dyr, der svarer til slagtekroppen

— slagtedatoen.

F.eks. vil en slagtekrop med identifikationskoden 002 for det levende dyr, som er fra en bedrift med koden EL8330**** og blev slagtet den 1/12/2020, få tildelt den unikke kode 8330****002-01/12/2020.

Hvis »Arnaki Limnou«-kødet opskæres og emballeres, overføres ovennævnte etiket enten til de enkelte kødudskæringer eller til den ydre emballage, hvis produktet allerede er emballeret, således at de relevante oplysninger formidles til den endelige forbruger.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område, hvor »Arnaki Limnou« produceres, afgrænses af de geografiske grænser for øerne Limnos og Agios Efstratios.

5. Tilknytning til det geografiske område

Produktets tilknytning til det afgrænsede område er baseret på kødets særlige kvalitetsegenskaber. »Arnaki Limnou«-kød er et velkendt produkt. Det har gode organoleptiske egenskaber, der skyldes de traditionelle metoder til opdræt af lam og får og deres foder, som primært er baseret på den rige vegetation på græsgangene i det afgrænsede geografiske område.

Det geografiske områdes egenart

Øerne Limnos og Agios Efstratios tilhører øgruppen i den nordøstlige del af Det Ægæiske Hav. Limnos består i vid udstrækning af flade, træløse områder og sletter. Hvede- og kornmarker, vinmarker, kratområder og store græsgange, som udgør mere end halvdelen af øen, er nogle af landskabets hovedtræk. Øen Agios Efstratios (eller »Ai Stratis«) har lignende egenskaber.

De to øer er uløseligt forbundet socialt, kulturelt, økonomisk og gennem handel. En lang række produkter er blevet handlet og transporteret mellem de to øer i årenes løb. Denne uafbrudte flytning af husdyr omfattede også får, hvilket bidrog til deres homogene udvikling på de to øer. Øen Agios Efstratios har kun en fast færgeforbindelse med Limnos.

Naturbestemte faktorer

Som i resten af Grækenland er klimaet typisk for Middelhavsområdet. Vintrene er milde og våde. Somrene er relativt varme og tørre, og der er generelt et højt antal solskinstimer det meste af året. Ikke desto mindre er klimaet i området tørrere med undertiden kraftige vinde og sjældne regnskyl.

Som øer i Det Ægæiske Hav har Limnos og Agios Efstratios været en vigtig rute for den gradvise migration af lokale plantearter til Grækenland fra øst på grund af nærheden af planter med oprindelse i Lilleasien.

Fårene på de to øer lever i vid udstrækning af den rige urteagtige vegetation af forskellige sorter af aromatiske planter og krat. Undersøgelser har vist, at Limnos’ naturlige vegetation består af 756 plantearter, hovedsagelig terofytter (55 %). Blandt disse er otte arter endemiske i Grækenland, én endemisk i det nordøstlige Ægæiske Hav og én endemisk i Limnos. Desuden har øen Agios Efstratios på trods af sin beskedne størrelse 438 forskellige plantearter.

Generelt er frygana-vegetation (kratområder) udbredt på Limnos og Agios Efstratios. 25 % af græsgangene i området er kratområder. De følgende er typiske arter af frygana-vegetation: kermes-eg, tornet kvæsurt, timian, oregano, tornet gyvel, jernurt, salvie, anthyllis hermanniae, vortemælk, prikbladet perikum, lyserød cistrose, cistrose, cistus salviifolius og isop. Følgende planter er også til stede i området: middelhavsvortemælk, dittrichia viscosa og ballota acetabulosa.

I makien omfatter træbevoksningen på de to øer også følgende arter: judastræ, tornet gyvel, espartogræs, mastiktræ, grønt oliventræ, vildt oliventræ, rosmarin, vilde asparges, musetorn og andet.

Området har også klitter med vegetation, der er dannet af sclerofylkrat.

Desuden omfatter vegetationen på de to øer ofte naturlige græsarter og bælgplanter, som er ideelle arter til græssende får.

Husdyr

Fårepopulationen har på grund af sin mangeårige og løbende tilpasning til omgivelserne ved at følge en langvarig udvælgelses- og avlsproces tilpasset sig perfekt til de specifikke lokale jordbunds- og klimaforhold og har udviklet meget specifikke karakteristika såsom selvforsyningsevne og modstandsdygtighed over for ugunstige miljøforhold, modstandsdygtighed over for endemiske sygdomme og produktivitet af høj kvalitet.

Dyrene har en gennemsnitlig størrelse og er velproportionerede. De har tilpasset sig de vanskelige geofysiske og klimatiske forhold i området samt mikroklimaet og miljøet på Limnos og Agios Efstratios.

Generelt bidrager fårenes og lammenes kost til at producere kød med en karakteristisk fedtsyreprofil. Kødets fedtsammensætning hænger sammen med den tilstrækkelige andel af flerumættede fedtsyrer i planterne, som anses for at være meget ønskværdigt, da det har været forbundet med det producerede køds særlige smag. Dyrenes frie græsning øger også koncentrationen af andre ønskelige mikronæringsstoffer i kødet, såsom vitaminer og naturlige antioxidanter.

Menneskelige faktorer

Den traditionelle metode til opdræt af dyrene er baseret på de typiske indhegninger — »mantres« — hvor dyrene holdes tæt på græsgangene. Denne traditionelle form for opstaldningsareal (»mantres«) giver direkte adgang til de omkringliggende græsgange.

Husdyravlernes traditionelle praksis påvirker egenskaberne for »Arnaki Limnou«-produktet. Navnlig bidrager den sene fravænning af lammene (ca. 60 dage) til sunde lam med generøse fedtaflejringer i kroppen. Desuden sikrer forvaltningen af flokkene ved hjælp af det traditionelle indhegningssystem, at fårene ikke behøver at bevæge sig over store afstande for at finde føde, da græsgangene ligger tæt på indhegningerne, og der er korte afstande til alt på øerne. Dyrene belastes derfor meget lidt, hvilket betyder, at de opbygger betydeligt mere intramuskulært fedt end andre lignende dyr og udvikler muskelmasse.

Så vidt muligt har fravænnede lam sammen med voksne dyr konstant adgang til græsgangene, indtil de slagtes. Voksne dyr og lam græsser året rundt og har takket være den halvekstensive landbrugsmetode direkte adgang til græsgange med en rig mangfoldighed af aromatiske spiselige planter og urter. Dette giver aromatiske bestanddele i fedtvævet og bidrager til produktets gode organoleptiske egenskaber. Disse egenskaber omfatter smagen i kombination med kødets mørhed, som skyldes mængden af intramuskulært fedt.

Den halvekstensive landbrugsmetode, der bygger på udnyttelse af områdets naturlige økosystem gennem græsning, er blevet udviklet over tid som følge af og for at tilpasse sig til omgivelsernes særlige forhold. Faktisk er det en måde at bevare områdets økosystem og biodiversitet på og er samtidig en integreret del af den lokale kulturarv.

Fåreopdrætsfaget er gået fra generation til generation, hvor opdrætspraksis og -erfaring er blevet overdraget til yngre landbrugere, som fortsætter med at producere det berømte »Arnaki Limnou«-kød af høj kvalitet i dag. I århundreder er flokkene blevet forvaltet af erfarne »kehagiades«, som husdyropdrættere kaldes lokalt, ved hjælp af det traditionelle indhegningssystem. Dette har skabt en levedygtig og bæredygtig model for halvekstensivt fåreopdræt.

Produktets egenart

»Arnaki Limnou«-kød er mørt, saftigt og blødt for så vidt angår dets organoleptiske egenskaber. Det samlede fedtindhold er højt, og det meste af fedtet er intramuskulært (fedtmarmorering), hvilket har en positiv indvirkning på produktets smag og mørhed.

På grund af den alder, der er valgt til slagtning, er slagtekroppen forholdsvis tung. Det har også en veludviklet muskelmasse, især i de udskæringer, der er stærkt efterspurgte og har en høj handelsværdi, såsom kam, bagben og ribben (koteletter).

Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets særlige egenskaber

»Arnaki Limnou«-kød har behagelige organoleptiske egenskaber og er et meget udbredt produkt, der i mange år uafbrudt er blevet fremstillet på de to øer. De specifikke miljøfaktorer og den menneskelige praksis, der længe har været fremherskende i det afgrænsede geografiske område på Limnos og Agios Efstratios, har ført til udviklingen af et produkt med gode egenskaber, der betyder, at »Arnaki Limnou«-kød adskiller sig fra andre lignende produkter.

Fåreopdræt er grundlaget for aktiviteterne inden for husdyrbrug og finder sted på begge øer. Græsningsbevoksningen på de to øer er meget ens. Limnos har store græsningsarealer, der dækker en tredjedel af øens samlede areal. Kratområder tegner sig for ca. 25 % af øens græsningsarealer. Vegetationen i disse områder er lav, meget spredt og sporadisk. Tornet kvæsurt dominerer sammen med timian og et stort antal aromatiske planter.

Græsgangene på Limnos og Agios Efstratios har en betydelig græsningskapacitet og nyder godt af tilstedeværelsen af forskellige aromatiske planter. Dette resulterer i kødprodukter, hvor fedtet har opnået organoleptiske egenskaber, der er formet af variationen af aromatiske og andre planter på græsgangene. Produktets kvalitet og organoleptiske egenskaber bestemmes derfor af dyrenes omfattende adgang til græsgange.

Det blide terræn i det afgrænsede område med lavtliggende sletter giver let adgang til græsgange tæt på de traditionelle opstaldningsfaciliteter. Dyrene belastes derfor meget lidt, hvilket betyder, at de opbygger betydeligt mere intramuskulært fedt end andre lignende dyr og udvikler muskelmasse.

De får, der græsser på Limnos og Agios Efstratios, æder mange forskellige aromatiske spiselige planter og urter. De behøver ikke at gå langt for at finde føde, da øerne er små.

På grund af klimaforholdene kan dyrene leve udenfor på græsgangene i stedet for i staldbygninger året rundt. Efter den periode, hvor lammene udelukkende fodres med mælk, har de således adgang til græsgange, indtil de slagtes. Det høje fedtindhold i det spiselige væv skyldes græsning. Dyrene får primært deres foder fra fri græsning.

De voksne får har næsten permanent adgang til græsgange året rundt, og det samme gælder lammene i perioden mellem fravænning og slagtning. Det er denne kombination af direkte græsning på de to øers rige vegetation og den lange dieperiode, hvor dyrene opdrættes ud fra den halvekstensive metode, som giver kødet dets kvalitet og dets karakteristiske egenskaber, da det resulterer i slagtekroppe med tilstrækkelig muskelmasse og intramuskulært fedt.

Mængden af intramuskulært fedt i »Arnaki Limnou«-kød har direkte indflydelse på kødets vandindhold og konsistens samt på dets smag og de aromaer, der frigøres under tilberedningen.

Identiteten for produktet med betegnelsen »Arnaki Limnou« er baseret på den halvekstensive landbrugsmetode, den frie græsning og de traditionelle metoder, som opdrætterne anvender. På baggrund af efterspørgslen efter produktet »Arnaki Limnou« med de gode egenskaber, der er beskrevet tidligere, er der incitament til at bevare disse opdrætsmetoder for at sikre de nævnte egenskaber.

Alt dette bidrager til den gode kvalitet og de behagelige organoleptiske egenskaber ved »Arnaki Limnou«-kød, som har givet det sit omdømme. Produktet er knyttet til øernes gastronomiske tradition, hvor lokale opskrifter som »kaspakino«-lam er blandt lokalbefolkningens og turisternes favoritter.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_arnaki_limnou150222.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.