EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 4.8.2020 COM(2020) 353 final 2020/0162(NLE) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om fastlæggelse af den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Internationale Kornråd til Det Forenede Kongeriges tiltrædelse af konventionen om kornhandel af 1995



BEGRUNDELSE 1.Forslagets genstand Dette forslag vedrører en afgørelse om fastlæggelse af den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Det Internationale Kornråd i forbindelse med Det Forenede Kongeriges tiltrædelse af konventionen om kornhandel af 1995. 2.Baggrund for forslaget 2.1.Konventionen om kornhandel af 1995 Konventionen om kornhandel af 1995 ("konventionen") har til formål at fremme det internationale samarbejde om alle forhold vedrørende handel med korn, at fremme udvidelsen af den internationale handel med korn og at sikre et friest muligt forløb for handelen med disse varer. Konventionen har desuden til formål i størst mulig udstrækning at bidrage til stabilitet på de internationale kornmarkeder i alle medlemmers interesse, at øge den globale fødevaresikkerhed og at skabe et forum for udveksling af oplysninger og drøftelse af medlemmernes anliggender vedrørende kornhandel. Konventionen trådte i kraft den 1. juli 1995. Unionen er part i konventionen. 2.2.Det Internationale Kornråd Det Internationale Kornråd ("IGC"), som varetager administrationen af konventionen, er en mellemstatslig organisation, der er hjemmehørende i London, og som søger at opfylde de mål, der er fastsat i artikel 1 i konventionen. IGC har især til formål at: (a)fremme det internationale samarbejde om alle forhold vedrørende handel med korn (b)fremme udvidelse, åbenhed og retfærdighed for den internationale handel med korn (c)bidrage til stabiliteten på det internationale kornmarked, øge den globale fødevaresikkerhed og bidrage til udvikling af de lande, hvis økonomi afhænger af kommercielt salg af korn. Disse målsætninger søges realiseret ved at forbedre gennemsigtigheden på markedet gennem udveksling af oplysninger, analyser og høringer om markedet og den politiske udvikling. Det nuværende IGC har 29 medlemmer, bl.a. mange af verdens største kornproducenter samt importører. Ud over Unionen tæller Argentina, Australien, Canada, Egypten, Indien, Japan, Rusland, Ukraine og USA blandt medlemmerne. Det land, der senest har sluttet sig til organisationen, er Republikken Serbien, der blev medlem den 1. april 2020. Derimod er hverken Kina eller Brasilien medlemmer. De 29 medlemmer i IGC har et samlet antal stemmer på 2 000. I forbindelse med budgetproceduren (se artikel 11 i konventionen), dvs. fastsættelse af medlemmernes årlige finansielle bidrag, har Unionen 372 stemmer i 2019/20. Med hensyn til beslutningstagning, dvs. når der afholdes afstemninger (se artikel 12 i konventionen), fordeles der 1 000 stemmer til 11 eksporterende medlemmer (herunder Unionen med 245 stemmer) og 1 000 stemmer til 18 importerende medlemmer. Det skal understreges, at IGC i princippet handler på grundlag af konsensus, og det er meget sjældent, at der bliver foretaget afstemning. På møderne i Det Internationale Kornråd er Unionen repræsenteret af Kommissionen i henhold til artikel 17 i TEU. Medlemsstaterne kan deltage i IGC's møder, især i rådets møder.

2.3.Den retsakt, der skal vedtages af Det Internationale Kornråd Den 9. april 2020 ansøgte Det Forenede Kongerige formelt om tiltrædelse af konventionen. Den 14. april 2020 underrettede IGC's sekretariat sine medlemmer om Det Forenede Kongeriges ansøgning. Det Forenede Kongerige ansøger om medlemsskab af IGC fra den 1. januar 2021, dvs. efter udløbet af overgangsperioden efter Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union. I henhold til konventionens artikel 27, stk. 2, står denne åben for tiltrædelse af regeringer for alle stater på de betingelser, som Det Internationale Kornråd måtte finde passende. I overensstemmelse med punkt 33 d) i forretningsordenen i henhold til konventionen om kornhandel ("forretningsordenen") behandler administrationsudvalget ansøgninger om tiltrædelse og henstiller til rådet i henhold til artikel 27, stk. 2. Det tiltrædende lands stemmer med de i konventionens artikel 11 nævnte mål for øje (dvs. medlemmernes årlige finansielle bidrag) fastsættes ud fra de tiltrædende landes samlede kornhandel i forhold til alle IGC-medlemmernes samlede kornhandel i overensstemmelse med punkt 33 b) i forretningsordenen. I henhold til konventionens artikel 12, stk. 1, skal rådet fastlægge, hvilke medlemmer der er eksportmedlemmer, og hvilke der er importmedlemmer i konventionens forstand under hensyntagen til disse medlemmers kornhandelsmønstre og deres synspunkter. Rådet vil også vedtage deres stemmeregler i overensstemmelse med stk. 2 og 3 i samme artikel. Drøftelserne om Det Forenede Kongeriges ansøgning begyndte i IGC's administrationsudvalg den 11. maj 2020 og fortsatte på det 51. møde i IGC's råd den 8. juni 2020 (via videokonference). På dette møde nåede rådet til enighed om, at den formelle afgørelse om Det Forenede Kongeriges ansøgning bør træffes ved skriftlig procedure (brevafstemning), og at IGC-medlemmerne bør indgive deres bemærkninger til sekretariatet senest den 30. oktober 2020. Hvis der ikke indgives skriftlige indsigelser til IGC's sekretariat fra et medlem af IGC inden den 30. oktober 2020, anses Det Forenede Kongeriges medlemskab for godkendt med virkning fra den 1. januar 2021. Selv om der ikke er fastsat nogen særlige bestemmelser i konventionen om brevstemmeproceduren (eller skriftlig procedure), er der i henhold til artikel 14 i konventionen vedrørende "rådets beslutninger" ingen krav om, at beslutningerne træffes på rådets møder. Udtrædelsesaftalen I henhold til artikel 129, stk. 2, i aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab ("udtrædelsesaftalen") repræsenterer Unionen i overgangsperioden fortsat Det Forenede Kongerige i arbejdet i organer, der er nedsat ved internationale aftaler indgået af Unionen. Det Forenede Kongerige bør i overgangsperioden afstå fra handlinger eller initiativer, der kan skade Unionens interesser. Som fastsat i artikel 129, stk. 4, i udtrædelsesaftalen kan Det Forenede Kongerige dog forhandle, undertegne og ratificere internationale aftaler, det har indgået på egne vegne på områder, hvor Unionen har enekompetence, forudsat at disse aftaler ikke træder i kraft eller finder anvendelse i overgangsperioden. 3.Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne Konventionen om kornhandel af 1995 blev indgået af Unionen ved Rådets afgørelse 96/88/EF indtil den 30. juni 1998. Konventionen forlænges hver gang for en periode på højst to år i overensstemmelse med artikel 33 i konventionen. Den blev senest forlænget ved beslutning truffet af Det Internationale Kornråd i juni 2019 og gælder indtil den 30. juni 2021. Unionen har altid været et aktivt medlem af IGC og har støttet udvidelsen af organisationen. Det Forenede Kongerige er en vigtig producent af landbrugsprodukter, herunder korn, der er en af IGC's vigtigste afgrøder. Som medlem af Unionen havde Det Forenede Kongerige en betydelig handel med forskellige kornarter med andre EU-medlemsstater. I overgangsperioden efter Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen er Det Forenede Kongerige fortsat bundet af Unionens internationale aftaler, og Unionen vil fortsat repræsentere Det Forenede Kongerige i IGC. I overensstemmelse med konventionens artikel 21, stk. 5, forfalder alle medlemmernes årlige finansielle bidrag til betaling, så snart de er fastsat. Unionen betaler derfor sit årlige bidrag til IGC i perioden fra juli til august for hele det pågældende regnskabsår, der begynder i juni og ender i juli det efterfølgende år. Unionens bidrag for 2020/21 vil blive betalt over Unionens budget for 2020, som Det Forenede Kongerige også bidrager til. For hele regnskabsåret 2020/21 dækker Unionens bidrag til IGC derfor også Det Forenede Kongerige. Formålet med dette forslag er at fastlægge Unionens holdning i IGC til Det Forenede Kongeriges tiltrædelse af konventionen fra den 1. januar 2021. Da tiltrædelsesproceduren i henhold til konventionens bestemmelser er betinget af Det Internationale Kornråds beslutning, vil Unionens holdning blive fastlagt på grundlag af artikel 218, stk. 9, i TEUF. 4.Retsgrundlag 4.1.Proceduremæssigt retsgrundlag

4.1.1.Principper I henhold til artikel 218, stk. 9, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) vedtager Rådet afgørelser om "fastlæggelse af, hvilke holdninger der skal indtages på Unionens vegne i et organ nedsat ved en aftale, når dette organ skal vedtage retsakter, der har retsvirkninger, bortset fra retsakter, der supplerer eller ændrer den institutionelle ramme for aftalen". Begrebet "retsakter, der har retsvirkninger" omfatter retsakter, der har retsvirkninger i medfør af de folkeretlige regler, der gælder for det pågældende organ. 4.1.2.Princippernes anvendelse på det foreliggende tilfælde IGC's påtænkte retsakt fører til en udvidelse af medlemsskabet af IGC. IGC's påtænkte retsakt har retsvirkninger, fordi den fastsætter betingelserne for en sådan tiltrædelse, navnlig fordi den vil have indvirkning på forholdet ved beslutningstagen i IGC, hvis beslutninger kræver et flertal af eksport- og importmedlemmer og er bindende for medlemmerne som fastsat i konventionens artikel 14. Parternes respektive finansielle bidrag berøres også. Unionens holdning skal derfor fastlægges. Den påtænkte retsakt supplerer eller ændrer ikke den institutionelle ramme for aftalen. Det proceduremæssige retsgrundlag for den foreslåede afgørelse er derfor artikel 218, stk. 9, i TEUF. 4.2.Materielt retsgrundlag 4.2.1.Principper Det materielle retsgrundlag for en afgørelse i henhold til artikel 218, stk. 9, i TEUF afhænger hovedsagelig af formålet med og indholdet af den påtænkte retsakt, hvortil der skal indtages en holdning på Unionens vegne. Hvis den påtænkte retsakt har et dobbelt formål eller består af to elementer, og det ene af disse formål eller elementer kan bestemmes som det primære, mens det andet kun er sekundært, skal den afgørelse, der vedtages i henhold til artikel 218, stk. 9, i TEUF, have et enkelt materielt retsgrundlag, nemlig det, der kræves af det primære eller fremherskende formål eller element. 4.2.2.Princippernes anvendelse på det foreliggende tilfælde Den påtænkte retsakts primære formål og indhold vedrører handel med landbrugsprodukter. Det materielle retsgrundlag for den foreslåede afgørelse er derfor artikel 207, stk. 4, første afsnit, i TEUF. 4.3.Konklusion Retsgrundlaget for den foreslåede afgørelse bør være artikel 207, stk. 4, første afsnit, i TEUF sammenholdt med artikel 218, stk. 9, i TEUF. 2020/0162 (NLE) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om fastlæggelse af den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Internationale Kornråd til Det Forenede Kongeriges tiltrædelse af konventionen om kornhandel af 1995 RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —