Udtalelse om udkast til Kommissionens direktiv om ændring af Kommissionens direktiv 90/388/EØF med hensyn til afskaffelse af begrænsninger i brugen af kabel-tv-net til levering af teletjenester () (96/C 100/14)

Regionsudvalgets præsidium pålagde på sit møde den 13. marts 1995 Arbejdsgruppe 3 at udarbejde forslag til udtalelse om det ovennævnte emne.

Med henblik på at overholde den af Kommissionsmedlem Karel van Miert angivne frist vedtog Underudvalg 3 i medfør af forretningsordenens artikel 9, stk. 3, enstemmigt forslaget til udtalelse den 22. maj 1995 (ordfører: Risto Koivisto).

Regionsudvalget vedtog på sin 8. plenarforsamling af 19. juli 1995 følgende udtalelse uden debat.

1. Baggrund

I en tale på G7-mødet i februar sammenlignede kommissær Karel Van Miert konkurrencen i forbindelse med informationssamfundets udvikling med en slags forbindelseskontakt; sigtet med de åbne og konkurrencebaserede markeder er netop at opnå næsten generel tilslutning. En meget stor udfordring ligger ifølge Van Miert i opstilling af en tidsplan for liberaliseringen og af et sådant regelsæt, at overgangen til en rimelig konkurrence sker på fleksibel vis med opretholdelse af ikke-kommercielle værdier.

Konkurrencen inden for telekommunikations- og datatransmissionstjenester har desuden, som det er konstateret i en række tilfælde, ført til, at et betydeligt antal fabrikanter har udviklet nye produkter, og at der er skabt nye arbejdspladser.

Med hensyn til konkurrencens liberalisering er der i den senere tid sket det vigtige, at der er opnået politisk enighed - uden at tage hensyn til divergerende bestemmelser - om, at begrænsninger i reglerne for de i samtlige medlemsstater producerede teletjenester og disses distribution fra 1998 skal høre fortiden til.

I de kommende år forventes der et kraftigt gennembrud i brugen af multimedietjenester, hvilket den hastige vækst i det populære, underholdningsorienterede Internet-system allerede er et vidnesbyrd om. Til samme udvikling hører endvidere applikationer som interaktivt tv og videobestilling.

Særskilte net, som benyttes til en bestemt tjeneste, er stort set ved at forsvinde. Et bevis herpå er f.eks. transmission af tv-billeder og telefonsamtaler via Internet og datatransmissionsnet af ATM-typen.

Eksisterende kabel-tv-net udgør et vigtigt forbindelsesled mellem husholdninger og de nye multimedietjenester. Derfor har Kommissionen igangsat en debat om et direktivudkast om afskaffelse af begrænsninger i brugen af kabel-tv-net fra 1996.

2. Direktivudkastet om brug af kabel-tv-net til teletjenester og afskaffelse af de begrænsninger, som gælder derfor

Ifølge Kommissionens direktivudkast bør medlemsstaternes særlige lovbestemmelser om begrænsninger i brugen af kabel-tv-net til levering af andre teletjenester afskaffes af blandt andre følgende grunde:

- hvis der specielt for kabel-tv-net gælder lovgivningsmæssige begrænsninger, forhindrer man brugen af en alternativ infrastruktur ved udbud af nye teletjenester,

- udbydere af tjenester i et stort antal medlemsstater kan udelukkende gøre brug af teleselskabernes transmissionskapacitet, selvom disse selskaber selv udbyder de samme tjenester,

- ifølge Kommissionens undersøgelser vil liberalisering af nettene kunne munde ud i nye billedtransmissions- og teletjenester,

- de forskellige regler, som gælder inden for EU, vanskeliggør endvidere fælles udviklingsforanstaltninger og begrænser samtidig det frie udbud af nye tjenester mellem medlemsstaterne indbyrdes,

- de begrænsninger, som gælder for kabel-tv-net, findes ifølge Kommissionen i første række, fordi teleselskabernes vigtigste indtægtskilde, nemlig taletelefoni, skulle beskyttes,

- begrænsningerne strider mod en lang række artikler i »grundtraktaten«,

- det er en forudsætning for gennemførelse af de EU-foranstaltninger, som hænger sammen med informationssamfundet, at infrastrukturomkostningerne bringes ned. Det særligt høje omkostningsniveau, sammenlignet med f.eks. USA, fører umiddelbart til, at medlemsstaterne begrænser brugen af andre infrastrukturer til udbud af teletjenester end dem, teleselskaberne anvender,

- som følge af begrænsningerne for kabel-tv-selskaberne tør man ikke investere i f.eks. optiske fibre, og udviklingen af vigtige nye tjenester forsinkes således.

Ved direktiv 90/388/EØF om konkurrencen på teletjenestemarkederne blev disse tjenester åbnet for fri konkurrence. Allerede tidligere er der fastsat konkurrencebestemmelser for andre teletjenester end dem, der falder ind under taletelefoni til offentligheden, samt telextjenester, mobilkommunikation og radio- og tv-sendere. Med det foreliggende forslag om ændring af nævnte direktiv skal den frie konkurrence ligeledes udvides til kabel-tv-net. Satellitkommunikation er allerede optaget i direktivets anvendelsesområde.

3. Kabel-tv-net i EU-medlemsstaterne

3.1. Udbredelsen af kabel-tv-net

Udbredelsen af kabel-tv er meget forskellig fra land til land. Ifølge anden del af grønbogen om konkurrence inden for telekommunikation, som Kommissionen udsendte den 25. januar 1995, findes der intet kabel-tv-system i 2 medlemsstater, nemlig Grækenland og Italien, ligesom udviklingen i Spanien og Portugal først lige er startet. I andre lande svinger antallet af kabel-tv-tilsluttede husstande fra over 90 % i Belgien, Holland og Luxembourg til ca. 5 % i Frankrig og England. Målt i antal tilslutninger udgør Tyskland det største nationale marked med ca. 15 millioner husstande (dvs. ca. 50 % af det samlede antal tilslutninger i Den Europæiske Union) og en dækningsgrad på ca. 45 %.

De fleste private kabel-tv-netoperatører findes i Danmark, Holland, Luxembourg, Belgien, Spanien og Storbritannien. I Tyskland og Portugal findes der kun én tjenesteudbydende operatør.

3.2. Kabel-tv-net og bestemmelser om godkendelser

Hidtil har kun Storbritannien, Finland og Sverige mulighed for at tilbyde teletjenester via kabel-tv-selskabernes net på basis af de gældende regler.

I Frankrig består der mulighed for at bruge disse net til at udbyde andet end telefontjenester, men der gøres næsten ikke brug af denne mulighed; årsagen hertil ligger bl.a. i kabel-tv-nettenes ringe nationale dækningsgrad.

I Holland er hovedparten af de kabel-tv-leverandører, som findes på markedet, sammen med andre organisationer i færd med at oprette et konsortium med det sigte at etablere en ny national teletjenesteleverandør.

4. Forslagene i direktivudkastet

4.1. Direktivudkastets indhold

Regionsudvalget mener, bl.a. med henvisning til Europa-Parlamentets opfordring fra 1993, at direktivudkastets foranstaltninger er begrundede og bidrager til den udviklingspolitik, som tager sigte på at fremme informationssamfundet inden for Den Europæiske Union. Den såkaldte alternative infrastruktur bør anskues på samme måde som det oprindelige telekommunikationsnet, og det skulle med udgangspunkt heri ligeledes være muligt at konkretisere de samme målsætninger, som knytter sig til udviklingen af informationssamfundet.

I det mindste på dette stadium er det endvidere rimeligt at stille den betingelse, at kabel-tv-leverandører fører separate regnskaber for deres aktiviteter som leverandør af netkapacitet. Regionsudvalget mener, at udvidelsen af anvendelsesområdet for direktiv 90/388/EØF til også at omfatte kabel-tv-net skulle kunne realiseres med det foreslåede direktiv. Regionsudvalget fremhæver, at inddragelsen af kabel-tv-net i anvendelsesområdet for direktiv 90/388/EØF ikke må berøre medielovgivningen i medlemsstaterne (radio og tv, hvad indholdet angår).

4.2. Andre aspekter med tilknytning til direktivudkastet

Mediekonsortier

Allerede nu kan det tydeligt konstateres, hvorledes virksomheder ved at danne særlige strategiske konsortier har taget skridt til at levere tjenester bestemt til det kommende informationssamfund og til at imødegå konkurrencebegrænsninger inden for teletjenester. Disse konsortier har den fordel, at de leverer verdensomspændende tjenester til fordelagtige takster. På den anden side kan et stort konsortium med aktiviteter inden for telekommunikation og kommunikation i særdeleshed få negative, ensidige konsekvenser for tjenesternes indhold.

Regionsudvalget stiller den udtrykkelige betingelse, at der på basis heraf lægges stor vægt på tilsyn med EU-konkurrencereglernes anvendelse.

De nye tjenesters indhold

I lyset af erfaringerne med udvikling af telefontjenester er det tydeligt, at de nyudviklede teletjenester, som tager sigte på kabel-tv-net, hovedsageligt er af underholdningsmæssigt tilsnit. Regionsudvalget finder det vigtigt, især hvad angår kapitel IV, at midlerne i rammeprogrammet til udvikling af videnskab og teknologi og de mål, som disse skal bruges til, samt de øvrige EU-disponible midler benyttes til også at sørge for udvikling af tjenester til den ikke-kommercielle sektor.

Regionsudvalget lægger især vægt på, at der - i samarbejde med lokale og regionale myndigheder - udvikles koncepter for telematiske systemer, som understøtter det lokale demokrati borgernes selvforvaltning og deres selvstændige stillingtagen til samfundsspørgsmål. Sådanne systemer bør udvikles under hensyntagen til, at de skal kunne anvendes med udbytte af hele befolkningen.

Juridiske spørgsmål

Det er en forudsætning for multimedietjenesters udbredelse, at der hurtigt findes en løsning på specielt de udestående spørgsmål omkring ophavsret og informationernes fortrolighed.

5. Direktivudkastets regionalpolitiske følger

Da der består forskelle i kabel-tv-nettenes nuværende infrastruktur, vil direktivændringernes regionalpolitiske følger også blive forskellige fra land til land. I Belgien, Luxembourg og Holland, hvor nettene dækker hele landet, vil begrænsningernes afskaffelse formentlig ikke få direkte virkninger, f.eks. på de forskelligartede regionale forhold.

I de fleste EU-medlemsstater dækker kabel-tv-nettene i første række kun tættere befolkede områder, hvor udbuddet af andre teletjenester som hovedregel også er større. I Finland forventes det eksempelvis ikke, at kabel-tv-nettenes regionale dækningsgrad i den nære fremtid vil stige betydeligt.

Med afskaffelsen af begrænsningerne tilstræber Kommissionen en alternativ net-infrastruktur og søger bl.a. at få skabt nye tjenester og endvidere at lade udviklingen gå i retning af informationssamfundet. For hovedparten af medlemsstaterne er det i henseende til udbud af teletjenester dog sandsynligt, at en sådan foranstaltning ikke får en direkte og umiddelbart betydelig virkning for mindskelsen af forskellene mellem de forskellige regioner. Set ud fra regionernes og kommunernes synspunkt kan kabel-tv-nettenes øgede anvendelsesmuligheder føre til en storstilet åbning af både talrige og forskelligartede muligheder for interaktion med borgerne. I alle tilfælde vil kommuners og regioners informationsaktivitet drage betydelig fordel heraf.

Bruxelles, den 19. juli 1995.

Jacques BLANC

Formand for Regionsudvalget

() EFT nr. C 76 af 28. 3. 1995, s. 8.