Ændret forslag til Rådets forordning (EF) om indføjelse af bestemmelser om animalsk produktion i forordning (EØF) nr. 2092/91 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler (1) (98/C 61/05) KOM(97) 747 endelig udg. - 96/0205(CNS)

(Forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2, den 9. januar 1998)

Som svar på Europa-Parlamentets udtalelse om forslaget til en rådsforordning om indføjelse af bestemmelser om animalsk produktion i forordning (EØF) nr. 2092/91 (2) om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler og i overensstemmelse med artikel 189 A, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab har Kommissionen besluttet at foretage følgende ændringer i nævnte forslag:

1. Betragtning 2 affattes således:

»der er en tiltagende efterspørgsel efter landbrugsprodukter fra økologisk landbrug, og forbrugerne viser stigende interesse for sådanne produkter både hvad angår mængder og størst muligt udvalg af kvalitetsprodukter, der giver pålidelige garantier for miljøet i kraft af en gennemskuelig produktionsmåde;«.

2. Betragtning 6 affattes således:

»for at undgå forurening af vandet med kvælstofholdige stoffer bør bedrifterne med økologisk landbrug råde over en passende opbevaringskapacitet for og planer for spredning af fast og flydende husdyrgødning, der sikrer, at stedets miljøforhold beskyttes;«.

3. Følgende ny betragtning indsættes efter betragtning 6:

»husdyropdræt på græs, der følger reglerne for økologisk landbrug, er en aktivitet der egner sig specielt til at bevare og udnytte udtagne arealer;«.

4. Betragtning 7 affattes således:

»der bør tilskyndes til en så stor biologisk alsidighed som mulig; ved valget af husdyrracer bør der tages hensyn til dyrenes evne til at tilpasse sig stedets betingelser;«.

5. Betragtning 8 affattes således:

»dyrene bør fodres med græsfoder og fodermidler, der er fremstillet ifølge reglerne for økologisk landbrug;«.

6. Følgende nye betragtning indsættes efter betragtning 8:

»genetisk modificerede organismer (GMO) og produkter fremstillet på grundlag af GMO'er er ikke i overensstemmelse med de økologiske produktionsmetoder; for at fastholde forbrugernes tillid til økologisk produktion må der ikke anvendes genetisk modificerede organismer, dele af disse eller produkter fremstillet på grundlag af disse i produkter, der mærkes som økologiske;«.

7. Betragtning 9 affattes således:

»under de nuværende forhold kan det være vanskeligt for husdyrbrugerne at skaffe foder, der er produceret efter økologisk metode, og det bør derfor midlertidigt tillades, at der anvendes et begrænset antal usammensatte og sammensatte ikke-økologiske fodermidler, dog kun i ringe mængder;«.

8. Betragtning 10 affattes således:

»for at dyrene kan få de vigtigste fysiologiske behov dækket, kan det være nødvendigt at anvende bestemte former for fodertilskud, og det bør derfor nærmere fastlægges, hvilke typer vitaminer, mineraler og organiske stoffer der kan anvendes, og på hvilke betingelser de kan anvendes;«.

9. Betragtning 11 affattes således:

»dyresundheden bør først og fremmest sikres forebyggende, ved at der vælges de mest velegnede racer og stamdyr, der er naturligt modstandsdygtige over for sygdomme, ved at dyrene sikres en afbalanceret fodring med fodermidler af god kvalitet, og ved at de holdes på bedriften under gunstige vilkår, navnlig hvad angår belægningsgrad, staldforhold og opdrætsmetoder, og der bør tages særligt hensyn til foranstaltninger, der forhindrer eller mindsker risikoen for, at der overføres patogener til husdyrene. Imidlertid bør der i tilfælde af kliniske sygdomme anvendes den medicin, der giver de bedste muligheder for helbredelse;«.

10. Betragtning 16 affattes således:

»vold mod dyrene, hvilket ikke må sammenblandes med særlige indgreb forbundet med visse produktionsformer, og anvendelse af vækstfremmende eller brunststyrende stoffer er indgreb, der strider mod principperne for økologisk landbrug, og som ikke blot kan ændre dyrenes adfærd, men også deres ligevægt og sundhed;«.

11. Betragtning 19 affattes således:

»alle erhvervsdrivende, som forhandler produkter, for hvilke der henvises til den økologiske produktionsmetode, bør være undergivet en regelmæssig og ensartet kontrol af metoderne og procedurerne med hensyn til overholdelse af de grundlæggende regler for økologisk husdyrbrug; der bør på bedriften føres en logbog med en række oplysninger om tilgang og fragang af dyr på bedriften og om de behandlinger, der er foretaget;«.

12. Artikel 1, stk. 2, affattes således:

»2. Artikel 1, stk. 2, affattes således:

Som en undtagelse fra artikel 1, stk. 1, litra b), anvendes bestemmelserne om mærkning i artikel 5 og om kontrol i artikel 8 og 9 i forordning (EØF) nr. 2092/91, hvis der ikke i bilag 1 til samme forordning er fastsat detaljerede produktionsregler for visse dyrearter, indtil disse detaljerede produktionsregler er optaget i bilaget.«.

13. Efter artikel 1, stk. 2, indsættes følgende nye stykker:

»2a. Indledningen i artikel 2 affattes således:

I denne forordning anses et produkt for at være forsynet med angivelser, der henviser til den økologiske produktionsmetode, når produktet eller dets ingredienser i mærkningen, reklamen eller handelsdokumenterne er beskrevet med angivelser, der normalt anvendes i hver enkelt medlemsstat, og som lader køberen formode, at produktet eller dets ingredienser er fremstillet efter de i artikel 6 anførte produktionsregler og navnlig med følgende betegnelser eller gængse forkortelser herfor, medmindre disse ikke anvendes for landbrugsprodukter i levnedsmidler eller tydeligvis ikke har nogen forbindelse med produktionsmetoden:

2b. I artikel 4 tilføjes følgende definitioner:

11) animalsk produktion: al produktion af dyr på land og i vand (ferskvand, brakvand eller saltvand) både husdyr og opdrættet vildt, med undtagelse af jagt- og fiskeriprodukter

12) genetisk modificerede organismer (GMO): organismer som defineret i artikel 2 i Rådets direktiv 90/220/EØF af 23. april 1990 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer (*).

(*) EFT L 117 af 8.5.1990, s. 15.

2c. I artikel 5, stk. 3, indsættes som litra h):

h) produktet indeholder ikke genetisk modificerede organismer og/eller produkter fremstillet på grundlag af sådanne organismer.«

14. Artikel 1, stk. 3, affattes således:

»Artikel 5, stk. 5, litra b), affattes således:

b) der for vegetabilsk produktion er respekteret en omlægningsperiode på mindst tolv måneder inden høsten«.

15. Efter artikel 1, stk. 3, indsættes følgende nye stykker:

»3a. Artikel 5, stk. 5, litra d), affattes således:

d) produktet består af en enkelt vegetabilsk ingrediens af landbrugsoprindelse

3b. I artikel 5, stk. 5, indsættes som litra f):

f) produktet ikke indeholder genetisk modificerede organismer og/eller produkter fremstillet på grundlag af sådanne organismer.

3c. I artikel 5, stk. 5a, indsættes som litra i):

i) produktet må ikke indeholde genetisk modificerede organismer og/eller produkter fremstillet på grundlag af sådanne organismer.«

16. Efter artikel 1, stk. 4, indsættes som stk. 4a:

»4a. Artikel 6, stk. 1, litra c), indsættes som litra d):

d) må der ikke anvendes genetisk modificerede organismer og produkter fremstillet på grundlag af sådanne organismer.«

17. Artikel 1, stk. 5, affattes således:

»I artikel 7, stk. 1, litra a), indledningen, ændres »hvis produkterne anvendes til bekæmpelse af skadedyr eller sygdomme på planter« til »hvis produkterne anvendes til bekæmpelse af skadedyr eller sygdomme på planter eller til rengøring og desinficering i lokaler og installationer til opdræt.««

I andet led ændres »de anvendes på en sådan måde, at de ikke kommer i direkte kontakt med frø, planter og andre vegetabilske produkter« til »de anvendes på en sådan måde, at de ikke kommer i direkte kontakt med frø, andre vegetabilske produkter, dyr og animalske produkter.«

18. Artikel 1, stk. 6, affattes således:

»I artikel 7 indsættes som stk. 1b:

1b. For foder kan der optages yderligere produkter i bilag II på listen over fodermidler, der ikke er produceret ifølge reglerne for økologiske landbrug, og på listen over fodertilskud, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a) hvis der anvendes konventionelle fodermidler, skal de være væsentlige for at sikre en afbalanceret fodring, der dækker dyrenes ernæringsbehov, og kun være til rådighed i utilstrækkelige mængder i Fællesskabet i en form, der opfylder bestemmelserne i artikel 6

b) hvis de anvendes som fodertilskud:

- skal de være væsentlige for dyrenes specifikke ernæringsbehov

- skal de være af naturlig oprindelse eller eventuelt syntetiske, men i samme form som naturlige produkter

- skal de være fremstillet uden anvendelse af genetisk modificerede organismer.«

19. I artikel 1 indsættes som stk. 6a:

»6a. I artikel 9 indsættes som stk. 12:

12. Uanset bestemmelserne i bilag III sikrer medlemsstaterne ved animalsk produktion, at kontrollen vedrører hele forløbet fra produktion, slagtning, udskæring, eventuel forarbejdning og detailsalg indtil salg til forbruger for at sikre, at animalske produkter kan spores gennem distributionskæden. De orienterer de øvrige medlemsstater og Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet, og opfølgningen heraf og sender samtidig den i artikel 15 nævnte tilsynsrapport.«

20. I artikel 1 indsættes som stk. 7b:

»7b. I artikel 15 indsættes som artikel 15a:

Artikel 15a

De nødvendige bevillinger til gennemførelse af foranstaltningerne i denne forordning, navnlig til gennemførelse af målsætningerne i artikel 9 og 11 og de tekniske bilag, fastsættes hvert år under budgetproceduren.«

21. Artikel 1, stk. 8, affattes således:

»Bilag I, II, III og VI ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning«.

22. Artikel 2, stk. 1, affattes således:

»Denne forordning træder i kraft 12 måneder, og bilag I, kapitel II, punkt 6, 36 måneder efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.«

23. I bilagets nr. 2 foretages følgende ændring i det indsatte kapitel »II - Dyr og animalske produkter«, punkt 1 Generelle principper:

23.1. Følgende led indsættes før første led:

»Punkt 1 til 6 i denne del II af bilag I omfatter følgende arter: hornkvæg (herunder bøffel- og bisonarter), svin, får, geder, enhovede dyr og fjerkræ.«

23.2. Andet led affattes således:

»For at dyr, der er bestemt til, eller hvis produkter er bestemt til konsum for mennesker eller dyr, kan omfattes af henvisninger til økologisk landbrug, skal de være opdrættet med vegetabilske og/eller animalske produkter, der er tilvejebragt ifølge principperne for økologisk produktion. De skal være opdrættet efter reglerne i dette bilag og fortrinsvis være fodret med fodermidler fra bedriften.«

23.3. Tredje led affattes således:

»Husdyrbruget skal gøre det muligt at sikre ligevægt i landbrugsdriften, ved at jordens behov for organisk materiale og gødningsstoffer bliver dækket. Husdyrbruget bidrager til, at der skabes og vedligeholdes komplementaritet mellem jordbund og planter, planter og dyr og dyr og jordbund.

Ved at der anvendes fornyelige naturlige ressourcer (fast og flydende husdyrgødning, bælgsæd og foderplanter), sikrer kombinationen af alsidig planteavl og husdyrbrug og opdræt med fritgående dyr, at jorden vedligeholdes og forbedres på lang sigt, og at der udvikles et bæredygtigt landbrug.«

23.4. Femte led affattes således:

»I forbindelse med valgt af art, race eller stamdyr skal der tages hensyn til produktionsbehovene og navnlig til dyrenes evne til at tilpasse sig stedets betingelser, deres levedygtighed og modstandskraft over for sygdomme, og der skal fortrinsvis vælges oprindelige racer og arter.«

23.5. Sjette led affattes således:

»Dyrenes omgivelser skal udformes på en sådan måde, at dyrene har tilstrækkelig udendørsplads og bevægelsesfrihed i forhold til den enkelte arts specifikke adfærdsmønstre. Bygningerne skal være udstyret med god ventilation, muliggøre god spredning af dagslys og sikre dyrene fornøden bekvemmelighed i forhold til den enkelte arts behov, især ved relevant udstyr, en hvileplads og tilstrækkelig strøelse. Der skal fastsættes særlige regler for den maksimale belægningsgrad for hver enkelt art.«

23.6. Syvende led affattes således:

»Disse forskellige principper for valg af race eller stamdyr, fodring og omgivelser bør muliggøre, at sundhedsproblemerne begrænses, så dyrenes sundhed principielt forvaltes ved forebyggelse. Hvis et dyr på trods heraf er sygt, eller hvis det er absolut nødvendigt, kan der gennemføres allopatisk behandling under en dyrlæges opsyn.«

23.7. Ottende led affattes således:

»Økologisk husdyrbrug kræver jordtilliggender. Medmindre der foreligger tilladelse i form af en undtagelse, skal dyrene have adgang til løbegårde eller andre arealer, hvor de kan bevæge sig frit, og antallet af dyr pr. arealenhed skal begrænses, så der sikres en integreret forvaltning af animalsk og vegetabilsk produktion på bedriften, hvorved forurening undgås, navnlig jordforurening og forurening af overflade- og grundvand. Besætningens størrelse skal afhænge nøje af de arealer, der er til rådighed til spredning af husdyrgødningen, og af eventuel anvendelse af andre organiske gødningsstoffer, så enhver negativ miljøpåvirkning undgås. Den samlede belægningsgrad for bedriften må ikke være på over to storkreaturer pr. hektar udnyttet landbrugsareal. Hvis der spredes andre organiske gødningsstoffer, nedsættes den samlede belægning, så den samlede kvælstoftilførsel pr. år fra organisk gødning ikke overstiger, hvad der svarer til 170 kg kvælstof pr. hektar udnyttet landbrugsareal, svarende til værdien i nitratdirektivet 91/676/EØF.

Koefficienterne for omregning af de forskellige dyrekategorier til storkreaturer er anført i bilag VII.

Overskrides den fastsatte belægningsgrad (eller grænserne for kvælstoftilførsel), kan kontrolorganet eller kontrolmyndigheden indrømme undtagelse, hvis landbrugeren kan begrunde en plan for spredning, hvor der anvendes yderligere arealer, der er til rådighed på bedrifter i nærheden eller i området, med hvilke der er etableret et regelmæssigt samarbejde. Sidstnævnte marker skal være omfattet af en kontraktlig forpligtelse fra de berørte landbrugere, og de må ikke tilføres anden husdyrgødning. Er der stor risiko for forurening, kan kontrolorganet eller kontrolmyndigheden fastlægge maksimale belægningsgrader på under to storkreaturer pr. hektar udnyttet landbrugsareal, så stedets miljøforhold beskyttes.«

23.8. Tiende led affattes således:

»Økologisk husdyravl er i princippet baseret på naturlig bedækning. Kunstig sædoverføring er imidlertid tilladt, derimod er det forbudt at foretage embryotransplantation. Det er forbudt at anvende hormoner for at styre ægløsningen, medmindre der er tale om veterinærbehandling af et enkeltdyr.

Som en undtagelse og efter at kontrolorganet eller kontrolmyndigheden er blevet informeret, kan brunstsynkronisering ved hjælp af ikke-indsprøjtede steroider foretages ved opdræt af malkefår og -geder ud fra sundhedsmæssige hensyn, for så vidt angår væddere og bukke, såfremt det sker i den valgte races normale løbetid og udelukkende i forbindelse med obligatorisk behandling i henhold til relevant lovgivning.«

23.9. Ellevte led affattes således:

»I økologisk landbrug må der ikke foretages systematiske indgreb på dyr som f.eks. anbringelse af gummibånd på fårenes haler, kupering af hale, klipning af tænder, afhorning, næbtrimning og klipning af dronningebiers vinger. Kontrolorganet eller kontrolmyndigheden kan dog tillade visse af disse former for indgreb, hvis det sker af sikkerhedshensyn eller for at forbedre dyrenes sundhed, hygiejne eller velfærd. Indgrebet skal da foretages af kvalificeret personale, således at dyrene skånes for lidelser.

Kastrering er tilladt, hvis det sker for at bevare produkternes kvalitet og traditionelle produktionsformer (f.eks. slagtesvin, stude, kapuner mv.).«

23.10. Tolvte led affattes således:

»Transport af dyrene skal ifølge gældende bestemmelser ske på en sådan måde, at det stress, dyrene udsættes for, begrænses, og transporten skal være så kort som mulig. Indladning og losning skal ske forsigtigt, og der må ikke anvendes allopatiske beroligende midler under transporten. De nationale bestemmelser og EF-forskrifterne på dette område skal under alle omstændigheder overholdes.«

23.11. Trettende led affattes således:

»I perioden forud for slagtningen og på slagtningstidspunktet skal dyrene behandles på en sådan måde, at stresset nedsættes mest muligt. Dyrene skal identificeres og behandles i en gruppe, der er adskilt fra dyr opdrættet på konventionel vis. Der skal gives garanti for, at dyr, kroppe og animalske produkter fra slagtning, opskæring og forarbejdning kan spores.«

24. I bilagets nr. 2 foretages følgende ændringer i det indsatte kapitel »II - Dyr og animalske produkter, punkt 2, Dyrenes oprindelse«:

24.1. Andet afsnit affattes således:

»Som ekstra bidrag til den naturlige vækst og for at sikre fornyelse af besætningen kan der hvert år inden for et maksimum på 10 % af de voksne køer eller heste og 20 % af de voksne får eller geder indsættes hundyr, som endnu ikke har født, og som stammer fra konventionelt opdræt.«

24.2. Fjerde afsnit affattes således:

»Er der ikke tilstrækkeligt mange dyr af økologisk produktion til rådighed, når besætningen etableres for første gang, kan dyr af konventionel produktion undtagelsesvis indsættes i økologisk opdræt, når der er tale om følgende:

- kyllinger, der er bestemt til æglægning, og som er højst 18 uger gamle

- kyllinger, der er bestemt til kødproduktion, og som ved produktionens start er under tre dage gamle

- kalve, der er under fire uger gamle

- bøfler, der er under tolv uger gamle

- lam og kid, der er under fire uger gamle

- smågrise, der indsættes i det økologiske system straks efter fravænning, og som vejer under 20 kg.«

24.3. Syvende afsnit affattes således:

»Ved erhvervelse af dyr fra konventionelt husdyrbrug, skal der lægges særlig vægt på sundhedsbestemmelserne, og kontrolorganet eller kontrolmyndigheden kan fastsætte særlige krav, f.eks. kontrolundersøgelser, på baggrund af stedets betingelser og karantæneperioden.«

24.4. Ottende afsnit udgår.

25. I bilagets nr. 2 foretages følgende ændringer i det indsatte kapitel »II - Dyr og animalske produkter, punkt 3, Omlægningsperiode«:

25.1. Tredje afsnit affattes således:

»Ved omlægning af en bedrift skal hele det areal, der på produktionsenheden anvendes til dyrkning af fodermidler, opfylde forskrifterne for økologisk landbrug. Græsarealer og arealer med forderafgrøder skal forud have undergået en omlægning i en periode på normalt to år. Kontrolorganet kan efter aftale med den kompetente myndighed beslutte at forlænge eller afkorte denne periode under hensyntagen til arealernes tidligere anvendelse. Hvis omlægningen på hele bedriften af både den vegetabilske og den animalske produktion finder sted samtidig, nedsættes omlægningens varighed til 24 måneder.«

25.2. Fjerde afsnit affattes således:

»For at produkter fra husdyrbrug kan sælges under benævnelsen økologisk, skal brug, der er under omlægning, overholde reglerne i dette bilag, navnlig reglerne om foder, sundhedsforhold og opstaldning, i en periode på mindst:

- tolv måneder for kvæg og enhovede dyr, der er bestemt til kødproduktion

- seks måneder for mindre drøvtyggere, svin og fjerkræ (indsat efter de tre første levedage), der er bestemt til kødproduktion

- seks måneder for dyr, der opdrættes til produktion af mælk

- ti uger for produktion af æg.«

25.3. Sjette afsnit udgår.

26. I bilagets nr. 2 foretages følgende ændringer i det indsatte kapitel »II - Dyr og animalske produkter, punt 4, foder«:

26.1. Første led, tredje afsnit, affattes således:

»Formålet med foderet er at sikre en kvalitetsproduktion, uden at der tilstræbes maksimal vækst, og samtidig skal dyrets forderbehov på det pågældende fysiologiske stade tilgodeses. Traditionelle opfedningsmetoder er undtagelsesvis tilladt, i den udstrækning de på ethvert stadium i opdrættet kan omlægges«.

26.2. Første led, fjerde afsnit, affattes således:

»Kontrolorganerne og kontrolmyndighederne kan for en overgangsperiode, der udløber fem år efter godkendelsen af denne forordning, som undtagelse give tilladelse til, at der i et begrænset forhold anvendes konventionelt foder, hvis det viser sig, at husdyrbrugeren ikke kan skaffe foder af udelukkende økologisk oprindelse. Den højst tilladte andel af konventionelt foder pr. dag er 10 % for drøvtyggere og 20 % for ikke-drøvtyggere. Andelen beregnes i forhold til tørstofindholdet i foderet af landbrugsoprindelse.«

26.3. Andet led, første afsnit, affattes således:

»Usammensatte og sammensatte foderstoffer skal være i overensstemmelse med reglerne i Rådets direktiv 77/101/EØF (*) og 79/373/EØF (**). Hvad angår forekomst af uønskede stoffer og usammensatte og sammensatte fodermidler, er foderet underkastet bestemmelserne i Rådets direktiv 74/63/EØF. Usammensatte og sammensatte foderstoffer må ikke indeholde produkter, fodertilskud eller andre ingredienser, som indeholder genetisk modificerede organismer, dele heraf eller produkter fremstillet på grundlag af disse.

(*) EFT L 32 af 3.2.1977, s. 1, senest ændret ved direktiv 90/654/EØF (EFT L 353 af 17.12.1990, s. 48).

(**) EFT L 86 af 6.4.1979, s. 30, senest ændret ved direktiv 93/74/EØF (EFT L 237 af 22.9.1993, s. 23).«

26.4. Andet led, tredje afsnit, affattes således:

»Mineraler og organiske stoffer, der er uundværlige til dækning af dyrenes ernæringsbehov, skal fortrinsvis tilsættes i form af naturlige råvarer eller fodermidler, der naturligt indeholder disse stoffer. Bilag II, del D, indeholder listen over de godkendte tilsætningsstoffer til foderstofferne.«

26.5. Andet led, fjerde og femte afsnit, affattes således:

»Ud over mælk og mælkeprodukter og de produkter, der er opført i bilag II, del D, er det forbudt at anvende andre produkter af animalsk oprindelse til foder.

Der må ikke anvendes syntetiske stoffer, der er bestemt til at fremme væksten.«

26.6. Tredje led, andet afsnit, affattes således:

»Til ensilage kan der anvendes havsalt, stensalt, såkaldt økologiske konserveringsmidler såsom gær, mælkesyre, eddikesyre, myresyre og propionsyre eller mælkesyre-, eddikesyre-, myresyre- og propionsyrebakterier, enzymer, valle, sukker, sukkerroepulp, kornmel og melasse.«

26.7. Fjerde led udgår.

27. I bilagets nr. 2 foretages følgende ændringer i det indsatte kapitel »II - Dyr og animalske produkter, punkt 5, Sygdomsforebyggelse og veterinærpleje«:

27.1. Første og andet afsnit affattes således:

»Sygdomsforebyggelse i økologisk landbrug bygger på følgende principper: Opdræt af dyr i overensstemmelse med deres behov, som sikrer god modstandsdygtighed over for sygdomme og forhindrer infektioner, anvendelse af fodermidler af god kvalitet og mobilisering af dyrenes naturlige forsvar ved opdræt i løbegårde eller på græsarealer.«

27.2. Fjerde afsnit affattes således:

»Der kan i uindskrænket omfang foretages behandlinger på grundlag af planteekstrakter og -essenser, sporelementer og produkter, der er anført i bilag II, del D, samt fytoterapeutiske produkter, og anvendes homøopatiske opløsninger (vegetabilske, animalske og mineralske stoffer).«

27.3. Tiende og ellevte afsnit udgår.

27.4. Tolvte afsnit affattes således:

»For al animalsk produktion gælder, at hvis et dyr eller en gruppe af dyr underkastes en eller flere helbredende behandlinger, bortset fra vaccinationer og behandlinger mod parasitter, der er begrænset til to år (ud over de obligatoriske udryddelsesprogrammer, medlemsstaterne gennemfører), med allopatiske produkter i løbet af en årlig produktionscyklus eller begrænset til en behandling med allopatiske produkter i løbet af dyrenes livscyklus, hvis denne er kortere end et år, må de fremstillede animalske produkter ikke sælges under benævnelsen økologisk i det pågældende år. Efter den i punkt 3 fastlagte omlægningsperiode betragtes de behandlede dyr igen som stammende fra et økologisk landbrug under forbehold af kontrolmyndighedens eller -organets samtykke.«

28. I bilagets nr. 2 foretages følgende ændringer i det indsatte kapitel »II - Dyr og animalske produkter, punkt 6, Stalde og løbegårde m.v. samt anlæg til opbevaring af husdyrgødning og ensilage«:

28.1. Fjortende afsnit affattes således:

»Husdyrhold på fuldspaltegulv er forbudt. De bygninger, der anvendes til opdræt, skal gøre det muligt for det enkelte dyr at råde over en ren, tør og tilstrækkelig stor hvileplads. Generelt fastlægges belægningsgraden i bygningen efter dyrenes art, race, alder og størrelse. Endvidere skal der ved belægningsgraden tages hensyn til dyrenes adfærdsmæssige behov, som navnlig afhænger af flokkens størrelse og dyrenes køn. Optimal belægning skal sikre dyrenes velfærd og give dem et areal, der er så stort, at de kan sove, æde og bevæge sig.«

28.2. Sekstende afsnit affattes således:

»Hvis fedesvin holdes i svinestald, skal dyrene mindst råde over et frit gulvareal til hvile, der er 50 % større end det, der er fastsat i artikel 3 i Rådets direktiv 91/630/EØF om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin (*). Endvidere skal dyrene have adgang til en løbegård af samme størrelse. Der må ikke anvendes fuldspaltegulv og halsbindsler. Staldene skal have tilstrækkelig tør strøelse med rigelig naturlig ventilation og lys og udendørs gødningsareal, rodeareal og løbegårde.

(*) EFT L 340 af 11.12.1991, s. 33.«

28.3. Syttende afsnit affattes således:

»For fjerkræ skal der hele dagen være adgang til et græsareal og et tilstrækkeligt antal drikke- og spisekar, når vejrforholdene tillader det; arealet skal være udstyret med relevant ly.«

28.4. Enogtyvende afsnit, tredje led, affattes således:

»- Belægningsgraden må ikke overstige 2 500 høns pr. ha areal, hønsene har adgang til, dvs. en høne pr. 4 m².«

29. I bilagets nr. 2: »II - Dyr og animalske produkter« indsættes efter punkt 6 som punkt 7 og 8:

»7. Særlige bestemmelser om biavl

7.1. Generelle principper

Tilintetgørelse af bierne på bitavlerne i forbindelse med indsamling af bistadernes produkter er forbudt.

Der må ikke foretages systematisk mutilation af dyr som f.eks. kupering af hale, klipning af tænder, kastrering, afhorning, næbtrimning, afklipning af dronningebiers vinger. Kontrolorganet eller kontrolmyndigheden kan dog tillade visse af disse former for indgreb, hvis det sker af sikkerhedshensyn eller for at forbedre dyrenes sundhed eller velfærd. Indgrebet skal da foretages af kvalificeret personale, og dyrene skal skånes for lidelser.

7.2. Dyrenes oprindelse

Bigårde etableres, ved at eksisterende kolonier opdeles, eller ved at der erhverves sværme eller stader fra biavl, der overholder reglerne for økologisk biavl. Som undtagelse er det i en overgangsperiode, der udløber den 31. december 2000, tilladt at erhverve nøgne sværme fra konventionel avl, hvis der iagttages en omlægningsperiode.

7.3. Omlægningsperiode

Produkter fra bistaderne kan kun sælges under benævnelsen økologisk, hvis de almindelige betingelser for foder, pleje og bistader har været overholdt i mindst et år. Stadernes byggematerialer skal være bragt i overensstemmelse med reglerne i dette bilag. Hvis der erhverves nøgne sværme fra konventionel art, er omlægningsperioden også et år.

7.4. Foder

Staderne skal være placeret på steder, hvor der udelukkende er afgrøder og spontan vækst, som opfylder kravene til økologisk produktionsmetode ifølge artikel 6 og bilag I.

Medlemsstaterne sørger for, at der udpeges regioner eller områder for økologisk biavl. Der udarbejdes et kort i passende målestok over bistadernes placering i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag III, punkt 2.1 i forordning (EØF) nr. 2092/91 til kontrolmyndigheden eller kontrolorganet. Er der ikke foretaget en sådan udpegning, skal biavleren over for kontrolorganet eller kontrolmyndigheden forelægge dokumentation og garantier for, at trækområderne for hans kolonier opfylder disse krav; nævnte dokumentation og garantier kan navnlig være baseret på relevante analyser.

Det er tilladt af fodre kolonierne, hvis klimaforholdene kræver, at der tilvejebringes forråd til overvintring. Fodringen skal ske mellem sidste honninghøst og koloniens hvileperiode. Fodringen sker normalt med honning fra økologisk biavl, men der kan også anvendes sukkeropløsninger, der er fremstillet af produkter, som opfylder kravene til økologisk landbrug. Som undtagelse kan der indtil den 31. december 2000 anvendes sukkeropløsninger og honning af konventionel oprindelse.

7.5. Sygdomsforebyggelse og veterinærpleje

Allopatiske behandlinger skal foretages under en dyrlæges ansvar, og produktets art skal være klart angivet, hvilket også gælder behandlingens varighed og den foreskrevne tilbageholdelsesperiode, inden produkterne anvendes til konsum. Disse oplysninger indføres i bedriftens logbog og anmeldes til kontrolorganet. De behandlede dyr skal være klart identificerede, enkeltvis for store dyr, enkeltvis eller pr. flok for fjerkræ og mindre husdyr og pr. koloni for bier.

Inden for biavl sikres der god sundhed i kolonierne ved at formindske de faktorer, som fremmer sygdomsforekomst. Der anvendes i dette øjemed følgende praksis: valg af racer, der er modstandsdygtige og tilpasset stedets betingelser, regelmæssig udskiftning af dronninger, regelmæssig rensning og desinficering af materiellet, bortskaffelse af forurenet materiel, regelmæssig udskiftning af vokstavler og sikring af tilstrækkelige mængder pollen og honning i bistaderne.

Hvis det er nødvendigt at anvende syntetiske produkter for at udrydde bestemte smitsomme sygdomme, der kan ødelægge kolonierne, skal behandlingen ske i den størst mulige tidsmæssige afstand fra dronningens æglægningsperiode op perioden for indsamling af nektar. Er behandling nødvendig i denne periode, skal de behandlede kolonier anbringes i en isoleret bigård. I dette tilfælde gælder omlægningsperioden på et år for disse stader.

7.6. Bistader og faciliteter

Bistaderne skal være bygget af naturlige materialer, der ikke giver nogen risiko for forurening af miljøet og produkterne fra stadet. De anvendte beskyttelsesmidler skal opfylde samme krav.

Beskyttelse af rammer og honningmagasiner, især mod parasitter, kan kun foretages med produkter, der er nævnt i bilag II, del B. Der må ikke anvendes syntetiske kemikalier.

Voks til fremstilling af nye rammer skal stamme fra produktionsenheder, der overholder reglerne for økologisk biavl. Som undtagelse kan kontrolorganet eller kontrolmyndigheden tillade, at der især til nye anlæg anvendes konventionelt voks, hvis der ikke er voks fra økologisk biavl til rådighed på markedet.

8. Bestemmelser vedrørende andre husdyrarter

Der skal fastlægges produktionsnormer.«

30. I bilagets nr. 3 foretages følgende ændringer i det indsatte bilag II, del C (»andre produkter«):

30.1. I C.1 Frø, korn og grovfoder affattes første og andet afsnit således:

»Tørret lucerne, hø og halm.

Frø af bælgsæd, herunder perlebælg (Ervum ervilia) (hele frø, mel og foderkager), lupin, soja, ært, kikært (Cicer arietinum), fladbælg (Lathyrus sativus), bønne og hestebønne (Vicia faba)«.

30.2. I C.2 Forarbejdede vegetabilske produkter affattes afsnit 3 og 4 således:

»Roe-, johannesbrød-, oliven- og citruspulp.

Biprodukter fra malteri og bryggeri«

30.3. I C.4 Diverse, indsættes følgende afsnit efter afsnit 2 »Nektar (til biavl)«:

»Melasse kun som bindemiddel i sammensatte fodermidler.

Andre forderstoffer, der er tilladt af den kompetente myndighed i medlemsstaten, i en overgangsperiode, der udløber den . . . [fem år efter forordningens ikrafttræden]«.

31. I bilagets nr. 4, affattes tredje til syvende led i den indsatte del D, punkt 2, Forskellige produkter, i bilag II således:

»- Ler

- Tang

- Gær

- Skaller fra vanddyr og sepiaskaller

- Fiskeolie og torskelevertran

- Autolysater, hydrolysater og proteolysater fra fisk, bløddyr og skaldyr, fremstillet ved enzymproces, også i opløselig form (udelukkende for tilførsel af vitaminer, mineraler og proteiner til unge dyr), vegetabilsk proteinudtræk.

- Væsentlige aminosyrer for fjerkræ og unge dyr som de godkendte kontrolmyndigheder eller -organer har tilladt

- Syntetiske vitaminer identiske med naturlige vitaminer til enmavede dyr

- Cholinchlorid

- Andre tilsætningsstoffer til foderstoffer, der er tilladt af den kompetente myndighed i medlemsstaten, i en overgangsperiode, der udløber den . . . [fem år efter forordningen ikrafttræden]«.

32. I bilagets nr. 5 foretages følgende ændringer i den indsatte del E i bilag II:

32.1. Overskriften i E.1 affattes således:

»Produkter til brug i staldbygninger og tilbygninger«

32.2. Følgende produkter føjes på listen i E.1:

»- hydrogenperoxid eller brintoverilte

- produkter til rengøring af yver (malkerum)

- andre produkter, der er tilladt af den kompetente myndighed i medlemsstaten, i en overgangsperiode, der udløber den . . . [fem år efter forordningen ikrafttræden]«.

32.3. Følgende produkter føjes til listen i punkt E.2:

»- blegevand

- kaustisk soda eller kaliumhydroxid

- fosforsyre

- formalin

- andre produkter, der er tilladt af den kompetente myndighed i medlemsstaten, i en overgangsperiode, der udløber den . . . [fem år efter forordningens ikrafttræden]«.

33. I bilaget indsættes efter punkt 8 som punkt 8a:

»8a. I bilag VI foretages følgende ændringer:

1) Del A.4. »Mikroorganismepræparater« affattes således:

»A.4. Mikroorganismepræparater, som normalt anvendes ved forarbejdning af levnedsmidler, undtagen genetisk modificerede mikroorganismer, som defineret i artikel 2, stk. 2, i direktiv 90/220/EØF.«

2) I del B affattes bestemmelser om mikroorganismepræparater og enzymer således:

»Mikroorganisme- og enzympræparater: mikroorganisme- og enzympræparater, som normalt anvendes ved forarbejdning af levnedmidler, undtagen genetisk modificerede organismer, som defineret i artikel 2, stk. 2, i direktiv 90/220/EØF, og enzymer, der er fremstillet på grundlag af sådanne organismer.« «

(1) EFT C 293 af 5.10.1996, s. 23.

(2) EFT L 198 af 22.7.1991, s. 36.