EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 23.3.2020 COM(2020) 110 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Rapport for 2013-2018 om den finansielle situation under arbejdsløshedsforsikringsordningen for tidligere midlertidigt ansatte, kontraktansatte og akkrediterede parlamentariske assistenter i en af Den Europæiske Unions institutioner, som efter ansættelsesforholdets ophør er uden beskæftigelse



RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Rapport for 2013-2018 om den finansielle situation under arbejdsløshedsforsikringsordningen for tidligere midlertidigt ansatte, kontraktansatte og akkrediterede parlamentariske assistenter i en af Den Europæiske Unions institutioner, som efter ansættelsesforholdets ophør er uden beskæftigelse RESUMÉ I henhold til ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union er EU-arbejdsløshedsunderstøttelsen tiltænkt tidligere kontraktansatte, akkrediterede parlamentariske assistenter og midlertidigt ansatte, som er blevet arbejdsløse mod deres vilje (dette udelukker f.eks. fratrådte medarbejdere), efter at deres ansættelsesforhold i en af Den Europæiske Unions institutioner er ophørt. Denne EU-arbejdsløshedsunderstøttelse er et supplement til en eventuel national arbejdsløshedsydelse, som den tidligere ansatte oppebærer. EU-arbejdsløshedsunderstøttelsen finansieres af den særlige arbejdsløshedskasse. Denne arbejdsløshedskasse finansieres dels af bidrag fra ansatte, som potentielt er ydelsesberettigede i henhold til ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union, dels af bidrag fra disse ansattes arbejdsgiver. Betingelserne for tildeling af EU-arbejdsløshedsunderstøttelsen, kategorierne af ydelsesberettigede samt bidragssatserne har undergået betydelige ændringer i forbindelse med de seneste vedtægtsreformer, hvilket bl.a. har påvirket den særlige arbejdsløshedskasses likviditet. Reformen af vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte, som trådte i kraft den 1. maj 2004, indførte i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte en ny personalekategori, nemlig kontraktansatte, samt nye regler for bidrag til arbejdsløshedskassen. I overensstemmelse med Rådets forordning nr. 160/2009 af 23. februar 2009 om ændring af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber er akkrediterede parlamentariske assistenter nu dækket af arbejdsløshedskassen. Reformen af vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte, som trådte i kraft den 1. januar 2014, forlængede ansættelseskontrakternes maksimale varighed for kontraktansatte ansat i medfør af artikel 3b i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte (herefter "artikel 3b-kontraktansatte") fra tre til seks år. I henhold til artikel 28a, stk. 11, og artikel 96, stk. 11, i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union skal Kommissionen hvert andet år forelægge en rapport om den finansielle situation under arbejdsløshedsforsikringsordningen og dens særlige arbejdsløshedskasse. Desuden kan Kommissionen, uafhængigt af denne rapport, ved delegerede retsakter i henhold til tjenestemandsvedtægtens artikel 111 og 112, tilpasse de bidrag, der er fastsat i artikel 28a, stk. 7, og artikel 96, stk. 7, i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union, hvis det er nødvendigt af hensyn til balancen i ordningen. For at lette læsningen af udviklingen i arbejdsløshedskassen går den valgte referenceperiode i rapporten fra december 2013 til december 2018. Mens arbejdsløshedskassen i 2013 havde et underskud på 1 mio. EUR, og dens kumulerede reserve var faldet fra 16,1 mio. EUR i begyndelsen af 2009 til 2 mio. EUR ved udgangen af 2015, er arbejdsløshedskassens reserve i dag genoprettet og beløb sig til henved 28 mio. EUR ved udgangen af 2018. I referenceperioden kan følgende konstateres: ·Antal månedlige udbetalinger af arbejdsløshedsydelser faldt i 2015 og især i 2016. I 2018 ses imidlertid en stigning i antallet af kontraktudløb for kontraktansatte, hvilket primært skyldes reformen i 2014 (forlængelse af ansættelseskontraktens varighed for artikel 3b-kontraktansatte fra tre til seks år). ·Den månedlige udbetaling af arbejdsløshedsydelse påvirkes væsentligt af kategorien parlamentariske assistenter. ·Den gennemsnitlige godtgørelsesperiode har været forholdsvis stabil siden 2015.

1 Lovrammen 1.1Beskrivelse af ordningen Reformen af vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte, som trådte i kraft den 1. maj 2004, ændrede retsgrundlaget for berettigelse til ydelser fra arbejdsløshedskassen samt reglerne om bidrag til denne fra 1985. Ændringerne kan sammenfattes således: Før maj 2004 Efter maj 2004 Dækning mod risikoen for arbejdsløshed udelukkende for midlertidigt ansatte, når deres ansættelsesforhold ophørte En ny personalekategori, nemlig kontraktansatte, som er omfattet af dækningen mod risikoen for arbejdsløshed Et arbejdstagerbidrag på 0,4 % og et arbejdsgiverbidrag på 0,8 % Nye regler for bidrag til arbejdsløshedskassen (dvs. et arbejdstagerbidrag på 0,81 % og et arbejdsgiverbidrag på 1,62 % og et fast fradrag på 1 003,49 EUR for artikel 3b-kontraktansatte og parlamentariske assistenter og på 1 337,99 EUR for midlertidigt ansatte) Ret til arbejdsløshedsunderstøttelse i højst 24 måneder Retten til arbejdsløshedsunderstøttelse er begrænset til en tredjedel af den periode, hvor den pågældende reelt har været midlertidigt ansat, kontraktansat eller akkrediteret parlamentarisk assistent, dog højst 36 måneder. Maksimumsbeløbene ydes kun fra den syvende måneds ledighed, og minimumsbeløbene er blevet forhøjet. Nedenstående tabel indeholder maksimums- og minimumsbeløbene fordelt på de forskellige personalekategorier: i EUR, beløb pr. 1. januar 2019 Midlertidigt ansatte Kontraktansatte Akkrediterede parlamentariske assistenter Maksimumsbeløb (fra den syvende måned) 2.943,56 2.207,90 2.285,02 Minimumsbeløb 1.471,78 1.103,83 971,13 Beløbene for fradragene og maksimums- og minimumsbeløbene justeres årligt på samme måde som lønningerne. Der tillægges eventuelle familietillæg til arbejdsløshedsunderstøttelsen. Bidraget til Den Europæiske Unions fælles sygesikringsordning (5,1 % af den arbejdsløses grundløn) dækkes af arbejdsløshedskassen. 1.2Retsgrundlag –Artikel 28a i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 1023/2013 af 22. oktober 2013. –Artikel 96 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union og artikel 5 i bilaget hertil som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 1023/2013 af 22. oktober 2013. –Artikel 135 og 136 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 1239/2010 af 20. december 2010. –Artikel 65, stk. 1, i vedtægten om tilpasning af lønninger og andre beløb. –Kommissionens forordning nr. 91/88 af 13. januar 1988 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser til artikel 28a i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber. –Kommissionens bestemmelser af 14. juli 1988 vedtaget ved fælles overenskomst, som konstateredes af præsidenten for De Europæiske Fællesskabers Domstol den 4. juli 1989, om gennemførelsesbestemmelserne for tildeling af arbejdsløshedsunderstøttelse til midlertidigt ansatte i medfør af artikel 28a, stk. 10, i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber.

2Kassebeholdningen og den regnskabsmæssige situation 2013-2018 i arbejdsløshedskassen Udviklingen i arbejdsløshedskassen og nærmere bestemt udgifterne og indtægterne præsenteres i det følgende. Beløbene under "Arbejdsløshedsydelser" omfatter overalt grundydelsen og alle familietillæg. De sociale ydelser, der udbetales på nationalt plan (arbejdsløshedsydelser, familietillæg, ydelser i tilfælde af sygdom og graviditet osv.), er fratrukket. Da bidraget til den fælles sygesikringsordning, som angivet i punkt "1.1 Beskrivelse af ordningen", ikke dækkes af den ydelsesberettigede, finansieres det af arbejdsløshedskassen (5,1 % af den arbejdsløses grundløn). Arbejdsløshedskassen bruger to instrumenter til forvaltning af sine indtægter og udgifter: ·en løbende konto, hvorpå indtægterne indgår, og ydelserne udbetales, samt ·en række rentebærende indlånskonti, hvor overskuddet på den løbende konto indsættes. 2.1"Kassebeholdningen": driftsresultater og kumulerede saldi i 2013-2018 I forbindelse med et kasseregnskab bogføres transaktionerne alene, når der indbetales eller udbetales penge. Tabel 1 giver en samlet oversigt over indtægter og udgifter, således som de er bogført, samt den deraf følgende driftssaldo. Der er for 2014 foretaget en regulering af bidragene til den fælles sygesikringsordning. Tabel 2 viser udviklingen i arbejdsløshedskassens indeståender både på den løbende konto, der er integreret i Kommissionens regnskab (del I), og på de indlånskonti, der forvaltes af GD ECFIN (del II). Tredje del viser de konsoliderede kumulerede overskud på disse to konti (del III). Selv om der sås et klart fald i det kumulerede overskud fra 2013 (referenceåret) til 2015, blev denne tendens siden vendt, og den betydelige stigning i 2016 blev bekræftet og bestyrket i 2017 og nåede sit højeste i 2018. Denne stigning skyldes to samtidige faktorer: -Fra 2015 til 2018 faldt udgifterne til udbetaling af arbejdsløshedsydelser til de akkrediterede parlamentariske assistenter kraftigt med 23 % fra 23 967 507,66 EUR til 19 419 574,75 EUR. -Fra 2015 til 2018 steg indtægterne fra bidragene med 28 % fra 21 721 694,90 EUR til 27 807 160,37 EUR. Dermed steg den kumulerede saldo med 259 % fra 2013 til 2018. Tabel 3 indeholder en oversigt over den kumulerede saldo fra 2013 til 2018.

2.2Den regnskabsmæssige situation: driftsresultater i 2013-2018 I forbindelse med et driftsregnskab bogføres transaktionerne i regnskabet, når bidraget til arbejdsløshedskassen eller udbetalingen af arbejdsløshedsunderstøttelsen forfalder. Det betyder, at ·visse bidrag modtaget i begyndelsen af år N dækker aktive perioder i slutningen af år N-1 ·visse beløb udbetalt i begyndelsen af år N dækker arbejdsløshedsperioder i slutningen af år N-1. I overensstemmelse med gældende regnskabsregler skal disse transaktioner henføres til regnskabsår N-1. Tabel 4 angiver indtægter og udgifter efter dette princip og viser altså den årlige "regnskabsmæssige" udgifts- og indtægtssituation i arbejdsløshedskassen. Udgifterne steg betydeligt i perioden 2013-2015, hovedsagelig fordi Europa-Parlamentets valgperiode sluttede, og en ny begyndte, og de akkrediterede parlamentariske assistenter blev berettigede til ydelser fra arbejdsløshedskassen. Fra 2016 faldt disse udgifter imidlertid, fordi et flertal af de akkrediterede parlamentariske assistenters ret til arbejdsløshedsydelse udløb og de kontraktansattes kontrakter blev forlænget fra tre til seks år (vedtægtsreformen i 2014). Der var et underskud på arbejdsløshedskassens saldo på over 1 mio. EUR i 2013 og henved 4,8 mio. EUR i 2014. Denne udvikling, som skyldtes antallet af ydelsesberettigede akkrediterede parlamentariske assistenter, blev imidlertid bremset i 2015, og arbejdsløshedskassens underskud stabiliseredes på 3 mio. EUR. Siden 2016 har ophøret af de forskellige kategoriers ret til understøttelse (især akkrediterede parlamentariske assistenters ret) gjort det muligt hvert år at sikre et klart overskud for arbejdsløshedskassen, hvis driftsresultat har oversteget 10 mio. EUR. Nedenstående graf viser den ovennævnte situation.

2.3Den regnskabsmæssige situation: fordeling af udgifterne og indtægterne på de enkelte institutioner og samtlige agenturer under ét i 2013-2018 Tabel 5 viser, hvordan udgifterne og indtægterne har fordelt sig på de enkelte institutioner og samtlige agenturer under ét. Første del angiver de absolutte tal, og anden del angiver, hvilken procentdel den enkelte institution og agenturerne tegner sig for af de samlede udgifter og indtægter. Virkningen af afslutningen af Europa-Parlamentets valgperiode er særlig synlig i tabellen med en stigning i udgifterne vedrørende Parlamentet på mere end 8 mio. EUR fra 2013 til 2014. I 2015 var udgifterne stadig høje, men dog lavere end i 2014. De svandt dog stærkt ind fra 2016 og nåede ned på ca. 3 mio. EUR i 2018. Det kan konstateres, at især agenturerne i dag har et bidragsniveau, der er højere end udgifterne til dem. Dette skyldes logisk nok, at en stor del af deres personale er ansat på tidsubegrænsede kontrakter. Det skal dog bemærkes, at selv om udgifterne til agenturernes personale steg kraftigt i perioden 2013-2015, faldt de frem til 2018 og nærmede sig 4 mio. EUR svarende til et fald på næsten 50 % i forhold til 2015 (fra 6 021 292 EUR i 2015 til 4 083 952,15 EUR i 2018). 3Analyse af forsikrede, ydelsesberettigede og tildelte ydelser 3.1Antal forsikrede og gennemsnitsbidrag Tabel 6 viser antallet af midlertidigt ansatte, kontraktansatte og akkrediterede parlamentariske assistenter, der bidrager til arbejdsløshedskassen, og som var ansat pr. 31. december i det givne år.



3.2Antal ydelsesberettigede til arbejdsløshedsunderstøttelse i absolutte tal og i forhold til antal forsikrede: "arbejdsløshedsprocent" pr. 31. december i det givne år Tabel 7 viser antallet af arbejdsløse, der har fået udbetalt fuld eller supplerende understøttelse i det nationale system for december måned i det givne år. Ved en kombination af oplysningerne om midlertidigt ansatte, kontraktansatte og akkrediterede parlamentariske assistenter, der var ansat pr. 31. december, i tabel 6 og antallet af arbejdsløse, der har fået udbetalt understøttelse, i tabel 7, er det muligt at beregne forholdet mellem antal ydelsesberettigede og antal forsikrede i arbejdsløshedskassen. Resultatet fremgår af tabel 8. Antallet af ydelsesberettigede, der modtog en ydelse i mindst én måned i det givne år, faldt kraftigt fra 2013 til 2016 (fra 754 til 454) for så at stige igen frem til 2018 (755) stort set svarende til antallet i 2013.

Antallet af midlertidigt ansatte har været stigende (fra 9 148 i 2013 til 10 584 i 2018), mens andelen af ydelsesberettigede i forhold til antal forsikrede er faldet klart (fra 3,32 % til 1,82 %). Antallet af kontraktansatte har været konstant stigende siden 2013, især i agenturerne (fra 2 611 til 4 082) og Europa-Parlamentet (fra 842 til 1 853), mens andelen af ydelsesberettigede i forhold til antal forsikrede er faldet en smule (fra 4,12 % til 3,68 %). Dette fald skyldes navnlig den mulige forlængelse fra tre til seks år af kontrakter, der er indgået med artikel 3b-kontraktansatte mellem 2010 og 2013. Da Europa-Parlamentets valgperiode udløb i 2014, var der et stort antal tidligere ydelsesberettigede akkrediterede parlamentariske assistenter. Dette tal faldt fra 2015 (151) og nåede ned på 49 i 2016 og 41 i 2018. 3.3Antal månedlige udbetalinger af arbejdsløshedsydelser, gennemsnitsbeløb, ydelsesberettigede og de sidstnævntes bopælsland En arbejdsløshedsydelse kan udbetales i flere måneder. Tabel 9 viser antallet af månedlige arbejdsløshedsydelser, der er udbetalt til samtlige ydelsesberettigede pr. år. Tabel 10 herunder viser det gennemsnitlige understøttelsesbeløb for hver kategori af ydelsesberettigede. Dette beløb svarer til de samlede årlige udgifter for hver type ydelsesberettiget (midlertidigt ansat, kontraktansat og akkrediteret parlamentarisk assistent) divideret med antal månedlige udbetalinger. Det skal bemærkes, at en ydelse, der er forbundet med en bestemt måned, kan suppleres eller kun udgøre en brøkdel i forhold til det antal dage, hvor den pågældende reelt har modtaget arbejdsløshedsunderstøttelsen. Der skete en stigning i den månedlige gennemsnitsydelse fra 2013 til 2015 fra 1 980 EUR til 2 551 EUR. Fra 2016 faldt den imidlertid til 1 949 EUR i 2018. De gennemsnitsbeløb, der blev udbetalt til de akkrediterede parlamentariske assistenter, steg ligeledes kraftigt i 2014 med næsten 40 % i forhold til 2013 svarende til 2 768 EUR. Den månedlige gennemsnitsydelse til de akkrediterede parlamentariske assistenter faldt derefter brat til 2 102 EUR i 2018. Tabel 11.1 viser den gennemsnitlige godtgørelsesperiode i måneder i løbet af et år, inklusive eventuelle tidligere skyldige ydelser. Denne periode svarer til det samlede antal dage, hvor der er udbetalt understøttelse indtil den 31. december i det givne år, divideret med antallet af ydelsesberettigede. Den således beregnede sum divideres med 30 for at regne ud, hvor mange måneder der i gennemsnit er udbetalt arbejdsløshedsydelser. Det kan konstateres, at den gennemsnitlige godtgørelsesperiode i måneder steg fra 8 måneder i 2013 til 10 måneder i 2016. Dette udgør en forøgelse af godtgørelsesperioden på 25 %. Denne stigning skyldes primært virkningen af de akkrediterede parlamentariske assistenter. Perioden faldt fra 2017 (8 måneder), indtil den steg igen i 2018 (10 måneder).

Følgende tabeller viser godtgørelsesperiodens varighed pr. kategori (kontraktansatte/midlertidigt ansatte og parlamentariske assistenter) Kontraktansatte/midlertidigt ansatte:

Akkrediterede parlamentariske assistenter: Selv om den del, der vedrører udgifter til akkrediterede parlamentariske assistenter i forhold til de samlede udgifter, steg i 2015 (31 %), skyldes dette dels virkningen af antallet, dels det høje gennemsnitlige beløb for den månedlige ydelse. Den gennemsnitlige godtgørelsesperiode i 2015 og 2016 for akkrediterede parlamentariske assistenter var som direkte følge af stigningen i antallet af ydelsesberettigede meget længere end for de kontraktansatte/midlertidigt ansatte. Denne varighed faldt følgelig i 2018 til 7,7 måneder (12,6 måneder i 2016).

Henset til princippet om komplementaritet i arbejdsløshedsforsikringsordningen er den ydelsesberettigedes bopælsland af betydning, især på grund af kriterierne for berettigelse til en national ydelse, som er meget forskellige i de enkelte medlemsstater. Tabel 12 viser bopælsland for de ydelsesberettigede, som har fået udbetalt mindst én månedlig ydelse i årets løb. I 2013 var over halvdelen af de ydelsesberettigede registreret som arbejdssøgende i Belgien. Denne andel er forblevet stabil i referenceperioden. 4KONKLUSIONER 4.1Perioden 2013-2018 Denne rapport gør rede for underskuddene i 2013, 2014 og 2015, som medførte et fald i arbejdsløshedskassens reserve fra 16 mio. EUR i 2009 til kun 2 mio. EUR i 2015. Regnskabsårene 2016, 2017 og 2018 gav alle overskud på hver næsten 10 mio. EUR. Reserven har således været markant stigende og nåede i 2018 28 mio. EUR. I overensstemmelse med konklusionerne i den foregående rapport om den finansielle situation under arbejdsløshedsforsikringsordningen og under særlig hensyntagen til de i nævnte rapport identificerede risikofaktorer har Kommissionen sikret en løbende opfølgning på den finansielle situation under ordningen. Kommissionen har navnlig fortsat evalueret, om balancen i ordningen krævede en tilpasning af satsen for bidraget til finansieringen af ordningen, hvilket ikke var tilfældet frem til udgangen af 2018. 4.2Arbejdsløshedskassens fremtidsperspektiver på kort og mellemlang sigt Af den hidtidige observation af udgiftsniveauet fremgår det, at den væsentlige reserve, der var blevet opbygget ved udgangen af 2018, bør kunne finansiere de øgede udgifter allerede fra medio 2019 som følge af den forventede stigning i antallet af ydelsesberettigede blandt de tidligere akkrediterede parlamentariske assistenter i forbindelse med afslutningen af Europa-Parlamentets valgperiode.