KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 15.10.1997 
KOM(97) 514 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
En fællesskabsstrategi til fremme af kombineret kraftvarme­
produktion og til fjernelse af hindringerne for udvikling af den 

Indholdsfortegnelse 
1. Hvorfor er der behov for en fællesskabsstrategi vedrørende kombineret 
kraftvarmeproduktion? 
2. Fællesskabets eksisterende foranstaltninger til fremme af kombineret 
kraftvarmeproduktion 
3. Hmdringerne for kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme/-køling 
4. En europæisk strategi vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion 
4.1 Strategiens målsætninger 
4.2 Kombineret kraftvarmeproduktion og miljøet 
4.3 Øget støtte til kombineret kraftvarmeproduktion fra EU-programmer 
4.4 Aftaler med erhvervslivet og anskaffelse af teknologi 
4.5 Udveksling af oplysninger og samarbejde blandt medlemsstaterne 
4.6 Overvågning af virkningen af liberaliseringen af de europæiske energimarkeder 
på kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme 
4.7 Internalisering af eksterne omkostninger 
4.8 Finansielle instrumenter 
5. Konklusioner 
6. Referencer 
Bilag 
1. Generelle principper for kombineret kraftvarmeproduktion 
1.1. Beskrivelse af kombineret kraftvarmeproduktion 
1.1.1. Kombineret kraftvarmeproduktion i industrien 
1.1.2 Kombineret kraftvarmeproduktion inden for fjernvarme og -køling 
1.1.3 Anlæg til brug i boligområder og kommercielle områder 
1.2. Økonomien i kombineret kraftvarmeproduktion 
2. Kombineret kraftvarmeproduktion i EU-medlemsstaterne 
1. Hvorfor er der behov for en fællesskabsstrategi vedrørende 
kombineret kraftvarmeproduktion1? 
1. I hvidbogen "En energipolitik for Den Europæiske Union"2 forpligtede Kommis­
sionen sig til at fremlægge en strategi, der rummer en sammenhængende frem­
gangsmåde til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion i Den Europæiske 
Union. Dette initiativ skal sikre det nødvendige samarbejde mellem Fællesskabet, 
dets medlemsstater, værkerne og forbrugerne af elektricitet og varme og bidrage 
til at fjerne hindringerne for udvikling af dette miljøvenlige og energibesparende 
koncept. 
2. De globale klimaforandringer udgør en stor udfordring for os alle. Forud for den 
tredje konference blandt parterne i De forenede Nationers rammekonvention ved­
rørende Idimaforandringerne i Kyoto i december 1997 har Rådet fastlagt en for­
handlingsposition for de industrialiserede lande, der sigter mod en nedbringelse på 
15% i udledningen af de væsentligste drivhusgasser i år 2010 og mindst 7,5% i år 
2005 i forhold til niveauet i 1990. Den nuværende tendens inden for udledninger­
ne, som er baseret på anvendelse af de nuværende politikker og foranstaltninger, 
tyder på en stigning i C02-udledningerne på ca. 8% i 2010, hvilket betyder, at det 
reelt kan blive nødvendigt med en nedbringelse på 23%. Der skal gøres en stor 
indsats inden for flere politiske områder, navnlig hvad angår energiproduktion og 
-forbrug, som det for nylig blev skitseret i en meddelelse fra Kommissionen om 
klimaforandringerne og EU's forberedelser til Kyoto-mødet3. 
3. Da effektiv udnyttelse af energien nedbringer udledningen af forurenende stoffer 
(C02, S02, N20 osv.) i atmosfæren, ses dette som det absolut vigtigste politiske 
mål for at opnå EU's fastlagte målsætning vedrørende stabilisering af C02-udled-
ningerne. Kombineret kraft/-varmeproduktion er en af de få teknologier, som på 
kort og mellemlangt sigt kan yde et væsentligt bidrag til energieffektiviteten i Den 
Europæiske Union4, og som generelt kan yde et positivt bidrag til miljøpohtikken i 
EU. Det skønnes, at nedbringelsen af C02-u(Uedningerne ved produktion af 1 
Mwh elektricitet ved kombineret kraftvarmeproduktion sammenlignet med separat 
produktion af varme og elektricitet varierer mellem 132 kg og 909 kg med en 
gennemsnitlig nedbringelse af C02-udledningerne på 500 kg pr. Mwh. Dette bety­
der dog ikke, at udviklingen af kombineret kraftvarmeproduktion er patentløsnin­
gen på vore problemer med energiforvaltning og miljøbeskyttelse. 
Enkelte titler i fodnoterne og referencerne indeholder forkortelsen CHP, som står for combined 
heat and power: kombineret kraftvarme, eller ordet cogeneration: kombineret kraftvarmeproduk­
tion. 
Hvidbog - en energipolitik for Den Europæiske Union, KOM (95) 682, endelig udgave, 13.12.95 
KOM (97) 481, endelig udgave, 1.10.97 
Eventuel anvendelse af biomasse som den primære brændselskilde vil gøre systemer med kombi­
neret kraftvarmeproduktion endnu mere miljøvenlige. Anvendelse af naturgas som brændsel i 
stedet for kul og olie har ligeledes en positiv indvirkning på miljøet. 
-2 
4. I forskelHge undersøgelser5,6 vurderes det, at den maksimale tekniske el-produk­
tionskapacitet ved kombineret kraftvarmeproduktion i EU's 15 medlemsstater vil 
være 900-1000 Twh pr. år, hvilket svarer til omkring fire gange så megen elek­
tricitet, som der blev frembragt ved kombineret kraftvarmeproduktion i 1994, og 
udgør 40% af den samlede, årlige el-produktion i Fællesskabet i 1994. Løseligt 
anslået vurderes det, at fuld udnyttelse af denne kapacitet som erstatning for eksis­
terende el- og varmeproduktionsanlæg vil kunne nedbringe C02-udledningerne 
med 300 Mt om året eller 9% af EU's 15 medlemsstaters samlede udledninger på 
3457 Mt i 2010 (traditionelt scenario)7. På trods heraf aftog indførelsen af kombi­
neret kraftvarmeproduktion i EU (udtrykt som private og offentlige værkers el­
produktion ved kombineret kraftvarmeproduktion som en del af den samlede el­
produktion) i perioden 1974-1990. El-produktionen fra anlæg til kombineret 
kraftvarmeproduktion i Den Europæiske Union er skuffende lav og varierer væ­
sentligt blandt medlemsstaterne, fra 1% til 40%. Det er først i de senere år, at 
denne negative tendens er vendt. 
Procentdel af samlet el-produktion ved kombineret kraft-Zvarmeproduktion 
EU. 
40% 
30%' 
20% 
10% 
0% 
B DK D GR E F IRL IT NL PO UK FIN S AUS EU 
5. Nye EU-initiatfver former nu Europas energiindustris fremtidige opbygning og 
funktion. Disse ændrede juridiske rammer skaber en ny situation for kombineret 
kraftvarmeproduktion med mindre stabile priser og øget miljøbevidsthed. I denne 
nye situation for energiindustrien bør kombineret kraftvarmeproduktion spille me­
re end en marginal rolle, og det er af afgørende betydning, at bestræbelserne på at 
fremme kombineret kraftvarmeproduktion er i overensstemmelse med den dyna­
mik, der er i sektoren. Kommissionen er helt enig med Rådet8 i, at kombineret 
kraftvarmeproduktion skal fremmes som et middel til at beskytte miljøet og mind­
ske energiafhængigheden på tilfredsstillende økonomiske betingelser. Kommissio­
nen støtter også Parlamentets9 synspunkt om hurtigst muligt at offentliggøre med­
delelsen om kombineret kraftvarmeproduktion, fremme brugen af kombineret 
kraftvarmeproduktion i medlemsstaterne og fjerne de eksisterende hindringer. 
6. Formålet med denne meddelelse er inden for rammerne af EU's energipolitik 
at foreslå en strategi, som vil lette udviklingen af kombineret 
Energistyrelsen, Sigurd Lauge Petersen. 2.06.97 
Regulation and Energy Conservation; the case of Combined heat and Power in the EU. Situation 
and Prospects. Chris Hendriks et al., feb. 1995. 
European Energy to 2020. A scenario approach. EF, foråret 1996 
Rådets resolution af 23. november 1995 om grønbogen "Den Europæiske Unions Energipolitik", 
EFT C327 af 7.12.95. 
Betænkning om Kommissionens hvidbog om energipolitik: PE 217.77 l/fin 
3-
kraftvarmeproduktion i Europa og dennes indførelse på det europæiske 
energimarked som et energibesparende og miljøvenligt system til produktion 
af varme og kraft. Kommissionen mener, at denne strategi skal baseres på en 
hensigtsmæssig kombination af gensidigt supplerende foranstaltninger på 
både fællesskabs- og medlemsstatsplan. Den skal desuden være i overens­
stemmelse med og tage højde for de af Fællesskabets forskellige politikker, 
der muligvis bliver berørt. 
2. Fællesskabets eksisterende foranstaltninger til fremme af 
kombineret kraftvarmeproduktion. 
Lovgivningsmæssige foranstaltninger: 
7. Fællesskabet har fremmet idéen om kombineret kraftvarmeproduktion siden 1974, 
da en industriel ekspertgruppe blev nedsat for at undersøge mulighederne for at 
forøge omdannelseseffektrviteten i varmekraftværker. På baggrund af et forslag 
fra denne gruppe vedtog Rådet den 25. oktober en henstilling (77/714/EØF), hvor 
medlemsstaterne blev opfordret til at etablere rådgivende organer eller udvalg, 
som har til opgave at : 
a) komme med vurderinger af foranstaltninger, der sandsynligvis vil medføre øget 
effektivitet i forsyningen af kraft og varme, 
b) udpege og fjerne ikke-tekniske hindringer for udvikling af kombineret kraft­
varmeproduktion, 
c) fremme systemer til kombineret kraftvarmeproduktion og varmetransport. 
Næsten alle lande har nedsat disse rådgivende organer, som har bestræbt sig på at 
fremme idéen om kombineret kraftvarmeproduktion under de vanskelige betingel­
ser på det ikke-liberaliserede energimarked i en tid med lave energipriser og min­
dre miljøbevidsthed. 
8. En anden henstilling fra Rådet (88/61 l/EØF) fra november 1988 omhandlede 
fremme af samarbejdet mellem offentlige værker og servproducenter af elektrici­
tet, som primært anvender vedvarende energikilder, affaldsbrændsler og kombine­
ret kraftvarmeproduktion. Hovedformålet med henstillingen var at fjerne juridiske 
og administrative hindringer ved at introducere følgende politiske principper: 
• offentlige værkers forpligtelse til at købe overskudselektricitet fra egenpro­
ducenter, 
• rimelige autorisationsprocedurer for privatejede kraftværker, 
• godtgørelse fra offentlige værker i overensstemmelse med princippet om 
"undgåede omkostninger", brændsels- og kapacitetsomkostninger, og 
• ikke-diskriminatorisk behandling hvad angår levering af elektricitet til det 
offentlige net. 
I juli 1992 rapporterede Kommissionen til Rådet10 vedrørende de fremskridt, der 
var opnået med denne henstilling. Hovedkonklusionen var, at samarbejdet mellem 
selvproducenter og offentlige værker var forøget væsentligt, men at der stadig var 
hindringer, der skulle fjernes, hvis kombineret kraftvarmeproduktions fulde udbyt­
te skulle høstes. Forholdet mellem selvproducenterne og el-værkerne og mangelen 
på fremskridt med hensyn til at opnå et indre marked på elektricitetsområdet blev 
anset for at være de væsentligste hindringer for udvikling af kombineret kraftvar­
meproduktion. 
9. Energichartertraktaten fastlægger rammerne for energisamarbejde og -samhandel 
mellem de deltagende parter. Traktaten behandler en række spørgsmål, herunder 
overførsel af energiforsyninger, energieffektivitet og udenlandske investeringer i 
energianlæg. Energieffektivitetsprotokollen vil, når den iværksættes af alle part­
nere, udgøre en vigtig ny ramme for kombineret kraftvarmeproduktion i de lande, 
der deltager. I protokollen nævner man udtrykkeligt støtte til fremme af kombine­
ret kraftvarmeproduktion og foranstaltninger til forøgelse af effektiviteten i fjern­
varmeforsyningen. 
10. Direktivet vedrørende liberalisering af det indre elektricitetsmarked11 gør det mu­
ligt for medlemsstaterne at prioritere anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion i 
forbindelse med planlægning. Det nye direktiv vedrørende fælles regler for det in­
dre marked inden for naturgas, som behandles af Rådet og Europa-Parlamentet, 
ventes at forøge mængden afgås til mere konkurrencedygtige priser og således bi­
drage til den økonomiske levedygtighed for gasfyrede anlæg til kombineret kraft­
varmeproduktion. 
11. Et nyt forslag til et rådsdirektiv vedrørende omstrukturering af Fællesskabets ram­
mer for beskatning af energiprodukter12 blev vedtaget af Kommissionen den 12. 
marts 1997 og gør det muligt for medlemsstaterne at lempe beskatningen af ved­
varende energikilder og varme frembragt ved kombineret kraftvarmeproduktion. 
Teknologiske foranstaltninger: 
12. Energibesparelse er et af de vigtigste områder i de forsknings- og demonstrations­
programmer, Fællesskabet har iværksat siden 1974. JOULE og THERMEE, forsk­
nings- og demonstrationsdelen af det ikke-nukleare energiprogram under fjerde 
rammeprogram, støttede flere aktiviteter vedrørende kombineret kraftvarmepro­
duktion. Fjernvarme og fjernkøling, transport af varme og oplagring af varme har 
været emner af høj prioritet for disse programmer. THERMIE-programmet har 
feks. i industrisektoren og den tertiære sektor støttet 37 demonstrationsprojekter 
med omkring 27 mio. ECU i perioden 1990-1995. Udbredelsesaktiviteter og 
fremmende foranstaltninger er ligeledes blevet støttet under THERMIE-pro-
SEK (92) 1411, endelig udgave af 22. juli 1992 
Direktiv 96/92/EF EFT L27/30.01.97 
KOM (97) 30, endelig udgave 
5-
grammet. Disse omfatter udgivelse af Maxi-brochurer og rapporter, undersøgel­
ser af NOx-udledninger, samarbejde med tredjelande og promotionsarrangementer. 
Ikke-teknolog i ske foranstaltninger: 
13. SAVE-*programmet sigter mod at fremme energieffektiviteten gennem poHtiske 
foranstaltninger, gennem pilotaktiviteter til støtte for medlemsstaternes infrastruk­
tur til sikring af energieffektiviteten og gennem et omfattende informationspro­
gram. Tofv projekter vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion har modtaget 
støtte under SAVE I-programmet. De bestod primært af undersøgelser af de for­
skellige hindringer for implementering af kombineret kraftvarmeproduktion. Må­
let med dem var at udpege og udbrede praktiske metoder til at overvinde ikke-
tekniske hindringer for markedets effektive virke. SAVE har desuden gennem 
EUROSTAT støttet indsamlingen af sammenhængende statistiske oplysninger om 
udviklingen af kombineret kraftvarmeproduktion i de 15 medlemsstater. 
14. Energi og miljø har været områder af høj prioritet for PHARE- og TACIS-pro-
grammerne, som også støtter aktiviteter til fremme af energieffektivitet og kom­
bineret kraftvarmeproduktion i de central- og østeuropæiske lande og de nye uaf­
hængige stater. Under PHARE-programmet er forbedring af eksisterende fjern­
varmeanlæg i storbyerne i de central- og østeuropæiske lande blevet støttet. 
TACIS gennemfører en lang række energiprojekter i de nye uafhængige stater, 
som modtog 228 mio. ECU i støtte i perioden 1991-1995. Metoder til energi­
besparelse og samarbejde med kommunale myndigheder i evaluering af fjernvar­
mesystemer er områder af høj prioritet for dette program. 
15. SYNERGY-programmet finansierede aktiviteter til fremme af kombineret kraft­
varmeproduktion i fire latinamerikanske lande. Inden for rammerne af økonomisk 
samarbejde med Asien blev der iværksat et projekt til fremme af industriel kraft­
varmeproduktion på grundlag af biomasse og restaffald. Ydermere finansierede 
Den Europæiske Investeringsbank flere projekter til fremme af kombineret kraft­
varmeproduktion i EU og de central- og østeuropæiske lande. I perioden 1992-
1996 ydede banken individuelle lån vedrørende anlæg til kombineret kraftvarme­
produktion på i alt 1195 mio. ECU. 
16. Alle disse foranstaltninger supplerede nationale politikker til fremme af kombine­
ret kraftvarmeproduktion. Vedlagte bilag indeholder en beskrivelse af kombineret 
kraftvarmeproduktion og udviklingen af den i Europa. 
3. Hindringerne for kombineret kraftvarmeproduktion og 
fjernvarme/-køling. 
17. Cogen Europe og SAVE-programmet gennemførte i 1995 en undersøgelse af hin­
dringerne for udvikling af kombineret kraftvarmeproduktion i EU's medlems-
stater13. Dette afsnit indeholder et resumé af de vigtigste punkter i denne rapport 
og andet arbejde, der er gennemført på området. Når man undersøger de forhold, 
der påvirker udviklingen af kombineret kraftvarmeproduktion i hver medlemsstat, 
fremstår forskellene i denne udvikling meget tydeligt. Der opstår forskellige hin­
dringer i forskelhge økonomier. Disse afhænger af energisystemets opbygning, 
arten af efterspørgslen efter varme og elektricitet osv. Derfor har regeringerne i 
medlemsstaterne iværksat meget forskelligartede poHtiske fremgangsmåder. 
18. Den altovervejende faktor er i alle tilfælde den nationale politik vedrørende kom­
bineret kraftvarmeproduktion. Situationen i Danmark, Finland og Nederlandene 
viser, at vedholdende, koordinerede poHtiske initiativer kan være et effektivt mid­
del til at fjerne liindringerne for vækst i kombineret kraftvarmeproduktion og ska­
be gunstige rammer for udvikling af den. 
19. Forholdet mellem anlæggene til kombineret kraftvarmeproduktion og energimar­
kedet får stadig større betydning. Uafhængige kraftvarmeproducenter kommer i 
berøring med kraftnettet på tre måder. De køber strøm fra nettet for at klare spids­
belastninger eUer anvende indkøbt strøm som erstatning for selvproduceret strøm, 
når dette er økonomisk fordelagtigt i særHge perioder. De sælger deres overpro­
duktion af strøm til nettet. EndeHg henter de back-up-forsyninger fra nettet, når 
deres egne anlæg er ude afdrift. I de fleste lande reguleres disse transaktioner ikke 
for at sikre de uafhængige producenter ildæ-msloiminatorisk adgang til kraftnet­
tet. Hvad angår det første punkt, er den veUykkede praksis med at anvende de 
almindehge tarifbestemmelser på kraftvarmeproducenternes el-forbrug i spids­
belastningsperioder og ekstraforbrug blevet indført på mange områder. Afregning 
for strøm, der sælges til nettet, er stadig et kritisk punkt, selvom princippet om 
"undgåede omkostninger" er udbredt. For de uafhængige anlæg til kombineret 
kraftvarmeproduktion er et af de største problemer stadig tilvejebringelse af back­
up-forsyninger fra nettet. Betaling for back-up-strøm afskrækker navnhg industri-
eUe og kommercieUe investorer i kombineret kraft armeproduktion. 
20. Klassificering af forskelhge typer af hindringer og vurdering af deres virkning er 
naturHgvis subjektiv. Der er defineret følgende tre brede klasser af hindringer: 
Økonomiske hindringer. Disse omfatter feks. urimehgt lave afregningssatser for 
eksporteret elektricitet frembragt ved kombineret kraftvarmeproduktion, høje pri­
ser på elektricitet fra nettet i tilfælde a£ at anlægget til kombineret kraftvarmepro­
duktion er ude afdrift, mangel på naturgas til konkurrencedygtige priser, høje pri­
ser på brændsler (feks. naturgas), kortfristede kontrakter og uforudsigeHge ener­
gipriser med deraf følgende vanskeHgheder med at finansiere anlæg til kombineret 
kraftvarmeproduktion og fjernvarmenet, mangel på relevante markedsinstrumenter 
til internahsering af eksterne miljømæssige omkostninger; 
13 The Barriers to Combined Heat and Power in Europe, Cogen Europe. Maj 1995. The European 
Cogeneration Review May 1997. 
7-
Lovgivningsmæssige hindringer. Disse omfatter bestemmelser vedrørende udled­
ninger og planlægning, bureaukratiske, tidkrævende og bekostehge procedurer til 
opnåelse af driftshcenser, osv. 
Institutionelle hindringer. Disse omfatter værkernes indstilhng til tilslutning af 
anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion, forsinkelser og mangel på gennem­
skuelighed ved ansøgning om tilladelser, osv. Kun i meget få lande er der helt fri 
adgang til el-nettet; i enkelte lande er adgang dog muHg men, den er begrænset og 
bekostehg. 
Det kan konkluderes, at mange af de væsentligste hindringer for udviklingen af 
kombineret kraftvarmeproduktion i Europa synes at skyldes forholdet meUem 
kraftvarmeproducenterne og elværkerne. Hindringer for fri adgang til nettet, util-
strækkehg betaling for salg af overskudskapacitet til nettet og høje afgifter på 
back-up-forsyninger er nøglefaktorer, der hæmmer indførelsen af kombineret 
kraftvarmeproduktion, sefv på et delvist HberaHseret europæisk energimarked. 
21. Der kan foretages sammenHgninger af situationen i de forskelhge medlemsstater. 
Situationen i Frankrig og Itafien synes i høj grad at være præget af de eksisterende 
værkers dominans på markedet. Denne indflydelse på markedet kunne naturhgvis 
begrænses til fordel for kombineret kraftvarmeproduktion, hvis de lovgivnings­
mæssige rammer blev ændret. I den nuværende situation virker de som en hindring 
for nye aktører på markedet, da de forvrænger økonomien, så kombineret kraft­
varmeproduktion fremstår Hdet tiltrækkende rent økonomisk. Dette står i kontrast 
med situationen i Det forenede Kongerige, hvor HberaHseringen af markedet næs­
ten er gennemført, og hvor mange af disse kunstige barrierer er overvundet eUer 
mindsket. Det forenede Kongerige har generelt Hgget under gennemsnittet i ud­
viklingen af kombineret kraftvarmeproduktion, selvom tendensen i de senere år er 
ændret markant og markedet er vokset. Årsagerne hertil har været HberaHsering 
og gradvis fjernelse af rmrkedshindringer. Brændselsafgifter afspejler normalt ikke 
de miljømæssige omkostninger ved energiproduktion, og dette er ikke til gunst for 
kombineret kraftvarmeproduktion. I enkelte tilfælde er selve beskatningens opbyg­
ning favorabel. I Finland og Sverige beskattes feks. varme fra kombineret kraft­
varmeproduktion, hvorimod affaldsvarmen fra traditioneUe generatorer ikke be­
skattes. 
Andre forskeUe med hensyn til indførelse af kombineret kraftvarmeproduktion 
vedrører brændselsblandinger, men da visse former for el-produktion ikke frem­
bringer CO2, varierer virkningen af den begrænsede indførelse af kombineret kraft­
varmeproduktion på udledningerne af drivhusgasser i de forskelhge medlemssta­
ter. Sverige og Frankrig er eksempler på lande, hvor kapaciteten inden for kerne-
og vandenergi ikke giver megen plads til udvikling af kombineret kraftvarmepro­
duktion. I Grækenland og Portugal skaber den begrænsede mængde naturgas, som 
i dag er det foretrukne brændsel til kombineret kraftvarmeproduktion, problemer 
for indførelsen af kombineret kraftvarmeproduktion, selvom kombineret kraftvar­
meproduktion også kan finde sted i anlæg, der anvender ohe eUer faste brændsler. 
-8 
Særlige hindringer for fjernvarme og-køling 
22. De ovenfor beskrevne hindringer påvirker udvikHngen af kombineret kraftvarme­
produktion. Der er dog også en række særhge hindringer, der påvirker fjernvar­
mesystemerne. Den første er af økonomisk art. På grund af de afstande varmen 
skal transporteres over, er omkostningerne ved at installere et udbredt fjernvarme­
net betydehgt højere end omkostningerne ved at installere et system til kombineret 
kraftvarmeproduktion. Dette kan betyde, at tilbagebetalingsperioden for fjernvar­
me kan være på over ti år. Gennem hele driftslevetiden har fjernvarmenettet be­
hov for et stabilt marked for den producerede varme, det skal sikres brændsler til 
konkurrencedygtige priser og det skal kunne konkurrere med andre varmekilder, 
hvad angår pris og leveringsdygtighed. Den meget konkurrenceprægede situation 
inden for gasdistributionsnettet kan Hgeledes virke hæmmende på investeringerne i 
fjernvarmesystemer. 
23. Tendensen inden for energiforbruget tyder på øget anvendelse af elektricitet og et 
stagnerende marked for opvarmning. El-forbruget stiger i kraft af øget brug af 
husholdningsartikler, informationsteknologiudstyr og industriel automatisering, 
hvorimod forbedrede metoder inden for byggeri og isolering resulterer i statisk 
efterspørgsel efter varme. Under disse omstændigheder er det endnu vanskehgere 
at udvikle de eksisterende fjernvarmenet. Der kan blive behov for nye anlæg til 
kombineret kraftvarmeproduktion med et lavere varme-/kraftforhold. Det tyder 
på, at den fremtidige udvikling af fjernvarmenettet vil ske gennem hensigtsmæs­
sige udvidelser af eksisterende net og gennem mindre anlæg, hvor varmen trans­
porteres over kortere afstande. Det vil naturhgvis være nødvendigt at optimere 
disse instaUationer efter varmebehovet. UdvikHngen kan desuden medføre små 
anlæg med en kraftproduktion på kun få Mwe, som gradvist vil kunne forbindes 
med hinanden, efterhånden som varmebelastningen stiger. 
24. Et af nøgleaspekterne i udvikHngen af fjernvarme- og -køHngssystemer, som er 
komplementære, er de lokale klimatiske forhold; en længere opvarmnings-/afkø-
Hngsperiode afkorter tilbagebetalingstiden. Teknologien bag fjernkøling er relativt 
ny i Europa, og den er endnu ikke tilstrækkehgt rentabel til at gennemtrænge mar­
kedet i betydehgt omfang. FjernkøHngssystemer i stor målestok står over for store 
anlægsomkostninger til en infrastruktur til energioverførsel. De eksisterende tek­
nologiers effektivitet og de store investermgsomkostninger hæmmer i dag udvik­
Hngen af fjernvarme og -køling. 
4. En europæisk strategi vedrørende kombineret 
kraftvarmeproduktion 
25. I hvidbogen om energi fra 1995 skitseres tre centrale principper for fastlæggelse af 
sammenhængende rammer til iværksættelse af en energipoHtik på fæHesskabsplan; 
det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne i lyset af den øgede globalisering af 
markederne, miljøbeskyttelsen og forsyningssikkerheden. I den senere meddelelse 
"Samlet oversigt over energipoHtik og energiforanstaltninger''14 blev disse strate­
giske udfordringer gentaget. 
26. Kombineret kraftvarmeproduktions potentiale for at yde et væsenthgt og omkost­
ningseffektivt bidrag til aUe tre principper for energipohtikken er åbenlyst. Dette 
energibesparende koncept forøger virksomhedernes konkurrenceevne, det er mil-
jøvenhgt og det bidrager til at sikre energiforsyningen. Derfor vil en strategi til 
fremme af kombineret kraftvarmeproduktion styrke FæUesskabets energipoHtik. 
De nationale energipohtikkers bidrag til FæUesskabets energimæssige målsætnin­
ger er vigtigt. FæUesskabets forslag tU en strategi tU fremme af kombineret kraft­
varmeproduktion udstikker retningslinjer for disse poHtikker og sikrer samtidig, at 
de markedsforhold, der resulterer af FæUesskabets forslag vedrørende det indre 
marked, harmonerer med anvendelsen af nye energikilder. Det er værd at nævne, 
at systemer til kombineret kraftvarmeproduktion også bidrager til den industrielle 
og kommercieUe sektors konkurrenceevne og samtidig skaber arbejdspladser.1516 
En analyse af den beskæftigelsesmæssige effekt af indførelsen af kombineret kraft­
varmeproduktion i el-produktionssystemet i Nederlandene, som er baseret på to 
scenarier for el-produktion, viser, at hvis indførelsen af kombineret kraftvarme­
produktion når 44% (sammenhgnet med 12% i referencetilfældet), vU nettobe­
skæftigelsen ved konstruktion stige med 19%, og den åriige beskæftigelse til drift 
og vedligeholdelse vil stige med 22%. 
27. Et af kendetegnene ved udviklingen af en bæredygtig energipoHtik i EU, i et klima 
med øget konkurrence, er decentral og lokal kraftproduktions øgede betydning. 
Denne tendens vil medføre teknologiske nyskabelser og ændringer i elektricitets­
industriens opbygning og resultere i produktion af elektricitet i mindre målestok, 
ofte ved forbrugsstedet. En sammenhængende energipoHtik på fæHesskabsplan 
skal tage højde for disse tendenser ved at sikre, at både kombineret kraftvarme­
produktion og vedvarende energikilder udnyttes fuldt ud som nævnt i Kommissio­
nens grønbog "Fremtidens energi: Vedvarende energi"17. 
28. Denne strategi sigter mod at opstille de hoveoToranstaltninger og -poHtikker, som 
er nødvendige på EU-plan for at sucre, at fordelene ved kombineret kraftvarme­
produktion i form af energibesparelse, ornkostningseffektfv miljøbeskyttelse og 
14 KOM (97)167, endelig udgave af 23.04.97 
13 CEP: The impact on employment. CHPA. The New Economics Foundation. Oktober 1995. 
16 Employment and energy efficiency improvement. A case study for CHP in the NL. 
17 KOM (96)576 endelig udgave af 20.11.96 
10-
bæredygtig udvikling opnås fuldt ud. På grundlag af analysen i første del af denne 
meddelelse mener Kommissionen, at en overordnet fæUesskabsstrategi til fremme 
af kombineret kraftvarmeproduktion skal baseres på følgende elementer: 
4.1 Strategiens målsætninger 
29. 11994 udgjorde el-produktionen fra anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion 
204 Twh18 (9% af den samlede el-produktion i 1994). Med 29 GWe ny instaUeret 
effekt fra kombineret kraftvarmeproduktion (traditionelt scenario) eUer 48 GWe 
(præ-Kyoto-scenario) i perioden 1994-201019, kunne denne produktion nå hen­
holdsvis 11% eUer 14%20 af den samlede el-produktion i 2010. Kommissionen 
mener, at denne ventede vækst skal nås og om muligt overstiges. Der skal gøres 
en betydehg indsats for at opnå væsenthge resultater. Analyser viser, at en fordob­
ling af kombineret kraftvarmeproduktions andel fra 9% til 18% af FæUesskabets 
samlede el-produktion ved kombineret kraftvarmeproduktion i 2010 er reahstisk. 
Dette viUe betyde, at man skuUe fordoble den eksisterende instaUerede elektriske 
effekt i anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion og forøge den århge belast-
ningsfàktor med 30%, og det viUe kræve, at medlemsstaterne fjerner de forskelhge 
hindringer for mere udbredt indførelse af kombineret kraftvarmeproduktion i deres 
energisystemer. De mhjømæssige fordele viUe være betragtehge. Et løsehgt skøn 
viser, at en fordobling af andelen for kombineret kraftvarmeproduktion, som er­
statning for eksisterende el- og varmeværker, kunne nedbringe C02-uaUedningerne 
med 150 Mt. om året eUer ca. 4% af de samlede C02-udledninger i EU i 201021. 
Visse kUder i erhvervslivet mener, at potentialet for udvikling af kombineret kraft­
varmeproduktion bør udnyttes yderhgere, og de har foreslået, at denne produk­
tionsform kan få en andel på helt op til 30% af den samlede el-produktion i 
201022. Kommissionen mener dog, at det vU være mere reahstisk at sigte mod 
mindst en fordobling af kombineret kraftvarmeproduktions nuværende andel på 9 
% indtil 2010. 
30. PoHtiske målsætninger er vigtige for at sende et klart signal til aUe markedsaktører 
om den betydning, FæUesskabet tiUægger et bestemt initiativ. Udover FæUesska­
bets overordnede strategi og mål er det vigtigt for medlemsstaterne at udvikle de­
res egne nationale strategier og mål. Kommissionen erkender, at der har været en 
meget forskeUigartet udvikling af kombineret kraftvarmeproduktion i medlemssta­
terne og forstår, at nationale mål for kombineret kraftvarmeproduktion afhænger 
af nationale omstændigheder og behov. Sefvom FæUesskabet kan spiUe en nyttig 
understøttende og koordinerende roUe til fremme af kombineret kraftvarmepro­
duktion, må bestræbelserne primært gøres i medlemsstaterne. Flere medlemsstater 
har aUerede opstiUet specifikke mål for kombineret kraftvarmeproduktion, og 
Kommissionen understreger behovet for, at andre medlemsstater gør det samme. 
18 EUROSTAT, se bilag 
19 European Energy to 2020. A scenario approach. EF, foråret 1996. 
20 Under antagelse af en gennemsnitlig belastningsfaktor på 3.500 timer. 
21 Udledninger: 3457 Mt. i 2010 i henhold til det traditionelle scenario. 
22 "Programmes and Prospects for the European Electricity Sector", UNIPEDE 1996 
11-
Dette viUe gøre det muHgt at opnå den nødvendige, væsenthge forøgelse af kom­
bineret kraftvarmeproduktion på FæHesskabsplan, der tidhgere er henvist til. Ud­
vikHngen inden for kombineret kraftvarmeproduktion i Nederlandene, Danmark 
og Finland (se tolaget) viser, at vedholdende strategier og mål kan resultere i øget 
indførelse af kombineret kraftvarmeproduktion på energimarkederne. 
31. Opstilling af nationale mål kræver styrket samarbejde og brug af fæUes metoder, 
som Kommissionen vU gfve den nødvendige vejledning i. Disse mål skal udtrykkes 
i form af national el-produktion, og fremskridt på nationalt plan skal regelmæssigt 
rapporteres til Kommissionen. Den overordnede udvikling i indførelsen af kombi­
neret kraftvarmeproduktion på EU-plan skal rapporteres en gang om året. En af 
fordelene ved dette er, at Kommissionen vU være bedre i stand til at vurdere om­
fanget af den opnåede nedbringelse/stabUisering af C02-udledningerne. 
4.2 Kombineret kraftvarmeproduktion og miljøet 
32. Globale mUjøproblemer, der opstår på grund af det voksende energibehov på ver­
densplan, skal ses i lyset af den stadig mere internationahserede økonomi. Kombi­
neret kraftvarmeproduktion er en mUjøvenhg metode til energiproduktion, som 
rummer muhghed for yde et væsenthgt og omkostningseffektivt bidrag tU opnåelse 
af FæUesskabets poHtiske mål vedrørende forsyningssikkerhed og konkurrence­
evne. 
Synergien meUem kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme- og -kølings-
nettet skal udnyttes bedre, og anvendelsen af biomasse i kombineret kraftvarme­
produktion kan, som erfaringerne fra Finland og Danmark viser, være en vigtig 
faktor tU at forøge brugen af denne mUjøvenhge løsning. Kombineret kraftvarme­
produktion vil være et vigtigt element i FæUesskabets poHtikker til nedbringelse af 
CO2, og den vil blive prioriteret højt som nævnt i Rådets fæUes holdning23 vedrø­
rende FæUesskabets program 'Mod en bæredygtig udvikling". I aktiviteterne un­
der det femte miljøprogram skal kombineret kraftvarmeproduktion desuden fortsat 
fremmes som en teknologi, der begrænser C02-udledningen, gennem skattebegun­
stigelser, internahsering af eksterne omkostninger og fordele og fastsættelse af 
normer for udledninger fra fyringsanlæg. 
4.3 Øget støtte til kombineret kraftvarmeproduktion fra EU-
programmer. 
33. Selvom det erkendes, at det er op tU medlemsstaterne at stå for hovedparten af fi-
nansieringsbestræbelserne, er det af afgørende betydning, at man i EU-program-
merne lægger større vægt på kombineret kraftvarmeproduktion i betragtning af de 
begrænsede alternative muhgheder, FæUesskabet har for hurtigt at nedbringe CO2-
udledningerne. Kombineret kraftvarmeproduktion rummer påviste fordele på dette 
område, især når biomasse og organisk affald anvendes som brændsel. Kombineret 
23 Fælles holdning (EF) nr. 20/97 fastlagt af Rådet den 17. april 1997. EFT C 157, 24.5.1997, s. 12 
-12 
kraftvarmeproduktion rummer desuden store muHgheder for energibesparelse og 
nedbringelse af C02-udledningerne i tredjelande. 
34. JOULE-THERMIE:. Selvom teknologierne tU kombineret kraftvarmeproduktion 
og fjernvarme og -køling generelt er ret veludviklede og i vid udstrækning anven­
des på normale markedsvilkår, er der et fortsat behov for at de videreudvikles. Eu­
ropa-Parlamentet har erkendt dette og anmodet Kommissionen om at opmuntre tU 
mere udbredt anvendelse af kombineret kraftvarmeproduktion.24 
Denne videreudvikling omfatter forøgelse af omkostningseffektiviteten, tUpasning 
til nye anvendelsesformer, integration af utraditioneUe brændsler (vedvarende e-
nergildlder, forgasset kul, gas fra affaldsdepoter, affald osv.) og forbedring af fy-
ringssystemer for at opfylde strengere normer for udledninger. Uden denne videre­
udvikling vU anvendelsen af kombineret kraftvarmeproduktion muHgvis Hike blive 
udbredt og tUpasset til energimarkedet, som er under fortsat forandring. Der skal 
rettes særHg opmærksomhed mod biomasse som brændsel i anlæg til kombineret 
kraftvarmeproduktion og fjernvarmeanlæg. Dette gælder også anvendelsen af nye 
kulkredsløb og teknologier tU udnyttelse af energi fra affald. Inden for kombineret 
kraftvarmeproduktion skal målet for udvikling på kort sigt rettes mod at forbedre 
ydeevnen og nedbringe omkostningerne tU udstyr gennem udvikling af bedre ma­
terialer og frerristiUingsprocesser samt at forbedre kontrol- og overvågningssys-
temerne. På trods a£ at optimal praksis inden for konstruktion og drift af anlæg tU 
kombineret kraftvarmeproduktion er veludviklet, er den opnåede viden og erfaring 
ikke tilstrækkehg udbredt. 
3 5. Ved udarbejdelsen af det femte rammeprogram omfatter de udpegede25 nøgle­
områder vedrørende teknologisk udvikling af kombineret kraftvarmeproduktion: 
• Højere omdannelseseffektfvitet, som medfører større energibesparelse; 
• Overvågning, kontrol og optimering af fjernvarmenet; 
• Øget driftsikkerhed, som medfører lavere vedhgeholdelsesorrikostninger; 
• Teknologier til nedbringelse af udledningerne, navnhg til nedbringelse af 
NOx-udledninger fra gasturbiner og stempelmaskiner; 
• Omkostningseffektive minianlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion, under 
30 kWe ; og mikroanlæg til kombineret kraftvarmeproduktion helt ned til 0.5 
kWe; 
• Materialer og metoder tU konstruktion af kedler tU kombineret kraftvarme­
produktion og bilhge materialer tU rør; 
• Bilhge præfabrikerede komponenter tU kvtemperaturfjernvarmeanlæg; 
• Kombineret kraftvarmeproduktion tU anvendelse i højtemperaturindustrier; 
• Kombineret kraftvarmeproduktion ved brug af vedvarende brændselsldlder, 
feks. biomasse, brændsler med effektiv nedre brændværdi (LHV) og blan­
dede brændsler; 
• Alternative kraftkUder, feks. Stirlingmotorer, brændselsceUer. 
Betænkning om Kommissionens hvidbog om energipolitik: PE 217.77 l/fin 
25 
Improving Market Penetration for New Energy Technologies: Prospects for Pre-Competitive 
Support, DG XVII. Oktober 1996. Henrik Lund. Industrirådet. 
-13-
• Løsning af mUjøproblemet, som skyldes glatvandsteknologien 
På fjernkøHngsområdet bør man fremme udvikling af teknologier, som kan føre til 
større temperaturdifferens og lavere gennemstrømning i centrale produktions- og 
transportsystemer samt udvikling af varmedrevne absorptionskølere; disse tekno­
logier vU forbedre økonomien og gøre det muligt at forøge belastningen af fjern­
køleanlæg væsenthgt. Desuden bør man fremme forskning i udvikling af metoder 
og værktøjer, der kan bidrage tU at fjerne de ikke-tekniske liindringer for imple­
mentering af økologiske teknologier og de mere genereUe hindringer for sikring af 
en bæredygtig udvikling. 
Kommissionens forslag tU det femte rammeprogram indeholder målsætninger, der 
rummer muhghed for at fremme den teknologiske udvikling af kombineret kraft­
varmeproduktion, og Kommissionen vU øge støtten til udbredelse af den bedste 
praksis og ekspertise via hensigtsmæssige kanaler og programmer. 
36. SAVE n og ALTENER: De eksisterende SAVE H-og ALTENER-pro-
grammer er rettet mod at finde løsninger til overvindelse af ikke-tekniske liindrin­
ger, som begrænser anvendelsen af energieffektive og vedvarende energiteknolo­
gier. De kan anvendes tU at lette kombineret kraftvarmeproduktions indførelse på 
det europæiske marked. SAVE II vU øge støtten til aktiviteter, der fremmer kom­
bineret kraftvarmeproduktion og mere specifikt tU aktiviteter som: 
• øger bevidstheden om finansieUe løsninger og inddragelse af virksomheder, 
der leverer tjenesteydelser på energiområdet (ESCO)26 (feks. tredjeparts­
finansiering af projekter vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion); 
• kortlægger behovet for energi, som kan opfyldes af kombineret kraftvar­
meproduktion; 
• fastlægger potentialet ved kombineret kraftvarmeproduktion ud fra økono­
miske, energimæssige og mhjømæssige kriterier; 
• undersøger hhidringerne for kombineret kraftvarmeproduktion og fjern­
varme og -køling på det nye HberaHserede energimarked yderhgere og 
finder metoder til at overvinde dem under hensyntagen til sociale og øko­
nomiske faktorer, påvirkningen af mUjøet og forsyningssikkerheden; 
• udbreder information om kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme 
og -køling. Internationale sarnmenslutninger kunne spiUe en væsenthg roUe 
på dette område. 
• Særhg opmærksomhed vU bhve rettet mod markedsindtrængning for kø­
ling ved hjælp af fjernvarmedrevne kølemaskiner. 
ALTENER-programmet vU fortsat fremme markedsindtrængning for biomasse-
fyringsanlæg, herunder systemer med kombineret kraftvarmeproduktion og fjern­
varme og -køling. 
37. PHARE. TACIS, Synergy og MEDA: EU's PHARE- og TACIS-programmer 
er europæiske initiativer for de central- og østeuropæiske lande, de nye uafhæn-
26 do. 
14 
gige stater og MongoHet. De yder støtte tU disse landes overgang til markedsøko­
nomi og til styrkelse af demokratiet; Energi er et af de højst prioriterede områder 
under TACIS, og projekter vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion støttes 
ofte, navnhg i forbindelse med eksisterende fjernvarmenet baseret på kombineret 
kraftvarmeproduktion. 
SYNERGY-programmet beskæftiger sig med behovet for internationalt samarbej­
de på energiområdet og finansierer aktiviteter, der fremmer kombineret 
kraftvarmeproduktion i Latinamerika og Asien. Dette program kan blive et vigtigt 
middel til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion i en lang række tredjelan­
de. 
Som nævnt i retningslinjerne for de indikative programmer vedrørende de finansi­
elle og tekniske foranstaltninger inden for rammerne af Euro-Middelhavspartner­
skabet (MEDA), er energi og rnhjø områder, som fortjener særhg opmærksom­
hed. Fremme af kombineret kraftvarmeproduktion gennem teknisk assistance og 
forberedende undersøgelser vedrørende fjernkøhng udgør en mujømæssig og øko­
nomisk udfordring for landene i denne region. 
I AVS-EF-samarbejdet lægges der særhg vægt på energiprogrammer, bestræbelser 
på at spare energi og udnytte den effektivt, undersøgelser af det energimæssige 
potentiale og økonomisk og teknisk hensigtsmæssig fremme af nye og vedvarende 
energikilder (art. 105 i LOME IV-konventionen). Fremme af kombineret kraft­
varmeproduktion kunne være et element i disse landes energmdviklingsstrategi. 
Som et led i en overordnet strategi til åbning af markedet for kombineret kraft­
varmeproduktion vU Kommissionen styrke aktiviteterne vedrørende kombineret 
kraftvarmeproduktion og fjernvarme og -køling under aUe disse programmer. 
38. Strukturfonde: Mindre begunstigede europæiske regioner (navnhg regioner un­
der målsætning 1) kan modtage støtte fra FæUesskabet tU udvikling af planer ved­
rørende energieffektivitet. F.eks. er kombineret kraftvarmeproduktion i Græken­
land et af de prioriterede områder i det operationeUe program for energi. Kommis­
sionen vU opmuntre medlemsstaterne til at give udvikling af kombineret kraftvar­
meproduktion høj prioritet i de nationale energiprogrammer, der støttes af 
ovennævnte fonde. 
4.4 Aftaler med erhvervslivet og anskaffelse af teknologi 
39. I Kommissionens forslag til revision af det femte miljøhandHngsprogram (en større 
handlingsplan, der sigter mod at fremskynde processen med at forbedre mUjøet i 
Unionen), som blev vedtaget af Kommissionen den 24. januar 1996, anføres det, 
at der skal rettes særhg opmærksomhed mod aftaler med erhvervslivet med hen­
blik på at opnå en bredere vifte af instrumenter, og dette understreges i Kommis­
sionens meddelelse om miljøaftaler27. 
40. Der kunne forhandles aftaler vedrørende særHge mål for effektivitet med de indu­
strisektorer, hvor der er et stort potentiale for energibesparelse ved anvendelse af 
27 KOM (96) 561 af 27.11.96 
15 
kombineret kraftvarmeproduktion. Det er af afgørende betydning, at værkerne til­
knyttes denne aftale på grund af den store indflydelse, de kan have på kombineret 
kraftvarmeproduktion gennem feks. eksportprissætning eUer præferencetildeling 
og ved vurdering af kombineret kraftvarmeproduktions overensstemmelse med de 
tekniske krav til nettUslutning. 
41. For at forbedre konceptet med kombineret kraftvarmeproduktion vU Kommissio­
nen desuden fremme udvikling af nyskabende og rentable systemer til kombineret 
kraftvarmeproduktion gennem mekanismer til anskaffelse af teknologi. Idéen er at 
føre en gruppe af indkøbere sammen, udpege muHge forbedringer af et produkt el­
ler en fremstillingsproces og udarbejde en specifikation. Producenterne kan deref­
ter indsende tilbud; disse evalueres og vinderen sikres en vis startordre. Disse pro­
cedurer er med held blevet anvendt i nogle medlemsstater, og de har lettet indfø­
relsen af nyskabende teknologier på markedet. 
42. Der vU blive defineret moduler til kombineret kraftvarmeproduktion med brede 
anvendelsesmuhgheder, og der kunne iværksættes en udbudsrunde, hvor interes­
serede parter kunne foreslå bilhge og nyskabende teknologiske løsninger inden for 
kombineret kraftvarmeproduktion, som kunne tiltrække en stor gruppe af købere, 
feks. industrier, hospitaler, store administrationsbygninger osv. 
4.5 Udveksling af oplysninger og samarbejde blandt 
medlemsstaterne 
43. I Rådets resolution af 8. juh 199628 vedrørende hvidbogen om energi blev Kom­
missionen anmodet om at iværksætte en samarbejdsproces meUem FæUesskabet 
og medlemsstaterne for at sikre overensstemmelse meUem på den ene side Fæl­
lesskabets poHtikker og de nationale poHtikker og på den anden side den aftalte 
fæUes energipoHtik. 
44. I overensstemmelse med ovennævnte resolution, vedtog Kommissionen den 4. ok­
tober 1996 et forslag tU en radsafgørelse vedrørende iværksættelse af samarbejde 
om aftalte energimæssige mål på fæHesskabsplan29.1 udkastet tU beslutningen ud­
peges fremme af rationel og effektiv udnyttelse af energiressourcerne som et af 
disse mål. 
45. Efter Kommissionens mening vU denne radsafgørelse skabe rammer, der vU lette 
samarbejde og udveksling af oplysninger og erfaringer vedrørende kombineret 
kraftvarmeproduktion blandt medlemsstaterne. En ekspertgruppe med virke som 
rådgivende udvalg kunne sucre et varigt samarbejde meUem nationale myndigheder 
og Kommissionen og udveksling af oplysninger om poHtikker og foranstaltninger 
vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme i Europa. 
28 
29 EFT nr. C 224 af 1.8.96 
KOM (96) 431, endelig udgave, EFT C 27, 28.1.97 
-16-
Målrettede oplysningsaktiviteter inden for særHge dele af industrisektoren og den 
tertiære sektor (hospitaler, sportscentre osv.) vU blive iværksat inden for rammer­
ne af eksisterende EU-programmer. 
4.6 Overvågning af virkningen af liberaliseringen af de europæiske 
energimarkeder på kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme. 
46. Et af Kommissionens primære mål på det energipoHtiske område er HberaHserin-
gen af energimarkederne. Denne HberaHsering vU skabe konkurrence på energifor­
syningsområdet, priserne vU blive mere gennemskueUge, adgangen til elektricitets-
og gasnettet vU blive lettere og inddragelsen af værker og virksomheder, der leve­
rer tjenesteydelser på energiområdet (ESCO), i kombineret kraftvarmeproduktion 
vU blive fremmet. Selvom den samlede virkning af HberaHseringen af kombineret 
kraftvarmeproduktion sandsynligvis vU være positiv, vU den have forskellig ind­
virkning på de forskellige anvendelsesformer for kombineret kraftvarmeproduk­
tion30. De prisfald, HberaHseringen sandsynHgvis vU medføre, udgør både en muhg-
hed og en trussel for kombineret kraftvarmeproduktion. De tilførte brændsler vU 
måske nok blive bilhgere, men elektricitet frembragt ved kombineret kraftvarme­
produktion vU skuUe konkurrere med lavere el-priser. En af de primære hindringer 
for kombineret kraftvarmeproduktion på de Hberahserede markeder er den kends­
gerning, at energipriserne ikke afspejler de mUjømæssige omkostninger. 
Det er derfor væsenthgt at overvåge og vurdere den indvirkning, de nye regler på 
energimarkedet har på systemer til kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvar­
me, og om nødvendigt foreslå hensigtsmæssige foranstaltninger til imødegåelse af 
negative virkninger. I denne sammenhæng kunne de nationale udvalg vedrørende 
kombineret kraftvarmeproduktion, som er nedsat i henhold til Rådets henstilling 
77/714/EØF, spiUe en nyttig roUe. 
47. Overvågning af FæUesskabets fremskridt med hensyn tU kombineret kraftvarme­
produktions gennemtrængning på markedet, som anbefales i denne strategi, viUe 
medføre århg mdsamling af statistiske oplysninger. Kommissionen vU pålægge 
medlemsstaterne fortsat at indrapportere statistiske oplysninger en gang om året, 
Hgesom den gennem EUROSTAT vU sikre, at der anvendes et fæUes statistisk 
grundlag tU denne undersøgelse. 
4.7 Internalisering af eksterne omkostninger 
48. Som nævnt vU anvendelsen af markedsinstrumenter tU opnåelse af mUjømæssige 
mål nødvendiggøre brugen af metoder, der internaliserer de mUjømæssige omkost­
ninger ved energiforsyningen. Inden for rammerne af det femte mUjøhandlings-
program31 er internahsering af eksterne omkostninger og fordele i energisektoren 
30 An assessment of the impact of the liberalisation of the European energy markets on CHP, energy 
efficiency and the environment. ILEX Ass. & Rambøll. Dec. 1996 
31 KOM(95)647, endelig udgave, EFT C140, 14.5.96 
17-
gennem skattebegunstigelse af højeste prioritet for at integrere mUjøet i andre af 
FæUesskabets poHtiske områder. Energiafgifter kunne styrke kombineret kraft­
varmeproduktions konkurrenceevne inden for produktion af elektricitet og varme. 
I sit forslag tU omstrukturering af rammerne for beskatning af energiprodukter32 
tog Kommissionen de energi- og mUjømæssige fordele ved kombineret kraftvar­
meproduktion i betragtning og foreslog skattefritagelse. Man må regne med yder-
Hgere støtte tU anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion, der anvender biomasse 
som brændsel. Det er blevet anført, at internahsering af eksterne omkostninger er 
en effektiv metode tU at afspejle mUjømæssige udfordringer i det indre marked u-
den præjudice for bestemmelserne i traktaten vedrørende statsstøtte. 
Kombineret kraftvarmeproduktion er et middel tU at øge energieffektiviteten og 
nedbringe udledning af forurenende stoffer, og som sådan kunne princippet om 
internahsering af omkostninger fremme anvendelsen af teknologier tU kombineret 
kraftvarmeproduktion. Det at pålægge energidistributørerne en forpHgtelse tU at 
købe elektricitet fra anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion er en idé, som 
kunne undersøges som en yderiigere foranstaltning tU nedbringelse af COrud-
ledningerne inden år 2010. 
Kommissionen vU gennemføre yderhgere undersøgelser af muHghederne for at 
integrere de energi- og mUjømæssige fordele ved kombineret krafts/varme­
produktion i sin skatte- og afgiftspohtik. 
4.8 Finansielle instrumenter 
49. Tredjepartsfinansiering blev udviklet for at hjælpe virksomheder med at finansiere 
investeringer, uden at deres balance blev påvirket. Brugere af et effektivt og mUjø-
venligt koncept som kombineret kraftvarmeproduktion finansierer ikke startom­
kostningerne. I stedet betaler de teknologUeverandøren i forhold tU den installere­
de teknologis ydeevne. Blandt andre former for tredjepartsfinansiering kan nævnes 
kontrakter med virksomheder, der leverer tjenesteydelser på energiområdet 
(ESCO) eUer værker, som gennem kombineret kraftvarmeproduktion kan tUbyde 
deres kunder nye tjenesteydelser. Der findes en lang række muhge ordninger. I 
disse kontrakter enes udbyderen af energitjenesteydelser, feks. et offentHgt værk, 
med brugeren om dennes behov for opvanrming, lys, strøm osv. Det er derefter 
udbyderens ansvar at finde den mest økonomiske måde tU at sikre disse tjeneste­
ydelser, hvilket ofte medfører instaUation af et anlæg tU kombineret kraftvarme­
produktion. Denne investering foretages og forvaltes af udbyderen, som dækker 
den gennem priserne på den forsynede energi. I kraft af effektiviteten ved kom­
bineret kraftvarmeproduktion vU disse priser være lavere end brugerens tidHgere 
udgifter tU energi. I dette scenario drager aUe parter fordel af ordningen. Flere af 
FæUesskabets programmer kan fremme denne finansieUe ordning ved at stimulere 
aktiviteterne og koordinere interesserede parter. 
Fra 1992-1996 støttede Den Europæiske Investeringsbank (EIB) kombineret 
kraftvarmeproduktion med lån på 1195 mio. ECU. Denne indsats er vigtig, og 
EIB bør øge sin støtte tU projekter vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion i 
industrien og den tertiære sektor. 
32 KOM(97) 30, endelig udgave, EFT C139, 6.5.97 
-18-
5. Konklusioner 
50. Kommissionen mener, at kombineret kraftvarmeproduktions andel af energipro­
duktionen i EU skal øges væsenthgt, for at Unionen kan opfylde den energipoH­
tiske målsætning om at forøge energieffektiviteten og den mUjømæssige målsæt­
ning om at nedbringe udledningen af drivhusgasser. Den strategi, der fremlægges i 
denne meddelelse, har stor betydning, hvis FæUesskabet skal forøge dets samlede 
frembringelse af elektricitet gennem kombineret kraftvarmeproduktion væsenthgt 
og mindst fordoble dennes andel i år 2010, og hvis det virkehg vU fremme kombi­
neret kraftvarmeproduktion og fjernvarme og -køling. Der er muhgheder for akti­
vitet på europæisk plan, men hovedansvaret for at fremme kombineret kraftvarme­
produktion må Hgge hos medlemsstaterne. Kommissionen opfordrer derfor med­
lemsstaterne tU at overveje poHtikker, der kan fjerne lundringerne for indførelse af 
kombineret kraftvarmeproduktion, og til at basere deres nationale strategier og 
mål tU fremme af kombineret kraftvarmeproduktion på disse overvejelser inden for 
koordinerede strategiske rammer på fæUesskabsplan. 
Denne meddelelse imødekommer Rådets og Parlamentets efterlysning af foran­
staltninger på FæUesskabsplan tU fremme af kombineret kraftvarmeproduktion, 
der, som rådet anfører, beskytter rrnljøet og nedbringer .energiafhængigheden på 
tilfredsstiHende økonomiske vilkår. På grundlag af de øvrige europæiske institu­
tioners reaktioner på dette forslag tU en strategi, og afhængigt af det endeHge ud­
fald af Kyoto-forhandlingerne, vU Kommissionen overveje hvordan man bedst 
fremsætter og iværksætter et handlingsprogram tU fremme af kombineret kraftvar­
meproduktion. 
51. Kommissionen opfordrer Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget tU at 
• overveje forslagene i denne meddelelse og fremkomme med yderhgere for­
slag tU aktiviteter på fæUesskabs- og medlemsstatsplan; 
• bakke op om den overordnede strategi, der fremføres under afsnit 4 ovenfor 
og fremme udvikHngen af strategier på nationalt plan; 
• samarbejde med Kommissionen ved iværksættelse af fremtidige initiativer tU 
fremme af kombineret kraftvarmeproduktion. 
19-
5. Referencer 
1. Cogen Europe, konferencepapirer 1994, 1995, 1996. 
2. A strategy for the promotion of cogeneration and district heating. Rapport fra 
CogenEurope. Nov. 1996 
3. Euroheat and Power position Paper "Comments and proposals for an E.U. 
strategy for CHP/DH" Dec. 1996 
4. Seminar Euroheat and Power, 2.10.96, BruxeUes. 
5. Saving Energy with CHP: Feasible, not self evident. A. Martens. VITO. Sep. 1996 
6. EURELECTRIC. General Position Paper on Cogeneration. Feb. 1997 
7. CHP Programmes. Part of the future E.U. Climate strategy. Ture Hammar. 
Energistyrelsen. Feb. 1997 
8. A UK strategy for CHP. Juni 1996. 
9. Production decentrahsee d' électricité a partir des énergies renouvelables et de la 
cogeneration. Institut d'économie et de pohtique de l'énergie. JuH 1995 
10. CHP in IEA Member Countries. IEA. Okt. 1994 
11. THERMIE programme brochures and reports 
• Cogeneration for heating and cooling in hospitals. JuH 1995. 
• SmaU-scale cogeneration in non residential buUdings. Juni 1992 
• Cogeneration in the agrofood sector. Dec. 1994. 
• A review of cogeneration equipment and selected instaUations in Europe. 
Dec. 1993 
• Industrial cogeneration in Europe. Maj 1992. ESAP, CETA 
12. SAVE programme 
Institut WaUon, CENERG Guide de la cogeneration. Feb. 1997. 
The barriers to CHP. COGENEUROPE Maj 1995. Ajourført maj 1997 
20 
BILAG 
1. Generelle principper for kombineret kraftvarmeproduktion 
1.1 Beskrivelse af kombineret kraftvarmeproduktion 
Kombineret kraftvarmeproduktion dækker samtidig produktion af termisk og elek­
trisk energi ud fra den samme primære brændselskilde. Dette opnås ved hjælp af en af 
flere forskelhge teknologier tU el-produktion, hvor varmen medvirker i el-produk­
tionsprocessen og anvendes tU opvarmningsformål. Ud fra et termodynamisk perspek­
tiv rummer kombineret kraftvarmeproduktion fordele med hensyn tU effektivitet i for­
hold tU de eksisterende alternativer. 
Der kan opnås en væsenthg effektivitetsgevinst gennem kombineret kraftvarmepro­
duktion, men denne vU afhænge af den teknologi og brændselskUde, der anvendes i 
produktionsanlæggene. Et effektivt anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion kan 
omdanne omkring 85-90% af brændslets energiindhold tU anvendehg energi. Selvom 
en HUe del af varmen vU gå tabt, før den når forbrugerne, Hgger den samlede effektivi­
tet aUigevel på omkring 80% eUer mere. TraditioneUe systemer tU el-produktion om­
danner typisk 30-40%, og nye gasturbinesystemer med kombineret kredsløb kan klare 
op til 55%. I det tilfælde, at varmebehovet dækkes âf varmeværker med en effektivitet 
på 90%, vU den samlede effektivitet ved separat produktion af elektricitet og varme 
være på op tU 70%. 
Gennem udvikling af kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme kan der opnås 
en høj grad af energiomdannelse og lavere udledning af CO2, som er den vigtigste 
drivhusgas. Derudover rummer kombineret kraftvarmeproduktion muHghed for ud­
vikling af decentrahserede former for el-produktion med høj effektivitet, og hvor tab i 
forbindelse med overførsel undgås. Alt i alt er optimeret kombineret kraftvarmepro­
duktion og fjernvarme en mUjøvenhg form for energiproduktion, som nedbringer 
brændselsbehovet og øger konkurrencen inden for frembringelse af energi; derfor 
kunne den betragtes som et middel tU fremme af HberaHsering på energimarkederne. 
1.1.1. Kombmeret kraftvarmeproduktion i industrien 
Kombineret kraftvarmeproduktion har være brugt i industrien i mere end 50 år. Bru­
geren har typisk et stort eUer meUemstort behov for termisk energi (damp, varmt 
vand, varme gasser, køling osv.) i længere perioder (mere end 5000 timer/år). Kraft-
produktionsindustrien, fremstiUingsindustrien (kemiske produkter, papirindustri, jern 
og stål, keramik, motorer, levnedsmidler, tekstil, tømmer og teglsten osv.) og service­
industrien (hospitaler, sportscentre, hoteUer) er områder, hvor anlæg tU kombineret 
kraftvarmeproduktion er et godt bud for investorerne. 
Installationer til kombineret kraftvarmeproduktion i industrien kan drives i 8000 
timer/år eUer mere. Derfor er potentialet for varme i industrien i de industriahserede 
dl 
33 lande stort nok til, at kombineret kraftvarmeproduktion kan opfylde en væsentlig del 
af det normale behov for elektricitet. 
1.1.2. Kombineret kraftvarmeproduktion inden for fjernvarme og -køling 
Fjernvarme og -køling dækker over central produktion og distribution af termisk ener­
gi. Varmen produceres i termiske anlæg og cirkuleres gennem et rørledningsnet tU 
forbrugerne i form afdamp eUer varmt vand. Fjernvarme- og -køhngssystemet kan 
betragtes som de samlede produktionsfacihteter og m^ributions-/returnettet. Den 
mest udbredte konkurrent til fjernvarmen er indfvidueUe opvarmningsanlæg. Et stort 
antal fjernvarmesystemer bliver stadig kun forsynet fra kedler tU opvarmning. Fjern­
varme er dog blevet et større anvendelsesområde for kombineret kraftvarmeproduk­
tion, og der er udviklet store systemer i Skandinavien, Tyskland og Central- og Øst­
europa. Disse ejes og drives primært af kommunale myndigheder og kan forsynes fra 
affaldsforbrændingsanlæg og andre systemer, herunder geotermiske varmepumper. 
Desuden rummer fjernkøling betragtehge muhgheder i Europa. På baggrund af den 
seneste udvikling inden for motor.- og gasturbineteknologi er der nu store muhgheder 
for udvikling af mere lokale fjernvarmeanlæg med kombineret kraftvarmeproduktion, 
som er dimensioneret tU at opfylde behovet for varme, og som forsyner mindre var­
medistributionsnet. Indførelsen af kombineret kraftvarmeproduktion i fjernvarmesys­
temet varierer blandt medlemsstaterne, fra 22% i Frankrig tU 92% i Nederlandene.33 
(procentdel af fjernvarmeanlæg der kører som anlæg tU kombineret kraftvarmepro­
duktion). 
I flere medlemsstater kan el-forbruget tU køling, som frembringes ved hjælp af kom-
pressionsudstyr, nå 50 % af det samlede el-forbrug om sommeren. Sideordnet anven­
delse af fjernkøhngs- og -varmesystemer kan medføre en væsentlig nedbringelse af 
omkostningerne ved at overføre en del af el-forbruget tU varmeforbrug og forøge 
driftstiden i anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarmeanlæg. 
1.1.3 Anlæg til brug i boligområder og kommercieUe områder 
Disse anlæg anvendes i hoteUer, sports- og fritidscentre, hospitaler og koncentrerede 
boligområder. De relativt små enheder består af en dieselmotor, der er ombygget tU at 
køre på naturgas, en generator og et varmegenindvindingssystem, som normalt er ind­
bygget i en container. Dieselmotorerne kan desuden køre på to brændselstyper. Var­
megenindvindingen sker gennem motorens kølekredsløb og udstødning. For at sikre 
tilstrækkehg el-forsyning skal der samtidig være et forbrug af varmen eUer faciHteter 
tU oplagring af varmen. En metode til at forøge anvendelsen af genindvunden varme 
er at producere køling ved brug af absorptionskølere. Dette gør det muligt for anlæg­
get tU kombineret kraftvarmeproduktion at køre i sommermånederne, hvor den lavere 
efterspørgsel efter opvarmning eUers viUe mindske muHghederne for at drive systemet. 
I større bygningskomplekser anvendes gasturbiner og store stempelmaskiner, Hgesom 
i industrien. 
CHP in IEA Member States / Paris, oktober 1994 
- il ø« 
1.2. Økonomien i kombineret kraftvarmeproduktion 
Energiforbrugeren ønsker bilhg energi. Derfor vU kombineret kraftvarmeproduktion 
kun blive fremmet, hvis den er rentabel i forhold til separat produktion af varme og 
elektricitet. 
De faktorer, der har betydning for økonomien i projekter vedrørende kombineret 
kraftvarmeproduktion inddeles normalt i tre indbyrdes forbundne grupper: belast-
ningsfaktorer, anlæggets karakteristika og bytteforholdet med de eksterne energimar­
keder. Et anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion giver maksimalt udbytte, når det 
dimensioneres i overensstemmelse med behovet for varme. Det er derfor en forudsæt­
ning for udvikling af kombineret kraftvarmeproduktion, at der findes hensigtsmæssige 
og tilstrækkelige mængder af kulde og varme. 
Mønstrene med hensyn tU behovet for varme og elektricitet og århge driftstimer sæt­
ter de tekniske og økonomiske grænser for de teknologiske valg. Teknologiens art, 
anlæggets omfang og arten af det primære brændsel afhænger aUe af den betestning, 
der skal klares. SærHge forhold ved anlæggene såsom kapitalomkostninger, drifts- og 
vecmgeholdelsesomkostninger, ydeevne osv. har naturligvis indflydelse på rentabiHte-
ten i projekter vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion. Men det særHge ved 
disse projekter er det indbyrdes forhold med energimarkederne. På den ene side be­
stemmer markedet for fossUe brændsler prisforholdene for det primære brændsel (na­
turgas, ohe eUer kul i de fleste anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion), og den 
tilførte energi er et af de største ornkostningspunkter ved aUe anlæg tU kombineret 
kraft/-varmeproduktion. På den anden side konkurrerer et af produkterne fra kom­
bineret kraftvarmeproduktion, dvs. varme eUer damp, med værker, som kun produ­
cerer enten varme eUer damp, og som også anvender fossUe brændsler. 
Selvom kombineret kraftvarmeproduktion utvivlsomt er en omkostningseffektiv mu-
Hghed for energiforsyning under de rette omstændigheder, kan kravene tU investering 
i anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion være en udfordring. Problemer med at 
opnå finansiering af instaUationer tU kombineret kraftvarmeproduktion er en hindring, 
som mange potentieUe brugere vU stå overfor. Visse brugere er desuden tilbagehol­
dende med at satse deres egne midler eUer låne midler tU at investere i energiproduk­
tion, da dette sjældent er en af deres kerneaktiviteter. FinansieUe instrumenter, såsom 
tredjepartsfinansiering (TPF) kan anvendes tU investering i kombineret kraftvarme­
produktion i industrien og den tertiære sektor. 
2. Kombineret kraftvarmeproduktion i EU-medlemsstaterne 
Den geografisk og vertikalt opdelte opbygning af el-industrien favoriserede tidhgere 
den industrielle selvproduktion, men den lettede især varme- og el-distributørernes 
aktiviteter, som i Tyskland. I Tyskland, hvor kombineret kraftvarmeproduktion spiUer 
en stor roUe, har udviklingen været baseret på eksisterende varme- og el-net hos de 
lokale distributører, som modtog støtte efter oHekrisen i 70'erne. I Danmark, hvor der 
dJ 
in 
også eksisterede kommunale varmenet, blev kombineret kraftvarmeproduktion udvik­
let af forvalterne af disse net med bistand fra lokale distributører og i de større byer af 
lokale producenter/distributører med forbindelse tU de kommunale myndigheder. I 
Nederlandene, hvor varmenettet er mindre udviklet, udviklede gas- og el-distributø­
rerne industrieUe enheder tU kombineret kraftvarmeproduktion på grundlag af forde­
lene ved gasbesparelse. På den anden side er selvproduktion og kombmeret kraftvar­
meproduktion mindre udviklet på energimarkeder med monopol såsom i Frankrig, 
Belgien, Grækenland og Irland. Opsphtning af elektricitetssystemet i produktions-, 
transport- og distributionssektorer kan fremme udvikHngen af kombineret kraftvarme­
produktion og rumme muhgheder for interesserede parter for at søge at opnå et ud­
bytte, som det for tiden kan ses i Det Forenede Kongerige. 
Betingelserne for udvUding af kombineret kraftvarmeproduktion er meget forskelhge i 
EU's 15 medlemsstater. Der er ikke blot stor variation i klima og befolkningstæthed, 
men også faktorer såsom prisen på brændsler og disses tilgængehghed, den frembrag­
te elektricitets konkurrenceevne på nettet, den industrieUe struktur og de miljømæs­
sige overvejelser er meget forskellige; særHge faktorer såsom forekomsten af store 
naturgasressourcer i Nederlandene og varmedistributionsnet i Danmark spiUer Hgele-
des en stor roUe. Følgende tabel viser den aktueUe situation med hensyn tU udvUding 
af kombineret kraftvarmeproduktion i de 15 lande i Den Europæiske Union: 
IV-^ 
Samlet installeret elektrisk effekt (MW) og samlet el-produktion i 1994 
(GWh) i EU's 15 medlemsstater. Kilde : EUROSTAT 
Lande 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forende 
Kongerige 
Finland 
Sverige 
Østrig 
lait Samlet 
installeret 
elektrisk effekt i 
MW 
14899 
10604 
114811 
9545 
44489 
107232 
4039 
64163 
18348 
8833 
69019 
14143 
35914 
16032 
532559 heraf 
kombineret 
kraftvarmep 
roduktion 
1805 
7496 
26184 
182 
1533 
3222 
58 
6328 
6148 
892 
3042 
4085 
2808 
3247 
67030 % 
12 
71 
23 
2 
3 
3 
1 
10 
34 
10 
4 
29 
8 
20 
13 Samlet el­
produktion i 
GWh 
72236 
40096 
528229 
38936 
161775 
476337 
15147 
231498 
79677 
31380 
325379 
65546 
142850 
54645 
2263191 heraf 
kombineret 
kraftvarm 
eproduktio 
n 
7645 
15724 
47750 
845 
8537 
9492 
192 
26477 
31543 
3112 
11996 
20312 
9257 
11722 
204604 % 
11 
39 
9 
2 
5 
2 
1 
11 
40 
10 
4 
31 
6 
21 
9 Nationale 
mål 
(MWe/i 
2000) 
100034 
2222 
8000 
5.000 
VIGTIGE BEMÆRKNINGER 
1. Data for GR og IRL er foreløbige og vedrører 1993 
2. I Tysklands tilfælde er den samlede installerede effekt anført hvad angår enheder, der kører som 
rene anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion i en del af året, men det er kun den elektricitet, der pro­
duceres i perioden med ren kombineret kraftvarmeproduktion, der er indeholdt i tallet 47.750 GWh for 
1994. Dette er baggrunden for den store forskel mellem andelen af el-produktionen på 9% og de 23% af 
den installerede effekt. 
3. I Danmarks tilfælde er enheder til kombineret krafrvarmeproduktion, hvor der kun i en del af året 
produceres både kraft og varme, medregnet i den installerede effekt. Imidlertid er kun en del af el-produk­
tionen (dvs. kraftvarmeproduktion) i denne periode medregnet i tallet for el-produktion på 15.724 GWh. 
Den samlede el-produktion fra enheder til kombineret kraftvarmeproduktion var 32734 Gwh. 
34 I investeringsplanerne for den belgiske el-sektor forudses 1000 MWe i nye anlæg til kombineret 
kraftvarmeproduktion før 2005. 
v- *r 


ISSN 0254-1459 
KOM(97) 514 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 02 10 12 15 
Katalognummer : CB-CO-97-544-DA-C 
ISBN 92-78-26018-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
le