EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 3.9.2018 COM(2018) 553 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 29. årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser og bekæmpelse af svig (2017)



















{SWD(2018) 381 final}

{SWD(2018) 382 final}

{SWD(2018) 383 final}

{SWD(2018) 384 final}

{SWD(2018) 385 final}

{SWD(2018) 386 final}



INDHOLDSFORTEGNELSE RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 29. årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser og bekæmpelse af svig (2017) Resumé 1. Indledning 2. Harmonisering og styrkelse af bekæmpelsen af svig i hele EU: Tværgående politikker, foranstaltninger og resultater for bekæmpelse af svig 2.1. Nye regler: retsakter vedtaget af EU-institutionerne 2.1.1. Direktivet om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser 2.1.2. Forordning om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af EPPO 2.2. Udformning af fremtiden: EU-institutionernes lovgivningsmæssige og politiske initiativer 2.2.1. Evaluering af forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 2.2.2. Bekæmpelse af korruption i EU 2.2.3. Forslag om revision af finansforordningen og visse sektorspecifikke finansielle regler (omnibus-forordningen) 2.2.4. Internationalt samarbejde 2.2.5. Kommissionens strategi for bekæmpelse af svig (CAFS) 2.2.6. Gennemførelsen af Hercule-programmet 2.3. Domstolens retspraksis 2.3.1. Forældelsesfrister: Alytaus- og Glencore-sagerne

2.3.2. Moms: M.A.S.-sagen 2.4. Foranstaltninger truffet af medlemsstaterne 2.4.1. Resumé 2.4.1.1. Nationale strategier for bekæmpelse af svig 2.4.1.2. Offentlige indkøb og korruption 2.4.1.3. Andre foranstaltninger 2.4.2. Gennemførelse af de henstillinger, der blev fremsat i 2016 2.5. Oversigt over statistikker vedrørende afslørede uregelmæssigheder og svig 2.5.1. Afslørede uregelmæssigheder indberettet som svig 2.5.2. Andre afslørede og indberettede uregelmæssigheder end svig 2.5.3. OLAF's undersøgelser 3. Politikker og foranstaltninger til bekæmpelse af svig og deres resultater – Indtægter 3.1. EU-institutionernes foranstaltninger til bekæmpelse af svig – indtægter 3.1.1. Gensidig administrativ bistand 3.1.1.1. Gennemførelse af artikel 43b i forordning (EF) nr. 515/97 3.1.1.2. Informationssystem til bekæmpelse af svig (AFIS) 3.1.1.3. Fælles toldaktioner (FTA'er) 3.1.2. Gensidig bistand og bestemmelser om bekæmpelse af svig i internationale aftaler 3.1.3. Bekæmpelse af ulovlig handel med tobaksvarer 3.1.4. Bekæmpelse af momssvig

3.2. Medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig – indtægter 3.3. Statistik over afslørede uregelmæssigheder og svig – indtægter 3.3.1. Afslørede uregelmæssigheder indberettet som svig 3.3.2. Andre afslørede og indberettede uregelmæssigheder end svig 4. Sektorspecifikke politikker, foranstaltninger og resultater vedrørende bekæmpelse af svig – udgifter 4.1. Medlemsstaternes sektorspecifikke politikker og foranstaltninger vedrørende bekæmpelse af svig omfattende flere udgiftssektorer 4.2. Landbrug – sektorspecifikke politikker, foranstaltninger og resultater vedrørende bekæmpelse af svig 4.2.1. Landbrug – medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig 4.2.2. Landbrug – statistik over afslørede uregelmæssigheder og svig 4.2.2.1. Afslørede uregelmæssigheder indberettet som svig 4.2.2.2. Andre afslørede og indberettede uregelmæssigheder end svig 4.3. Samhørighedspolitikken og fiskeri – sektorspecifikke politikker, foranstaltninger og resultater vedrørende bekæmpelse af svig 4.3.1. Samhørighedspolitikken og fiskeri – medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig 4.3.2. Samhørighedspolitikken og fiskeri – statistikker over afslørede uregelmæssigheder og svig 4.3.2.1. Afslørede uregelmæssigheder indberettet som svig 4.3.2.2. Andre afslørede og indberettede uregelmæssigheder end svig 4.4. Indirekte forvaltning (førtiltrædelse) – sektorspecifikke politikker, foranstaltninger og resultater vedrørende bekæmpelse af svig 4.4.1. Indirekte forvaltning (førtiltrædelse) – statistik over afslørede uregelmæssigheder og svig 4.5. Direkte forvaltning – sektorspecifikke politikker, foranstaltninger og resultater vedrørende bekæmpelse af svig 4.5.1. Direkte forvaltning – statistik over afslørede uregelmæssigheder og svig

4.5.1.1. Afslørede uregelmæssigheder indberettet som svig 4.5.1.2. Andre afslørede og indberettede uregelmæssigheder end svig 5. Inddrivelse og andre forebyggende og korrigerende foranstaltninger 6. Samarbejde med medlemsstaterne 7. Systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse 8. Opfølgning på Parlamentets beslutning om årsrapporten om 2016 9. Konklusioner og anbefalinger 9.1. Indtægter 9.2. Udgifter 9.3. Samarbejde på alle niveauer BILAG 1 – Uregelmæssigheder indberettet som svig i 2017 BILAG 2 – Andre uregelmæssigheder end svig indberettet i 2017 BILAG 3 — Liste over ledsagende arbejdsdokumenter Figurer Figur 1:Lovgivningsmæssige højdepunkter – 2017 Figur 2: Domstolens retspraksis i BFI-relaterede spørgsmål (2017) Figur 3: Uregelmæssigheder indberettet som svig i 2017 Figur 4: Uregelmæssigheder indberettet som svig og de omfattede beløb – 2013-2017

Figur 5: Andre uregelmæssigheder end svig indberettet i 2017 Figur 6: Igangværende undersøgelser ved udgangen af 2017 efter sektor Figur 7:Politiske resultater på indtægtsområdet Figur8: Fælles toldaktioner i 2017 Figur9:Vigtige mønstre i uregelmæssigheder, som er afsløret og indberettet i 2017 Figur10:Landbrugspolitikken – fakta og nøgletal Figur11:Markedsforanstaltninger, der er mest berørt af uregelmæssigheder (svig og andre uregelmæssigheder) Figur12:Samhørigheds- og fiskeripolitikken– fakta og nøgletal Figur13:Fokus på programmeringsperioden 2007-2013 Figur14: Cocolaf's struktur og undergrupper Resumé Årsrapporten 2017 om beskyttelse af Unionens finansielle interesser forelægges af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne i henhold til artikel 325 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). To store lovgivningsmæssige resultater I 2017 blev der vedtaget to store retsakter, som vil fremme konvergensprocessen i retning af en mere effektiv og indbyrdes ækvivalent beskyttelse af EU-budgettet, navnlig mod grænseoverskridende svig: ·direktivet om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (det såkaldte BFI-direktiv) ·forordningen om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed ("EPPO"). Disse to retsakter blev vedtaget efter flere års forhandlinger og et vidnesbyrd om de europæiske institutioners og medlemsstaternes indsats for at bekæmpe svig, som er til skade for Unionens finansielle interesser. Lovgivningsmæssige og politiske initiativer Disse retsakter kræver, at den nuværende ramme for bekæmpelse af svig tilpasses, så der sikres en effektiv koordinering mellem de kompetente organer og myndigheder.

Dette arbejde vil fortsætte de kommende år, navnlig med hensyn til udarbejdelsen af de retlige rammer for den flerårige finansielle ramme for 2021-2027. Første trin var evalueringen af forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (OLAF's mandat og beføjelser), som fremhævede de resultater, der var opnået, men også de mangler, der karakteriserer den i spørgsmålet om etableringen af EPPO. Yderligere tiltag fra Kommissionens side i 2017: ·den fortsatte sin regelmæssige evaluering af udviklingen og rettede landespecifikke henstillinger til medlemsstaterne vedrørende bekæmpelse af svig inden for rammerne af det europæiske semester ·den stillede et budget på 14,95 mio. EUR til rådighed via Hercule III-programmet til fremme af medlemsstaternes operationelle og administrative kapacitet ·den forhandle bestemmelser om bekæmpelse af svig ind i EU's internationale aftaler og ·den lancere en evaluering af Kommissionens strategi for bekæmpelse af svig med henblik på at ajourføre denne. Domstolens retspraksis I 2017 afsagde Den Europæiske Unions Domstol (Domstolen) tre domme, som indgik i retspraksis vedrørende beskyttelsen af EU’s finansielle interesser. To af disse (i sagerne Alytaus og Glencore) omhandlede spørgsmål vedrørende forældelsesregler, mens den tredje (M.A.S. og M.B.) vedrørte moms, idet den navnlig præciserede visse aspekter af dommen i Taricco-sagen. Vigtige resultater på indtægtsområdet Kommissionen vedtog et lovgivningsforslag, som har til formål at forenkle EU's momssystem og lukke smuthuller i den grænseoverskridende handel ved at styrke de administrative samarbejdsinstrumenter mellem skattemyndighederne og andre retshåndhævende myndigheder. Der blev indgået aftaler om gensidig bistand med Mercosur og Aserbajdsjan. Det lykkedes at indarbejde klausulen om bekæmpelse af svig i frihandelsaftalen med Japan. OLAF koordinerede eller støttede 11 fælles toldoperationer, som var rettet mod forskellige trusler, som f.eks. smugling af cigaretter, svig med indtægter, varemærkeforfalskede varer, ulovlig flytning af kontanter og narkotika. Med hensyn til finansielle interesser var solpaneler de varer, som var mest påvirket af svig og uregelmæssigheder. I mange tilfælde blev der afsløret uregelmæssigheder i forbindelse med solpaneler, efter at OLAF havde udsendt en meddelelse om gensidig bistand. Der blev indledt traktatbrudsprocedure vedrørende undervurdering, der påvirkede traditionelle og egne momsindtægter, og som var blevet afsløret i Det Forenede Kongerige. Vigtige resultater på udgiftsområdet Omnibusforordningen forenkler og præciserer finansielle regler. I 2017 blev bestemmelserne om landbrug vedtaget, mens udkastet til ændringer for de resterende udgiftssektorer forventes vedtaget i 2018. Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bekæmpelse af Svig (Cocolaf) udarbejdede en vejledning om røde flag og bedste praksis inden for offentlige indkøb og indberetning af uregelmæssigheder. En analyse af de uregelmæssigheder – både svig og andre uregelmæssigheder – som blev afsløret og indberettet af de nationale myndigheder, bekræftede 2016-resultaterne vedrørende de vigtigste risikosektorer. Analysen fremhævede ligeledes de efterforskningsmetoder, som havde bidraget til at afsløre og behandle sager om svig og andre uregelmæssigheder, som havde stor finansiel værdi. Dette omfatter risikoanalyse, tip fra informanter og whistleblowere og oplysninger fra medierne.

I samme analyse fremhæves også de positive resultater, som er opnået gennem et tættere samarbejde mellem retlige og administrative myndigheder. På baggrund af disse resultater rettes der specifikke henstillinger til de nationale myndigheder, så de kan strukturere og gøre systematisk brug af input fra ovennævnte kilder. Medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig Medlemsstaterne har meddelt vedtagelsen af 73 vigtige foranstaltninger til beskyttelse af EU's finansielle interesser og bekæmpelse af svig. Disse omfatter hele cyklussen for bekæmpelse af svig, men har navnlig fokus på afsløring og forebyggelse. De vedrører primært kontrol med midler under delt forvaltning. De fleste medlemsstater har meddelt antallet og arten af de foranstaltninger, de havde truffet for at følge op på henstillingerne fra 2016. Dette er en positiv udvikling, omend der stadig er plads til forbedringer. Afsløring og indberetning af svig og andre uregelmæssigheder, der påvirker EU-budgettet. I 2017 blev i alt 15 213 uregelmæssigheder (både svig og andre uregelmæssigheder) indberettet til Kommissionen, hvilket var 20,8 % færre end i 2016. De vedrørte i alt ca. 2,58 mia. EUR, hvilket var 8,6 % lavere end det foregående år. De 1 146 uregelmæssigheder indberettet som svig omfattede omkring 467 mio. EUR i udgifter eller indtægter. Afsløringen af en uregelmæssighed indebærer, at der træffes korrigerende foranstaltninger for at inddrive de pågældende uregelmæssige finansielle beløb, og at der er indledt straffesager, hvis der er mistanke om svig. Bilag 1 viser antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig af medlemsstaterne. Dette tal afspejler udbyttet af medlemsstaternes indsats for at bekæmpe svig og andre ulovlige aktiviteter, der påvirker EU's finansielle interesser. Tallene skal ikke fortolkes, som om de viser omfanget af svig på de enkelte medlemsstaters område.



1.Indledning I samarbejde med medlemsstaterne forelægger Kommissionen hvert år i henhold til artikel 325, stk. 5, i TEUF en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om de foranstaltninger, der er truffet for at bekæmpe svig og andre ulovlige aktiviteter, der skader EU's finansielle interesser. EU og medlemsstaterne har et fælles ansvar for at beskytte EU's finansielle interesser og for at bekæmpe svig. De nationale myndigheder forvalter omtrent 74 % af EU's udgifter og opkræver traditionelle egne indtægter (TEI). Kommissionen fører tilsyn med begge områder, fastsætter standarder og kontrollerer efterlevelsen. Kommissionen og medlemsstaterne skal arbejde tæt sammen for at sikre en effektiv beskyttelse af EU's finansielle interesser. I denne rapport vurderes dette samarbejde med henblik på at forbedre det. Med henblik herpå indeholder rapporten: ·et resumé af de foranstaltninger, der er truffet på EU-plan og på medlemsstatsniveau med henblik på at bekæmpe svig ·en analyse af de vigtigste resultater, som nationale organer og EU-organer har opnået ved at afsløre svig og uregelmæssigheder vedrørende EU's udgifter og indtægter. Den er navnlig baseret på uregelmæssigheder og svig, som medlemsstaterne har afsløret og indberettet i overensstemmelse med sektorspecifikke forordninger. Rapporten ledsages af seks arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene som angivet i bilag 3. 2.Harmonisering og styrkelse af bekæmpelsen af svig i hele EU: Tværgående politikker, foranstaltninger og resultater for bekæmpelse af svig 2.1.Nye regler: retsakter vedtaget af EU-institutionerne

Kommissionen har i de seneste år rettet søgelyset mod forskellene i de nationale myndigheders strategi for bekæmpelse af svig og uregelmæssigheder, der påvirker EU's finansielle interesser. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har foretaget undersøgelser, der viser den stigende forekomst af grænseoverskridende sager om svig. I 2017 blev der vedtaget to store retsakter, som vil sikre konvergensprocessen i retning af en mere effektiv og indbyrdes ækvivalent beskyttelse af EU-budgettet, navnlig mod grænseoverskridende svig: 1.direktivet om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (BFI-direktivet) og 2.forordningen om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed ("EPPO"). Disse to retsakter blev vedtaget efter flere års forhandlinger og vidner om de europæiske institutioners og medlemsstaternes indsats for at bekæmpe svig, som er til skade for Unionens finansielle interesser. 2.1.1.Direktivet om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser Direktivet erstatter konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser fra 1995 og protokoller dertil (BFI-konventionen) for de 26 medlemsstater, der er bundet af direktivet. BFI-konventionen er fortsat gældende i Danmark og Det Forenede Kongerige. 2.1.2.Forordning om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af EPPO Deltagende medlemsstater: Andre medlemsstater kan vælge at deltage i fremtiden .



Udformning af fremtiden: EU-institutionernes lovgivningsmæssige og politiske initiativer I henhold til de nye retsakter skal den nuværende ramme for bekæmpelse af svig tilpasses til den seneste udvikling, så der sikres en effektiv koordinering mellem de kompetente organer og myndigheder. Dette arbejde vil fortsætte de kommende år, navnlig når det gælder udarbejdelsen af de retlige rammer for den flerårige finansielle ramme for 2021-2027. Det næste afsnit giver et overblik over den vigtigste udvikling i Kommissionens politik og lovgivningsmæssige initiativer i 2017. 2.1.3.Evaluering af forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 Forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 er kernen i den retlige ramme for OLAF's beføjelser til at foretage administrative undersøgelser af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, som påvirker EU's finansielle interesser.

Den 2. oktober 2017 vedtog Kommissionen i henhold til forordningens artikel 19 en rapport om evalueringen af forordningens anvendelse. I evalueringen konkluderes det, at forordningen har givet OLAF mulighed for at opfylde sit mandat og opnå konkrete resultater, der medfører tydelige forbedringer i gennemførelsen af undersøgelser, samarbejdet med partnere og de berørte personers rettigheder. Samtidig påpeges der i evalueringen mangler, som indvirker på undersøgelsernes effektivitet og nytteværdi. Disse mangler vedrører bl.a.: ·OLAF's undersøgelsesmetoder ·håndhævelsen af OLAF's beføjelser ·uensartede betingelser for gennemførelsen af interne undersøgelser i EU's institutioner, organer, kontorer og agenturer ·forskelle i opfølgningen på OLAF's henstillinger ·de samarbejdsforpligtelser, der påhviler medlemsstaterne og EU's institutioner, organer, kontorer og agenturer ·den generelle sammenhæng i den retlige ramme, som gælder for OLAF's undersøgelser ·muligheden for at tilgå bankkontooplysninger og ·manglende klarhed i OLAF's mandat på momsområdet. Hvad angår oprettelsen af EPPO (se afsnit 2.1) og dens indvirkning på OLAF's arbejde anerkendes det klart i evalueringen, at der er behov for at regulere forholdet mellem de to organer yderligere, og der opfordres til hurtigt at tilpasse OLAF's drift for at sikre, at den retlige ramme er egnet til formålet. Kommissionen vedtog den 23. maj 2018 et målrettet forslag om at ændre forordningen, primært drevet af oprettelsen af EPPO, som også tog de mest utvetydige resultater i evalueringen op for at sikre, at OLAF fortsat er en stærk og funktionsdygtig partner for EPPO. EPPO-forordningen indeholder allerede bestemmelser, som regulerer forholdet mellem EPPO og OLAF. De er baseret på princippet om tæt samarbejde, udveksling af oplysninger, komplementaritet og undgåelse af overlapning. Reglerne skal afspejles og suppleres af ændringer til forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 med det overordnede formål at styrke bekæmpelsen af svig, som påvirker Unionens budget, gennem en integreret politik, hvor et stærkt og funktionsdygtigt OLAF foretager administrative undersøgelser, som supplerer EPPO's strafferetlige strategi. Fokus er rettet mod de områder, hvor forordningen i dag medfører store afvigelser i den måde, som OLAF opererer på i medlemsstaterne, såsom løbende kontroller og inspektioner på stedet, adgang til bankkontooplysninger og bistand fra nationale myndigheder. 2.1.4.Bekæmpelse af korruption i EU I 2017 var bekæmpelse af korruption en prioritet i det europæiske semesters økonomiske styringsproces. Flere landerapporter indeholdt en vurdering af det retlige, politiske og institutionelle landskab for bekæmpelse af korruption, herunder fremskridt og resterende udfordringer. Der blev også rettet henstillinger til en række medlemsstater om, at de skulle træffe foranstaltninger til at forbedre gennemsigtigheden, øge forebyggelsen af interessekonflikter, bekæmpe uformelle betalinger inden for sundhedsplejen eller øge indsatsen for at bekæmpe korruption i den offentlige forvaltning, i retsvæsenet og i forbindelse med offentlige udbud. Inden for rammerne af EU's program for udveksling af erfaringer med bekæmpelse af korruption arrangerede Kommissionen i 2017 tre workshopper til udveksling af erfaringer, som samlede omkring 100 aktører inden for bekæmpelse af korruption samt eksperter fra medlemsstaternes nationale forvaltninger, internationale organisationer, civilsamfundet, den akademiske verden og andre interessenter. Disse workshopper faciliterede udveksling af bedste praksis på følgende temaområder: indikatorer for bekæmpelse af korruption (Bruxelles, marts 2017), interessekonflikter og svingdøre (Barcelona, juni 2017) og de økonomiske virkninger af korruption (Bruxelles, december 2017). I december 2017 blev der lanceret en indkaldelse af forslag til projekter, der skal forebygge og bekæmpe korruption i medlemsstaterne, til en samlet værdi af 2,2 mio. EUR. Kommissionen og OLAF deltog aktivt i flere europæiske og internationale fora om bekæmpelse af korruption, såsom De Forenede Nationers konvention mod korruption, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, arbejdsgruppen om bekæmpelse af korruption under G20 og Europæiske partnere mod korruption (EPAC)/EU's net af kontaktpunkter til bekæmpelse af korruption (EACN). EACN vedtog Lissabonerklæringen i november 2017, hvori europæiske beslutningstagere blev opfordret til at styrke bekæmpelsen af korruption.

2.1.5.Forslag om revision af finansforordningen og visse sektorspecifikke finansielle regler (omnibus-forordningen) I 2017 drøftede Europa-Parlamentet og Rådet Kommissionens forslag fra september 2016 om en omfattende og ambitiøs revision af finansforordningen og tilsvarende ændringer til de sektorspecifikke finansielle bestemmelser gældende for en række flerårige programmer. Forslaget har til formål at modernisere og forenkle Unionens finansielle bestemmelser og styrke de systemer, der er indført med henblik på at beskytte EU-budgettet mod svig og finansielle uregelmæssigheder. Forslaget styrker bl.a. reglerne om skatteundgåelse, der skal overholdes af EU's gennemførelsespartnere, og præciserer, at forpligtelsen til at undgå interessekonflikter fuldt ud gælder for alle former for gennemførelse af EU-midler (herunder på medlemsstatsplan). Forenklingen i sig selv burde reducere antallet af fejl, men også øge virkningen af de forskellige politikker og deres resultater i praksis. I de lovgivningsmæssige forhandlinger blev grundlaget for at udelukke upålidelige modtagere af EU-midler på Parlamentets anmodning styrket yderligere, navnlig med hensyn til "skuffeselskaber". Nogle af de foreslåede ændringer, som vedrører landbrugspolitikken, blev gennemført særskilt ved forordning (EU) 2017/2393, mens det forventes, at den nye finansforordning og ændringerne til de resterende sektorspecifikke regler vedtages i tredje kvartal af 2018. 2.1.6.Internationalt samarbejde For at bekæmpe svig mod EU-budgettet ud over EU's grænser mere effektivt fortsatte Kommissionen sin praksis med at inkludere bestemmelser om bekæmpelse af svig i aftaler med lande uden for EU og i skabeloner til tilskuds- og delegationsaftaler med internationale finansielle institutioner og andre internationale organisationer. I 2017 var OLAF vært ved to arrangementer til støtte for lande uden for EU: ·det årlige seminar (afholdt i Montenegro) for partnermyndigheder i kandidatlande og potentielle kandidatlande om bedste praksis for afsløring og indberetning af svig og ·en workshop om bekæmpelse af svig med deltagelse af alle relevante tjenester for bekæmpelse af svig og korruption i Georgien for at hjælpe dem med at gennemføre bestemmelserne om bekæmpelse af svig i associeringsaftalen mellem EU og Georgien. OLAF undertegnede også administrative samarbejdsaftaler med partnermyndigheder i Tunesien og Kosovo . 2.1.7.Kommissionens strategi for bekæmpelse af svig (CAFS) Kommissionen overvejer at ajourføre CAFS, der blev vedtaget den 24. juni 2011, og som har til formål at forbedre forebyggelse, afsløring og efterforskning af svig og sikre, at passende sanktioner, inddrivelse og afskrækkelse står højt på Kommissionens dagsorden. De fleste CAFS-aktioner er nu iværksat eller afsluttet. Alle Kommissionens 49 afdelinger har indført strategier til bekæmpelse af svig for deres respektive politikområder. I 2017 foretog Kommissionen en evaluering af gennemførelsen af CAFS generelt. I evalueringen måles de fremskridt, der er gjort i forhold til de anførte mål siden vedtagelsen af CAFS i 2011 under hensyntagen til udviklingen i EU's politikker inden for bekæmpelse af svig, tilsvarende risici i forbindelse med svig og nye mønstre inden for svig. Resultatet skal tjene som grundlag for beslutningerne om, i hvilket omfang CAFS skal ajourføres. Evalueringen dækker perioden siden vedtagelsen af CAFS og omfatter en vurdering af dens relevans, effektivitet, produktivitet og sammenhæng. 2.1.8.Gennemførelsen af Hercule-programmet Hercule III-programmet for 2014-2020 fremmer aktiviteter til bekæmpelse af svig, korruption og anden ulovlig aktivitet, der påvirker EU's finansielle interesser. I 2017, det fjerde år af programperioden, blev der stillet et budget på 14,95 mio. EUR til rådighed til: ·finansiering af aktioner til styrkelse af toldvæsenets og politiets operationelle og tekniske kapacitet i medlemsstaterne samt IT-støtte (75 % af programmets budget) og ·uddannelsesaktiviteter og konferencer, herunder digital retsmedicinsk uddannelse af personale, der ansættes af retshåndhævende myndigheder i medlemsstaterne og partnerlandene (25 % af budgettet). Modtagerne af Hercule III-tilskud berettede om stor succes, der blev opnået ved hjælp af udstyr og uddannelse finansieret under programmet, såsom: ·beslaglæggelse af smuglede og varemærkeforfalskede cigaretter og tobak

·afsløring af nye tilfælde af svig og netværk af organiserede kriminelle grupper og ·operationer i forbindelse med og undersøgelser af uregelmæssigheder og korruption begået mod Unionens finansielle interesser. 2.2.Domstolens retspraksis I 2017 afsagde Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) tre domme, som indgik i retspraksis vedrørende beskyttelsen af EU's finansielle interesser. To af disse (i Alytaus- og Glencore-sagerne ) omhandlede spørgsmål vedrørende forældelsesregler, mens den tredje (M.A.S. og M.B.) vedrørte moms, idet den navnlig præciserede visse aspekter af Taricco-dommen. 2.2.1.Forældelsesfrister: Alytaus- og Glencore-sagerne I Alytaus præciserede Domstolen betydningen af forældelsesfristen for en uregelmæssighed begået i forbindelse med et flerårigt program og i tilfælde af "vedvarende eller gentagne" uregelmæssigheder. Den præciserede ligeledes, hvornår et flerårigt program kan anses som værende "endeligt afsluttet". I Glencore præciserede Domstolen yderligere fortolkningen af bestemmelserne i artikel 3, stk. 1 og 4, i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 2988/95 med hensyn til inddrivelse af fordringer. 2.2.2.Moms: M.A.S.-sagen Som følge af dommen i M.A.S.-sagen skal medlemsstaterne for ikke at tilsidesætte deres forpligtelser i henhold til artikel 325, stk. 1 og 2, i TEUF sikre, at der vedtages effektive og afskrækkende sanktioner i tilfælde af alvorlig svig, der skader EU's finansielle interesser i forbindelse med moms . 2.3.Foranstaltninger truffet af medlemsstaterne 2.3.1.Resumé Dette resumé giver et overblik over udviklingen og prioriteterne i medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig, men er ikke udtømmende. Medlemsstaterne blev anmodet om at give meddelelse om højst tre foranstaltninger til bekæmpelse af svig, men nogle kan have truffet flere foranstaltninger. I 2017 meddelte medlemsstaterne 73 foranstaltninger til beskyttelse af EU's finansielle interesser og bekæmpelse af svig. Foranstaltningerne dækkede hele cyklussen for bekæmpelse af svig, primært inden for delt forvaltning, men omfattede også finansiel kriminalitet, told og ulovlig handel, offentlige indkøb, interessekonflikter, strategier for bekæmpelse af korruption og svig, organiseret kriminalitet, koordineringstjenester for bekæmpelse af svig (AFCO), definition af svig og whistleblowere. De fleste foranstaltninger vedrørte afsløring, dernæst forebyggelse, efterforskning og retsforfølgning, inddrivelse og pålæggelse af sanktioner. Størstedelen (77 %) var sektorspecifikke snarere end tværgående (23 %). Af de sektorspecifikke foranstaltninger var der 15, der vedrørte indtægter inden for skattesvig og told. Andre 41 foranstaltninger vedrørte udgifter, der dækker alle områder af budgettet. De sektorspecifikke foranstaltninger beskrives i de afsnit, som omhandler de forskellige budgetmæssige områder, mens dette afsnit har fokus på tværgående foranstaltninger. 2.3.1.1.Nationale strategier for bekæmpelse af svig Ved udgangen af 2017 havde i alt 10 medlemsstater vedtaget en national strategi for bekæmpelse af svig og sendt den til Kommissionen. Dette viser, at de forstår, hvor vigtigt det er at have en strategisk tilgang til bekæmpelse af svig og uregelmæssigheder. Kommissionen glæder sig over denne udvikling og opfordrer de øvrige medlemsstater til at udarbejde sådanne strategier. 2.3.1.2.Offentlige indkøb og korruption Mange af de foranstaltninger, som medlemsstaterne vedtog i 2017 om offentlige indkøb, har til formål at bekæmpe korruption og interessekonflikter og skabe øget gennemsigtighed. Seks medlemsstater meddelte, at de havde truffet sådanne foranstaltninger.

2.3.1.3.Andre foranstaltninger De øvrige tværgående foranstaltninger, der er meddelt, vedrørte primært finansiel og organiseret kriminalitet (Tjekkiet, Polen og Litauen), gennemgang af bestemte organers organisation og kompetencer (Grækenland og Sverige) eller forbedring af samarbejdet mellem agenturerne. Tre medlemsstater indberettede foranstaltninger til undersøgelse af indtægter og udgifter i visse sektorer: ·Letland lancerede en national kampagne til bekæmpelse af svig (#FraudOff!) for at skabe opmærksomhed omkring svig, ledsaget af specifikke uddannelsestiltag for de berørte forvaltninger. ·Italien traf foranstaltninger, der samlede administrative og strafferetlige initiativer, der gør det muligt at rekonstruere ulovlige finansielle strømme og beslaglægge kriminelle organisationers aktiver. ·Slovenien traf foranstaltninger til at øge antallet af afsløringer og domsafgørelser i sager vedrørende kriminalitet, der skader EU-budgettet. 2.3.2.Gennemførelse af de henstillinger, der blev fremsat i 2016 I BFI-rapporten 2016 rettede Kommissionen fire henstillinger til medlemsstaterne. Den ene vedrørte indtægter, de tre andre udgifter. Samlet set viste opfølgningen på henstillingerne (se diagrammerne nedenfor), at de fleste medlemsstater har gjort sig eller gør sig betydelige og konstruktive bestræbelser. Størstedelen tog behørigt hensyn til de fleste henstillinger. Kommissionen havde anbefalet, at medlemsstaterne: (1)reviderede deres forvaltnings- og kontrolstrategi med hensyn til toldværdiansættelse (2) gennemførte de reviderede direktiver om offentlige indkøb fuldt ud (3)forbedrede kvaliteten af de indberettede oplysninger om uregelmæssigheder

(4)tog højde for resultaterne af risikoanalysen. Ikke desto mindre er der fortsat plads til forbedringer, såsom gennemførelse af nye regler vedrørende undervurdering i forbindelse med toldværdiansættelse og manglende frigivelse af varer i tvivlstilfælde. Der kan forventes en mere udbredt brug af risikoprofiler i hele EU baseret på "rene gennemsnitspriser". Der kan gøres mere for at sikre fuldt ud digitale offentlige indkøbsprocedurer. Og selv om nogle medlemsstater tilbyder eller arrangerer uddannelse og seminarer om brug af IT-systemer til indberetning for at forbedre datakvaliteten og ajourføre allerede indberettede uregelmæssigheder, kan andre øge deres indsats. Og endelig kan samarbejdet mellem medlemsstaterne forbedres med hensyn til den stadig større trussel om tværnational svig og europæiske territoriale samarbejdsprogrammer. 2.4.Oversigt over statistikker vedrørende afslørede uregelmæssigheder og svig I 2017 blev i alt 15 213 uregelmæssigheder (både svig og andre uregelmæssigheder) indberettet til Kommissionen, hvilket var 20,8 % færre end i 2016. De vedrørte i alt ca. 2,58 mia. EUR, hvilket var 8,6 % lavere end det foregående år. Afsløringen af en uregelmæssighed indebærer, at der træffes korrigerende foranstaltninger for at inddrive de pågældende uregelmæssige finansielle beløb, og at der er indledt straffesager, hvis der er mistanke om svig. 2.4.1.Afslørede uregelmæssigheder indberettet som svig Antallet af uregelmæssigheder, der er indberettet som svig (herunder mistanke om svig og konstateret svig) og de relaterede beløb er ikke en direkte indikator for niveauet af svig, der påvirker EU-budgettet. Det viser nærmere, hvor mange sager om potentiel svig medlemsstaterne og EU's organer afslører. I 2017 blev i alt 1 146 uregelmæssigheder indberettet som svig (dvs. 7,5 % af alle afslørede og indberettede uregelmæssigheder), og de vedrørte 467 mio. EUR (svarende til 18,1 % af de samlede finansielle beløb, der er berørt af uregelmæssigheder), der både dækker udgifter og indtægter som vist i Figure 3 . Antallet af uregelmæssigheder, der blev indberettet som svig i 2017, faldt med 19,3 % i forhold til 2016, mens de omfattede beløb steg med 37,5 %. Over en femårig periode (2013-2017) var dette 32 % færre end i 2013, dvs. 23 % lavere end det femårige gennemsnit. De finansielle virkninger fluktuerer meget (se figur 4), da de kan påvirkes af enkeltsager, der involverer meget store summer. Bilag 1 indeholder en oversigt over alle de uregelmæssigheder, der blev indberettet som svig i 2017, opdelt efter medlemsstat og budgetområde. 2.4.2.Andre afslørede og indberettede uregelmæssigheder end svig I 2017 blev der indberettet 14 067 andre uregelmæssigheder end svig (ca. 20,9 % færre end i 2016) til Kommissionen. Tallene faldt for alle sektorer undtagen for førtiltrædelse. De involverede finansielle beløb faldt med ca. 2,1 mia. EUR som vist i Figure 5 .

2.4.3.OLAF's undersøgelser I 2017 indledte OLAF 215 undersøgelser, afsluttede 197 og rettede henstillinger om finansielle inddrivelser til en værdi af 3,1 mia. EUR, hvoraf de 2,7 mia. EUR vedrørte indtægter. Dette usædvanlig høje tal skyldes sager om omfattende svig som følge af undervurdering, som OLAF afsluttede i løbet af året. Ved årets udgang pågik der 362 undersøgelser. 3.Politikker og foranstaltninger til bekæmpelse af svig og deres resultater – Indtægter 3.1.EU-institutionernes foranstaltninger til bekæmpelse af svig – indtægter Hvad angår bekæmpelse af svig på indtægtsområdet, er det afgørende at udveksle oplysninger hurtigt, rettidigt og præcist. Dette sikrer tilstrækkelig koordinering til at forstyrre svigagtige ordninger, som af natur er tværnationale. EU bekæmper svig og uregelmæssigheder på disse områder ved at styrke den retlige ramme og de internationale samarbejdsaftaler, sikre operationel koordinering via fælles toldaktioner (FTA'er) og lette udveksling af oplysninger vedrørende momssvig. Medlemsstaterne har vedtaget nationale foranstaltninger med henblik på at: ·gennemgå strategiplaner, risikovurderinger og -indikatorer ·omorganisere de kompetente tjenester og ·forbedre udveksling af oplysninger. 3.1.1.Gensidig administrativ bistand 3.1.1.1.Gennemførelse af artikel 43b i forordning (EF) nr. 515/97 Ved forordning (EU) 2015/1525 om ændring af forordning (EF) nr. 515/97 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder blev der indført en ny artikel 43b, i henhold til hvilken Kommissionen skal vurdere behovet for at udvide databasen over Container Status Messages, CSM-databasen, og databasen vedrørende indførsel, udførsel og transit med oplysninger om udførsel, der ikke er begrænset til punktafgiftspligtige varer. Kommissionen skal også vurdere muligheden for at udvide transportdatabasen med oplysninger om indførsel, udførsel og transit af varer ad landevej og med fly.

Kommissionen fremlagde sine foreløbige resultater i BFI-rapporten 2016. I mellemtiden har den fortsat sit arbejde og afsluttet sin vurdering. 3.1.1.2.Informationssystem til bekæmpelse af svig (AFIS) AFIS er en samlebetegnelse for en række applikationer til bekæmpelse af svig, som OLAF styrer ved hjælp af en fælles teknisk infrastruktur. Det er et vigtigt IT-værktøj for mange forvaltninger og andre brugere, der er med til at beskytte EU's finansielle interesser. AFIS muliggør også betydelige stordriftsfordele og synergier i udviklingen, vedligeholdelsen og driften af et så bredt og forskelligartet udvalg af IT-tjenester og -værktøjer, der sigter mod: ·rettidig og sikker udveksling af oplysninger vedrørende svig mellem de kompetente nationale forvaltninger og EU-forvaltninger og ·lagring og analyse af relevante data. AFIS dækker to hovedområder: ·gensidig bistand i toldspørgsmål, og ·forvaltning af uregelmæssigheder. Ved udgangen af 2017 havde AFIS 8 600 registrerede slutbrugere på vegne af over 1 800 kompetente tjenester i medlemsstater, partnertredjelande, internationale organisationer, Kommissionens tjenestegrene og andre EU-organer. I 2017 var der i alt 16 324 sager i AFIS-systemets databaser og moduler for gensidig bistand. Systemet til indberetning af uregelmæssigheder (IMS), der drives på AFIS-platformen, modtog 88 347 nye meddelelser om uregelmæssigheder fra medlemsstaterne og kandidatlandene. To nye IT-systemer, som blev oprettet i henhold til forordning (EF) nr. 515/97 (som ændret), CSM-databasen og IET-databasen, blev taget i brug den 1. september 2016. AFIS modtog 637 mio. CSM'er i 2017. Databasen vedrørende indførsel, udførsel og transit indeholder angivelsesoplysninger vedrørende indførsel og transit af varer og udførsel af punktafgiftspligtige varer. Ca. 5,3 mio. udførselsangivelser og relaterede meddelelser blev behandlet. AFIS blev brugt til sikker adgang og udveksling af oplysninger i 11 fælles toldaktioner (jf. næste afsnit). Forsendelsesinformationssystemet til bekæmpelse af svig (ATIS) modtog oplysninger om 22,5 mio. nye transitforsendelser. Disse er også tilgængelige i databasen vedrørende indførsel, udførsel og transit. 3.1.1.3.Fælles toldaktioner (FTA'er) Fælles toldaktioner er koordinerede og målrettede operationelle foranstaltninger, der gennemføres af medlemsstaternes toldmyndigheder og toldmyndighederne i tredjelande i en begrænset periode for at bekæmpe ulovlig varehandel på tværs af grænserne. I 2017 koordinerede og støttede OLAF 11 FTA'er i samarbejde med medlemsstaterne og bidrog med efterforskningsstøtte og teknisk, finansiel og logistisk støtte. FTA'erne var rettet mod forskellige trusler, herunder smugling af cigaretter, svig med indtægter, varemærkeforfalskede varer, ulovlig flytning af kontanter og narkotika. Figure 8 viser et sammendrag af de fleste af aktionerne. Aktion Deltagende lande Anvendelsesområde Resultater FTA Renegade Møde mellem Asien og Europa: alle medlemsstater, Norge, 12 asiatiske lande, Interpol, Europol, regionalt forbindelseskontor (WTO) Varemærkeforfalskede varer, navnlig reservedele til biler 70 000 reservedele til biler 400 000 andre varemærkeforfalskede varer 56 mio. cigaretter (til en værdi af 12 mio. EUR i told og afgifter) FTA Cerberus 27 medlemsstater, støtte fra Europol Manglende indberetning af kontanter, hvidvaskning af penge og kriminelle organisationer involveret i terroraktiviteter. Tilbageholdelse af 6,4 mio. EUR FTA Magnum II Koordineret af de estiske toldmyndigheder med deltagelse af 14 medlemsstater, Europol og Frontex Smugling af tobaksvarer transporteret ad vej fra lande uden for EU (Hviderusland, Ukraine og Rusland) Beslaglæggelse af ca. 20 mio. cigaretter Octopus II Organiseret af de franske toldmyndigheder Svig med indtægter Evalueringen pågår Load, Lock Sea, Lucky og Pascal Koordineret af de franske toldmyndigheder Regionale maritime overvågningsoperationer til sporing af ulovlig handel med følsomme varer ad søvejen i Atlanterhavet og Middelhavet Beslaglæggelse af over 5 ton cannabisharpiks og anholdelse af 10 personer FTA Postbox Anført af belgiske, tyske og svenske toldmyndigheder inden for rammerne af aktionen "customs against internet crime" Afgiftssvig og ulovlig handel med varemærkeforfalskede varer, narkotika og våben i forsendelser, der blev sendt med post- og kurertjenester Over 3 000 beslaglæggelser af tusinder af ulovlige produkter, herunder farmaceutiske præparater, narkotika, cigaretter, varemærkeforfalskede varer, beskyttede arter og våben FTA Darius Arrangeret af de hollandske toldmyndigheder Smugling af specifikke nye psykoaktive stoffer (NPS) og varemærkeforfalskede og undervurderede varer transporteret af kurerer og posttjenester Over 300 beslaglæggelser Den fælles aktion Hansa Anført af Det Forenede Kongeriges toldmyndigheder i samarbejde med Europol Intern flytning af ulovlige punktafgiftspligtige varer, primært cigaretter Beslaglæggelse af store mængder cigaretter og andre tobaksvarer

3.1.2.Gensidig bistand og bestemmelser om bekæmpelse af svig i internationale aftaler Forhandlingerne med Mercosur (Argentina, Brasilien, Paraguay og Uruguay) og Aserbajdsjan om de bestemmelser om fælles administrativ bistand, der skal udgøre retsgrundlaget for udveksling af oplysninger om svig og uregelmæssigheder som omhandlet artikel 19 i forordning (EF) nr. 515/97, blev der afsluttet. Forhandlingerne med Tunesien og Indonesien skred fint fremad. EU har også gjort fremskridt med de igangværende forhandlinger om indførelse af en klausul om bekæmpelse af svig i frihandelsaftalerne med Mexico, Mercosur, Chile, Indonesien og Tunesien, og indgik en aftale med Japan. 3.1.3.Bekæmpelse af ulovlig handel med tobaksvarer Den 12. maj 2017 fremlagde Kommissionen en statusrapport om det foreløbige resultat af sin meddelelse fra 2013 "Intensivering af kampen mod cigaretsmugling og andre former for ulovlig handel med tobaksvarer – En samlet EU-strategi", som var ledsaget af en omfattende handlingsplan. Rådets konklusioner om intensivering af kampen mod ulovlig handel med tobaksvarer i EU (vedtaget den 7. december 2017) og resultaterne af konferencen for interessenter "Fighting illicit tobacco" (arrangeret af OLAF og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg i fællesskab i marts 2018) indgår i Kommissionens forberedelse af en ny handlingsplan for bekæmpelse af ulovlig handel med tobaksvarer, som forventes fremlagt i sensommeren 2018. Derudover ratificerede EU protokollen om eliminering af ulovlig handel med tobaksvarer til Verdenssundhedsorganisationens rammekonvention om tobakskontrol (FCTC) den 24. juni 2016. FTCT-protokollen træder i kraft den 25. september 2018. Kommissionen vil repræsentere EU på parternes første møde i oktober 2018 og fortsat spille en førende rolle med hensyn til at tilskynde medlemsstaterne, nabolandene og de vigtigste kilde- og transitlande til at ratificere og gennemføre protokollen. 3.1.4.Bekæmpelse af momssvig Den 30. november 2017 vedtog Kommissionen som opfølgning på sin handlingsplan om moms fra april 2016 et forslag om at ændre forordning (EU) nr. 904/2010 om administrativt samarbejde på momsområdet. I juni 2018 nåede Rådet til politisk enighed om forslaget. Det er hensigten, at forslaget skal gøre EU's momssystem mere modstandsdygtigt over for svig og lukke huller, som kan føre til storstilet momssvig. De nye regler har til formål at opbygge tillid mellem medlemsstaterne, således at de kan udveksle flere oplysninger og fremme samarbejdet mellem de nationale skattemyndigheder og retshåndhævende organer. Blandt hovedtiltagene finder man følgende: ·styrkelse af samarbejdet mellem medlemsstaterne (f.eks. det nye IT-system til behandling af oplysninger og risikoanalyse i Eurofisc (EU's netværk af eksperter inden for bekæmpelse af svig), fælles revisioner) ·styrkelse af kommunikationen og udvekslingen af data mellem de nationale skattemyndigheder i Eurofisc og de europæiske retshåndhævelsesorganer (OLAF, Europol og det kommende EPPO) ·forbedring af samarbejdet mellem de nationale skatte- og toldmyndigheder om visse toldprocedurer for import fra lande uden for EU, som aktuelt giver mulighed for at begå momssvig og ·styrket informationsdeling til bekæmpelse af momssvig i forbindelse med brugte biler. 3.2.Medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig – indtægter Omkring 12 medlemsstater indberettede foranstaltninger til bekæmpelse af told- og afgiftssvindel. Der er tale om: ·fintuning af risikoindikatorer med henblik på opdagelse af undervurdering i forbindelse med importerklæringer ·gennemgang af nationale toldrisikovurderinger og forøgelse af minimumssanktionen for manglende indberetning af det fragtede kontantbeløb ·udarbejdelse af en intern momsplan ·fastsættelse af strategiske og operationelle prioriteter for told og afgifter og

·gennemførelse af en ny metode til revision efter toldbehandlingen, hvor inspektionen udvides til samtlige aktiviteter, der udøves af den pågældende økonomiske aktør. Tre lande indførte foranstaltninger til at sikre korrekt betaling af EU's egne indtægter, mere vellykkede inddrivelser eller til bekæmpelse af skattesvig og -unddragelse. To lande fastlagde eller gennemgik specifikke organers organisationsstruktur. Én medlemsstat tog behovet for at forbedre kvantiteten og kvaliteten af de oplysninger, der udveksles gennem internationale platforme, op. 3.3.Statistik over afslørede uregelmæssigheder og svig – indtægter 3.3.1.Afslørede uregelmæssigheder indberettet som svig I alt 441 uregelmæssigheder blev indberettet som svig i 2017. Det er 33 % lavere end det femårige gennemsnit (658 uregelmæssigheder i 2013-2017). Det berørte TEI-beløb, estimeret og fastslået (76 mio. EUR) i 2017, var 28 % lavere end det femårige gennemsnit (106 mio. EUR). Hvad angår undersøgelsen af svigagtig undervurdering i Det Forenede Kongerige, blev der iværksat en procedure med en formel åbningsskrivelse i marts 2018. Proceduren blev iværksat på rekordtid set i lyset af, at Det Forenede Kongerige i flere år havde undladt at træffe passende foranstaltninger til beskyttelse af EU's finansielle interesser og havde afviste at stille TEI-tabene som følge af den manglende handling til rådighed for budgettet. Overtrædelsen dækker perioden siden 2011. Hvis det ikke lykkes Det Forenede Kongeriges myndigheder at inddrive de skyldige afgifter, vil de blive holdt ansvarlige for alle dermed forbundne TEI, som ikke er stillet til rådighed for EU-budgettet. Kommissionen tog i den årlige aktivitetsrapport for 2017 for anden gang forbehold for nøjagtigheden af de TEI-beløb, som Det Forenede Kongerige har overført til EU-budgettet. 3.3.2.Andre afslørede og indberettede uregelmæssigheder end svig Antallet af uregelmæssigheder, der ikke blev indberettet som svig i 2017, var på 4 195, hvilket er 8 % lavere end det femårige gennemsnit (4 564 i perioden 2013-2017). Det samlede berørte TEI-beløb, estimeret og fastslået, var på 425 mio. EUR i 2017, hvilket er 15 % højere end det femårige gennemsnit (369 mio. EUR). 4.Sektorspecifikke politikker, foranstaltninger og resultater vedrørende bekæmpelse af svig – udgifter 4.1.Medlemsstaternes sektorspecifikke politikker og foranstaltninger vedrørende bekæmpelse af svig omfattende flere udgiftssektorer Medlemsstaterne indberettede flere foranstaltninger, som er rettet mod forskellige fonde på samme tid, primært de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF). Nogle af foranstaltningerne omfatter andre delte forvaltningsfonde, såsom asyl- og migrationsfonden (AMIF), Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD) og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF). Foranstaltningerne er meget forskellige med hensyn til art og formål, og de rækker fra forenkling af procedurer til en gennemgang af systemet for finansielle korrektioner, fra risikovurderinger til uddannelseskurser om specifikke tværgående spørgsmål. 4.2.Landbrug – sektorspecifikke politikker, foranstaltninger og resultater vedrørende bekæmpelse af svig 4.2.1.Landbrug – medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig

Ni medlemsstater indberettede foranstaltninger til bekæmpelse af svig specifikt i landbruget. Tre lande fokuserede på "kunstig oprettelse af kriterier for støtteberettigelse". Andre foranstaltninger omfatter: ·Obligatorisk uddannelse i forebyggelse af svig og en strategi for bekæmpelse af svig i forbindelse med udvikling af landdistrikterne. ·Forebyggelse af uregelmæssigheder i forbindelse med tildeling af støtte og tilskud. ·Kontrol på grundlag af indkøbsregler og evaluering af omkostningernes "rimelighed". ·Forbedring af rettidigheden og kvaliteten af de oplysninger, som indberettes via IMS. ·Gennemgang af det eksterne og interne kontrolsystem efter opdagelse af svindel. og ·Gennemgang af procedurerne i forbindelse med indberetning, brug af risikoindikatorer og samarbejdet med de retshåndhævende myndigheder. 4.2.2.Landbrug – statistik over afslørede uregelmæssigheder og svig Den fælles landbrugspolitik består af to vigtige elementer: ·direkte støtte (SA) i form af direkte betalinger til landmændene og markedsstøtteforanstaltninger, som finansieres af Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL – omkring 80 % af budgettet for den fælles landbrugspolitik) og ·udvikling af landdistrikterne (RD), som hovedsageligt finansieres gennem Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL – de resterende 20 % af budgettet for den fælles landbrugspolitik). EGFL følger en årlig gennemførelsescyklus, mens ELFUL finansierer flerårige programmer. Tendensen i de uregelmæssigheder, der er registreret og indberettet af medlemsstaterne over de seneste fem år, er påvirket af disse forskelle: SA udviser en stabil, flad udvikling, mens RD følger en kurve, der topper i 2015. En analyse af uregelmæssighederne bekræfter den højere risiko i forbindelse med markedsstøtteforanstaltninger og RD-investeringer. 4.2.2.1.Afslørede uregelmæssigheder indberettet som svig For indberetningsårene 2013-2017 ligger frekvensen for svig (FFL) på omkring 11 %, og beløbet for svig (FAL) på 25 %. Begge indikatorer, men navnlig FAL, var højere for SA end for RD. I absolutte tal påvirkede størstedelen af de afslørede potentielle tilfælde af svig RD, men det samlede finansielle beløb for sager vedrørende SA var højere og steg betydeligt i 2017. Overvægten af SA i finansiel henseende skyldtes nogle få sager vedrørende markedsforanstaltninger og involverede meget store summer. Men selv uden disse ekstraordinære sager er det gennemsnitlige finansielle beløb for potentielle tilfælde af svig inden for markedsforanstaltninger højere end for RD-sager. Det gennemsnitlige finansielle beløb for potentielle tilfælde af svig vedrørende direkte betalinger er lavere end for RD-sager og faldt i 2017. Afsløringsgraden for svig (FDR) var højere for RD end for SA som helhed. Ikke desto mindre var det markedsforanstaltninger, som var hårdest ramt med en FDR på 1,17 %. Det bør imidlertid erindres, at dette i høj grad er påvirket af nogle få tilfælde med ekstraordinære finansielle beløb. I finansiel henseende var de vigtigste berørte markedsforanstaltninger "frugt og grøntsager", "svinekød, æg og fjerkrækød, biavl og andre animalske produkter" og "produkter henhørende under vinsektoren". Antallet af henlagte sager er højere i landbrugssektoren end inden for samhørighedspolitikken. De retlige myndigheder synes at være mindre tilbøjelige til at retsforfølge påståede forbrydelser i denne sektor.

4.2.2.2.Andre afslørede og indberettede uregelmæssigheder end svig Generelt gælder de i afsnit 4.2.2 beskrevne mønstre også for uregelmæssigheder, der ikke er indberettet som svig. RD-relaterede uregelmæssigheder dominerer, både når det gælder antal og de samlede finansielle beløb. Gennemsnitsbeløbet for SA-sager er imidlertid højere og steg yderligere i 2017. Igen bidrog nogle få sager vedrørende markedsforanstaltninger, som omfatter meget store beløb, til dette højere gennemsnit. Men selv uden disse ekstraordinære sager er det gennemsnitlige finansielle beløb for andre uregelmæssigheder end svig inden for markedsforanstaltninger i 2013-2017 stadig højere end for RD-sager. Det gennemsnitlige finansielle beløb for andre uregelmæssigheder end svig, der vedrører direkte betalinger, er lavere end for RD-sager og er faldende. Blandt de oftest tilbagevendende afslørede og indberettede uregelmæssigheder, der ikke omfatter svig, dominerer overtrædelser vedrørende betalingsanmodninger eller dokumentation, og der er mange indberetninger om forfalskninger. Men disse sager klassificeres ikke som svig. Afsløringsgraden for uregelmæssigheder (IDR) var højere for RD end for SA som helhed. Men IDR for markedsforanstaltninger er 1,39 %, hvilket er det højeste på hele politikområdet. Igen påvirkes dette af nogle få tilfælde, der omfatter store beløb. 4.3.Samhørighedspolitikken og fiskeri – sektorspecifikke politikker, foranstaltninger og resultater vedrørende bekæmpelse af svig 4.3.1.Samhørighedspolitikken og fiskeri – medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig Samhørighedspolitikken og fiskeri var de politikområder, der især var genstand for de foranstaltninger, som blev vedtaget af medlemsstaterne i 2017. Otte lande indberettede, at de havde indført ARACHNE i deres forvaltningssystem, IT-værktøjer i offentlige indkøb, et elektronisk regnskabssystem eller forbedringer i deres støttemodtagerinformationssystem. Fire indførte et risikovurderingsværktøj til opdagelse af svig eller udviklede specifikke risikoanalyser med henblik på opdagelse af økonomisk kriminalitet. Fire lande vedtog foranstaltninger vedrørende forvaltning eller indberetning af uregelmæssigheder. Tre vedtog foranstaltninger, som var specifikke for en enkelt fond. De resterende foranstaltninger vedrørte interessekonflikter, indførelse af en kontrolprocedure og uddannelse i bekæmpelse af svig.

4.3.2.Samhørighedspolitikken og fiskeri – statistikker over afslørede uregelmæssigheder og svig Det er mere komplekst at foretage en analyse af samhørighedspolitikken end andre budgetsektorer, da de modtagne oplysninger (indberettede uregelmæssigheder) vedrører forskellige programmeringsperioder, som er omfattet af delvist forskellige regelsæt. At programmeringsperioderne er flerårige påvirker desuden i høj grad de underliggende tendenser. I betragtning af ligheden i forvaltningen af midlerne analyseres fiskeri- og samhørighedspolitikken sammen. Antallet af uregelmæssigheder indberettet i forbindelse med samhørigheds- og fiskeripolitikken toppede i 2015 i overensstemmelse med udviklingen i programcyklussen. De uregelmæssigheder, der er indberettet i 2017, vedrører fire forskellige programmeringsperioder, hvor hovedparten (94 %) vedrører perioden 2007-2013, og kun 570 (mindre end 2 %) perioden 2014-2020. I overensstemmelse med gennemførelsescyklussen begyndte indberetningen af tilfælde vedrørende programmeringsperioden 2014-2020 i alt væsentligt i 2016, idet antallet af indberetninger tog til i 2017. Der er endnu ikke nok data til at foretage en meningsfuld analyse. Eftersom hovedparten af de indberettede uregelmæssigheder vedrører perioden 2007-2013, fokuserer analysen primært på denne programmeringscyklus i sin helhed. 4.3.2.1.Afslørede uregelmæssigheder indberettet som svig Antallet af potentielle tilfælde af svig faldt fortsat langsomt fra det højeste niveau i 2015, mens de finansielle beløb steg (primært som følge af uregelmæssigheder vedrørende programmeringsperioden 2007-2013). Prioriteterne "forskning og teknologisk udvikling" (FTU) og "transport" var blandt dem, som var mest påvirket af potentiel svig. Med hensyn til førstnævnte var overtrædelser af kontraktbestemmelser de hyppigst indberettede overtrædelser, både hvad angår potentielle tilfælde af svig og andre uregelmæssigheder. Der blev indberettet overtrædelser af reglerne for offentlige indkøb, men meget få blev indberettet som svig. Der blev indberettet meget få overtrædelser vedrørende etik og integritet, men de fleste blev klassificeret som potentiel svig. Mere specifikt involverede de fleste en interessekonflikt eller tilhørte kategorien "andet". Med hensyn til prioriteten "transport" var overtrædelser vedrørende støttedokumentation de hyppigst indberettede overtrædelser af potentiel svig. Overtrædelser vedrørende reglerne for offentlige indkøb var de hyppigst indberettede, men de blev sjældent indberettet som potentiel svig. Det modsatte var tilfældet for overtrædelser vedrørende etik og integritet: Disse overtrædelser var sjældne, men næsten alle involverede potentiel svig. De vedrørte interessekonflikter, korruption og "andet". Antallet af tilfælde af konstateret svig var højere, og antallet af henlagte sager lavere for samhørighedspolitiske foranstaltninger end for landbrugsforanstaltninger. 4.3.2.2.Andre afslørede og indberettede uregelmæssigheder end svig Antallet af andre uregelmæssigheder end svig følger de vigtigste tendenser, som er fremhævet ovenfor. De finansielle beløb toppede i 2016 og faldt derefter langsommere end antallet af tilfælde. De deraf følgende højere gennemsnitlige finansielle beløb for programmeringsperioden 2007-2013 kan skyldes bedre målretning eller bare være tilfældige.

4.4.Indirekte forvaltning (førtiltrædelse) – sektorspecifikke politikker, foranstaltninger og resultater vedrørende bekæmpelse af svig 4.4.1.Indirekte forvaltning (førtiltrædelse) – statistik over afslørede uregelmæssigheder og svig Analysen af uregelmæssigheder vedrørende indirekte forvaltning fokuserer på førtiltrædelsesinstrumenter. De indberettede uregelmæssigheder vedrører stadig to hovedperioder: ·2000-2006 – programmer for førtiltrædelsesbistand (PAA) forud for tiltrædelsesbølgerne i 2004 og 2007, som langsomt er ved at blive udfaset (kun fem uregelmæssigheder, som omfatter 0,1 mio. EUR, blev indberettet i relation til PAA i 2017), og ·2007-2013 – førtiltrædelsesinstrumentet (IPA), hvor antallet af indberettede uregelmæssigheder grundlæggende var uændret fra 2016 (114, som omfatter 17,3 mio. EUR). For PAA blev der kun afsløret én uregelmæssighed, som blev indberettet som svig. For IPA faldt antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig til 17 (fra 22 i 2016), men disse omfattede 3,1 mio. EUR (en stigning fra 0,7 mio. EUR). Det største område er fortsat støtte til udvikling af landdistrikterne. 4.5.Direkte forvaltning – sektorspecifikke politikker, foranstaltninger og resultater vedrørende bekæmpelse af svig 4.5.1.Direkte forvaltning – statistik over afslørede uregelmæssigheder og svig Statistikkerne over direkte forvaltning er baseret på indtægtsordrer, der er udstedt af Kommissionens tjenestegrene, som registreres i Kommissionens regnskabssystem baseret på periodiseringsprincippet, ABAC. 4.5.1.1.Afslørede uregelmæssigheder indberettet som svig I 2017 registrerede ABAC 65 inddrivelsesposter, der blev klassificeret som svig, hvilket beløb sig til 7,33 mio. EUR. Sammenlignet med de samlede faktisk udbetalte midler er FTU på 0,03 %, dvs. omkring det stabile femårige gennemsnit. 4.5.1.2.Andre afslørede og indberettede uregelmæssigheder end svig Hvad angår andre uregelmæssigheder, blev der registreret 1 585 inddrivelsesposter på i alt 64,15 mio. EUR i 2017. Over en femårig periode forblev afsløringsgraden af uregelmæssigheder (IDR) stabilt på ca. 0,5 %. 5.Inddrivelse og andre forebyggende og korrigerende foranstaltninger Detaljerede oplysninger om inddrivelser, finansielle korrektioner og andre forebyggende og korrigerende foranstaltninger (afbrydelse og suspension af betalinger) offentliggøres i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport, som fra 2016 omfatter den tidligere årlige meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten om beskyttelsen af EU-budgettet. 6.Samarbejde med medlemsstaterne Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bekæmpelse af Svig (Cocolaf) samler eksperter fra Kommissionen (OLAF) og medlemsstaterne. Det er et forum til drøftelse af den vigtigste udvikling inden for bekæmpelse af svig, og resultaterne af drøftelserne indgår i udarbejdelsen af denne rapport som krævet i artikel 325, stk. 5, i TEUF. Dets arbejde er bygget op omkring fire arbejdsgrupper og et plenarmøde (se Figure 14 ).

To undergrupper udarbejdede vejledningsdokumenter i 2017: ·Undergruppen om indberetning og analyse – Handbook on the requirement to report irregularities, som indeholder retningslinjer for fælles aspekter af medlemsstaternes indberetning af uregelmæssigheder for programmeringsperioden 2014-2020, og ·Undergruppen om forebyggelse af svig – Fraud in public procurement – a collection of red flags and best practices, som indeholder talrige eksempler på sager, røde flag og bedste praksis, som er samlet i tematiske grupper efter faserne i udbudsproceduren. Koordineringstjenesten for bekæmpelse af svig (AFCOS) mødes årligt under ledelse af OLAF. I 2017 blev OLAF’s efterforskningssamarbejde, navnlig under kontrol på stedet og digitale kriminaltekniske foranstaltninger, drøftet med AFCOS' repræsentanter på det årlige møde. Andre drøftede emner omfattede: ·AFCOS's rolle ·den seneste politiske udvikling og ·brug af AFIS-e-mail til sagsrelateret korrespondance mellem OLAF og AFCOS. OLAF's Kommunikatornetværk om Bedrageribekæmpelse (OAFCN) samler kommunikationsmedarbejdere og talspersoner fra OLAF's operationelle partnere i medlemsstaterne. Det spiller en central rolle med hensyn til at kommunikere truslen om svig ud til offentligheden i hele EU samt i den fælles indsats, som både de nationale og EU's myndigheder gør for at bekæmpe svig. I 2017 underskrev OLAF to administrative samarbejdsaftaler for at fremme et efterforskningssamarbejde med Italiens Carabinieri og Direzione Nazionale Antimafia e Antiterrorismo. Medlemsstaterne og Kommissionen udvekslede synspunkter om bekæmpelse af svig på møder med Rådets Gruppe vedrørende Bekæmpelse af Svig (GAF). Gruppen afholdt fire møder i 2017: to under det maltesiske formandskab og to under det estiske. 7.Systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse Systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse (EDES) har til formål at styrke beskyttelsen af EU's finansielle interesser ved at sikre: ·tidlig afsløring af økonomiske aktører, som udgør en risiko for EU's finansielle interesser ·udelukkelse af upålidelige økonomiske aktører fra at opnå EU-midler og/eller indførelse af en bødestraf og ·offentliggørelse, i de alvorligste tilfælde, på Kommissionens websted af oplysninger vedrørende udelukkelse og/eller bødestraf for at øge den afskrækkende virkning. Systemet, som blev oprettet i 2016, repræsenterer en betydelig forbedring i anvendelsen af reglerne om administrative sanktioner med hensyn til grundlæggende rettigheder, uafhængighed og gennemsigtighed. I mangel af en endelig national dom eller i givet fald en endelig administrativ afgørelse kan EU's institutioner, agenturer, kontorer og organer beslutte at indføre sanktioner mod upålidelige økonomiske aktører, men først efter at have indhentet en henstilling fra det centraliserede interinstitutionelle panel. Panelet har ingen undersøgelsesbeføjelser. Det baserer i princippet sin vurdering på de faktiske omstændigheder og resultater, der er konstateret og opnået i forbindelse med revisioner eller undersøgelser, der er foretaget af Den Europæiske Revisionsret, OLAF eller den interne revisionstjeneste, eller enhver anden kontrol eller revision udført under den kompetente anvisningsberettigedes ansvar. Det består af en fast, uafhængig formand på højt niveau, to faste medlemmer, der repræsenterer Kommissionen (som ejer af systemet), og en ad hoc-repræsentant for den anvisningsberettigede i den tjenestegren, som anmoder om henstillingen. Det respekterer den berørte økonomiske aktørs ret til forsvar og anvender proportionalitetsprincippet. I 2017 henviste forskellige anvisningsberettigede tjenester 11 sager vedrørende 11 økonomiske operatører til panelet gennem det faste sekretariat. Af disse var 10 fra Kommissionen og én fra et fællesforetagende, der gennemførte et offentlig-privat EU-partnerskab. Denne rapport omhandler også fire yderligere sager, der blev henvist til det faste sekretariat i 2016, og som vedrørte fire økonomiske operatører, eftersom de blev forelagt for panelet i 2017. Kommissionen skal også aflægge rapport om de beslutninger, som de anvisningsberettigede har truffet: ·om ikke at udelukke økonomiske aktører for at sikre kontinuitet i tjenesten i en begrænset periode, og indtil de pågældende økonomiske aktører har truffet afhjælpende foranstaltninger og

·om ikke at offentliggøre oplysninger om administrative sanktioner på Kommissionens websted enten for at beskytte efterforskningens fortrolighed eller for at respektere proportionalitetsprincippet, når en fysisk person er involveret. De anvisningsberettigede traf ikke sådanne beslutninger i 2017. 8.Opfølgning på Parlamentets beslutning om årsrapporten om 2016 Den 3. maj 2018 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om Kommissionens Årsrapport 2016 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser – bekæmpelse af svig. Kommissionen glæder sig over beslutningen og bemærker Parlamentets anerkendelse af aktiviteterne til bekæmpelse af svig. Den vil være i stand til at handle på mange af de spørgsmål, der er rejst i beslutningen, navnlig med hensyn til et tæt samarbejde mellem OLAF og EPPO. Den vil give nærmere bemærkninger til beslutningen i sit formelle svar, som vil blive sendt til Parlamentet senere i år. 9.Konklusioner og anbefalinger De juridiske og administrative foranstaltninger, der tager sigte på at bekæmpe svig og uregelmæssigheder og beskytte EU's finansielle interesser, er blevet tilpasset løbende. I denne henseende var 2017 et skelsættende år med vedtagelsen af retsakter, som vil bane vejen for yderligere integration og konvergens. De resterende forskelle i de nationale retlige og administrative rammer kræver skræddersyede foranstaltninger som dem, der blev vedtaget på nationalt plan og er beskrevet i denne rapport. Ikke desto mindre kan der drages nogle fælles konklusioner og fremsættes anbefalinger for at fremhæve udbredte trusler og drage fordel af bedste praksis, som har vist sig effektiv i bestemte lande eller budgetområder. 9.1.Indtægter Trods et generelt fald i antallet af afslørede uregelmæssigheder var importerede solpaneler ligesom i 2016 de varer, der var mest påvirket af svig og uregelmæssigheder i finansiel henseende. Mange af de uregelmæssigheder, der involverede solpaneler, blev afsløret, efter at OLAF havde udsendt en meddelelse om gensidig bistand. Dette understreger betydningen af OLAF's undersøgelser i forbindelse med afsløring af uregelmæssigheder ved transaktioner, der omfatter visse typer af varer (f.eks. forkerte KN-koder eller oprindelseserklæringer, unddragelse af antidumpingtold, undervurdering af deklarerede varer). De oprindelseslande, som var mest berørt af svig og uregelmæssigheder, var Kina (antal sager) og USA (finansielt). OLAF's undersøgelser afslørede omfattende svig med indtægter ved hjælp af for lav værdiansættelse af varer importeret til EU. Sådan svig medfører enorme tab, ikke kun med hensyn til toldafgifter, men også med hensyn til momsunddragelse. OLAF’s undersøgelser understregede, at svindlere vil udnytte alle smuthuller, og at omfattende svig betaler sig. OLAF's erfaring viser, at undervurdering fortsat vil være en trussel, som skal imødegås i de kommende år. For at lukke disse smuthuller er det vigtigt med toldkontrolstrategier, der involverer en kombination af forskellige kontroller. Toldkontrolstrategien bør kunne finde den rette balance mellem at lette/forenkle samhandelen og beskytte EU's finansielle interesser. Anbefaling 1 Medlemsstaterne anmodes om at forblive årvågne med hensyn til risikoen for angivelse af for lav værdi af varer, navnlig billige produkter, som importeres i ekstremt store mængder, såsom tekstiler og fodtøj. For at styrke toldkontrollen anmodes medlemsstaterne om at sikre, at: ·der er indført strategier rettet mod alle typer toldprocedurer og alle operatører ·der finder en hensigtsmæssig koordinering sted blandt alle toldtjenester, som beskæftiger sig med risikoanalyse og kontrol risikoprofiler giver klare instrukser, og risikooplysninger deles med andre medlemsstater ·der er indført nøje overvågning af kontrolresultaterne (feedback) og stringent opfølgning på instrukser om fælles bistand. De anmodes endvidere om: ·systematisk at medtage et automatiseret tilfældigt element og tage højde for den treårige forældelsesperiode for meddelelse af toldskylden som en risikoindikator i risikoanalysen efter frigivelsen

·risikoorientere revisioner efter frigivelsen og nøje overvåge deres resultater og ·udføre toldkontrol af operationer foretaget af autoriserede økonomiske operatører under hensyntagen til den risikostyring, der er udført med hensyn til de forskellige elementer i disse operationer. Kommissionen opfordrer også de nationale kompetente myndigheder til at gøre fuld brug af håndbogen om operationelle toldkontroller baseret på medlemsstaternes bedste praksis og toldmyndighedernes revisionsvejledning. 9.2.Udgifter Analysen i denne rapport bekræfter de vigtigste tendenser og mønstre, der blev fremhævet i tidligere år. Antallet af afsløringer er fortsat højt for programmer i de mindst udviklede regioner i Europa og inden for fiskeri og lave, når det gælder grænseoverskridende programmer. I landbruget påvirkes markedsstøtteforanstaltninger af et begrænset antal meget bekostelige uregelmæssigheder, som stadig kræver behørig opmærksomhed. Fokus retter sig i stigende grad mod svig, som har til formål kunstigt at skabe de betingelser, som er nødvendige for at få adgang til finansiering. Flere medlemsstater har indberettet særlige foranstaltninger i denne henseende. Selv om der blev indberettet færre uregelmæssigheder og mindre svig i 2017, steg de gennemsnitlige finansielle beløb, hvilket viser, at kontrollerne er mere målrettede. Risikoanalyse, tip fra informanter eller whistleblowere eller oplysninger fra medierne spiller en rolle med hensyn til at målrette kontrollerne, navnlig eftersom det ser ud til, at de stadig ikke bruges i særlig stort omfang. Oplysninger fra retlige undersøgelser førte til opdagelsen af visse andre uregelmæssigheder end svig, som omfattede høje gennemsnitlige finansielle beløb. Det samme var tilfældet for kontroller, som blev indledt på grundlag af oplysninger/anmodninger fra eller uregelmæssigheder afsløret af et EU-organ. Anbefaling 2 Medlemsstaterne opfordres til: ·yderligere at udnytte de muligheder, der liggeri at foretage en risikoanalyse, skræddersy tilgangen til de forskellige typer udgifter og drage fordel af bedste praksis og de risikoelementer, som er fremhævet i denne rapport ·lette og vurdere spontan indberetning af potentielle uregelmæssigheder og styrke beskyttelsen af whistleblowere, som også er en vigtig kilde til undersøgende journalistik og ·fremme systematisk og rettidigt samarbejde mellem retlige og administrative myndigheder. Alle disse foranstaltninger ville have større effekt, hvis de indarbejdes i en national strategi for bekæmpelse af svig. 9.3.Samarbejde på alle niveauer Ovennævnte anbefalinger har til formål at styrke den tendens, hvad angår politiske og lovgivningsmæssige initiativer, som allerede er synlige i flere medlemsstater, og som støttes af analysen i denne rapport. Korrekt og målrettet anvendelse af data og oplysninger er en effektiv strategi for optrapning af bekæmpelsen af svig og opfyldelse af civilsamfundets forventninger. Europæiske borgere ser ikke kun på deres eget land, men bedømmer i stigende grad det europæiske projekts succes på grundlag af, hvad der sker i andre medlemsstater. Men de nødvendige data og oplysninger spredes ofte over flere myndigheder. Samarbejde på nationalt og EU-plan vil være af afgørende betydning.