[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 5.11.2008

KOM(2008) 712 endelig

KOMMISSIONENS MEDDELELSE TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2009 Det er tid at handle for et bedre Europa DEL 1

KOMMISSIONENS MEDDELELSE TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2009 Det er tid at handle for et bedre Europa

1. Svære tider for europa

I krisetider er behovet for aktiv solidaritet på tværs af medlemsstaterne og institutionerne størst. Det er på sådanne tidspunkter, at Den Europæiske Union kan vise Europas borgere, at den kan gøre en forskel. Den igangværende finansielle krise og økonomiske afmatning stiller EU over for en af sine hidtil største udfordringer. EU har allerede været nødt til at udvise hurtighed, beslutsomhed og solidaritet. Unionen har i første omgang udvist kompetence og nytænkning i sin tilgang til den pludseligt opståede tillidskrise på de finansielle markeder. Nu skal den gøre brug af de samme kvaliteter til at reformere finanssektoren og afbøde virkningerne af afmatningen på realøkonomien og borgerne.

Den økonomiske turbulens er opstået i kølvandet på andre udfordringer for EU i 2008. Stigninger i fødevare- og energipriser i løbet af det seneste år har lagt ekstra pres på de europæiske husholdninger. Ratificeringen af Lissabon-traktaten stødte på et "nej" ved den irske folkeafstemning. Europa påtog sig en central rolle med hensyn til at finde en løsning og yde bistand, da konflikten i Georgien opstod. Den Europæiske Union har vist sin vedholdenhed over for disse udfordringer. Den har vist, at den kan tilpasse sig skiftende omstændigheder og handle beslutsomt og målrettet.

Kommissionen har siden starten af sit mandat søgt at anvende de foreliggende værktøjer optimalt. Kommissionen varetager en række roller i EU-systemet: den udstikker kursen for politikker og sikrer sammenhængen mellem disse, den fremlægger forslag til EU-lovgivning, den forvalter centrale politikker og programmer, fungerer som garant for EU-lovgivningen og for lige vilkår i Europa. Den har lagt særlig vægt på samarbejdet med andre centrale aktører, som skaber og gennemfører EU's politikker: Europa-Parlamentet, Rådet, medlemsstaterne, civilsamfundet og borgere på alle niveauer. Dialogen med Europa-Parlamentet og Rådet om den årlige politikstrategi - som har præget og givet næring til forberedelserne af dette arbejdsprogram sammen med bidragene fra de nationale parlamenter - er et vigtigt eksempel herpå.

2008 har vist, at EU-institutionerne er rede og i stand til at tilpasse sig nye vilkår og skiftende køreplaner. Denne smidighed vil uvægerligt blive et vigtigt aspekt ved Kommissionens arbejde i 2009. Samtidigt har Kommissionen i de seneste år iværksat en række langsigtede politikker på områder som f.eks. energi, klimaændringer, migration og social- og arbejdsmarkedspolitik. Kommissionen vil i løbet af sit sidste mandatår koncentrere sig om at afslutte det arbejde, den har indledt, i et tæt samarbejde med Rådet og Parlamentet. Kommissionen har prioriteret, at borgerne høster umiddelbare fordele af den indsats, der gøres i EU. Den bestræber sig derfor på at sikre, at dens vigtigste initiativer munder ud i lovgivning og gennemføres i praksis, og er fast besluttet på at arbejde sammen med de andre EU-institutioner for at sikre dette.

Kommissionen har i løbet af sit mandat søgt at ruste Den Europæiske Union til effektivt at kunne drage fordel af globaliseringen. Europa nyder godt af åbne samfund og åbne markeder, men der er behov for regler begge steder. EU har en stolt tradition for regulering inden for økonomien, arbejdsmarkedet og miljøet, som borgerne har nydt godt af. Kommissionen har gjort en indsats for at videreformidle disse erfaringer og brugt dem til at påvirke globaliseringen, hvis muligheder samtidigt er søgt udnyttet optimalt. Den finansielle krise har vist, hvordan globaliseringen har øget behovet for global koordinering og regulering. Efter Kommissionens opfattelse vil dens initiativer til gennemførelse af Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse, til opstilling af en ny social- og arbejdsmarkedspolitisk dagsorden for nutidens Europa, til bekæmpelse af klimaændringerne og fremme af energisikkerhed samt dens initiativer vedrørende generelle EU-spørgsmål som migration og aldrende befolkninger tilsammen udgøre et godt udgangspunkt for Unionens indsats i praksis i de kommende årtier.

Da Kommissionen indledte sit mandat, opstillede den en ambitiøs dagsorden for velstand, sikkerhed og social retfærdighed i Europa. På trods af en række vanskelige udfordringer er meget nået i de forløbne fire år. Kommissionen har gjort en aktiv indsats for at opretholde det bedste af det, som Unionen har opbygget i løbet af de seneste 50 år, og har foreslået flere nye initiativer til gennemførelse af denne ambitiøse dagsorden. Kommissionen fremlægger i foråret 2009 en redegørelse for, hvad den har nået i samarbejde med Europa-Parlamentet og Rådet i indsatsen for at opbygge det 21. århundredes Europæiske Union. 2009 er imidlertid først og fremmest et europæisk valgår, og valget i 2009 til Europa-Parlamentet vil give vælgerne i EU mulighed for at stemme om Unionens fremtidige kurs. Kommissionens arbejdsprogram for 2009 skal sikre, at vi træffer forholdsregler over for de svære tider og får fastlagt EU's fremtidige dagsorden.

Den revision af budgettet, som den vil foreslå næste år, vil være en mulighed for Kommissionen til at se fremad og foreslå, hvordan Den Europæiske Union kan anvende budgetredskaberne til at gennemføre moderne politikker og opnå de bedst mulige resultater.

2009 bliver et år med vigtige årsdage - femåret for udvidelsen i 2004 og tyveåret for Berlin-murens fald. Det vil være en lejlighed til at fejre de positive resultater af udvidelsen og tidspunktet, hvor Den Europæiske Union igen kan vise, at den indtager en central plads i indsatsen for at skabe et Europa præget af fred, velstand og solidaritet.

2. Prioriteterne for 2009

2.1. Vækst og arbejdspladser

Den finansielle krise og den økonomiske afmatning har igen sat en tyk streg under EU's centrale placering, når det drejer sig om at sikre økonomisk velstand og social tryghed for europæerne. Årsagerne til den finansielle krise var hovedsagelig at finde uden for EU, men virkeligheden i det indre marked har tydeliggjort de europæiske økonomiers gensidige afhængighed og grundlæggende behov for en fælles tilgang og en koordineret indsats. Euroen og Den Europæiske Centralbank har fungeret som vigtige stabilitetsfaktorer i svære tider og samtidigt været understøttet af den disciplin, der præger stabilitets- og vækstpakten.

Nedgangen i væksten og indvirkningen heraf på beskæftigelsen og virksomhederne har skabt bekymring, og der er derfor igen fokus på EU. Det anerkendes, at den europæiske dimension har stor betydning for indsatsen for at begrænse nedgangen, for at begrænse konsekvenserne for europæerne, og for at den europæiske økonomi kan komme tilbage på sporet med bæredygtig vækst.

Kommissionen spiller mange forskellige roller inden for EU's økonomi. Dens rolle i den daglige indsats for at sikre lige vilkår i det indre marked og opretholde EU som en toldunion giver markedsaktørerne og medlemsstaterne sikkerhed for, at de kan konkurrere på fair vilkår, og at de samme regler gælder for både store og små medlemsstater. Ud over sit ansvar som initiativtager til lovgivning spiller den også en mere generel rolle som koordinator og neutral mægler, der fremmer samarbejdet i EU. Denne rolle var central, da der var behov for øjeblikkelig handling for at tackle den finansielle krise, og Kommissionen tilvejebragte vejledende europæiske rammer for medlemsstaternes udarbejdelse af stabiliseringsplaner, der kunne anses for at være forenelige med det indre marked og statsstøttereglerne - under hensyn til alle parters interesser. Kommissionen vil forblive aktiv og årvågen, mens den fortsætter sin indsats for at genopbygge tilliden på de finansielle markeder. Den vil spille en særlig rolle for at udvikle og fremme en fælles europæisk tilgang til det internationale samfunds forsøg på at overvinde den økonomiske krise.

Næste fase i denne indsats vedrører praktiske foranstaltninger, der skal skabe lovgivningsrammer for EU's finansielle system. Kommissionen har også til opgave at foreslå hensigtsmæssige regler for det indre marked, herunder for finansielle tjenesteydelser. Kommissionen fremskyndede i 2008 sit arbejde og har fremlagt en række detaljerede forslag om kapitalkrav, indskudsgarantier og kreditvurderingsinstitutter samt nye regnskabsregler. Et af de vigtigste mål i 2009 bør være at opretholde reformtempoet og bistå Europa-Parlamentet og Rådet med at sikre hurtig vedtagelse af disse foranstaltninger, som er meget vigtige, hvis man skal kunne genopbygge tilliden hos borgere, investorer og virksomheder.

Anden fase af denne indsats er nu under forberedelse og vil blive iværksat i 2009. Pakken med finansielle foranstaltninger vil blive fastlagt på grundlag af en vidtrækkende gennemgang, der allerede er i gang, og som tager hensyn til reglernes hensigtsmæssighed, tilsyn og gennemsigtighed, hvad angår alle finansielle aktører og alle betydelige kapitalmarkedsinvestorer - herunder hedgefonde og privat egenkapital. Formålet er at få lukket alle de huller, der konstateres. Den vil også dække aflønning af ledere og derivatmarkeder. Den vil ligeledes drage de nødvendige konklusioner af arbejdet i Gruppen af eksperter på højt plan vedrørende EU-finanstilsyn, som er nedsat af Kommissionen. De første resultater af gruppens arbejde vil foreligge tids nok til, at Kommissionen kan forelægge dem for Europa-Parlamentet og Rådet forud for Det Europæiske Råds møde i foråret.

Eftersom virkningerne af kreditkrisen føles i realøkonomien, er Kommissionen ved at udvikle en strategi, der skal hjælpe med til at begrænse konsekvenserne for væksten, støtte dem, der mister deres job, og ruste EU-økonomien bedst muligt til skiftende tider. Det indebærer, at virkeliggørelsen af mange af de centrale mål under Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse skal fremskyndes: "frigørelse" af SMV'er, således at de kan koncentrere sig om at opbygge deres virksomhed, uddannelse og omskoling til fremme af de relevante færdigheder til fremtidens økonomi og investering i F&U. Det betyder, at det skal sikres, at den støtte, der ydes til virksomheder, er hensigtsmæssig støtte, og at virksomhederne bistås med at opfylde langsigtede behov som f.eks. energieffektivitet og indførelse af nyskabende ren teknologi. Det betyder også, at der skal samarbejdes med medlemsstaterne om at fremskynde gennemførelsen af samhørighedsprogrammerne for 2007-2013 med henblik på at støtte offentlig investering. Sunde offentlige finanser og åbne markeder forbliver grundlaget for Europas vækst på lang sigt.

På andre områder iværksætter Kommissionen de foranstaltninger, der er resultatet af dens evaluering af det indre marked. Der vil blive iværksat en lang række initiativer, som skal styrke forbrugernes stilling, forbedre klagemulighederne og gøre det lettere at drive erhvervsvirksomhed i det indre marked gennem forbedret beskatning og revision af rammevilkårene for virksomhederne. Der vil blive gennemført overvågning af detailmarkeder, elektriske og farmaceutiske produkter med henblik på at afgrænse problemer ved den måde, disse sektorer fungerer på, og på at sikre, at borgerne nyder godt af fordelene ved det indre marked. Manglen på et omkostningseffektivt fælles patent forbliver en indlysende mangel ved det indre marked.

I en tid med økonomisk nedgang og sociale problemer er det vigtigere end nogensinde tidligere at fremskynde den sociale dagsorden for muligheder, adgang og solidaritet. Kommissionen vil revidere sin strategi for de unge for bedre at kunne løse de problemer, som de unge møder, f.eks. uforholdsmæssigt høj arbejdsløshed og afbrydelse af skolegang. En vigtig del af denne indsats for at skabe muligheder er initiativet "nye kvalifikationer til nye job", der skal fremme integration af unge på arbejdsmarkedet. Kommissionen vil også gøre en særlig indsats for at bistå Europa-Parlamentet og Rådet med at gå videre med dens forslag om bekæmpelse af diskrimination, samarbejdsudvalg og forening af arbejde og familieliv.

Det europæiske år for kreativitet og innovation vil sætte fokus på betydningen af at forbedre kvalifikationerne og fremme innovation i EU's strategi for vækst og beskæftigelse. Et initiativ til forbedring af kontakterne mellem universiteter og virksomheder vil styrke et andet vigtigt led i kæden. Nu da Det Europæiske Teknologiinstitut er startet op, vil det første videns- og innovationsfællesskab blive etableret.

Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse har sikret konsensus om, at Europa skal rustes til at møde fremtidens udfordringer med hensyn til konkurrence og sociale og arbejdsmarkedsmæssige spørgsmål, og at Europas økonomi skal være baseret på europæiske kerneværdier - social retfærdighed og bæredygtighed. Der skal tages hensyn til den økonomiske nedgang, men den bør ikke aflede EU's opmærksomhed fra den langsigtede opbygning af det fremtidige Europa, som skal være konkurrencedygtigt, videnbaseret og bæredygtigt. Slovakiets indtræden i euroområdet vil være et vigtigt udtryk for, at euroen er blevet en central stabilitetsfaktor i den globale økonomi, og denne indtræden falder sammen med en analyse af udvidelsens bidrag til EU's økonomi fem år efter, at den fandt sted.

Kommissionen vil i løbet af 2009 undersøge, hvordan Lissabon-strategien eventuelt kan tilpasses til perioden efter 2010, og det bliver en vigtig opgave at finde den rigtige balance mellem kortsigtede og langsigtede prioriteter. Der er behov for et klart tilsagn om at gennemføre strukturreformer for at styrke forbrugernes og investorernes tillid på kort sigt og for på lang sigt gøre vores økonomier mere modstandsdygtige og dynamiske.

2.2. Klimaændringer og et bæredygtigt Europa

2009 bliver et vigtigt år for bekæmpelsen af klimaændringer. FN-konferencen om klimaændringer i København vil blive en meget vigtig strømpil for den internationale vilje til at gennemføre historiske ændringer, idet det er kulminationen af indsatsen for at nå til enighed om at foretage et kvantespring i bestræbelserne for at begrænse drivhusgasemissionerne fra 2012.

Efter Kommissionens opfattelse bør EU gå i spidsen for at sikre et højt ambitionsniveau. EU har ledet drøftelserne ved at gå ind for, at tre centrale mål skal være nået i 2020: en reduktion på 20 % af drivhusgasemissionerne, en andel af vedvarende energi på 20 % og en forbedring af energieffektiviteten på 20 %. Pakken med foranstaltninger, der skal sikre, at disse mål nås, er af meget stor betydning for Europas troværdighed som førende i den globale indsats for at bekæmpe klimaændringerne. Den nuværende økonomiske turbulens har ikke gjort det mindre vigtigt på lang sigt, at Europa kører videre med politikker, der viser vejen i indsatsen for at sikre en fremtid med lavere kulstofemissioner: foranstaltninger til stimulering af efterspørgslen skal i første række rettes mod grøn teknologi og energieffektivitet. Det er meget vigtigt, at vedtagelsen af disse foranstaltninger er overstået inden valget til Europa-Parlamentet.

Disse foranstaltninger vil placere EU i førersædet under FN-forhandlingerne, som stadig vil kræve beslutsomhed, vedholdenhed og opfindsomhed. Kommissionen vil i starten af 2009 fremlægge forslag til, hvordan EU skal sikre en ambitiøs og omfattende samlet aftale.

Det andet centrale mål med pakken er at gøre Europa energisikkert, bæredygtigt og konkurrencedygtigt. Stigningen i energipriser i 2008 har endnu engang understreget Europas sårbarhed på energiområdet og det presserende behov for at fremme energisikkerhed. Kommissionens strategiske energiredegørelse vil omhandle en overordnet strategi til forbedring af energisikkerheden, som bør have stor prioritet i 2009. Det indebærer, at man skal gå videre med konkrete skridt vedrørende energieffektivitet, at man når et fælles mål med hensyn til sammenkobling og sikrer effektiv forvaltning af lagre, navnlig således, at nyere medlemsstater kobles til det europæiske net, og at der fastlægges en koordineret tilgang til forbedring og diversificering af forsyningerne udefra. Redegørelsen understreger også betydningen af, at der vedtages forslag om det indre marked for gas og elektricitet med nye ordninger, der kan sikre, at der er øget konkurrenceevne og passende priser, og at de nationale reguleringsorganer kan samarbejde.

Bæredygtighed indtager en central plads i EU-politikken. I 2009 vil der specifikt blive set på den fremtidige strategi for bæredygtig udvikling samt på, hvordan dens mål bedst kan nås. Hvad angår specifikke initiativer vil en EU-strategi for Østersøregionen fremme en miljømæssigt bæredygtig, velstående, tilgængelig og sikker region. Indsatsen for at gøre EU's transportpolitik grønnere vil fortsætte, og Kommissionen vil fremlægge en meddelelse om fremtidige transportscenarier med en 20-40-årig tidshorisont og en grønbog om transeuropæiske transportnetværk. Miljø-, landbrugs- og fiskeripolitikkerne vil alle søge at forene daglig forvaltning og kontrol med en langsigtet vision for bæredygtig anvendelse af Europas naturlige ressourcer. Ligeledes i 2009 vil Kommissionen iværksætte en større konsultation vedrørende reformen af den fælles fiskeripolitik inden for rammerne af EU's integrerede havpolitik, og biodiversiteten bliver et vigtigt emne. I 2009 vil der desuden blive foretaget et "sundhedstjek" af den fælles landbrugspolitik, herunder overgangen fra direkte betalinger til udvikling af landdistrikter, for at tage udfordringerne op med hensyn til klimaændringer, vedvarende energi, forvaltning af vand og biodiversitet.

2.3. Et Europa, der er tæt på borgerne

Den siddende Kommission har sat borgerne i centrum for sit europæiske projekt gennem politikker på områder, der er tæt på borgerne som f.eks. grundlæggende rettigheder og unionsborgerskab, migration, retfærdighed, sikkerhed, forbrugerbeskyttelse og sundhed.

Som reaktion på EU-borgernes store forventninger vil Kommissionen gå videre med initiativer på en række områder, der har umiddelbar betydning for borgerne. Der vil blive truffet konkrete foranstaltninger for at styrke effektiv håndhævelse af forbrugerbeskyttelsesregler i hele EU. Fødevaresikkerhed, dyresundhed og dyrevelfærd vil til stadighed blive overvåget, mens Kommissionen vil fortsætte sit arbejde med EU-sundhedsstrategien, der skal hjælpe medlemsstaterne med at fremme sundhed mest effektivt. Kommissionen vil navnlig undersøge, hvilken indsats EU kan gøre for at bidrage til at begrænse uligheder på sundhedsområdet i Europa.

Med henblik på fremtiden vil arbejdet vedrørende demografiske spørgsmål blive videreført i 2009 i tæt samarbejde med det tjekkiske og det svenske formandskab: Til foråret vil der for Det Europæiske Råd blive forelagt en evaluering af, i hvilket omfang EU er forberedt på den demografiske udvikling.

Kommissionen vil i 2009 fremlægge sine forslag til yderligere udvikling af EU som et område præget af frihed, sikkerhed og retfærdighed. De vil danne udgangspunkt for drøftelser med medlemsstaterne med henblik på vedtagelse af et program til efterfølgelse af det nuværende Haag-program.

Fortsættelsen af fastlæggelsen af en fælles immigrationspolitik vil også fremover være en prioritet. I sin nylige meddelelse "En fælles indvandringspolitik for Europa: Principper, aktioner og redskaber"[1] har Kommissionen forpligtet sig til at levere resultater med hensyn til en række mål og principper i samarbejde med medlemsstaterne og de øvrige EU-institutioner. Den vil tjene som udgangspunkt for Kommissionens indsats i 2009, hvor indvandring skal være integreret fuldt ud i EU's bredere politikker for økonomisk vækst, konkurrenceevne og social integration. De eksterne politikker skal også spille en rolle gennem fremme af styrkede partnerskaber med tredjelande vedrørende migrationsforvaltning og yderligere sammenkobling med udviklings- og handelspolitikker.

Det europæiske migrationsnetværk vil blive etableret og begynde at fungere i 2009, og i 2010 vil der blive truffet foranstaltninger til afslutning af etableringen af det fælles europæiske asylsystem, herunder oprettelse af en europæisk asylstøttemyndighed. Kommissionen lægger særlig vægt på vedtagelse og gennemførelse af nylige forslag inden for migration og asyl. Den integrerede grænseforvaltning vil blive videreført gennem udvidet operationelt samarbejde og ibrugtagning af den nye Schengen-evalueringsmekanisme. Praktisk samarbejde mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og FRONTEX vil også blive fremmet i forbindelse med politikken for tilbagesendelse.

Eftersom borgerne har fri bevægelighed i EU, skal de også have lige adgang til beskyttelse i overensstemmelse med retsstatens principper. De, der overtræder loven, skal retsforfølges og dømmes. EU vil i 2009 komme tættere på at være et egentligt retligt område gennem initiativer til forbedring af gensidig anerkendelse i straffe- og civilretlige anliggender på flere konkrete områder (domme, proceduremæssige rettigheder, arv og testamenter). For at sikre EU-borgernes sikkerhed vil Kommissionen også fremlægge en række forslag vedrørende specifikke og nye former for kriminalitet: bedre forebyggelse af misbrug af børn og menneskehandel; øget internationalt samarbejde om bekæmpelse og forebyggelse af internetkriminalitet og begrænsning af risikoen for terrorangreb, der indebærer kemiske, biologiske, nukleare og strålingsmæssige farer.

2.4. Europa som verdenspartner

I en globaliseret verden er det ikke nok blot at tage fat på de ovennævnte mål og udfordringer i et europæisk forum. De skal tages op inden for rammerne af EU's eksterne politik, som altid vil kombinere en langsigtet strategisk tilgang med en respons på aktuelle udenrigspolitiske behov.

Kommissionen vil i 2009 fortsat pleje sine langsigtede forbindelser med vigtige partnere. Det seneste år har vist betydningen af at dele visioner med USA i perioder med store vanskeligheder. Det har også vist den gensidige betydning af gode forbindelser med Rusland og formulering af effektive politikker på områder som energi, migration, handel og investering. Den finansielle krise har igen understreget behovet for at udbygge Europas forbindelser med centrale partnere i Asien såsom Kina, Indien og Japan samt med andre vækstøkonomier som f.eks. Brasilien.

Krisen i Georgien i sommeren 2008 viste to facetter af EU's eksterne politik. Den viste for det første, at Den Europæiske Union opfattes som en positiv aktør inden for konfliktforebyggelse og -løsning, som er i stand til at mægle i de mest spændte situationer. Den gjorde det endvidere nødvendigt for EU igen at handle hurtigt og med beslutsomhed, ikke kun ad diplomatiske kanaler, men også ved at bringe omfattende humanitær bistand ud til de nødlidende.

To måneder senere viste den finansielle krise igen, at EU er blevet en central spiller, når der er behov for virkeligt globale løsninger. Kommissionen vil fortsætte med at spille en central rolle under den kommende række af internationale topmøder og vil både søge at genskabe tilliden til det internationale finansielle system og iværksætte langsigtede overvejelser omkring en reform af den globale økonomiske styring.

Kommissionen vil navnlig prioritere:

- Fortsættelsen af udvidelsesprocessen, herunder navnlig forhandlingerne med Kroatien, som går ind i en afgørende fase. Mulighederne for medlemskab af EU for de andre lande på Vestbalkan vil blive overvejet yderligere, og tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet vil fortsætte i takt med landets interne reformer. Kommissionen vil også blive ved med at holde særligt øje med den økonomiske og politiske udvikling i Kosovo.

- Indsatsen for at udvikle Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen og det østlige partnerskab er en yderligere anerkendelse af betydningen af effektive og omfattende forbindelser med EU's naboer. Udfordringer inden for f.eks. sikkerhed, migration og klimaændringer kan bedre tages op, hvis vi opbygger de rigtige forbindelser med EU's naboer. Kommissionen vil inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik udvikle idéer, som kan sikre EU den rigtige balance mellem øgede økonomiske og politiske forbindelser med nabolandene som helhed og behovet for at skræddersy forbindelserne til forskellige regioner og forskellige partnere.

- Det vil være helt afgørende, at der opbygges et effektivt arbejdsfællesskab med den nye amerikanske administration, hvis det skal være muligt at tage fat på globale spørgsmål som klimaændringer, fremme sikkerhed og stabilitet og udvikle økonomisk og reguleringsmæssigt samarbejde.

- Gennemførelsen af Doha-udviklingsdagsordenen har fortsat høj prioritet, fordi det er en af de bedste måder, hvorpå man kan skabe nye markedsmuligheder for EU's virksomheder, fremme udvikling og begrænse protektionismen på internationalt plan. Samtidigt hermed vil EU videreføre og om muligt afslutte igangværende bilaterale handelsforhandlinger.

- Konsolidering af forbindelser med udviklingslande, der er baseret på virkeliggørelse af millennium-udviklingsmålene og opbygning af alliancer med dem i globale anliggender, som ofte rammer dem hårdt, f.eks. energi- og fødevaresikkerhed, klimaændringer og migration. Kommissionen vil fortsætte med at udbygge de etablerede forbindelser med udviklingslandene.

3. Bedre regulering - indfrielse af løfter og ændring af reguleringskultur

Set i lyst af den finansielle krise og den økonomiske situation er behovet for god regulering af hensyn til økonomisk konkurrenceevne større end nogensinde tidligere. Fremme af enklere og bedre regulering uden unødvendige administrative byrder forbliver derfor et centralt element i Kommissionens lovgivning i 2009. Der vil blive lagt vægt på at forbedre kvaliteten af nye forslag, forenkle eksisterende lovgivning og begrænse de administrative byrder. Som altid afhænger resultaterne af denne indsats af et godt samarbejde med de andre institutioner og medlemsstaterne. EU vil indlede drøftelser med centrale internationale partnere om reguleringssamarbejde og harmonisering af standarder og regler.

Der vil med den tredje strategiske gennemgang af programmet for bedre lovgivning blive rapporteret om de tre kerneelementer under dagsordenen for bedre regulering - konsekvensvurdering, forenkling og begrænsning af den administrative byrde. Der vil i den forbindelse blive redegjort for, hvordan Kommissionen vil styrke sit system for konsekvensvurdering, herunder gennem anvendelse af de reviderede retningslinjer og ved at revidere den fælles metode til konsekvensanalyse fra november 2005. Strategien til forenkling af reguleringen vil blive revideret og ajourført, og det samme gælder kodifikationsprogrammet. Samtidig vil gennemførelsen af handlingsprogrammet til begrænsning af administrative byrder blive revideret, og resultaterne i forhold til målet, som er en reduktion på 25 % i 2012, vil blive vurderet. På det grundlag og med udgangspunkt i intensivt internt arbejde og input fra Gruppen af højtstående uafhængige interesserede parter vedrørende administrative byrder vil Kommissionen fremlægge forslag, der skal medvirke til at nå dette mål.

Da den nuværende Kommission tiltrådte i 2004, screenede den forslag, der var på bedding, for at se, om de var relevante i forhold til de politiske mål og i overensstemmelse med standarder for bedre lovgivning, og den opstillede på den baggrund en liste med et betragteligt antal forslag, der skulle trækkes tilbage. Kommissionen har til hensigt at foreslå, at dens efterfølger iværksætter en tilsvarende foranstaltning. Kommissionens lovgivningsprogram indeholder supplerende lovforslag, som den har til hensigt at trække tilbage.

Indsatsen for at forbedre anvendelsen af fællesskabslovgivningen vil fortsætte. Det pilotprojekt, der blev iværksat i april 2008 af Kommissionen og medlemsstaterne om tilvejebringelse af information, problemløsning og korrektion af overtrædelser, vil blive evalueret.

4. Oplysning om EU

Den økonomiske nedgang og det forhold, at ratificeringen af Lissabon-traktaten endnu ikke er overstået, styrker behovet for at koncentrere oplysningsindsatsen om EU's konkrete resultater og spørgsmål, som er af særlig betydning for borgernes dagligdag.

2009 bliver det første år, hvor de tværinstitutionelle prioriteter vil blive vedtaget af Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen i overensstemmelse med det såkaldte partnerskab om formidling af Europa. Med 375 millioner vælgere, der skal mobiliseres, bliver valget til Europa-Parlamentet den vigtigste tværinstitutionelle kommunikationsprioritet, der er vedtaget af de tre institutioner. Kommunikationsaktiviteterne vil navnlig blive rettet mod grupper, som er mindre optaget af EU-spørgsmål, f.eks. unge, kvinder og arbejdsløse.

Koordinering med Europa-Parlamentet og medlemsstaterne vil også have stor betydning for informeringen om fremskridt med energi-/klimaændringspakken forud for konferencen i København i december 2009 samt om tyveåret for overgangen til demokrati i central- og østeuropa. Kommissionen vil under denne brede overskrift sætte fokus på fejringen af tyveåret for Berlin-murens/jerntæppets fald og femåret for udvidelsen i 2004 og understrege de fælles værdier, der forbinder europæerne, såsom demokrati, frihed og solidaritet.

Nu, hvor EU forsøger at få bugt med den finansielle krise og dens eftervirkninger inden for økonomien som helhed, vil det endelig også være vigtigt for alle tre institutioner at informere om samarbejdet om at fremme vækst, beskæftigelse og solidaritet.

Kommissionens supplerende kommunikationsprioriteter vedrører EU's positive rolle på områder, hvor borgerne i stigende grad har givet udtryk for bekymringer: sikkerhed i almindelighed og behovet for et Europa, der internationalt står stærkere.

Tværinstitutionelle kommunikationsprioriteringer for 2009

- Valget til Europa-Parlamentet i 2009

- Energi og klimaændringer

- Tyveåret for overgangen til demokrati i central- og østeuropa

- Fremme af vækst, beskæftigelse og solidaritet

Andre planlagte kommunikationsprioriteter for 2009

- Det fremtidige Europa for borgerne

- Europa i verden

Eftersom 2009 bliver det europæiske år for kreativitet og innovation vil der være særlig opmærksomhed omkring dette emne i forbindelse med meddelelsen om fremme af vækst, beskæftigelse og solidaritet.

[1] KOM(2008) 359 og SEK(2008) 2026.