RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Årsberetning til dechargemyndigheden om interne revisioner i 2011 (artikel 86, stk. 4, i finansforordningen)

INDHOLDSFORTEGNELSE

1........... Indledning....................................................................................................................... 4

2........... IAS' opgave................................................................................................................... 4

3........... Gennemførelse af IAS' koordinerede revisionsplan.......................................................... 5

3.1........ Revisionsstatistik............................................................................................................. 5

3.2........ De vigtigste resultater og henstillinger, deres virkning og opfølgningsforanstaltninger.......... 7

3.2.1..... God forvaltningspraksis................................................................................................... 7

3.2.2..... Resultatrevisioner............................................................................................................ 8

3.2.3..... Kontrolstrategier............................................................................................................. 9

3.2.4..... Programmerne for de globale satellitbaserede navigationssystemer (GNSS).................... 10

3.2.5..... Finansielle forvaltningsprocedurer.................................................................................. 11

3.2.6..... Informationsteknologier................................................................................................. 11

4........... Konsultationer med Kommissionens instans til behandling af økonomiske uregelmæssigheder 12

5........... Konklusioner................................................................................................................ 12

5.1........ Resultatrevisioner.......................................................................................................... 12

5.2........ Kommissionens tjenestegrenes kontrolstrategier............................................................. 13

5.3........ Kommissionens forvaltning af store programmer på industriområdet............................... 13

5.4........ Kommissionens finansielle forvaltningsprocedurer.......................................................... 13

5.5........ Kommissionens it-forvaltning......................................................................................... 14

1. Indledning

Med denne beretning informeres dechargemyndigheden i overensstemmelse med finansforordningens artikel 86, stk. 4, om det arbejde, som Kommissionens interne revisionstjeneste (IAS) har udført. Beretningen er baseret på IAS' revisionsberetning, der er udarbejdet i henhold til finansforordningens artikel 86, stk. 3, og som beskriver de vigtigste revisionsresultater og behandler væsentlige risikoeksponeringer og spørgsmål om kontrol og forvaltningspraksis.

Beretningen er baseret på IAS' revisions- og konsulentarbejde i 2011[1] i Kommissionens generaldirektorater og forvaltningsorganer. Der rapporteres ikke om revisionsarbejdet i decentraliserede EU-organer, EU-Udenrigstjenesten eller andre organer, som IAS reviderer, da der er udarbejdet særskilte årsberetninger herom.

Kommissionens reaktion på den interne revisors resultater og konklusioner er indeholdt i den sammenfattende rapport[2], hvori Kommissionen tager stilling til de tværgående spørgsmål, IAS, Den Europæiske Revisionsret og dechargemyndigheden har rejst, og de problemer, revisionsopfølgningsudvalget har indkredset.

I 2011 fejrede IAS sit 10-års jubilæum. Den årlige konference udgjorde en lejlighed til at minde om resultaterne af Kommissionens indsats for administrativ reform, som oprettelsen af IAS og de interne revisionsenheder i tjenestegrenene var en afgørende del af. En af konklusionerne var, at Kommissionens interne revisionsstruktur[3] ikke kun er en af de største offentlige interne revisionsfunktioner, men at den også er en af dem, der har størst erfaring.

I henhold til resultaterne af en undersøgelse af de parter, der er berørt af IAS' arbejde, har 87 % af de adspurgte tillid til, at tjenesten fremlægger og videreformidler en stærk vision, hvad angår god forvaltningspraksis og intern kontrol. 87 % er også overbeviste om, at IAS' henstillinger har ført til en bedre kontrol af risiciene i Kommissionen og forvaltningsorganerne.

2. IAS' opgave

IAS' reviderer forvaltnings‑ og kontrolsystemerne i Kommissionen og EU-agenturerne og foretager en uafhængig og objektiv bedømmelse af, hvor hensigtsmæssige og effektive de er. På ledelsens anmodning kan den også levere konsulentydelser.

IAS henhører under det medlem af Kommissionen, der er ansvarligt for revision, og skal stå til ansvar over for revisionsopfølgningsudvalget. I beskrivelsen af IAS' opgaver, som Kommissionen har vedtaget, er det fastsat, at den skal være uafhængig.

Det er desuden fastsat, at IAS skal udføre sine opgaver i henhold til finansforordningen, de internationale standarder for professionel udøvelse af intern revision og IIA's (Institute of Internal Auditors) etikkodeks.

Generel udtalelse om Kommissionens finansielle forvaltning

IAS afgav i 2011, således som det kræves i dets opgavebeskrivelse, en generel udtalelse om situationen med hensyn til Kommissionens finansielle forvaltning det foregående år. Det var en positiv revisionserklæring. Den er baseret på det arbejde, IAS og de interne revisionsenheder har udført de foregående tre år, og bekræfter over for Kommissionen ("kollegiet"), at generaldirektørernes revisionserklæringer som helhed var velfunderede, og at der ikke var andre væsentlige svagheder end dem, der nævnes i IAS' beretning i henhold til finansforordningens artikel 86, stk. 3.

IAS' bidrag til en mere positiv revisionserklæring

Revisionserklæringen er Den Europæiske Revisionsrets formelle udtalelse om EU-regnskabernes pålidelighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Selv om det de senere år er konstateret, at regnskaberne er pålidelige, har Revisionsretten afgivet en negativ udtalelse om visse aktivitetsområder. De fleste fejl sker uden for Kommissionen og konstateres navnlig i forbindelse med strukturfondene, som har delt forvaltning samt inden for udvikling af landdistrikter (delt forvaltning), forskning (direkte forvaltning) og ekstern bistand (decentraliseret forvaltning). Mange af de fejl, der blev konstateret på "samhørighedsområdet", skyldtes alvorlige overtrædelser af EU's og de nationale regler for offentlige indkøb.

I IAS' revisionsplan prioriteres revisioner derfor for at sikre, at der anvendes en ensartet kontrolstrategi på alle væsentlige udgiftsområder, herunder i de generaldirektorater, der varetager strukturfondene, da sådanne kontrolstrategier har til formål at bekæmpe risikoen for fejl ved de underliggende transaktioner.

3. Gennemførelse af IAS' koordinerede revisionsplan

3.1. Revisionsstatistik

I 2011 gennemførte IAS 88 % af sine prioriterede revisionsopgaver (C1-opgaver er dem, der skal afsluttes i løbet af året). Andre opgaver var IAS nået langt med, eftersom den havde gennemført 69 % af de ikkeprioriterede revisionsopgaver (C2-opgaver er dem, der kan afsluttes det efterfølgende år af hensyn til planlægningen). 29 C1‑ og 36 C2-opgaver (herunder revisioner, opfølgninger og konsulentarbejde) blev afsluttet, hvilket resulterede i følgende 77 rapporter:

Type || || I alt i 2011 || I alt i 2010 || I alt i 2009

REVISION || Antal opgaver || 20 || 24 || 26

Antal rapporter || 23 || 28 || 31

FORELØBIGE UNDERSØGELSER || Antal opgaver || 3 || 0 || 0

Antal rapporter || 3 || 0 || 0

KONSULENTARBEJDE || Antal opgaver || 1 || 6 || 5

Antal rapporter[4] || 1 || 6 || 5

OPFØLGNING || Antal opgaver || 41 || 44 || 31

Antal rapporter || 50 || 50 || 34

Samlet antal opgaver || 65 || 74 || 62

Samlet antal rapporter || || 77 || 84 || 70

IAS fremkom med følgende henstillinger:

|| Acceptstatus || Ja || Nej

Prioriteret || Nej || Nej || % || Nej || %

Kritisk || 0 || 0 || 100 % || 0 || 0 %

Meget vigtig || 57 || 56 || 98 % || 1 || 2 %

Vigtig || 102 || 101 || 99 % || 1 || 1 %

Ønskelig || 1 || 1 || 100 % || 0 || 0 %

I alt || 160 || 158 || 99 % || 2 || 1 %

Til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene er der som bilag vedlagt en fuldstændig liste over revisionsrapporterne sammen med resuméer, antallet af accepterede henstillinger pr. rapport, situationen med hensyn til gennemførelsen af de henstillinger, der er fremsat i tidsrummet 2007-2011, og resuméer af de endelige konklusioner af opfølgningsopgaver.

I forbindelse med alle accepterede henstillinger udarbejdede revisionstjenesterne handlingsplaner, som blev fremlagt for IAS, og som der blev opnået enighed om. Revisionstjenesterne rapporterede, at 80 % af alle de henstillinger, der blev accepteret i perioden 2007-2011, var blevet gennemført i begyndelsen af 2012. Kun for 25[5] henstillinger var fristen for deres gennemførelse overskredet med mere end seks måneder.

Det samlede antal henstillinger, som revisionstjenesterne accepterede i perioden 2007-2011, og som IAS havde foretaget opfølgende revision af ved udgangen af 2011, var på 1 097. IAS var enig i, at henstillingerne var blevet gennemført, og betragtede 98 % af de henstillinger, der var blevet fulgt op på i denne periode, som færdigbehandlede.

IAS' opfølgning bekræftede, at henstillingerne gennemføres på tilfredsstillende vis. Revisionsopfølgningsudvalget blev informeret om afgørende eller meget vigtige henstillinger, hvor der var betydelige forsinkelser.

3.2. De vigtigste resultater og henstillinger, deres virkning og opfølgnings­foranstaltninger

Det vedlagte arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene indeholder et resumé af målene for og omfanget af de revisionsopgaver, der er omhandlet ovenfor, samt en liste over det antal henstillinger, der blev fremsat og accepteret.

3.2.1. God forvaltningspraksis

I 2011 gennemførte IAS en række revisioner og opfølgningsforanstaltninger vedrørende god forvaltningspraksis i Europa-Kommissionen.

· Svig

IAS fortsatte sin indsats for at forebygge og opdage svig og gennemførte i 2011 en revision i GD AGRI. Emnerne forebyggelse og opdagelse af svig var også genstand[6] for to andre revisioner vedrørende kontrolstrategierne i GD INFSO og GD RTD. Derudover blev der gennemført en opfølgningsrevision i 2011 af GD OLAF's informationssystemer til bekæmpelse af svig.

Ved revisionen i GD AGRI var der fokus på at vurdere, hvor hensigtsmæssige procedurerne for god forvaltningspraksis, risikoforvaltning og intern kontrol var med henblik på at forebygge, opdage og følge op på tilfælde af svig, og hvor effektivt de blev anvendt.

IAS henstillede, at der sker en tydelig fordeling af roller og ansvar i forbindelse med bekæmpelse af svig, at der skabes øget bevidsthed om risikoen for svig på udsatte områder, at der udformes en strategi til bekæmpelse af svig, at kontrollen med svig styrkes på medlemsstatsplan i tilfælde af delt forvaltning, at der sker en forbedring af opfølgningen og rapporteringen af indkredsede tilfælde af svig, og at der arbejdes hen imod at forbedre samarbejdet med OLAF. I henhold til handlingsplanen vil GD AGRI i løbet af 2012 udpege en ansvarlig for bekæmpelse af svig på fuld tid, godkende sin strategi til bekæmpelse af svig i overensstemmelse med Kommissionens strategi og udforme samarbejdsordninger med OLAF.

Hvad angår GD INFSO og GD RTD, fandt IAS, at navnlig GD INFSO havde udviklet banebrydende initiativer til bekæmpelse af svig, og at disse burde udgøre grundlaget for udformningen af en fælles strategi til bekæmpelse af svig på forskningsområdet som helhed. Hvad angår GD RTD, fandt IAS, at det endnu var nødvendigt at gøre en indsats på visse områder, bl.a. ved at skabe øget bevidsthed herom, være opmærksom på "advarselssignaler", sikre, at den kontrol, der foretages for at bekæmpe svig, er integreret i kontrolsystemerne, arbejde sammen med andre generaldirektorater om særlige risici såsom plagiater og dobbelt­finansiering, sikre en ordentlig dataindsamling og udnytte avancerede datasøgningsredskaber. GD RTD's strategi til bekæmpelse af svig er i mellemtiden blevet revideret for at sikre, at der tages ordentligt hensyn til fælles elementer, og at der afholdes uddannelseskurser for at lære at blive opmærksom på, hvor der er risiko for svig. Ved den regelmæssige risikovurdering blev der taget hensyn til risikoen for svig (hovedsageligt dobbeltfinansiering), og der vil blive set nærmere på de it-redskaber, GD INFSO har udviklet for at opdage tilfælde af plagiater, når forsøgene i marken er blevet fuldført.

· Forvaltning af driftskontinuiteten

I 2011 gennemførte IAS en tilbundsgående opfølgningsrevision af sin revision i 2009 vedrørende forvaltning af driftskontinuiteten i Generalsekretariatet (i dets rolle som koordinator) og i de operationelle generaldirektorater JLS[7], TAXUD og HR. Den var ikke i stand til at afgive udtalelse efter revisionen i 2009. Under opfølgningen evaluerede IAS ikke kun de fremskridt, hver revisionstjeneste havde gjort, hvad angår gennemførelsen af deres respektive handlingsplaner, men revurderede også, hvor hensigtsmæssig kontrollen var som helhed. Som følge heraf blev der afgivet en kvalificeret revisionsudtalelse, der gav rimelig sikkerhed, hvad angår realiseringen af målene for aktiviteterne, undtagen spørgsmålet om kontrollen med forvaltningen af driftskontinuiteten. Kommissionen er ved at evaluere, hvilke foranstaltninger der vil være mest hensigtsmæssige og effektive for at løse dette problem.

3.2.2. Resultatrevisioner

Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 10. maj 2011 om decharge for 2009 "den interne revisionstjeneste til at allokere dele af sine ressourcer til en undersøgelse af, hvorvidt de vigtigste generaldirektoraters forbrug er virkningsfuldt, økonomisk og effektivt og derved færdiggøre den igangværende finansielle revision og overensstemmelsesrevision" (afsnit 59).

IAS medtog derfor en række resultatrevisioner i sin strategiske revisionsplan for 2010-2012. I 2011 fremlagde den sine første resultatrevisioner om iværksætter- og innovationsprogrammet (EIP) i GD ENTR og om GD ECHO's operationelle aktiviteter.

Revisionen af EIP viste, at GD ENTR har brug for at udforme et begrænset antal meningsfulde og stabile indikatorer for lignende foranstaltninger inden for rammerne af de programmer, der følger op på EIP, at forbedre resultatmålingerne i forbindelse med evalueringer og at forbedre sine anvisninger, hvad angår resultataspektet, til Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation, som flere projekter kan udliciteres til. I Kommissionens forslag til et program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (COSME) inden for rammerne af den næste flerårige finansielle ramme for 2014-2020 tages der behørigt hensyn til revisionsresultaterne.

Konklusionerne af revisionen af GD ECHO's operationelle aktiviteter var, at selv om generaldirektoratet reagerer hurtigt på en begivenhed, blev der konstateret svagheder, når det drejer sig om at overgå fra redningsindsatser til udviklingsbistand og at integrere nedbringelsen af katastroferisici og katastrofeberedskabet i projekter. Ifølge handlingsplanen vil der ved udgangen af 2012 foreligge en endelig metode og et hensigtsmæssigt sæt redskaber til at integrere nedbringelse af katastroferisici i generaldirektoratets nødhjælpsprocedurer.

IAS henstillede også, at GD ECHO og GD DEVCO udarbejder en fælles strategi om sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling, og at der tages behørigt hensyn til dette emne i forbindelse med ajourføringen af retsinstrumenter, navnlig Den Europæiske Udviklingsfond og instrumentet for udviklingssamarbejde. Der pågår interinstitutionelle drøftelser af Kommissionens forslag til nye retsinstrumenter under den nye flerårige finansielle ramme, og GD ECHO's, GD DEVCO's og EU-Udenrigstjenestens fælles strategi om sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling er ved at blive udarbejdet med henblik på at forbedre både den humanitære bistands og udviklingsbistandens nyttevirkning ved at sikre en bedre koordinering, undgå overlapninger og øge synergien. Den fælles metode forventes at blive vedtaget ved udgangen af 2012.

I 2011 gennemførte IAS en revision af, hvor effektiv GD MARKT's kontrol med anvendelsen af reglerne for offentlige indkøb i medlemsstaterne var. Konklusionen af revisionen var, at generaldirektoratet i partnerskab med medlemsstaterne skulle indføre en mere proaktiv og forebyggende tilgang. Navnlig indsamlingen, analysen og rapporteringen af oplysninger burde styrkes og håndhævelsesindsatsen prioriteres og målrettes på grundlag af Revisionsrettens og OLAF's arbejde samt den efterfølgende kontrol. GD MARKT skal vise vejen, hvad angår udveksling af oplysninger, erfaringer og bedste praksis samt evalueringen af de nationale systemer for offentlige indkøb.

Kommissionen tog hensyn til IAS' henstillinger i sine forslag til ændring af reglerne for offentlige indkøb, navnlig hvad angår kravet til medlemsstaterne om at fremlægge årsrapporter og oprette specialiserede organer på nationalt plan, der skal have ansvar for koordineringen og tilsynet generelt.

3.2.3. Kontrolstrategier

Efter at IAS havde revideret strukturfondene i 2010, undersøgte den i 2011 kontrolstrategierne på områderne forskning (GD RTD og GD INFSO), ekstern bistand (GD DEVCO), førtiltrædelsesprogrammerne (IPARD) og TEN-T-programmet.

Med hensyn til revisionerne af GD RTD og GD INFSO var et af de største resultater indførelsen fra 2012 af fælles repræsentative revisionsstikprøver (CRAS) på hele det forskningspolitiske område. Derved vil der blive taget fat på problemet med manglende effektivitet, og revisionsbyrden og koordineringsproblemerne i forbindelse med, at de samme støttemodtagere kontrolleres af op til otte forskellige tjenestegrene i Kommissionen på forskningsområdet, mindskes. Af hensyn til behovet for ansvarliggørelse og pålidelighed kan hver tjenestegrens andel af den fælles stikprøve øges i det omfang, det er nødvendigt, samtidig med at de fortsætter med at tage deres egne specifikke risikobaserede prøver.

Hvad angår ekstern bistand, henstillede IAS, at GD DEVCO styrker sit tilsyn og sin kontrol med både decentraliserede og centraliserede indkaldelser af forslag og mere specifikt indfører tilsyns‑ og kontrolmekanismer eller styrker de bestående tilsyns‑ og kontrolmekanismer for derved at sikre pålideligheden, hvad angår effektiviteten og gennemsigtigheden i forbindelse med proceduren for ydelse af tilskud og overholdelsen i den forbindelse af de eksisterende regler. Andre af IAS' henstillinger vedrørte behovet for uddannelse af personalet, større kontrol med dataindlæsningen i CRIS ved hjælp af bedre uddannelse og strengere datakontrol­foranstaltninger i både GD DEVCO's hovedsæde og EU-delegationerne. GD DEVCO har styrket sit tilsyn og sin kontrol med indkaldelsen af forslag ved at forbedre instrukserne i PRAG (praktisk vejledning til kontraktprocedurer i forbindelse med EU's eksterne aktiviteter), revidere de nuværende retningslinjer og gøre en konstant indsats på uddannelsesområdet. Der er ved at blive iværksat en undersøgelse af datakvaliteten med henblik på at klassificere de forskellige fejl, indkredse hovedårsagerne til forkert indkodning og fremsætte forslag til korrigerende og forebyggende foranstaltninger. Der vil blive udarbejdet en overordnet handlingsplan med henblik på at forbedre datakvaliteten i CRIS som en del af den særlige revision af CRIS, der foretages af Revisionsretten.

Revisionen af instrumentet for førtiltrædelsesbistand til udvikling af landdistrikter (IPARD), som forvaltes af GD AGRI, viste forsinkelserne i gennemførelsen af IPARD-programmerne, hvilket havde ført til en dårlig finansiel gennemførelse og et muligt budgettab efter frigørelsesreglen "n+3". IAS henstillede, at GD AGRI gør mere for at fastsætte faserne og tidsplanen for den forudgående akkrediteringsprocedure frem til afgørelsen om overdragelse og yder en bedre rådgivning til og kommunikerer mere med kandidatlandene og deres organer for forudgående akkreditering. GD AGRI fandt, at overdragelsen af forvaltningen af IPARD-programmet til Kroatien var den bedste måde at forberede Kroatien på at forvalte fondene til udvikling af landdistrikter (hvilket understøttes af Revisionsretten), men generaldirektoratet vil forbedre vejledningen, revidere overdragelsesprocessen og foretage regelmæssige evalueringer af flaskehalse frem til udgangen af 2012.

Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet blev oprettet i 2006 med henblik på forvaltningen af den tekniske og finansielle gennemførelse af TEN-T-programmet (1,2 mia. EUR i forpligtelsesbevillinger i 2011). Revisionen af kontrolstrategien i TEN-T-forvaltningsorganet mundede ud i en tilfredsstillende revisionsudtalelse, som bekræftede, at forvaltningsorganer kan udgøre en gennemførlig og effektiv forvaltningsmodel, som kan udvikles yderligere i den næste flerårige finansielle ramme.

3.2.4. Programmerne for de globale satellitbaserede navigationssystemer (GNSS)

Kommissionen involveres i stigende grad i forvaltningen og gennemførelsen af større programmer på industriområdet såsom ITER, Galileo eller it-systemer på EU-plan, som afstedkommer særlige problemer og risici.

For at støtte Kommissionens forvaltningsaktiviteter på dette område har IAS i 2011 afsluttet en serie på tre revisioner af programmerne for de globale satellitbaserede navigationssystemer (GNSS) Egnos og Galileo. Som følge af betydelige forsinkelser og yderligere udgifter, og af at private investorer havde trukket sig ud, blev disse programmer omstruktureret i 2007-2008, og der blev vedtaget en ændret plan, en ny finansieringsordning og en ny forvaltningsmodel herfor, som bl.a. medførte, at Kommissionen blev programforvalter og Den Europæiske Rumorganisation (ESA) projektforvalter, og at medlemsstaterne blev repræsenteret gennem forskellige organer. Kommissionen foreslog, at 7 mia. EUR blev øremærket til at sikre fuldførelsen af EU's satellitnavigationsinfrastruktur og driften af systemet frem til 2020.

IAS's første revisionsopgave vedrørende god forvaltningspraksis, risikostyring og projektforvaltning mundede ud i en negativ revisionserklæring, hvori det blev henstillet, at der skabes større stabilitet i disse rumprogrammer og deres forvaltningsstruktur. Derudover blev det henstillet, at Kommissionens ledende rolle som programforvalter blev styrket, at Kommissionen og Revisionsretten fokuserede mere på deres respektive roller, at GNSS-agenturets rolle blev tydeliggjort og stabiliseret, og at strategien for de menneskelige ressourcer blev forbedret i forbindelse med midlertidigt ansatte for at sikre kontinuitet i personalet.

IAS' anden revisionsopgave vedrørende foranstaltninger, tilskud og forvaltning af offentlige indkøb mundede ud i en kvalificeret revisionserklæring. IAS henstillede, at der foretages en fornyet gennemgang af ESA's interne kontrolsystem i overensstemmelse med finansforordningens krav til indirekte central forvaltning. Betingelserne for at afholde offentlige udbud burde også skærpes og brugen af procedurer med forhandlinger begrænses til ekstraordinære tilfælde. IAS henstillede desuden, at ESA's rapporteringskrav strammes op for derved at skabe en bedre forbindelse mellem betalinger og resultater med henblik på at forbedre planlægningen, tilsynet og kontrollen med ESA. GD ENTR påtog sig på ny at foretage (udlicitere) vurderingen af de seks søjler i ESA's systemer og procedurer.

IAS's tredje revisionsopgave vedrørende bogføring af anlægsaktiver, finansielle kredsløb og finansiel forvaltning mundede ud i en negativ revisionserklæring vedrørende anlægsaktivernes fuldstændighed og værdifastsættelsen heraf. IAS henstillede, at GD ENTR skulle styrke sit tilsyn med forvaltningen af anlægsaktiver og udarbejder en hensigtsmæssig bogføringsstrategi. GD ENTR skal arbejde sammen med GD BUDG og regnskabsføreren for at sikre en hensigtsmæssig værdifastsættelse og bogføringsmetoder for de forskellige strømme af anlægsaktiver. I forbindelse med GD ENTR's efterfølgende revisioner skal der ud over denne nyvurdering af ESA's interne kontrolsystem tages hensyn til alle tilgængelige oplysninger, bl.a. ESA's revisionsudvalgs bedømmelser af agenturets årsregnskaber.

Kommissionen traf straks foranstaltninger for at løse ovennævnte problemer. Der blev udnævnt en ny vicegeneraldirektør, der skal holde øje med hele programmet. Der blev vedtaget foranstaltninger for at forbedre de administrative procedurer. Der er blevet ansat eksterne konsulenter, der skal bistå med værdifastsættelsen og bogføringen. I oktober 2011 blev de første to operationelle satellitter med held sendt op. Kommissionen vedtog i november et forslag til en ny forordning om etablering og drift af de europæiske satellitbaserede navigationssystemer.

3.2.5. Finansielle forvaltningsprocedurer

I 2011 koncentrerede IAS sig hovedsageligt om to processer på kommissionsplan (forvaltningen af garantier og inddrivelser) og om forvaltningen af offentlige indkøb i tre operationelle tjenestegrene (OIB, GD HR og FFC). Derudover omfattede rækken af revisioner af GNSS-programmet også visse finansielle aktiviteter, navnlig forvaltning af tilskud og offentlige indkøb, finansielle kredsløb og finansiel forvaltning (yderligere oplysninger herom i afsnit 3.2.4.). Revisionen af flere generaldirektorater i 2011 viste de områder, hvor der skal ske en forbedring af forvaltningen af de finansielle garantier.

Opfølgningen af inddrivelsesprocedurerne viste, at der var sket en hensigtsmæssig gennemførelse af henstillingerne, hvilket bidrager til at skabe mere stringente procedurer i de reviderede generaldirektorater. Opfølgningsrevisionerne i 2011 om procedurerne for offentlige indkøb viste, at systemerne og procedurerne i de reviderede tjenestegrene var blevet væsentlig forbedret.

Generelt er IAS' konklusioner om procedurerne for finansiel forvaltning i Kommissionen positive.

3.2.6. Informationsteknologier

Informationsteknologierne (it) har større og større indvirkning på Kommissionens transaktioner, og der afsættes flere midler og mere personale til it-aktiviteter (der bruges hvert år 500 mio. EUR, og 3 800 personer arbejder med it).

Efter IAS' henstillinger iværksatte Kommissionen i 2010 forskellige initiativer for at sikre, at den får mest muligt ud af sine investeringer i it, hvad angår udgifter og en effektiv forvaltning, bl.a. nedsættelse af et it-styringsudvalg.

Kommissionen har nu fokus rettet mod udformningen af en mere overordnet it-strategi og en mere strategisk tilgang til it-investeringer ved at holde mere øje med sine it-udgifter for at sikre, at de er i overensstemmelse med dens kerneaktiviteter og indkredse effektivitets­fremmende synergier.

Revisionerne i 2011[8] fokuserede på forvaltningspraksis på it-området, it-projektforvaltning og it-sikkerhed. Der blev navnlig lagt vægt på forvaltningen af udliciterede aktiviteter, hvor de udliciterede tjenester kunne øge den iboende risiko for ikke at opfylde behovene i den forbindelse og for budgetoverskrivelser og brud på sikkerhedssystemerne.

Resultaterne viste, at der er behov for at styrke forvaltningspraksis og forvaltningen af it-risici i administrative tjenestegrene og i forbindelse med it-projekter. Bl.a. bør den øverste ledelses rolle, hvad angår tilsyn med it-investeringerne, øges. Derudover var der brug for forbedringer, hvad angår it-sikkerheden.

4. Konsultationer med Kommissionens instans til behandling af økonomiske uregelmæssigheder

Instansen til behandling af økonomiske uregelmæssigheder rapporterede i 2011 ikke om nogen systemiske problemer i henhold til artikel 66, stk. 4, i finansforordningen, der finder anvendelse på Den Europæiske Unions almindelige budget.

5. Konklusioner

Kommissionen har givet udtryk for sin tilfredshed over for både den interne revisor og de reviderede generaldirektorater og tjenester for deres positive samarbejde og de handlingsplaner, de har iværksat på anledning af IAS' henstillinger. Ved i år og tidligere år at have gennemført handlingsplaner er Kommissionen stille og roligt ved at opbygge sin egen ramme for intern kontrol.

På grundlag af arbejdet i 2011 kan der drages følgende konklusioner:

5.1. Resultatrevisioner

IAS's første to resultatrevisioner havde til formål at gøre processerne mere effektive snarere end at kontrollere, at de var i overensstemmelse med procedurer og regler. Denne type revision er særlig relevant på nuværende tidspunkt, idet der findes veludviklede interne kontrolsystemer til at tage fat på problemet med overholdelsen af regler, men Kommissionen skal i lyset af den nuværende økonomiske situation bestræbe sig på at gøre mere med færre ressourcer og udvise øget effektivitet. IAS har også gjort en stor indsats for at fastsætte rammerne for resultatrevisioner og udvikle interne uddannelsesprogrammer for revisorer.

Disse første resultatrevisioner gav positive resultater, men understregede også behovet for:

· bedre forbindelser mellem generaldirektoraternes aktiviteter

· mere relevante resultatindikatorer for visse programmer

· bedre resultatmålinger i forbindelse med evalueringer.

I den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 foreslog Kommissionen radikale forenklinger og medtog i alle sektorprogrammer generelle og specifikke mål og nøgleresultatindikatorer med henblik på at forbedre resultatrapporteringen. Derudover kræver en standardbestemmelse om evaluering, at der udarbejdes en endelig evalueringsrapport om, hvorvidt programmets mål er blevet nået.

5.2. Kommissionens tjenestegrenes kontrolstrategier

IAS fortsatte med at arbejde hen imod at bistå Kommissionen med at opnå en mere positiv revisionserklæring ved at anlægge en effektiv og passende tilgang til risikoen for fejl i de underliggende transaktioner.

For at styrke kontrollen med den måde, hvorpå EU's forskningspolitik gennemføres, blev det i IAS' revision i 2011 af Kommissionens to forskningsrelaterede tjenester fremhævet, at der er behov for en fælles revisionsstrategi på forskningsområdet, som vedrører ikke mindre end otte tjenester i Kommissionen. Den tætte indbyrdes sammenhæng på forskningsområdet betyder, at der må være fælles støttemodtagere, og dette kræver en mere koordineret revisionsstrategi.

Hvad angår ekstern bistand, henstillede IAS, at tilsynet og kontrollen i forbindelse med forvaltningsproceduren for tilskud fra EUF øges i både Kommissionens hovedsæde og EU-delegationerne. Handlingsplanerne havde til formål at forbedre tilsynet med decentraliserede udgifter, navnlig ved at forbedre delegationernes rapportering, rationalisere kontrolprogrammerne og holde øje med kontrolaktiviteterne. Foranstaltningerne blev fundet passende, men de har endnu ikke båret frugt. Adskillelsen af opgaverne mellem Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten skaber nye risici, som det er nødvendigt at tage fat på.

IAS reviderede i 2010 kontrolstrategierne i de generaldirektorater, der tager sig af strukturfondene, og konkluderede, at de var på rette vej. Dette arbejde vil blive fortsat i 2012 på samhørighedsområdet ved hjælp af revisioner, der omfatter afslutning af den tidligere programmeringsperiode for EFRU, Samhørighedsfonden og ESF og gennemførelse af kontrol med programmeringsperioden 2007-2013 for at få rimelig sikkerhed for, at general­direktoraterne effektivt tager fat på problemet med den vedvarende høje fejlprocent.

5.3. Kommissionens forvaltning af store programmer på industriområdet

Efter at IAS havde revideret programmerne for de globale satellitbaserede navigationssystemer (GNSS), konkluderede den, at Kommissionen skal sikre, at den har kapacitet til at gennemføre så komplekse programmer, da der kræves kvalifikationer til at forvalte store projekter, som ikke uden videre kan findes internt. Det kræves også, at det fastlægges, hvem der på passende højt niveau har det forvaltningsmæssige ansvar, og at forvaltningsstrukturen er stabil.

Kommissionen reagerede straks for at løse ovennævnte problemer og vedtog i november et forslag til en ny forordning om etablering og drift af de europæiske satellitbaserede navigationssystemer, som skaber en ny ramme for finansieringen og forvaltningen af Egnos‑ og Galileo-programmerne for 2014-2020.

5.4. Kommissionens finansielle forvaltningsprocedurer

Opfølgningsrevisionerne af de finansielle forvaltningsprocedurer har vist, at der er sket store forbedringer de senere år, så IAS's konklusioner på dette område er positive. Der er stadig brug for at sikre, at kontrolrammen fortsat er robust trods presset på ressourcerne.

5.5. Kommissionens it-forvaltning

Foranlediget af IAS's henstillinger på it-området har Kommissionen taget en række initiativer såsom at oprette henholdsvis et ABM-styringsudvalg og it-styringsudvalg, en højtstående it-gruppe, en it-projektstyringsgruppe og en særlig it-arbejdsgruppe vedrørende kontorauto­matisering, som alt sammen har forbedret forvaltningspraksis på it-området. I 2010-2011 blev it-rationaliseringsprocessen indledt[9]. Med henblik herpå blev mange af Kommissionens it-systemer gennemgået og evalueret i 2011 med henblik på at begrænse antallet af lokale it-systemer og it-personale og at strømline de eksisterende systemer. Dette arbejder pågår i øjeblikket. Det er vigtigt, at alle beslutninger om at rationalisere baseres på en grundig og objektiv analyse af udgifter og fordele ved hver af de løsningsmodeller, der overvejes.

[1] Den revisions‑ og konsulentrapport, der forelå den 1. februar 2011, og revisionsskrivelsen om opdelingen af generaldirektorater, der forelå i marts 2011, var medtaget i beretningen for 2010 og er derfor ikke medtaget her. Rapporter, der blev udsendt i 2011, men som forelå inden 31. januar 2011, er på samme måde medtaget i beretningen for 2011.

[2] KOM(2011) 281 af 6.6.2012.

[3] IAS og de interne revisionsenheder.

[4] Herunder revisionsskrivelser.

[5] Af disse 25 henstillinger var der en, der blev fremsat i 2006 (se bemærkningerne i det vedlagte arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene).

[6] Yderligere oplysninger herom i afsnit 3.2.3.

[7] I 2010 blev GD JLS opdelt i GD HOME og GD JUST.

[8] Forvaltning af it lokalt i GD EMPL, sikkerheden i it-miljøet i forbindelse med udliciterede projekter i GD REGIO, forvaltning af s-TESTA-telekommunikationsinfrastrukturen og –tjenesterne i GD DIGIT og it-redskaber i Enterprise Europe Network i Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation.

[9] Med meddelelsen af 7. oktober 2010 fra Kommissær Maroš Šefčovič til Kommissionen med titlen "Getting the Best from IT in the Commission" blev henholdsvis ABM-styringsudvalget og it-styringsudvalget nedsat. Meddelelsen af 30. november 2011 fra Kommissær Maroš Šefčovič til Kommissionen om opfølgning af meddelelsen "Getting the Best from IT in the Commission" indeholdt forslag til Kommissionens it-rationaliseringsproces.