DA Den Europæiske Unions Tidende C 145/26

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2015/C 145/11)

Denne ansøgning giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»LIČKI KRUMPIR«

EU-nr.: HR-PGI-0005-01242 — 10.7.2014

BOB ( ) BGB ( X )

1. Betegnelse(r)

»Lički krumpir«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Lički krumpir« er kartoffelknolde beregnet til markedet for konsum. Knoldene har en diameter på mindst 35 mm og er aflangt-ovale.

Til fremstilling af »Lički krumpir« anvendes læggekartofler af sorterne Desiree, Bintje eller Victoria eller sorter med lignende egenskaber, og hvis tørstofindhold er mindst 19 %.

»Lički krumpir« har følgende organoleptiske egenskaber:

Kartoffelknoldens udseende: glat til ru skræl, med en gul til brun eller rødlig farve

Kødets farve: klar hvid til gul

Kødets tekstur: fin og finkornet

Kartoffelknoldens smag: melagtig smag, dvs. smuldrende eller tør grundet den store procentdel tørstof (højt stivelsesindhold). Kartoflen kan let blive overkogt og har en tydeligt fyldig smag.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Specifikke etaper i produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Følgende etaper i produktionen af »Lički krumpir« skal finde sted i det afgrænsede geografiske område, der er omhandlet i punkt 4: lægning, hypning og optagning af knoldene.

3.5. Særlige regler vedførende udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Før pakning sorteres »Lički krumpir« efter størrelse eller form, idet diameteren skal være mindst 35 mm, og renses for jordpartikler med en børste. For at sikre, at knolden beholder sit traditionelle udseende, skylles den ikke med vand.

»Lički krumpir« pakkes udelukkende i følgende emballage: jute, linned, net eller papirsposer eller emballage af de nævnte materialer. »Lički krumpir« markedsføres også uden emballage, da det var sådan kartoflerne traditionelt blev solgt på markederne.

3.6. Særlige mærkningsregler for det produkt, som betegnelsen henviser til

—

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Området, hvor »Lički krumpir« dyrkes, er det geografiske område Lika. Lika er en kontinental region i det sydvestlige Kroatien omgivet af høje bjergområder (Velebit mod syd og vest, Plješevica mod øst og Kapela mod nord).

Inden for denne naturlige ramme ligger der talrige karstsletter: Lipovo polje, Koreničko polje, Bijelo polje, Krbavsko polje, Lapačko polje, Dabarsko polje, Krasno polje, Vrhovinsko polje, Turanjsko polje, Homoljacko polje, Podlapačko polje, Krbavsko polje, Kosinjsko polje, Mazinsko polje, Gubavčevo polje, Bruvnopolje og Rudopolje, Veliko Popinsko polje og Malo Popinsko polje, Brezovačko polje, Srb-Suvajsko polje, Kosničko polje og Poljice, Brinjsko polje, Stajničko polje, Vodotečko polje og Križpolje, Gostovo polje, Ličko-jaseničko polje og Potpolje, Saborsko polje, Ličko polje og Gacko polje. De største af disse er Ličko polje og Gacko polje.

Området Lika, hvor ovennævnte karstsletter ligger, strækker sig over to administrative regioner. Størstedelen af området ligger i Lika-Senj amt, mens en mindre del ligger i Zadar amt. Området omfatter alle byer i Lika-Senj amt foruden byen Novalja og kommunen Gračac i Zadar amt. Dyrkningsområdet for »Lički krumpir« omfatter alle områder over 400 meters højde over havets overflade, dvs. byerne Gospić, Otočac og Senj samt kommunerne Brinje, Vrhovine, Plitvička jezera, Perušić, Udbina, Lovinac, Gračac, Donji Lapac og Karlobag.

5. Tilknytning til det geografiske område

Grundlaget for beskyttelsen af »Lički krumpir« er produktets kvalitet, som hidrører fra dyrkningsområdets særlige karakteristika, samt produktets ry.

I det geografiske område, der er omhandlet i punkt 4, indvirker klimaet på »Lički krumpirs« kvalitet. Klimaet giver den en særlig kvalitet og bevirker, at den adskiller sig fra kartofler, der dyrkes i andre områder. Det geografiske område Lika har bjergklima med en relativt kort dyrkningsperiode. På plateauerne og markerne er den gennemsnitlige temperatur i januar omkring -2 °C, og i løbet af årets første fem måneder falder minimumstemperaturen til under 0 °C. I juli er den gennemsnitlige temperatur på plateauerne 18 °C, men temperaturen falder i takt med den stigende højde.

De lavere middeldøgntemperaturer om vinteren og om sommeren gavner »Lički krumpirs« vækst, da det muliggør en intensiv fotosyntese, hvis endelige resultat er sukkersyntese. I Likaregionen bruges det akkumulerede sukker i planterne i mindre grad til at respirere og translokeres i stedet til kartoffelknolden, hvor det samler sig i form af polysaccharid-stivelse, som udgør størstedelen af kartoffelknoldens tørstof. Dette er i modsætning til områderne i lavlandet, hvor dag- og nattemperaturerne gennemgående er højere og planterne respirerer hurtigere ved de højere temperaturer, hvorved det syntetiserede sukker forbruges og derved lagres i mindre mængder i knolden.

Likas karstsletter er en væsentlig del af karsttopografien. De opstod ved tektoniske bevægelser og dissipation efterfulgt af aflejringer (i den pleistocæne periode), som dannede sletterne. Karstsletterne hører i den henseende til den kumulative tektoniske landskabsform. Landskabsformen indvirker på udviklingen af en gunstig jordbundsstruktur, overvejende med sandjord og lerholdig sandjord, der er rig på organisk materiale, som er særlig gunstigt for dyrkningen af »Lički krumpir«. Landskabsformen indvirker også på mikroklimaet, der har stor betydning for kvaliteten.

Indbyggerne i Lika har draget fordel af de gunstige naturlige betingelser og har en lang tradition for dyrkning af »Lički krumpir«. I 1760 kom kartoflen til området omkring den tidlige militærgrænse, et område der også omfattede Lika, fra andre egne af østrig-ungarske rige. (Vinko Mandekić, »Krumpir«, Zagreb 1923, s. 7). Grundet det geografiske område Likas karakteristika (bjergklimaet og jordbunden) lykkedes dyrkning af korn til brødfremstilling dårligt, og i det 18. århundrede, under det østrig-ungarske rige, blev kartoffeldyrkningen derfor udvidet. De landbrugsmæssige, klimatiske og jordbundsmæssige vilkår talte for at udvide kartoffeldyrkningen i Lika (»Lički krumpirs« dyrkningsområde), og da samme vilkår indvirkede negativt på dyrkningen af korn til brødfremstilling, blev kartoflen den væsentligste fødevare og erstattede i vid udstrækning brød.

På grund af den rolle og betydning, som »Lički krumpir« havde i ernæringen af indbyggerne i Lika, blev det også karakteristisk for de sorter, som blev avlet til fremstillingen af »Lički krumpir«, at de indeholdt en større procentdel af tørstof (mindst 19 %), og netop takket være det særlige klima i Lika er tørstofindholdet endnu mere udtalt. »Lički krumpir« har derfor en særlig melagtig smag og fyldighed.

Videnskabelige undersøgelser har vist, at kartofler af disse sorter, når de dyrkes med samme teknologi og i Lika (Brinje), har et højere indhold af tørstof (i gennemsnit 23,5-24,3 %), end når de dyrkes i Međimurje (Belica, Slovinska Kovačica), hvor tørstofindholdet i gennemsnit er 21,1-21,4 %. Resultaterne af forsøget viste, at den sort, der dyrkes i Brinje (Lika) har et væsentligt højere tørstofindhold, hvilket skyldes indflydelsen fra de klimatiske faktorer i dyrkningsområdet for »Lički krumpir«. De klimatiske faktorer giver også »Lički krumpir« en særlig karakter i forhold til kartofler af samme sort, der dyrkes i Belica (i Međimurje amt, der er Kroatiens væsentligste region for kartoffeldyrkning). Det højere tørstofindhold giver »Lički krumpir« en melagtig smag og fyldighed (videnskabelig undersøgelse foretaget af M. Poljak m.fl., Grafikon 4 og 5, 2001).

Vi finder også beviser for »Lički krumpirs« ry i avisartikler (Ličke novine, Državni arhiv Gospić, 1953, og Ličke novine, Državni arhiv Gospić, 1955). Heri beskrives traditionen for dyrkning af »Lički krumpir« i Lika takket være de gunstige klimatiske betingelser i det geografiske område, »Lički krumpirs« særlige kvalitet, som gør, at kartoflerne ikke koger ud, og det høje indhold af stivelse.

»Lički krumpir« har opnået stor popularitet blandt forbrugerne. Herom vidner også en spørgeskemaundersøgelse, der er gennemført blandt forbrugerne. Ved spørgeskemaundersøgelsen svarede 93 % af respondenterne, at de kendte »Lički krumpir«, og 74 % svarede, at de var villige til at betale en højere pris for »Lički krumpir«. Resultatet af spørgeskemaundersøgelsen viser også, at forbrugerne ved, at regionen Lika som det primære produktionsområde for »Lički krumpir« indvirker på produktets særlige kvalitet (uddrag af spørgeskemaundersøgelse, Miroslav Božić »Marketing Strategy and Quality Labels in Traditional Food Industry«, 2009-2010).

Foruden de naturlige faktorer, såsom gunstige klimatiske forhold der hænger sammen med højden over havet, og som fører til, at der ophobes et højt indhold af tørstof i »Lički krumpir«, hvorfor kartofler dyrket i dette geografiske område adskiller sig fra kartofler dyrket i andre områder, hidrører forbindelsen mellem »Lički krumpir« og det geografiske område Lika også fra det ry, som »Lički krumpir« har givet regionen. Herom vidner guidebogen »Vodič Hrvatske gastro ikone«, hvor et af de »kulinariske ikoner« fra Likaegnen er »Lički krumpir«. Forfatterens hensigt med bogen var at samle en række kulinariske ikoner fra hele Kroatien, og bogen viser tydeligt, hvilket ry »Lički krumpir« har givet det geografiske område, som den stammer fra. (Vodič Hrvatske gastro ikone, 2007).

Det ry, som vi ønsker at bevare ved at registrere »Lički krumpir«, fik produktet i begyndelsen af dette århundrede, da der blev afholdt kulinariske-kulturelle begivenheder i Lika, og disse afholdes stadig i dag. En af begivenhederne er »Dan Ličkog krumpira« (Lički krumpirs dag), som afholdes hvert år, og hvor de besøgende tilbydes »Lički krumpir« (Gastro manifestacija Dan »Ličkog krumpira«, 2014). »Lički krumpir« er også en del af Likas kulturarv, hvilket ses af, at kartoflen besynges i talrige folkesange (Bilag, Nikola Matijević, »Lički Grudobran« Zagreb, 1940, s. 62).

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/LICKI%20KRUMPIR/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.