Bruxelles, den 2.2.2005

SEK(2005) 147 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997

om Polens opdaterede konvergensprogram, 2004-2007

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], fastsætter, at ikke deltagende medlemsstater, dvs. dem, der ikke har indført den fælles valuta, skal forelægge konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen. I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skal Rådet undersøge hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det ved traktatens artikel 114 nedsatte udvalg (Det Økonomiske og Finansielle Udvalg). På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg skal Rådet afgive en udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede konvergensprogrammer, der også kan undersøges af Rådet efter samme procedurer.

De medlemsstater, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, deltager ikke i den fælles valuta, men skal med tiden opfylde konvergenskriterierne, herunder kriteriet om holdbare offentlige finanser, for at kunne indføre euroen. Eftersom underskuddet på de offentlige finanser i Polen udgjorde 3,9 % af BNP i 2003, fastslog Rådet den 5. juli 2004, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Polen, og henstillede, at det blev korrigeret senest i 2007 i overensstemmelse med konvergensprogrammet fra maj 2004. Polen blev især opfordret til beslutsomt at træffe de foranstaltninger, der var redegjort for i konvergensprogrammet fra maj, herunder især dem, der var indeholdt i den såkaldte Hausner-plan . Det blev henstillet til de polske myndigheder, at de i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten senest den 5. november 2004 skulle tage effektive skridt til at gennemføre de foranstaltninger, der var nødvendige for at nå målet for underskuddet i 2005. De polske myndigheder blev endvidere opfordret til at benytte eventuelle ekstraindtægter til at mindske det offentlige underskud og bremse stigningen i gældskvoten. I en meddelelse af 22. december 2004 fastslog Kommissionen, at den polske regering havde truffet virkningsfulde foranstaltninger for at opfylde sit underskudsmål for 2005[2].

De medlemsstater, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, forpligtede sig til at forelægge konvergensprogrammer inden den 15. maj 2004 og en første opdatering heraf inden udgangen af 2004. Polens første konvergensprogram, der dækkede perioden 2000-2007, blev forelagt den 17. maj 2004 og vurderet af Rådet den 5. juli 2004. Polen forelagde en opdatering af sit konvergensprogram den 1. december 2004. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af dette opdaterede program, hvor der er taget hensyn til resultaterne af Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004, adfærdskodeksen[3], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output, henstillingerne i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for perioden 2003-2005 samt principperne i Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om bedre samordning af finanspolitikken[4]. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:

- Polen forelagde Kommissionen sit opdaterede konvergensprogram for perioden 2004-2007 den 1. december 2004 efter regeringens godkendelse heraf den 30. november 2004. I dokumentet indgår de foranstaltninger, der blev bebudet i 2005-budgettet, og der trækkes på regeringens "program for rationalisering og mindskelse af de offentlige udgifter" (den såkaldte Hausner-plan ), der blev vedtaget i januar 2004. Programmet opfylder delvis datakravene i adfærdskodeksen vedrørende stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, og det følger ENS95-standarderne. Kvaliteten af ENS95-dataene om sammensætningen af de offentlige indtægter og udgifter lever ikke helt op til den statistiske standard forbundet med ENS95. Polen opfordres derfor til at sikre, at datakravene respekteres.

- I det makroøkonomiske scenario, der præsenteres i programmet, forventes et fald i den reale BNP-vækst fra 5,7 % i 2004 til 5,0 % i 2005 og 4,8 % i 2006, hvorefter den igen skulle stige til 5,6 % i 2007. I hele prognoseperioden vil væksten blive drevet af den indenlandske efterspørgsel, mens nettoeksportens bidrag til væksten forventes at blive negativ fra og med 2005. Det makroøkonomiske scenario frem til 2006 er plausibelt og ligger tæt på Kommissionens prognose fra efteråret 2004, skønt der i henhold til sidstnævnte forventes en noget lavere BNP-vækst i 2006. Programmets forventninger til væksten i det sidste år af programperioden forekommer til gengæld at være lidt for optimistiske. Den fremskrevne acceleration i BNP-væksten afspejler optimistiske antagelser med hensyn til væksten i såvel det potentielle output som den indenlandske efterspørgsel. I programmet går de polske myndigheder især ud fra, at den potentielle vækst vil blive styrket fra 3,6 % i 2004 til 4,7 % i 2007 (i henhold til beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene), hvilket vil resultere i et outputgab på over 2 % ved udgangen af programperioden. Dette antyder, at prispresset kunne blive stærkere end forventet i programmet.

- I 2004 har inflationen i Polen været stigende fra det meget lave niveau, der blev konstateret i 2003, om end stigningstakten har været aftagende på det seneste. Den kraftige inflationsstigning mellem april og august 2004 skyldtes først og fremmest en række midlertidige faktorer (fødevare- og oliepriser, skatteforhøjelser forbundet med EU-tiltrædelsen), mens de fortsat moderate lønstigninger og en stærkere zloty bidrager til at understøtte forventningerne om en aftagende inflation i 2005. Zlotykursen steg kraftigt i det meste af 2004 og har vundet omkring 13 % i værdi i forhold til euroen siden december 2003. I effektive termer, både nominelle og reale, steg zlotykursen også med mere end 10 % i 2004 (fra ultimo fjerde kvartal til ultimo fjerde kvartal). Forskellen mellem afkastet af benchmark-obligationer i henholdsvis Polen og euroområdet voksede mellem midten af 2003 og midten af 2004 på grund af investorernes bekymringer med hensyn til styringen af den økonomiske politik, men forskellen er igen blevet indsnævret de seneste måneder og lå ved årets udgang på omkring 200 basispoint. Der regnes ikke med ændringer af den aktuelle penge- og valutapolitik, der bygger på direkte inflationsmål kombineret med flydende vekselkurser.

- Den budgetstrategi, der ligger til grund for det opdaterede program, tager sigte på at reducere det offentlige underskud til under 3 % af BNP i 2007 og fastholde gældskvoten på under 60 % af BNP. I henhold til opdateringen forventes underskuddet gradvist at falde til 2,2 % af BNP i 2007 fra 5,4 % af BNP i 2004. De åbne pensionsfonde (med en årlig virkning på skønsmæssigt 1,5 % af BNP) medregnes til den offentlige sektor i overensstemmelse med den overgangsordning, som Eurostat har indført. Sammenlignet med det foregående program består den mest signifikante forskel i opjusteringen af målet for det offentlige underskud i 2007 med 0,7 procentpoint af BNP trods den forventede stigning i den økonomiske vækst. Konsolideringen af de offentlige finanser vil følge af gennemførelsen af et omfattende antal foranstaltninger, der er beskrevet i Hausner-planen , der, hvis den implementeres fuldt ud, skønnes at få en budgetmæssig virkning på 4,7 % af BNP i perioden 2005-2007 (nedjusteret med 0,6 % i forhold til det oprindelige konvergensprogram).

- Den planlagte reduktion af det samlede underskud mellem 2004 og 2007 er mindre ambitiøs end i konvergensprogrammet fra maj og udgør nu 3,2 i stedet for 4,2 procentpoint. Der knytter sig mange risikoelementer til den planlagte konsolideringsstrategi. Der er allerede nu tegn på, at gennemførelsen af de planlagte foranstaltninger i Hausner-planen , som blev beskrevet i vurderingen fra maj 2004, vil blive forsinket eller ufuldstændig. Der hersker stadig usikkerhed omkring implementeringen af de resterende foranstaltninger, der blev bebudet i 2005-budgettet, men som nødvendiggør lovgivningsmæssige tiltag. Trods parlamentets afvisning af to vigtige foranstaltninger er underskudsmålene forblevet uændret. Næsten halvdelen af de ekstraindtægter og besparelser, der er beskrevet i opdateringen, er uspecificeret. Eventualforpligtelser udgør et supplerende risikoelement for de offentlige finansers holdbarhed. Opfyldelsen af underskudsmålene vil også være betinget af, at den forventede høje BNP-vækst rent faktisk bliver en realitet i hele programperioden. Desuden henregnes den finansierede pensionsordning fortsat til den offentlige sektor. Med en ændring af klassifikationen i 2007 vil de årlige offentlige underskud blive opjusteret med 1,5 procentpoint. Hvis der ikke gennemføres yderligere besparelser, er der ikke sikkerhed for, at de polske myndigheder vil kunne efterkomme Rådets henstilling til dem om at reducere underskuddet til under 3 % i det sidste programår, når der tages udgangspunkt i det nye 2007-underskudsmål på 2,2 % af BNP. Baseret på denne risikovurdering kunne budgetresultatet blive dårligere end det, som fremskrivningerne antyder.

- Den offentlige gældskvote forventes at stige med i alt 2,6 procentpoint mellem 2004 og 2006 og at toppe ved 48 % af BNP ved udgangen af 2006, før den igen falder med 0,8 procentpoint i 2007. Kommissionens prognoser fra efteråret 2004 tegner et mindre favorabelt billede af udviklingen i den offentlige gæld. Når de åbne pensionsfonde fraregnes den offentlige sektor i overensstemmelse med Eurostats afgørelse vil tallet for den offentlige gæld blive forøget med omkring 6 procentpoint i gennemsnit hvert år i perioden 2005-2007. Selv med denne ændring vil gældskvoten dog forblive under 60 % af BNP. Prognosen for den offentlige gæld i 2004 er blevet nedjusteret med omkring 3 procentpoint sammenlignet med programmet fra maj, hovedsagelig som følge af en kraftigere nominel BNP-vækst end forventet og effekten af nye værdiansættelser efter apprecieringen af den polske zloty. I resten af programperioden vil en forbedring af den primære saldo og en stor nominel vækstdividende til en vis grad udligne den gældsforøgende nettovirkning af stock/flow-tilpasningen, der til en vis grad afspejler forudfinansieringen af EU-midler. Den planlagte nedbremsning af stigningen i den offentlige gældskvote, som i sidste ende skulle vende og bevæge sig i modsat retning, er også betinget af betydelige privatiseringsindtægter. Eventualforpligtelserne kan også bringe den planlagte nedbringelse af den offentlige gæld i fare. Statsgarantierne beløb sig til 3,9 % ved udgangen af 2004, og dette tal forventes at stige i de kommende år. Desuden fortsætter sundhedsvæsenets gæld med at vokse, og der er stigende forventninger om, at regeringen vil skride ind med en redningsplan.

- Opdateringen gennemgår kun ganske kort Hausner-planens foranstaltninger til begrænsning af de sociale udgifter og forbedring af forvaltningen af de offentlige udgifter. Den tilpasningskurs, der beskrives i programmet, er i høj grad afhængig af, at den planlagte socialreform gennemføres fuldt ud. Opdateringen supplerer maj-konvergensprogrammet, der gennemgik de fleste af foranstaltningerne, med en række skøn over de budgetmæssige følger af disse foranstaltninger. Disse reformer vil ikke blot være gunstige for det offentlige budget, men også bane vej for en formindskelse af den høje skattekile, der er en væsentlig hindring for jobskabelsen og begrænser arbejdsudbuddet. Reformerne skal også bidrage til at reducere den forholdsvis høje andel af lovbestemte offentlige udgifter. Takket være den offentlige finansreform og rationaliseringen af de offentlige udgifter forventes de obligatoriske (dvs. lovbestemte) udgifters andel af de samlede udgifter at falde fra 42,5 % i 2003 til 39,3 % i 2007.

- Det opdaterede program indeholder ingen budgetfremskrivninger, der rækker ud over 2020, og det er derfor meget vanskeligt at vurdere de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i Polen, da hovedparten af de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring kan forventes at manifestere sig efter 2020. Med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger er der imidlertid visse risici, som ikke kan udelukkes. Der hersker fortsat stor usikkerhed med hensyn til budgeteffekten af de politikker, der tager sigte på at forbedre den langfristede budgetudvikling.

- Mens den strategi, der skitseres i programmet, især står og falder med følgerne af pensionsreformen og den nødvendige budgetkonsolidering på mellemlang sigt, vil der i fremtiden være behov for at gennemføre yderligere reformer for at forbedre den polske økonomis evne til at håndtere den stigende ældrekvote. En vellykket gennemførelse af de planlagte foranstaltninger, en nøje overvågning af udviklingen i eventualforpligtelser og en resolut gennemførelse af den planlagte budgetkonsolidering på mellemlang sigt skulle således bidrage til at skabe en holdbar position på længere sigt.

- Alt i alt er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, delvis i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser. På den ene side er programmet i tråd med Rådets henstilling om at begrænse det offentlige underskud, og begrænsningen er baseret på gennemførelsen af Hausner-planen . På den anden side indeholder programmet ingen konkrete initiativer, der kan sikre holdbare offentlige finanser på lang sigt og bremse stigningen i antallet af eventualforpligtelser.

- På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, vil det være hensigtsmæssigt for Polen at styrke den finanspolitiske tilpasning og sænke målet for underskuddet i 2007. Med det formål at sænke underskuddet til under 3 % af BNP i 2007 på troværdig og holdbar vis bør de polske myndigheder sikre, at de foranstaltninger, der er indeholdt i Hausner-planen , gennemføres til fulde, og træffe supplerende foranstaltninger til konsolidering af de offentlige finanser. Hvis de risici, der knytter sig til implementeringen af foranstaltningerne, manifesterer sig i virkeligheden, bør der gøres en ekstra indsats for at introducere alternative foranstaltninger. Polen bør endvidere opfordres til at tackle problemet med det stigende antal eventualforpligtelser.

På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Polens opdaterede konvergensprogram og fremsender den til Rådet.

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997

om Polens opdaterede konvergensprogram, 2004-2007

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Polens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder delvis datakravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Kvaliteten af ENS95-dataene om sammensætningen af de offentlige indtægter og udgifter lever ikke helt op til den statistiske standard forbundet med ENS95. Programmet afviger også fra datakravene vedrørende de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. Polen opfordres derfor til at sikre, at datakravene overholdes.

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at falde fra 5,7 % i 2004 til i gennemsnit 4,9 % i 2005 og 2006, før den igen stiger til 5,6 % i 2007. Vurderet med udgangspunkt i de oplysninger, der foreligger på nuværende tidspunkt, synes dette scenario at afspejle nogle forholdsvis favorable vækstantagelser. Hvis vækstfremskrivningerne for 2005 og 2006 er plausible, synes forventningerne til væksten i det sidste år af programperioden til gengæld at være lidt for optimistiske. Navnlig den fremskrevne acceleration i BNP-væksten i 2007 afspejler optimistiske antagelser med hensyn til væksten i såvel det potentielle output som den indenlandske efterspørgsel. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også optimistiske.

Den 5. juli 2004 vedtog Rådet en beslutning om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Polen, og henstillede til Polen at bringe denne situation til ophør senest i 2007. Den budgetstrategi, der ligger til grund for det opdaterede program, tager sigte på at reducere det offentlige underskud til under 3 % af BNP i 2007 og fastholde gældskvoten på under 60 % af BNP. I henhold til opdateringen forventes underskuddet gradvist at falde til 2,2 % af BNP i 2007 fra 5,4 % af BNP i 2004 inkl. overskuddet i de åbne pensionsfonde (med en årlig virkning på skønsmæssigt 1,5 % af BNP). Sammenlignet med det foregående program består den mest signifikante forskel i opjusteringen af målet for det offentlige underskud i 2007 med 0,7 procentpoint af BNP trods den forventede stigning i den økonomiske vækst.

Konsolideringen af de offentlige finanser i perioden 2005-2007 vil følge af gennemførelsen af et omfattende antal foranstaltninger, der er beskrevet i Hausner-planen , der, hvis den implementeres fuldt ud, skønnes at få en budgetmæssig virkning på i alt 4,7 % af BNP (nedjusteret med 0,6 % i forhold til det oprindelige konvergensprogram). Samtidig gennemføres der et omfattende offentligt investeringsprogram, der løfter de offentlige investeringer fra 3,4 % af BNP i 2003 til i gennemsnit 4,1 % i programperioden som helhed mod et EU-gennemsnit på 2,4 % af BNP i 2004.

Det optræder en klar risiko for, at budgetresultatet kan blive dårligere end det, som programmets fremskrivninger antyder. Der er allerede nu tegn på, at gennemførelsen af de planlagte foranstaltninger i Hausner-planen , som blev beskrevet i vurderingen fra maj 2004, vil blive forsinket eller ufuldstændig. Der hersker stadig usikkerhed omkring implementeringen af de resterende foranstaltninger, der blev bebudet i 2005-budgettet, men som nødvendiggør lovgivningsmæssige tiltag. Trods parlamentets afvisning af to vigtige foranstaltninger er underskudsmålene forblevet uændret. Næsten halvdelen af de ekstraindtægter og besparelser, der er beskrevet i opdateringen, er uspecificeret. Eventualforpligtelser udgør et supplerende risikoelement for de offentlige finansers holdbarhed. Opfyldelsen af underskudsmålene vil også være betinget af, at den forventede høje BNP-vækst rent faktisk bliver en realitet i hele programperioden. Desuden henregnes den finansierede pensionsordning fortsat til den offentlige sektor i overensstemmelse med den overgangsordning, som Eurostat har indført. Med en ændring af klassifikationen i 2007 vil de årlige offentlige underskud blive opjusteret med 1,5 procentpoint. Hvis der ikke gennemføres yderligere besparelser, er der ikke sikkerhed for, at de polske myndigheder vil kunne efterkomme Rådets henstilling til dem om at reducere underskuddet til under 3 % i det sidste programår, når der tages udgangspunkt i det nye 2007-underskudsmål på 2,2 % af BNP.

Baseret på denne risikovurdering forekommer den finanspolitiske linje, der beskrives i programmet, utilstrækkelig til at reducere underskuddet til under 3 % af BNP i 2007, og der kan blive behov for supplerende foranstaltninger oven i den Hausner-plan , der er beskrevet i det opdaterede program.

Den offentlige gældskvote skønnes at være steget til 45,9 % af BNP i 2004, men ligger fortsat under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes det, at gældskvoten vil vokse med i alt 1,8 procentpoint i perioden 2004-2007, og at stigningen først vil standse i det sidste programår.

Det opdaterede program indeholder ingen budgetfremskrivninger, der rækker ud over 2020, og det er derfor vanskeligt at vurdere de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt i Polen, da hovedparten af de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring kan forventes at manifestere sig efter 2020. Med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger er der imidlertid visse risici, som ikke kan udelukkes. Der hersker fortsat stor usikkerhed med hensyn til budgeteffekten af de politikker, der tager sigte på at forbedre den langfristede budgetudvikling. Mens den strategi, der skitseres i programmet, især står og falder med følgerne af pensionsreformen og den nødvendige budgetkonsolidering på mellemlang sigt, vil der i fremtiden være behov for at gennemføre yderligere reformer for at forbedre den polske økonomis evne til at håndtere den stigende ældrekvote. En vellykket gennemførelse af de planlagte foranstaltninger, en nøje overvågning af udviklingen i eventualforpligtelser og en resolut gennemførelse af den planlagte budgetkonsolidering på mellemlang sigt skulle således bidrage til at skabe en holdbar position på længere sigt.

Alt i alt er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, delvis i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser. På den ene side er programmet i tråd med Rådets henstilling om at begrænse det offentlige underskud, og begrænsningen er baseret på gennemførelsen af Hausner-planen . På den anden side indeholder programmet ingen konkrete initiativer, der kan sikre holdbare offentlige finanser på lang sigt, navnlig ved at begrænse stigningen i antallet af eventualforpligtelser.

* * *

På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, er Rådet af den opfattelse, at Polen bør

(i) styrke den finanspolitiske tilpasning og sænke målet for underskuddet i 2007

(ii) sikre, at Hausner-planens strukturelle foranstaltninger gennemføres fuldt ud, og gøre en ekstra indsats for at introducere alternative foranstaltninger, hvis de risici, der knytter sig til implementeringen af foranstaltningerne, manifesterer sig i virkeligheden, og

(iii) søge at løse problemet med det stigende antal eventualforpligtelser.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Realt BNP (%-ændring) | KP dec. 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 |

KOM okt. 2004 | 5,8 | 4,9 | 4,5 | - |

KP maj 2004 | 5,0 | 5,0 | 5,6 | 5,6 |

HICP-inflation (%) | KP dec. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,7 | 2,5 |

KOM okt. 2004 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | - |

KP maj 2004 | 2,2 | 2,8 | <3 | <3 |

Offentlig saldo (% af BNP) | KP dec. 2004 | -5,4 | -3,9 | -3,2 | -2,2 |

KOM okt. 2004 | -5,6 | -4,1 | -3,1 | - |

KP maj 2004 | -5,7 | -4,2 | -3,3 | -1,5 |

Primær saldo (% af BNP) | KP dec. 2004 | -2,6 | -1,3 | -0,5 | 0,4 |

KOM okt. 2004 | -2,5 | -1,0 | -0,0 | - |

KP maj 2004 | -2,8 | -1,1 | -0,3 | 1,3 |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP dec. 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 |

KOM okt. 2004 | 47,7 | 49,8 | 49,3 | - |

KP maj 2004 | 49,0 | 51,9 | 52,7 | 52,3 |

Kilder: Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM). |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] SEK(2004) 1630 endelig af 22. december 2004.

[3] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, dokument EFC/ECFIN/404/01–REV 1 af 27.6.2001, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.

[4] KOM(2002) 668 endelig af 27.11.2002.

[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.