DA    DA DA 
 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 3.12.2008 
SEK(2008) 2945 
ARBEJDSDOKUMENT FOR KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
der ledsager  
 
Forslag til  
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
 
om fastlæggelse af minimumsstandard er for modtagelse af asylansøgere i 
medlemsstaterne  
  
Resumé af konsekvensanalysen  
  
{KOM(2008) 815 endelig} 
{SEK(2008) 2944} 
 
 
DA 2   DA 1. INDLEDNING  
Vedtagelsen af forslaget om ændring af Rå dets direktiv 2003/9/EF om fastlæggelse af 
minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne, i det følgende benævnt "direktivet om modtagelsesforhold" , indgik i Kommissionens arbejdsprogram for 
2008
1 som et af dens strategiske initiativer. 
Som led i forberedelsen af anden fase af asyllovgivningen, jf. Haagprogrammet2, begyndte 
Kommissionen evalueringen af de resultater, der var opnået i første fase af etableringen af det 
fælles europæiske asylsystem, herunder bl.a . spørgsmålet om modtagelsesforhold for 
asylansøgere.  
I den forbindelse offentliggjorde Kommi ssionen en rapport af 26. november 20073 (i det 
følgende benævnt " evalueringsrapporten ") om medlemsstaternes gennemførelse og 
anvendelse af direktivet, hvori de n beskrev de områder, hvor der var behov for at præcisere 
gældende bestemmelser og/eller for yderlig ere harmonisering. Derudover offentliggjorde 
Kommissionen i juni 2007 en grønbog  for at konsultere berørte pa rter om de muligheder, der 
var for at forme anden fase af det fælles europæiske asylsystem, også med hensyn til modtagelsen af asylansøgere. Endelig blev  der holdt en række ekspertmøder med 
medlemsstater, UNHCR, ngo'er og akademikere for at vælge de vigtigste områder, som skal 
behandles i anden fase af asyllovgivningen.  
De spørgsmål, der blev rejst, og de forslag, der blev fremsat i løbet af høringen, har dannet 
grundlag for udarbejdelsen af denne konsekvensanalyse.  
2. D
EN AKTUELLE SITUATION OG PROBLEMER  
Følgende problemer er blevet indkredset, for så vidt angår modtagelsesforhold for 
asylansøgere: 
• Direktivet om modtagelsesfor hold sikrer ikke altid tilstrækkeligt høje standarder for 
behandlingen af asylansøgere, navnlig med hensyn til: 
– adgang til arbejdsmarkedet 
– niveau og art af materielle modtagelsesforhold 
– hensyntagen til sårbare personers behov 
– frihedsberøvelse 
– direktivets anvendelsesområde. 
• Det kan føre til forskelsbehandling, at der er forskellige standarder for behandlingen af 
sårbare asylansøgere og sårbare statsborger.  
• Manglen på harmoniserede modtagelsesfor hold kan øge asylan søgernes sekundære 
bevægelser, hvilket ligger et urimeligt pres  på de nationale ad ministrationer og på 
asylansøgerne selv. 
                                                 
1 KOM(2007) 640. 
2 Haagprogrammet: styrkelse af frihed, sikkerhed og retfærdighed i Den Europæiske Union, vedtaget den 
5. november 2004. 
3 KOM(2007) 745. 
 
 
DA 3   DA Konsekvensanalysen ser dernæst på, hvordan si tuationen vil kunne udvikl e sig, hvis der intet 
gøres på EU-plan, og konklusionen er, at de n uværende problemer vil forblive uløste, og at 
der i høj grad er behov for en indsats på EU-plan.  
3. POLITISKE MÅLSÆTNINGER  
De generelle målsætninger  i anden fase af det fælles europæiske asylsystem, for så vidt 
angår direktivet om modtagelse sforhold, er at sikre højere st andarder for behandlingen af 
personer, der har brug for international beskyt telse, og at begrænse asylansøgeres sekundære 
bevægelser. 
Det nye direktiv skal især sikre, at følgende målsætninger opfyldes: I) Det skal være lettere at få adgang til arbejdsmarkedet II) Der skal sikres rimelige standard er for materielle modtagelsesforhold 
III) Sårbare gruppers behov skal tilgodeses IV) Det skal sikres, at frihedsberøvels e kun benyttes undtagelsesvist, og at 
frihedsberøvede asylansøgere har større retlige garantier 
V) Direktivets anvendelsesområ de skal præciseres nøje. 
4. L
ØSNINGSMODELLER  
I konsekvensanalysen foreslås særskilte løsni ngsmodeller for de enkelte målsætninger, fordi 
ovennævnte målsætninger er af meget forskellig karakter. Den foretrukne løsningsmodel er en 
kombination af de foretrukne løsnin ger for de enkelte målsætninger.  
4.1. Status quo  
Det gældende regelkompleks forbliver uæ ndret, og igangværende foranstaltninger i 
medlemsstaterne videreføres.  
Kommissionen overvåger fortsat gennemførelsen  af direktivet om modtagelsesforhold.  
4.2. Den foretrukne løsningsmodel 
Da de foreslåede løsningsmodeller er meget komplekse, indeholder dette resumé kun 
hovedelementerne i den foretrukne løsningsmode l. Den foretrukne løsningsmodel består af 
både lovgivningsmæssige tiltag  og tiltag, som går ud på at  fremme medlemsstaternes 
praktiske samarbejde . 
Med hensyn til: 
• direktivets anvendelsesområde  sikrer den foretrukne løsningsmodel: 
– at det præciseres, at direktivet anvendes på  alle former for asylprocedurer (herunder 
Dublinproceduren) og på alle geografiske om råder og faciliteter, hvor asylansøgere 
indkvarteres (herunder, nå r de frihedsberøves) 
– at ansøgere om subsidiær beskyttelse omfattes.  
• adgang til arbejdsmarkedet  sikrer den foretrukne løsningsmodel: 
– at tidsfristen for adgang til beskæftigelse afkortes 
 
 
DA 4   DA – at det forbydes at indføre betingelser på ar bejdsmarkedet på nationalt plan, som kan stå i 
vejen for asylansøgeres ret til beskæftigelse. 
Den foretrukne løsningsmodel for praktisk samarbejde, som supplerer de foretrukne 
lovgivningsmæssige tiltag, omfatter udveksling af bedste praksis, inden for rammerne af 
Eurasil, vedrørende arbejdskraftsrestriktione r for at fremme adgangen til beskæftigelse; 
medlemsstater, som har tradition for ikke at kr æve arbejdstilladelse og/eller for at tillade 
øjeblikkelig adgang til beskæftigelse, kan f. eks. sammenholdes med medlemsstater, som 
stiller strengere kr av på området.  
• frihedsberøvelse af asylansøgere  sikrer den foretrukne løsningsmodel: 
– at det tilstræbes at undgå frihedsberøvel se, som kun bør anvendes i undtagelsestilfælde 
– at der indføres en række pr oceduremæssige garantier for frihedsberøvede asylansøgere, 
såsom retten til at blive underrettet om begrundelsen for frih edsberøvelse og om 
mulighederne for at prøve afgørelsen om frihedsberøvelse ved en national domstol 
– at der i betingelserne for frihedsberøvelse ta ges hensyn til den vanske lige situation, som 
den pågældende person med særlige behov befi nder sig i, navnlig i forbindelse med børn 
og ofre for tortur  
– at mindreårige ikke frihedsberøves, medmi ndre det er i deres egen interesse, og at 
frihedsberøvelse af uledsagede mindreårige ikke tillades 
– at der indføres et system med regelmæssi g kontrol for at overvåge frihedsberøvelse. 
Den foretrukne løsningsmodel for praktisk samarbejde, som supplerer de foretrukne 
lovgivningsmæssige tiltag, omfatter udveksling af bedste praksis, inden for rammerne af 
Eurasil, mellem de medlemsstater, der anvende r andre løsninger end fr ihedsberøvelse (f.eks. 
økonomiske garantier og kautionister).  
• materielle modtagelsesforhold  sikrer den foretrukne løsningsmodel:  
– at der anlægges en kvantitativ tilgang med hensyn til princippet om "passende materielle 
modtagelsesforhold", idet der indføres en benchmark, nemlig minimumsniveauet af den 
sociale bistand, der ydes til statsborgere 
– at medlemsstater pålægges et rapporteringskrav for at kontrollere bl.a. størrelsen af bistand 
til asylansøgere  
– at de nationale myndigheders inddragelse eller indskrænkning af modtagelsesforhold er i 
overensstemmelse med princippet om passende levestandard, og at sådanne afgørelser kan 
appelleres.  
Den foretrukne løsningsmodel for praktisk samarbejde, som supplerer de foretrukne 
lovgivningsmæssige tiltag, omfatter udveksling af bedste praksis, inden for rammerne af 
Eurasil, for at sikre højere st andarder for de materielle modt agelsesforhold under hensyntagen 
til medlemsstatens modtagelseskapacitet; navnlig kan der udveksles idéer til, hvordan 
modtagelsescentrene bedre kan tilgodese asylansøgeres behov, el ler hvordan man sikrer, at 
indkvarteringsfaciliteterne indre ttes, således at der tages hens yn til alder, køn samt retten til 
privatliv og familieliv.  
• personer med særlige behov  sikrer den foretrukne løsningsmodel: 
– at der indføres ordninger til at identif icere særlige behov og til om nødvendigt at 
kontrollere individuelle sager 
 
 
DA 5   DA – at det bliver lettere for mindreå rige at få adgang til uddannelse 
– at medlemsstaterne forpligtes til at  forebygge kønsrelate ret kriminalitet i 
indkvarteringscentrene 
– at betydningen af grundlæ ggende begreber i det nuværend e direktiv, såsom "nødvendig 
lægebehandling eller anden form for behandl ing" og "absolut behandling af sygdomme" 
præciseres 
– at det bliver en forpligtelse at sørge for, at personale, so m beskæftiger sig med ofre for 
tortur eller voldtægt, får den rette uddannelse. 
Den foretrukne løsningsmodel for praktisk samarbejde, som supplerer de foretrukne 
lovgivningsmæssige tiltag, indebærer: 
– løbende udveksling af bedste praksis, inden fo r rammerne af Eurasil, for så vidt angår 
behandling af sårbare grupper, navnlig for at si kre, at særlige behov identificeres hurtigst 
muligt, at der om nødvendigt er adgang til de n rette behandling, og at det personale, som 
beskæftiger sig med sårbare gr upper, får den fornødne uddannelse 
– praktisk samarbejde inden for rammerne af Eu rasil, som kunne bidrage til vedtagelse af en 
EU-håndbog om bedste praksis på EU-plan vedrørende uddannelse af personale med 
kontakt til sårbare grupper, re tningslinjer for identifikation af særlige behov, indkvartering 
af sårbare personer osv.  
De største fordele  ved den foretrukne løsning er: 
• at den sikrer højere standarder  for behandlingen af asylansøgere (lettere adgang til 
arbejdsmarkedet, proceduremæssige garantie r for frihedsberøvede, højere standarder for 
behandlingen af sårbare grupper osv.) i overe nsstemmelse med folkeretten, navnlig FN-
konventionen om barnets rettigheder og EU's charter for grundlæggende rettigheder  
• at der opnås en yderligere harmonisering  af modtagelsesforholdene ved hjælp af 
lovgivning og ved hjælp af større praktisk  samarbejde, og derved skabes samme 
behandlingsstandarder i hele EU og en  bred tilgang til modtagelsesforhold. 
Med hensyn til hovedvirkningerne:  
• vil højere modtagelsesstandarder samlet set ha ve en positiv virkning for asylansøgerne 
med hensyn til respekten for deres grundlæggende  rettigheder. Navnlig vil retten til fri 
bevægelighed blive styrket ved at fast slå, at frihedsber øvelse kun bør ske i 
undtagelsestilfælde, og at uledsa gede mindreårige ikke frihedsb erøves; det at asylansøgere 
får lettere adgang til arbejdsmarkedet, vil gøre dem mere uafhængige og fremme deres integration i værtsmedlemsstaten; sårbare grupper vil blive bedre stillet, idet det sikres, at 
deres behov hurtigt fastslås, og de får adgang til den fornødne beha ndling; endelig kan 
udveksling af bedste praksis og ve dtagelse af retningslinjer i nden for de relevante områder 
af modtagelsesforhold vise sig at være et meget nyttigt midde l til at sikre, at de højest 
mulige standarder anvendes over alt i EU  
• kunne de foreslåede foranstaltni nger bidrage til at mindske se kundære bevægelser, idet der 
etableres mere ensartede behandlingsstanda rder i hele EU, navnlig med hensyn til 
frihedsberøvelse, materielle modtagelsesf orhold og adgang til arbejdsmarkedet. Det 
praktiske samarbejde ville og så bidrage til at etablere en fælles praksis vedrørende 
modtagelsen af asylansøgere, navnlig for så vidt angår behandling af sårbare grupper ved 
 
 
DA 6   DA hjælp af vedtagelsen af en EU-håndbog med de bedste procedurer og politikker, som 
anvendes i alle medlemsstater.  
Med hensyn til den finansielle gennemførlighed: 
• ville der skulle gøres en ekstra finansiel i ndsats for at overholde det nye direktiv med 
hensyn til: 
– materielle modtagelsesforhold fo r at tilpasse medlemsstaterne s politik til de  benchmarks, 
der sættes i det nye direktiv 
– behandling af sårbare personer for på nationalt plan at få etableret mekanismer til at fastslå 
særlige behov 
– at sikre, at sårbare pers oner får adgang til lægebehandl ing på samme vilkår som 
statsborgere 
• kunne den påtænkte indsats for at afkorte fris ten for adgang til arbejdsmarkedet betyde 
besparelser for medlemsstaterne. Asylansøge rne kunne derved blive mere uafhængige, 
hvorved ekstra bistand til underhold ville kunne  undgås. De ville endvidere bidrage til 
medlemsstaternes skatteordning i form  af beskatning af arbejdskraft 
• ville det forhold, at frihedsberøvelse kun anvend es undtagelsesvist, betyde besparelser for 
medlemsstaterne; på grund af det høje antal ansatte i centre for frihedsberøvede, som er 
nødvendigt for at opfylde sikkerhed skravene, kunne fremgangsmåden med 
frihedsberøvelse vise sig at blive dyrere end indkvartering af as ylansøgere i åbne 
modtagelsescentre.  
5. OVERVÅGNING OG EVALUERING  
Overvågning og evaluering af de n foretrukne løsningsmodel er vigtigt for at kunne vurdere, 
hvor effektivt det nye direktiv er. Kommissionen vil derfor løbende  evaluere og afgive rapport 
om gennemførelsen af det nye direktiv i medlemsstaterne. De rudover vil der blive indført 
årlige rapporteringer for at følge de område r, hvis gennemførelse har vist sig at volde 
problemer i første fase af as yllovgivningen. Der vil fortsat lø bende blive holdt ekspertmøder 
for at drøfte problemer med gennemførelsen og udveksle  bedste praksis mellem 
medlemsstaterne.  
Tabellen nedenfor indeholder fors lag til en liste over indikato rer, der kunne benyttes til at 
vurdere, hvor effektivt den foretrukne model bidrag er til at opfylde de overordnede strategiske 
mål.  
Indikatorer 
• I hvor høj grad medlemsstaterne har genne mført de ændringer af direktivet om 
modtagelsesforhold, der foreslås 
• Antal asylansøgere i en medlemsstat 
• Antal beskæftigede asylansøgere i en medlemsstat 
• Antal asylansøgere med konstaterede særlige behov og antal henvisninger til kompetente 
institutioner 
• Antal anmodninger og overførsler i medfør af Dublinforordningen  
• Antal hits i Eurodac 
 
 
DA 7   DA • Størrelsen af ydelser  til asylansøgere 
• Antal personer, der drager fordel af fora nstaltninger finansieret af Den Europæiske 
Flygtningefond  
• Finansielle midler afsat til Den Europæiske Flygtningefond  
• Finansielle midler afsat til praktisk samarbejde  
• Antal gennemførte uddannelser.