DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 20. november 2018

om et forslag til et direktiv om kreditservicevirksomheder, kreditkøbere og realisering af sikkerhedsstillelse

(CON/2018/54)

(2018/C 444/06)

Indledning og retsgrundlag

Den 14. marts 2018 vedtog Europa-Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kreditservicevirksomheder, kreditkøbere og realisering af sikkerhedsstillelse (herefter »direktivforslaget«) (1). Den Europæiske Centralbank (ECB) mener, at direktivforslaget er omfattet af dens kompetenceområde og har besluttet at udøve sin ret i henhold til artikel 127, stk. 4, andet punktum, og artikel 282, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde (herefter »traktaten«) til at afgive en udtalelse.

ECB's kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 25 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, i henhold til hvilken ECB kan rådgive Rådet og Kommissionen om anvendelsesområdet for og gennemførelsen af EU-lovgivningen vedrørende stabiliteten af det finansielle system og de opgaver, som er overdraget til ECB i henhold til traktatens artikel 127, stk. 6, i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

1. Generelle bemærkninger

1.1. ECB har været en kraftig fortaler for udviklingen af sekundære markeder for bankaktiver, navnlig misligholdte lån, således som det fremgår af Rådet for Den Europæiske Unions »Handlingsplan for behandling af misligholdte lån i Europa« ( 2 ) . På baggrund af den store beholdning af misligholdte lån, som forbliver på balancen hos visse europæiske kreditinstitutter, og som led i en omfattende løsning til afvikling af misligholdte lån ( 3 ) , kan udviklingen af sekundære markeder bidrage til at reducere antallet af misligholdte lån. Rettes blikket fremad, kan velfungerende sekundære markeder også forhindre, at der opbygges store beholdninger af misligholdte lån i fremtiden ( 4 )

1.2. Endvidere kan et velfungerende sekundært marked have en positiv effekt på den finansielle stabilitet, idet det vil fremme en overførsel af de risici, som knytter sig til misligholdte lån, bort fra kreditinstitutternes balance. Betydelige beholdninger af misligholdte lån på kreditinstitutternes balance begrænser deres mulighed for at leve op til deres funktion som kreditydere til realøkonomien og har en negativ indflydelse på den operationelle fleksibilitet og generelle lønsomhed, som er afgørende for en velfungerende banksektor. Det er af afgørende vigtighed, at den retlige ramme for sekundære markeder muliggør en effektiv overførsel af misligholdte lån bort fra kreditinstitutternes balance ( 5 )

2. Specifikke bemærkninger

2.1. Indberetningskrav

Direktivforslaget fastsætter en række indberetningskrav for kreditservicevirksomheder, kreditkøbere og kreditinstitutter. Eksempelvis har en kreditkøber eller, hvis det er relevant, dennes repræsentant, pligt til at meddele de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor kreditkøberen eller, hvis det er relevant, dennes repræsentant har hjemsted eller er etableret, at denne har til hensigt direkte at håndhæve en kreditaftale (6). Endvidere har en kreditkøber eller, hvis det er relevant, dennes repræsentant, som overfører en kreditaftale til en anden kreditkøber, pligt til at oplyse de kompetente myndigheder om overførslen samt identiteten og adressen på den nye kreditkøber og, hvis det er relevant, dennes repræsentant (7). EU-lovgiver bør overveje nøje, om disse indberetningskrav vil hæmme et velfungerende sekundært marked for misligholdte lån, da en betydelig rapporteringsbyrde kunne virke afskrækkende på nye markedsdeltagere eller resultere i, at de kompetente myndigheder får de samme data flere gange.

2.2. Tekniske standarder for data over misligholdte lån

Direktivforslaget giver Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (herefter EBA) mandat til at udarbejde udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som præciserer det format, som kreditorer, der er kreditinstitutter, skal anvende ved deres afgivelse af oplysninger til kreditkøbere, så de får nærmere oplysninger om deres krediteksponeringer i anlægsbeholdningen med henblik på at kunne foretage en screening, finansiel due diligence og værdiansættelse af kreditaftalen (8).

ECB bemærker i den forbindelse, at forordning (EU) 2016/867 (9) etablerer et nyt datasæt med detaljerede informationer om individuelle banklån i euroområdet. Dette datasæt har til formål at tilvejebringe granulære data med en høj detaljeringsgrad for alle medlemsstaterne i euroområdet, som er fuldt ud sammenlignelige, da de er baseret på harmoniserede koncepter og definitioner. I lyset af denne nye udvikling i lovgivningen er det vigtigt, at de formularer til data, som EBA udarbejder, tager hensyn til indsamlingen af granulære data om kreditter og kreditrisiko eller andre relevante initiativer for at sikre, at der ikke forekommer dobbeltarbejde, og at indberetningskravene for kreditinstitutterne minimeres.

2.3. De kompetente myndigheders dataindsamling inden for rammerne af en mekanisme til fremskyndet udenretslig fyldestgørelse af sikkerhedsstillelse (Accelerated Extrajudicial Collateral Enforcement, AECE)

I direktivforslaget forpligtes de kompetente myndigheder, der fører tilsyn med kreditinstitutter, til på årsbasis at indsamle oplysninger fra kreditorerne om det antal kreditaftaler med sikkerhedsstillelse, som håndhæves gennem mekanismen til fremskyndet udenretslig fyldestgørelse af sikkerhedsstillelse, og om tidsrammerne for en sådan fyldestgørelse, herunder: a) antal indledte, verserende og afsluttede procedurer, herunder i relation til løsøre og fast ejendom, b) længden af procedurerne fra underretning til afvikling opdelt efter realiseringsmetode (offentligt salg, privat salg eller tilegnelse), c) de gennemsnitlige omkostninger i EUR for hver procedure, og d) realiseringsprocenterne. Medlemsstaterne skal aggregere disse data, sammenstille statistikker ud fra dem og fremsende disse statistikker til Kommissionen (10). I de tilfælde, hvor ECB har kompetence til at føre tilsyn med kreditinstitutter, er grundlaget for ECB's tilsynsmæssige opgaver fastsat i traktatens artikel 127, stk. 6, hvorefter Rådet kan overdrage specifikke opgaver i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter til ECB. Da indsamlingen af disse oplysninger vedrører effektiviteten af mekanismen til fremskyndet udenretslig fyldestgørelse af sikkerhedsstillelse og ikke tilsynet med kreditinstitutterne, er det nødvendigt, at EU-lovgiver præciserer, at opgaven med at indsamle sådanne oplysninger ikke bør overdrages til ECB.

Hvor ECB foreslår ændringer af direktivforslaget, vedlægges som bilag ændringsforslag med en begrundelse herfor i et separat teknisk arbejdsdokument. Det tekniske arbejdsdokument er tilgængeligt på engelsk på ECB's websted.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 20. november 2018. Mario DRAGHI Formand for ECB

(1) COM(2018) 135 final.

(2) Jf. Rådets pressemeddelelse af 11. juli 2017 om »Rådets konklusioner om Handlingsplan for behandling af misligholdte lån i Europa«, som findes på Rådets websted: https://www.consilium.europa.eu/da/press/press-releases/2017/07/11/conclusions-non-performing-loans/pdf.

(3) Jf. f.eks. afsnit B i ECB’s Financial Stability Review fra november 2016, som findes på ECB's websted: https://www.ecb.europa.eu.

(4) Jf. udtalelse CON/2018/31, afsnit 2.2.1. Alle ECB's udtalelser findes på ECB's websted.

(5) Jf. udtalelse CON/2018/31, afsnit 2.2.2.

(6) Jf. direktivforslagets artikel 18, stk. 1.

(7) Jf. direktivforslagets artikel 19, stk. 1.

(8) Jf. direktivforslagets artikel 14, stk. 1.

(9) Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) 2016/867 af 18. maj 2016 om indsamling af granulære data om kreditter og kreditrisici (ECB/2016/13) (EUT L 144 af 1.6.2016, s. 44).

(10) Jf. direktivforslagets artikel 33.