3. Kommissionen har undersøgt og vurderet de fremskridt, der er gjort under det 
tredje rammeprogram, og foretaget en evaluering af alle de særprogrammer, der 
blev iværksat under det andet rammeprogram (SEK(92) 675 af 22. april 1992). 
Kommissionen har gjort rede for sine synspunkter i meddelelsen af 9. april 1992 
om "forskningen efter Maastricht - status og strategi" (SEK(92) 682). I kapitel IV, 
del C ("Beslutninger om overgangsårene 1993-1994") har Kommissionen foreslået 
en løsning baseret på supplerende finansiering af det tredje rammeprogram. 
Kommissionen tilføjede, at "et sådant skridt, for at fungere i praksis ikke burde 
medføre ændringer af særprogrammerne, men blot medføre en forøgelse af de 
samlede finansielle tildelinger, ledsaget af en omfordeling af de supplerende 
ressourcer på de forskellige særprogrammer". Efter at Rådet (forskningsministre) 
havde drøftet dette spørgsmål, opfordrede det i sine konklusioner fra mødet den 
29. april 1992 Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge forslag vedrørende 
det fjerde rammeprogram og, om nødvendigt for at undgå en afbrydelse i 
finansieringen, også vedrørende det tredje rammeprogram under hensyntagen til 
evalueringen af det andet rammeprogram og behovet for kontinuitet i 
forskningsindsatsen samt i lyset af drøftelserne i Rådet. Europa-Parlamentet har 
gentagne gange understreget behovet for en rimelig finansiering af Fællesskabets 
indsats inden for forskning og teknologisk udvikling. De beløb, som 
Kommissionen har beregnet at være nødvendige til den supplerende finansiering, 
er udmærket dækket af de finansielle overslag for 1993-1997, der er til drøftelse 
for øjeblikket. Som det var tilfældet for årene 1993 og 1994, da det tredje 
rammeprogram blev vedtaget, kan der træffes en afgørelse om supplerende 
finansiering for de samme to år forud for en endelig aftale om de finansielle 
overslag. 
Den nuværende situation 
4. Der er afsat følgende forpligtelsesbevillinger til det tredje rammeprogram: 
1991 
(mio.ECU)296,402 1992 
2 203,173 1993 
1 952,200 1994 
1 247,800 Total 
5 699,575 
;OMVII SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(92) 309 endelig udg. 
Bruxelles, den 15. juli 1992 
FORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE OM SUPPLERENDE FINANSIERING 
AF DET TREDJE RAMMEPROGRAM FOR FÆLLESSKABETS INDSATS 
INDEN FOR FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING (1990-1994) 
(forelagt af Kommissionen) 
Et finansielt supplement, op ikke en revision 
7. Med henblik på den supplerende finansiering af det tredje rammeprogram må der 
anvendes en procedure, som aldrig tidligere har været anvendt. Både efter den 
gamle og efter den nye Traktat kan "rammeprogrammet tilpasses eller udbygges 
på baggrund af udviklingen" (artikel 130 I, stk. 2). Af praktiske årsager må en 
sådan tilpasning ske i nært samarbejde mellem institutionerne. Det kan i denne 
forbindelse også drøftes, om ressourcerne til forskellige særprogrammer bør øges 
modulvist frem for lineært. Gennemførelsesgraden, de foretagne vurderinger og 
hensyntagen til en række punkter, som andre EF-institutioner har gjort gældende, 
giver anledning til visse justeringer, der ganske enkelt kommer til udtryk ved 
fordelingen af de beløb, der skønnes nødvendige, mellem de enkelte aktiviteter, 
samtidig med at der tages fuldt hensyn til de målsætninger, tekniske indhold og 
procedurer, der blev vedtaget under det tredje rammeprogram. 
8. Den supplerende finansiering, der er nødvendig til afslutningen af det tredje 
rammeprogram, må gennemføres under streng overholdelse af nærhedsprincippet 
og efter klare udvælgelseskriterier. Øget finansiering kan kun retfærdiggøres i 
denne sammenhæng. De retningslinjer, der er fastlagt af Kommissionen i 
meddelelsen om "forskningen efter Maastricht - status og strategi" (SEK(92) 682) 
er af den allerstørste betydning. Der opstår navnlig behov for at koncentrere 
ressourcerne omkring basisteknologier, der er af bred anvendelighed for mange 
brugere på tværs af Fællesskabet, og som hele det europæiske systems 
konkurrenceevne faktisk afhænger af. På denne baggrund kan der opstå vigtige 
muligheder via øget samarbejde med EUREKA, samtidig med at de enkelte 
ordningers specifikke natur naturligvis bevares. Som det var tilfældet med det 
tredje rammeprogram vil forslaget til supplerende finansiering også bidrage til en 
styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet. 
9. En omhyggelig gennemgang af situationen for hvert enkel af de seks aktionslinjer 
vedtaget under det tredje rammeprogram er imidlertid absolut nødvendig for at 
kunne foretage en objektiv bestemmelse af kravene. Visse områder vil kræve en 
overgangsfinansiering indtil gennemførelsen af det fjerde rammeprogram indledes. 
Andre områder vil kun kræve støtte indtil de de forventede konklusioner 
foreligger. Alle aktioner må nøje falde ind under anvendelsesområdet for 
afgørelsen om det tredje rammeprogram. 
10. Det skal bemærkes, at Kommissionen, da det tredje rammeprogram blev vedtaget, 
erklærede at det ville blive nødvendigt med et ekstra beløb på 2 mia. ECU. 
Dette beløb skal lægges til de 5,7 mia. ECU, der blev vedtaget af Rådet. Denne 
supplerende finansiering skal navnlig dække de yderligere behov i årene 1993 og 
1994. 
11. En realistisk vurdering af situationen får Kommissionen til at mene, at dette beløb 
på 2 mia. ECU bør omfatte en væsentlig del af de fremmende aktioner, 
ledsageforanstaltninger og opfølgningsaktiviteter ("actions de promotion, 
d'accompagnement et de suivi" - AP AS), der skal gennemføres i 1994. En sådan 
medtagelse vil være i overensstemmelse med bestemmelserne i Traktaten om Den 
Europæiske Union for så vidt angår medtagelsen af alle FTU-aktiviteter i 
rammeprogrammet, og Kommissionen har derfor til hensigt at integrere AP AS i 
det fjerde rammeprogram lige fra dets start. 
12. Ved denne løsning skal der yderligere tilføjes et nettobeløb på 1,6 mia. ECU til 
indsatsen under det tredje rammeprogram. Ud af dette beløb indgår de 0,4 mia. 
ECU i det foreløbige budgetforslag for 1993 og 1,2 mia. ECU vedrører budgettet 
for 1994. 
ï 
1 
1990 1991 1992 1993 1994 
M PC2 M PC3 
ES PC4 ea pes COUP 
æa APAS* 
* se punkt 11 
Situationen inden for de enkelte aktionslinjer 
Informations- og kommunikationsteknologi 
13. Budgetprofilen for forpligtelsesbevillingerne til særprogrammet for informations­
teknologi viser nedgang allerede i 1993 og et skarpt fald i bevillingerne i 1994. 
Den første indkaldelse af forslag blev afsluttet den 14. oktober 1991. 45% af de 
modtagne forslag blev af eksterne bedømmere vurderet til at være af høj kvalitet, 
men det var kun muligt at udvælge omkring halvdelen af disse (318). De hertil 
svarende kontrakter vil blive indledt i 1992. Disse beløber sig til budgetmæssige 
forpligtelser på 40% af alle de ressourcer, der er til rådighed. 
For at undgå et finansielt tomrum, og af hensyn til kontinuiteten og den fornødne 
udvikling, er der behov for et finansielt supplement i 1993 og 1994. Det vil 
endvidere blive nødvendigt med et finansielt supplement for at kunne lægge større 
vægt på visse emner, såsom programmel, halvledere og avancerede datamater. 
I denne forbindelse vil arbejdet, som anbefalet i de seneste evalueringer, blive 
koncentreret om et mindre antal behov på efterspørgselssiden og samtidig bidrage 
til relevant teknologioverførsel og uddannelse i hele Fællesskabet. 
Efterspørgslen efter forskning inden for denne sektor er steget både kvantitativt 
og kvalitativt. Industrine for elektronik og informationsteknologi forøger konstant 
deres andel i industrilandenes BNP. Ifølge prognoserne vil denne andel vokse fra 
6% i 1991 til omkring 8% i år 2000. Presset på forskningsefterspørgslen i 
Fællesskabet har været evident ikke blot med hensyn til deltagelse i de forskellige 
indkaldelser af forslag, men også i antallet af "bottom-up" forslag indgivet af 
virksomhedsgrupper, som normalt beskæftiger sig med basisteknologier med 
langsigtede virkninger for konkurrenceevnen på verdensmarkedet. 
I det tredje rammeprogram forpligtede Fællesskabet sig allerede til at støtte en 
større indsats inden for mikroelektronik. Det anslås for øjeblikket, at der kommer 
nye generationer af ny teknologi hvert to og et halvt år. Fællesskabet har i denne 
situation ikke råd til at reducere sin indsats. Tværtimod må indsatsen øges og 
koncentreres om applikationsspecifikke kredsløb baseret på CMOS-teknologi. 
Det centrale emne under informationsbehandlingssystemer er lanceringen af en 
første fase, som omfatter parallèle arkitekturer og programmel i initiativet 
vedrørende avancerede datamater og net. En fortsat og passende støtte til 
udviklingen og anvendelsen af denne teknologi er særlig hastende i betragtning af 
USA's store initiativ, som er et af nøgleelementerne i en ny national politik, som 
skal skabe industriel og økonomisk vækst, og som vil kræve stor finansiel og 
organisatorisk støtte fra USA's offentlige agenturer (803 mio. $ i 1993) samt en 
omfattende deltagelse fra både IT- og telekommunikationsvirksomheder. Inden 
for programmel kræves der en stor indsats med henblik på udvikling af software 
platforme til heterogene systemer og formidling af programmelmetoder og -
værktøjer samt uddannelse i brugen heraf. 
Arbejdet på multimedie-teknologi må udbygges. Inden for periferienheder vil 
arbejdet blive koncentreret omkring skærme med flydende krystaller. For denne 
teknologi er de forudsætninger, der blev nævnt i det tredje rammeprogram, blevet 
opfyldt, nemlig industriens forpligtelse til både at koncentrere sig om F&U og om 
fremstilling. 
14. Den første indkaldelse af forslag til særprogrammet for kommunikationsteknologi 
blev afsluttet den 14. september 1991. Bedømmerne vurderede 50% af de 
modtagne forslag til at være af høj kvalitet. Kun 95 af disse blev udvalgt til 
finansiering, hvilket beløber sig til budgetmæssige forpligtelser på 63% af alle de 
ressourcer, der er til rådighed. 
Der er behov for at konsolidere Fællesskabets splittede telekommunika­
tionssystem, både for at det indre marked kan fungere effektivt og i forbindelse 
med internationaliseringen af økonomien. Fælles funktionsspecifikation og 
nøgleteknologier, særlig i optiske kommunikationssystemer, udvikles i 
Fællesskabets F&U i nært samarbejde mellem industri, operatører, tjenesteydere 
og brugere. 
I den nuværende situation er der fare for en for tidlig afslutning på vellykket 
F&U-indsats på disse områder. Det findes derfor rimeligt at foreslå en begrænset 
supplerende finansiering, som kan sikre kontinuiteten i de igangværende 
aktiviteter. 
15. Under programmet for telematiksystemer på områder af almen interesse er det 
lykkedes at få brugere på forkant med udviklingen til at deltage i udviklingen af 
avancerede telematiktjenester, som er på linje med de samfundsøkonomiske 
prioriteter, navnlig inden for offentlig administration, sundhedssektoren (herunder 
mennesker med særlige behov), transport, undervisning og uddannelse, 
landdistrikter, biblioteker og sprogforskning. En indkaldelse af forslag inden for 
de første fem områder blev offentliggjort 10 dage efter Rådets vedtagelse af 
programmet i juni 1991. De eksterne bedømmere anså 50% af forslagene for at 
være af høj kvalitet, men kun halvdelen (144) af disse kunne udvælges. 
Yderligere 150 forslag blev af de eksterne bedømmere anset for at være af høj 
kvalitet, men kunne ikke udvælges med henblik på finansiering. Som helhed 
beløb de budgetmæssige forpligtelser til disse projekter sig til 73% af alle de 
ressourcer, der er til rådighed. 
De hidtidige resultater af arbejdet og de uafhængige evalueringer taler klart for 
en udbygning af arbejdet inden for de fleste af disse områder. Som følge af den 
fornyende karakter af brugernes inddragelse i teknologisk F&U var den 
oprindelige finansiering ikke særlig stor og klart utilstrækkelig til at opnå det fulde 
udbytte fra dette program. Det stramme budget har begrænset det oprindelige 
område for de fleste pilotprojekter, så der kun er blevet tale om forundersøgelser, 
og de behandler et mindre antal tekniske mål end oprindeligt planlagt. 
Telematikprogrammet står på skillevejen til teknologisk udvikling, gennemførelsen 
af de fire friheder i det indre marked og økonomisk og social integration i 
Europa. Deres integrerede og ret fokuserende karakter kombineret med en 
repræsentativ deltagelse fra de respektive sektoraktører er under evalueringen 
blevet anerkendt som hensigtsmæssig også for Fællesskabets fremtidige F&U på 
dette område. 
Den supplerende finansiering skal først og fremmest anvendes til F&U 
vedrørende telematiksystemer til administrationer, baseret på ISDN og anvendelse 
af intelligente net til en fælles tjenesteinfrastruktur til distribuerede administrative 
aktiviteter, F&U vedrørende telematiksystemer til kontrol med lufttrafikken samt 
andre trafikkontrolsystemer inden for transportområdet. 
Industri- og materialeteknologi 
16. Der er planlagt to indkaldelser af forslag under programmet for Industri- og 
materialeteknologi. Den første blev afsluttet i april 1992. Den anden indkaldelse 
af forslag forventes offentliggjort i oktober 1992 og afsluttet i februar 1993. 
Andelen af fremragende forslag var fortsat lige stor (halvdelen af de forelagte 
forslag), men samtidig faldt andelen af godkendte forslag fra 25% i 1989 til 14% 
i 1992 under 1992-budgettet. Der er udvalgt 150 forslag til finansiering under 
1992-budgettet med et bidrag fra Fællesskabet på 240 mio ECU. Hvis alle de 
bedst bedømte forslag fra denne første indkaldelse skal dækkes, vil det imidlertid 
kræve omkring 75% (130 mio. ECU) af det foreslåede budget for 1993. Da den 
sidste indkaldelse under programmet er planlagt til begyndelsen af 1993 er der 
allerede åbenlys fare for, at de midler på 210 mio. ECU, der så står til rådighed 
for forskningskontrakter i 1993 og 1994, eksklusive Det Fælles Forskningscenters 
aktion, vil være utilstrækkelig til at imødekomme efterspørgslen fra forslag af høj 
kvalitet, og at den andel af forslag, der kan finansieres, vil falde yderligere. Det 
værste er, at fremdriften bliver brudt, når afstanden mellem indkaldelserne bliver 
fordoblet til 3 år eller endog længere. Dette ville være skadeligt for den fælles 
industriforsknings fremtid, da udviklingen i denne forskning kun kan vedligeholdes 
under et konstant og betydningsfuldt samarbejde med Fællesskabets industri. 
De forslag, der er indsendt med henblik på finansiering under programmet, 
vedrører et bredt spektrum af teknologier, som er af afgørende betydning for 
Fællesskabets industri- og erhvervsvirksomheder. De prioriterede områder er 
udvalgt på grundlag af de konkurrencemæssige fordele, som forskningen kan give 
Fællesskabets industri- og erhvervsvirksomheder, og under hensyntagen til 
gennemførelsen af det indre marked. 
Det er på denne baggrund nødvendigt især at støtte projekter, som udvikler 
teknologier, der tilskynder dels til forbedring af fremstillingsteknikker og dels til 
produktudvikling (eller endog substitution), herunder navnlig skræddersyede 
kompositmaterialer. På denne måde kan forskning i avancerede materialer og 
anvendelsen heraf, sammen med teknologier hentet fra elektronikområdet 
medføre store fordele for de infrastrukturrelaterede erhvervsgrene (såsom 
transport) og for forbrugsvaresektoren. Endvidere bør projekter inden for 
prioriterede områder, såsom støtte til udvikling af renere og sikre transportmidler, 
i øget omfang virke som et samlingspunkt for disse teknologier. Dette omfatter 
reduceret vægt, genbrug, bedre køretøjsdesign og fabrikation. Kritiske 
procesteknologier såsom laserteknikker, sensorer og mikrofabrikation må dækkes 
i stigende grad. Målet må være at nå frem til en fabrikationsmetode, hvor der 
lægges vægt på menneskelige og miljømæssige aspekter, effektiv udnyttelse af 
materialer, arbejde og energi samt på, at produktet hurtigere når ud på markedet. 
Derfor lægges der særlig vægt på udvikling af basisteknologier med brede 
anvendelsesformål på tværs af de forskellige industrigrene, herunder navnlig dem, 
der står over for en kraftig international konkurrence. 
17. Indkaldelsen af forslag under programmet for måling og prøvning vil snart blive 
offentliggjort. Der er ca. 32 mio. ECU til rådighed til standardforberedende 
forskning under programmet i 1993 og 1994, eksklusive arbejde som gennemføres 
af Det Fælles Forskningscenter. Programmet yder en afgørende støtte til 
udarbejdelsen og gennemførelsen af direktiver under det indre marked, og ved 
udviklingen af egnede standardiserede afprøvningsmetoder. 
Standardforberedende forskning er meget vigtig for Fællesskabet. Det indgår 
direkte i flere særprogrammer som f.eks. for informations- og 
kommunikationsteknologi, industriteknologi og miljø. Der kræves imidlertid ingen 
supplerende finansiering i betragtning af, at gennemførelsen af programmet først 
lige er begyndt. 
10 
Miljø 
18. Inden for miljøforskning begyndte indkaldelsen af forslag i juli 1991, og den 
seneste indkaldelse fandt sted i maj i år. Fristen for indsendelse af forslag under 
den anden indkaldelse udløber ved udgangen af 1992. Kun en utilfredsstillende 
lille del af de allerbedste forslag kan imødekommes: Inden for klimaændringer 
har omkring 70% af forslagene fået topkarakter (godt til fremragende), men inden 
for særområdet for naturbetingede klimaændringer var det kun muligt at udvælge 
12% (selv om andelen var højere inden for særområderne for menneskeskabte 
ændringer og klimaændringernes virkninger). Godkendelsen af gode forslag 
vedrørende teknologier til miljøbeskyttelse faldt til 37%. Inden for globale 
miljøændringer var det nødvendigt at reducere projekternes længde med 
gennemsnitligt en tredjedel og midlerne måtte reduceres med yderligere en 
femtedel. Hvad fremtiden angår vil de midler, der er til rådighed til 
forskningsprojekter i 1993 og 1994 på 113,4 mio. ECU, eksklusive Det Fælles 
Forskningscenters arbejde, vise sig totalt utilstrækkeligt. De stigende krav til 
forskning i komplekse tværnationale miljøproblemer afspejles i Fællesskabets 
program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling 
(KOM(92)23). I betragtning af de påtvingende spørgsmål om globale 
klimaændringer efter miljøtopmødet i Rio de Janeiro, om den fælles 
landbrugspolitiks indvirkning på miljøet og om miljøudfordringerne i landene i 
Øst- og Centraleuropa sammen med behovet for at forbedre Europas 
konkurrencestilling, navnlig sammenlignet med De Forenede Staters massive 
indsats, er det nødvendigt at styrke Fællesskabets forskning. Dette vil også 
omfatte samarbejde med industrien på linje med konklusionerne fra det fælles 
energi- og miljømøde i Rådet den 13. december 1991. Fællesskabets 
forskningsindsats, herunder for eksempel på landbrugs- og energiområderne, yder 
allerede et væsentligt bidrag til realiseringen af disse mål. Medlemsstaternes 
repræsentanter har i deres bemærkninger til Kommissionens evalueringsrapport 
tilsluttet sig udtalelserne om den høje videnskabelige kvalitet af Fællesskabets 
miljøforskning og dens succes med at nå de opstillede målsætninger. 
11 
Blandt de særlige emner, der må tages fat på, er globale klimaændringer med alle 
deres miljømæssige, samfundsmæssige og økonomiske følger. Der må fokuseres 
kraftigt på undersøgelse, forvaltning og beskyttelse af naturressourcer som skove, 
jordbund og vand, klimaændringernes følgevirkninger og ændringer i atmosfærens 
kemi, biologisk mangfoldighed, de problemer der opstår ved ændring af 
demografiske mønstre, såsom urbanisering og migration, navnlig med hensyn til 
bæredygtig udvikling, regionale problemer af stigende alvorlighed, såsom 
ørkendannelse og følgerne af naturkatastrofer. Der bør lægges særlig vægt på 
udviklingen af avanceret udstyr og avancerede metoder, såsom jordobservationer 
fra satellit, jordbaserede støttesystemer og værktøjer til verificering og til brug ved 
opstilling af miljømæssige prognoser og i overvågningssystemer, navnlig på 
regionalt plan, hvor virkninger for landbrugs- og vandressourcer er betydelige. 
19. Under programmet for havforskning og -teknologi blev der indkaldt forslag i juni 
og oktober 1991. Det var imidlertid kun muligt at finansiere 37% af de gode og 
fremragende forslag. De ressourcer, der stadig er til rådighed til 
forskningsprojekter i 1993 og 1994, og som beløber sig til knap 57,5 mio. ECU, 
skulle gøre det muligt at støtte Fællesskabets deltagelse i og samarbejde med 
internationale programmer og at fortsætte de undersøgelser, der er i gang. 
Biovidenskab og -teknologi 
20. Særprogrammet for bioteknologi blev vedtaget i marts 1992. Fristen for den 
første indkaldelse af forslag, der blev offentliggjort i maj 1992, blev fastsat til den 
23. juli 1992. De midler, der er til rådighed til forpligtelser i 1993 og 1994, er på 
110,51 mio. ECU. Dette beløb er ikke tilstrækkeligt til at sikre kontinuiteten 
inden for visse nøgleaktiviteter, navnlig inden for påvisning af genetisk 
modificerede organismer (GMO'er) i jordbunden, molekylebiologi, kontrol med 
plantepatogener, proteinteknik og biodatalogi. Med hensyn til aktiviteterne inden 
for proteinteknik og biodatalogi er arbejdets kontinuitet i farezonen, og 
Fællesskabet kan sakke uigenkaldeligt agterud over for dets konkurrenter inden 
for større sekvens- og strukturdatabaser (DNA, proteiner, kulhydrater) på et 
tidspunkt, hvor der 
12 
gennem Fællesskabets støtte foreligger en international forpligtelse (navnlig i 
forbindelse med EF/USA Task Forcen for Bioteknologisk Forskning). Endvidere 
vil indledningen af aktiviteter inden for det teknologisk prioriterede område 
afgrødeplanters molekylebiologi være ufuldstændig uden en udvidelse til områder, 
som endnu ikke er medtaget på grund af manglende finansiering. Det drejer sig 
om resistens mod skadedyr og sygdomme, stresstilpasning, screeningteknologi for 
forædling og mikrobielt podemateriale. 
En vurdering, som programudvalget har foretaget for nylig, bekræfter de positive 
konklusioner vedrørende Fællesskabets forskning inden for bioteknologi, som 
Kommissionen nåede frem til i sin evaluering (SEK (92) 675), idet udvalget 
enstemmigt fremhæver forskningens høje kvalitet, samtidig med at det fremsætter 
bemærkninger om det ringe antal ansøgninger, der godkendes. Udvalget 
understregede behovet for via den videnskabelige grænseflade at behandle fælles 
problemer såsom regulering, patentbeskyttelse og offentlighedens opfattelse af 
problemerne, som danner baggrund for universitets- og industriforskning i 
bioteknologi og deltagelse fra små og mellemstore virksomheder. Tendensen bør 
navnlig gå i retning af at øge industriens konkurrencedygtighed. Selv om den 
europæiske standardiserings indsats inden for bioteknologi er af ret ny dato, bør 
standardforberedende forskning imidlertid, for eksempel med hensyn til påvisning 
af GMO'er, i højere grad afspejle behovet for regulering. 
21. Den første indkaldelse af forslag til særprogrammet for landbrugsforskning og 
agroindustriel forskning udløb ved udgangen af januar 1992. Forskningen i 
levnedsmidler og landbrugsforskningen blev kraftigt overtegnet. Sammenlignet 
med det tidligere ECLAIR-program under det andet rammeprogram er andelen 
af top-vurderede forslag steget fra 35% til 44%, men det har kun været muligt at 
finansiere færre af dem (et fald fra 54% til 30%). Der er planlagt en ny 
indkaldelse af forslag til juli 1992 med en tidsfrist ved udgangen af oktober i år. 
Af de 329,67 mio. ECU til programmet forpligtes 130,3 mio. ECU til den første 
indkaldelse, med yderligere 6 mio. ECU til uddannelse, stipendier osv. Efter den 
anden indkaldelse vil der blive indgået forpligtelser for de resterende midler på 
omkring 193 mio. ECU under hensyntagen til den evaluering og udvælgelse, der 
forventes at finde sted i februar 1993. I betragtning af, at en lang række meget 
gode forslag blev afvist efter den første indkaldelse, og at der er blevet givet 
udtryk for stor interesse for områder, som der ikke er taget tilstrækkeligt hensyn 
13 
til inden for non-food, samfundsøkonomisk forskning og aktiviteter vedrørende 
miljømæssige problemer og muligheder, er der kraftigt behov for supplerende 
finansiering i 1993 og 1994. Reformen af landbrugspolitikken samt fiskeri­
politikken må støttes kraftigt gennem forskning og teknologisk udvikling med 
henblik på at åbne industrimarkeder for landbrugs- og fiskeriprodukter, 
effektivisering og øget produktkvalitet, ændret forvaltningspraksis i 
landbrugsdistrikter og anvendelse af landbrugs-, fiskeri- og akvakulturressourcer 
på en måde, der er forenelig med miljøet. Som det blev bemærket i 
Kommissionens evaluering (SEK(92) 675) er landbrugssektoren og den 
agroindustrielle sektor af stor samfundsøkonomisk betydning for Fællesskabet, og 
målet for Fællesskabets forskning er at fremskaffe den viden og teknologi, der er 
nødvendig for at kunne opretholde og skabe konkurrencedygtige bio-baserede 
levnedsmiddel- og nonfood-industrier. Der er endvidere fordele at hente, navnlig 
for små og mellemstore virksomheder og for regionaludvikllingen. 
22. Under særprogrammet for biomedicinsk forskning og sundhedsforskning blev der 
offentliggjort en første indkaldelse af forslag i oktober 1991. Fristen for 
indsendelse af forslag var udgangen af januar 1992. Udvælgelsesproceduren er 
snart færdig og der er offentliggjort en forhåndsmeddelelse om den anden 
indkaldelse af forslag fra oktober 1992 til januar 1993. De midler, der er til 
rådighed for 1993 og 1994 (84,17 mio. ECU) skulle gøre det muligt for 
Fællesskabet at blive i stand til at reagere på den meget store 
interessetilkendegivelse, navnlig inden for områderne kræftforskning og AIDS-
forskning samt støtte til multicenter kliniske aktiviteter. Endvidere bidrager 
Fællesskabet fuldt ud til den store internationale videnskabelige udfordring det er 
at analysere det humane genom. De nuværende finansielle ressourcer anslås at 
være tilstrækkelige. 
23. I forbindelse med særprogrammet for videnskab og teknik i udviklingens tjeneste 
har programudvalget for nylig tilsluttet sig et eksternt evalueringspanels 
konklusioner med hensyn til dets omkostningseffektivitet og de betydelige fordele, 
der er forbundet med et EF-samarbejde ved løsningen af de forskningsproblemer, 
som udviklingslandene står over for. En første indkaldelse af forslag blev afsluttet 
ved udgangen af 1991, og der er planlagt to yderligere indkaldelser i 1992 og 1993. 
Der blev indgået forpligtelser for knap 15% af midlerne i 1991 og yderligere 40% 
i 1992. De midler, der er til rådighed for 1993 og 1994 beløber sig til 46,7 mio. 
14 
ECU, som skal dække den væsentlige stigning i forslag, som direkte hidrører fra 
forskere i udviklingslande. Dette vil lægge pres på programmet, som yderligere 
vil skulle koncentrere sine aktiviteter i forventning om gennemførelsen af det 
fjerde rammeprogram. På baggrund af de andre muligheder, der er for 
forskningssamarbejde med udviklingslandene i forbindelse med AP AS (groft 
regnet 45 mio. ECU om året), menes der at være tilstrækkelige muligheder for 
at tage hensyn til kontinuiteten i Fællesskabets indsats. 
Energi 
24. Særprogrammet for ikke-nuklear energi blev vedtaget den 9. september 1991 
med et skønnet nødvendigt beløb på 155,43 mio. ECU. Der blev offentliggjort 
en indkaldelse af forslag i september 1991. Inden udgangen af 1992 vil der blive 
indgået kontrakter for 90% af budgettet til programmet. Inden for vedvarende 
energi har det kun været muligt at finansiere 30% af de bedste forslag. Da der 
ikke er sket nogen forbedring af dette forhold, holdes potentielle ansøgere borte. 
En række punkter i arbejdsprogrammet inden for vedvarende energikilder blev 
ikke dækket fuldt ud i indkaldelsen af forslag, fordi der oprindeligt var planlagt 
en ny indkaldelse af forslag. Da finansieringsmulighederne for dette særprogram 
nu er udtømt, kan der imidlertid ikke gennemføres nogen ny forslagsrunde. Til 
1993-1994 er der kun 18,1 mio ECU til rådighed endnu. 
Rådet konkluderede i forbindelse med Fællesskabets strategi med henblik på 
begrænsning af C02-emissioner og øget energieffektivitet, at særforanstaltningerne 
på fællesskabsplan skal omfatte en øget F&U-indsats. Europa-Parlamentet har 
også gentagne gange kaldt til lyd for en øget FTU-indsats. Programudvalget har 
i sin reaktion på Kommissionens evaluering af det andet rammeprogram generelt 
givet udtryk for støtte til en øget finansiering. 
15 
Der er behov for yderligere finansiering af hensyn til kontinuiteten, for at dække 
områder som ikke hidtil har været tilstrækkeligt dækket og til en samlet styrkelse 
af programmet, som ønsket af Rådet og Parlamentet. I denne forbindelse vil 
Kommissionen koncentrere de nye finansielle ressourcer omkring en styrkelse af 
FTU, som er rettet mod stimulering af udviklingen og integreringen af net for 
vedvarende energi, ved at fokusere støtten på energikilder, som er økonomisk 
lovende som f.eks. solcelleanlæg. 
25. Særprogrammet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission blev vedtaget den 
28. november 1991 med et skønnet nødvendigt beløb på 35,64 mio. ECU. Der 
blev offentliggjort en indkaldelse af forslag i december 1991. Dosimetri, 
biologiske virkninger og risikovurdering inden for strålingsbeskyttelse kunne ikke 
dækkes i tilstrækkelig grad. Generelt set er det kun muligt at finansiere mellem 
en tredjedel og halvdelen af de bedste forslag til aktioner med omkostningsdeling, 
der modtages. Der regnes med indgåelse af forpligtelser for 90% af bevillingerne 
til strålingsbeskyttelsesprogrammet og for 100% af bevillingerne til 
reaktorsikkerhed inden længe. Til 1993 og 1994 er der stadig 10,9 mio. ECU til 
rådighed, eksklusive FFC. 
Supplerende finansiering er nødvendig for at iværksætte aktioner med 
omkostningsdeling inden for reaktorsikkerhed, navnlig vedrørende alvorlige 
ulykker, for at tilfredsstille Fællesskabets behov og i betragtning af de store 
forpligtelser overfor landene i Øst- og Centraleuropa. Yderligere finansiering er 
også nødvendig af hensyn til kontinuiteten i arbejdet med strålingsbeskyttelse og 
radioaktivt affald, til arbejdet med nedlukning af nukleare anlæg, som er nået til 
demonstrationsfasen, og til at gennemføre forsøg under realistiske vilkår med 
fjernbetjeningsmaskiner. 
26. Evalueringen af aktiviteterne inden for termonuklear fusion under det andet 
rammeprogram førte til den konklusion, at målsætningerne var blevet realiseret 
tilfredsstillende, og at Fællesskabet er godt rustet til at spille en fremstående rolle 
i firpartssamarbejdet om ITER, som snart skal indledes. I forbindelse med det 
særprogram (1990-1994), der blev vedtaget i december 1991, er de nuværende 
budgetoverslag (som indebærer mulighed for forpligtelser på 300,6 mio. ECU for 
1993 og 1994) uden nogen supplering alt for små i forhold til hvad der ville 
16 
kræves for at kunne gennemføre det arbejde, der er omhandlet i det tekniske 
bilag til beslutningen om særprogrammet. Dette indebærer, at Kommissionen 
ville blive forpligtet til at stramme de spareforanstaltninger, der allerede er blev 
et indført, navnlig i associeringerne. Disse foranstaltninger virker ødelæggende 
for det tætte net, der er knyttet af alle fusionslaboratorier i Fællesskabet, og for 
den kontinuitet, der er påkrævet i den langsigtede fusionsforskning. 
Ud over anbefalingerne fra fusionsprogrammets evalueringspanel, der i store træk 
blev godkendt af medlemsstaterne, om fortsættelsen af de samlede udgifter til 
programmet på omkring 450 mio. ECU om året i 1990-priser, hvoraf næsten 
halvdelen afholdes over Fællesskabets budget, og om udvidelsen af industriens 
rolle, skal det bemærkes, at Rådet og Kommissionen har forpligtet sig til at træffe 
de nødvendige finansielle forholdsregler til at fortsætte den nuværende praksis for 
Fællesskabets finansiering af område 4 "støtteprogram" i 1993 og 1994. I 
betragtning af ovenstående er der behov for supplerende finansiering, som sætter 
Europa i stand til at forblive på forkant med verdens fusionsforskning som 
illustreret ved de seneste resultater i megawatt fusionskraft i JET's tritiumforsøg 
og til at opretholde dets nuværende førende position over for ITER-partnerne i 
forbindelse med den afgørende konkurrence om placeringen af ITER-maskinen. 
Menneskelige ressourcer og mobilitet 
27. Særprogrammet for menneskelige ressourcer og mobilitet blev vedtaget i marts 
1992. Den første indkaldelse af forslag blev offentliggjort i juni 1992 og de 
fastsatte frister dækker perioden fra juli til udgangen af 1992 alt afhængig af de 
pågældende områder. For andre områder er der en åben indkaldelse med to 
årlige udvælgelsesrunder. Reaktionen har været meget stor. Det er klart, at 
programmet forventes at yde et væsentligt bidrag til Fællesskabets forskningsmål. 
Der bør lægges særlig mærke til dets bidrag til samhørigheden. Den finansiering, 
der er til rådighed til forpligtelser i 1993 og 1994, beløber sig til 373,39 mio. ECU 
(eksklusive FFC's aktioner). Der er ikke behov for supplerende finansiering i 
årene 1993 og 1994 til dette program, i betragtning af at gennemførelsen af 
programmet først lige er begyndt, men Kommissionen vil vurdere behovet på 
baggrund af erfaringerne. 
17 
Konklusioner 
28. Ovenstående analyse af den detaljerede situation for så vidt angår Fællesskabets 
eksisterende forskning og teknologiske udvikling under det tredje rammeprogram 
viser klart, at behovene og mulighederne for en styrkelse er væsentlige. Det 
samlede niveau for en sådan styrkelse må holdes inden for de grænser, der er 
fastsat i punkt 12. Der må således træffes en række valg. Det ville muligvis være 
enkelt at øge finansieringen inden for hvert område med samme procentsats. 
Kommissionen er imidlertid af den opfattelse, at dette ikke i tilstrækkelig grad 
ville afspejle de nye opfordringer og ændrede omstændigheder. Kommissionens 
bedømmelse af de væsentlige krav er afspejlet i den foreslåede fordeling af den 
supplerende finansiering, der er vist i følgende tabel. 
I. BASISTEKNOLOGI 
1. Informations- og tetekommunikationsteknologi 625 
- Informationsteknologi 430 
- Kommunikationsteknologi 77 
- Udvikling af telematiksystemer pa omr&der af almen 118 
interesse 
2. Industri- og materiateteknologi 281 
- Industri- og materialeteknologi 281 
- MSling og pr0vning 0 
II.FORVALTNING AF NATURRESSOURCER 
3. Milj0 136 
- Milj0 136 
- Havforskning og teknologi 0 
4. Biovidenskab og teknologi 148 
- Bioteknologi 55 
- Landbrugsforskning og agroindustriel forskning 93 
- Biomedicinsk forskning og sundhcd 0 
- Biovidenskab og teknologi med henblik pa 0 
udviklingslandene 
5. Energi 410 
- Ikke-nuklear energi 180 
- Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 60 
- Kontrolleret nuklear fusion 170 
III.UDVIKLING AF INTELLEKTUELLE RESSOURCER 
6. Menneskelige ressourcer og mobilitet 0 
- Menneskelige ressourcer og mobilitet 0 
IALT 1600 
18 
Forslag til Rådets afgørelse 
om ændring af afgørelse 90/221/Euratom, EØF1 
om et rammeprogram for Fællesskabets indsats 
inden for forskning og teknologisk udvikling (1990-1994) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske økonomiske Fællesskab, 
særlig artikel 130 Q, stk. 1, 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, 
særlig artikel 7, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen2 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet3, 
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og Sociale Udvalg4 og ud fra følgende 
betragtninger: 
Det fastsættes i artikel 1, stk. 3, i Rådets afgørelse 90/221/Euratom, EF af 23. april 1990 
om et rammeprogram for Fællesskabets indsats inden for forskning og teknologisk 
udvikling (1990-1994), at det beløb, der skønnes nødvendigt, er på "5 700 mio. ECU, 
hvoraf 2 500 mio. ECU skønnes nødvendige i årene 1990, 1991 og 1992 og 3 200 mio. 
ECU i årene 1993 og 1994"; 
1 EFT nr. L 117 af 8.5.1990, s. 28. 
2 EFT L ... 
3 EFT L ... 
4 EFT L ... 
Kommissionen har under henvisning til artikel 5 i afgørelse 90/221/Euratom, EF undersøgt 
og vurderet, hvilke fremskridt der er gjort under gennemførelsen af det tredje 
rammeprogram, og den har også foretaget en vurdering af alle de særprogrammer, der er 
iværksat under afgørelse 87/516/Euratom, EF, og den har meddelt Rådet resultaterne af 
denne undersøgelse og vurdering med sine bemærkninger; 
på baggrund af ovennævnte vurdering gør de videnskabelige og tekniske mål, prioriteringen 
heraf og hovedlinjerne for indsatsen, der er fastsat i det tredje rammeprogram for perioden 
1990 til 1994, sig fortsat gældende; 
supplerende finansiering af Fællesskabets indsats inden for forskning og teknologisk 
udvikling under det tredje rammeprogram er nødvendig af hensyn til indsatsens kontinuitet 
og naturlige udvikling; gennem disse foranstaltninger opnås der samarbejde og samvirke 
mellem forskere og spredes resultaterne af deres fælles indsats over hele Fællesskabet, og 
de bidrager endvidere til gennemførelsen af det indre marked, forøger den europæiske 
industris internationale konkurrenceevne og styrker den økonomiske og sociale 
samhørighed; 
anvendelsen af nærhedsprincippet gør det muligt at afgrænse emner og projekter, som 
bedre kan gennemføres på fællesskabsplan på grund af deres omfang eller virkninger; der 
vil derfor blive lagt særlig vægt på aktiviteter, der i sig selv indbyder til subsidiaritet, især 
aktiviteter, som vedrører store forskningstiltag af internationale dimensioner ("big science"), 
aktiviteter forbundet med prioriterede basisteknologier, aktiviteter, som er særlig velegnede 
til at bidrage til gennemførelsen af det indre marked, standardforberedende forskning, og 
aktiviteter, som er til gavn for det europæiske forskersamfund; 
Kommissionen forpligter sig til at holde de øvrige fællesskabsinstitutioner behørigt 
underrettet om anvendelsen af de supplerende finansielle midler; 
en systematisk gennemgang af hver af de seks aktionslinjer i det tredje rammeprogram har 
gjort det muligt at finde frem til og fordele de supplerende ressourcer, der er nødvendige 
for at kunne gennemføre forskningsindsatsen uden yderligere at vente på afslutningen af 
de procedurer, der fører til vedtagelsen af det fjerde rammeprogram; 
i henhold til artikel 130 I, stk. 2, i EF-Traktaten kan rammeprogrammet tilpasses eller 
udbygges på baggrund af udviklingen; 
Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hørt; 
Kommissionen har hørt det i Euratom-Traktatens artikel 7 nævnte Videnskabelige og 
Tekniske Udvalg, som derefter har afgivet udtalelse 
- TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Eneste artikel 
I Rådets afgørelse 90/221/Euratom, EF om et rammeprogram for Fællesskabets indsats 
inden for forskning og teknologisk udvikling (1990-1994) foretages følgende ændringer: 
- i artikel 1, stk. 3, ændres tallet "5 700" til "7 300" og tallet "3 200" til "4 800" 
- bilag I erstattes med bilaget til denne afgørelse. 
Udfærdiget i På Rådets vegne 
Formand 
BILAG 
FORDELING AF DE MIDLER, DER SKØNNES NØDVENDIGE TIL GENNEMFØRELSEN AF DE 
FORSKELLIGE PÅTÆNKTE AKTIONER 
(i mio. ECU) 
I. BASISTEKNOLOGI 
1. Informations- og telekommunikatioosteknologi 
- Informationsteknologi 
- Kommunikationsteknologi 
- Udvikling af telematiksystemer p3 omrader af 
almen interesse 
ZIodustri- og materialcteknologi 
- Industri- og materialeteknologi 
- MSling og pr0vning 
II. FORVALTNING AF 
NATURRESSOURCER 
3.Milj0 
- Milj0 
- Havforskning og -teknologi 
4J3iovidenskab og -teknologi 
- Bioteknologi 
- Landbrugsforskning og agroindustriel 
forskning' 
- Biomedicinsk forskning og sundhed-
- Biovidenskab og teknologi med henblik pa 
udviklingslandene 
5.Energi 
- Ikke-nuklear energi 
- Sikkerhed i forbindelse med nukJear fission 
- Kontrolleret nuklear fusion 
III. UDVIKLING AF INTELLEKTUELLE 
RESSOURCER 
16. Mcnncskelige ressourcer og mobilitct 
- Menneskelige ressourcer og mobilitct 
IALT 1990-92 
974 
390 
227 
325 
357 
227 
2500 1993-94 
1872 
779 
427 
564 
867 
291 
4800 IALT 
1782 
566 
498 
1029 
140 
550 
104 
219 
426 
133 
111 
337 
259 
628 
518 2846 
1169 
654 
889 
1224 
518 
7300 23 
herunder fiskeri 
herunder 73 mio. ECU til den artikel 4 omhandlede centrale handlingplan for 
udbredelse og udnyttelse, som tages proportionelt fra hver aktion. 
herunder 180 mio. ECU til Det Fælles Forskningscenter i 1990-1992 og 370 mio. 
ECU i 1993-1994. 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. I overensstemmelse med Traktatens artikel 130 I, stk. 1, indeholder forslaget til 
supplering af rammeprogrammet 1990-1994 et nyt skøn over den nødvendige 
bevilling og en oversigt over dette beløbs fordeling mellem de forskellige påtænkte 
foranstaltninger. Beløbet fordeles således på afgørelse 90/221/Euratom, EF, 
suppleringen og samlet beløb (beløb i millioner ECU): Afgørelse 90/221/ 
Supplering I alt Euratom/EF 
I. BASISTEKNOLOGI 
1. Informations- og telekommunikationsteknologi 
- Informationsteknologi 
- Kommunikationsteknologi 
- Udvikling af telematiksystemer pa" omrSder af 
almen inter esse 
2. Industri- og materiaieteknologi 
- Industri- og materiaieteknologi 
- M&Iing og pr0vning 
ILFORVALTNING AF NATURRESSOURCER 
3. Milj0 
- Milj0 
- Havforskning og -teknologi 
4. Biovidenskab og -teknologi 
- Bioteknologi 
- Landbrugsforskning og agroindustriel forskning 
- Biomedicinsk forskning og sundhed 
- Biovidenskab og -teknologi med henblik paa 
udviklingslandene 
5. Energi 
- Ikke-nuklear energi 
- Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
- Kontrolleret nuklear fusion 
IIL UDVTKLING AF INTELLEKTUELLE 
RESSOURCER 
6. Menneskelige ressourcer og mobilitet 
- Menneskelige ressourcer og mobilitet Afgorelse 
90/221/Euratom, 
E0F 
2221 
1352 
489 
380 
888 
748 
140 
518 
414 
104 
741 
164 
333 
133 
111 
814 
157 
199 
458 
518 
518 
5700 Supplement 
625 
430 
77 
118 
281 
281 
0 
136 
136 
0 
148 
55 
93 
0 
0 
410 
180 
60 
170 
0 
0 
1600 ialt 
2846 
1782 
566 
498 
1169 
1029 
140 
654 
550 
104 
889 
219 
426 
133 
111 
1224 
337 
259 
628 
518 
518 
7300 
Dette skønnede bevillingsbehov er lig med summen af de beløb, der er afsat til 
gennemførelse af programmer, som er vedtaget med henblik på iværksættelse af 
rammeprogrammet. 
Hvilke beløb, der hvert år vil blive opført på budgettet, afgøres af bud­
getmyndigheden under de årlige budgetforhandlinger på grundlag af programmernes 
bevillingsrammer og forventede udførelse samt under overholdelse af den til enhver 
tid gældende budgetdisciplin. 
En vejledende forfaldsplan for de forpligtelsesbevillinger, der skal opføres på hvert 
års budget i medfør af det tredje rammeprogram i 1993 og 1994, er anført i 
nedenstående tabel. 
Vejledende planlægning til rubrik 3 i Delors 2 pakken 
(beløb i millioner ECU) 
1993 1994 I alt 
FTU (1992-priser) 
FTU (løbende priser) 
- Rammeprogram 1987-1991 
- Rammeprogram 1990-1994 
- Supplering af RP 1990-1994 400 1 200 1 600 
- Ledsageforanstaltninger (APAS) 
- Det fjerde rammeprogram 2 730 3 040 
2 847 3 266 
16 3 
1 952 1 248 
400 1 200 
427 (2) 
c2> 
FTU i alt 2 795(1) 2 451(2) 
1) Foreløbigt budgetforslag 1993 
2) I disse tal er de anslåede beløb til AP AS og det fjerde rammeprogram ikke medregnet, fordi: 
- det beløb, der skønnes nødvendigt til det fjerde rammeprogram først vil blive fastlagt efter Kommissionens 
forslag (som er under udarbejdelse) 
- ifølge bestemmelserne i Traktaten om Den Europæiske Union vil AP AS blive gennemført i det fjerde 
rammeprogram lige fra starten. Tidspunktet for vedtagelsen, efter samarbejdsproceduren, af det fjerde 
rammeprogram kan endnu ikke berammes. Under alle omstændigheder vil de fremmende aktioner, 
ledsageforanstaltningerne og opfølgningsaktiviteterne skulle gennemføres kontinuerligt i løbet af 1994. 
3. De årlige beløb vil ikke blot dække det videnskabelige og tekniske arbejde og 
demonstrationsarbejdet, men også personaleomkostningerne og de administrative, 
videnskabelige og tekniske driftsudgifter, som er direkte forbundet med 
programmernes gennemførelse. 
4. Programmernes finansielle og budgetmæssige gennemførelse vil ske under 
overholdelse af finansforordningens bestemmelser, herunder navnlig afsnittet om 
forsknings- og investeringsbevillinger. 
ISSN 0254-1459 
KOM(92) 309 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-92-362-DA-C 
ISBN 92-77-46887-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg