ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 578 
 
 
 
Vol. 1983/0 218 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K O M (83) 578 endelig udg.
Bruxelles, den 30. september 1983
>
F Æ L L E S S K A B S A K T IO N E R  T IL  F O R B E D R I N G  A F  
D E  E U R O P Æ IS K E  V I R K S O M H E D E R S  I N T E R N A T I O N A L E  K O N K U R R E N C E E V N E
KOM(83) 578 endelig udg.

.  Ctf4
FÆLLESSKABSAKTIONER TIL FORBEDRING AF DE EUROPÆISKE VIRKSOMHEDERS
INTERNATIONALE KONKURRENCEEVNE
Efter at Radet (i sin særlige sammensætning) havde gennemgået en lang række  
fællesskabsaktioner, som kunne bidrage til at forbedre de europæiske virksom­
heders internationale konkurrenceevne, nåede det frem til den konklusion,  
at det var nødvendigt at foreslå Det europæiske Råd nogle højtprioriterede  
aktionsområder, således at dette kunne træffe afgørelse.
Det anmodede Kommissionen om at foreslå denne liste. Anmodningen efterkommes  
i  nærværende dokument. Der behandles fire højtprioriterede aktionsområder:
- forbedring af økonomi og valutaforhold;
- dynamisk anvendelse af det interne marked;
- videnskabelig forskning og udvikling af højteknologi;
- energipolitik.
Kommissionen har inden for hvert af disse områder udskilt nogle vigtige ele­
menter, der ikke kun er valgt som følge af deres egenværdi, men også fordi  
en afgørelse truffet af Det europæiske Råd ville have eksemplets værdi, idet  
det derved ville demonstrere sin politiske vilje til at fremme Fællesska­
bets aktion eller lede den ind i  nye baner.
Når dette er sagt, skal det tilføjes, at nærværende dokument ikke må betrag­
tes som udtømmende. Kommissionens valg påvirker på ingen måde den betydning,  
den tillægger andre forslag til fællesskabsaktioner, der har mere indirekte  
forbindelse med ovenstående mål, det vil sige en forbedring af Europas intei—  
nationale konkurrenceevne, men som alligevel har stor relevans for Fælles­
skabets fremtidige udvikling.
I.  Forbedring af økonomi og valutaforhold
Kommissionen vil ikke endnu en gang opregne samtlige de generelle økonomi­
ske betingelser for et opsving i  erhvervsinvesteringerne, som allerede er  
nævnt i  tidligere dokumenter, men henleder opmærksomheden på to vigtige mål­
sætninger, som kræver specifikke aktioner fra Fællesskabets side:
- forbedring af den økonomiske .g valutariske udvikling og forudsigeligheden  
heraf ved udbygning af Det eurc^iske monetære System og et aktivt bidrag  
fra Fællesskabets side til ■  tyr.vdse af den internationale organisations­
struktur;

-  2 -
- anvendelse nf fællesskabets dimension (virkeliggørelse af det interne mar­
ked for var-r oo tjenesteydelser) og kredit (linoptagelses- og långivnings-  
politik) tii. av; lette den fornødne industrielle omstilling. *
do over de beslutninger, som er truffet for nylig, og som har eksemplets *
v m di, for ?k:;enpcl med hensyn til lånoptagelse og långivning, hvor udvik-  
.  Ingen især er kommet de små og mellemstore virksomheder til gode, skal Det  
europæiske Raos nøde i  Athen udnyttes til at vedtage afgørelser på tre om­
råder, som Konrmi ;sionen arser for højtprioriterede:
1. Udbygn i  r i g af den "zone med valutarisk stabilitet", hvortil EMS udgør  
begyndel seri
Kommissionen har anmodet Rådet om allerede inden Athen-mødet at træffe  
en første betydningsfuld beslutning om at fremme udviklingen af ECU's  
offentlige og private rolle, jf. Kommissionens forslag herom af 24. maj  
1983 (K0M(83)274). Sigtet er, at medlemsstaterne og de involverede myndig­
heder skal opfordres til at træffe fornødne foranstaltninger til at sikre,  
at ECU får samme status som enhver anden ægte konvertibel valuta, og at  
transaktioner udtrykt i  denne enhed (herunder EF-institutionernes lånop­
tagelse) far mulighed for at udvikle sig.
Kommissionen anmoder i  denne sammenhæng Det europæiske Råd om at bekræfte,  
at det fortsat går ind for,
.  at valutakursmekanismen skal udvides til at omfatte samtlige medlemsstater,  
.  at disse mekanismer skal styrkes, og
.  at konvergensinstrumenterne skal anvendes mere generelt og mere effek­
tivt.
2. Skabelse af et stort kapitalmarked inden for EF, således at den europæiske  
opsparing, der er stor, men som ikke i  tilstrækkelig grad er rettet mod  
erhvervslivet, i  højere grad kan understøtte en sund økonomisk vækst.
Uden at foregribe muligheden af, at Radet inden Athen-mødet træffer afgø­
relse om nogle af de praktiske foranstaltninger, som blev foreslået i  
Kommissionens meddelelse af 18. april 1983, anmoder Kommissionen Det euro­
pæiske Råd om at forpligte sig til at genoplive den i  dag afbrudte finan­
sielle integrationsproces ved at bekræfte viljen til at fremme opbygnin­
gen af et EF-kapitalmarked, som kan understøtte Europas økonomiske udvik­
ling og styrke Europas strukturer. Dette kapitalmarked skal være så homo­
gent som muligt og være udstyret med effektive instrumenter, som kan til­
trække opsparingen og lede den over i  erhvervsmæssige investeringer.

- 3 -
3. Fællesskabets deltagelse som toneangivende part i  tilrettelæggelsen af
en stabil og troværdig international økonomisk og valutarisk organisations­
struktur.
Kommissionen anmoder om, at finansministrenes allerede indledte overvejel­
ser herom behandles i  en indledende rapport, som kan forelægges Det euro­
pæiske Rad i  Athen.

- 4 -
1 7.  Det ir'tnrwe m.irkeds rolle
Den 3. og C . v ecamber 1982 satte Det europæiske Rad sig som et af de vigtig­
ste mit at stvrke det interne marked. For at gennemføre dette mit skulle Ra-  
dec før udganqen af april 1983 træffe de nødvendige beslutninger. Denne  
frist er ru forlænget indtil 26. oktober. Det er væsentligt for Kommissionen,  
?: aisse beslutninger træffes. Dette gælder især den fornyede igangsætning  
af arbejdet ned hensyn ti i .  fjernelse af handelshindringer, lempelse af græn-  
s.vkyit.'Oiforanstaltningerne og liberalisering af tjenesteydelser (forsikringer).  
Dertil Kommer ligeledes de væsentlige forslag vedrørende videreførelsen af  
transportpolitikken. Disse beslutninger skal træffes uden yderligere opsæt­
telse, eftersom EF's troværdighed for fremtiden helt afgjort er knyttet til  
de beslutninger, som er truffet tidligere, og til overholdelsen af disse.
Nar disse beslutninger er truffet, må man fortsætte indsatsen for at få det  
interne marked til at virke dynamisk og ansporende, så EF's industri kan ny­
de godt af denne dimension.
Kommissionen foreslår i  den forbindelse, at man koncentrerer sig om to om­
råder, nemlig standarder og samarbejde mellem europæiske virksomheder.
I de to tilfælde er de præcise retningslinjer og de forpligtelser, som er  
truffet af Det europæiske Råd, nødvendige for at åbne vejen for teknisk ai—  
bejde og fastsætte frister og forpligtelser for resultatet.
1. Standardisering
På dette område er der sket et vigtigt skridt gennem Rådets vedtagelse  
af direktiv (83/189/EØF) or, informationsprocedurer vedrørende tekniske  
standarder og regler. Derved har Rådet villet undgå, at risikoen for en  
opdeling af markedet på grund af nye nationale tekniske standarder og  
regler ikke forværres i  fremtiden.
Denne vej må fortsættes, og derfor anmoder Kommissionen Det europæiske  
Råd om at bekræfte sine forpligtelser og forlænge disse på tre områder.
a) Det første vedrører medlemsstaternes handlinger, idet disse har for­
pligtet sig til før udgangen af første halvår af 1984 kritisk at gen­
nemgå begrundelsen for tekniske regler og standarder under deres myn­
dighed med henblik på at ophæve de bestemmelser, som ikke længere har  
en eksistensberettigelse.
Denne kritiske gennemgang, hvis resultater vil blive meddelt Kommissi­
onen, er en aldeles nødvendig betingelse for at gøre det muligt for  
Fællesskabet i  anden omgang konkret at få alle medlemsstaterne til at  
erkende ligeværdigheden af alle de handlinger, de gennemfører inden  
for standarder og bestemmelser med henblik på at beskytte sine borge­
res sikkerhed og sundhed.
Det er imidlertid klart, at godkendelse af en sådan ligeværdighed ikke  
vil løse alle de problemer, især da det stadig står tilbage at åbne  
markedet i  stedet for at se frem til en opdeling.
b) Kommissionen anmoder derfor Det europæiske Råd om at erkende nødven-  
-  ■ ·  digheden af, at Fællesskabet griber ind i  standardiseringsbehandlin­
gen af tre grunde:

- 5 -
.  give en fælles standardbasis for nye produkter, som vil gøre det mu­
ligt for interesserede virksomheder at udnytte hele det europæiske  
marked og bruge dette som springbræt til at udvide deres andel på  
verdensmarkedet; dette gælder f.eks. definition af standarder til  
modtagelse af satelittransmissioner af TV eller trådløs telefon.
.  fjerne handelshindringerne (præcedens vedrørende direktivet om e-  
lektrisk materiel vil kunne gentages, f.eks. for de talrige udkast  
til direktiver vedrørende sikkerhed for maskiner, såsom værktøjs­
maskiner, trucks og elevatorer — ).
.  fastlægge fælles specifikationer for at åbne de offentlige markeder.
Ud over Det europæiske Råds principielle enighed om nødvendigheden af,  
at Fællesskabet beskæftiger sig med standarder under de tre ovennævnte  
forhold, anmoder Kommissionen om, at Det europæiske Råd fastsætter en  
frist (f.eks. den 30. juni 1984) for udarbejdelse af præcise mål og  
fastlægger metoden for Fællesskabets indgriben.
c) Kommissionen anmoder endelig Det europæiske Råd om at erkende, at med­
lemsstaterne har en forpligtelse til straks at søge fællesskabvold­
gift, når det er mulighed for konflikt mellem villigheden til at hand­
le nationalt - gennem tekniske standarder og regler - for at beskytte  
den offentlige sundhed eller sikkerhed og nødvendigheden af at undgå  
en opdeling af det fælles marked.
Det er den situation, man har i  øjeblikket med bly i  benzin, hvor der,  
trods en aktiv indsats for at følge fællesskabsreglerne efter en præ­
cis anmodning fra Rådet, er risiko for, at der vil ske en opdeling af  
bilmarkedet i  Fællesskabet.
En politiks forpligtelse fra Det europæiske Råd om alle disse punkter er  
nødvendig for at undgå, at de senere drøftelser om specifikke forslag ikke  
kører fast i  vanskeligheder, som tilsyneladende er tekniske, men som reelt  
vil skyldes en manglende klar definition af Fællesskabets rolle og dets mål  
på området. Kommissionen vil for sit vedkommende fortsat bidrage til at  
fremlægge de nødvendige elementer til denne definition.

-  6 -
2 ' '  Saiarbejde ieL e - » ·  virksomheder
Den nuværence i  etat.i Istand pi det skattemæssige og selskabsretlige område virker  
hæmr.ende for ethvert samarbejde mellem europæiske virksomheder. Der findes så­
leres ikke i  deg noget juridisk instrument, der fremmer en sådan form for samarbejde.
Roningen af merkederne for offentlige indkøb er i  så henseende af meget stor betyd­
ning, thi uden en sådan åbning vil landenes nuværende præference for nationale  
virksomheder være en faktor, der vi rier afskrækkende. Dette er baggrunden for, at  
Kommissionen endnu en gang insisterer på nødvendigheden af en sådan åbning i  sit  
dokument om telekommunikation, der er en sektor, hvor samarbejde er af vital betyd­
ning. Åbning af markederne for offentlige indkøb er naturligvis et anliggende, der  
rækker videre end dette særlige aspekt. Kommissionen vil senere vende tilbage  
til dette spørgsmål. -
Kommissionen finder, at de hindringer, der lægger sig i  vejen for et samarbejde,  
i  vidt omfang ville blive bragt til ophør ved gennemførelsen af tre indbyrdes  
sammenhængende foranstaltninger på det juridiske og skattemæssige område, og ved  
gennemførelsen af foranstaltninger af mere industriel karakter.
- På det juridiske område:  en forordning om europæiske firmagrupper (K0MC73) 2046  
af 21.12.73) ville være et fleksibelt instrument med henblik på samarbejde og  
kunne i  givet fald vedtages inden for overskuelig tid: Rådet kunne eventuelt  
fastsætte udgangen af første halvår af 1984 som frist. Men problemet i  forbin­
delse med virksomhedssammenslutninger (fusioner) vil ikke derved blive løst:  
med henblik herpå bør Rådet senest den 1. juli 1984 træffe beslutning om gen­
optagelse af arbejdet vedrørende enten Det europæiske Aktieselskab (K0M(70) 600  
af 30.6.1970) eller udkastet til konvention om virksomhedssammenslutninger.
- På det skattemæssige område:  Kommissionen har fremsat en række forslag, uden
hvis vedtagelse samarbejde mellem virksomheder ikke vil være mulig: det drejer
1)sig her om forslaget om en skatteordning for virksomhedssamarbejde ,
1) K0M/69/5 endelig udg. af 15.1.1969: Forslag til direktiv om en fælles skatte­
ordning for sammenslutninger og opdelinger af og tilførsel af aktiver til sek-  
skaber i  de forskellige medlemsstater, og
2) KOM/69/6 endelig udg. af 15.1.1969: Forslag til direktiv om en fælles skatte­
ordning for moder- og datterselskaber i  de forskellige medlemsstater.

- 7 -
forslaget om dobbelt beskatning , samt forslaget om oprettelse af et europæisk  
2)kapitalmarked , der er selve forudsætningen for et reelt samarbejde.
Det europæiske Rad bør acceptere, at nødvendigheden af en harmonisering på  
det skattemæssige område her har prioritet, og således anmode om, at de nuvæ­
rende vanskeligheder bliver bragt til ophør inden udgangen af første halvår af 1984.
- De faktorer, der virker som incitament for et nærmere samarbejde mellem virksom­
heder i  Fællesskabet, bør fortsat styrkes gennem tilvejebringelsen af en adækvat  
lovgivning. I den forbindelse er det vigtigt, at Rådet giver sin godkendelse til:
.  udviklingen af fællesprojekter af typen ESPRIT, der på grund af de økonomiske  
aspekter, det indeholder, skaber et gunstigt klima for samarbejdet;
.  oprettelsen af databanker, således som foreslået i  det flerårige program  
på databehandlingsområdet.
- På det konkurrencemæssige område, vil Kommissionen endvidere for sit ved­
kommende snarest muligt gå i  gang med at udarbejde en forordning om gruppe­
fritagelse for forsknings- og udviklingssamarbejde mellem virksomheder for  
derved at fremme et industrielt samarbejde på dette område inden for Fælles­
skabet.
- Kommissionen vil ligeledes opstille generelle kriterier for statsstøtte  
til fordel for virksomheders forsknings- og udviklingsaktiviteter. Udform­
ningen af sådanne fælleskriterier vil også indgå som led i  styrkelsen af  
Fællesskabets industrielle grundlag.
1) KOM/76/611 endelig udg. af 24.11.1976: Forslag til Rådets direktiv om afskaf­
felse af dobbeltbeskatning i  forbindelse med regulering af overskud mellem  
associerede virksomheder (voldgift).
2) KOM/75/392 af 23.7.1975: Forslag til direktiv om selskabsbeskatning og kilde­
skat af udbytter.
KOM/76/152 endelig udg. af i-v.4.1976: Forslag til Rådets direktiv vedrørende  
samordningen af de ved lov elur administrativt fastsatte bestemmelser om  
institutter for kollektive investeringer i  værdipapirer.
3) K0M/80/893 endelig udg. af 31.12.1980: Forslag til Rådets dirt civ om samord­
ning af kravene ved udarbejdelse, kontrol med og udstedelse af det prospekt, der  
skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden til tegning  
eller salg.

-  8 -
II". Videnskabelig forskning og udvikling af højteknologier .  ,
De.' er alUrsde truffet visse konkrete beslutninger på dette område, og  
f.ere vil r.li.e cru^fet inden mødet i  Athen. Dette gælder navnlig:
.  Rammeprcg, 'aF?'ne': for Fællesskabets videnskabelige og tekniske aktiviteter  
fer 1984-1987, der blev godkendt ved Rådets resolution af 28. juni 1983.
.  ESPRIT-programmet og fortsættelsen heraf på et flerårigt grundlag, der vil  
blive godkendt,, så snari enigheden i  Rådet om de programforslag, som Kom­
missioner har forelagt, er bekræftet officielt. Kommissionen mener, at dette  
kan og bør ske inden møcet i  Athen; dette gælder ligeledes programmet for  
teknologisk grundforskning.
Disse første oesiutninger får først deres fulde politiske betydning, når Det  
europæiske Råd giver sit bindende tilsagn til disse aktioners omfang, kontinuitet  
og finansiering som foreslået af Kommissionen.
Derfor anmoder Kommissionen Det europæiske Råd om at
1. - anerkende den prioriterede stilling, som politikken vedrørende videnskab
og teknolog· bør indtage i  Fællesskabets samlede politik, i  betragtning  
af den afgørende betydning, den vil få for styrkelsen af Fællesskabets  
internationale konkurrenceevne, og derfor at godkende de finansielle rammer,  
som Kommissionen har foreslået for de fastsatte mål (3 750 mio ECU i  
1982-priser, for perioden (1984-1987), herunder navnlig rammerne for ESPRIT-  
programmet.
2. - bekræfte, at det tillægger ESPRIT-programmet særlig stor værdi som første
skridt mod Fællesskabets skabelse af det miljø, der er nødvendigt for ud­
viklingen af højteknologier i  Europa. Aktionen på forskningsområdet skal  
suppleres med
.  tilskyndelse til europæiske virksomhedssammenslutninger,
.  skabelse af de rette forudsætninger for fastlæggelse af nye fælles stan­
darder,

- 9 -
.  indførelse af informationsudvekslingsnet til fremme af formidlingen af  
viden og udnyttelsen heraf,
.„j, -  samling af forudsætningerne for udvikling af et nyt industrielt grund­
lag for kommende økonomisk vækst i  Europa,
3. - indgå tilstrækkelig præcise forpligtelser, til at de retningslinjer, som
Kommissionen har beskrevet for telekommunikation og bioteknik og fore­
slået i  meddelelsen af 28. september 1983, hurtigt kan iværksættes i  
■  Fællesskabet, under hensyntagen til den afgørende betydning, disse  
spørgsmål har for den europæiske industris fremtid og konkurrenceevne  
på verdensmarkedet.
4. - godkende Kommissionens forslag til finansiering af innovationen, under
hensyntagen til de fremskridt, der hidtil er noteret ved behandlingen i  
Rådets organer. Formålet med dette forslag er at skabe mulighed for lån  
til innovationer til fordel for små og mellemstore virksomheder, hvis  
rolle inden for den industrielle fornyelse er altafgørende. Vedtagelsen  
af dette forslag vil udgøre et væsentligt skridt frem mod fuld udnyttelse  
af det innovationspotentiel, der findes i  Fællesskabet.

-  10  -
IV. E.oergiponti k
Kommissionen har adskiLlige gange tidligere understreget, hvilken betyd"  
ning en stirre spredning i  energiforsyningerne og en mere effektiv ud­
nyttelse av energien har for den europæiske økonomi. Kommissionen har  
allerede fremlagt en lang række konkrete forslag til en fællesskabsind­
sats, cei fot øjeblikket er til behandling i  de berørte instanser i  Rå­
det. Pa r.ipoet i  Athen bør man ikke koncentrere sig om disse konkrete  
orslag sc,m sådanne, men derimod tage stilling til det mere generelle  
spørgsmål om, hvilken rolle Fællesskabet skal spille i  energisektoren,  
således at man kan få fastlagt det klarest muligt grundlag for de mere  
detaljerede beslutninger, der skal træffes andetsteds.
Fællesskabets hovedopgave må være at sørge for, at der hurtigt sker frem­
skridt mea hensyn til at harmonisere medlemsstaternes energipolitik.
Der er frem til 1990 y  fatlagt klare energimål på EF-plan. Tiden er nu  
inde til at rette blikket endnu længere frem. Fastlæggelsen af mål er  
imidlertid kun første skridt på vejen. Medlemsstaternes indsats for at  
sikre en harmonisk virkeliggørelse af disse mål må gøres på grundlag  
af gensidig tillid. For at fremme denne proces må Kommissionen skærpe  
sin overvågning, Rådet bør drage klare konklusioner af denne overvågning  
og medlemsstaterne bør gøre en større konkret indsats for at iværksætte  
de nødvendige foranstaltninger.
Fællesskabet som sådant og de specifikke instrumenter, det råder over,  
må imidlertid spille en rolle på en række energipolitiske områder:
*) Rådets resolution, EFT C 149 af 18.6.1980.

-  11  -
(i) stimulering af teknologisk innovation med henblik på at virkelig­
gøre EF's energimål. Fael lesskabet har her både til opgave at ud­
forme og iværksætte et grundlæggende EF-program og samordne dette  
program med medlemsstaternes,
(ii) større investeringer, både på efterspørgselssiden, hvor der bør  
gøres en større indsats for en mere effektiv udnyttelse af ener­
gien, og på udbudssiden, hvor Fællesskabet bør sikre en hurtig  
udvikling af indenlandske energiressourcer på et økonomisk grund­
lag og om fornødent fremskynde eller samordne udviklingen af in­
frastrukturen (herunder samkøring af el- og gasnet),
(iii) fastlæggelse af prispolitikken. På dette område er der vedtaget  
en række principper, som afspejler fællesskabsmålene, og de bør  
nu gennemføres ensartet i  hele EF. Prispolitikken er af stor be­
tydning som følge af dens virkninger på investeringerne, idet  
den gør det muligt klart at vurdere, om energisparebestræbelserne  
virker efter hensigten, og om andre energikilder i  økonomisk hen­
seende kan give et reelt alternativ til olien,
(iv) pi miljøområdet. I en lang række tilfælde kan problemerne kun  
virkelig løses på EF-plan. Typiske eksempler herpå er normerne  
for udledninger fra el-værker og andre industrianlæg samt bort­
skaffelse af A-affald,
(v) fremme og samordning af lovgivning på energiområdet med henblik  
på at opnå en mere effektiv energiudnyttelse (f.eks. fælles mærk­
ning af el-apparater, direktiver til begrænsning af anvendelsen  
af olie og gas i  el-værker) eller fjerne handelshindringer for  
energiprodukter og -udstyr (herunder fastlæggelse af en EF-politik  
om blyindholdet i  benzin),
(vi) tilrettelæggelse af den mest effektive formidling af oplysninger  
og erfaringer fra medlemsstaternes energiprogrammer og fra EF's  
vi rksomhed.

-  12  -
(vii) irdrøralse af ordninger, der kan sikre, at medlemsstaterne optræ­
der solidarisk over for usikkerheden pi energimarkederne. ,
d
Fællesskabet kan ikke varetage disse opgaver effektivt, hvis der  
hvert år ska^. træffes beslutning om, hvorvidt hver enkelt EF-akti-  
vi'ei: skal videreføres. Derfor har Kommissionen foreslået et f le i —  
år i  gi program vedrørende energi og energiforskning, der efter  
dens opfattelse kan danr.? det bedst mulige grundlag for foranstalt-  
ninger på dette område .  Desuden kan EF heller ikke varetage  
sine opgaver effektivt, uden at der afsættes EF-midler til energi­
sektoren på grundlag af økonomiske kriterier. Dette gælder navn­
lig de strukturelle fonde, i  det omfang disse fondes særlige op­
gaver, som foreslået af Kommissionen, i  højere grad bliver til­
passet EF’s mål og prioriteter.
*) K0M(83)315 endelig udg. af 15. juni 1983.