AEndret forslag til Raadets beslutning om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for informationsteknologi (1994-1998) (94/C 262/03) (Tekst af betydning for EOES) KOM(94) 243 endelig udg. - 94/0081(CNS)

(Forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2, den 6. juni 1994)

Forslaget til Raadets beslutning om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for informationsteknologi (1994-1998) (KOM(94) 68 endelig udg. - 94/0081(CNS)) er aendret som foelger:

Fjerde betragtning

i henhold til traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal der foretages et skoen over de finansielle midler, der er noedvendige til gennemfoerelsen af dette saerprogram; de endelige beloeb vedtages af budgetmyndigheden i overensstemmelse med de disponible midler ifoelge de finansielle overslag og den relative prioritering af det omraade, der er omfattet af naervaerende program, inden for den foerste foranstaltning i det fjerde rammeprogram;

Betragtning 5a

(ny)

forhoejelsen af det samlede maksimale beloeb til rammeprogrammet vil navnlig afhaenge af vurderingen af situationen med hensyn til dets gennemfoerelse; situationen vedroerende naervaerende program vil kun blive anset for tilfredsstillende, hvis de foerste forpligtelser indgaas inden for en rimelig frist efter dets vedtagelse; denne frist kan under ingen omstaendigheder vaere laengere end tolv maaneder;

Sjette betragtning

informationsteknologierne integreres i stadig stigende grad i de oekonomiske og industrielle og servicebetonede aktiviteter og anvendes til stoette for stadig flere sociale aktiviteter; de er vitale for alle industri- og servicevirksomheders konkurrenceevne; de aendrer grundlaeggende mange aspekter ved de sociale aktiviteter og relationer; de vil kunne bidrage til at forbedre livskvaliteten og arbejdsvilkaarene; de kraever foelgelig en stor forskningsindsats, en indsats med henblik paa udbredelse og oeget udnyttelse af resultaterne samt undervisning og uddannelse;

Betragtning 6a

(ny)

Det Europaeiske Raad i Bruxelles den 10. og 11. december 1993 vedtog paa grundlag af hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse at ivaerksaette en handlingsplan, som tager sigte paa at udvikle informationsstrukturerne paa unions- og medlemsstatsplan; forskningen i informationsteknologier er et uundvaerligt teknologisk grundlag for udviklingen af disse fremspirende informationsstrukturer;

Betragtning 6b

(ny)

det er vigtigt, hvis Den Europaeiske Union skal tage »informationssamfundets« udfordringer op, ikke blot at udvikle det noedvendige teknologiske grundlag, men ogsaa at goere det lettere for flest mulige europaeiske borgere at tilegne sig informationsteknologierne under hensyntagen til deres sociokulturelle forskelle og i hele samfundet at skabe bredest mulig adgang til de nye informationsstrukturer;

Syvende betragtning

dette program vil kunne yde et vaesentligt bidrag til oeget konkurrencevne og udvikling af nyskabende aktiviteter og nye arbejdspladser i Den Europaeiske Union, som anfoert i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse, hvis det ledsages af nye metoder til tilrettelaeggelse af produktion og arbejde, og hvis det goer det lettere for flest mulige af tilegne sig disse nye teknologier;

Betragtning 7a

(ny)

det er vigtigt, at brugerne i videst mulig udstraekning inddrages i de forskellige faser af FTU-projekterne, saaledes at der tages hensyn til deres behov, og de uddannes til at kunne udnytte resultaterne;

Betragtning 8a

(ny)

softwareteknologi, komponent- og subsystemteknologi, multimedieteknologi, aabne mikroprocessorsystemer, hyperperformant databehandling og netkommunikation, teknologi til stoette for virksomhedsprocesser, integration i fabrikationen og den dertil knyttede langsigtede forskning betragtes som saerlig vigtige i afgoerelse . ./. ./EF (det fjerde rammeprogram);

Betragtning 8b

(ny)

i betragtning af den stigende konvergens mellem informationsteknologier, telekommunikationsteknologier og telematik er det vigtigt, at det foreliggende program noeje koordineres med forskningsprogrammerne vedroerende anvancerede kommunikationsteknologier og -tjenester, telematikapplikationer af faelles interesse og industri- og materialteknologier med henblik paa at styrke samspillet;

Betragtning 10a

(ny)

Kommissionens bestraebelser paa at forenkle og fremskynde ansoegnings- og udvaelgelsesprocedurerne og goere dem mere gennemsigtige boer fortsaettes med henblik paa at fremme gennemfoerelsen af programmet og lette formaliteterne for de virksomheder, herunder SMV, forskningscentre og universiteter, der oensker at deltage i en faelles FTU-aktion;

Fjortende betragtning

ved gennemfoerelsen af dette program er det noedvendigt at fastsaette foranstaltninger, som fremmer og letter smaa og mellemstore virksomheders deltagelse, navnlig ved teknologistimulerende foranstaltninger og ved faelles forskning og legater, der daekker FTU-forberedelsesfasen;

Betragtning 15a

(ny)

det er ogsaa vigtigt parallelt med det endelige sociooekonomiske program at gennemfoere forskning dels i de nye informationsteknologiers indvirkning paa tilrettelaeggelsen af produktion og arbejde og dels i samspillet mellem den europaeiske borger og »informationssamfundet«;

Artikel 2, stk. 1

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 1 911 mio. ECU, herunder maksimalt 7,2% til udgifter til personale og drift.

De foerste forpligtelser indgaas inden for en frist paa hoejst tolv maaneder efter vedtagelsen af programmet; denne frist kan kun overskrides med behoerig begrundelse.

Artikel 2, stk. 4

4. Budgetmyndigheden bestemmer, hvilke bevillinger der afsaettes til hvert regnskabsaar, ud fra de disponible midler ifoelge de finansielle overslag og under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske prioriteter, der er fastsat i det fjerde rammeprogram.

BILAG I

Indledning, tredje afsnit

FTU-aktiviteterne under dette saerprogram for informationsteknologi rettes mod den nye informationsinfrastruktur, der danner grundlag for fremtidens informationssamfund. Der satses paa de FTU-omraader, der er af stoerst betydning for infrastrukturens udvikling, idet der tages hensyn dels til behovet for en selektiv og koncentreret indsats og dels til, at maalet er at oege det samlede erhvervslivs konkurrenceevne og beskaeftigelsen i Den Europaeiske Union samt et forbedre borgernes livskvalitet navnlig ved at goere det lettere for alle at faa adgang til informationsinfrastrukturen.

Baggrund, andet afsnit

Informationsteknologien integreres i stigende grad i alle produktions- og servicevirksomheder, men anvedes ogsaa inden for et stigende antal samfundsrelaterede tjenester, saasom sundhedsvaesen, uddannelse, transport og underholdning og kultur. Det skoennes, at der ud over professionelle arbejdsstationer, servere og mainframemaskiner i dag er omkring 140 mio. PC'er i verden. Men ca. tre gange saa mange indlejrede computere er integreret i konventionelle produkter som f.eks. telefoner, tv, legetoej, kameraer, biler og vaskemaskiner samt i hoejteknologisk udstyr og virksomhedsprocesser og giver disse en betydelig konkurrencefordel.

Baggrund, afsnit 3a

(nyt)

Der er ogsaa tale om en social indsats. Spoergsmaalet om, hvordan den europaeiske borger skal tilegne sig disse nye teknologier, bliver en stor politisk udfordring. Derfor boer opmaerksomheden i fremtiden i saerlig grad koncentreres om forbindelserne mellem brugeren/borgeren og det nye informationssamfund. Tre aspekter er saerlig vigtige. I et stadig mere komplekst samfund vil den enkelte i fremtiden faa stoerre behov for oplysninger og indbyrdes koordinerede tjenester, der giver adgang til disse oplysninger. Den »universelle« adgang til dette informationsrum boer have hoej politisk prioritet. I modsat fald kan forskellene mellem de sociale lag i et land og mellem lande og regioner vokse. Det er desuden vigtigt at tage hensyn til de enorme muligheder for nyskabelse og berigelse inden for det sociale liv, som samspillet mellem den enkelte borger og informationssamfundet kan betyde, ud over de rent praktiske og faglige aspekter. Endelig vil infostrukturen komme til at spille en stadig stoerre rolle i forbindelse med gennemfoerelsen af den offentlige politik, for saa vidt angaar den europaeiske borgers behov. I forbindelse med spoergsmaal af offentlig interesse som f.eks. undervisning og uddannelse, fri bevaegelighed for personer, aldringen i samfundet osv. vil problemet med samspillet mellem den enkelte og de forskellige former for information og kommunikation faa afgoerende betydning.

Baggrund, sjette afsnit

Udviklingen af nye tjenester og nye arbejdspladser vil vaere staerkt afhaengig af en hurtig etablering af den nye infostruktur samt af den hastighed, hvormed de strukturelle tilpasninger finder sted, der bliver noedvendige inden for oekonomien, navnlig hvad angaar omlaegningen af produktionsmetoder og arbejdstid. Skabelsen af nye aktiviteter vil imidlertid ogsaa afhaenge af, hvor nemt det bliver for flest muligt brugere at faa adgang til den nye infostruktur.

Baggrund, niende afsnit

I 1980'erne fulgte programmet en teknologifremmepolitik, der var rettet mod den voksende IT-industri. Med 1990'ernes fokus paa udviklingen af infostrukturen og vaegt paa tilgaengelighed og brugervenlighed styres programmet i hoejere grad af brugernes og markedets behov. Det overordnede maal er at bidrage til en sund vaekst i infostrukturen, saa hele det europaeiske erhvervslivs konkurrenceevne og alle borgeres livskvalitet forbedres, navnlig ved at goere det lettere for flest mulige at tilegne sig informationsteknologien og skabe bredest mulig adgang til infostrukturen.

Baggrund, afsnit 11a

(nyt)

I tilknytning til det endelige sociooekonomiske forskningsprogram vil der blive gennemfoert tvaerfaglig forskning dels vedroerende det komplicerede samspil mellem bruger/borger og det fremspirende »informationssamfund« og dels vedroerende de nye informationsteknologiers betydning for tilrettelaeggelsen af produktionen.

FTU-aktiviteter, femte afsnit

Fokusomraader er en vigtig nyskabelse i dette saerprogram. Et fokusomraade er en samling aktiviteter, der daekker en raekke teknologiomraader, men som har et enkelt veldefineret maal og klart tager sigte paa markedet eller »den sociale efterspoergsel«. Det skal goere det muligt at fastholde forskningens fokusering paa et noeje fastlagt maal og samtidig skabe mulighed for en raekke aktiviteter af tvaerfaglig karakter. Dette vil kraeve nye forvaltningsmetoder i forbindelse med projekterne, som skal sikre en vis kontinuitet under hele programmet og samtidig tillade den fleksibilitet, der er noedvendig for at foelge udviklingen inden for teknologien, paa markederne og i den sociale efterspoergsel op. Fokusomraader kan ud over faelles forskningsprojekter omfatte andre aktivitetstyper, alt efter hvilke saerlige behov der er. Der kan vaere tale om projekter, der afspejler de industrielle eller sociale prioriteter, ekspertnet, leverandoer-bruger-sammenslutninger, samarbejde med EUREKA, koordinering med nationale initiativer, internationalt samarbejde, videreformidling af resultater eller uddannelsesinitiativer.

FTU-aktiviteter, ottende afsnit

Software er et af hovedelementerne i infostrukturen og udgoer allerede over halvdelen af computeres og indlejrede systemers vaerdi. Aktiviteterne inden for dette omraade af saerprogrammet koncentreres om teknikker og optimal praksis i forbindelse med et begraenset antal softwareteknologier, der goer det muligt at udvikle paalidelig, korrekt, effektiv og brugervenlig software. Elektroniske komponenter og subsystemer er de fysiske byggesten til infostrukturen, der skal bruges til systemer og applikationer i alle erhvervslivets sektorer. Aktiviteterne i saerprogrammet samles om FTU inden for halvledere paa omraader, hvor den europaeiske industri har behov for stoerre kompetence, og hvor den har en chance for at vaere konkurrencedygtig, med saerlig vaegt paa avancerede integrerede kredsloeb til specifikke anvendelser. Andre vigtige emner er periferienheder, isaer fladskaerme og kompakte hukommelsessystemer, samt mikrosystemer.

FTU-aktiviteter, afsnit 8a

(nyt)

Multimedie-systemerne udgoer infostrukturens menneske/maskine-graenseflade. Programmet er koncentreret om udvikling og integration af de teknologier, der er noedvendige med henblik paa skabelse, manipulation, repraesentation og oplagring af multimedieoplysninger. Overfoerslen af multimediedata og multimedieapplikationerne vil blive daekket af telematik- og telekommunikationsprogrammerne.

Softwareteknologi, tredje afsnit

Moderne databehandlingssystemer viser en stigende tendens til distribuering af funktioner og data for bedre at kunne passes ind i de organisationer, hvor de benyttes. Denne udvikling er tydelig ikke blot i erhvervslivets databehandling, men ogsaa i industristyringssystemer og indlejrede systemer. De fleste masseproducerede elektroniske produkter indeholder en stadig stigende andel indlejret software. Disse produkters mangfoldighed, anvendelighed og kompleksitet er staerkt stigende. Graensefladerne til brugerne bliver meget vigtige. Der ligger en saerlig udfordring i at udvikle paalidelige, udvidelige og brugervenlige systemer med ovennaevnte egenskaber. Saadanne systemer har allerede reduceret brugernes edb-omkostninger drastisk. Det forudses, at dette segment af IT-markedet, bliver et af hovedkonkurrenceomraaderne for hardware-, software- og tjenesteleverandoerer hen imod midten af 1990'erne. Det er et omraade, hvor der paa nuvaerende tidspunkt ikke er nogen dominerende firmaer, og hvor Europa har opbygget en omfattende expertise. Foranstaltninger paa dette omraade vil bidrage til at give den europaeiske industri en staerk position paa dette yderst konkurrencepraegede og strategiske marked samt til at fremskaffe de grundlaeggende elementer til den europaeiske infostruktur.

Softwareteknologi, syvende afsnit

Et tredje emne gaar ud paa at udvikle og eksperimentere med nye softwareteknologier, navnlig dem, der tager sigte paa at integrere teknikkerne til behandling af digitale signaler i det indlejrede software. Disse teknologier er kernen i den nye udvikling inden for den fremadskridende »digitalisering« af den sociale infrastruktur, saavel hvad angaar den enkelte borger som de ugunstigt stillede regioner i Faellesskabet, og er afgoerende for infostrukturerne. Som generiske teknologier bidrager de desuden til multimedieteknologien, fokusomraaderne, hoejperformant databehandling og netkommunikation og de aabne mikroprocessorsystemer. Dette omraade omfater ogsaa de nye softwareteknologier, der aabner mulighed for logikslutning, intelligens, fleksibilitet og tilpasningsevne, og som understoetter modellering, genbrug og deling af forskellige niveauer af viden. Omraadet omfatter emner saasom rammer og integrationsteknikker til at bygge samarbejdende eller distribuerede intelligente systemer eller til at modellere virksomhedsdaekkende eller sektordaekkende videnaktiver. Dette FTU-arbejde paa mellemlang sigt vil blive styret af almene behov og vil omfatte f.eks. udvikling og demonstration af komplekse, distribuerede belsutningskraevende applikationer, som der er brug for i alle samfundets sektorer, og som vil faa en positiv indflydelse paa den europaeiske konkurrenceevne og paa integration og samhoerighed.

Softwareteknologi, tiende afsnit

Det sidste emne vedroerer teknologier til at opnaa stoerre brugervenlighed og sikkerhed i IT-systemer. En afgoerende faktor for tilegnelsen af disse nye teknologier er bruger-system-graensefladen. Dialogen med maskinerne skulle blive lettere og mere tilgaengelig ogsaa for ikke-professionelle brugere. Dette spoergsmaal maa behandles saavel ud fra brugerens som ud fra leverandoerens synspunkt. Den menneskelige adfaerd, navnlig erkendelsesaspekterne og den kunstneriske/kreative evne er vigtige forskningsomraader. Disse forskningsomraader vil ogsaa faa betydning for accepten og tilegnelsen af de fremtidige multimediesystemer. Derved bliver der udsigt til stoerre og bredere markeder for IT-baserede produkter. Der skal udfoeres FTU-arbejde med henblik paa at naa til en bedre forstaaelse af kommunikationen mellem bruger og system, bl.a. kognitiv modellering, interaktionsmodeller, medier og metaforer og kooperativt arbejde. Nye teknologier vil blive udviklet og konsolideret. Aktiviteterne vil vaere naert knyttet til grundforskningspraegede projekter, og de vil bygge paa og bidrage til standarder samt medvirke til, at man hele tiden har opmaerksomheden rettet mod mulighederne i de nye teknologier.

Multimedieteknologi, overskrift og foerste afsnit

MULTIMEDIESYSTEMER

Maalsaetningen for dette omraade er at udvikle og integrere de informations- og kommunikationsteknologier, der ligger til grund for multimediesystemer og - applikationer for slutbrugere, med det formaal at tilbyde brugerne nye tjenester baseret paa informationsteknologierne. Et saerligt emne er teknologier til integrerede personlige systemer, som hvor som helst giver den enkelte borger personlig adgang til infostrukturtjenester og lokal informationsbehandling og derfor udgoer en af de vigtigste muligheder, markedsmaessigt set, inden for multimediesystemer.

Multimedieteknologi, andet afsnit

Gennem de sidste ti aar er det blevet forudsagt, at der ville opstaa et marked for multimediesystemer med fuldkommen integration af tale, video, tekst, lyd, animation og grafik. De nye elektroniske net i Europa vil i hoej grad stimulere disse systemer ved hurtigt at udvide deres indhold og oege den geografiske spredning. Men foerst nu har fremskridtene inden for mikroelektronisk ydeevne, softwareteknikker, standarder og digital kommunikation gjort, at multimediesystemer kan blive en realitet. Det forventes, at multimediesystemerne foerst vil blive indfoert i skraeddersyede systemer i virksomheder og hjem, inden for uddannelse, produktion, finansielle ydelser, sundhedsvaesen, transport, forsikring, detailhandel, turisme, kultur og underholdning, bl.a. spil, film, og tv. Multimedieteknikkerne vil sandsynligvis medfoere en stigning i produktiviteten i forretningslivet og uddannelsessektoren.

Multmedieteknologi, femte afsnit

Arbejdet tager sigte paa at udvikle og integrere teknologier til oprettelse, haandtering, fremvisning og lagring af multimedieinformation. FTU-aktiviteterne omfatter specifikation af relevante komponenter, f.eks. videokompressions/dekompressionschips, optisk hukommelse og optiske processorer med hoej kapacitet og LCD-skaerme samt integration af komponenterne i avancerede multimediesystemer, standarder for lagring, repraesentation og kompression/dekompression af multimedieinformation, samt generisk multimediesoftware. Softwareomraadet omfatter multimedieudvidelser til eksisterende systemsoftware og -vaerktoejer; kreative vaerktoejer til at frembringe softwareobjekter til de forskellige medier - video, audio, animation, male- og tegnefunktioner og endvidere forfattervaerktoejer, der goer det muligt at konstruere skraeddersyede, brugervenlige multimedieapplikationer paa basis af de enkelte medieobjekter. Integrationen af hardware- og softwareelementer vil blive demonstreret i systemer til en bred vifte af slutbrugerformaal. En vigtig faktor i forbindelse med accepten af multimediesystemerne er de softwareteknologier, som giver oeget komfort og sikkerhed, naar det drejer sig om multimediesystemer, og som derfor vil komme til at spille en vigtig rolle.

Multimedieteknologi, syvende afsnit

Arbejdet med personlige integrerede systemer vil blive koncentreret om to emner: Udvikling af teknologier til multifunktionelt, integreret brugeradgangsudstyr, der kan behandle multimediedata, bl.a. den elektroniske pung og person- og gruppekommunikationsmidler; samt udnyttelse af teknologiske fremskridt i informationsformidlingsindustrien, saaledes at den stadigt stigende efterspoergsel paa effektive tjenester kan maettes. Disse to aspekter daekker applikationssiden af den komplette systemloesning, der i sin fulde form bygger paa eksisterende traadloese net- og telekommunikationsinfrastrukturer. Arbejdet vil blive koordineret med nyudviklingsaktiviteter inden for disse emner under programmerne for telekommunikation og telematik.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF MIDLERNE

>TABELPOSITION>

Af nedenstaaende tabel fremgaar den vejledende fordeling af de midler, der er afsat til langsigtet forskning, softwareteknologi, komponent- og subsystemteknologi, multimedieteknologi samt til fokusomraaderne.

Det skal bemaerkes, at denne tabel ikke viser en statisk og lineaer fordeling af midlerne. Der vil blive udviklet et samspil mellem den langsigtede forskning, softwareteknologien, komponent- og subsystemteknologien, multimedieteknologien og fokusomraaderne.

Det tilstraebes i oevrigt, at der sikres en sammenhaeng mellem naervaerende saerprogram og saerprogrammet inden for anvancerede kommunikationsteknologier og -tjenester, saerprogrammet om telematiske anvendelser af betydning for Faellesskabet og saerprogrammet om industri- og materialeteknologier.

Fordelingen paa forskellige omraader udelukker ikke, at et projekt kan hoere ind under flere omraader.

BILAG III

Sektion 2.2, led 6a

(nyt)

- Forundersoegelser og pilotprojekter med henblik paa at undersoege kommunikationen mellem borgere/brugere og infostrukturerne og afproeve nye former for anvendelse af informationsteknologierne (i taet koordinering med programmerne vedroerende de avancerede telekommunikationsteknologier og -tjenester og vedroerende telematikapplikationer af faelles interesse samt med det endelige sociooekonomiske forskningsprogram).