ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 046 
 
 
 
Vol. 1984/0 018 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 46 endelig udg,
Bruxelles,den 17 februar 1984.
Første plan for stimulering  
af videnskabeligt og teknisk samarbejde  
og udveksling i  Europa
1985 - 1988
(Meddelelse fra Kommissionen til R ådet)
KOM(84) 46 endelig udg.

INDLEDNING
Medlemsstaterne i  De europæiske Fællesskaber har ved adskillige lejligheder erkendt  
og bekræftet behovet for, at Fællesskabet råder over en effektiv og kreativ viden­
skabelig og teknisk forskning for at kunne tage de udfordringer op, som det står  
over for.
Europa har et betydeligt videnskabeligt og teknisk potentiel af høj kvalitet, som  
til disse formål bør opretholdes eller bringes op på et optimalt effektivitetsni­
veau. Derfor erkendte Rådet (1) betydningen af en ;'iget indsats for "at stimulere Fæl­
lesskabets videnskabelige og tekniske potentiel" og vedtog den 28. juni en forsøgs­
aktion på to år (juli 83 - juli 85), der skulle gøre det muligt nøje at fastlægge  
og vurdere de bedste veje til at sikre denne nye fællesskabsfunktion.
Kommissionen informerede derefter de berørte kredse og offentliggjorde allerede  
den 8. juli 1983 en "indkaldelse af forslag" via Fællesskabets informationskana­
ler (EF-Tidende, Newsletter, CREST) og ved offentliggørelse i  nationale blade.
For så vidt angår den interesse, som dette initiativ vakte, bør det rent mængdemæs­
sigt nævnes, at mere end 2 000 henvendelser og oplysninger og formularer til indsen­
delse af forslag nåede Kommissionen i  de fire måneder, der fulgte efter denne of­
fentliggørelse. Pr. 7. oktober 1983 var der forelagt Kommissionen over 250 projek­
ter, og støtteberettigede ansøgninger udgjorde et samlet beløb på over 24 mio ECU.  
(Jf. bilag 2). På det kvalitative plan viste en vurdering af disse forslag, der  
hurtigt blev foretaget takket være CODEST’s (2) indsats, både et stort antal og  
en stor varietet af innovative projekter af høj kvalitet. På grundlag af indhen­
tede udtalelser besluttede Kommissionen den 7. november 1983 hvilken støtte, der  
skulle gives; alle de hertil svarende finansielle forpligtelser blev derefter ind­
gået inden udgangen af 1983.
Ved slutningen af denne første fase af den forsøgsvise stimuleringsaktion (jf.  
kap. I) fandt Kommissionen, og dette i  henhold til henstillinger fra visse medlems­
stater (3) og fra CODEST, sig foranlediget til:
- hurtigst muligt at uddybe indholdet af den første flerårige plan for stimule­
ringsaktiviteter for 1985 - 1988, der skal forelægges Rådet
- at foreslå, at denne første plan allerede iværksættes den 1. januar 1985
- at sikre sig, at forslaget til stimuleringsaktionen 1985-1988 forelægges Rådet  
inden udgangen af første halvår af 1984.
(1) 30. juni 1982.
(2) CODEST: Udvalget for europæisk udvikling af videnskab og teknologi (jf. for­
tegnelse over medlemmer i  bilag 3).
(3) Jf. nationale memoranda udarbejdet til Det europæiske Råd i  Athen.

-  2 -
For at forberede sit formelle forslag si godt som muligt dnsker Kommissionen at  
dr0fte retningslinjerne og ambitionsniveauet for denne aktion med Rldet pa m 0det 
for forskningsministrene den 28. februar 1984.
1•  HVAD s t 8 r der p K spil
Der kan allerede nu drages de f0rste konklusioner af fors0gsaktionen for "stimu­
lering", og de bekraefter de tidligere analyser fra Kommissionen, Parlamentet og  
diverse medlemsstater (4).
1. Svakkelsen af den europaiske forsknings konkurrencedygtighed
Blandt de faktorer, der alt for ofte begranser effektiviteten af den eurcraiske  
F, U & D inden for diverse aktivitetssektorer, b 0r fplgende understreges:
- mangel pa kommunikation mellem videnskabelige og tekniske centre i  Europa (man­
gel pi mobilitet og udveksling)
- det ringe antal emner for samarbejde centrene imellem; det eksisterende samarhejHp  
forekommer ofte alt for begranset eller for sektorbestemt
- underbeskaftigelse af unge nyuddannede forskere, der dukker op pa arbejdsmar-  
kedet ind°n for forskellige sektorer, og inden for andre sektorer (nye materia-  
ler, bioteknoligi, informatik f.eks.) mangelfuld uddannelse i  forhold til de eksi­
sterende behov og for fi specialiserede forskere inden for disse omrader til at  
opfylde behovet. Sadanne forhold f 0rer til tab af intellektuel kapacitet og viden-  
skabelig og teknisk innovation.
2. Granser for de nationale stimuleringsforanstaltningers effektivitet
Det er generelt anerkendt, at nationale initiativer, der kan sammenlignes med Fal-  
lesskabets stimuleringsaktiviteter, ikke altid - som de faktiske forhold inden  
for den internationale videnskabelige og tekniske konkurrence har bevist det -  
besidder den 0nskede effektivitet, og at de hammes af de nationale granser. Til  
trods for kvaliteten og forskelligartetheden af de forskningscentre og -hold, der  
arbejder i  Europa, spger videnskabsfolk og ingeni 0rer ofte at bevare begunstigede  
forbindelser med centre, der ligger uden for Fal lesskabet, idet de ikke er til-  
strakkelig underrettede eller ikke finder muligheder nok for udveksling eller sam­
arbejde inden for Fallesskabet.  Omfattende nationalt eller europaisk udstyr udnyt-  
tes i  mange tilfalde ikke nok. Landene stiller kun fi faciliteter til radighed  
for at fremme (og der gpres intet for at billiggpre) udveksling af videnskabsfolk  
medlemsstaterne imellem. Specifikt samarbejde med ikke-europaiske virksomheder  
eller centre viser sig ofte at vare lettere end mellem virksomheder og centre i  
Fal lesskabet, sk 0nt de f0rstnavnte ofte indebarer begransninger, der kan forvarre  
de allerede eksisterende videnskabelige eller industrielle misforhold.
(4) jf. de nationale memoranda udarbejdet til Det europaiske Rid i  Athen.

- 3 -
Endelig er de initiativer, der i dag træffes på nationalt plan for at undgå un­
derbeskæftigelse af unge forskere, meget begrænsede, hvilket medfører en ofte  
uoprettelig hjerneflugt. Der kan imidlertid pi grund af selve Fællesskabets støi  
relse sikres en mere hensigtsmæssig udnyttelse af stillingsudbud og -efterspørg­
sel .
Allerede den 30. juni 1982 erkendte Rådet "betydningen af en stimuleringsaktion  
på fællesskabsplan til supplering af de allerede eksisterende nationale og inter­
nationale aktioner".
3. Betydningen af fællesskabsaktionen
Den forsøgsvise stimuleringsaktion har gjort det muligt bedre at vurdere de be­
rørte kredses indstilling:
- inden for Fællesskabets videnskabelige og industrielle kredse er det den gene­
relle opfattelse, at denne type aktion pi gunstig vis ledsager og styrker de foi  
skellige F, U & D-programmer i  de enkelte lande og i  Fællesskabet. Pi samme måde  
forekommer disse forskellige aktioner, der er fleksible og tidsbegrænsede, at væ­
re særlig egnede til at puste nyt liv i  forskningen inden for Fællesskabet
- i  forskellige medlemsstater anerkender de udspurgte nationale ansvarlige, at  
der, for at der effektivt kan skabes et videnskabeligt og teknisk miljø i  Europa,  
kræves denne type originale initiativer, og at de bør udbygges og suppleres
- helt generelt er det konstateret, at omkostnings- og risikodeling mellem Fæl­
lesskabets lande i  forbindelse med aktioner, der ikke kan planlægges i  forvejen,  
eller som ikke indgår i  de flerårige sektorbestemte aktioner, gør det muligt at  
udvikle meget lovende forskning, som ikke altid på nationalt plan ville have fået  
passende støtte i  form af personale eller finansiering. Det er endelig blevet fore  
slået, at der i  Fællesskabets sektorbestemte programmer udvikles eller planlægges  
specifikke ationer, der sigter mod forskeres uddannelse og mobilitet.
U . Videnskabelig vurdering og administration
Stimuleringsaktiviteterne skal hovedsagelig sigte mod at puste nyt liv i  forsk­
ningssystemerne inden for Fællesskabet, hvortil der skal anvendes de mest hensigts  
mæssige midler.
Det er i  denne forbindelse anerkendt af alle rådspurgte eksperter - og bekræftet  
af erfaringen - at systemet med samråd og videnskabelig vurdering samt administra­
tion skal forblive så let løbende, hurtigt og smidigt som muligt.
Det system, der er ved at blive afprøvet - rådgivende udvalg på højt plan, net  
af anonyme eksperter, begrænset EF-administration og kontrolleret decentralise­
ring af forvaltningen af aktionerne - forekommer som helhed at være hensigts­
mæssigt. I øvrigt skal de sektorbestemte foranstaltninger, der skal igangsættes  
inden for de flerårige programmer, ledes af de bestående ansvarlige tjenestegre­
ne.

- 4 -
I lyset af disse forskellige skøn og forslag finder Kommissionen det hensigts­
mæssigt så hurtigt som muligt at give det rette omfang til denne stimulering af  
F, U & D inden for Fællesskabet, som er et af de grundlæggende emner i  rammepro­
grammet for 1984-1987, og hvis betydning Rådet allerede formelt har anerkendt.
Et sådant initiativ skal gøre det muligt effektivt at skabe et videnskabeligt og  
teknisk miljø i  Europa, der er den mest hensigtsmæssige måde til at oprethold"  
den bedst mulige konkurrencedygtighed og kreativitet for det videnskabelige og  
tekniske potentiel i  Europa.
Kommissionen vil til dette formål forelså, at der iværksættes en omfattende ak­
tion til "stimulering af F, U & D", idet denne aktion rent konkret skulle bestå  
af:
r
- en plan for flerårige tværsektorielle aktiviteter for 1985-1988
- en fremadskridende systematisering inden for hvert enkelt sektorbestemt program 
af anvendelsen af specifikke foranstaltninger, der sigter mod forskerens uddannelse  
og mobi litet.
II- PLAN FOR STIMULERING AF VIDENSKABELIGT OG TEKNISK SAMARBEJDE OG UDVEKSLING  
I EUROPA (1985-1988)
II.1. Formål
Kommissionen har valgt tre hovedmål for den første stimuleringsplan:
- øge forskernes mobilitet inden for EF og deres indbyrdes kommunikation
- udvikle samarbejdet mellem europæiske F&U-hold
- fremme uddannelse og erhvervsmæssig ansættelse af unge forskere, således at de­
res evner udnyttes bedst muligt.
II•  ■  Det videnskabelige og tekniske aktionsområde
Kommissionen mener, at stimuleringsplanen er af en sådan art, at den har betyd­
ning for alle videnskabelige og tekniske aktiviteter og alle former for F&U:  
grundforskning, anvendt forskning og udvikling.
Planens videnskabelige og tekniske aktionsområde dækker således samtlige områder,  
der vedrører de "eksakte" videnskaber og "naturvidenskaberne" med undtagelse af  
dem, der er omfattet af militære eller industrielle hemmeligheder.

- 5 -
Omfanget af det valgte aktionsomride forudsaetter, at der anvendes sarlig strenge  
videnskabelige og tekniske udvalgelsesmetoder for at undga ethvert "smaklatteri  
med midlerne, og at bestraebelserne koncentreres om de videnskabsmaend, hold og  
emner, der kan give de betydeligste stimulerende virkninger.
II. .  Initiativtyper og interventionsmetoder
De interventionsmetoder, der i  ajeblikket afprpves i  forbindelse med 1983-1985  
aktionen, synes generelt at vare egnet til i  vaerksattelse af den fprste stimu­
leringsplan for Fal lesskabet.  Pa baggrund af den hidtidige erfaring ser det dog  
ud til, at de ml tages op til fornyet overvejelse (det har slledes^vist sig, at  
"statte"-formen ikke kan anvendes), udbygges og suppleres for at nl oo til et  
effektivt niveau.
Der synes at vare behov for tre typer initiativer, der kombinerer de allerede  
afpravede foranstaltninger og forskellige nye interventionsmetoder:
II. .1. Foranstaltninger til statte for den videnskabelige og 
tekniske kommunikation i  Europa
Et europaisk videnskabeligt fallesskab kraver naring gennem mange forskellige ka-  
naler for udveksling af ideer og viden.
Stimulering og fremme af F&U forudsatter saledes, at man favoriserer videnskabs-  
mandenes og ideernes mobilitet■
Der kan til dette formal valges en lang rakke foranstaltninger;
- statte til forskernes mobilitet: stipendier og forskningsbevi l  linger til frer.^f  
af udvekslinger (navnlig mellem universiteter og industrien), "forskerbi l  letter , 
der gpr rejser inden for Europa lettere
- statte til kommunikation: specialiserede nyhedsbreve, oprettelse af egentlige  
videnskabelige databanker i  Europa, som navnlig smi og mellemstore forskmngsen-  
heder har adgang til.
II. .2. Foranstaltninger til statte for videnskabelig og teknisk  
samarbejde i  Europa
Det drejer sig om at fremme falies arbejde for sivel offentlige som private for-  
skerhold hjemmeharende i  forskellige lande i  Fallesskabet.  Til dette formal kan  
Fal lesskabets stimuleringsforanstaltning tage to former:
- finansiel, tidsbegranset statte i  henhold til kontrakter om parvist samarbejde  
mellem laboratorier eller udviklingskontrakter (jf. bilag 1)
- statte til en bedre anvendelse af starre anlag: fortegnelse, oplysning om ledig  
kapacitet, oprettelse af passende toldprocedurer i  forbindelse med flytmng af  
videnskabeligt udstyr.

-  6 -
II. .3. Foranstaltninger til stptte for uddannelse og beskaef t i  ge l  se  
af unge forskere
Med tidsbegrsnsede finansielle incitamenter (stipendier og forskningsbevil-  
tinger som uddybet i  biLag 1) kan Kommissionen tilbyde unge videnskabsfolk  
nye muligheder for uddannelse eller forskning,5der bidrager til, at de ind-  
sluses i  de nationale videnskabelige systemer.
Nar aktionsomraderne og initiativtyperne er blevet fastsat vil det vaere pi  
sin plads at bedpmme hvilken interesse det kunne have at udvide stimulerings-  
planen geografisk til andre europaeiske ikke-medlemsstater, som efter overenskomst  
vedrporende finansieringen kan deltage i  denne plan.
II. 4. Prioriterede opgaver
En af den europseiske videnskabs svagheder bestar i, at grundforskningen alt 
for ofte er sektorbestemt, og at arbejdet er uti Istraekkeligt udnyttet pa  
grund af mangel pa passende forbindelser mellem grundforskningen og den  
anvendte forskning. For si vidt angir anvendt forskning har Fael lesskabet  
betydelige muligheder inden for visse sektorer, hvor det er absolut npdven- 
digt, at det bevarer sit forspring.
Tre hovedprioriteter bpr udvelges til fael Lesskabsinlerventionerne som uliver  
unoerkastet en kontrol „v der es videnskabelige kvalitet.
- fremme en nedbrydning af skellene mellem grundforskningen og den anvendte  
forskning
- fremme multi- og tvarfaglige fremgangsmider
- stptte strategisk forskning hvis resultater kan fpre direkte til at ni  
de videnskabelige og tekniske mil faststat af Fael lesskabet.
Med udgangspunkt i  disse handlinger kan der hibes pi en betydelig stigning  
i  den videnskabelige udvikling pi forskellige omrider. Som Kommissionen  
tidligere har understreget det C  j  f.  K0MC83) 260 endelig udg. - syvende  
emne i  rammeprogrammet), er det navnlig tilfaeldet med hensyn til frontlinje-  
forskning inden for de vigtigste omrider af videnskab og teknologi, sisom  
kompositmaterialer, den grundlsggende biologi, finkemikalier, informations-  
videnskaberne, grundlaggende pkologi, videnskabelig instrumentering, optik  
og jordbundsvidenskab.
I I I .  OM FAN G
Der er behov for en omfattende og tiIstraekkelig ambitips fallesskabsindsats.
De analyser og underspgeIser, der er foretaget som forberedelse til den  
forspgsvise stimuleringsaktion, har vist, hvilket omfang en sidan plan skal 
have, hvis virkningerne heraf skal svare til behovene. Det fremgir siledes,  
at cirka 5% af de ti medlemsstaters forskere skal involveres, hvis de ansliede  
behov skal impdekommes pi lang sigt.
De samme analyser har pivist, at der allerede kan opnis en betydelig virk- 
ning, hvis samarbejdsaktionerne omfatter mindst 1% af disse forskere. Dette  
er derfor malet for den fprste stimuleringsplan for perioden 1985-1988.
(5) Disse foranstaltninger kompletterer de handlinger som Kommissionen allerede  
har sat igang pa undervisnings- og uddannelsesomriadet og navnlig  
udviklingsstipendier fra faelles programstudier. Ligeledes kommer de i  tillaeg  
til de foranstaltninger som er foresliet af Kommissionen i  sin meddelelse  
til Radet vedrprende "De teknologiske fremskridt og de sociale forandringer"  
C0M(84)6 endeligt som har til mal, via faelles programmer mellem universiteter og  
industri, at styrke uddannelsen og omskoleringen af teknikere og specialister  af hpjt niveau.

- 7 -
Dette mal b 0r s0ges opfyldt ved i  udstrakt grad at udvikle den nuvsrende  
forspgsvise stimuleringsindsats og ved at systematisere de f$llesskabsf 01 
anstaItninger, der allerede er indledt i  nogle sektorbestemte programmer  
Cf.eks. fusion, biomolekylar teknik) til fordel for mobilitet og uddannelse  
af europsiske videnskabsfolk.
Der skat slledes valges to former for intervention, der supplerer hinanden.  
De krsver f0lgende finansiering:
- dels en bevilling til den tvsrsektori e l le stimuleringsplan med henblik  
pa at sikre multisektorielt samarbejde (forskningsbevi llinger, par-  
vist samarbejde, udvikling pa alle omrader, hvor der kraves et  
sldant samarbejde, og ivarkssttelse af de n0dvendige tilknyttede  
foranstaltninger (forskerbilletter, fortegnelse over udstyr osv.).
Kommissionen sk 0nner, at der b 0r tildeles et bel0b pi 90 mio ECU  
til denne f0rste plan 1985-1988, idet bel0bet fordeles gradvis over  
denne periode.
(Med et sadant bel0b kan der hvert ar i  gennemsnit gives 250 stipen-  
dier, 150 forskningsbevillinger og ivsrksattes 3-4 omfattende aktioner  
samt inddrages cirka 500 forskere i  "parvist samarbejde mellem labora-  
torier", samtidig med at de tilknyttede foranstaltninger ligeledes fi-  
nansieres)
- dels et vist bel0b til hvert enkelt sektorbestemt program til foran­
staltninger til st0tte for mobilitet og uddannelse af europsiske  
videnskabsfolk.
Kommissionen har allerede forpligtet sig i  denne retning. Denne frem-  
gangsmade skal videref0res og systematiseres, idet der i  hvert enkelt  
program fremover afssttes en procentsats af bevillingen (en procentsats,  
der varierer i  henhold til omrade og tildelte finansielle midler) til  
finansiering af sidanne foranstaltninger. Forvaltning af midlerne vare-  
tages inden for hvert enkelt program.
IV. K0NKLUSI0NER
Kommissionen henstiller til Radet at give sit samtykke til de ovennaevnte  
opgaver. I lyset af radsforhandlingerne den 28. februar vil Kommissionen  
fastsaette naermere bestemmelser for aktionsomraader og midler i  
stimuIeringsplanen for videnskabeligt og og teknisk samarbejde og  
udveksling i  Europa, som den har til hensigt at forelaegge Rldet f0r  
udgangen af det fprste halvar af 1984.

Bi lag 1
FREIWIENDE FORANSTALTNINGER
- Kontrakter om "parvist samarbejde mellem laboratorier"
Denne form for intervention sigter mod at grupper af forskere og/eller  
ingeniprer fra forskellige EF-lande, der arbejder parallelt (eller inden  
for komplementare sektorer) pi et lovende avanceret omrade, i  fallesskab  
kan na en kritisk (eller optimal) stprrelse ved at oprette egentlige  
"vagelpse laboratorier" uden stprre rejsevirksomhed for den enkelte. I  
dette tilfalde dakker fallesskabsstptten de omkostninger, der kraves  
for at forskerne kan mpdes, gennemfpre falies forspg og udveksle resul-  
tater; stptten kan eventuelt dakke de ekstra midler (personalemassigt  
og finansielt), der matte mangle.
- Forskningsbevillinger
De sigter hovedsagelig mod at fremme og lette forskeres mobi litet og  
at tilbyde supplerende forskningsmuligheder for unge nyuddannede viden-  
skabsfolk. Til dette formal skal bevillingen kunne dskke enten udgifter  
forbundet med udstationering af forskere til et andet land '(i EF) end  
deres eget eller udgifter til anssttelse af en ung forsker, der indgar  
i  et hold i  et andet land end hans eget. Det bpr understreges, at denne  
anden mulighed kan anvendes for at fremme videreuddannelse og beskafti-  
gelse af unge forskere, som industrien (navnlig smi og mellemstore  
virksomheder) matte pnske at tage i  arbejde; i  dette tilfalde ville 
Ipnnen sikres af "arbejdsgiver"-industrien, idet Fallesskabet kun ville 
dakke udgifter forbundet med den unge videnskabsmands mobilitet og  
forskningsarbejde i  det fremmede laboratorium.
- Udviklingskontrakter
Disse gpr det muligt at stptte originalt og lovende arbejde, der fore-  
tages af videnskabelige og/eller tekniske hold fra fiere af Fallesskabets  
lande, der glr ind pa sammen at na et forud fastsat mal inden for en  
fastsat tidsfrist.
Hertil kraves, at der kan kombineres forskellige former for forskning:  
grundforskning, anvendt forskning og teknologisk udvikling.
Denne form er dels et supplement til de programmerede foranstaltninger,  
dels en mulighed for hurtig aktion omfattende fiere sektorer, der udfpres  
for at impdekomme "videnskabelige og/eller tekniske udfordringer", eller  
som forberedelse til en langere, planlagt aktion. Disse kontrakter  
udgpr ligeledes et middel til at katalysere eller favorisere multinatio­
nale initiativer af europaisk betydning inden for selve Fallesskabet.

- Stipendier
De bestar af begraensede St0ttebel0b, der ydes forskere (nyuddannede  
el Ier erfarne), for at de kan supplere deres uddannelse eller deres  
speciale i  et laboratprium i  et andet EF-land. Disse foranstaltninger  
kan tage to former:
.  stipendier fra Kommissionen til unge europaeiske videnskabsfolk, der  
vil supplere deres uddannelse eller foretage forskning i  et andet EF  
land end deres eget (Kommissionens stipendier skal kunne opnas inden  
for alle videnskabelige og tekniske omrlder og ikke kun vsre begranset  
til de omrlder, der daekkes af Fsllesskabets F&U-programmer)
.  tilskud fra Kommissionen til nationale organer, der uddeler stipendier  
for at supplere den "nationale" st0tte til kandidater fra andre fael-  
lesskabslande.
TILKNYTTEDE FORANSTALTNINGER
a) "forskerbil letter", der g0r rejser inden for Europa lettere
b) specialiserede nyhedsbreve
c) oprettelse af egentlige videnskabelige databanker i  Europa,  
som navnlig smi og mellemstore forskningsenheder har adgang til
d) stpotte til en bedre anvendelse af stprre anlaeg :  fortegnelse,  
oplysning om ledig kapacitet, oprettelse af passende toldprocedurer i  
forbindelse med flytning af videnskabeligt udstyr.

Bi Lag 2
FCRSTE FASE I OEN FORS0GSVISE  
STIMULERINGSAKTION (1983)
VALGBARE FORSLAG  
ANTAL EFTER OMR^DE OG FORM
,  '  "  '  ’  " ' !  
ohrSdePARVIST ^  
S A’iARBEJ DE **
BEVILLÏNGER ST0TTE"  — I  * ■
UDVÏ KL I  \'G I  ALT
Gransef lade-  
*sno^ener 20 2 8 4 34
"aststoffysi k 22 4 5 2 33
Diologi 41 1 4 7 1 1 73
K l  i  üiato logi 6 4 4 0 1  4
For'uranjing 2 1 5 5 1  3
u,at i  k 5 2 2 1 1  0
Fotoinet ri 
FoLoakust ik 4 0 01
0 4
?vrige 1 4 0 18i
4 36
I  "  L T 1 1 4 27 49 27 217
J f .  bilag 1

CODEST  
LISTE DES WPBRE?A n n e x e  3
B e lg lq u e
Danemark  
R . F .  A.
France
Gréce  
I r  lande  
I t a l i ëP r o f. I .  PRIGOGINE  
P r o f. ULB -  P r 1  x N o b e l
D r. P. JANSSEN
D ire c te u r G a l. "Janssen Pharmaceutlca"
D r. N . BUSCH
D ire c te u r R1sd N a tio n a l Laboratory
D r. K . BOHN
D l r .  K arlsruhe Gm bH
D r. B . HESS  
V lce-P rés1dent MPI
D r. G. PAHL  
V lce-P rés1dent DFG
D r. B . SCHHIDT
P H tg lle d  des Vorstandes D o rn ler
H. CURIEN  
P rés id e n t CNES
C. FREJACQUES  
P ré s id e n t CNRS
J . LIONS
P r o f. Collége de France
E . ECONOHOU  
P r o f. Un1v. Crète
Dr. P. R Y A N
D ire c t. A n Foras T alu n tals
In g . U. BUSINARO  
Délégué F la t Europe
D r. U . COLOFBO  
P rés id e n t ENEA
P r o f. U. RATTI
Unlversité  de Rome

Luxe*bourg A. BOEVÈR 
P r o f .  H o n o raire
NL O r. E. D E  H A A N
Ex D ir e c te u r  R .D . P h ilip s
P r o f .  D E  H A A R D  
P r é s i d e n t  FO M
U K  S l r  G e o ffre y  ALLEN
D l r .  R D  U n1lever
S l r  D avld PHILLIPS 
P r o f .  O xford
P r é s i d e n t  A dvlsory B oard f o r  R e se a rc h  C o u n c lls
S lr  P e te r  SWINNERTON-DYER 
P r o f .  Cambrldge
P r é s i d e n t  U n1vers1ty G ra n ts  Committee