Forslag til RÅDETS BESLUTNING om vedtagelse af et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 2002-2006 med henblik på strukturering af det europæiske forskningsrum

BEGRUNDELSE

På mødet den 23. og 24. marts 2001 opfordrede Det Europæiske Råd i forlængelse af den opbakning, det i Lissabon, Feira og Nice gav projektet for etablering af et europæisk forskningsrum, Rådet og Europa-Parlamentet til at vedtage Kommissionens forslag til forskningsrammeprogram 2002-2006 inden juni 2002.

Dermed opfordrede det navnlig til, at de nye virkemidler, som skal gøre det muligt med det nye rammeprogram at virkeliggøre målsætningen om at etablere et europæisk forskningsrum, udnyttes effektivt inden for rammerne af klart definerede prioriteter.

Kommissionen forelagde sit forslag til rammeprogram den 21. februar 2001 [1]. Siden da har Rådet og Europa-Parlamentet haft lejlighed til indlede gennemgangen og drøftelserne af det. Den 2. og 3. marts havde forskningsministrene på et uformelt møde i Uppsala deres første lejlighed til udveksle synspunkter på forslaget, og Rådets instanser har påbegyndt gennemgangen.

[1] KOM (2001) 94.

Europa-Parlamentet har drøftet forslaget ved tre lejligheder, senest på grundlag af svar fra Kommissionen på et detaljeret spørgeskema.

Når Kommissionen allerede nu forelægger sine forslag til særprogrammer til gennemførelse af rammeprogrammet, er det for at lette de drøftelser, institutionerne har indledt, ved at tilvejebringe det bedst mulige informationsgrundlag.

Af samme grund forelægger Kommissionen også en meddelelse om, hvordan traktatens artikel 169 kan tages i brug. Det er den artikel, der ligger til grund for forslaget om, at EF skal medvirke i programmer, der gennemføres af flere medlemsstater - et forslag, der hænger sammen med den generelle bestræbelse på at etablere netsamarbejde mellem de nationale forskningsprogrammer.

Kommissionen vil desuden i nær fremtid stille forslag om regler for deltagelse og formidling i tilknytning til rammeprogrammet.

De forslag, der forelægges her, kan blandt andet være med til at belyse rammeprogrammets tilrettelæggelse, indhold og gennemførelsesvilkår på følgende punkter:

- særprogrammernes struktur

- de nye virkemidler og deres funktionsmåde

- det videnskabelige og teknologiske indhold

- de særlige aktiviteter på Euratom-området.

Strukturen

Det foreslås, at rammeprogrammet iværksættes gennem fem særprogrammer:

- For EF-rammeprogrammet:

- et særprogram for "Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum", som sammenfatter de to aktivitetsblokke i rammeprogrammet "Integration af forskningen" og "Styrkelse af grundlaget for det europæiske forskningsrum"

- et særprogram for "Strukturering af det europæiske forskningsrum"

- et særprogram for FFC's indsats.

- For Euratom-rammeprogrammet:

- et særprogram for alle "indirekte aktioner" på områderne nuklear fission og fusion

- et særprogram for FFC's indsats.

Denne opbygning er direkte afledt af rammeprogrammets struktur og afspejler nøje det politiske projekt, som ligger til grund for det. Den er enkel og letforståelig og giver dermed mulighed for en sammenhængende gennemførelse af indsatsen, hvor der både tages hensyn til helheden i det tilsigtede formål, som er at realisere det europæiske forskningsrum, og til særegenhederne ved de forskellige aktivitetskategorier.

Den grupperer nemlig på den ene side alle aktiviteter vedrørende forskning og forskningssamordning og på den anden side de aktiviteter, der har til formål at strukturere en række nøgleaspekter af forskningsindsatsen på europæisk plan.

I hvert tilfælde kan sammenhængen i gennemførelsen sikres gennem et enkelt programudvalg, der mødes i forskellige sammensætninger, alt efter hvilket område der er på dagsordenen.

Derudover gør den særlige karakter af aktiviteterne i Det Fælles Forskningscenter, at det er berettiget med et særskilt FFC-program for hhv. EF og Euratom.

Oplysningerne i rammeprogramforslagets bilag II sikrer både indholds- og budgetmæssig overensstemmelse med de forskellige traktatbestemte aktioner.

De nye virkemidler

Rammeprogrammet bidrager til realiseringen af det europæiske forskningsrum ved hjælp af en række fastlagte interventionsmåder, herunder de tre nye virkemidler, nemlig ekspertisenet, integrerede projekter og EU-bidrag til nationale programmer, der gennemføres i fællesskab.

De nye virkemidler, som Rådet og Europa-Parlamentet har givet en positiv modtagelse i deres resolutioner og beslutninger om det europæiske forskningsrum, skal opfylde behovet for at ændre EU's støtteformer på forskningsområdet, som er blevet fremhævet i forskellige rapporter om EU's forskningspolitik, herunder femårsevalueringen af rammeprogrammet.

Siden rammeprogramforslaget blev forelagt, er man gået videre med drøftelserne af de nye virkemidler. Kommissionens tjenestegrene, de nationale myndigheder og programmets brugere, dvs. forskningsorganisationer, universiteter og virksomheder, har haft indbyrdes kontakt ved mange lejligheder og ført grundige drøftelser af, hvordan virkemidlerne konkret skal fungere.

Der har. været afholdt to seminarer om emnet den 19. og 20. april 2001 [2].

[2] På følgende internetadresse ligger der arbejdsdokumenter herom: www.http://europa.eu.int/comm/research/

Resultaterne af dette uddybende arbejde og disse drøftelser er udmøntet i grundprincipper og generelle betingelser for, hvordan de nye virkemidler skal fungere. Det redegøres der for i bilag III til særprogramforslagene, der bl.a. vedrører følgende:

- de særlige mål for brugen af hvert virkemiddel

- de pågældende aktiviteters art

- de generelle betingelser for oprettelse af partnerskaber og for deres virksomhed og videre udvikling

- de generelle betingelser for støtte fra Fællesskabet.

Disse principper og betingelser skal sikre, at de nye virkemidler bidrager effektivt til, at det tilsigtede mål nås: en dybtgående integration af forsknings- og innovationsaktiviteterne i Europa under betingelser af selvstændighed under vetførelsen og fleksibilitet, der kendetegner de støtteformer, som foreslås med det nye rammeprogram.

Sideløbende med ibrugtagningen af de nye virkemidler vil der blive truffet foranstaltninger, der skal gøre det muligt at udnytte hele forsknings- og innovationspotentialet i Europa, bl.a. ved at tilskynde små og mellemstore virksomheder til at deltage i aktiviteterne.

Disse bemærkninger gælder først og fremmest for ekspertisenet og integrerede projekter. EU deltagelse i nationale programmer, der gennemføres i fællesskab i overensstemmelse med traktatens artikel 169, er af en anden art, så de må behandles for sig. Formålet med den meddelelse, som Kommissionen forelægger om dette emne sideløbende med særprogramforslagene, er at begynde på den nødvendige politiske debat om dette middel til gennemførelse af rammeprogrammet.

Det videnskabelige og teknologiske indhold

I Stockholm lagde Det Europæiske Råd vægt på, at det nye rammeprogram - foruden tilrettelæggelsen med henblik på strukturering og integration af indsatsen - også skulle præges af samling af midlerne om et begrænset antal veldefinerede hovedområder.

Denne koncentration af midlerne afspejles i særprogrammerne, som konkretiserer, uddyber og præciserer rammeprogramforslagets pejlemærker med hensyn til mål og indsatsområder, og - inden for disse - særlige temaer, der skal komme i betragtning.

Hvilke snævrere afgrænsede emner der skal gøres til genstand for aktiviteter, vil blive bestemt under udarbejdelsen af arbejdsprogrammerne og under fastlæggelsen af aktivitetsprogrammerne for ekspertisenettene og de integrerede projekter.

Der er foretaget en forhåndsevaluering af, hvilke mål, hvilket indhold og hvilke gennemførelsesvilkår der skal fastlægges for aktiviteterne under særprogrammerne. I denne forbindelse er der gjort en særlig indsats for, i overensstemmelse med det i rammeprogramforslaget anførte, at opstille verificérbare og målbare resultatkrav, hvor det er muligt og ønskeligt,.

Ud over de udvalgte prioritetstemaer omfatter særprogrammet om integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum flere aktivitetskategorier, der er nye eller gennemføres under nye former.

Det drejer sig om følgende:

- Foranstaltninger under overskriften "foregribelse af EU's behov inden for videnskab og teknologi", som har til formål at opfylde dels EU-politikkens behov for frontforskning dels nye, uforudsete behov.

Sådanne foranstaltninger vil blive gennemført på grundlag af en flerårig aktivitetsprogrammering, som delvis vil bygge på en årlig runde med evaluering og udvælgelse af forskningstemaer.

- Støtte til etablering af netsamarbejde mellem nationale forskningsprogrammer og til samordning af forsknings- og innovationsaktiviteter og politikker. Hertil vil der blive anvendt lette og smidige mekanismer.

Det internationale samarbejde er en vigtig dimension af rammeprogrammet. På dette område vil der blive gennemført aktiviteter under forskellige former: I særprogrammet om integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum vil der dels blive tale om at åbne ekspertisenettene og de integrerede projekter for forskere og forskningsenheder fra tredjelande, dels om visse specifikke aktiviteter. I programmet om strukturering af det europæiske forskningsrum vil der blive ydet støtte til europæiske forskeres og tredjelandsforskeres internationale mobilitet.

Styrkelsen af grundlaget for det europæiske forskningsrum vil blive udmøntet i støtte til samarbejde med og mellem europæiske organisationer for videnskabeligt og teknisk samarbejde. Disse organisationer får i øvrigt fuld adgang til alle aktiviteter under programmerne.

I beskrivelsen af indholdet af programmet for strukturering af det europæiske forskningsrum præciseres det, hvilke betingelser der gælder for gennemførelsen, og hvilke temaer der kan tages op med strukturerende effekt, herunder styrkelse af netsamarbejde mellem interessenter på innovationsområdet, de forskellige nye former for mobilitetsstøtte, "integrerede initiativer" på infrastrukturområdet samt temaer og indsatsformer på det område, der er blevet kaldt 'forholdet mellem videnskab og samfund'.

Under gennemførelsen af særprogrammerne vil der blive tage fuldt hensyn til de forskellige aspekter af den regionale dimension ved europæisk forskning og til regionernes anerkendte rolle i innovationsprocessen.

Euratom-aktiviteter

Aktiviteterne under Euratom er af en speciel art og har et særligt retsgrundlag. Oven i købet fremstår det europæiske forskningsrum påen særlig måde på det nukleare område.

Inden for nuklear fission forekommer det europæiske forskningsrum lettere at realisere end på andre områder inden for forskning og teknologi, fordi forsker- og industriverdenen her simpelthen er mindre, og fordi der allerede findes samarbejdsrelationer.

Inden for kontrolleret termonuklear fusion er det europæiske forskningsrum allerede i vid udstrækning en realitet i kraft af et integreret europæisk forskningsprogram for magnetisk indesluttet fusion.

Særprogramforslaget vedrørende indirekte aktioner inden for nuklear forskning indeholder en omfattende uddybning og præcisering af den tilsvarende del af rammeprogrammet for Euratom.

På fissionsforskningens område fastlægger rammeprogramforslaget et forskningstema: behandling og opbevaring af nukleart affald. Aktiviteterne på dette område kan gennemføres ved hjælp af de to nye virkemidler for de udvalgte forskningstemaer i programmet for integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum under rammeprogrammet for EF, nemlig ekspertisenettene og de integrerede projekter.

Resten af aktiviteterne inden for nuklear fission vedrører andre aspekter af nuklear sikkerhed: strålingsbeskyttelse, undersøgelse af nye principper og uddannelse på det nukleare område. Disse aktiviteter kan iværksættes i form af projekter af begrænset størrelse og ved etablering af netsamarbejde mellem nationale aktiviteter med mulighed for at udnytte de nye virkemidler, hvis der er brug for det.

På området termonuklear fusion uddyber og præciserer særprogramforslaget, bl.a. med udgangspunkt i et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene [3], de retningslinjer, der er indeholdt i forslaget til Euratom-rammeprogram, i forlængelse af resultaterne af ministermødet den 19. januar 2001.

[3] SEK (2001) 385

Det præciserer de foreslåede prioriteringer for aktiviteter, der skal gennemføres i perioden 2002-2006 i overensstemmelse med "reaktor-orienteringen" af Fællesskabets aktiviteter på dette område, som man har anset det for ønskeligt at fastholde: medvirken i Next Step og udnyttelse af JET-anlægget.

En konkretisering af denne retningslinje forudsætter, at der træffes en række valg. For at øge virkningen af Fællesskabets indsats på dette område og i overensstemmelse med idéen om et europæisk forskningsrum foreslås det, at midlerne koncentreres om multilaterale satsninger, der samler aktørerne i europæisk forskning om fælles projekter som f.eks. JET i dag og for fremtiden ITER, hvis det besluttes at bygge denne nye maskine.

Samordning af helheden på europæisk plan - som har vist sin nytte - vil blive fastholdt, men medlemsstaterne overtager en større del end i dag af de aktiviteter, der er mindre reaktororienterede og Next Step-tilknyttede.

Perioden 2002-2006 bliver nok præget af overgangen til et program, der er domineret af forpligtelserne over for Next Step-projektet. Af de 700 mio. EUR, som foreslås bevilget til hele fusionsforskningen, er 200 mio. EUR afsat til deltagelse i opførelsen af ITER, som kan forventes påbegyndt i anden halvdel af rammeprogramperioden, dvs. 2005-2006, og som kræver særskilt vedtagelse.

De fleste af Fællesskabets forskningsaktiviteter på fusionsområdet i 2002-2006 skal således sikre overgangen mellem det nuværende arbejde i de associerede laboratorier, og hvad der bør blive til et ledsageprogram inden for fusionsfysik og -teknologi, når ITER-projektet er nået op i 'marchhastighed' efter år 2006 - hvis det vedtages at tage fat på opførelsen.

En effektiv gennemførelse

Rammeprogrammet 2002-2006, hvis hovedformål er at bidrage til realiseringen af det europæiske forskningsrum, hviler på tre grundprincipper: det skal koncentreres om et antal udvalgte forskningstemaer, det skal virke strukturerende i kraft af en stærk forbindelse til den nationale indsats, og det skal forenkle og lette gennemførelsen.

Det er flere gange blevet understreget, at en sådan forbedring af rammeprogrammets og særprogrammernes gennemførelsesvilkår er nødvendig, blandt andet af Rådet, Europa-Parlamentet, evalueringspanelet ved rammeprogrammets femårsevaluering og Revisionsretten.

Bedre gennemførelsesvilkår vil i alt væsentligt blive opnået i kraft af de nye støtteformer og virkemidler, hvis formål er at føre frem mod de to mål om koncentration af indsatsen og styrkelse af forbindelserne mellem arbejdet på forskellige niveauer.

Ekspertisenettene og de integrerede projekter er tilrettelagt med disse mål for øje; de fungerer mere decentralt og giver dermed deltagerne mulighed for at bevare en høj grad af handlefrihed og den nødvendige fleksibilitet i gennemførelsen. Specielt er partnerskaberne tænkt som grupperinger, der kan udvikle sig gennem hele gennemførelsesperioden, ved at nye deltagere tilslutter sig, og andre trækker sig ud.

Grundprincipperne for de nye virkemidler er beskrevet i bilag III til de enkelte særprogramforslag. Nærmere anvendelsesbestemmelser for dem vil blive fastlagt i reglerne for deltagelse og formidling under hensyntagen til kravet om, at Fællesskabets finansielle interesser skal beskyttes.

Andre aspekter af forvaltningen af programaktiviteter "eksternaliseres" i øvrigt. Det gælder for eksempel visse aspekter af forvaltningen af forskningsaktiviteter for små og mellemstore virksomheder og mobilitetsfremmende aktiviteter.

En uomgængelig debat

Når Kommissionen forelægger et forslag til nyt rammeprogram for EU, giver det altid anledning til en bred og intens debat.

Denne debat, som i vidt omfang allerede er begyndt, bør ikke som så ofte før begrænses til drøftelser af prioriteringer og hovedområder, for:

- rammeprogrammet 2002-2006 er først og fremmest karakteriseret ved indførelsen af nye interventionsmåder, der kan få store positive virkninger for det europæiske forskningsmiljø, og som bør tages i anvendelse under de bedst mulige vilkår

og dets gennemførelse kræver derfor, at de ansvarlige for europæisk forskning på et højt beslutningsniveau i de nationale forskningsorganisationer, universiteterne og erhvervslivet inddrages mere, og at deltagerne udviser mere initiativ og påtager sig et større ansvar.

2001/0123 (CNS)

Forslag til RÅDETS BESLUTNING om vedtagelse af et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 2002-2006 med henblik på strukturering af det europæiske forskningsrum

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 166,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [4],

[4] EFT nr.

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [5],

[5] EFT nr.

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg [6], og

[6] EFT nr.

ud fra følgende betragtninger:

(1) I henhold til traktatens artikel 166, stk. 3, iværksættes Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../../EF [7] om Det Europæiske Fællesskabs flerårige rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 2002-2006 som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum (i det følgende benævnt "rammeprogrammet") ved hjælp af særprogrammer, hvori angives de nærmere bestemmelser for deres gennemførelse, deres varighed og de midler, der skønnes nødvendige.

[7] EFT nr.

(2) Rammeprogrammet er struktureret omkring tre blokke af foranstaltninger, "integration af forskningen", "strukturering af det europæiske forskningsrum" og "styrkelse af grundlaget for det europæiske forskningsrum"; den anden af disse blokke gennemføres ved dette særprogram.

(3) De regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse samt reglerne for formidling af forskningsresultater for rammeprogrammet, som Europa-Parlamentet og Rådet vedtog i afgørelse nr. .../../EF [8] (i det følgende benævnt "regler for deltagelse og formidling") bør gælde for dette program.

[8] EFT nr.

(4) Hvis de nye virkemidler, som omfatter forenklet og decentraliseret forvaltning samt udnyttelse af ekstern teknisk støtte, udnyttes fuldt ud i dette program, burde det bevirke, at udgifterne til personale og administration sænkes til højst 5,5% af det samlede beløb, der skønnes nødvendigt for gennemførelsen.

(5) Ved gennemførelsen af dette program bør der lægges vægt på at tilskynde små og mellemstore virksomheder til at deltage, og det kan være hensigtmæssigt at indlede internationale samarbejdsaktiviteter med tredjelande og internationale organisationer. Tiltrædelseslandene skal vises særlig opmærksomhed.

(6) Ved gennemførelsen af forskningsaktiviteter under dette program bør grundlæggende etiske principper overholdes, især sådanne som er anført i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

(7) Som opfølgning til Kommissionens meddelelse "Kvinder og videnskab" [9] og Rådets resolutioner [10] og Europa-Parlamentets beslutninger [11] om dette emne er der ved at blive gennemført en handlingsplan for at styrke og udvide kvinders placering og rolle inden for videnskab og forskning.

[9] KOM(1999)76

[10] Resolution af 20. Maj 1999, EFT C 201 af 16.7.1999.

[11] Beslutning af 3. Februar 2000, EP 284.656.

(8) Programmet bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, så relevante interesser især inden for forskerverdenen, erhvervslivet, blandt brugerne og i det politiske liv tilgodeses. Forskningsindsatsen under dette program bør i givet fald tilpasses til fællesskabspolitikkernes og den videnskabelige og teknologiske udviklings behov.

(9) Da gennemførelsesbestemmelserne til denne beslutning er forvaltningsforanstaltninger, jf. artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [12], bør de vedtages efter forvaltningsproceduren i artikel 4 i nævnte afgørelse.

[12] EFT nr. L 184 af 17.7.1999; s. 23.

(10) Kommissionen bør i rette tid sørge for, at der foretages en uafhængig vurdering af de tiltag, der gennemføres på de områder, som programmet dækker -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1. I overensstemmelse med rammeprogrammet vedtages der et særprogram om strukturering af det europæiske forskningsrum (i det følgende benævnt "særprogrammet") for perioden fra [.....] til 31. december 2006.

2. De videnskabelige og teknologiske mål og prioriteringer for særprogrammet er anført i bilag I.

Artikel 2

I overensstemmelse med bilag II til rammeprogrammet skønnes det beløb, der er nødvendigt til gennemførelse af særprogrammet, at være på EUR 3 050 millioner, hvoraf højst 5,5% skal anvendes til Kommissionens administrative udgifter. I bilag II er der anført en vejledende fordeling af beløbet.

Artikel 3

1. De nærmere vilkår for Fællesskabets finansielle deltagelse i særprogrammet er de bestemmelser, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2 i rammeprogrammet.

2. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de virkemidler, der er fastsat i bilag I og III til rammeprogrammet og beskrevet i bilag III.

3. Reglerne for deltagelse og formidling finder anvendelse på særprogrammet.

Artikel 4

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram til gennemførelse af særprogrammet med en mere detaljeret beskrivelse af de videnskabelige og teknologiske mål og prioriteringer, der er fastsat i bilag I samt tidsplanen for gennemførelsen.

2. I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningstiltag, som medlemsstaterne, associerede stater, europæiske og internationale organisationer gennemfører. Det ajourføres om nødvendigt.

Artikel 5

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af særprogrammet.

2. Den i artikel 6 fastsatte procedure finder anvendelse i forbindelse med vedtagelsen af følgende foranstaltninger:

- udarbejdelse og ajourføring af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1,

- enhver ændring af den vejledende fordeling af beløbet, som er anført i bilag II.

Artikel 6

1. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes forvaltningsproceduren i artikel 4 i afgørelse 1999/468/EF [13] i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 7, stk. 3.

[13] EFT nr. L 184 af 17.7.1999,s.23.

3. Det tidsrum, der nævnes i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til to måneder.

Artikel 7

1. I overensstemmelse med artikel 4 i rammeprogrammet offentliggør Kommissionen med jævne mellemrum en rapport om, hvor langt gennemførelsen af særprogrammet er nået.

2. Kommissionen sørger for, at der som omhandlet i artikel 5 i rammeprogrammet foretages en uafhængig evaluering af de aktiviteter, der er gennemført på de områder, som særprogrammet omfatter.

Artikel 8

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...]

På Rådets vegne

Formand [...]

BILAG I Videnskabelige og teknologiske målsætninger og retningslinjer for aktiviteterne

Indledning

Formålet med dette program er at rette op på en række centrale strukturelle svagheder, der kommer til udtryk inden for alle områder af den europæiske forskning, og som efter al sandsynlighed vil få stadig større betydning for EU's evne til at opfylde borgernes behov, efterhånden som økonomierne og samfundene i højere grad bliver videnbaserede. Programmet skal:

- styrke tendensen på alle niveauer til at omsætte forskningen til nyttige og kommercielt værdifulde fornyelser;

- fremme udviklingen af menneskelige ressourcer, som udgør det grundlæggende råmateriale for opbygningen for forskningskapaciteten, samt forskernes - og deres videns og ekspertises - mobilitet mellem de europæiske lande og til Europa udefra;

- stimulere udvikling og modernisering af forskningsinfrastrukturer af højeste kvalitet på et mere rationelt og omkostningseffektivt grundlag samt lette adgangen til de tilknyttede ressourcer for forskere over hele Europa, der kan have nytte af dem;

- udvikle mulighederne for en mere konstruktiv og effektiv kommunikation og dialog mellem forskere og borgere generelt med henblik på at give hele samfundet mulighed for at udøve en mere velfunderet og konstruktiv indflydelse på den fremtidige udvikling og styring af videnskab, teknologi og innovation.

I kraft af deres karakter og værktøjerne til deres gennemførelse finder aktiviteterne under dette program anvendelse på alle områder inden for forskning og teknologi. De er rettet mod særlige behov, som er adskilt fra og supplerer aktiviteter, der gennemføres inden for andre dele af rammeprogrammet, navnlig inden for programmet "integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum" under de udvalgte forskningstemaer, der defineres for EU-forskningen inden for programmet, og man vil bestræbe sig på at sikre sammenhængen i forhold til disse.

Denne supplerende rolle vil blive afspejlet i:

- bedre betingelser for udvikling af menneskelige ressourcer og videnoverførsel som følge af gennemførelsen af aktiviteterne under dette program, hvilket bl.a. vil gælde for de prioriterede forskningsområder samt bredt dækkende forskningsinfrastrukturer, herunder tværgående strukturer mellem forskellige prioriterede områder;

- passende. anvendelse af sammenhængende metoder og værktøjer med henblik på at fremme innovation gennem forskning samt bedre tilpasning af forskningen i forhold til samfundets ønsker og behov, mere sammenhængende rammer for gennemførelse af aktioner vedrørende menneskelige ressourcer, infrastrukturstøtte og sikring af etisk adfærd inden for forskningen, hvilket bl.a. kan gennemføres i forbindelse med integrerede projekter og ekspertisenetværk.

Ansøgerlandene vil blive opfordret til at deltage i programmet.

1. Forskning og innovation

Målsætninger

Det overordnede mål er at skabe en mærkbar forbedring af Europas innovationsresultater på kort, mellemlangt og langt sigt ved at tilskynde til en bedre integration mellem forskning og udvikling samt ved at arbejde hen imod et mere sammenhængende og innovationsvenligt miljø for udarbejdelse af politikker og forskrifter over hele Den Europæiske Union.

Med dette mål for øje og i overensstemmelse med målsætningerne i meddelelsen [14] "Innovation i en videnbaseret økonomi" vil der blive gennemført aktiviteter på en række specifikke områder, der gensidigt supplerer og støtter hinanden, både i forhold til hinanden og til de aktioner, der gennemføres under programmet "styrkelse af grundlaget for det europæiske forskningsrum". De vil være fokuseret på at forbedre de involverede aktørers - forskeres, industrifolks, investorers, offentlige myndigheders på europæisk, nationalt og regionalt plan, samt andres - viden, forståelse og evner ved at tilskynde til et mere intensivt og frugtbart samspil mellem disse og ved at fremme formidlingen af strategiske oplysninger og tjenester samt udvikle nye metodikker og værktøjer med henblik på at bistå dem i deres forskellige opgaver. Et af de overordnede principper for alle disse aktioner er, at innovation ikke kan adskilles fra forskning; aktionerne har til formål at styrke sammenhængen mellem forskning og innovation lige fra tidspunktet for udformningen af forskningsaktiviteterne og i hele gennemførelsesperioden.

[14] KOM (2000)567, af 20.9.2000.

For at styrke disse aktiviteters strukturerende virkning i Europa vil de, hvor det er hensigtsmæssigt, blive udført i samarbejde med andre fora eller organisationer på regionalt, nationalt eller europæisk plan såsom strukturfondene eller EIB og EIF i forbindelse med "Innovation 2000"-initiativet.

Påtænkte aktiviteter

i) Oprettelse af netværk mellem aktører og tilskyndelse til samspil mellem disse

Innovationssystemernes effektivitet afhænger af intensiteten af samspillet og udvekslingerne mellem de pågældende aktører. De europæiske net, der deltager i denne aktivitet, vil blandt andet have som målsætning at tilskynde til samarbejde mellem forskningen og erhvervslivet samt mellem erhvervslivet og finansieringskilderne. Aktiviteterne vil omfatte tilskyndelse til og validering af lokale og regionale initiativer med henblik på oprettelse og udvikling af innovative virksomheder; udveksling af god praksis og gennemførelse af tværnationalt samarbejde mellem universiteter, inkubatorer, risikovillig kapital osv.; samt optimering af praksis med hensyn til kommunikation, uddannelse, overførsel og deling af viden mellem universiteter, virksomheder og den finansielle sektor.

ii) Tilskyndelse til tværregionalt samarbejde

Det regionale niveau er mest velegnet til indførelse af innovationsstrategier og -programmer, der inddrager de vigtigste lokale aktører. Formålet med denne aktivitet, der skal gennemføres i nær tilknytning til aktiviteterne inden for regionalpolitikken og strukturfondene, bliver at fremme udveksling af oplysninger om specifikke innovationsrelaterede emner; lette overførsel af god praksis og indføre innovationsstrategier i regionerne i de lande, der skal med i EU; samt tilskynde til gennemførelse af ordninger eller foranstaltninger på regionalt plan, der har vist sig at være vellykkede på europæisk plan.

iii) Eksperimentere med nye værktøjer og fremgangsmåder

Formålet med disse aktiviteter er at eksperimentere med nye innovationsbegreber og -metoder. Disse aktiviteter drejer sig om forsøg på europæisk plan med nye begreber, der anvendes til at fremme innovation og oprettelse af innovative virksomheder i national eller regional sammenhæng; analyse af potentialet i gentagelse og/eller udnyttelse af afprøvede metoder, værktøjer eller resultater i en ny sammenhæng; samt indførelse af integrerede platforme, der giver mulighed for at bidrage med og formidle viden og knowhow om samfundsmæssige og tekniske innovationsprocesser.

iv) Indførelse af tjenester og konsolidering af disse

Oprettelsen af det europæiske forskningsrum og den gradvise integration af innovationssystemer i Europa nødvendiggør et udbud af information og tjenester, der går ud over den eksisterende opsplitning på lande. Aktiviteterne vil vedrøre forsknings- og innovationsinformationstjenesten CORDIS, som vil blive suppleret med andre medier med henblik på at nå ud til de forskellige målgrupper; nettet af innovationsformidlingscentre, hvis geografiske dækning løbende vil blive udvidet, og som vil få stillet instrumenter til rådighed med henblik på at tilskynde til tværnational overførsel af viden og teknologier; samt informations- og støttetjenester på områder som intellektuel eller industriel ejendomsret og adgang til finansiering af innovation.

v) Opgradering af den økonomiske og teknologiske intelligens

I den videnbaserede økonomi er økonomisk og teknologisk intelligens en væsentlig bestanddel af konkurrencedygtige forsknings- og innovationsstrategier. De aktiviteter, der skal gennemføres, vil være centreret om innovationsaktørerne: SMV'er, forskere-iværksættere og investorer. De vil hovedsagelig omfatte mellemmænd, der arbejder sammen med/for disse aktører samt organisationer med ekspertise inden for økonomisk og teknologisk intelligens. De vil være koncentreret om specifikke VITEK-temaer eller erhvervssektorer og kan omfatte: fremme af innovation i SMV'er, navnlig gennem aktiviteter rettet mod at lette disses deltagelse i Fællesskabets forskningsprogrammer; støtte til aktiviteter vedrørende indsamling, analyse og formidling af information om VITEK-tendenser, -applikationer og -markeder, som interessenterne kan have gavn af; samt identifikation og formidling af bedste praksis hvad angår økonomisk og teknologisk intelligens.

vi) Analyse og evaluering af innovation i Fællesskabets forskningsprojekter

Forsknings- og innovationsaktiviteterne, der gennemføres i forbindelse med fællesskabsprojekterne, navnlig inden for ekspertisenetværkene og de integrerede projekter, udgør en rig kilde til oplysninger om hindringer for innovation og den praksis, der skal anvendes for at overvinde dem. Ex post-analysen af disse former for praksis vil vedrøre indsamling og analyse af oplysninger om de foranstaltninger, der er truffet for at fremme innovation inden for fællesskabsprojekter samt de hindringer, man er stødt på, og de foranstaltninger, der er nødvendige for at fjerne dem; sammenligningen af erfaringer fra fællesskabsprojekter og erfaringer fra andre nationale eller mellemstatslige programmer og validering af de indsamlede oplysninger; og en aktiv formidling af disse oplysninger blandt virksomheder og andre deltagere i opbygningen og udnyttelsen af denne viden.

2. Menneskelige ressourcer og mobilitet

Det moderne videnbaserede samfund er meget afhængigt af evnen til at frembringe, overføre og anvende viden. Dette kræver mobilisering af kognitive ressourcer begyndende med forskersamfundet. Det overordnede strategiske mål med aktiviteten menneskelige ressourcer og mobilitet er at skabe et solidt grundlag for udvikling af rigelige og dynamiske menneskelige ressourcer i verdensklasse inden for det europæiske forskningssystem under hensyntagen til forskningens iboende internationale dimension.

Dette vil omfatte et sammenhængende sæt af aktioner, der i vid udstrækning er baseret på finansiering af strukturerede mobilitetsordninger for forskere. Disse vil hovedsagelig være beregnet på udvikling og overførsel af forskningskompetence, konsolidering og udvidelse af forskernes karrieremuligheder samt fremme af ekspertise inden for europæisk forskning. Det almindeligt anerkendte Marie Curie-navn vil blive anvendt til alle de relevante aktioner.

Aktiviteten vil være åben for alle områder af videnskabelig og teknologisk forskning, der bidrager til Fællesskabets FTU-mål. Men muligheden for at tilpasse prioriteringerne f.eks. med hensyn til videnskabelige discipliner, deltagende regioner, typer af forskningsorganisationer og erfaringsniveauet hos de relevante forskergrupper vil fortsat være til stede, således at man kan reagere på udviklingen i Europas krav på dette område.

Der vil blive lagt vægt på:

- kvinders deltagelse i alle aktioner og hensigtsmæssige foranstaltninger, der skal fremme en større ligevægt mellem mænd og kvinder inden for forskning.

- personlige omstændigheder med hensyn til mobilitet, navnlig hvad angår familie, karrieremuligheder og sprog.

- udvikling af forskningsaktiviteter i mindre gunstigt stillede regioner i EU og de associerede stater samt behovet for et stærkere og mere effektivt samarbejde mellem forskningsdiscipliner samt mellem universiteter og erhvervsliv, herunder SMV'er.

Med henblik på yderligere at styrke det menneskelige potentiale inden for europæisk forskning vil denne aktivitet være beregnet på at tiltrække de bedste og mest lovende forskere fra tredjelande [15], fremme europæiske forskeres uddannelse i udlandet og tilskynde europæiske forskere, der arbejder uden for Europa, til at vende tilbage.

[15] Det er planen, at forskere fra tredjelande skal deltage I alle de værtsbaserede mobiliteitsordninger (afsnit -i) og I en af de indiviuelt baserede ordninger (afsnit -ii). I sådanne tilfælde vil der blive taget hensyn til eventuelle relevante aftaler mellem EU og disse lande - eller grupper af lande - samt til de relevante regler for deltagelse og finansiering under rammeprogrammet.

Planlagte aktioner

Der vil blive gennemført tre hovedtyper af aktioner.

i) Værtsbaserede aktioner

Denne første type er beregnet på at yde støtte til forskningsnetværk, forskningsorganisationer og virksomheder ved at stille strukturerede, overordnede ordninger for forskernes faglige uddannelse og mobilitet til rådighed samt udvikling og overførsel af forskningskompetence.

Det er hensigten, at de pågældende aktioner skal have en kraftig strukturerende virkning på det europæiske forskningssystem, navnlig ved at tilskynde unge forskere til at forfølge en forskningskarriere. Uddannelseselementerne under denne type vil være rettet mod forskere, der befinder sig i de tidlige faser (typisk de første fire år) af deres forskningskarriere, såsom forskere, der er i færd med at erhverve en ph.d.-grad, mens overførsel af kompetence og viden vedrører mere erfarne forskere.

- Marie Curie-forskeruddannelsesnet - Disse giver internationalt anerkendte forskerhold mulighed for at samarbejde inden for rammerne af et veldefineret forskningssamarbejde med henblik på at formulere og gennemføre et struktureret uddannelsesprogram for forskere inden for et bestemt forskningsområde. Disse netværk vil udgøre en sammenhængende, men fleksibel ramme om faglig uddannelse og udvikling for forskere, navnlig i de tidlige faser af deres forskningskarriere. Netværkene har også til formål at skabe en kritisk masse af kvalificerede forskere, navnlig på områder, der er højt specialiserede og/eller fragmenterede; og at bidrage til at overvinde institutionelle og faglige grænser, især ved at fremme tværfaglig forskning. De vil ligeledes udgøre et enkelt og effektivt middel til at inddrage de mindre gunstigt stillede regioner i EU og de associerede stater i et internationalt anerkendt, europæisk forskningssamarbejde. Partnerne vil få en høj grad af selvstændighed og fleksibilitet med hensyn til netværkenes praktiske drift. Et netværk vil typisk have en varighed på 4 år med tilknyttede stipendier på op til 3 år, herunder kortsigtede ophold.

- Marie Curie-værtsstipendier til forskeruddannelsens første faser - Disse vil være rettet mod højere læreanstalter og forskningsinstitutioner, uddannelsescentre og virksomheder med henblik på at styrke deres uddannelsesmuligheder. Ordningen vil være rettet mod forskere, der befinder sig i de tidlige faser af deres faglige karriere. Den vil være fokuseret på erhvervelse af specifikke videnskabelige og teknologiske kompetencer inden for forskning samt af supplerende færdigheder som f.eks. vedrørende forvaltning af forskning og forskningsetik. Værter vil blive udvalgt på grundlag af deres speciale inden for forskningsuddannelse. De tilhørende stipendier vil give stipendiaterne mulighed for ophold i højst 3 år. Ordningen vil også blive brugt til at arbejde i retning af en mere koordineret fremgangsmåde med hensyn til uddannelse blandt de pågældende organisationer, navnlig mellem organisationer, der beskæftiger sig med internationale ph.d.-studier.

- Marie Curie-værtsstipendier til videnoverførsel - Disse vil være rettet mod europæiske organisationer (universiteter, forskningscentre, virksomheder osv.), der har brug for at udvikle nye kompetenceområder, samt mod at fremme udviklingen af forskningsfaciliteterne i mindre gunstigt stillede regioner i EU og de associerede stater. Stipendierne til videnoverførsel vil give erfarne forskere mulighed for at gæste sådanne organisationer med henblik på overførsel af viden, forskningskompetence og teknologi. Stipendierne vil have en maksimal varighed på 2 år.

- Marie Curie-konferencer og -uddannelseskurser - Disse vil give unge forskere mulighed for at drage nytte af førende forskeres erfaringer. Der vil blive ydet støtte til specifikke uddannelsesaktiviteter (herunder virtuelle), som er fokuseret på særlige europæiske resultater og interesser. Der planlægges to kategorier af foranstaltninger: Den første vedrører støtte til en sammenhængende række af konferencer og/eller uddannelseskurser på højt niveau (sommerskoler, laboratoriekurser osv.), der udbydes af en enkelt arrangør, og som dækker et specifikt emne eller flere sammenhængende emner; den anden vedrører støtte til unge forskeres deltagelse i store konferencer, der er udvalgt på grund af deres særlige interesse for uddannelsen. Sådanne aktiviteter vil typisk strække sig over et par dage, men kan udvides til nogle få uger, f.eks. når der er tale om sommerskoler.

ii) Individuelle aktioner

Denne anden type af aktioner omfatter støtte til individuelle forskere som reaktion på Europas særlige behov for erhvervelse og overførsel af kompetence på forskningsområdet. Den er ligeledes rettet mod den faglige reintegration af europæiske forskere, der har benyttet sig af Marie Curie-ordningen, samt på at skaffe europæiske forskere, der har været uden for Europa i længere perioder, tilbage til Europa. Den omfatter en række ordninger, der er tilrettelagt i henhold til forskerens geografiske oprindelse og bestemmelsessted. Disse ordninger vil være åbne for forskere med mindst 4 års forskningserfaring, herunder forskere, der har en ph.d.-grad.

- Intereuropæiske Marie Curie-stipendier - Disse vil give de mest lovende forskere fra EU og de associerede stater mulighed for at uddanne sig gennem forskning i de europæiske organisationer, der passer bedst til deres individuelle behov. Ansøgningen skal indsendes af stipendiaten i samarbejde med værtsorganisationen. Emnet vil kunne vælges frit af forskeren i samarbejde med værten med henblik på at supplere eller udvide forskerens ekspertise. Disse stipendier vil have en varighed på 1-2 år.

- Internationale Marie Curie-rejsestipendier - Disse tildeles forskere fra EU og de associerede stater, som får mulighed for at arbejde på etablerede forskningscentre i tredjelande og dermed udvide deres internationale forskningserfaring. Ordningen kræver, at der indsendes et sammenhængende individuelt uddannelsesprogram, der omfatter en første fase i udlandet efterfulgt af en obligatorisk anden fase i Europa.

- Internationale Marie Curie-modtagelsesstipendier - Disse har til formål at tiltrække forskere på et højt niveau og lovende unge forskere fra tredjelande, som skal arbejde og gennemføre en forskeruddannelse i Europa med henblik på at udvikle et forskningssamarbejde mellem Europa og tredjelandene til gavn for begge parter. I forbindelse med vækstøkonomier og udviklingslande kan ordningen omfatte en mulighed for at hjælpe stipendiaterne med at vende tilbage til deres hjemlande.

- Marie Curie-hjemvendelseslegater - Disse vil blive rettet mod forskere fra EU og de associerede stater, der netop har afsluttet et Marie Curie-stipendium af mindst to års varighed. Det består af et engangsbeløb i form af et personligt legat, der skal anvendes inden for et år. Det vil blive tildelt stipendiaten på grundlag af indsendelsen af et defineret projekt, som vil blive vurderet på sine egne kvaliteter. Hjemvendelsen vil ikke være begrænset til forskerens hjemland. En tilsvarende ordning (som imidlertid dækker en genintegrationsperiode på op til to år) vil være gældende for europæiske forskere, der har udført forskning uden for Europa i mindst fem år.

iii) Fremme og anerkendelse af ekspertise

Denne tredje type af aktioner vil være fokuseret på fremme og anerkendelse af ekspertise inden for europæisk forskning og derved styrke dens synlighed og tiltrækningsevne. De har til formål at støtte europæiske forskerhold, navnlig inden for nye og/eller fremvoksende forskningsområder og sætte fokus på europæiske forskeres personlige resultater med henblik på at støtte deres videre udvikling og internationale anerkendelse, samtidig med at man fremmer formidlingen af deres arbejde til gavn for det videnskabelige samfund.

- Marie Curie-ekspertlegater - Formålet med disse er at yde støtte til enkelte forskere eller forskerhold med den højeste grad af ekspertise med henblik på oprettelse eller udvidelse af hold, navnlig inden for banebrydende eller tværfaglige forskningsaktiviteter. Legatet dækker et tidsrum på op til fire år og vil blive tildelt på grundlag af et veldefineret forskningsprogram.

- Marie Curie-ekspertstipendier - Formålet med disse er at skabe offentlig anerkendelse af den ekspertise, som er opnået af forskere, der tidligere har modtaget uddannelses- og mobilitetsstipendier fra Fællesskabet. Priserne vil blive uddelt i form at et legat, der skal anvendes til faglig videreudvikling. Modtagerne har pligt til inden for to år at melde tilbage om, hvad legatet er blevet anvendt til. Modtagerne kan foreslå sig selv eller blive foreslået af andre.

- Marie Curie-lærestole - Disse vil blive tildelt med henblik på at foretage udnævnelser på højt niveau, navnlig for at tiltrække forskere i verdensklasse og tilskynde dem til at genoptage deres karrierer i Europa. Stipendierne vil normalt have en varighed på tre år. Denne ordning kan udvikles i synergi med værtsbaserede aktioner.

Samarbejde med medlemsstaterne og associerede stater

Aktiviteten menneskelige ressourcer og mobilitet vil blive anvendt til at medfinansiere aktiviteter, der fremmer samarbejde og skaber synergi i forhold til nationale og regionale programmer, hvor disse er sammenfaldende med de specifikke målsætninger for ovenfor skitserede ordninger. Et sådant samarbejde vil blive etableret på grundlag af relevante fællesskabskriterier med henblik på at give alle forskere fra EU og de associerede stater reel adgang til disse initiativer og for at fremme indførelsen af gensidigt anerkendte standarder for forskeruddannelser.

Med hensyn til forvaltningen af aktiviteten vil der ud over den voksende betydning, som de værtsbaserede aktioner tillægges, blive gennemført initiativer med henblik på at styrke samarbejdet med medlemsstaterne og de associerede stater om at levere "nærheds-støtte" til forskere, hvilket udgør en central bestanddel af alle mobilitetsordninger for forskere, der flytter inden for eller vender tilbage til Europa. Dette kan ske gennem medfinansiering af eksisterende og nye strukturer på nationalt eller regionalt plan med henblik på at yde praktisk bistand til udenlandske forskere i spørgsmål (juridiske, administrative, familiemæssige eller kulturelle) i forbindelse med deres mobilitet.

Et yderligere aspekt af dette samarbejde kan vedrøre en række opgaver i forbindelse med forvaltningen og opfølgningen af de individuelle stipendiekontrakter. Dette vil kræve en forudgående udarbejdelse af en entydig opgave- og ansvarsfordeling i overensstemmelse med Fællesskabets finansieringsbestemmelser og -regler samt gennemførelse af relevante costbenefitanalyser.

Internt samarbejde om rammeprogrammet

Aktiviteten menneskelige ressourcer og mobilitet har til formål at yde støtte til forskeruddannelser og udvikling af forskningskompetencer. Dette udelukker ikke, at lignende elementer inddrages i andre aktiviteter inden for det nye rammeprogram. Under aktiviteten menneskelige ressourcer og mobilitet ydes der støtte til indførelse af konsekvente kriterier vedrørende evaluering, udvælgelse og overvågning af sådanne aktioner samt til fremme af fælles fremgangsmåder blandt aktiviteterne med henblik på at sikre sammenhæng og udvikle synergier, hvor dette er muligt, samt en ligelig fordeling i mænds og kvinders deltagelse.

3. Forskningsinfrastruktur

De europæiske forskerholds evne til at bevare en førerposition inden for alle områder af videnskab og teknologi afhænger af, at de har adgang til den mest avancerede infrastruktur. Betegnelsen "forskningsinfrastruktur" anvendes om faciliteter og ressourcer, der leverer væsentlige ydelser til forskersamfundet på både det akademiske og det industrielle plan. Forskningsinfrastrukturer kan være "etsteds" (en enkelt ressource på en enkelt placering), "distribuerede" (et net af distribuerede ressourcer, herunder infrastrukturer baseret på en netværksarkitektur), eller "virtuelle" (tjenesten leveres elektronisk).

Det overordnede mål for denne aktivitet er at fremme udviklingen af en struktur af forskningsinfrastrukturer af højeste kvalitet og ydelse i Europa og sikre, at de anvendes optimalt på europæisk plan i henhold til de behov, som forskersamfundet giver udtryk for. Aktiviteten vil især sigte mod at:

- sikre, at europæiske forskere har adgang til de infrastrukturer, de har brug for at udføre deres forskning, uanset infrastrukturens placering;

- yde støtte til en koordineret udvikling af nye forskningsinfrastrukturer samt til drift og forbedring af eksisterende infrastrukturer, herunder også tilfælde, hvor der ikke findes passende faciliteter af international betydning i Europa.

Hvor det er relevant, vil støtten til forskningsinfrastrukturer inden for dette program blive gennemført i sammenhæng med de tematiske prioriteringer i rammeprogrammet samt med andre tilgængelige støtteformer. Der vil blive anvendt fem støtteordninger:

- Integrerede initiativer. Formålet er at yde støtte til levering af væsentlige tjenester til forskersamfundet på europæisk plan. Med henblik herpå kombineres samarbejdsnetværk under initiativerne med en eller flere specifikke aktiviteter, herunder f.eks. tværnational adgang og forskningsaktiviteter til forbedring af infrastrukturens ydeevne. Gennem ordningen vil man også tilskynde til at lukke de huller, der kan begrænse mulighederne for at udnytte forskningsresultaterne i erhvervslivet, herunder i SMV'er. De integrerede inititativer vil blive udvalgt på grundlag af et omfattende, men fleksibelt videnskabeligt og teknologisk program på europæisk plan, der har til formål at sikre programmets levedygtighed på langt sigt.

- Udvikling af kommunikationsnet. Formålet med denne ordning er at hjælpe eksisterende forskningsinfrastrukturer med at skabe en tæt netværksstruktur mellem sammenhængende initiativer, navnlig gennem etablering af et bredbåndskommunikationsnet for alle forskere i Europa og specifikke, højtydende net og testdomæner.

- Tværnational adgang. Formålet er at sponsere nye muligheder for, at forskerhold (herunder individuelle forskere) kan få adgang til de store forskningsinfrastrukturer, der er mest hensigtsmæssige for deres arbejde. Fællesskabsfinansieringen vil dække de nødvendige driftsudgifter ved at give adgang til sådanne infrastrukturer for forskerhold, der arbejder i andre medlemsstater og associerede stater end det land, hvor operatøren for en givet infrastruktur har sit hjemsted.

- Design-studier. Formålet er sag for sag at bidrage til feasibilityundersøgelser og forberedende teknisk arbejde for nye infrastrukturer, der etableres af en eller flere medlemsstater, og som har en tydelig europæisk dimension og relevans.

- Udvikling af nye infrastrukturer. Under passende omstændigheder kan denne ordning bidrage til udvikling af ny infrastruktur sideløbende med andre finansieringskilder.

Generelt vil finansieringen af nye eller moderniserede infrastrukturer være begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at sætte gang i aktiviteten; størstedelen af opførelsen og driften samt infrastrukturernes levedygtighed på længere sigt skal varetages gennem nationale og/eller andre finansieringskilder. En sådan finansiering vil kun blive stillet til rådighed på grundlag af detaljeret dokumentation baseret på den europæiske merværdi for de videnskabelige, juridiske og finansielle dimensioner af det foreslåede projekt. Mulighederne for at kombinere finansieringen med andre finansieringskilder fra Den Europæiske Union (f.eks. Den Europæiske Investeringsbank og strukturfondene) skal undersøges gennem feasibilityundersøgelser og forberedende tekniske undersøgelser.

Bredbåndskommunikationsnet, som er yderst relevante for de politiske mål, der er opstillet for det europæiske forskningsrum og eEurope-initiativet, skal ligeledes anvendes som et værktøj til at forbedre det videnskabelige samarbejde med tredjelande.

Støtten til forskningsinfrastrukturerne i dette program skal, hvor det er relevant, tage hensyn til eksisterende eller fremtidige mekanismer for en koordineret fremgangsmåde med hensyn til forskningsinfrastrukturer i Europa samt til videnskabelig rådgivning fra eksisterende internationale og europæiske organisationer (f.eks. ESF). Ledsageforanstaltningerne under dette program kan i givet fald anvendes til at underbygge disse mekanismer.

4. Videnskab og samfund

I det moderne samfund og i endnu højere grad i morgendagens videnbaserede samfund vil videnskab og teknologi være allestedsnærværende i både økonomien og hverdagen. Hvis det fulde potentiale skal udnyttes til at sikre en stadig bedre livskvalitet - i bredeste forstand - for Europas borgere, vil der være behov for at skabe nye relationer og en mere produktiv dialog mellem det videnskabelige samfund, erhvervslivet, politiske beslutningstagere og samfundet som helhed.

En sådan dialog må ikke indskrænkes til kun at omfatte EU. Den skal være international og tage skyldigt hensyn til perspektiverne vedrørende udvidelsen og den globale sammenhæng. Som følge af den lange række af spørgsmål og samspil, der ligger i forholdet mellem videnskab og teknologi på den ene side og i forhold til samfundet som helhed på den anden side, må disse overvejelser tages med inden for alle aktivitetsområder i rammeprogrammet. Formålet med denne specifikke aktivitet er at udvikle strukturelle forbindelser mellem de pågældende institutioner og aktiviteter og skabe et centralt fokus i kraft af fælles referencerammer og gennem udvikling af hensigtsmæssige værktøjer og metoder for at styre aktiviteterne på dette område, der dækkes af de forskellige dele af rammeprogrammet.

Den vil blive gennemført ved hjælp af netværk, benchmarking, udveksling af bedste praksis, udvikling og fremme af bevidstheden om metodikker, undersøgelser og sammenlægning af de nationale bestræbelser. I særlige tilfælde vil der blive ydet støtte til dedikeret forskning.

i) Overvindelse af kløften mellem videnskab og samfund

Målet er systematisk at undersøge de forskellige bestanddele af "videnskab og styreformer" med henblik på at skabe betingelser, under hvilke de politiske beslutninger mere effektivt kan opfylde samfundets behov, i højere grad er funderet i videnskaben og samtidig tager hensyn til det civile samfunds ønsker. Dette kræver, at man overvejer effektive processer for en dialog om nye videnskabelige og teknologiske spørgsmål, der i sidste ende har konsekvenser for udviklingen af fremtidige politikker; udvikling af hensigtsmæssige værktøjer til udarbejdelse af videnskabelige referencer og kanalisering af videnskabelig rådgivning til de politiske beslutningstagere; og at give sidstnævnte de rette værktøjer til at vurdere og forvalte videnskabelig usikkerhed, risici og forsigtighed.

- Videnskab og styreformer: analyse af og støtte til bedste praksis; udvikling af nye høringsmekanismer med henblik på at fremme en mere produktiv inddragelse af det civile samfund og relevante interessenter i udformningen og gennemførelsen af politikker, herunder formidling af videnskabelige resultater, der er nødvendige for beslutningstagningen, i en form, der umiddelbart forståelig for det civile samfund og andre interessenter; overvågning af aktiviteter vedrørende de politiske beslutningsprocessers funktion for at vurdere samspillet mellem eksperter, erhvervslivet, det civile samfund og de politiske beslutningstagere.

- Videnskabelige rådgivnings- og referencesystemer: udveksling af erfaring og god praksis; overvågning af udarbejdelsen af videnskabelig rådgivning på verdensplan og af, hvordan denne rådgivning stilles til rådighed som grundlag for beslutningstagningen; udvikling af nye og bedre metodikker til pålidelige og anerkendte referencesystemer; sikring af problemfri funktion og effektiv anvendelse af det rådgivende organ for europæisk forskning og dettes underudvalg med henblik på at levere videnskabelig rådgivning som grundlag for udviklingen af det europæiske forskningsrum.

ii) Ansvarsbevidst forskning og anvendelse af videnskab og teknologi

Formålet er at sikre, at de hastige fremskridt inden for videnskaben sker i overensstemmelse med alle europæeres etiske værdier. Aktiviteterne skal fremme "ansvarlig forskning" i Europa, hvor kravene om frihed til at forske i højere grad tilpasses det sociale og miljømæssige ansvar med hensyn til udvikling og anvendelse af videnskab og teknologi samt den offentlige dialog, overvågning og tidlig varsling vedrørende etiske og sociale spørgsmål og de risici, der opstår som følge af den nye teknologiske udvikling til gavn for nationale og internationale politiske beslutningstagere og andre interesserede grupper.

- Etik: netværkssamarbejde mellem eksisterende etiske instanser og aktiviteter i Europa og fremme af en dialog om etik i forskningen sammen med andre regioner i den globale sammenhæng; bevidstgørelses- og uddannelsesaktiviteter inden for etik; koordinering og udvikling af adfærdskodekser for forskningsaktiviteter og teknologisk udvikling; forskning i etik inden for videnskaben, teknologiske udviklingsprojekter og disses anvendelse, f.eks. inden for informationssamfundet, nanoteknologi, human genetik og biomedicinsk forskning samt fødevareteknologier.

- Usikkerhed, risiko og anvendelse af forsigtighedsprincippet: analyse og underbygning af bedste praksis vedrørende anvendelsen af forsigtighedsprincippet inden for forskellige områder af politisk beslutningstagning samt ved vurdering, forvaltning og formidling af oplysninger om usikkerhed og risiko.

iii) Styrkelse af dialogen mellem videnskab og samfund og kvinder inden for videnskab

Underbygning af en ansvarlig udvikling af videnskab og teknologi kræver ikke blot en løbende dialog mellem de relevante interessenter, men ligeledes en stærkere offentlig bevidsthed om videnskabelige og teknologiske fremskridt og disses mulige konsekvenser samt en bredere forståelse af videnskabs- og innovationskulturen. Der findes også et særligt behov for at stimulere de unges interesse for videnskab, for at gøre en videnskabelig løbebane mere attraktiv samt at gøre fremskridt i retning af at skabe lige muligheder for begge køn inden for forskningen, hvilket ligeledes vil forbedre de menneskelige ressourcer og højne ekspertisen inden for den europæiske forskning.

- Offentlig forståelse: støtte til bevidsthedsskabende begivenheder og anerkendelse af resultater inden for europæisk forskning; analyse af faktorerne, der påvirker den offentlige mening, herunder mediernes og videnskabsformidlernes rolle; udvikling af nye metoder til at øge den offentlige bevidsthed og viden; tilskyndelse til omfattende diskussioner mellem "interessenter" og stimulering af bevidstheden om innovation i samfundet.

- Unges interesse for en videnskabelig løbebane: initiativer, der skal få den unge generation til at deltage i diskussionen om videnskab og teknologi og disses indvirkning på samfundet samt øge VITEK-bevidstheden blandt unge; støtte til udvikling af en bedre tilgang til videnskab for piger og drenge inden for og uden for det formelle uddannelsessystem og til aktioner med henblik på at skabe øget forståelse for det forholdsmæssigt attraktive ved at vælge en videnskabelig løbebane og de sociale aspekter af en sådan.

- Kvinder og videnskab: aktioner, der skal stimulere den politiske debat på nationalt og regionalt plan med henblik på at mobilisere kvindelige videnskabsfolk og fremme den private sektors deltagelse; forbedring af overvågningssystemet for ligestilling og tilhørende aktiviteter i hele rammeprogrammet; specifikke aktioner med henblik på at skabe bedre forståelse af ligestillingsspørgsmålet inden for videnskaben.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF BELØBET

>TABELPOSITION>

BILAG III - MIDLER TIL GENNEMFØRELSE AF PROGRAMMET

Med henblik på at gennemføre særprogrammet og i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets beslutninger om Fællesskabets flerårige rammeprogram 2002-2006 inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktiviteter med henblik på virkeliggørelsen af det europæiske forskningsrum (2002/.../EF) samt med reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse og for formidling af forskningsresultater (2002/.../EF) kan Kommissionen anvende følgende for hele det videnskabelige og teknologiske område:

- eksperimentalprojekter vedrørende innovation rettet mod forsøg med samt validering og formidling af nye innovationskoncepter og -metoder på europæisk plan inden for området "forskning og innovation".

- specifikke målrettede projekter med henblik på at gennemføre forsknings- og demonstrationsaktiviteter inden for området "videnskab og samfund".

- integrerede initiativer vedrørende infrastruktur, der kombinerer aktiviteter, der er væsentlige for en styrkelse og udvikling af forskningsinfrastrukturerne for levering af tjenester på europæisk plan inden for området "forskningsinfrastrukturer".

- mobilitets- og uddannelsesaktioner til gennemførelse af bestemte Marie Curie-aktiviteter såsom forskeruddannelsesnet, konferencer og uddannelseskurser samt individuelle uddannelsesstipendier inden for området "menneskelige ressourcer og mobilitet".

- specifikke koordinerings- og støtteaktioner med henblik på at nå de mål, der identificeres inden for alle områder af programmet.

- ledsageforanstaltninger i form af supplerende foranstaltninger beregnet på at gennemføre programmets målsætninger eller forberede fremtidige aktiviteter inden for rammerne af Fællesskabets politik for forskning og teknologisk udvikling.

Kommissionen vil evaluere forslagene i henhold til de evalueringskriterier, der opstilles i ovennævnte afgørelser, med henblik på at kontrollere deres relevans i forhold til programmets målsætninger, deres videnskabelige og teknologiske niveau, deres merværdi for Fællesskabet og deltagernes evne til programforvaltning.

Fællesskabets bidrag vil blive givet i overensstemmelse med ovennævnte afgørelser. Hvis der deltager organisationer fra regioner med udviklingsefterslæb, kan der være mulighed for at opnå supplerende finansiering fra strukturfondene inden for de grænser, der opstilles i Fællesskabets rammer for statsstøtte til forskningen.

LOVGIVNINGSMÆSSIG FINANSIERINGSOVERSIGT

Politikområde(r): Forskning

Aktivitet(er): Forskningsaktioner i medfør EF-traktaten.

Aktionens titel:

Forslag til Rådets beslutning om vedtagelse af et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 2002-2006 med henblik på "Strukturering af det europæiske forskningsrum"

1. BUDGETPOST(ER) (nummer og betegnelse)

Undersektion B6 6 Indirekte aktioner: Disse poster vil blive specificeret ved indledningen af budgetproceduren for 2003 under hensyntagen til ABB-nomenklaturen, som er under udarbejdelse.

2. SAMMENFATTENDE TALOPLYSNINGER

2.1. Samlet rammebevilling (del B): 3.050 mio. EUR til forpligtelser

2.2. Gennemførelsesperiode:

2002-2006

2.3. Samlet flerårigt skøn over udgifterne:

a) Forfaldsplan for forpligtelses-/betalingsbevillinger (finansieringstilskud) (jf. punkt 6.1.1)

Mio. EUR (med 3 decimaler)

>TABELPOSITION>

b) Teknisk og administrativ bistand og støtteudgifter (jf. punkt 6.1.2)

Denne budgetkategori finder ikke anvendelse på dette område.

c) Samlede virkninger for budgettet af personale- og andre driftsudgifter (jf. punkt 7.2 og 7.3)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2.4. Forenelighed med den finansielle programmering og de finansielle overslag

|X| Forlaget er foreneligt med den eksisterende finansielle programmering.

| | Forslaget kræver en omprogrammering for det berørte udgiftsområde i de finansielle overslag.

| | Omprogrammeringen kan betyde, at bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale må tages brug.

2.5 Virkninger for budgettets indtægtsside

| | Ingen (vedrører tekniske aspekter ved en foranstaltnings gennemførelse)

ELLER

| | Virkninger for budgettet - For indtægtssiden:

Visse associerede stater bidrager til finansieringen af særprogrammet.

Disse associeringsaftaler er knyttet til et rammeprogram. Forhandlingerne om en fornyelse af dem indledes efter vedtagelsen af det nye rammeprogram, og derfor er det umuligt at forudse indtægternes størrelse.

I overensstemmelse med finansforordningens artikel 27 kan visse indtægter give anledning til genanvendelse.

3. BUDGETSPECIFIKATIONER

>TABELPOSITION>

4. RETSGRUNDLAG

EF-traktatens artikel 166.

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs flerårige rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 2002-2006 som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum.

5. BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE

5.1. Behov for EU-foranstaltninger

5.1.1 Målsætninger:

Som man har erkendt på højeste politiske niveau ved Det Europæiske Råds møder i Lissabon, Feira, Nice og for nylig igen i Stockholm, udgør forskning en central bestanddel af den økonomi og det samfund baseret på viden, der er ved at udvikle sig verden over. Det mål, der blev opstillet for EU i Lissabon, var "at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed" i løbet af det kommende årti. Mere end nogensinde viser forskningen sig som en af de grundlæggende drivkræfter bag de økonomiske og sociale fremskridt og som en nøglefaktor i erhvervslivets konkurrenceevne, beskæftigelsen og livskvaliteten. Videnskab og teknologi udgør desuden et centralt element i den politiske beslutningsproces både på EU-plan og på nationalt plan.

Europas strukturelle svagheder på forskningsområdet er imidlertid endnu ikke overvundet. Disse kan sammenfattes i fire hovedpunkter:

I. Utilstrækkelige og spredte investeringer i forskning og teknologisk udvikling samt i viden i bredere forstand (FTU, uddannelse og software) med det resultat, at vi sakker agterud i forhold til vores konkurrenter. I 1999 investerede Den Europæiske Union 76 mia. EUR mindre end USA i forskning og udvikling. EU halter nu bagefter sine konkurrenter med hensyn til forskningsudgifter i forhold til BNP (i 1999 var tallet 1,9% for EU sammenlignet med 2,6% for USA og 2,9% for Japan [16]). I 1999 investerede USA omkring 9% i viden foran EU (7,6) og Japan (6,9). Og kløften bliver stadig bredere.

[16] 1998-tal

II. Utilstrækkelige menneskelige ressourcer inden for forskning. Forskerne udgør 5,3/1000 af arbejdsstyrken i EU (1998), 7,4/1000 i USA (1993) og 8,9/1000 i Japan (1998), hvor der findes dobbelt så mange forskere inden for industrien. De direkte offentlige udgifter til videregående uddannelser udgør 0,9% af BNP i EU, 1,4% i USA og 0,5% i Japan (1997).

III. Begrænset evne til at omsætte videnskabelige gennembrud til innovative og konkurrencedygtige produkter og tjenester trods en videnskabelig produktion af høj kvalitet. Tallene for antallet af patenter udstedt af europæiske, amerikanske og japanske patentkontorer pr. en million indbyggere er 32 i EU, 49 i USA og 88 i Japan. I 1998 udviste handelsbalancen for højteknologiske produkter et underskud på 28 mia. EUR for EU (en tendens, der er blevet bekræftet gennem hele dette årti), sammenlignet med et underskud på 8 mia. EUR for USA og et overskud på 39 mia. EUR for Japan. Investering af risikovillig kapital i de avancerede sektorer udgør 80% i USA, og selvom andelen er stigende, kun 26% i EU og 23% i Japan.

IV. Fragmentering af forskningspolitikken i Europa. EU har endnu ikke vedtaget en fuldt dækkende forskningspolitik. De 15 nationale politikker eksisterer side om side og ved siden af Fællesskabets rammeprogram uden tilstrækkelig indbyrdes koordinering med henblik på at opnå en effektiv tilrettelæggelse og udnyttelse. Den manglende koordinering påvirker også oprettelsen og den effektive udnyttelse af forskningsinfrastrukturerne.

For at rette op på denne situation har Kommissionen foreslået og Rådet og Parlamentet godkendt oprettelsen af et "europæisk forskningsrum". For at dette kan blive til virkelighed, må Fællesskabet, medlemsstaterne og aktørerne inden for forskningen yde en fælles indsats. Fællesskabets rammeprogrammer for forskning (2002-2006) og særprogrammerne vil bidrage hertil, navnlig gennem deres betydelige løftestangsvirkning med hensyn til at integrere, koordinere og strukturere forskningen i EU og styrke grundlaget for det europæiske forskningsrum.

En struktureret ændring i EU's VITEK-struktur med henblik på at rette op på ovennævnte svagheder kræver ressourcer, der står i forhold til målsætningen. Kommissionen har foreslået, at rammeprogrammet finansieres med i alt 17,5 mia. EUR, hvilket svarer til det tidligere finansieringsniveau plus inflation og vækst (men udgør stadig kun mellem 5% og 6% af de offentlige udgifter til FTU). Kommissionen har den holdning, at et sådant beløb kan have en betydelig indvirkning på forskningssystemet som sådan, forbedre i det mindste nogle af de generelle forskningsindikatorer og have en betydelig virkning for de prioriterede områder af rammeprogrammet, hvilket vil skabe vækst i EU. Samlet set vil dette finansieringsniveau gøre det muligt at opretholde Fællesskabets FTU-indsats udtrykt som en procentdel af BNP på det nuværende niveau i perioden 2003-2006.

Det er planen at gennemføre rammeprogrammet gennem fem særprogrammer, hvoraf tre kommer ind under traktaten for Det Europæiske Fællesskab og to under traktaten om Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom). De enkelte særprogrammer identificeres i henhold til arten af de anvendte instrumenter, som afspejler rammeprogrammets målsætninger og struktur:

- Et program om "integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum", der omfatter indirekte aktioner, der foreslås under kategorien "integration af forskning" og under kategorien "styrkelse af grundlaget for det europæiske forskningsrum", hvorved forsknings- og koordineringsaktiviteterne samles.

- Et program om "Strukturering af det europæiske forskningsrum", der omfatter tværgående støtte og struktureringsaktiviteter.

- To programmer for "Det Fælles Forskningscentrer (FFC)", der omfatter direkte aktioner, der gennemføres af FFC på henholdsvis det ikke-nukleare og nukleare område.

- Et program for "kerneenergi", der omfatter indirekte aktioner på området kerneenergi.

Målsætningerne for særprogrammet "strukturering af det europæiske forskningsrum" beskrives nedenfor fordelt på aktionsområder sammen med deres begrundelse og den europæiske merværdi, de medfører.

1. Forskning og innovation

Formålet med disse aktioner er at stimulere teknologisk innovation, udnyttelse af forskningsresultater, formidling af viden og teknologi og oprettelse af teknologivirksomheder i alle egne af EU.

Begrundelse og europæisk merværdi

- Behov for at nedbringe resultatforskellene mellem Europas regioner

- Behov for at fremme politikker og udviklingsstrategier med henblik på innovation

- Behov for, at deltagere i Fællesskabets forskningsaktioner modtager oplysninger og specialiserede tjenester på europæisk plan

- I øjeblikket savnes oplysninger om økonomiske og teknologiske udviklingstendenser, eller også har de ikke en tilstrækkeligt fremtrædende profil

- Behov for at fremme samarbejdet mellem aktører med supplerende viden med henblik på innovation.

2. Menneskelige ressourcer og mobilitet

Formålet med aktiviteterne, der gennemføres under denne titel, er at yde støtte til udvikling af rigelige menneskelige ressourcer i verdensklasse i alle regioner af Fællesskabet ved at fremme tværnational mobilitet med uddannelsesformål, udvikling af ekspertise eller overførsel af viden, navnlig mellem forskellige sektorer, støtte til udvikling af videnskabelig ekspertise; og bidrag til at gøre Europa mere attraktivt for forskere fra tredjelande. Dette skal opnås ved at søge at få mest ud af potentialet i alle dele af befolkningen, navnlig kvinderne, bedst muligt ved at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik herpå.

Begrundelse og europæisk merværdi

- En lille andel af Europas arbejdsstyrke beskæftiger sig med FTU (5,3 pr. 1000 i 1998) sammenlignet med USA (7,4 i 1993) og Japan (8,9 i 1998).

- Hjerneflugt af europæiske videnskabsfolk til USA, hvoraf op til 50% bliver boende (i 1998), efter at de har taget en ph.d.-grad i USA.

- Lille indtag på videnskabelige uddannelser og akademiske forskningsopgaver i 1998, hvor 23% af befolkningen mellem 20 og 29 i EU følger en videregående uddannelse sammenlignet med 39% i USA og 21% i Japan.

- Ufleksible akademiske løbebaner og mere attraktive karrieremuligheder i erhvervslivet.

- Forskellige nationale og regionale love og praksis påvirker forskernes mobilitet.

3. Forskningsinfrastruktur

Formålet med disse aktiviteter er at bistå ved etableringen af et fintmasket forskningsinfrastrukturnet af højeste kvalitet i Europa og at stimulere til optimal udnyttelse af nettet på europæisk plan.

Begrundelse og europæisk merværdi

- Der findes fortsat hindringer for tværnational adgang til faciliteterne.

- Mulighederne i elektroniske kommunikationsnet er stadig ikke udnyttet fuldt ud.

- Det er vanskeligt at indgå multinationale finansieringaftaler.

- Teknologisk udvikling vedrørende infrastruktur hæmmes af manglen på en kritisk masse.

4. Videnskab og samfund

Formålet med disse aktiviteter er at tilskynde til udvikling af harmoniske relationer mellem videnskab og samfund i Europa samt åbenhed over for innovation som et resultat af etableringen af nye relationer og en kvalificeret dialog mellem forskere, erhvervsfolk, politikere og borgere.

Begrundelse og europæisk merværdi

- De seneste begivenheder i Europa, såsom BSE, GMO'er, har betydet, at befolkningen har mistet tilliden til videnskab og teknologi

- Politikerne har krævet hurtige og præcise svar på komplicerede videnskabelige spørgsmål, som ofte går på tværs af geografiske grænser

- De traditionelle uddannelsesmetoder synes at være utilstrækkelige

- Kvinder er underrepræsenterede inden for videnskabelig forskning (kvinderne udgør f.eks. 50% af de universitetsuddannede i Europa, men indehaver kun 10% af professoraterne).

5.1.2 Dispositioner, der er truffet på grundlag af forhåndsevalueringen

Kommissionens tjenestegrene har foretaget en forhåndsevaluering i forbindelse med udformningen af forslagene om særprogrammerne. Resultaterne af evalueringen afspejler navnlig:

- anbefalingerne fra de femårsevalueringer af rammeprogrammerne og særprogrammerne, som et panel af uafhængige eksperter har foretaget i løbet af år 2000;

- Kommissionens midtvejsevaluering af det femte rammeprogram (1998-2002) i KOM(2000)612 af 4.10.2000 og nærmere beskrevet i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene SEC (2000) 1780 af 23.10.2000;

- omfattende høringer blandt tilhængerne vedrørende de to meddelelser om det europæiske forskningsrum i løbet af 2000 [17] og forslaget til rammeprogrammet i begyndelsen af 2001;

[17] KOM(2000) 612 af 4. oktober 2000. KOM(2000) 6 af 18. januar 2000.

- en række interne og eksterne undersøgelser fra Kommissionen vedrørende økonomiske, politiske og fremskuende områder og virkningerne af FTU-aktiviteterne.

Resultaterne af forhåndsevalueringen afspejles navnlig i valgene med hensyn til programmernes struktur, målsætninger og prioriteringer samt gennemførelsesinstrumenterne.

Målsætningerne og prioriteringerne blev udvalgt med en konsekvent anvendelse af kriteriet om europæisk merværdi.

Det omfatter alle de følgende aspekter anvendt på de udvalgte prioriterede temaer og aktiviteter, hvis begrundelse og europæiske merværdi beskrives nærmere under punkt 5.1., mens de forventede resultater beskrives i punkt 5.2.

- Samarbejdet har økonomisk betydning ("stordriftsfordele") og gavnlige virkninger for forskningen i den private sektor og for erhvervslivets konkurrenceevne.

- Fastholdelse eller forbedring af EU's position på FTU-områder, der har strategisk betydning for EU

- Der er behov for at kombinere komplementære kompetencer fra forskellige lande, især i tværfaglige spørgsmål, og for at foretage sammenlignende undersøgelser i europæisk skala.

- Forslaget er relevant for EU's højt prioriterede mål og interesser og for EU's lovgivning og politikker

- Forskningen har nødvendigvis har grænseoverskridende karakter som følge af problemets rækkevidde eller af videnskabelige årsager.

Med hensyn til gennemførelsesinstrumenterne er der udformet nye instrumenter, der i kraft af deres art kun kan gennemføres på fællesskabsplan, og som på EU-plan skal bidrage til:

- fremme af samspillet mellem forskning og innovation;

- udvikling af menneskelige ressourcer og styrkelse af mobiliteten;

- støtte til forskningsinfrastrukturer;

- udvikling af et harmonisk forhold mellem videnskab og samfund.

Disse instrumenter og de tilhørende målsætninger beskrives i punkt 5.2.

5.1.3 Dispositioner, der er truffet på grundlag af resultatopfølgningen

Anbefalingerne fra femårsevalueringen af rammeprogrammerne og særprogrammerne i 2000 er blevet medtaget ved udarbejdelsen af forslag til særprogrammerne, navnlig anbefalingerne vedrørende:

- behovet for at rette op på Europas efterslæb på FTU-området i forhold til konkurrenterne;

- behovet for komplementaritet og sammenhæng mellem de nationale og Fællesskabets FTU-politikker og Kommissionens vigtige rolle i den sammenhæng;

- de nyttige virkninger af rammeprogrammet, som " udfylde et tomrum i Europa, fordi forskere fra universiteter og industri får mulighed for at samarbejde om anvendt forskning";

- behovet for at lempe procedurerne for programmet for 1998-2002 og behovet for "nytænkning af rammeprogrammets forvaltningsstrukturer og -procedurer";

- EU's forskningsaktioner skal inkorporeres i en egentlig europæisk forskningspolitiks bredere sammenhæng;

- der er foretaget yderligere koncentration af programmerne;

- videreførelse af de forskningsaktiviteter, der er nødvendige for at nå målene for EU's politikker;

- den ønskede udvikling i retning mod en vifte af bedre egnede virkemidler under hensyntagen til de muligheder, som traktaten indeholder.

Desuden har midtvejsevalueringen af det femte rammeprogram ført til justeringer af de årlige arbejdsprogrammer til særprogrammerne, således at indsatsen er blevet mere koncentreret, og der er lanceret pilotprojekter med henblik på de planlagte foranstaltninger under det næste rammeprogram (netværk, klynger, industriplatforme, større projekter osv.).

5.2. Påtænkte indsatsområder og nærmere bestemmelser for budgetbevillingerne

De planlagte aktioner for særprogrammet om "Strukturering af det europæiske forskningsrum" nævnes nedenfor under de enkelte aktionsområder. Denne præsentation gør det muligt at fremhæve de forventede resultater, bidragene til rammeprogrammets eller Fællesskabets overordnede mål eller de mulige resultatparametre, de er tilknyttet. Disse indikationer er tænkt om målestokke og ikke som endeligt vedtagne mål.

Længere fremme sættes aktionsområderne og typerne af de anvendte instrumenter i forbindelse med hinanden i en tabel.

1. Forskning og innovation

i) Oprettelse af netværk mellem aktører og tilskyndelse til samspil mellem disse

ii) Tilskyndelse til tværregionalt samarbejde

iii) Forsøg med nye værktøjer og fremgangsmåder

iv) Oprettelse og konsolidering af tjenester

v) Modernisering af den økonomiske og teknologiske intelligens

vi) Analyse og evaluering af innovation i Fællesskabets forskningsprojekter

Forventede resultater, bidrag til de overordnede målsætninger eller mulige resultatparametre

- Et øget antal nystartede virksomheder

- En større mængde risikokapital investeret i innovative virksomheder

- Et større antal samarbejdsprojekter mellem regionerne og med de associerede lande

- Et større antal brugere og et større antal transaktioner, der omfatter specifikt europæiske informationstjenester

- Fordobling af medlemstallet i netværk, der arbejder med SMV'er.

2. Menneskelige ressourcer og mobilitet

i) Værtsbaserede aktioner

(Marie Curie-forskeruddannelsesnet, Marie Curie-værtsstipendier for tidlig forskeruddannelse, Marie Curie-værtsstipendier for videnoverførsel, Marie Curie-konferencer og uddannelseskurser)

ii) Individuelt baserede aktioner

(Marie Curie-intraeuropæiske stipendier, Marie Curie-rejsestipendier, Marie Curie-modtagelsesstipendier, Marie Curie-hjemvendelsesstipendier)

iii) Fremme og anerkendelse af ekspertise

(Marie Curie-ekspertiselegater, Marie Curie-ekspertisepriser, Marie Curie-lærestole)

(Samarbejde med medlemsstater og associerede lande, internt samarbejde i rammeprogrammet)

Forventede resultater, bidrag til de overordnede målsætninger eller mulige resultatparametre

- Evaluering af antallet af internationale samarbejdsprojekter og individuelle rejseophold, involverede lande, opholdenes længde, forskernes alder.

- Evaluering af antallet af forskere/forskermåneder, aldersprofil, discipliner og typer af uddannelse.

- Et øget antal faste stillinger efter mobilitet

- Fremme af europæiske videnskabsfolks tilbagevenden til Europa

- Et større antal modtagende forskere/hold

3. Forskningsinfrastruktur

Integrerede initiativer,

Udvikling af kommunikationsnet,

Tværnational adgang,

Designundersøgelser,

Udvikling af nye infrastrukturer.

Forventede resultater, bidrag til de overordnede målsætninger eller mulige resultatparametre

- Adgang til eller tjenester fra omkring 100 infrastrukturer for gennemsnitligt omkring 8.000 forskere pr. 100 mio. EUR i finansiering

- Fremme af samarbejdet mellem i gennemsnit omkring 100 deltagere i 10 netværk eller forskningsprojekter pr. 100 mio. EUR i finansiering.

- Forøgelse af antallet af nye teknikker, teknologier eller elektroniske net, der kan medføre en betydelig forbedring af leveringen af tjenester gennem relevante infrastrukturer på deres respektive områder.

4. Videnskab og samfund

i) Overvindelse af kløften mellem videnskab og samfund

(Videnskab og styreformer, videnskabelige rådgivnings- og referencesystemer)

ii) Ansvarsbevidst udvikling og anvendelse af videnskab og teknologi

(Etik, usikkerhed, risiko og anvendelse af forsigtighedsprincippet)

iii) Styrkelse af dialogen mellem videnskab og samfund og kvinder inden for videnskab

(Forståelse i befolkningen, unges interesse i en videnskabelig løbebane, kvinder og videnskab)

Forventede resultater, bidrag til de overordnede målsætninger eller mulige resultatparametre

- Retningslinjer for videnskab og styreformer og videnskabelige referencesystemer, der sigter mod en bedre sammenhæng mellem det videnskabelige samfund, politikerne og det civile samfund.

- Kortlægning af de videnskabelige rådgivningsstrukturer i EU og på verdensplan

- Gennemførelse af etiske revisioner med henblik på at sikre overholdelsen af etiske principper i Fællesskabets forskningsaktiviteter samt udvikling af adfærdskodekser

- At nå målet om 40% kvindelig deltagelse i forsamlinger og paneler.

Aktionsmidlerne og den økonomiske deltagelse under rammeprogrammer bliver som følger, fordelt på målsætning:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(1) Ledsageforanstaltningerne kan også gennemføres i hele særprogrammets løbetid.

Modtagerne af støtte fra EU's budget er virksomheder (bl.a. små og mellemstore virksomheder), forskningscentre, universiteter og nationale eller europæiske organisationer, der finansierer forskningsaktiviteter. Sidstnævnte kan også optræde som mellemled for støtten fra EU's budget.

5.3. Gennemførelsesformer

Kommissionen sikrer aktionernes gennemførelse. I visse begrundede tilfælde kan den bede om bistand fra eksterne organisationer.

6. FINANSIELLE VIRKNINGER

6.1. Finansielle virkninger i alt for budgettets del B - (hele programperioden)

Der erindres om, at referencebevillingen for Fællesskabets rammeprogram er på 16,275 mio. EUR. Det samlede beløb for rammeprogrammerne 2002-2006 er på 17,500 mio. euro.

6.1.1 Økonomisk bidrag: Forpligtelser i mio. EUR (med tre decimaler)

Fordelt efter målsætning // I alt

Strukturering af det europæiske forskningsrum // 3 050

1) Forskning og innovation // 300

2) Menneskelige ressourcer // 1 800

3) Forskningsinfrastrukturer // 900

4) Videnskab og samfund // 50

I ALT // 3 050

Et årlig opdeling for hvert af disse mål er ikke relevant på nuværende tidspunkt. Den kan kun defineres som proportional i forhold til opdelingen for hele særprogrammet, som selv er i overensstemmelse med rammeprogrammet. Den årlige interne opdeling vil blive udarbejdet efterfølgende inden for arbejdsprogrammerne.

6.1.2 Teknisk og administrativ bistand og støtteudgifter og IT-udgifter (forpligtelsesbevillinger)

Denne budgetkategori finder ikke anvendelse på dette område.

6.2. Beregning af omkostningerne pr. påtænkt foranstaltning i budgettets del B (hele programperioden)

For de indirekte aktioner under Fællesskabets femte rammeprogram for FTU (1998-2002) ligger antallet omkring 3500 nye underskrevne kontrakter om året (alle kategorier) til et årligt budget på 3000 mio. EUR.

For de indirekte aktioner under rammeprogrammet 2002-2006 vil det årlige budget ligge i størrelsesordenen 3700 mio. euro, en stigning i faste priser på 13%.

Men som anført i punkt 5.1.2. er der udformet nye instrumenter til gennemførelse af dette nye rammeprogram.

Sammenlignet med de tidligere rammeprogrammer går disse instrumenter videre end de rent videnskabelige projekter, og man indfører begrebet integration og strukturering af forskning, navnlig gennem skabelse af en kritisk masse og oprettelse af netværk af kompetencer og ressourcer på identificerede områder.

Med hensyn til forvaltningen af rammeprogrammet 2002-2006 vil begrebet kritisk masse blive afspejlet i betydelig forhøjelse af det gennemsnitlige økonomiske bidrag til projekterne og ventes at resultere i en betydelig reduktion af antallet af indgåede kontrakter hvert år.

7. VIRKNINGER FOR PERSONALET OG FOR ADMINISTRATIONSUDGIFTERNE

Kommissionen er fast besluttet på at foretage grundlæggende ændringer af rammeprogrammets gennemførelse og foreslår at sænke loftet for menneskelige ressourcer og andre administrationsudgifter til 5,5% for de to indirekte, ikke-nukleare forskningsprogrammer.

I øjeblikket er det samlede loft for menneskelige ressourcer og andre administrationsudgifter 7,0% inden for de dele af det femte rammeprogram, der vedrører indirekte, ikke-nuklear forskning.

Ud fra de nuværende tendenser vil de faktiske udgifter under det femte rammeprogram sandsynligvis ligge tæt på dette loft, måske en smule under.

Under forudsætning af, at der ikke ændres ved metoderne for gennemførelse af rammeprogrammet og i lyset af behovet for at have en vis margen for denne udgiftskategori, har Kommissionen ingen grund til at fravige det samlede loft på 7,0%. Dette skyldes især, at det foreslåede budget for det næste program stiger i takt med inflationen, hvilket giver mulighed for lidt højere udgifter i takt med væksten i økonomien.

Enhver reduktion af det samlede loft kan kun ske under forudsætning af betydelige produktivitetsstigninger, herunder betydelige ændringer i forvaltningen af programmet. Et forholdsvis restriktivt sæt af forudsætninger vil omfatte følgende:

- Fastfrysning af det samlede antal faste medarbejdere på 2002-niveauet på 1654 stillinger, idet man går ud fra en produktivitetsgevinst på 2% årligt for at kompensere for stigningen i programmets faktiske størrelse

- En inflationstakt på 2% årligt, selvom personaleudgifterne har tendens til at stige i en smule højere takt

- En fastfrysning af udgifterne til eksternt personale på 2002-niveauet.

Ovenstående scenarium vil give Kommissionen mulighed for at foreslå en sænkning af det samlede loft til omkring 6,3%.

Kommissionen er imidlertid parat til at forpligte sig til en langt større sænkning af loftet fra 7,0% til 5,5%. Dette vil give mulighed for et betydeligt beløb til yderligere ressourcer, omkring 230 mio. euro, der vil kunne tildeles direkte til forskningsprojekterne.

Dette kræver en rimelig indsats for at opnå produktivitetsgevinster inden for alle forskningsaktiviteter.Det foreslåede loft for administrationsudgifter på 5,5% gælder overordnet og dækker særprogrammerne "integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum" og "strukturering af det europæiske forskningsrum" under ét. Ved gennemførelsen af disse programmer vil Kommissionen sørge for, at en passende del af administrationsudgifterne fordeles mellem de tjenester, der har ansvaret for at forvalte forskningsaktiviteterne. Ved tildelingen af denne andel vil man tage hensyn til det samlede budget, der skal forvaltes, hvor intensivt de tre nye instrumenter anvendes, arbejdskraftintensiteten af og den seneste teknologiske udvikling i aktiviteterne på deres forskellige udviklingstrin, herunder deres længde og behovet for at sikre en effektiv forvaltning af kontrakter, der er indgået under tidligere rammeprogrammer.

Den vigtigste faktor, der vil give mulighed for dette, er en generel indførelse af de nye instrumenter og gennemførelsesværktøjer, som foreslås i det næste rammeprogram. Dette vil give mulighed for en nettoreduktion af programmets administrationsudgifter.

Et loft på 5,5% er med andre ord udtryk for Kommissionens faste beslutning om at foretage en grundlæggende ændring af gennemførelsen af rammeprogrammet.

- Det er værd at huske på, at selvom de nye instrumenter udnyttes fuldt ud i henhold til Kommissionens forslag, vil de først gradvis få indflydelse på administrationsudgifterne. I perioden 2003-2006 vil en betydelig del af Kommissionens administrative aktiviteter fortsat bestå i at gennemføre og afslutte tidligere rammeprogrammer.

Idet den gennemsnitlige varighed af kontrakter om indirekte forskning er på fire år, kan der forventes omkring 13.000 åbne kontrakter til en samlet værdi af 6.600 mio. EUR ved udgangen af det femte rammeprogram.

Loftet på 5,5% for menneskelige og administrative ressourcer til indirekte, ikke-nukleare programmer vil derfor kræve, at man udnytter hele potentialet i den nye forvaltningsmetode for rammeprogrammet.

- Det vil blive nødvendigt at udnytte de nye instrumenter fuldt ud for at nedbringe antallet af enkeltprojekter og -kontrakter, der skal administreres af Kommissionen.

- Forvaltningen af disse må i vid udstrækning forenkles og decentraliseres.

- Det er nødvendigt at udforske alle muligheder for at få tekniske støtteaktiviteter udført uden for huset sammen med visse aspekter af forvaltningen af specifikke kategorier af aktiviteter, når dette kan nedbringe de samlede administrationsudgifter.

Dette kræver ligeledes effektive program- og budgetstrukturer, og det reducerede loft på 5,5% skal gælde for de to indirekte, ikke-nukleare forskningsprogrammer i deres helhed.

Forslaget er helt afhængigt af, at de nye instrumenter indføres i henhold til Kommissionens forslag. Enhver ændring af dette vil medføre en ændring i loftet over administrationsudgifterne.

7.1. Indvirkning på menneskelige ressourcer

>TABELPOSITION>

Der findes en specifik stillingsfortegnelse for de indirekte forskningsaktioner, der omfatter i alt 954 A-stillinger, 273 B-stillinger og 427 C-stillinger, i alt 1654 stillinger (EF og EURATOM, herunder TÆB 3/2001).

Til denne stillingsfortegnelse skal lægges 166 poster på driftsbudgettet, der ikke har budgetmæssige konsekvenser for disse programmer, under kategorien for deltagelse i udformning og gennemførelse af forskningspolitikken.

7.2 De menneskelige ressourcers samlede økonomiske virkninger

>TABELPOSITION>

Beløbene svarer til de samlede udgifter i programmets løbetid.

7.3 Øvrige administrationsudgifter ved aktionen

>TABELPOSITION>

Beløbet svarer til de samlede udgifter for aktionen i de fire år, over hvilke dette særprogram skal gennemføres, dvs. en samlet årlig udgift på 42,000 mio. EUR.

>TABELPOSITION>

8. RESULTATOPFØLGNING

8.1 Resultatopfølgningssystem

Særprogrammerne er beregnet på at bidrage til virkeliggørelsen af det europæiske forskningsrum, og de vil blive gennemført sideløbende og i tæt koordinering med andre aktiviteter på fællesskabsplan og nationalt, der forfølger de samme mål. Selve forskningens art og de forskellige aktionstyper på forskellige niveauer gør det vanskeligt at afgøre årsag og virkning, og det er kompliceret at overvåge og evaluere resultater og virkninger.

Ud fra erfaringerne med tidligere programmer og igangværende metodologiske undersøgelser har man allerede færdiggjort eller er i færd med at færdiggøre en række instrumenter med henblik på at udvikle målsætningerne samt overvåge og evaluere resultaterne og virkningerne af rammeprogrammet og programmerne til gennemførelse af dette samt aktiviteterne til gennemførelse af det europæiske forskningsrum. Kommissionen vil gøre status over udviklingen af disse instrumenter i god tid, før programmerne gennemføres.

På denne måde vil man gradvis indføre et struktureret system til indsamling af oplysninger og statistik.

I denne sammenhæng vil man udvikle generelle indikatorer, der er specifikt tilpasset rammeprogrammet, for at gøre det muligt navnlig at evaluere programmernes bidrag med hensyn til de udfordringer, som EU står overfor, og som identificeres i punkt 5.1 (investering i FTU og i viden, generelt og på de prioriterede områder for EU, menneskelige FTU-ressourcer, udnyttelse af FTU-resultater, sammenhæng mellem nationale og fællesskabsbaserede forskningspolitikker samt i forhold til forskningsinfrastrukturer).

Endvidere vil der blive identificeret mere specifikke indikatorer for programmernes forskellige mål; navnlig med hensyn til udarbejdelse, forvaltning og etablering af netværk, udnyttelse og virkninger af den viden, der udspringer af aktiviteterne under programmerne. De første tanker i denne forbindelse angives allerede i punkt 5.2 i forbindelse med de forventede resultater, bidrag til de overordnede målsætninger eller mulige resultatparametre.

8.2 Hvordan og hvor ofte der skal evalueres

- Årlig kontrol: Kommissionen, som evt. vil støtte sig på relevant ekspertise, undersøger løbende, hvordan rammeprogrammet og særprogrammerne skrider frem set i forhold til de opstillede mål. Den vurderer navnlig, om målene, prioriteringen, instrumenterne og de finansielle midler stadig er i overensstemmelse med situationens udvikling.

Formålet er at intensivere og forbedre den systematiske indsamling af basisoplysninger og disses sammenhæng og kvalitet med henblik på at muliggøre en effektiv analyse og overvågning samt yde væsentlige bidrag til den femårlige evaluering. Med henblik på at gøre administratorerne af Fællesskabets forskning mere bevidste om spørgsmål vedrørende overvågningen af gennemførelsen, resultaterne og virkningen af programmerne er der ligeledes planer om at udarbejde et fælles format til selvevaluering. Desuden vil der blive taget foranstaltninger med henblik på at sikre bedre sammenhæng mellem overvågningen af rammeprogrammet, særprogrammerne og fremskridt inden for det europæiske forskningsrum.

Årsberetning: Situationen for gennemførelse af rammeprogrammet og særprogrammerne vil blive offentliggjort i årsberetningen, der forelægges Europa-Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med traktatens artikel 173. Beretningen indeholder navnlig en beskrivelse af resultaterne af den årlige kontrol, af aktiviteterne på området forskning og teknologisk udvikling, gennemførelsen af det europæiske forskningsrum og formidling af resultater i det foregående år samt arbejdsprogrammet for indeværende år.

- Femårlig evaluering: Inden Kommissionen forelægger sit forslag til det følgende rammeprogram og særprogrammerne, lader den uafhængige, højt kvalificerede eksperter foretage en ekstern evaluering af gennemførelsen af Fællesskabets aktioner i løbet af de fem år, der går forud for evalueringen, gennemførelsen af målsætningerne og virkningerne af aktiviteterne set i forhold til målene for de pågældende perioder. Konklusionerne af evalueringen fremsender den sammen med sine bemærkninger til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

9. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Ved at indsende rapporter, der kan give anledning til opsamling af indtægter på deltagernes konti, skal den finansielle koordinator stille al finansiel dokumentation til rådighed for Kommissionen, således at denne har mulighed for at foretage finansiel revision, med angivelse af tidsplanen og konsolideringen af deltagernes konti.

Kommissionen kan eventuelt gennemføre sådanne finansielle revisioner, navnlig hvis den har grund til at betvivle opgørelsernes rigtighed i forhold til den status over arbejdet, der beskrives i aktivitetsrapporterne.

Fællesskabets finansielle revision vil enten blive gennemført af dets egne medarbejdere eller af revisionseksperter, der er godkendt i henhold til lovgivningen i den reviderede deltagers hjemland. Fællesskabet udvælger sidstnævnte frit, idet man skal undgå risikoen for interessekonflikter, som den reviderede deltager måtte gøre opmærksom på.

Kommissionen sikrer endvidere, at De Europæiske Fællesskabers økonomiske interesser ved gennemførelsen af forskningsaktiviteterne beskyttes gennem en effektiv kontrol, og hvis der konstateres uregelmæssigheder, vil der blive gennemført både afskrækkende og forholdsmæssige sanktioner.

Med henblik på at nå dette mål vil reglerne for kontroller, foranstaltninger og sanktioner med henvisning til forordning nr. 2988/95, 02185/96, 1073/99 og 1074/99 blive indføjet i alle retsakter, der anvendes til gennemførelse af programmerne, herunder de enkelte kontrakter og standardkontrakterne.

Følgende punkter vil navnlig blive medtaget i kontrakterne:

- indføjelse af særlige kontraktbestemmelser til beskyttelse af Fællesskabets økonomiske interesser i form af revision og kontroller af udbetalingerne;

- deltagelse i administrative kontroller vedrørende bekæmpelse af svig i overensstemmelse med forordning nr. 2185/96, 1073/99 og 1074/99;

- anvendelse af administrative sanktioner i tilfælde af uregelmæssigheder, der skyldes bevidste handlinger eller efterladenhed, ved gennemførelsen af kontrakterne i overensstemmelse med rammeforordning nr. 2988/95, herunder en sortlistemekanisme;

- det forhold, at eventuelle tilbagebetalingsordrer i tilfælde af uregelmæssigheder eller svig, kan gennemføres i henhold til EF-traktatens artikel 256.