ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende C 177/41

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 260/2012 for så vidt angår omstillingen til EU-dækkende kreditoverførsler og direkte debiteringer

COM(2013) 937 final — 2013/0449 (COD)

(2014/C 177/07)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 14. januar 2014 under henvisning til artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 260/2012 for så vidt angår omstillingen til EU-dækkende kreditoverførsler og direkte debiteringer«

COM(2013) 937 final — 2013/0449 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og allerede har behandlet dette emne i sin udtalelse CESE 794/2011 — 2010/0373 (COD) af 5. maj 2011 (1), besluttede det på sin 495. plenarforsamling den 21.—22. januar 2014, mødet den 21. januar, med 159 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter Kommissionens forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokument.

Bruxelles, den 21. januar 2014 Henri MALOSSE Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EØSU's udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tekniske krav til kreditoverførsler og direkte debiteringer i euro og om ændring af forordning (EF) nr. 924/2009, EUT C 218 af 23.7.2011, s. 74.
1.2.

EØSU forstår, at hovedkonklusionen i denne rapport ikke i det væsentlige vil afvige fra den foreløbige udtalelse fra 2013, hvori anførtes: »Overordnet er der dokumentation for, at eksponering for elektromagnetiske felter ikke forårsager symptomer eller påvirker menneskers kognitive funktioner. Den Videnskabelige Komités tidligere udtalelse konkluderede, at radiobølger ikke forårsagede nogen negative virkninger for forplantningsevne og udvikling ved eksponeringsniveauer under de tilladte grænser. Inddragelsen af nyere data for mennesker og dyr ændrer ikke denne vurdering«. (Preliminary opinion on Potential health effects of exposure to electromagnetic fields (EMF) SCENIHR 29.11.2013 — http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf).
1.2.

Ud over de foranstaltninger, der bør gælde for alle indvandrere — kvinder som mænd — opfordrer EØSU medlemsstaterne til følgende: — at fastsætte klare og ambitiøse målsætninger for integration af indvandrerkvinder — at vedtage politikker, der tager højde for kvinders særlige situation, deres kvalifikationsniveau, deres kendskab til værtslandets sprog og deres tilhørsforhold til den første generation eller til kommende generationer af indvandrere — i forbindelse med det europæiske semester at oplyse Kommissionen om de foranstaltninger, der træffes med henblik på integration af indvandrerkvinder på arbejdsmarkedet — i forbindelse med familiesammenføring at undlade at udsætte ægtefællernes adgang til beskæftigelse for at fremme integration af familierne og undgå fattigdom og tab af kompetencer — i alle faser af indvandringsprocessen at sikre kvinder individuelle rettigheder og ikke blot rettigheder som familiemedlem — at sikre, at indvandrerkvinder orienteres bedre om adgangen til de tjenesteydelser, der er indført for at lette adgangen til sproglig og faglig uddannelse og kvalitetsjob — at organisere sproglige uddannelser, der opfylder indvandrerkvinders særlige behov, sigter mod, at de finder arbejde, og som er tilgængelige for dem — at fremskynde processen med at anerkende kvalifikationer og erfaring fra udlandet, så kvinderne kan finde arbejde, der passer til deres kompetencer og forventninger — at undgå kvalifikationstab, som betyder tab af menneskelig kapital — at tage i betragtning, at arbejdet i visse sektorer (rengøring, børnepasning, ældrepleje, hoteller, caféer og restauranter, landbrug osv.) kan åbne muligheder for lavt kvalificerede indvandrerkvinder, hvis disse sektorer fjernes fra markedet for sort arbejde, at det kan gøre kvinderne professionelle og give dem værdi, at det kan uddanne dem til ovennævnte erhverv, og at det kan give dem mulighed for udvikling i deres karriereforløb — at støtte kvindelige iværksættere og sætte skub i iværksætteruddannelse for indvandrerkvinder — at inddrage arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet i udarbejdelsen og gennemførelsen af politikker — at ratificere den internationale konvention (FN) om sikring af alle vandrende arbejdstageres og deres familiers rettigheder af 18. december 1990 — at give opholdstilladelse til indvandrere, der gennem flere år har været bosiddende i Europa, idet man i vid udstrækning har haft succes med dette i visse lande.
9.2.

For at civilsamfundsorganisationer kan udvikle sig og fungere på professionelt plan, har de brug for en samfundsstruktur, som er pluralistisk og deltagelsesbaseret i praksis. Dette kræver ikke blot institutionelle mekanismer, der kan give civilsamfundsorganisationerne mulighed for at fungere på retsstatens præmisser, men også opretholdelse af de praktiske rammevilkår for civilsamfundets inddragelse. Udover den personlige overbevisning med hensyn til de interesser og værdier, der arbejdes for, afhænger frivilligt arbejde af den anerkendelse, der er forbundet med engagementet for den enkelte.
4.23.

EØSU opfatter filmkundskab som en vigtig faktor i at få flere europæere til at værdsætte og opsøge europæiske film. EØSU anbefaler derfor, at fremme af filmkundskab bliver et anliggende på EU-niveau og på nationalt niveau. Dette vil ikke kun gavne industrien, men også rette lyset mod et vigtigt udtryk for den europæiske kulturelle mangfoldighed. Selvom den specifikke model for værdsættelse af film i skoler ikke nødvendigvis virker, mener EØSU, at der bør udformes modeller og kampagner, som fremhæver succeserne, skønheden og kunsten i den europæiske filmproduktion.
5.4.

Den dominerende aktør på området er forbundet af uafhængige russiske fagforeninger (FNPR), som tog over fra en lignende model med et »forbund af forbund« fra sovjettiden (VTsSPS). FNPR har forsøgt at bygge bro mellem fagforeningerne og myndighederne. Samtidig er organisationen blevet kritiseret for at indtage en klar regeringsvenlig holdning samt for generelt manglende deltagelse i strejker og gadeprotester. En anden stor sammenslutning af fagforeninger er sammenslutningen af arbejdere i Rusland (KTR) (22). Af mindre sammenslutninger kan bl.a. nævnes »Sotsprof« og SPR.
5.2.2

Desuden kræver sektorens udvikling også udvikling af virksomheder — kooperativer, foreninger og selskaber — der fungerer som mellemled mellem personer, der har brug for tjenesteydelser, og personer, som er kvalificeret til at levere dem. Virksomhederne forpligter sig til at finde kunder og foreslå en planlægning for de ansatte. De ansatte kan således nøjes med en enkelt ansættelseskontrakt, hvilket forenkler den sociale beskyttelse og giver dem mulighed for at få finansieret den tid, der bruges på transport mellem kundernes hjem, samt for at tage fri og deltage i uddannelse. Sådanne mellemled forpligter sig over for kunderne og sender dem en kompetent, ærlig, diskret og veluddannet medarbejder til at levere tjenesteydelsen, selv om den person, der sædvanligvis kommer, er syg eller har fri. Kunderne betror ikke længere deres hjem eller familiemedlemmer til en person, men til en virksomhed.
4.14

Kommissionen anfører, at der i EU-lovgivningen altid er blevet taget højde for de særlige forhold, der gælder for tjenesteydelser i forbindelse med vand og sanitet og den vigtige rolle, de spiller med hensyn til at opfylde befolkningens grundlæggende behov. Udvalget mener, at der er ikke blot er tale om en vigtig, men også om en afgørende rolle, og skubber på — idet det ganske rigtigt handler om grundlæggende behov — for at opfylde disse via ikke-økonomiske tjenesteydelser af almen interesse.
4.15

Genoprettende foranstaltninger omfatter alle de foranstaltninger, der fremmer alternative veje ud af den økonomisk sårbare situation ud fra, hvad der kan lade sig gøre i den aktuelle situation. Det foreslås i denne forbindelse at udarbejde og gennemføre en »redningsplan for borgerne«, som kan bidrage til at puste nyt liv i familiernes økonomi begyndende med en genskabelse af forbrugernes købekraft. En sådan plan skal kompensere for de tab og nedskæringer, som har ramt borgerne under den økonomiske krise, og være et rimeligt modstykke til de foranstaltninger, der blev taget i anvendelse under de bankredninger, som de finansielle institutter har nydt godt af. Dette ville være bedre i overensstemmelse med FN's retningslinjer for forbrugerbeskyttelse fra 1999, som i punkt 5 siger, at politikken til fremme af bæredygtigt forbrug bør tage hensyn til målsætningen om at udrydde fattigdommen, tilfredsstille alle borgeres basale menneskelige behov og reducere uligheden inden for de enkelte lande og landene imellem.
5.3

EØSU har til hensigt at invitere det bredest mulige spektrum af det ukrainske civilsamfund til at deltage i samarbejdet og ligeledes inkludere dem, der er skeptiske eller fjendtligt indstillede over for de seneste politiske omvæltninger og tilnærmelsen til EU, således at ingen vigtige og repræsentative organisationer overses. Den nationale platform i civilsamfundsforummet under det østlige partnerskab og det nationale sociale og økonomiske trepartsråd vil hjælpe med at udvælge partnerorganisationerne.
6.2

Forskningsinstitutioner og universiteter har to forskellige måder, hvorpå de kan modvirke en eventuel skævhed mellem kønnene, når de ansætter folk. Den første er at opstille retningslinjer, der garanterer, at ansættelsesprocedurerne overvåges af fakultetsrådet, ligestillingsombudsmanden eller et andet ansvarligt organ. Den anden er at bede fakulteterne om at rapportere om ansættelser, så der kan udarbejdes kønsopdelte statistikker for jobansøgere, shortlistede ansøgere og personer, der ansættes. Det er vigtigt at modvirke en ansættelsespraksis, der gør brug af uformelle tiltag, eftersom dette ofte er til mænds fordel. Det omfatter bl.a. »uformelle opfordringer« til at ansøge om stillinger og udformning af stillingsopslag, der bedre passer til mænds kvalifikationer og erfaring.
5.1

Digitaliseringen og det forhold, at samfundet er servicedrevet, har meget betydelige konsekvenser for arbejdsmarkedet og for samfundet som helhed. — »Tjenesteficeringen« af økonomien skaber et fald i beskæftigelsen for middelklassens indkomstgrupper. For at standse og vende denne tendens bør skabelsen af muligheder for mellemindkomstbeskæftigelse gøres til et eksplicit mål i strukturtilpasningspolitikkerne. Til den ende bør der i EU's politikker for industri og tjenesteydelser lægges vægt på instrumenter såsom aktive arbejdsmarkedspolitikker og investeringer i innovativ uddannelse. Der bør tages skridt til at undersøge, hvordan kollektive overenskomster kan understøtte dette. — På alle niveauer må folk være parat til at erhverve nye færdigheder, hvilket i betragtning af den kolossale sociale udfordring, der er forbundet hermed, er en yderligere grund til at fremme opdaterede læseplaner og livslang læring. Overgangen påvirker alle generationer, så de ældre må også gives lejlighed til løbende at opdatere deres kvalifikationer. Enhver forskning i eller evaluering af omstillingsprocessen skal bidrage til en effektiv kortlægning af erhvervskompetencer og kvalificeringsbehov. — Udviklingen drives hovedsageligt af (nye) små virksomheder og mikrovirksomheder, mens større foretagender skærer ned på deres arbejdsstyrke. Denne proces afspejles i den kraftige stigning i antallet af nystartede virksomheder og selvstændige erhvervsdrivende rundt omkring i Europa. I dag er det muligt for en person at starte et softwarefirma i løbet af en weekend ved at anvende lettilgængelige værktøjer, der gør det muligt at udvikle firmaet hurtigt og afprøve produkter — den såkaldte »lean start-up«-metode.
5.11

Støtte til den sociale økonomi og sociale virksomheder kræver et holistisk syn på, hvor store idéer kommer fra, hvem der driver dem frem, og hvordan de vokser. Alle disse spørgsmål udfordrer regeringer og private investorer til at tænke i nye baner, når det gælder levering af kapital til investeringer, med henblik på at udnytte det fulde potentiale i sektoren for sociale virksomheder og samfundet. Ud over adgang til kapital stilles der krav om andre nøgleelementer for at skabe et gunstigt miljø for sektoren for sociale virksomheder i Europa. EØSU opfordrer derfor kraftigt medlemsstaterne til at udnytte mulighederne i forbindelse med EU's sociale investeringspakke og udvikle nationale støtteplaner for sektoren og tilskynder Kommissionen til at pålægge en benchmarkenhed at udvikle en fase to for den sociale investeringspakke i de kommende år.
3.5.4

Derfor foreslår EØSU, at: — intensivere forskningen for at afdække, hvilke faktorer der er skyld i, at der generelt er så få kvinder i ikt-sektoren, og hvorfor kvinder er mindre tilbøjelige til at vælge naturvidenskabelige, matematiske og teknologiske studieretninger; — overveje muligheden for at indføre planer og aktive foranstaltninger med øremærkede midler til fremme af ligestilling mellem kønnene; — tage hensyn til situationen for kvinder og piger med handicap, som i højere grad end mænd med handicap er udsat for diskrimination mht. adgang til uddannelse og job og som også møder flere hindringer for adgangen til arbejdsmarkedet, hvilket gør det vanskeligt for dem at føre en selvstændig tilværelse; — fremhæve rollemodeller og karriereforløb, som kan være til inspiration for kvinder og piger; — følge op på adfærdskodeksen for kvinder i ikt; — gennemføre succesrige kampagner i de sociale medier; — undervisning i computeres funktionsmåde og i programmering i en tidlig alder (lige fra grundskolen) kan kun bidrage til, at piger får lyst til at beskæftige sig med ikt.
4.3

Ordningen for finansiering af udlån skal give de deltagende banker et kommercielt incitament til at øge deres nettoudlån (dvs. bruttoudlån minus afdrag). Ordningen tilbyder diskonteret finansiering til alle banker, herunder de banker, der befinder sig i en nedgearingsproces. Ordningen har ingen øvre grænse for så vidt angår det beløb, bankerne kan udnytte. Det betyder, at hvis en deltagende bank ved ordningens begyndelse kan udlåne 100 mia. EUR, kan den mindst trække på 5 mia. EUR i støtte. Hvis den samme bank derefter øger sin nettolångivning til SMV'er med yderligere 1 mia. EUR, har den ret til at trække på yderligere 5 mia. EUR via ordningen. Dette 5:1-forhold vedrørende nye nettoudlån til SMV'er giver sammen med de lavere finansieringsomkostninger bankerne et stærkt incitament til at udvide deres långivning (12).
5.1

Som en varm fortaler for udvidelsespolitikken har EØSU nedsat blandede rådgivende udvalg med repræsentanter fra civilsamfundsorganisationer med det formål at fremsætte henstillinger til de politiske myndigheder på begge sider og fremme den offentlige debat om EU-integration i udvidelseslandene. Disse strukturer har banet vejen for informerede drøftelser om forhandlingerne ud fra forskellige perspektiver og gjort det muligt at kortlægge følgerne af at overtage gældende EU-ret for forskellige dele af samfundet, samtidig med at de understøtter civilsamfundets deltagelse i processen. Ud over de blandede rådgivende udvalg tjener civilsamfundsforummet for Vestbalkan som regional platform for kontakter til de politiske myndigheder og frembyder muligheder for netværkssamarbejde blandt civilsamfundsorganisationerne på Vestbalkan, samtidig med at forummet belyser hovedproblemerne for civilsamfundet i regionen.
3.5

Teknikkerne bag cyberangreb er under konstant udvikling: — Et cyberangreb indebærer normalt brugen af en vektor, hvormed cyberkriminelle kan få adgang til identitetsoplysninger, en computer eller netværksserver med et skadeligt resultat til følge. De almindelige angrebsvektorer omfatter USB-enheder, vedhæftede filer, websider, pop-op-vinduer, straksbeskeder, chatrum og onlinebedrageri såsom phishing-angreb. — De mest almindelige former for angreb involverer anvendelse af malware. Malware er software, der kan overtage en digital enhed til kriminelle formål, f.eks. til at stjæle brugeroplysninger eller penge, eller til at sprede virus til andre enheder. Malware omfatter computervirus (herunder orme og trojanske heste), afpresningssoftware (ransomware), spyware, adware, scareware og andre skadelige programmer. Afpresningssoftware er f.eks. en særlig type malware, som spærrer adgangen til det inficerede computersystem og forlanger betaling for at fjerne spærringen. — Malware kan også gøre en computer til en bot, som er tilsluttet en cyberkriminels botnet eller zombienetværk, som vedkommende kontrollerer og bruger til at angribe andre med. — Spamangreb opstår, når en cyberkriminel sender uopfordrede masse-e-mails, ofte for at lokke ofrene til at bruge penge på forfalskede varer. De fleste spam-meddelelser sendes via botnets. — Ved et phishing-angreb forsøger afsenderen at stjæle brugernavne, adgangskoder og kreditkortoplysninger ved at foregive at være en troværdig enhed. Dermed kan den cyberkriminelle overtage kontrollen med ofrets e-mailkonto, sociale netværk og webbankkonti. Phishing-angreb er særligt effektive for den kriminelle, fordi 70 % af internetbrugerne vælger den samme adgangskode til næsten alle de webtjenester, de bruger. — Cyberkriminelle foretager ofte et »denial of service«-angreb (DoS) for at afpresse penge fra virksomheder eller organisationer. Et DoS-angreb er et forsøg på at gøre en maskine eller et netværk utilgængeligt for de tiltænkte brugere ved at overdænge systemet med eksterne kommunikationsanmodninger, så det enten ikke kan reagere på den almindelige trafik, eller så det reagerer så langsomt, at det nærmest bliver ubrugeligt. Mange DoS-angreb foretages via botnet.
5.9.

Det erkendes, at det er en kompliceret sag at udbyde kurser, som fører til de færdigheder, der er nødvendige for at leve og arbejde i landdistrikter, bjergområder og øområder. Dette kræver en integreret strategi, der fastlægges af det enkelte lokalsamfund, som foreslået af Volonteurope i dets kampagne om EU-borgeres geografiske isolation (9). Virksomheder og lokalsamfund bør modtage passende støtte fra Den Europæiske Socialfond til finansiering af efter- og videreuddannelse, og adgangsbetingelserne for denne støtte bør gøres lettere at opfylde. Det er også vigtigt, at den finansielle støtte ikke hviler på et rent kommercielt grundlag. Det er for eksempel nødvendigt at have adgang til midler under Leader og CLLD (lokaludvikling styret af lokalsamfundet). Dette vil fremme lokale aktionsgruppers, lokale organisationers og civilsamfundets rolle ved at sikre en varig ramme for drift, finansiering, deltagelse og bistand.
1.5.

EØSU støtter målene i Europa 2020-strategien og strategien for ligestilling mellem mænd og kvinder. EØSU støtter endvidere flagskibsinitiativerne »Innovation i EU« og »Den digitale dagsorden« og de foranstaltninger, der er nødvendige for at opnå synergi mellem disse to initiativer, der gør det muligt at opnå fremskridt inden for social innovation. Udvalget anser det derfor for vigtigt at integrere disse mål i de nationale reformprogrammer (NRP) og at følge dem op i det europæiske semester. Det finder det også afgørende ud over arbejdsmarkedets parter at inddrage civilsamfundet på europæisk, nationalt og regionalt niveau i gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af EU-finansierede aktioner for at nå disse mål.
5.6.

Den stærke indbyrdes afhængighed mellem medlemsstaternes økonomier og de grænseoverskridende pengestrømmes stigende omfang og hastighed øger risikoen for, at korruption spredes inden for EU. Korruption er blevet et grænseoverskridende fænomen og kan ikke længere ses som et rent nationalt strafferetligt anliggende. Det kan sammenlignes med en smitsom sygdom, som ingen kan siges automatisk at være immun over for. Der er behov for et målrettet sundhedsvæsen. For at opnå betydelige fremskridt skal den nuværende fragmenterede tilgang erstattes af en mere sammenhængende tilgang. Kommissionens rapporter bør tage dette aspekt op på passende vis: Antikorruptionsforanstaltninger skal udformes og gennemføres inden for rammerne af et stadig mere integreret Europa og en stadig mere globaliseret økonomi.
For at opnå at idrætten bidrager til konsolidering og udvikling af de europæiske værdier, er det nødvendigt at foretage supplerende eller støttende koordinerende foranstaltninger rettet mod beskyttelse af disse europæiske værdier, navnlig dem, der har til formål at beskytte den menneskelige værdighed, samt mod en række elementer i uddannelsesforløbet for personer, hvis læring er afgørende for, at demokratiet og retsstaten fungerer som de skal. Dette fokus kan blive styrket takket være budskabet om fairplay, som sporten kanaliserer, og som overfører en stor del af de europæiske værdier til samfundet.

Sportens »europæiske dimension« er ikke mindre velegnet, når det gælder om at fremme opfyldelsen af en række parametre for ligestilling mellem kvinder og mænd. Det er vigtig at få udarbejdet og anvendt uddannelsesmateriale til uddannelse af de ansvarlige, både personer inden for idrætten og forældre, med henblik på at bidrage til nedbrydning af kønsstereotyper og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder inden for sport samt fremme en stadig større ligevægt i kønsfordelingen i bestyrelser og udvalg inden for sport. I den sammenhæng vil det være yderst relevant at få udarbejdet en oversigt over bedste praksis i forbindelse med ungdomsudvikling og beskyttelse af sporten (2).
9.1.

Erasmus+ (37), der er Kommissionens nye program for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt for 2014-2020, tager sigte på at styrke færdigheder og beskæftigelsesevne samt modernisere uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsarbejde. Det syvårige program får et budget på 14,7 mia. EUR, hvilket er en stigning på 40 % i forhold til det nuværende udgiftsniveau, hvilket afspejler EU’s engagement i at investere i disse områder. Erasmus+ vil give over fire millioner europæere mulighed for at studere, samle erhvervserfaring og arbejde frivilligt i udlandet. Dette er et vigtigt skridt fremad med et betydeligt potentiale, når det gælder at støtte iværksætteruddannelse, f.eks. ved at tilskynde til integration af samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner og erhvervsliv i videnalliancer for videregående uddannelse og alliancer vedrørende sektorspecifikke kvalifikationer inden for erhvervsuddannelse.
4.14.

Glasindustrien hører under emissionshandelssystemet, og alle dens sektorer anses for at være udsat for risikoen for CO2-lækage. Kommissionens kvantitative vurdering fra 2014 viser en stigning i risikoen for CO2-lækage på 20 % i planglassektoren sammenlignet med den tidligere vurdering fra 2009. Emissionshandelssystemet indebærer en hurtig reduktion af den gratis tildeling af CO2-kvoter til sektorer, hvor der er en risiko for CO2-lækage. Dette svækker den europæiske glasindustris konkurrenceevne set i forhold til tredjelande. Glasindustrien må derfor fuldt ud beskyttes mod risiciene for CO2-lækage, indtil der foretages en sammenlignelig indsats for at reducere drivhusgasemissioner i konkurrenternes hjemlande. Denne effektive beskyttelse mod CO2-lækage skal garantere, at de bedst præsterende anlæg hvad angår drivhusgasemissioner i fuldt omfang modtager de gratis kvoter. Kvoterne skal modsvare de reelle produktionsniveauer. Omfanget af gratis kvoter bør ikke reduceres hurtigere end det skønnede potentiale for reduktion af drivhusgasemissioner i sektoren. Generelt set overstiger den nye klimapakke uden tvivl sektorens kapacitet til afbødende foranstaltninger. Det ville være mere hensigtsmæssigt at realisere dekarbonisering i sektorer, der ikke indgår i emissionshandelssystemet, såsom bygninger.