Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/008 DK/Odense Stålskibsværft, Danmark) /* COM/2012/0272 final */





BEGRUNDELSE Punkt 28. i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning giver mulighed for gennem en fleksibilitetsmekanisme[1] at anvende Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) med et årligt loft på 500 mio. EUR ud over lofterne i den finansielle rammes relevante udgiftsområder. Betingelserne for EGF-støtte er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen[2]. Den 28 oktober 2011 indgav Danmark ansøgning EGF/2011/008 DK/Odense Stålskibsværft 2 om økonomisk EGF-støtte som følge af afskedigelser på Odense Stålskibsværft i Danmark. Efter en nøje gennemgang af ansøgningen konkluderer Kommissionen i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006, at betingelserne for økonomisk støtte i henhold til denne forordning er opfyldt. RESUMÉ AF ANSØGNINGEN OG ANALYSE Nøgledata: || EGF-referencenummer || EGF/2011/008 Medlemsstat || Danmark Artikel 2 || litra a) Hovedvirksomhed || Odense Stålskibsværft Leverandører og producenter i efterfølgende produktionsled || 4 Referenceperiode || 01.05.2011 - 31.08.2011 Startdato for de individualiserede tilbud || 31.10.2011 Ansøgningsdato || 28.10.2011 Afskedigelser i referenceperioden || 585 Afskedigelser før og efter referenceperioden || 396 Støtteberettigede afskedigelser i alt || 981 Afskedigede arbejdstagere, der er tiltænkt støtte || 550 Udgifter til de individualiserede tilbud (EUR) || 9 487 675 EGF-implementeringsomkostninger[3] i EUR || 443 255 EGF-implementeringsomkostninger i procent || 4,5 Samlet budget (EUR) || 9 930 930 EGF-støtte (65 %) i EUR || 6 455 104 1. Ansøgningen blev forelagt Kommissionen den 28. oktober 2011 og suppleret med yderligere oplysninger i tiden indtil den 8. marts 2012. 2. Ansøgningen opfylder betingelserne for anvendelse af EGF i artikel 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1927/2006 og blev indgivet inden for den frist på 10 uger, der er fastsat i forordningens artikel 5. Sammenhængen mellem afskedigelserne og de gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, som kan tilskrives globaliseringen eller den internationale finansielle og økonomiske krise 3. For at fastslå, at der er en sammenhæng mellem afskedigelserne og den inter­nationale finansielle og økonomiske krise, anfører Danmark, at de europæiske skibsværfter i Europa i de seneste årtier har tabt væsentlige markedsandele til Asien. Dernæst påvirkede den internationale finansielle og økonomiske krise desuden det internationale skibsbygningsmarked, således at den europæiske ordrebog ifølge sammenslutningen af de europæiske skibsværfter (CESA) gik tilbage fra 13 692 mio. KBRT[4] til 9 470 mio. KBRT mellem 2008 og 2009, og yderligere til 6 394 mio. KBRT i 2010 . Ordretilgangen gik frem igen og udgjorde 2 459 mio. KBRT i 2010 efter at være faldet fra 2 114 mio. KBRT til 561 mio. KBRT mellem 2008 og 2009, men den er stadig under halvdelen af niveauet i forhold til før krisen, hvor den var på 5 425 mio. KBRT i 2007. 4. CESA skriver i sin årsrapport for 2010 - 2011[5], som blev offentliggjort i Bruxelles i august 2011, at : "De kommende to år vil være meget vanskelige for erhvervsgrenen. Kun få skibsværfter har kunne sikre sig sunde ordrebøger for 2012 og derudover. Følgelig vil indvirkningen på beskæftigelsen som følge af den manglende efterspørgsel fra 2008 og 2009 ramme den europæiske skibsværftsindustri hovedsagelig i 2011 og 2012". Årsrapporten fra CESA viser, at arbejdskraften inden for skibsbygning i Europa er gået tilbage med 23 % i de seneste tre år fra 148 792 i 2007 til 114 491 i 2010. Arbejdskraften i forbindelse med nye skibe faldt endnu mere, nemlig med 33 %, fra 93 832 i 2007 til 62 854 i 2010. 5. Beslutningen om at lukke Odense Stålskibsværft blev truffet den 10. august 2009, og der blev indgået en aftale med alle arbejdstagere om de skibe, der skulle bygges færdige på værftet og dermed tidsplanen for de nødvendige afskedigelser. De danske myndigheder sendte den 6. oktober 2010 en første ansøgning om EGF-støtte til den første bølge af 1 356 afskedigede arbejdstagere, og efter Rådets og Europa-Parlamentets godkendelse af Kommissionens forslag[6] blev midlerne udbetalt den 2. august 2011. Det var klart på tidspunktet for den første ansøgning, at der ville komme endnu en ansøgning for de efterfølgende og den sidste bølge af afskedigelser, herunder også de arbejdstagere, der var blevet afskediget af nogle af værftets leverandører. 6. Denne ansøgning er den fjerde EGF-sag inden for skibsværftsindustrien. De argumenter, der blev forelagt i de tre tidligere sager (EGF/2010/001 DK/Nordjylland[7], EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan[8] og EGF/2010/025 DK/Odense Stålskibsværft[9]) er stadige gyldige. Dokumentation for antallet af afskedigelser og opfyldelse af kriterierne i artikel 2, litra a) 7. Danmark indgav ansøgningen i medfør af interventionskriteriet i artikel 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1927/2006, som forudsætter mindst 500 afskedigelser i en periode på fire måneder i en virksomhed i én medlemsstat, inklusive afskedigelser hos leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled. 8. Ansøgningen vedrører 509 afskedigelser i virksomheden Odense Stålskibsværft i referenceperioden fra 1. maj 2011 til 31. august 2011 såvel som yderligere 8 fra G4S (det sikkerhedsfirma, der arbejder ved hovedindgangen til Odense Stålskibsværft), 67 fra YIT (som vedligeholder udstyr og maskiner på værftet og installerer de elektriske systemer på de skibe, der bygges der) og en fra from BM Steel Construction (specialister, der hjælper med at bygge flådefartøjer), hvilket i alt er 585 afskedigelser fra Odense Stålskibsværft og dets leverandører. Dertil kommer 396 arbejdstagere fra disse fire virksomheder og fra Persolit (endnu en udbyder af vedligeholdelse og elektriske systemer) som blev afskediget før og efter referenceperioden. Antallet af afskedigelser blev beregnet i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 2, stk. 2, første led, i forordning (EF) nr. 1927/2006. Redegørelse for afskedigelsernes uforudseelighed 9. De danske myndigheder gør gældende, at lukningen af skibsværftet og de deraf følgende afskedigelser var uforudseelige. Skibsværftets ejere investerede kraftigt i værftet indtil 2009; det ville ikke være sket, hvis lukningen havde været ventet. Det skal bemærkes, at det er et af de største og mest moderne skibsværfter i Europa, som er indehaver af rekorder, f.eks. bygningen (i 2006-2008) af de største containerskibe i verden, Emma Mærsk og hendes 7 søsterskibe i E-klassen. Skibsværftet har været kendt for til stadighed at projektere og bygge innovative skibe, der anvender den nyeste teknologi inden for design og udstyr. Præcisering af afskedigelserne og identifikation af de virksomheder, der har gennemført afskedigelser 10. Ansøgningen vedrører i alt 981 afskedigelser på Odense Stålskibsværft og fire af virksomhedens leverandører. Efter bemærkninger, der var fremkommet under den igangværende gennemførelse hos Odense Stålskibsværft, konkluderede den ansøgende medlemsstat, at ca. 55 - 60 % af de berørte arbejdstagere (anslået til 550) ønsker at benytte EGF-foranstaltningerne, mens de ørige arbejdstagere enten selv vil finde ny beskæftigelse eller beslutte sig for at trække sig tilbage fra arbejdsstyrken. 11. De arbejdstagere, der er tiltænkt støtte, fordeler sig som følger: Klasse || Nummer || Procent Mænd || 531 || 96,5 Kvinder || 19 || 3,5 EU-borgere || 550 || 100,0 Ikke-EU-borgere || 0 || 0,0 15-24-årige || 25 || 4,5 25-54-årige || 431 || 78,4 55-64-årige || 94 || 17,1 Over 64 år || 0 || 0,0 12. Der er ingen arbejdstagere med langvarige sundhedsproblemer eller handicap hverken blandt de berørte arbejdstagere eller blandt de arbejdstagere, der er tiltænkt støtte. 13. Fordelingen på faggrupper er, som følger: Klasse || Nummer || Procent Lovgivere, højtstående embedsmænd og virksomhedsledere || 4 || 0,7 Akademikere/eksperter || 18 || 3,3 Teknikere og beslægtede fagfolk || 376 || 68,4 Kontoransatte || 12 || 2,2 Personale inden for service, salg og markedsføring || 66 || 12,0 Arbejdere inden for håndværk og lignende erhverv || 4 || 0,7 Elementær beskæftigelse || 70 || 12,7 14. Danmark har i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1927/2006 bekræftet, at princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder og om ikke-forskelsbehandling er blevet anvendt og vil blive anvendt i EGF's forskellige gennemførelsesfaser, især med hensyn til adgang til fonden. Beskrivelse af det pågældende geografiske område og de relevante myndigheder og andre interessenter 15. Odense er Danmarks tredjestørste by med næsten 200 000 indbyggere. Byen er beliggende midt på Fyn, hvor den samlede befolkning er tæt på 500 000. Fyn er den østlige del af Region Syddanmark med en samlet befolkning på 1 200 000 indbyggere. Infrastrukturen både på Fyn og i regionen er godt udviklet, og den erhvervsaktive befolkning pendler i stigende grad til og fra arbejde uden for deres bopælsbyer. I forbindelse med arbejdstagerne fra Odense Stålskibsværft er det imidlertid ikke en løsning på deres beskæftigelsesproblem at pendle til og fra arbejde, da der er få beskæftigelsesmuligheder for arbejdstagere andre steder på øen og ingen arbejdskraftmangel i Danmark som helhed inden for metalindustrien. Det vil derfor kræve en stor indsats at forberede de afskedigede arbejdstagere til nye job. 16. Odense har adgang til havet via en kanal og Odense fjord, ved hvilken Odense Stålskibsværft er beliggende i den lille by Munkebo (5 500 indbyggere). Munkebo hører til Kerteminde kommune, der udgør den nordøstlige del af Fyn. 17. I 2008 var den samlede arbejdsstyrke i Odense og Kerteminde på 109 000 personer. De direkte tab på Odense Stålskibsværft, der er omfattet af de to ansøgninger, er derfor på ca. 2 % af arbejdsstyrken. Det skønnes, at det indirekte jobtab vil være lige så stort som det direkte, hvilket betyder, at lukningen af skibsværftet anses for at være en stor krise i regionens økonomi. Uddannelsesniveauet for den erhvervsaktive del af arbejdsstyrken i Kerteminde er under både det nationale gennemsnit og gennemsnittet for Fyn. I 2008 havde ca. 27,3 % af arbejdsstyrken i Kerteminde fået en eller anden form for videregående uddannelse, hvorimod det tilsvarende tal for Fyn var på 33 %, og det nationale gennemsnit var på 34,8 %. 18. Begge kommuner, Odense og Kerteminde, er tæt involveret i denne ansøgning, som de har støttet fra starten. Afskedigelsernes forventede virkning på beskæftigelsessituationen på lokalt, regionalt og nationalt plan 19. Den generelle beskæftigelsessituation forværredes drastisk i Danmark i 2009 og i 2010. Ledigheden steg fra et rekordlavt tal på 3,4 % for 2008 til 7,6 % i december 2010 (kilde: Eurostat[10]). 20. Industristrukturen i Kerteminde karakteriseres ved en høj andel af beskæftigelsen inden for fremstilling, især metalindustrien. Mange job i denne industri er allerede gået tabt til andre lande med lavere lønninger. De afskedigede skibsværftsarbejdere har en høj teknisk ekspertise, som er vanskelig at anvende inden for andre industrier på Fyn eller sågar i hele Danmark. Mange af dem har arbejdet hele deres liv på skibsværftet, og deres forældre har måske også arbejdet der. Dertil kommer, at skibsværftet afvikles i etaper, og grupper af arbejdstagere afskediges, i takt med at de sidste skibsordrer færdiggøres. Den tidligere bølge af afskedigelser, som gik forud for denne, sigter i øjeblikket mod de potentielt egnede nye job, der er ved at blive etableret. Uden en betydelig omskoling vil det være endnu sværere for denne anden bølge af afskedigede arbejdstagere at finde ny beskæftigelse. 21. Siden lukningen blev meddelt i august 2009, har et konsortium bestående af lokale, regionale og nationale aktører drøftet og udarbejdet en strategi for nye vækstmuligheder i regionen. Det er denne strategi, som i øjeblikket er ved at tage form, som har været udslagsgivende for valget af foranstaltninger i forbindelse med denne ansøgning. Den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der søges om støtte til, og en opdeling af de anslåede omkostninger, herunder oplysninger om komplementariteten med foranstaltninger, der modtager støtte gennem strukturfondene 22. På den ene side planlægger og udarbejder Region Syddanmark foranstaltninger, der kan træffes i henhold til Lissabonmålsætningerne, med det formål at opnå en stærk europæisk konkurrenceevne. Det regionale vækstforum anvender både ESF- og EFRU-finansiering såvel som national arbejdsmarkedshjælp for at opfylde disse langsigtede målsætninger med hensyn til at fremme nye vækstindustrier på området. 23. Imidlertid kræves der mere specifikke aktiviteter for at yde hjælp i forbindelse med disse umiddelbart forestående afskedigelser. Disse aktiviteter omfatter almen uddannelse, erhvervsuddannelse, beskæftigelsesincitamenter og incitamenter til at starte egen virksomhed. Den tiltænkte målgruppe af arbejdstagere har allerede gode kvalifikationer, men inden for et område, hvor perspektiverne for fremtidig beskæftigelse er ringe. Derfor vil de foranstaltninger, der foreslås dem, være noget dyrere end for andre arbejdstagere i forbindelse med masseafskedigelser, som ofte rammer personer med relativt få kvalifikationer. – Grundlæggende vejledning og udredning: Det skønnes, at denne foranstaltning vil blive anvendt af ca. 55 % af de afskedigede arbejdstagere, som udgør gruppen af tiltænkte arbejdstagere. Kurset strækker sig i gennemsnit over fire uger og indeholder både gruppeundervisning og individuel rådgivning. Formålet er at få arbejdstagerne til bedre at forstå deres egen situation og blive mere motiveret til at acceptere en komplet omskoling, forstå de muligheder, der findes i regionen, indkredse deres egne kompetencer, udpege de muligheder, der interesserer dem, og træffe beslutninger om yderligere foranstaltninger, som de ønsker at iværksætte. Denne foranstaltning medfører meget mere intensiv og individuel rådgivning end det, som jobcentrene kan levere. – Erhvervsuddannelse og almen uddannelse: Det skønnes, at også denne foranstaltning vil blive anvendt af alle de tiltænkte arbejdstagere, der kan vælge mellem flere områder inden for uddannelse og omskoling. Nogle af arbejdstagerne er måske nødt til at styrke deres almene uddannelse, inden de kan anvende videreuddannelsestilbuddene. – Den første af disse muligheder er energiteknologi, som indebærer elektricitetsproduktion, energilagring, energiinfrastruktur og energi­effektivitet – og hvor fokus vil være på grøn energi inden for disse områder. Det er et nyt erhvervsuddannelsesområde, inden for hvilket jobcentrene før den første ansøgning fra Odense Stålskibsværft ikke har tilbudt noget. – Den anden mulighed er bygge- og anlægsarbejde samt landskabsarbejde, hvor der allerede er større offentlige forpligtelser, der skal gennemføres i de kommende år. Foranstaltningen omfatter specifik læring i energieffektivt byggeri. Der er tale om innovative erhvervsuddannelsesforanstaltninger, som afviger fra det eksisterende på området. – Den tredje foranstaltning er inden for robotteknologi, som er et område i stærk vækst, hvor Danmark har succes på internationalt plan. De væsentlige områder vil være inden for industriproduktion, leg og indlæring og biologisk produktion. Dette område varetages ikke af jobcentrene i øjeblikket, men det vil kunne ske fremover, hvis denne ordning kommer til at fungere. – Den fjerde foranstaltning er inden for velfærdsteknologi, som allerede er centreret omkring Odense. Efterspørgslen efter offentlig velfærd på hospitaler og på sundhedsområdet forventes at stige i fremtiden. Der vil hovedsageligt være fokus på en generel introduktion til teknologi og en praktisk opkvalificering. Denne foranstaltning udbydes ikke i øjeblikket af jobcentrene, men kan måske give gode beskæftigelsesmuligheder i fremtiden. – Den femte foranstaltning er almen uddannelse, som kan være en forudsætning for, at mange afskedigede arbejdstagere kan påtage sig de tilbudte erhvervsuddannelsesforanstaltninger. Det skønnes, at en fjerdedel af den samlede målgruppe vil benytte sig af denne foranstaltning, som er sat til at vare ca. 22 uger pr. person. Denne foranstaltning udbydes af jobcentrene, men de drukner i øjeblikket i forespørgsler fra ledige og er altid ikke i stand til at følge med. – Tiltrække de unge til og beholde dem i videregående uddannelse: Foran­staltningen vil hjælpe unge arbejdstagere med at vende tilbage til uddannelse, støtte dem og finansiere uddannelsesomkostninger i op til et år. Den ydede støtte strækker sig ud over det, som normalt ydes af jobcentrene. – Beskæftigelsesincitamenter – virksomhedsforlagt undervisning: Foranstaltningen vil hjælpe den afskedigede arbejdstager, der leder efter ny beskæftigelse, ved at lette indlæringen og tilpasningen for både arbejdsgiveren og den nye arbejdstager. Det vil som ofte finde sted som et supplement til en af de andre foranstaltninger, der forbereder arbejdstageren på et nyt arbejde. Rent praktisk er det et kursus til nyansatte på en til tre dage om ugen i en periode på seks til ti uger. Det vil gøre det meget lettere for nye arbejdsgivere at ansætte afskedigede arbejdstagere, da disse vil få hjælp til hurtigere at tilpasse sig deres nye arbejdsplads. – Incitamenter til at starte en ny virksomhed. Iværksætterkulturen i Danmark befinder sig på et lavt om end stigende niveau og især i de to mest berørte kommuner. De planlagte workshopper vil hjælpe disse arbejdstagere med at udvikle ideer og kreativitet, screeningen af idéer vil medvirke til, at der fokuseres på de bedste eksempler med hensyn til yderligere udvikling, et seks ugers kursus i iværksætteri vil gøre det muligt for dem, der beslutter sig for denne løsning, at fokusere på, hvordan man driver en virksomhed, et mindre antal vil dernæst få hjælp i form af rådgivning om produktudvikling og den nødvendige markeds­analyse. Disse nye iværksættere vil få vejledning og personlig assistance i den tidlige startfase og en mentorordning i form af en række møder i løbet af det første år. De personer, der har held med at starte en virksomhed, vil få hjælp med marketing og PR-aktiviteter, herunder branding. Iværksættere, der opfylder strenge krav, kan ansøge om et lån. Det skønnes, at ca. 10 ansøgere vil deltage i disse foranstaltninger og at en af dem vil være berettiget til denne ultimative type støtte i form af et lån. – Ud over disse foranstaltninger foreslår Danmark at der betales en godtgørelse på 103 EUR pr. arbejdstager pr. dag, der har været anvendt til aktiv videreuddannelse eller til andre relevante foranstaltninger. 24. De EGF-implementeringsomkostninger, der er medtaget i ansøgningen i overensstemmelse med artikel 3 i forordning (EF) nr. 1927/2006, dækker forberedelser, forvaltning, oplysning og reklame samt kontrolaktiviteter. Alle de involverede parter i denne foranstaltning er forpligtet til at underrette om den EGF-støtte, som de modtager. Der er oprettet et EGF-sekretariat under Odense Kommune, og det samfinansieres af Kerteminde Kommune og Region Syddanmark. Dette sekretariat varetager den regelmæssige kontakt med arbejdstagerne og forvalter og ajourfører den relevante hjemmeside[11]. Der er planlagt en konference for de to sager om Odense Stålskibsværft, som vil være en afsluttende konference for den første sag[12] og en midtvejskonference for den anden ansøgning. 25. De individualiserede tilbud, der forelægges af de danske myndigheder, er aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, som falder ind under de i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1927/2006 fastlagte støtteberettigede foranstaltninger. De danske myndigheder anslår de samlede omkostninger til disse tilbud til 9 487 675 EUR og EGF-implementeringsomkostningerne til 443 255 EUR (4,5 % af det samlede beløb). Der anmodes om EGF-støtte på i alt 6 455 104 EUR (65 % af de samlede omkostninger). Foranstaltninger || Anslået antal arbejdstagere, som er tiltænkt støtte || Anslåede omkostninger pr. arbejdstager, som er tiltænkt støtte (i EUR) || Samlede omkostninger i EUR (EGF og national medfinansiering) Individualiserede tilbud (artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1927/2006) Grundlæggende vejledning og udredning || 550 || 1 611 || 885 906 Erhvervsuddannelse inden for energiteknologi || 110 || 13 423 || 1 476 510 Erhvervsuddannelse inden for bygge- og anlægsarbejde samt landskabsarbejde || 85 || 5 369 || 456 376 Erhvervsuddannelse inden for robotteknologi || 44 || 10 067 || 442 953 Erhvervsuddannelse inden for velfærdsteknologi || 38 || 12 081 || 459 060 Almen uddannelse || 138 || 7 973 || 1 100 295 Tiltrække de unge til og beholde dem i videregående uddannelse: || 110 || 6 711 || 738 255 Virksomhedsforlagt undervisning || 110 || 3 221 || 354 362 Fremme af iværksætterkultur || 28 || 268 || 7 517 Screening af ideer || 14 || 134 || 1 879 Iværksætterkursus || 8 || 5 638 || 45 101 Kursus i produktudvikling || 4 || 3 758 || 15 034 Markedsanalyse og gennemførlighedsundersøgelse || 2 || 4 027 || 8 054 Start af egen virksomhed || 2 || 5 638 || 11 275 Mentorordning || 2 || 1 342 || 2 685 Reklame og branding || 2 || 4 027 || 8 054 Lån til iværksættelse || 1 || 26 846 || 26 846 Godtgørelse (pr. dag) || (dage) 33 530 || 103 || 3 447 514 Subtotal - individualiserede tilbud || || 9 487 675 EGF-implementeringsomkostninger (artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1927/2006) Forberedelser || || 0 Forvaltning || || 308 456 Information og offentlighed || || 67 953 Kontrolaktiviteter || || 66 846 Subtotal - EGF-implementeringsomkostninger || || 443 255 Samlede anslåede udgifter || || 9 930 930 EGF-støtte (65 % af de samlede udgifter) || || 6 455 104 * Totalerne stemmer ikke helt som følge af valutaomregning fra DKK og afrunding 26. De danske myndigheder bekræfter, at de ovenfor beskrevne foranstaltninger supplerer foranstaltninger, hvortil der modtages støtte gennem strukturfondene, og at man vil undgå dobbeltfinansiering. 27. Den tidligere arbejdsgiver, Odense Stålskibsværft, afholdt en jobbørs i efteråret 2010 med oplysninger om jobmuligheder og EGF-støttede aktiviteter. Der blev tilbudt en række job til faglærte arbejdstagere i Trondheim og andre norske lokaliteter. Dato for iværksættelse eller planlagt iværksættelse af individualiserede tilbud til de berørte arbejdstagere 28. Danmark iværksatte den 31. oktober 2011 de individualiserede tilbud til de berørte arbejdstagere fra den samordnede pakke, som EGF anmodes om at medfinansiere. Denne dato markerer således begyndelsen af støtteberettigelsesperioden for enhver EGF-støtte. Procedurer for høring af arbejdsmarkedets parter 29. Region Syddanmark og Odense og Kerteminde kommune har i samarbejde udarbejdet ansøgningen. Dette arbejde har involveret en række arbejdsmarkedsparter, fagorganisationer, fagforeninger og uddannelsesinstitutioner. Der er blevet afholdt fælles møder, hvor parterne drøftede og udarbejdede detaljerede vækststrategier og ekstraordinære foranstaltninger i overgangsplanen. 30. De danske myndigheder bekræftede, at kravene i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen vedrørende kollektiv afskedigelse er blevet overholdt. Oplysninger om foranstaltninger, som er obligatoriske i henhold til national lovgivning eller kollektive aftaler 31. Med hensyn til de kriterier, der er fastsat i artikel 6 i forordning (EF) nr. 1927/2006, kunne de danske myndigheder i deres ansøgning: · bekræfte, at den økonomiske EGF-støtte ikke erstatter foranstaltninger, som det påhviler virksomheder at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive aftaler · dokumentere, at de påtænkte aktioner er støtte til de enkelte arbejdstagere og ikke skal tjene til omlægning af virksomheder eller sektorer · bekræfte, at de ovennævnte støtteberettigede foranstaltninger ikke får støtte fra andre af EU's finansielle instrumenter. Forvaltnings- og kontrolsystemer 32. Danmark har meddelt Kommissionen, at den økonomiske støtte vil blive forvaltet og kontrolleret af de samme organer, som forvalter og kontrollerer bidrag fra Den Europæiske Socialfond, som også har Erhvervs- og Byggestyrelsen som forvaltningsorgan. Den attesterende myndighed vil blive varetaget af en anden afdeling af samme organ. Revisionsmyndigheden vil blive varetaget af Erhvervs- og Byggestyrelsens EU-Controllerfunktion. Finansiering 33. På grundlag af ansøgningen fra Danmark beløber den foreslåede EGF-støtte til den samordnede pakke af individualiserede tilbud sig til 6 455 104 EUR, hvilket svarer til 65 % af de samlede omkostninger. Kommissionens foreslåede tildeling fra fonden er baseret på oplysninger fra Danmark. 34. Under hensyn til den maksimale støtte fra EGF i henhold til artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1927/2006 og mulighederne for omfordeling af bevillinger foreslår Kommissionen at anvende EGF til at dække hele det ovennævnte beløb, der opføres under udgiftsområde 1a i den finansielle ramme. 35. Med det foreslåede økonomiske støttebeløb er der fortsat over 25 % af det maksimale årlige beløb, der er øremærket til EGF, til rådighed til tildelinger i årets sidste fire måneder, jf. artikel 12, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1927/2006. 36. Med dette forslag om at anvende EGF indleder Kommissionen den forenklede trepartsprocedure, jf. punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, for at sikre, at budgetmyndighedens to parter er enige i, at det er nødvendigt at anvende fonden, og kan tilslutte sig det beløb, der anmodes om. Kommissionen opfordrer den af budgetmyndighedens to parter, som på rette politiske niveau først når til enighed om udkastet til forslaget om anvendelse af fonden, til at underrette den anden part og Kommissionen om sine hensigter. Hvis den ene af budgetmyndighedens to parter ikke kan give sin tilslutning, indkaldes der til et formelt trepartsmøde. 37. Kommissionen forelægger særskilt en anmodning om overførsel for at få specifikke forpligtelses- og betalingsbevillinger opført på budgettet for 2012, jf. punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006. Kilder til betalingsbevillinger 38. Da budgettet for 2012 indeholder betalingsbevillinger på 50 000 000 EUR under budgetposten 04.0501 "Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)" vil denne budgetpost blive anvendt til at dække beløbet på 6 455 104 EUR, som er nødvendigt i forbindelse med denne ansøgning. Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/008 DK/Odense Stålskibsværft, Danmark) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning[13], særlig punkt 28, under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen[14], særlig artikel 12, stk. 3, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen[15] og ud fra følgende betragtninger: (1) Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet. (2) Anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, til den 30. december 2011, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise. (3) Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende EGF inden for et årligt loft på 500 mio. EUR. (4) Danmark indgav den 28. oktober 2011 en ansøgning om anvendelse af EGF i forbindelse med afskedigelser i virksomheden Odense Stålskibsværft og supplerede den med yderligere oplysninger frem til den 8. marts 2012. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 6 455 104 EUR. (5) Der bør derfor som følge af Danmarks ansøgning ydes økonomisk støtte fra EGF — VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: Artikel 1 I forbindelse med Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012 stilles der et beløb til rådighed fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på 6 455 104 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger. Artikel 2 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den . På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand [1] EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. [2] EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1. [3] I overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1927/2006. [4] Kompenserede bruttoregistertons (KBRT) er en indikator for den mængde arbejde, der er nødvendig for at bygge et givet skib, og beregnes ved at gange et skibs tonnage med en koefficient, som fastsættes efter et bestemt skibs type og størrelse (http://en.wikipedia.org/wiki/Compensated_gross_tonnage). [5] http://www.cesa.eu/presentation/publication/CESA_AR_2010_2011/pdf/CESA%20AR%202010-2011.pdf [6] KOM(2011) 251 endelig. [7] KOM(2010) 451 endelig. [8] KOM(2010) 631 endelig. [9] KOM(2011) 251 endelig. [10] http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do?dvsc=9 [11] www.odense.dk/lindoglobaliseringsfonden [12] EGF/2010/025 DK/Odense Stålskibsværft [13] EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. [14] EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1. [15] EUT C […], […], s. […].