DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 29.6.2005 
KOM(2005) 290 endelig 
  
MEDDELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
Civilsamfundsdialogen mellem EU og ansøgerlandene 
{SEK(2005) 891} 
 
DA 2   DA 1. HVAD  ER FORMÅLET  MED  EN CIVILSAMFUNDSDIALOG  MELLEM  EU 
OG  ANSØGERLANDENE? 
1.1. Indledning 
Den Europæiske Union blev udvi det med ti nye medlemsstater de n 1. maj 2004; dette har haft 
positive virkninger både med hensyn til europæisk enhed og hvad angår fred, stabilitet og sikkerhed. Man har dog måttet drage den konklu sion, at befolkningen i EU's medlemsstater 
ikke var tilstrækkeligt informeret om denne  udvidelse og forberedt på følgerne heraf. 
Fremtidige udvidelser af EU må derfor forber edes ved, at samfundene i ansøgerlandene og 
EU's medlemsstater og EU's institutioner går in d i en intens, indgående og vedvarende dialog. 
Kun herved kan man sikre den fornødne in formationsudveksling, opnå et bedre indbyrdes 
kendskab og bringe de forskellige samfund og politiske og økonomiske systemer tættere på 
hinanden, og gøre det klart, hvor store mulighede r - og hvor store udf ordringer - fremtidige 
tiltrædelser bringer med sig. 
1.2. Dialog om fremtidig udvidelse 
Det var på denne baggrund, at Kommissionen i oktober 2004 i sin anbefaling vedrørende 
Tyrkiets fremskridt i optagelsesprocessen
1 foreslog at iværksætte en dialog mellem EU's 
medlemsstater og Tyrkiet med henblik på en fri og åben drøftelse af parternes bekymringer 
og opfattelser. Det hed videre i forslaget, at civilsamfundet burde spille  den vigtigste rolle i 
denne dialog, som EU bør fremme . 
Kommissionen var klar over, at det navnlig  for Tyrkiets vedkommende var nødvendigt at 
indlede en dialog både for at fremme det gens idige kendskab og for at tilskynde til en debat 
omkring de to parters holdning til forskel lige samfundsmæssige og politiske problemer. Den 
offentlige opinion i Tyrkiet bakker kraftigt op om optagelse i EU, men landet er stadig meget mangelfuldt orienteret om EU's historie, funk tionsmåde, regler og politik. På dette punkt er 
den offentlige opinion i EU meget splittet, og de  enkelte lande har meget forskellig holdning 
til spørgsmålet. Der har været en livlig debat om forskellige anliggender, fra spørgsmål 
vedrørende religion og kultur og til problemer af mere praktisk art. På den ene side høres det 
argument, at den tyrkiske stat og det tyrkiske  samfund har værdier og holdninger, som ikke er 
forenelige med EU's praksis, medens det fra m odsat hold hævdes, at Ty rkiet er et land, som 
har en anden kulturel baggrund, men som hylder demokratiets principper på samme måde 
som EU's medlemsstater. Det debatteres også kraf tigt, hvad virkningerne kan blive af at 
optage et land så stort som Tyrkiet, og  med dettes BNP og geografiske beliggenhed
2. 
På mødet den 17. december 2004 bakkede Det Europæiske Råd op om Kommissionens 
anbefalinger og udvidede foranstaltningens sigte, idet man fastsatte følgende: Sideløbende 
                                                 
1 Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet - Europa-Kommissionens henstilling 
vedrørende Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse, KO M(2004) 656. Som det fremgår af konklusionerne 
af Det Europæiske Råds møde den 17. december 2004, begynder tiltrædelsesforhandlingerne med 
Tyrkiet den 3. oktober 2005, når landet har undertegnet protokollen om tilpasning af Ankara-aftalen, og under forudsætning af at landet har sat de seks af Kommissionen udpegede lovgivningselementer i kraft 
(Det Europæiske Råds møde i Bruxelles, den 16.-17. december 2004. Formandskabets konklusioner af 
17.12.2004, nr. 16238/1/04 rev. 1). 
2 Vedrørende dette aspekt henvises til Kommissionens arbe jdsdokument 'Issues arising from Turkey’s Membership 
perspective', SEK(2004) 1202.  
 
DA 3   DA med tiltrædelsesforhandlingerne vil EU indlede en intensiv  politisk og kulturel dialog 3 med 
hvert kandidatland. Med henblik på  at øge den gensidige forståel se ved at bringe folk sammen 
vil denne inklusive dialog også inddrage civilsamfundet.  
Civilsamfundsdialogen4 kommer således også til at omfatte Kroatien5, omend dialogen med 
dette land får et noget andet sigte end dialoge n med Tyrkiet. Dialogen med Kroatien kommer 
i højere grad til at tage sigte på at styrke Kroatiens offentlige debat om optagelsen i EU og på at uddybe kendskabet til og accepten af EU's væ rdier og standarder. Bortset fra politiske 
punkter af mere generel art er dette særligt vigtig t inden for bestemte områder af EU's 
gældende lovgivning, bl.a. miljø, fødevaresikkerhed og forbrugerbeskyttelse, samt kravene inden for den eksterne bistand. 
EU understregede på Det Europæiske Råds møde  i Thessaloniki i j uni 2003, at Vestbalkans 
fremtid ligger i EU. Alt afhængigt af de enkelte landes fremskridt i arbejdet på at efterkomme 
københavnskriterierne og kravene i forbindelse med stabiliserings- og associeringsprocessen, 
beslutter Det Europæiske Råd på grundlag af  en udtalelse fra Kommissionen, om der skal 
indledes optagelsesforhandlinger. Det kan i samme  forbindelse nævnes, at  forskellige af de 
aktiviteter, som er iværksat e ller planlagt for de nuværende an søgerlande, også kan komme på 
tale for andre vestbalkanske lande, hvor dette er formålstjenligt. 
Hovedsigtet med den civilsamfundsdialog, der indl edes med Tyrkiet og Kr oatien, er at sørge 
for, at offentligheden i både EU-staterne og ansøgerlandene informeres bedre om, hvilke nye muligheder og hvilke udfordringer den komme nde udvidelse fører med sig. Hvad angår 
Tyrkiet kommer dialogen for begge parters vedk ommende til at dreje sig om, hvordan man fra 
officielt hold og ude blandt befolkningen for holder sig med hensyn til levevis og værdier. 
Tanken er, at denne målsætning skal realiseres ved, at di alogen bidrager  til indbyrdes 
udveksling og på denne måde sikrer en større in ddragelse af civilsamfundsorganisationerne i 
den politiske, kulturelle og økonomiske udvikli ng. Dialogen tilgodeser på denne måde en 
yderligere udvikling af et le vende og aktivt civilsamfund i ansøgerlandene; dette er en 
forudsætning for den konsolidering af mennesker ettighederne og demokra tiet, der indgår som 
et krav i de politiske  optagelseskriterier. 
Kort beskrevet er målsætningerne i civilsamfundsdialogen: – at styrke den gensidige kontakt og erfa ringsudveksling mellem alle sektorer i 
civilsamfundet i medlemsstaterne og i ansøgerlandene; 
                                                
 
3 Der føres en politisk dialog med Tyrkiet som led i den re gelmæssige overvågning af de politiske kriterier; der er 
tale om et løbende tilsyn med Tyrkiets bestræbelser  på at overholde de politiske københavnskriterier for 
demokratiets og retsstatens principper, samt overholdelse af mennesker ettighederne og mindretal lenes rettigheder. 
Kommissionen holder regelmæssigt  møder med de tyrkiske myndigheder om disse anliggender. 
4 Det, der i dette dokument betegnes 'c ivilsamfundsdialogen', var i realiteten tredje søjle i Kommissionens anbefaling 
vedrørende politikken over for Tyrkiet. Første søjle tog si gte på at styrke den politiske reformproces i Tyrkiet, 
medens anden søjle vedrørte gennemføre lsen af forhandlinger på grundlag af den reviderede metode, og tredje søjle 
var dialogen mellem EU og Tyrkiet. 
5 Efter at Det Europæiske Råd på et møde den 17. og 18. juni 2004 havde besluttet, at Kroatien skulle have status 
som ansøgerland, beslut tede Rådet på mødet den 16.- 17. december 2004, at der den 17.  marts 2005 skulle indledes 
optagelsesforhandlinger med landet unde r forudsætning af, at dette fuldt ud samarbejdede med De Forenede 
Nationers Internationale Straffedomstol for Det Tidligere Jugoslavien i Haag. Da et sådant fuldt samarbejde lod 
vente på sig, bestemte Råde t (almindelige anliggender og eksterne forbin delser) på et møde den 16. marts 2005, at 
starten på forhandlingerne skulle udsættes, indtil Råde t kan bekræfte, at Kroatien fuldt ud samarbejder med 
domstolen. 
 
DA 4   DA – at give Den Europæiske Union bedre kendskab til og større fo rståelse for ansøgerlandenes 
og disse historie og kultur, idet man in formerer bedre om, hvilke muligheder og 
udfordringer en fremtidig udvidelse bringer med sig; 
– at give ansøgerlandene bedre kendskab til og st ørre forståelse for Den Europæiske Union 
og dennes værdier, funktion og politik. 
1.3. Civilsamfundsbegrebet 
Civilsamfundsbegrebet kan defineres på mange  forskellige måder: civilsamfundsdialogen 
tager udgangspunkt i den bredeste og mest omfattende definition6. Ifølge denne omfatter 
civilsamfundet arbejdsmarkedets parter, dvs . fagforeninger og arbe jdsgiverforeninger, 
organisationer, som repræsenterer sociale og økonomiske beslutningstagere i bredeste 
forstand (og herunder forbrugerorganisatione r), ikke-statslige orga nisationer (ngo'er) og 
lokalsamfundsbaserede organisationer, dvs. græsrodstiltag, hvorigennem befolkningen kan 
deltage i lokale og kommunale aktiviteter (såsom ungdoms- og familiesammenslutninger), trossamfund og medierne. 
Alle samfundsgrupper, som ikke henhører unde r statsadministrationen og de statslige 
myndigheder, dvs. sammenslutninger med såvel frivilligt som tvungent medlemskab (som f.eks. handelskamre i visse lande) opfordres ti l at deltage i dialogen. Lokalsamfundene og 
kommunerne kan også inddrages i dialogen, lige som det forventes, at også uddannelses-, 
medie- og kultursektoren kommer til at spille en  vigtig rolle. Endelig bør det nævnes, som 
forklaret nedenfor, at dialogen også omfatte r udveksling mellem opinionsdannende kredse i 
EU's medlemsstater og EU's institutioner. 
Med nærværende meddelelse opstilles der po litiske rammer for etableringen af en 
civilsamfundsdialog mellem EU og ansøgerlande ne. I første række lægges der vægt på at 
styrke forskellige igangværende aktiviteter, so m varetages dels på nationalt plan, dels på EU-
niveau. Derpå skal der fremsættes forslag om  nye aktiviteter til yderligere udvikling af 
dialogen. 
2. U
DBYGNING AF DET INDLEDTE ARBEJDE  
2.1. Kroatien 
Civilsamfundet i Kroatien har udviklet si g inden for sine egne særlige rammer. Den 
Europæiske Union har samarbejdet med Kroa tiens civilsamfundsorganisationer som led i 
EU's specifikke politik over for Vestbalkan, dvs. stabiliserings- og associeringsprocessen. I denne civilsamfundsdialog deltag er bl.a. parlamentet, medier ne, uddannelsesinstitutionerne, 
mindretallene, de faglige orga nisationer og forskellige ngo'er . Dialogen er blevet udbygget, 
efter at stabiliserings- og associeringsaftale n mellem EU og Kroatien trådte i kraft den 
1. februar 2005. Eksempelvis kan nævnes, at det første møde i EU's/Kroatiens fælles 
parlamentsudvalg fandt sted  i Zagreb den 3.-4. marts 2005. 
                                                
 
6 Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg definerer civ ilsamfundsorganisationerne som alle organisatoriske 
strukturer, hvis medlemmer har måls ætninger og ansvar af almen interesse, og som fungerer som mæglere mellem 
de offentlige myndigheder og befolkningen . 
 
DA 5   DA Civilsamfundsdialogen har også gavn af Kroati ens deltagelse i Fællesskabets programmer 
(bl.a. programmet for unge, ligestillings-, Tempus-, beskæftigelses-, Erasmus Mundus- og 
Life-Tredjelande-programmerne); disse programme r drager fordel både af stabiliserings- og 
associeringsaftalen og af førtiltrædelsesbistanden. Efter Kroatiens fulde associering i sjette rammeprogram pr. 1. januar 2006 (i forbindelse me d en første handlingsplan) vil dette land få 
samme status som medlemsstaterne inden for forskning og teknologisk udvikling. Under 
Tempus-programmet stiller Kommissionen årligt  4 mio. EUR til rådighed til projekter mellem 
højere uddannelsesinstit utioner i EU og Kroatien, som inddr ager civilsamfundsorganisationer 
i deres arbejde. Det bør også nævnes, at forskellige medlemslande deltager i og søger for at fremme bilateral kontakt inden for kultur og udda nnelse, samt andre aktiviteter og former for 
samarbejde med Kroatien. 
2.2. Tyrkiet 
Tyrkiet har haft nære politiske og økonomiske bånd til EU's institutioner siden undertegnelsen 
af associeringsaftalen i 1963, de r førte til indførelsen af to ldunionen i 1995. Siden først i 
60'erne har der således - på både institutions- og græsrodsniveau - været et nært bilateralt samspil, der er blevet uddybet ved Tyrkiets officielle anerkendelse som ansøger i 1999. Som 
beskrevet i det følgende har medlemsstater nes og EU's institutioner indledt en række 
bilaterale aktiviteter med Ty rkiet, som omfattes af civils amfundsdialogen. Disse aktiviteter 
må videreføres, styrkes og i visse tilfælde forenkl es eller underbygges bedre. 
2.2.1. Nationale offentlige institutioner 
2.2.1.1. Bilaterale forbindelser Medlemsstaterne er ret aktive i arbejdet på at fremme gensidig udveksling, det være sig i form 
af mobilitetsprogrammer, stipendier, medieudvik ling, finansiel bistand til udvikling af ngo'er, 
udveksling mellem faglige organisationer, skole kontakter osv. Der er særligt gode kulturelle 
forbindelser mellem medlemsstaterne og Tyrk iet; de støttes i nogl e tilfælde af de 
kulturinstitutter med tilknytning ti l medlemsstaterne, som er oprettet i Tyrkiet. Den tyrkiske 
regering har også arbejdet aktivt på at fr emme kulturarrangementer, PR-aktiviteter og 
parlamentskontakter. Det forventes, at disse aktiviteter vil fortsætte, og at de fremover vil 
blive udbygget og diversificeret , hvilket vil fremme udvikli ngen af civilsamfundsdialogen. 
2.2.1.2. Tyrkiske samfundsgrupper i medlemsstaterne 
Medlemsstaternes og Tyrkiets myndighede r har i samarbejde med ngo'erne og 
civilsamfundsorganisationerne også arbejdet på at fremme integreringen af tyrkiske 
samfundsgrupper i værtslandet. Tyrkiske st atsborgere udgør så langt den største 
indvandrergruppe i EU, og tilstedeværelsen af disse samfundsgrupper er med til at forme EU's opfattelse af Tyrkiet
7. Der bør på dette felt gøres en yd erligere indsats for at tilskynde de 
tyrkiske samfundsgrupper, der bor i medlemsstat erne, til at deltage mere aktivt i dialogen 
mellem EU og Tyrkiet. Medlemsstaterne bør fortsat have en førende rolle i projektgennemførelsen; det bred est mulige udsnit af partnere bør  inddrages i de tte arbejde, 
                                                
 
7 Kommissionens arbejdsdokument 'Issues arising from Turkey ’s Membership perspective': i alt var der i EU-15 i 
2002 registreret omkring 3 millioner tyrkiske statsborge re. De vigtigste værtslande er Tyskland (77,8 % 
gæstearbejdere, dvs. 2,3 millioner tyrkere), Frankrig (7,9  %, 230 000 tyrkere), Østrig (4,7 %, 135 000 tyrkere) og 
Nederlandene (4,4 %, 128 000 tyrkere).  
 
DA 6   DA som f.eks. lokale sammenslutninger, fremtræd ende personligheder af  tyrkisk oprindelse i 
værtslandet og akademiske eksperter. 
2.2.2. Parlamenter, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget 
Nær indbyrdes kontakt mellem parlamenterne, kontakter mellem politiske partierne og gode 
personlige forbindelser mellem parlamentsmedl emmerne bidrager til en bedre gensidig 
forståelse og bliver derfor et kerneelement  i civilsamfundsdialogen. Europa-Parlamentet og 
Tyrkiets parlament har en vigtig rolle at spille  i denne dialog. Det kan nævnes, at Parlamentets 
og det tyrkiske parlaments fællesudvalg i mange  år har fungeret som forum for udveksling af 
parlamentsmedlemmer. Der har også været en frugtbar udveksling med medlemsstaternes 
parlamenter. Det forventes, at aktiviteter af  denne art vil brede sig. Det bør endvidere 
overvejes at iværksætte et udbygget program med det formål at udstati onere assistenter fra 
Tyrkiets parlament i medlemsstaternes parlamen ter og i Europa-Parlamentet. Sidst, men ikke 
mindst, er det vigtigt at tilskynde til udveks ling mellem de politiske partiers ungdoms- og 
kvindeorganisationer i EU og i Tyrkiet. 
EU-institutioner såsom Det Europæiske Økono miske og Sociale Udvalg (EØSU) har være 
aktive i arbejdet på at knytte bånd til Tyrkiet. Allerede for ti år siden oprettede EØSU og Tyrkiet et fælles høringsudvalg med det formål  at fremme dialogen og samarbejdet mellem 
grupper med økonomiske og sociale interesser hos de to parter. Høringsudvalget bidrager 
således klart til dialogen mellem civilsamfundsor ganisationerne; udvalget overvejer at afholde 
særlige arrangementer til videre  udvikling heraf. Det forventes, at Regionsudvalget kan spille 
en tilsvarende rolle, bl.a. med hensyn til iværks ættelse af en dialog mellem lokalsamfund i 
Tyrkiet og i medlemsstater. 
2.2.3. EU-finansierede aktiviteter 
2.2.3.1. Udvikling af civilsamfundet 
Gennem de seneste år har der været en eneståen de udvikling af civilsamfundet i Tyrkiet. På 
en lang række områder har ngo'erne vundet stadig kraftigere frem i et forsøg på at opnå indflydelse på det sociale og politiske plan. Siden 2001 har EU arbejdet på et program til 
udvikling af civilsamfundet, og et vigtigt element i dette er arbejdet på at  styrke de tyrkiske 
ngo'ers udvikling
8. Det skal også nævnes, at det eur opæiske initiativ for demokrati og 
menneskerettigheder har sat fokus på Tyrkiet, og  at ngo'erne er blevet  støttet gennem mikro- 
og makroprojekter. EU's program for finansiel førtiltrædelsesbistand til Tyrkiet vil fortsat 
bidrage til at sikre, at styrke lse af forsamlingsfriheden og udvi kling af civilsamfundet kommer 
til at indtage en fremtrædende plads i den frem tidige programplanlægni ng. Der er afsat 8 mio. 
EUR til dette formål for 2005. 
2.2.3.2. Arbejdsmarkedets parter, beskæf tigelse og sociale anliggender 
Arbejdsmarkedets parter og ngo'er med sociale opgave r spiller en vi gtig rolle i ar bejdet på at 
få gennemført EU's lovgivning om arbejdsmarke det, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, 
                                                 
8 I denne forbindelse blev der for eksempel oprettet et civilsamfundsudviklingscenter til at yde hjælp og bistand til 
ngo'erne, og man finansierede flere mikro-projekter, såso m det lokale civilsamfundsin itiativ og den græsk/tyrkiske 
civilsamfundsdialog. 
 
DA 7   DA ligestilling og diskriminationsbekæmpelse9. De er også aktive inden for udformning, 
gennemførelse og overvågning af st rategier og politiske tiltag i nden for beskæftigelse, social 
inddragelse, og socialsikring. Komm issionen har følgelig altid søgt at etablere kontakter til 
arbejdsmarkedets parter og de civilsamfundsorga nisationer, som er involveret i socialt arbejde 
i Tyrkiet, bl.a. for at bringe dem i bedre ove rensstemmelse med EU's bestemmelser og sørge 
for fuld overholdelse af fagforeningernes rettigheder, som disse defineres af ILO. 
Kommissionen vil fortsætte med at skabe nære bånd - og herunder etab lere kontaktnet - til 
sådanne organisationer i Tyrkiet. Den vil yderme re styrke Tyrkiets deltagelse i Fællesskabets 
programmer inden for dette felt. Tyrkiet de ltager allerede i Fællesskabets programmer 
vedrørende ligestilling og bekæmpelse af disk rimination og social marginalisering, samt 
beskæftigelsesfremmende foranstaltninger. I de nne forbindelse bør Tyrkiet have mulighed for 
fuldt ud at deltage i det tværnationale samarb ejde, således at tyrkiske virksomheder kan 
reagere direkte på offentlige udbud, idet dett e vil bidrage til at fremme programmernes 
potentiale i civilsamfundsdialogen. Der bør afsæ ttes førtiltrædelsesmidler til finansiering af 
den hermed forbundne forhøjelse af  Tyrkiets finansielle bidrag. 
2.2.3.3. Fællesskabets programmer 
Tiltag inden for almen og faglig uddannelse er et af de bedste midler til at bringe folkeslagene 
nærmere på hinanden og øge deres gensidige ke ndskab og forståelse. Tyrkiet har siden april 
2004 deltaget som fuldgyldigt medlem i S okrates- og Leonardo-programmerne samt 
programmet for unge. Sokrates-programmet tage r sigte på at styr ke den europæiske 
dimension ved hjælp af tværnationale projekter og bedre mobilitet for lærere og studerende på 
alle uddannelsesniveauer (skoleuddannelse,  højere uddannelse og voksenuddannelse) i de 
deltagende lande. Formålet med programmet for unge er at give unge, ungdomsledere og 
ungdomsorganisationer mulighed for at udvikle tværnationa l udveksling og uformel 
uddannelse. Formålet med Leonardo-programmet, som omfatter faglig uddannelse, er at 
fremme det tværnationale samarbejde mellem in stitutioner, som er aktive inden for faglig 
uddannelse, for på denne måde at fremme mobilitet, innovation og denne uddannelses 
kvalitet. 
De mange ansøgninger og de mange tilmeldinger,  der har været gennem det første år, og den 
kraftige vækst i antallet af reaktioner på fo rslagsindkaldelsen i 2005, viser, hvor stor 
opmærksomhed målgruppen tillægger disse prog rammer. Det skønnes, at de tre programmer i 
Tyrkiet i alt har haft 9 000 deltagere i landets fø rste deltagelsesår. Tyrkiets nationale agentur 
forventer, at dette tal stiger  til det dobbelte i 20 06. De tre programmer har store udfordringer 
og et stort potentiale i dette land, som tæ ller 17 millioner skoleelever og studerende. 
Gensidighedsaspektet er langt fra tilgodeset,  idet der i 2004 kun var meget få studerende fra 
de øvrige lande, som rejste til Tyrkiet. Alt i alt var budgetbevi llingerne til Tyrkiets deltagelse i 
de tre programmer omkring 30 mio. EUR i 2005 (heraf blev 2/3 stillet til rådighed som 
førtiltrædelsesstøtte og 1/3 via Tyrkie ts statsbudget). Kommi ssionen vil undersøge 
mulighederne for at stille ekstra midler til rådighed fra førtiltrædelsesmidlerne til supplering af programtilskuddene med henblik på at tilskynd e Tyrkiet til at delt age i programmerne. 
                                                
 
9 Social dialog indgår som en integrerende del af EU 's gældende lovgivning på det sociale område, og 
arbejdsmarkedets parter spiller en vigtig rolle i EU's lovgivningsproces takket være den obligatoriske høring, der 
følger af Traktatens artikel 138, og muligheden for at indgå aftaler, som kan iværksættes via rådsdirektiver. 
Arbejdsmarkedets parter og civilsamfunds organisationerne spiller også en vigtig  rolle i samordningen af politikken 
inden for områder såsom beskæftigel se, bekæmpelse af sociale marginalisering og socialsikring. 
 
DA 8   DA 2.2.3.4. Andre akademiske aktiviteter 
Gennem Jean Monnet-stipendieprogrammet, so m bestyres af Kommi ssionens delegation i 
Ankara, finansierer man postgraduate stipendier  med det formål at give unge tyrkere bedre 
viden om EU's integrering og styrke bå ndene mellem Tyrkiets og EU's befolkning. 
Programmet har løbet i ca. 15 år og har givet mange hundrede tyrkiske forskere mulighed for 
at sætte sig ind i aspekterne omkring Europas integrering og kultur. Det har også spillet en 
rolle i arbejdet på at knytte nære bånd melle m EU's og Tyrkiets akademiske institutioner. 
Kommissionen vil fremover styrke programmet ved at øge dets budgetbevilling. Andre 
beslægtede tiltag vil også blive overvejet, bl .a. muligheden for at opr ette en sammenslutning 
for deltagere i Jean Monnet-pr ogrammet og at udvide programmet  ved at åbne mulighed for, 
at EU-studerende kan ansøge om  studiemuligheder i Tyrkiet. 
Kommissionens generaldirektorat for uddannelse og kultur varetager et initiativ under Jean 
Monnet-programmet med titlen 'European Integr ation in University Studies', hvortil både 
medlemsstater og tredjelande har adgang. Form ålet er at tilskynde til  forskning på højeste 
akademiske niveau i europæisk integration og  at iværksætte akademiske undersøgelser af 
indsatsområderne i den europæiske integrat ionspolitik. Med dette initiativ støtter man 
konferencer og temagrupper på højt niveau , med tilrettelæggels e af møder mellem 
akademikere tilknyttet nævnte program, politisk e beslutningstagere og repræsentanter for 
civilsamfundet. Programmet omfatter i dag 7 professorater og 26 moduler/kurser ved de 
tyrkiske universiteter. Kommissionen opfordrer også andre tyrkiske universit eter til at deltage, 
med det formål at udbygge dialogen om emne r vedrørende europæisk integration mellem 
akademikere i Tyrkiet og i EU. 
2.2.3.5. Menneskelige ressourcer og mobilitetsaktioner inden for forskning 
Som led i Tyrkiets fulde associering i rammeprogrammerne for forskning, teknologisk 
udvikling og demonstration, får landet adgang til Marie Curie-aktionerne, der udgør et samlet 
sæt strukturerede ordninger for forskeres mobilitet; de tager sigte på udvikling og overførsel 
af forskningsekspertise, konsolider ing og udvidelse af karriereudsig terne for forskere på alle 
niveauer og sikring af høj kvalitet i europæisk forskning. 
3. N YE AKTIVITETER  
De nye aktiviteter, der skitse res i det følgende, tager sigte på at supplere det allerede 
igangværende arbejde. Udvikling af civilsamfundsdialogen er im idlertid en proces med en 
lang tidshorisont og kommer til at fortsætte under optagelsesforhandlingerne ind i det næste årti. Det er næsten en umulig opgave på forhånd at fastlægge et præcist sigte, da dialogen må 
tilgodese civilsamfundsorganisa tionernes behov og ønsker. 
Kommissionen agter inden for alle aktiviteter at fremme og støtte projekter, der gennemføres 
som led i civilsamfundsdialogen. Den vil bistå i ar bejdet med at formidle  projektres ultaterne. 
Det er imidlertid op til de enkelte civilsamfundso rganisationer selv at ta ge initiativer, vælge 
hvilke emner der skal tages op, og spille en ak tiv rolle i gennemførelsen af dialogen. 
3.1. Kroatien 
En uddybelse af civilsam fundsdialogen med Kroatien afhænger af forskellige faktorer, bl.a. 
hvor godt forbindelserne mellem EU og Kroati en udvikler sig, hvor meget det regionale 
 
DA 9   DA samarbejde forbedres, og hvordan forsoningen inden for regionen forløber. Det kan også i 
givet fald blive aktuelt at iværksætte eller uddybe forskellig e tiltag svarende  til de ovenfor 
beskrevne aktiviteter, som er igangsat eller planla gt for Tyrkiet. Det vil således være gavnligt, 
om civilsamfundsdialogen med Kroatien uddybes yderligere på om råder, som mere direkte er 
relateret til de konkrete følger af optagelsesprocessen. Herved kan man skabe bedre forståelse 
af, hvilke fordele og hvilke udfordringer EU-i ntegration bringer med sig, og tilskynde til en 
debat om EU's grundværdier. De t er således formålstjenligt at tilskynde ti l bedre kontakt 
mellem arbejdsmarkedets parter, ngo'er, fag- og erhvervsorganisationer og medierne i EU og i 
Kroatien, og tilskynde til større involvering af andre vigtige civilsamfu ndsaktører som f.eks. 
trossamfundene. 
3.2. Tyrkiet 
3.2.1. Ngo'er, arbejdsmarkedets part er og faglige organisationer 
3.2.1.1. Langsigtede partnerskaber Med udgangspunkt i den indvundne er faring vil Kommissionen for at fremme udviklingen af 
civilsamfundet i Tyrkiet oprette en sæ rlig tilpasset ordn ing for bistand til 
civilsamfundsdialogen; formålet hermed er at yde ngo'erne og andre civilsamfundsorganisationer den fornødne hjælp til at deltage i finansieringen af bilaterale 
projekter vedrørende udveksling med EU's modpartsorganisationer med det formål at forbedre 
parternes kendskab til hinanden og forbedre  samarbejdet, bl.a. gennem udveksling af 
oplysninger om god praksis. 
En sådan forbedring af de tyrkiske ngo'ers kends kab til internationale forhold vil også hjælpe 
dem til at vokse sig stærkere og deltage mere aktivt i EU-debatten. Det er i første række organisationer, som er aktive inden for ungdomsanliggender, ligestilling, miljø, 
forbrugerrettigheder, kulturelle  rettigheder, civile rettigheder og menneskerettigheder, samt 
bekæmpelse af social marginalisering og diskri mination, man agter at tilskynde til at indgå i 
en dialog med organisationerne i EU. Projekter, som tager sigte på etab lering af langfristede 
bæredygtige forbindelser mellem ngo-sammenslutn inger i EU og i Tyrkiet, vil få forrang. Det 
må sikres, at projektplanlægning og -partner skaber også kommer til at omfatte ngo'er, som 
ligger i fjerntliggende områder, eller som hidtil  ikke har været involveret i EU-finansierede 
projekter. 
Erhvervslivet, de faglige orga nisationer og arbejdsmarkedets parter skal også inddrages i 
civilsamfundsdialogen. På dette felt agter Komm issionen at støtte lang fristede partnerskaber 
mellem tyrkiske organisationer og organisationer i EU. Man vil også tils kynde til indgåelse af 
partnerskaber mellem de to parters sektor organisationer og mellem tyrkiske nationale 
organisationer og organisationer i EU's medlemsst ater. Udveksling mellem EU's og Tyrkiets 
organisationer tilskyndes i særlig  grad inden for bl.a. landbruget og retsvæsenet (dommere, 
sagførere og disses faglige sammenslutni nger) samt ligestillin gsorganisationer. 
3.2.1.2. Ligestilling 
Ved at skabe nære bånd til organisationer, der forsvarer kvinders rettigheder og ligestilling i 
EU og i Tyrkiet, vil civilsamfundsdialogen bidrag e til at styrke kvindern es rolle og deltagelse 
i alle aspekter af det tyrkiske samfund og til at løse andre problemer såsom vold i hjemmet, jf. 
 
DA 10   DA Europa-Parlamentets seneste rapport om tyrk iske kvinders rolle i social, økonomisk og 
politisk sammenhæng10. Der vil blive lagt særlig vægt  på kvinders repræsentation på 
arbejdsmarkedet og i den politiske  beslutningsproces på såvel nationalt, regionalt og lokalt 
niveau. Kommissionen vil søge at sikre, at ligestilling, og herunder ligestillingen mellem 
kønnene, indgår blandt de aktiviteter, der omfattes af denne meddelelse. 
3.2.2. Et europæisk/tyrkisk erhvervsråd 
I tidligere forhandlinger har erhvervslivet spille t en vigtig rolle i arbejdet på at fremme 
indbyrdes udveksling og gensidigt kendskab ta kket være udviklingen af den bilaterale 
samhandel og investering. Man vil undersøge muli gheden for at oprette et europæisk/tyrkisk 
erhvervsråd, på samme måde som det skete i forbindelse med de cen tral- og østeuropæiske 
ansøgerlande. Rådet kan eventuelt fungere som forum for de EU-virksomheder, som er aktive 
i Tyrkiet, og for dette lands virksomheder; ta nken er at øge samhandelen og investeringerne 
ved at skabe bedre forbindelse mellem EU's institutioner og de lokale erhvervssammenslutninger. 
3.2.3. Lokalsamfund og venskabsbyer 
Samarbejde mellem forskellige lokalsamfund på tvær s af landegrænserne er en vigtig faktor i 
arbejdet på at styrke fre d, stabilitet og demokrati. Side n 2. verdenskrig har idéen om 
venskabsbyer vundet stærkt frem i Europa som et middel til at bilægge uoverensstemmelser mellem nabolande, til at bringe  befolkningen tættere på hina nden og til at styrke deres 
indbyrdes bånd. Omkring 13 000 kommuner i EU  - inklusive kommunerne i de nye 
medlemsstater - deltager i dag i venskabsordninger. 
Gennem de seneste år er der oprettet venskabsordninger mellem byer i Tyrkiet og i EU, men 
der er stadig behov for fastere rammer, hvis de tte glimrende samarbejdsredskab skal udnyttes 
fuldt ud. Som led i civilsamfundsdialogen vil Ko mmissionen indføre en procedure for mere 
systematisk etablering af venskabsordninger me llem byer EU og Tyrkiet; tanker er at give 
parterne et bedre indbyrdes ke ndskab, tilrettelægge fælles proj ekter, afholde seminarer om 
emner af fælles interesse og tilskynde til større deltagelse på græsrodsniveau. For så vidt angår de øvrige aktiviteter, der omhandles i denn e meddelelse, er det planen at gøre en særlig 
indsats for at involvere lokalsamfundene i fj erntliggende eller ugunstig t stillede regioner. 
Kommissionen har fremsat forslag om et  fællesskabsprogram for 2007-2013 med titlen 
"Borgere for Europa", som skal aktivere Europas borgere. Hensigten er at fremme 
samarbejdet mellem borgere og civilsamfundsor ganisationer i forskellige lande. Der lægges 
vægt på tværnational udveksli ng, i første række mellem bor gere og organisationer i de 
nuværende og fremtidige medlemsstater. Omkring 40 % af midlerne til dette program er afsat 
til projekter vedrørende venskabsbyer og borgera ktiviteter. Tyrkiet v il kunne deltage i dette 
program i overensstemmelse med de almindelige vilkår og betingelser, der er opstillet i 
rammeaftalen vedrørende landets deltagelse i Fællesskabets programmer; landets deltagelse kan delvis finansieres over førtiltrædelsesbevillingerne. 
3.2.4. Udveksling af unge, universitet sudveksling og faglig udveksling 
Kommissionen, som lægger stor vægt på at  fremme udvekslingen mellem EU-landene og 
ansøgerlandene på dette felt, vil st yrke deres deltagelse i relevante EU-
                                                
 
10 Europa-Parlamentets udkast til beretning (A6-0175/2005) endelig. 
 
DA 11   DA udvekslingsprogrammer, som beskrevet ovenfor . Kommissionen planlægger at indlede en 
bred høring af universitets- og uddannelsessektoren i EU og Tyrk iet for at få iværksat nye 
initiativer på dette felt. 
Kommissionen vil undersøge, om de eksister ende ordninger på uddannelsesområdet er 
tilstrækkelige til, at man når ud til målgrupperne. Det kan for eksempel komme på tale at yde 
større støtte til udveksling af s koleelever på sekundærtri nnet eller til projekter, hvis sigte er at 
forbedre parternes kendskab til deres fælles hist orie. Af andre projekte r, der kan komme på 
tale, kan nævnes online-aktiviteter for elever unde r 18, som f.eks. deltage lse i internetdebatter 
om optagelsesforhandlingerne. 
Kommissionen ønsker at tilskynde til større sa marbejde mellem universiteter i EU og i 
Tyrkiet, ikke blot for at få en bedre erfa ringsudveksling og pensumtilrettelæggelse, men også 
for at oprette fælles uafhængige akademiske in stitutioner, hvortil stude rende fra såvel Tyrkiet 
som EU har adgang. Sådanne institutioner ka n varetage forskning og undervisning i EU's og 
Tyrkiets identitet, historie, kultu r og samfund, og kan også tilrettelægge 
undervisningsprogrammer vedrørende EU's integration. Kommissionen kan i denne 
forbindelse yde støtte til oprettelse af lokale afdelinger af akademiske institutioner i EU og 
Tyrkiet med et godt renommé for uddannelse på  kandidatniveau og højere. Alternativt kan 
Kommissionen støtte en uddybelse af forbindels erne mellem de akademiske institutioner i 
Tyrkiet, som beskæftiger sig med EU-studier, og de tilsvarende institutioner i EU på kandidatniveau og højere, med det formål at oprette fælles fakulteter og institutter. 
Kommissionen vil også tilskynde akademiske ins titutioner i EU og Tyrkie t til at indlede et 
direkte samarbejde vedrørende jura, økonomi, samfundsvidenskab og historie, idet disse fag 
har relevans for dialogen melle m EU og Tyrkiet. Der vil blive ydet støtte til akademisk 
forskning og publikationsarbejde,  der varetages i fællesskab af tyrkiske og europæiske 
akademikere. Der ydes også bistand til afholde lse af intellektuelle  debatter, og herunder 
seminarer, konferencer og workshops. Opmærkso mhedsskabende kampagner til formidling af 
forskningsresultaterne vil nyde fr emme. Endelig vil Kommissionen vurdere muligheden for at 
tilrettelægge et udvekslingsprogram med kor tvarige praktikantophold for unge med højere 
faglig uddannelse. 
3.2.5. Kulturel udveksling 
Fremme af tværkulturel udveksling spiller en vig tig rolle i civilsamfunds dialogen og vil få en 
høj prioritet. Som led i den seneste ge neration af de europæiske horisont- og 
mosaikprogrammer - som nu er samlet i ét enke lt program, der forvaltes af Kommissionens 
delegation i Ankara - vil Kommissionen tilskynde  tyrkiske ngo'er og partnere i EU, som er 
aktive inden for kultur og kunst, til at samarbejde på tværs af grænserne. Heri indgår også finansiering af fælles workshops og online-kulturfor a. Der overvejes to forskellige former for 
aktiviteter: ét tiltag med sigte på børn (som f. eks. det tyrkiske/europæiske børneorkester, der 
allerede modtager støtte), og et bredere tilta g, rettet til voksne, vedrørende emner lige fra 
visuel kunst til uddannelse inden for kultursek toren, og fra traditionel kultur til popkultur. 
Kommissionen har også til hensig t at yde støtte til kulturarra ngementer såsom udstillinger, 
festivaler, konferencer og kunstn erudveksling for på denne måde at øge kendskabet til tyrkisk 
kunst i EU og omvendt. Man vil også indføre en europæiske/tyrkisk kulturpris inden for 
kunst, ligesom man vil tilskynde Tyrkiets kulturs ektor til at deltage i EU's eksisterende 
pristildelinger. Endelig bør det også nævnes, at Kommissione n aktivt vil tilskynde tyrkiske 
 
DA 12   DA ngo'er på kulturområdet til at gøre brug af EU-k ontaktnet og -partnere og informere dem om 
mulighederne for at samarbejde på tværs af grænserne. 
3.2.6. Deltagelse i Fællesskabets kultur- og medieprogrammer 
Tyrkiet deltager ikke for øjeblikket i to fælle sskabsprogrammer, som kunne spille en vigtig 
rolle i arbejdet på at forbedre EU's og Tyrkie ts indbyrdes forbindelser  på vigtige områder, 
nemlig Kultur 2000- og Media Plus-programme t. Gennem Kultur 2000-programmet ydes der 
støtte til samarbejdsprojekter på alle felte r inden for kunst og kultur (udøvende, bildende og 
visuel kunst, litteratu r, overleveret kunst, kulturhistori e osv.). Sigtet med Media Plus-
programmet er at styrke den europæiske film- og tv-industri ved hjælp af en række 
støtteforanstaltninger, bl.a . uddannelsestiltag inden for denne branche, udvikling af 
produktionsprojekter (s pillefilm, tv-dramaer, dokumentar- og animationsfilm samt nye 
medier) samt distribution af og re klame for europæiske filmværker. 
Kommissionen ser gerne, at Tyrkiet deltag er i Kultur 2000-programmet og efterfølgende 
programmer, da den mener, at dette kan an spore til en tværkulturel dialog og en bedre 
indbyrdes kendskab mellem EU og Tyrkiet. Komm issionen vil også opfordre Tyrkiet til at 
deltage i Media Plus-programmet, bl.a. for at tilskynde til fremstilling af biograf- og tv-film 
med europæisk indhold. I henhold til Media-programmets retsgr undlag kræver deltagelse dog 
en forudgående undersøgelse af, om ansøge rlandets lovgivning er forenelig med 
Fællesskabets bestemmelser på dette felt . Kommissionen har tilskyndet de tyrkiske 
myndigheder til at snarest muligt tilpasse landets lovgivning, således at landet kan udnytte de muligheder, Media-programmet stiller i udsigt. 
3.2.7. Sprogundervisning 
Det ringe kendskab til udenlandske sprog er  en alvorlig hindring for en udbygning af 
samarbejdet mellem civilsamfundsorganisationer i Tyrkiet og partnere i EU, ikke mindst for 
så vidt angår organisationer i Tyrkiets fjer neste provinser, hvor kends kabet til udenlandske 
sprog er mangelfuldt. Dette problem gør sig gælde nde for de fleste ngo'er, ikke blot på det 
kulturelle område, men på samtlige felter, der dækkes af denne meddelelse. Kommissionen vil 
derfor støtte aktiv iteter, der tager sigte på  sprogundervisning og på bedre tolkning til og fra 
tyrkisk. Kommissionen vil samarbejde med ku lturorganisationerne i medlemsstaterne om 
etablering af sprogundervisning og vil indkre dse, hvor der bør gør es en indsats. 
3.2.8. Offentlig debat, bl.a. via internettet 
Kommissionen vil gøre en kraftig indsats for at inddrage personer i EU og i Tyrkiet i en 
offentlig debat om udvidelsesprocessen, Tyrkiets optagelsesudsigter og andre kulturelle, politiske og institutionsrelaterede emner, der vedrører civilsamfundsdi alogen, med det formål 
at forbedre den indbyrdes forståelse me llem parterne. Opinionsdannende kredse i 
ansøgerlandene og i EU vil blive indbudt til at tage del i multimediedebatter rundt om i EU's 
medlemsstater. Det forventes, at ngo'er og græsrodsbevægelser også involveres i disse 
debatter, og at de vil stimulere til en bred ere interesse og debat blandt offentligheden. 
Man vil også tilskynde til større brug af internettet i forbinde lse med debatter om emner, der 
vedrører civilsamfundsdialogen. Det er planen at oprette et netsted med information om 
Tyrkiet og udvidelsesprocessen og om aktiviteter i forbindels e med civilsamfundsdialogen, 
med links til ngo'er, skoler, universiteter og fo rskningscentre. Man vil også med regelmæssige 
 
DA 13   DA mellemrum afholde chat-arrangementer, hvor beslutningstagere og de berørte parter 
debatterer ansøgerlandenes optagelse. 
3.2.9. Medierne 
Man vil styrke og udbygge det løbende arbejde omkring EU's information og kommunikation 
om Tyrkiet; formålet er navnlig at skabe st ørre opmærksomhed omkring det arbejde, der 
udføres på andre felter som led i civils amfundsdialogen, med hovedvægten lagt på 
film/fjernsynskomponenten. Kommissionen vil st øtte og medfinansiere tv-programmer, som 
omhandler forskellige aspekter af tilværel sen og samfundene i EU og Tyrkiet, og som 
informerer det tyrkiske publikum om Den Eu ropæiske Union, dens regler og politik på 
forskellige områder; dvs. programmer som er re ttet til den brede offentlighed i Tyrkiet og i 
EU, og herunder tyrkiske emigrant grupper i EU. Der lægges særlig vægt på at få regionale og 
lokale mediegrupper til at lave programmer. Man vil støtte partnerskabsprojekter, hvor 
tyrkiske og europæiske tv-selskaber gå r sammen om at producere programmer. 
3.2.10. Udveksling og information til pressen 
Det er planen at oprette et program, hvorige nnem europæiske og tyrkiske journalister kan 
deltage i seminarer vedrørende problemer i fo rbindelse med Tyrkiets  optagelse, forbedre 
deres kendskab til den anden part  og få mulighed for at udveksle information om god praksis. 
Programmet kan tilrettelægges med støtte fra pressens organisationer og almennyttige 
organisationer på EU-niveau. Kommissionen prio riterer etablering af direkte kontakter 
mellem pressens faglige organisationer i Tyrkiet og i EU's medlemsstater i form af gensidige besøg og fælles seminarer for at give uddann elsesprogrammet større gennemslagskraft i 
medlemsstaterne. Programmet får to komponenter: én, som tager sigte på unge journalister og 
én, som tager sigte på regelmæssige sammenkom ster på højt niveau mellem redaktører fra 
Tyrkiet og EU samt prominente politiske personligheder i EU og medlemsstaterne. 
3.2.11. Trossamfund og religiøse sammenslutninger 
Som nævnt i Kommissionens a nbefaling af oktober 2004 bør religiøse anliggender også 
inddrages i civilsamfundsdialogen. Der tilskyn des til en åben og regelmæssig dialog med 
trossamfundene og andre religiøse sammenslutni nger i fuld respekt for deres specifikke 
identitet og bidrag. 
Kommissionen har siden 1980 ført en dialog om  europæisk integration mellem trossamfund 
og religioner i ansøgerlandene og i EU's medlem sstater på den ene side og EU's institutioner 
på den anden. Et voksende antal religiøse organi sationer har allerede udp eget repræsentanter i 
Bruxelles til at varetage dette arbejde, som kan blive udslagsgivende i bestræbelserne på at 
udvikle denne side af dialogen. 
4. G
ENNEMFØRELSESMETODER  
4.1. Høring af førende personligheder 
Kommissionen vil med regelmæssige melle mrum iværksætte høringer af førende 
personligheder - dvs. personer som udvælges efter, hvor store eksp ertise de har med hensyn til 
forbindelserne mellem EU og Tyrkiet, og hvor i nvolveret de er i civilsamfundet - i EU og i 
Tyrkiet med det formål at indhente udtalelse  om, hvilke forslag der bør fremsættes med 
 
DA 14   DA henblik på fremtidige foranstaltninger. Såda nne personligheder kan også indbydes til at 
deltage i konferencer, seminarer og andre arrangementer, der iværksættes som led i 
civilsamfundsdialogen. 
4.2. Finansiel bistand 
Som hovedregel vil de aktiviteter, der omhandles i denne meddelelse, blive delvist finansieret 
over budgettet for førtiltrædelsesbistand til ansøge rlandene som fastsat i de gældende regler 
og procedurer. Hertil kommer, at arrangem enter og aktiviteter kan finansieres af 
mediegrupper, erhvervssammensl utninger og arbejdsmarkedets pa rter, kulturinstitutioner og 
generelt af offentlige og private institutione r. Kommissionen kan give tilslutning til 
arrangementer, som opfylder målsætninge rne i civilsamfundsdialogen. Bilaterale og 
multilaterale tiltag, som bakkes op og finansieres af medlemsstaternes og ansøgerlandenes regeringer, vil blive videreført og udbygget fremover. 
Hvad angår EU-finansierede aktiviteter, som involverer Tyrkiet, vi l EU gøre brug af den 
finansielle bevilling, som står til rådighed un der programmet for førtiltrædelsesbistand til 
Tyrkiet; denne bevilling øges fra 300 mio. EUR i 2005 til 500 mio. EUR i 2006. 
Kommissionen vil søge at afsætte de fornødne midler til de akti viteter, som er planlagt som 
led i civilsamfundsdialogen, for på denne måde at øge andelen af de aktiviteter, som i dag 
finansieres under overskriften 'politisk og kulturel dialog' i planlægningsdokumentet for 
finansiel førtiltrædelsesbistand. Det forventes, at 8-10 % af de n samlede årlige bevilling vil 
være nødvendig for at finansiere arbejdet under civilsamfundsdialogen, inklusive deltagelsen i 
Fællesskabets programmer. For regnskabsåret 2006 regnes der med et samlet beløb på 40 mio. EUR. 
Ansøgerlandene bidrager til budgettet for Fællesskabets programmer
. Dette bidrag afholdes 
delvis over ansøgerlandenes natio nale budgetter og delvis via fø rtiltrædelsesstøtten. For at 
tilskynde til større deltagelse i de løbende programmer vil Kommissionen fremover øremærke 
en passende del af førtiltrædelsesstøtten til ansø gerlandenes deltagelse. På  kortere sigt kan der 
også overvejes andre former for yderligere finansiering. Kommissionen vil også tilskynde 
ansøgerlandene til at lade sig optage i andre programmer, som de  ikke deltager i, idet den om 
nødvendigt vil yde støtte til at sikre programmern e en glat og gavnlig funktion. I givet fald 
kan Kommissionen, under overholdels e af finansforordningen og 
gennemførelsesbestemmelserne hert il, også yde direkte tilskud ti l andre specifikke aktiviteter 
med henblik på at realisere de specif ikke målsætninger i civilsamfundsdialogen. 
Kommunikationsstrategien vedrørende udvidelsen har det mål til fælles med 
civilsamfundsdialogen at tilskynde til en o ffentlig debat om udvidelsen i både EU og 
ansøgerlandene, og denne strategi støtter så ledes civilsamfundsdialogen på forskellige 
punkter. Til dette formål kan der trækkes på  de kommunikations- og informationsbudgetter, 
der er afsat til delegationerne i ansøgerlande ne, og Prince-programmets budget for udvidelsen, 
hvor der tages sigte på fora nstaltninger i nden for EU. 
I forvaltningen og gennemførels en af projekter, der indgår  i civilsamfundsdialogen, vil 
Kommissionen basere sig på de eksisterende strukturer og ressourcer,  såvel i Bruxelles som 
ude i Kommissionens delegationer i ansøgerl andene, samt de relevante instanser i 
ansøgerlandene. Kun hvis den fremtidige udvik ling kræver noget sådant, vil man overveje, 
om der bør etableres yderligere strukturer. Eksisterende institutioner, som tager sigte på at fremme det indbyrdes kendskab og kulturel udveks ling mellem EU og andre verdensdele, kan 
tjene som eksempel. 
 
DA 15   DA 4.3. Visum-problemet 
Tyrkiske statsborgere har i dag visumpligt, og dette kan eventuelt blive en hindring for deres 
deltagelse i nogle af de aktivitete r, der drøftes i denne meddelels e, specielt hvis antallet af 
visumansøgninger pludselig øges kraftigt. Enhver forenkling af  visumproceduren vil derfor 
være velkommen for så vidt angår de ltagerne i civilsamfundsdialogen. Hvis 
civilsamfundsdialogen skal fungere gnidningsfrit , må medlemsstaterne (der er ansvarlige for 
visumudstedelsen) samarbejde fuldt ud, således at deltagerne kan få udste dt visum, når der er 
brug herfor, og uden urimeligt stre nge krav om støttedokumentation. 
5. O VERVÅGNING OG INDBERETNING  
Denne meddelelse er blot et første trin på vejen til en styrke lse af dialogen mellem 
civilsamfundsorganisationerne i Tyrkiet og Kroatien og i EU. Dialoge n kører sideløbende 
med tiltrædelsesforhandlingerne, og det kan bl ive nødvendigt at tilpasse den i takt med 
eventuelle ændringer i behov og målsætninger. 
Kommissionen vil sørge for, at det gennemførte arbejde og de opnåede resultater følges op 
med regelmæssige mellemrum. De årlige rappo rter om Tyrkiet kommer til at indeholde et 
særlig afsnit med en beskrive lse af civilsamfundsdialogen og dennes vigtigste aktiviteter og 
resultater. Endvidere udvider man EU's Eu ropa-netportal med et særligt afsnit med 
oplysninger om igangsatte pr ojekter og tiltag med relation til civilsamfundsdialogen. 
Meningsmålinger viser, at der er bred opbakning omkring EU's udvidelse blandt 
befolkningen, men at der er mangel på fakt uelle oplysninger om især de kulturelle 
forbindelser mellem EU og Tyrkiet og om part nernes opfattelse af hinanden. Kommissionen 
vil søge at afhjælpe denne mangel ved at iværks ætte et mere effektivt regelmæssigt tilsyn med 
EU's og Tyrkiets civilsamfunds organisationer og disses holdning til hinanden; tanken er, at 
retningslinjerne for den fremtidige udvik ling af dialogen kan tage udgangspunkt heri. 
Muligheden for at bestille en specifik unders øgelse af, hvordan EU og Tyrkiet opfatter 
hinanden, vil også blive overvejet.