ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM ( 83) 350 
 
 
 
Vol. 1983/0139 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOMMISSIONEN  FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83)  350 endelig udg. 
Bruxelles,  den 11.  juli  1983 
FORSLAG  TIL R  DETS  AFGØRELSE 
om fastlæggelse af et flerårigt forsknings- og udviklingsprogram for Det 
europæiske økonomiske Fællesskab vedrørende teknisk grundforskning 
FORSLAG  TIL R  DETS  AFGØRELSE 
om fastlæggelse af et flerårigt forsknings- og udviklingsprogram for Det 
europæiske økonomiske Fællesskab vedrørende anvendelse af nye teknologier 
(forelagt  Rådet af Kommissionen) 

KOMMISSIONEN  FOR  DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83)  350  endelig  udg. 
Bruxelles, den 11.  juli  1983 
FORSLAG  TIL R  DETS AFGØRELSE 
om fastlæggelse af et flerårigt forsknings- og  udviklingsprogram  for Det 
europæiske økonomiske Fællesskab vedrørende  teknisk  grundforskning 
FORSLAG  TIL R  DETS AFGØRELSE 
om fastlæggelse af et flerårigt forsknings- og  udviklingsprogram  for Det 
europæiske økonomiske Fællesskab vedrørende  anvendelse  af nye  teknologier 
(forelagt  Rådet af Kommissionen) 
KOM(83)  350  endelig  udg. 

INDHOLDSFORTEGNEL.SE 
Side 
HANDLINGSPROGRAM  FOR FORSKNING VEDRflRENDE INDUSTRIELLE  
TEKNOLOGIER 
I. Programmets formil  1 
II. Programmets indhold  2 
III. Faellesskabets roLLe  4 
IV. Forvaltning  af  handlingsprogrammet  8 
V. InteressetiLkendegiveLse  og  indgivelse  af  forslag  12 
VI. Mindre  og  mellemstore virksomheder  13 
VII. GenereLle bemaerkninger  14 
BiLag  I -  KORT  BESKRIVELSE  AF  IGANGVERENDE  DELPROGRAMMER  16 
BiLag  II -  TEKNISK ERHVERVSFORSKNING  - PROGRAMFORSLAG 
I. IndLedning  32 
II. Faellesskabets rolle  34 
III. Programmets forvaltning  36 
IV. Interessetilkendegivelse  og  indkaldelse  af  forslag  38 
V. Mindre  og  mellemstore virksomheder  39 
VI. Programmets tekniske indhold  AO 
VII. Programfinansiering  og  personalebehov  60 
VIII.  Generelle bemaerkninger  62 
Forslag  til  Ridets afg0relse  63 
Bilag  66 
Bilag  III -  ANVENDELSE  AF NY  TEKNOLOGI (BEKLffDNING)  - PROGRAMFORSLAG 
I. IndLedning  70 
II. Faellesskabets rolle  72 
III. Programmets forvaltning  73 
IV. Interessetilkendegivelse  og  indkaldelse  af  forslag  77 
V. Mindre  og  mellemstore virksomheder  78 
VI. Programmets tekniske indhold 
VII. Programfinansiering  og  personalebehov  84 
VIII.  Generelle bemaerkninger 86 
Forslagtil  Radets afg0relse 88 
Bilag 91 

- 1 -
HANDLINGSPROGRAM  FOR  FORSKNING  VEDRØRENDE  INDUSTRIELLE  TEKNOLOGIER 
I. Programmets  format 
1. De højteknologiske industrier (informationsteknologi, bioteknologi) 
vil utvivlsomt komme til at spille en stadig større og stadig mere betyd­
ningsfuld rolle i Fællesskabet. De øvrige industrisektorer vil imidlertid 
i en overskuelig  fremtid  fortsat  yde et væsentligt bidrag til Fællesska­
bets bruttonationalprodukt.  Disse  sektorer vil derfor  fortsat  vedblive at 
være en væsentlig  faktor,  der bidrager til at løse Fællesskabets økonomi­
ske og  sociale  problemer. Fællesskabets forsknings- og udviklingspolitik 
må således  fortsat  sigte mod en forbedring af  disses  konkurrenceevne, og 
dette  er derfor et af rammeprogrammets hovedformål. 
2. Handlingsprogrammet for forskning vedrørende industrielle teknologier 
er midlet til at gennemføre retningslinjerne i det pågældende afsnit af 
rammeprogrammet. I  dette  handlingsprogram forsøger man at definere den egent 
lige rolle, som den fællesskabsstøttede forskning og udvikling  skal  spille 
med henblik på at  fjerne  eller mindske handelsmæssige hindringer og fremme 
teknisk erhvervsforskning (der er placeret mellem grundforskning og pro­
duktudvikling) på det prækonkurrencemæssige stadium, samtidig med at man 
stadig holder sig industriens primære  ansvar  på  dette  område for øje. 
3. På grundlag af  disse  generelle overvejelser fremlægges i det følgende 
to nye delprogrammer, af hvilke det ene vedrører teknisk erhvervsforskning 
(bilag II), mens det andet drejer sig om anvendelsen af nye teknologier 
(bilag III). 
4. Når man  skal  afgøre, hvilke områder der  skal  prioriteres inden for  dette 
handlingsprogram for forskning, må man gøre sig  klart,  at betydningen af 
Fællesskabets initiativer ikke alene afgøres af, i hvor stor udstærkning 
de bidrager til at løse de generelle problemer inden for den europæiske 
forskning og udvikling og den teknologiske anvendelse heraf, men at den 
også er afhængig af generelle overvejelser af  social  og økonomisk art og 
(herunder sådanne, der bidrager til at forbedre arbejdsvilkårene, sundhe­
den og sikkerheden) og især af industripolitiske overvejelser.  Hvis  man 

- 2 -
endvidere skal have  fuldt  udbytte af de teknologiske fremskridt, skal der 
også  i nødvendigt omfang ske fremskridt på andre områder, især inden for 
industripolitikken. Forskning og udvikling kan medvirke til at løse den 
europæiske  industris problemer, men ikke stå alene. 
II. Programmets_2ndhold 
5. Handlingsprogrammet vedrørende industrielle teknologier  omfatter  en 
række  eksisterende og planlagte forsknings- og udviklingsaktiviteter, der 
er samlet under en fælles forvaltningsstruktur, og formalet med disse ak­
tiviteter  er først og fremmest at forbedre konkurrenceevnen for de tradi­
tionelle industrier. Programmet består af følgende hovedområder og  nuvæ­
rende 1) eller planlagte delprogrammer: 
a. Aktioner, der har til formål at  fjerne  eller mindske handelsmæssige 
hindrinaer 
1) BCR (nuværende program med FFC-deltagelse) 
2) Kernefysiske målinger (nuværende program - FFC Geel) 
b. Bredspektret forskning, det vil siqe forskninq i industriteknologi, 
der kan anvendes inden for  flere  industrisektorer 
1) Teknisk erhvervsforskning (programforslaget er  vedlagt) 
2) Højtemperaturmaterialer (nuværende program - FFC  Petten) 
3) COST  (nuværende og planlagte  aktioner) 
1) I bilag I gives en  kort  beskrivelse af de nuværende delprogrammer. 

- 3 -
r. AnvendeLsen  af  nve teknoloaier inden for SDecifikke industrisektorer 
1) Tekstiler  (nuværende  program) 
d) staiforsknmg leKsisterenae bKbF-program; 
3) Anvendelse af nye teknologier -  Beklædning  (programforslaget er 
vedlagt) 
d- Pli2*9£22ekter,  det viL  sige  projekter,  i hvilke forskningen på  visse 
udvalgte  områder  drives så vidt, at den giver et  klart  billede af den 
økonomiske  og tekniske  gennemførlighed  heraf  i fuldt  produktionsomfang, 
og udføres  i henhold til  aftaler,  der  ikke  giver de  direkte  implice­
rede virksomheder  særlige  fordele. 
1) Pilotprojekter for  stålindustrien  (nyt EKSF-program) 
2) Pilotprojekter inden for teknisk erhvervsforskning og  beklædning 
(indbefattet  i de  foreslåede  programmer, der  medfølger  som bilag). 
6. Bortset fra de forskningsprogrammer, der er  nævnt  ovenfor,  omfatter 
de øvrige  aktiviteter  under handlingsprogrammet  øjebliksanalyser  og prog­
noser  i form af  "case-studies",  som Kommissionen  gennemfører  i nært  sam­
arbejde  med industrien.  Gennemførelsen  af sådanne  "case-studies"  vil med­
føre,  at en  række  firmaer  inden for udvalgte industrigrene deltager  aktivt 
og direkte  heri i henhold til  aftaler,  der sikrer, at andre virksomheder 
får let adgang til  undersøgelsesresultaterne.  Formålet  med undersøgelser­
ne er at analysere, hvilke nye teknologier  man med  gunstigt  resultat  kan 
anvende inden for en given gren, samt at  undersøge,  hvilken indvirkning 
dette  har på den  pågældende  industris  produktivitet  inden for forskellige 
områder  (produktion, ledelsesforhold,  markedsføring).  De væsentligste  as- ' 
pekter  ved  sådanne undersøgelser  i forhold til handlingsprogrammet  består 
i, at  man herigennem kan finde  frem  til, i  hvilket  omfang forskning og 
udvikling inden for teknologianvendelse kan øge de  pågældende  sektorers 
konkurrenceevne,  samt hvilken rolle  Fællesskabet  eventuelt  skal spille 
med hensyn til at  fremme  og koordinere forskning og udvikling.  Analysen 
heraf  skal  udføres  på baggrund af en  undersøgelse  af den  nuværende  og 

- 4 -
sandsynlige  fremtidige økonomiske og sociale betydning, som den  pågælden­
de sektor har og vil få, samt på baggrund af de vilkår, der er gældende 
inden for den med hensyn til dens internationale konkurrenceevne, samt 
endvidere ud fra de  hertil  hørende relevante industripolitiske  spørgs­
mål. 
III. Fællesskabets rolle 
7. Den tekniske forskning, der skal udføres for at en industrivirksomhed 
fortsat kan være konkurrencedygtig, er i princippet den pågældende indu­
strivirksomheds eget ansvar. I princippet bør en virksomhed således selv 
være  eneansvarlig for gennemførelsen af den nødvendige forskning eller 
for at lade andre organisationer udføre den på kontraktbasis eller for 
at fremskaffe den nødvendige teknologi fra andre gennem tilladelser eller 
på anden passende  måde. 
8. Selv om  dette  princip er af afgørende betydning i Fællesskabets 
forsknings-  og udviklingspolitik over for virksomheder, der har brug for 
forskning og udvikling, således at de kan markedsføre nye produkter og 
processer,  forholder det sig ikke desto mindre  således,  at den langsig­
tede  teknologiske forskning i Europa står over for en række problemer: 
- langsigtet, teknisk forskning er  relativt  kostbar, og ifølge dens be­
skaffenhed går der lang tid, før investeringer  hertil  forrentes; end­
videre medfører den ofte, at der skal gøres brug af teknisk og viden­
skabelig  ekspertise inden for  flere  områder, som det enkelte firma, ja 
ikke engang den pågældende industrisektor, der har behov for den nye 
teknologi, har til sin  rådighed.  Kommunikationskanalerne mellem de virk­
somheder,  der fremstiller eller sælger slutprodukterne, i hvilke forsk­
ningsresultaterne kunne  indgå,  og de institutioner, som driver forsk­
ning,  er  ofte  mangelfulde, og i visse tilfælde findes de slet ikke. 
Fordi  den tekniske viden er spredt i mange forskellige lande i  Fælles­
skabet, bevirker en utilstrækkelig koordinering inden for en given sek­
tor og en utilstrækkelig koordinering mellem de forskellige industri­
sektorer oftest, at resultaterne bliver værdiløse og overlappende. Der 
finder med andre ord ikke en tilstrækkelig stor integrering sted af 
de forskellige former for ekspertise, der er nødvendig og disponibel 

- 5 -
i Fællesskabet, således at man kan opnå resultater, som industrien kan 
udnytte  i praksis; 
- det har  indtil  nu i  Europa  vist sig særdeles vanskeligt at samle uni­
versiteternes og industriens forskningsressourcer. Skønt der har  fundet 
visse  fremskridt sted i den retning, er man ikke gået langt nok eller 
hurtigt  nok frem, og det er stadigvæk usædvanligt at finde et etable­
ret samarbejde mellem en akademisk  institution  i en medlemsstat og in­
dustrien i en anden; 
- mange medlemsstater støtter i et vist omfang den industrimæssige forsk­
ning og udvikling afhængigt af de pågældende landes særlige forhold. 
Men det forholder sig imidlertid sådan, at de heraf følgende forsknings­
resultater kun gavner firmaer i de pågældende medlemsstater og ikke 
forøger Fællesskabets industrielle konkurrenceevne generelt over for 
dets vigtigste handelspartnere. Endvidere er  disse  nationale forsknings­
bestræbelser almindeligvis ikke koordinerede, hvorved der  ofte  fore­
kommer overlapninger eller endog gentagelser af arbejde, der udføres 
i andre medlemsstater. 
9. Det  skal  i denne sammenhæng nævnes, at Fællesskabets vigtigste  han­
delspartnere,  USA og  Japan,  begge yder en væsentlig statsstøtte til forsk­
ning og udvikling til direkte gavn for de pågældende landes industrier. 
Som det fremgår nærmere af de to medfølgende forslag til nye delprogram­
mer, er den amerikanske og den japanske regeringsstøtte til industriel 
forskning og udvikling betydelig, og i mange tilfælde finansieres den 
helt  af offentlige midler. Det fremgår endvidere  klart,  at forskningen 
i disse  lande sædvanligvis er velkoordineret, hvorved der sikres effek­
tivitet  inden for forskningen samt en  effektiv  spredning af forsknings­
resultaterne, således at de pågældende industrier i  disse  lande kan ud­
nytte  dem med fordel. 

- 6 -
10. FælLesskabets  initiativer  bør tilstræbe at  nedbringe  disse mangler, 
hvorfor disse  initiativer  kun bør iværksættes på følgende  betingelser: 
- Fællesskabet bør kun støtte prækonkurrencemæssig  teknisk forskning, 
det vil sige  at den iværksatte  forskning  kun bør gå så  vidt som til 
at skabe fordele,  der på  lige fod kan  udnyttes  af en række  konkurren-
de firmaer  på produktudviklings-  og markedsføringsstadiet; i  denne for­
bindelse er spørgsmål som  harmonisering  og standardisering vigtige; 
- Fællesskabet bør kun iværksætte  projekter,for hvilke  kombinationen  af 
menneskelige  og finansielle  ressourcer  på fællesskabsplan udgør en 
"værdi forøgelse"; 
- Fællesskabets  initiativer  bør harmonere  med markedsbehovet,  hvorved 
det bliver  muligt at vurdere  den praktiske  anvendelsesværdi, før  arbej­
det indledes;  med andre ord skal den forskning,  der iværksættes, være 
forskning,  som industrien  virkelig  har behov for, men som den  ikke er 
i stand til at iværksætte  uden finansiel  støtte; 
- den omstændighed, at en  industrigren  har vanskeligheder  eller er i til­
bagegang  er ikke i sig  selv en begrundelse  for at yde fællesskabsbi-
stand. Fællesskabsinitiativerne må  derfor fokusere  på sådanne områder, 
hvor teknologiske  og andre sociale  og økonomiske  faktorer vil  skabe 
en rimelig  mulighed  for en væsentlig  forbedring  af produktiviteten  eller 
konkurrenceevnen,  men hvor de aktioner,  som den pågældende  industrigren 
og det pågældende  medlemsland  har iværksat,  ikke er tilstrækkelige; 
- Fællesskabet bør  ikke blot  støtte  forskningen,  men bør  virke som kata­
lysator for selektive aktioner,  der kan  have en almen gavnende  virk­
ning for industrien  og dermed også en  multiplikatorvirkning  gennem et 
relativt  beskedent  finansielt  bidrag  ("seed  money"). 

- 7 -
11. For at  sikre, at der  tages tiIstrækkeLig  hensyn  til Fællesskabets  rolle i 
alle faser,  må ovenstående  overvejelser  om fællesskabsinitiativernes  rolle 
afspejles  konkret  i de  kriterier,  der anvendes,  når man fastlægger  priori­
teringen  af forskellige forslag  vedrørende  individuelle forskningsprojekter. 
Det vigtigste  punkt i den  forbindelse  er, at der  gives prioritet  til projekter, 
af hvilke  det tydeligt  fremgår, at  industrien selv bidrager  med et  betydeligt 
egetbidrag,  og endvidere  at der  vmindst.to  medlemsstater  foreligger  et vir­
keligt behov for den pågældende  teknik,  et behov, som er kommet  til udtryk 
i samarbejde  på tværs af landegrænserne med  hensyn  til planlægning,  finansie­
ring og udnyttelse. 
12. Den rolle, som de  enkelte  medlemsstaters  regeringer skal  spille i forbindelse 
med fremme af den  tekniske forskning, skal  afgøres af de særlige  forhold  i 
den enkelte  medlemsstat.  For at undgå, at der  finder overlapninger sted,  må 
Fællesskabets og de  enkelte  medlemsstaters  aktiviteter konfronteres  med hin­
anden gennem løbende  kontakt foranlediget  af Det rådgivende  Udvalg for Forvalt­
ning og Koordinering  - industrielle teknologier  (CGC).  Medlemsstaternes 
regeringer  bør også gøre  deres for at  sikre, at industrien  og især de  mindre 
og mellemstore  virksomheder  inddrages. 
13. Internationalt  samarbejde,  dvs. samarbejde  i forbindelse  med forskning,  der 
finder sted i ikke-EF-lande,"  foregår  allerede  på forskellig  måde som led i 
flere programmer  (COST,  EKSF-arbejdsgrupper  osv.). Når der således er  tale 
om en fælles  interesse,  bør Fællesskabet være åbent  over for internationalt 
samarbejde  på ad  hoc-basis samtidig  med at der  tages hensyn  til, at de nye 
programmer  har til formål at  fremme fællesskabsindustriens  konkurrenceevne 
gennem en løsning af de  problemer,  der særligt berører Fællesskabets  forsk­
ning og udvikling. 

- 8 -
IV. Forvaltning  §f_h§ndl^ngsgrogrammet 
14. I det følgende er der  redegjort  for de  forvaltningsregler,  der gælder 
for de forskellige  delprogrammer  i dette handlingsprogram.  Som et re­
sultat af de  forskellige  regler,  der anvendes  (f.eks.  stilforskning),  er 
disse forvaltningsregler derfor generelle,  og kan  ikke i fuldt omfang 
anvendes  på alle delprogrammerne.  Der er således primært  tale om retnings­
linjer, der skal tilpasses hvert  delprograms  særlige vilkår, men  disse 
retningslinjer  har til stadighed  det formål at gøre det  lettere  for in­
dustrien  at deltage  og sikre, at den er  involveret  i programmet  gennem 
hele dets  forløb. 
EF-aktionernes_art 
15. Forskningsprojekterne vil normalt blive  gennemført som  kontraktforskning 
med omkostningsdeling  eller som samordnet  aktion. Kontraktforskning  med 
omkostningsdeling  kan igen gennemføres som  pilot- eller  demonstrations­
projekter.  Der vil især blive gennemført  samordnede  aktioner  i tilfælde, 
hvor der allerede  er tale om et igangværende  arbejde,  der støttes med 
nationale  midler  eller udelukkende  med private midler;  i så tilfælde er 
Kommissionens  rolle begrænset  til at tilrettelægge  koordineringen,  og 
Fællesskabets  midler skal  i så fald kun dække  omkostningerne  i forbindel­
se med koordineringen.  I visse tilfælde,  hvor det er  tydeligt,  at der er 
behov for mere end blot en koordinering  af arbejdet,  kan der  blive tale 
om en vis  medfinansiering  af selve forskningsarbejdet efter  samråd med CGC. 
Herudover  vil det arbejde,  der udføres ved Det fælles  Forskningscenter 
i påkommende tilfælde  blive  tilrettelagt  på en sådan måde, at det  sup­
plerer andre aktioner  under dette handlingsprogram,  skønt det  godkendes, 
finansieres  og forvaltes  i overensstemmelse  med de  almindelige  bestemmelser, 
der er gældende for FFC. 

- 9 -
B) Proqramforberede  lse, -forvaltning oq -evaluering 
16. CGC - industrielle teknologier vil bistå Kommissionen i arbejdet med at 
fastlægge og forberede forsknings-, udviklings- og demonstrationsaktivi­
teter samt med at forvalte og koordinere forskningsprogrammer for indu­
strielle teknologier 
17. Eftersom  mange  af programmerne vil være stærkt industriorienterede, vil 
Kommissionen fastlægge samrådsproceduren med industrien og i givet fald 
med de højere læreanstalter og forskningsinstitutionerne, således at de 
kan medvirke til at forberede og forvalte programmerne. En sådan form for 
samrådsprocedure skulle også være en yderligere metode til at formidle 
forskningsresultaterne til en større kreds. 
Programmerne vil blive gjort til genstand for evaluering i henhold til 
"Fællesskabsplanen for evaluering af Fællesskabets forsknings- og udvik­
lingsprogrammer"  (K0M(83)  1). 
C. Deltagere og projekter 
18. Deltagerne i forskningsprojekterne kan være industrivirksomheder, forsk­
ningsinstitutioner og universiteter inden for Fællesskabet. Normalt bør 
forskningsinstitutioner og universiteter kun deltage i en gruppe 
med væsentlig deltagelse (finansiel eller anden) af industrivirksomheder. 
Projekter, der iværksættes af deltagere fra mere end én medlemsstat, vil 
blive foretrukket. 
Projekterne bør være af et sådant omfang, at de kan give vigtige forsk­
ningsresultater og sikre den størst muligt virkning. 

- 10 -
19. Fællesskabsfinansieringen  bør sædvanligvis  ikke overstige  50/6 af de sam­
lede udgifter til projektet.  Det resterende  beløb bør ydes af de industri-
vi rksomehder,  der deltager  i projektet, idet  der vil blive truffet  afgø­
relse herom i hvert enkelt  tilfælde afhængigt  af projektets  særlige  karak­
ter samt af, i hvor stor udstrækning  det opfylder  udvælgelseskriterierne 
og under hensyntagen  til den risiko,  som projektets forslagsstillere  er 
er villige  til at løbe. 
Kommissionen vil  indregne  alle andre bidrag,  således  at det  samlede  bi­
drag fra Fællesskabet  og den  enkelte  medlemsstat  i almindelighed ikke 
kommer til at overstige  50% af de  samlede  udgifter. 
For demonstrationsprojekternes  vedkommende  tilbagebetales  højst 50% 
af tilskuddet  i tilfælde  af kommerciel  udnyttelse. 
E) Adgang  til og udnyttelse  af resultater; informationsudbredelse 
20. Reglerne  for adgang til og udnyttelse  af resultater skal  fastlægges  så 
klgrt som muligt for at  undgå; at de kommer  til e|t virke begrænsende 
for industriens deltagelse.  Af hensyn  til de nye programmer  under hand­
lingsprogrammet  for industrielle teknologier  er det  især vigtigt,  at de 
gældende  procedurer tilpasses  på en sådan måde,  at de tager hensyn  til 
den omstændighed,  at resultaterne  af sådanne  programmer,  selv om forsknin­
gen i forbindelse  hermed  er prækonkurrencemæssig,  normalt  vil være  af 
kommerciel  betydning.  De bestemmelser,  der skal fastlægges,  skal være 
således udformet,  at de både tilgodeser opfinderens interesser  og samtidig 
også sikrer  en tilstrækkelig  stor udbredelse  af de  opnåede  resultater 
til andre virksomheder  i Fællesskabet. D) Finansielle aspekter 

- 11 -
21. Man er for øjeblikket ved at  udarbejde  en række  standardbetingelser  med 
råd og bistand  fra industrien  gennem Det rådgivende  Udvalg for industriel 
Forskning  og Udvikling. Disse vil senere  blive drøftet med CGC.  Til 
grund for disse standardbetingelser  er lagt følgende  generelle retnings­
linjer: 
a) rettighederne  til at udnytte  enhver  industriel  ejendomsret,  der skyl­
des arbejdet  i forbindelse  med programmerne,  beror først og  fremmest 
hos den kontrahent,  der har  gjort opfindelsen; 
b) fortrinsret  til "forgrundsviden" (viden,  der er  uddraget  i medfør 
af kontrakten  og til "forgrundspatenter" (patenter  på opfindelser, 
der er gjort eller konciperet  i kontraktens  løbetid) bør  gives på 
rimelige  vilkår og i  prioriteret  rækkefølge  til: 
- andre deltagere  i delprogrammet,  hvis det er nødvendigt, for at 
disse deltagere skal  kunne opfylde deres  egen kontrakt; 
- andre deltagere  i delprogrammet; 
- andre virksomheder etableret  i Fællesskabet,  hvis deres  egne forsk­
nings- og udviklingsresultater  ellers ikke kan anvendes  på rimelig 
måde; 
- andre virksomheder etableret  i Fællesskabet. 
Kommissionen  er endvidere ansvarlig for,  at resultaterne udnyttes inden 
for en vis  tidsfrist  på passende  vis til gavn for industrien  og hele 
Fællesskabet;  dette ansvar  er særlig  vigtigt  i et sådant  program.  Udar­
bejdelsen  af de kontraktmæssige  bestemmelser  vedrørende  dette krav vil 
ske på grundlag  af principperne  i dokument  K0M(83)18. 
22. Når det  drejer sig om  pilotdemonstrationsprojekter  bør kontrahenten 
under alle omstændigheder være  forpligtet  til at vise andre virksom­
heder i Fællesskabet,  hvorledes projekternes  faciliteter  og udstyr an­
vendes.  Hvis industrielle  og kommercielle interesser  imidlertid  kan 

- 12 -
lide skade,  eller hvis projektets heldige  gennemførelse  bringes i 
fare, skal kontrahenten  have lov til at afslå et besøg eller til at 
opkræve "entré"  efter aftale  med Kommissionen.  Der er drøftelser  i gang 
med industrien  vedrørende  dette. 
23. Man må  sikre sig, at der finder en rimelig informationsudbredelse sted, 
som ikke skader  industrielle  og kommercielle  interesser.  Der vil blive 
fastlagt  nærmere  retningslinjer  for, hvorledes  man fremskaffer  systema­
tisk information  om det igangværende  arbejde.  I forbindelse  med drøf­
telsen af de  individuelle  programmer  med C6C og  den pågældende  indu­
stri vil disse procedurer  også blive behandlet. 
V• lGt§££§§£liihÉD^S9iySl§§_29_iD^9ly£i§É_§I_l2E§i§9_ 
24. Kommissionen  er udmærket  klar over, at det administrative  og finansielle 
arbejde med at  udarbejde  fuldt færdige  forskningsforslag  uden nogen 
garanti for at de vil blive godkendt,  ofte har en begrænsende  virkning 
på antallet  af virksomheder,  der deltager i Fællesskabets  forsknings-
og udviklingsprogrammer,  især de mindre og mellemstore virksomheder. 
Dette er en af de  væsentligste  grunde  til at introducere instrumentet 
"irj*§£§§§Éiiih§D^É2ly§i§§"/'  der skulle gøre det lettere  for de enkelte 
virksomheder  at deltage. 
Meddelelsen  om indkaldelse  af "interessetilkendegivelser"  vil blive 
offentliggjort,  så snart forslagene  til de nye programmer  er blevet 
forelagt  Rådet. Ved at  tilkendegive  deres  interesse  over for Kommis­
sionen og ved at indgive en kortfattet  og samlet beskrivelse  af mulige 
projekter  har de enkelte firmaer  mulighed  for at kontrollere,  om deres 
projekter  i princippet  er i overensstemmelse  med Kommissionens program 
hvorefter  de kan anmode Kommissionen  om at  medvirke  til at sammensætte 
internationale  grupper.  Gennem  "interessetiIkendelgivelserne"  vil man 
også få et  klart billede  af de områder,  industrien prioriterer,  ved at 
få interessen  for et givet program  bekræftet  hos det  enkelte firmas  le­
delse, hvilket skulle  medvirke  til at sikre en hurtig start,  når først 
Rådet har godkendt et program. 

- 13 -
25. Indkaldelsen  af "interessetilkendegivelser"  skal således  ikke erstatte 
den formelle  indkaldelse  af forslag,  der vil  finde sted,  efter at Rådet 
har vedtaget  programmet,  men man må  forvente,  at de forslag,  der der­
efter modtages,  i stort omfang  vil komme fra de grupper, der er  inter­
esseret i at samarbejde, og som  blev oprettet  på et  tidligere  tidspunkt 
i proceduren. 
VI. M|ndre_oc|_mel  lemstore_virksomheder 
26. Da de mindre og mellemstore virksomheder  spiller  en økonomisk  rolle 
og en rolle i oprettelsen  af nye  arbejdspladser,  bør de inddrages i de 
forskellige  delprogrammer i størst muligt  omfang.  Der er endvidere 
flere gode grunde  til at være særlig opmærksom på de mindre og mellem­
store virksomheder: 
- de mindre og mellemstore virksomheder er  ofte bedst  til at udnytte 
ny teknologi  på et  tidligt  tidspunkt,  og de er endvidere  ofte hurtigst 
til at færdigudvikle og markedsføre det nye produkt; 
- ledelsen  af de enkelte  mindre og mellemstore virksomheder er  ofte den 
mest dynamiske, og vil  derfor i højere grad være  villig  til at iværk­
sætte forehavender i profitøjemed. 
27. Det er  imidlertid  tit vanskeligt  at sikre sig de mindre og mellemstore 
virksomheders  medvirken, således som  erfaringerne  i de enkelte  medlems­
stater har vist. 
28. Sædvanligvis afhænger muligheden for at inddrage mindre og mellemstore 
virksomheders  medvirken i større  omfang  i høj grad af,  hvilke særlige 
delprogrammer der er  tale om. Gennem  nedenstående metoder  skulle  det 
være muligt at  fremme  deres medvirken, og kun  gennem  erfaringen  vil man 
få svar på, hvilken  metode  eller metoder, der er  mest hensigtsmæssig(e): 
- gennem  samarbejde med større  firmaer,  der allerede  benytter  mindre og 
mellemstore  virksomheder som underleverandører  eller som markedsfø­
rer deres produkter; 

- 14 -
- gennem  medvirken  af kooperative  eller  kollektive organisationer,  som 
de mindre  og mellemstore  virksomheder  er medlemmer af  (disse organi­
sationer  kan enten udføre den  forskning,  der er  indeholdt  i program­
met, på de  mindre og mellemstore  virksomheders  vegne,  eller de vil 
kunne hjælpe med at  finde frem til de mindre og mellemstore  virksomheder, 
der måtte være  interesserede  i at deltage på egen hånd); 
- gennem  medvirken  af og/eller forbindelse  med universiteter,  der alle­
rede beskæftiger sig med  problemer,  som vedrører de  mindre og mellem­
store virksomheder; 
- gennem  information  fra erhvervsorganisationer,  handelskamre,  regerings­
organer osv. 
VII. Genere  Ue_bemærkni_n2e_E 
29. Nødvendigheden af øget og mere  effektiv  langsigtet forskning  med henblik 
på at forbedre industriens  konkurrenceevne  anses sædvanligvis for  altaf­
gørende for Fællesskabets  fremtidige  økonomiske og  sociale  trivsel.  Dette 
handlingsprogram  alene kan ikke i fuldt omfang  opfylde dette krav,  men 
det kan afgjort  ved at  blive støttet fremme  koordineringen  af forskningen 
i indstriteknologier  og sætte sådanne bestræbelser i  gang, der vil kunne 
bidrage til at nå dette mål. Uden en sådan fællesskabsaktion er det  ikke 
sandsynligt,  at den  slags bestræbelser, som er nødvendige,  vil blive 
iværksat,  eller de vil først blive iværksat, når det er for  sent. 
30. Kommissionen  erkender  det nødvendige i  ikke at skabe unødvendige 
administrative  og retlige  hindringer  for forsknings-  og udviklingssam­
arbejdet,  især ikke inden  for konkurrencepolitikken,  og den har  derfor 
for øjeblikket i særlig  grad sin opmærksomhed  henvendt  på dette problem. 
31. Dette  handlingsprogram  har ikke først og  fremmest  til formål at sætte 
storstilede  forskningsprojekter  i gang. Derimod  kan det  medvirke  til at 
skabe større  klarhed  over Fællesskabets  rolle med hensyn  til at hjælpe 
industrien  med at løse  visse problemer,  der nu  anses for dybtliggende. 

- 15 -
Efterhånden som man  indhenter erfaringer  gennem  dette program,  vil det 
givet være muligt at finjustere  Fællesskabets  medvirken  både i  dette 
program og i andre forsknings-  og udviklingsprogrammer  af betydning 
for industrien  i en sådan  grad, at virkningen bliver optimal.  Herved 
forstås,  at anvendelsen  af offentlige midler  og de  forskellige  insti­
tutioners  medvirken  nedbringes  i en sådan  grad, at de kun  omfatter  det, 
der er nødvendigt set i  forhold  til industriens  egne ressourcer  og i 
forhold  til den udvikling,  der finder sted  uden for Fællesskabet. 
32. Rådet anmodes om at  tilslutte  sig ovennævnte  generelle retningslinjer 
og at godkende  de to  vedlagte programforslag. 

- 16 -
BILAG I 
KORT BESKRIVELSE  AF IGANGVÆRENDE  DELPROGRAMMER  
Fællesskabets  referencebureau  (BCR) 
Delprogrammet  for BCR  sigter mod at  forbedre  målenøjagtigheden og  derigen­
nem at skabe bedre overensstemmelse mellem  måleresultater  over hele  Fælles­
skabet. Arbejdsområdet  omfatter  metrologi,  analytisk  kemi og måling af 
teknologiske  egenskaber.  Der arbejdes  med problemer,  som har økonomisk, 
handelsmæssig  eller industriel  betydning  på fællesskabsplan,  hvorved 
BCR får karakter  af en  offentlig  institution. 
Programmets  resultater  nås gennem 
- indbyrdes sammenligninger,  dvs. samarbejde, hvor  resultaterne  fra 
flere højt ansete  laboratorier  sammenlignes,  årsagerne  til forskelle 
drøftes og  mulighederne  for at  eliminere  de påviste  fejlkilder  undersø­
ges; 
- fremstilling  af metrologiske  overførselsnormaler og  referencematerialer, 
hvorved  alle øvrige  brugere  i Fællesskabet får  mulighed  for gennem 
bedre kalibrering  af udstyr og ensretning  af metodikker  at foretage 
bedre samstemmende målinger. 
Nøjagtighed kan kun bekræftes gennem  sammenligning,  og derfor gennemføres 
programmet  hovedsagelig  ved hjælp af  samarbejde.  Laboratorier  med tilstræk­
kelig ekspertise  i alle medlemsstater indbydes  til at deltage.  Alle FFC's 
laboratorier  har ligeledes  mulighed  for at  deltage. 
Mens målingerne udføres ved mange  forskellige  laboratorier,  kræves der 
til disse målinger  egnede instrumenter,  som er  stabile  og pålidelige, 
eller materialeprøver og  stoffer,  som er  stabile  og homogene.  Fremskaffel­
se af disse er et af  programmets  øvrige mål. 
De prioriterede  områder, der  omfattes  af BCR-programmet  gennem  indirekte 
aktioner,  er 
- mekanisk metrologi 
- optisk  metrologi 
- temperaturmåling 

- 17 -
- elektrisk  metrologi 
- strømningsmåling 
- miljøanalyser 
levnedsmiddelana  lyser 
- analyser  af metaller  og råmaterialer 
- målinger af  materialers  mekaniske egenskaber 
- biomedicinske analyser. 
Dette program  er så  fleksibelt,  at det kan  tilpasses  særlige  uforudsete 
behov, som måtte opstå. Det kan  ligeledes tilpasses  Kommissionens  øvrige 
afdelingers  skiftende  behov eller krav (GD III, VI, XI). 

-18 -
Kernefysiske malinger. 
Ansvaret for gennemførelsen af  delprogrammet  for referencemålinger og 
-materialer ligger  hos FFC's anlæg i  Geel (CBKM).  Størstedelen af  arbejdet 
udføres ved  CBKM, men der  samarbejdes  med laboratorier  i medlemsstaterne, 
og i visse tilfælde søges der  bistand  fra nationale laboratorier  enten 
i form af gensidigt  samarbejde  eller gennem  kontrakter.  Hovedparten  af 
arbejdet har til formål at bistå  kerneenergi  industrien,  men en  betydelig 
del har også  ikke-nukleare anvendelser. 
Som navnet  antyder  er den  ekspertise,  der ligger bag delprogrammet,  måle­
teori, eller  mere specifikt  teorien  for nøjagtige målinger med  veldefinere­
de fejl, og der lægges vægt på som en  centraliseret tjenestegren  at frem­
skaffe standarder  og referencer. 
Dette delprograms  formål er: 
a) at fremskaffe  grundlæggende  data om neutrontværsnit med den nødvendige 
nøjagtighed for  dels gennem større  viden at bidrage  til optimering 
af fissionsreaktorers konstruktion  og drift samt dertil  knyttede indu­
striprocesser,  dels at bistå ved den  teknologiske udvikling  af fusions­
reaktorer; 
b) at stille særlige  referencematerialer  til rådighed for  kerneenergi indu­
strien, som især vedrører  analytiske  målinger i det  nukleare  brændsels-
kredsløb, måling af  kerneinterne  neutrondoser  og måling af miljøets 
radioaktivitet  som følge af  menneskets  udnyttelse  af kerneenergi; 
c) at benytte nukleare  måleteknikker  til at udvikle  og beskrive referencer 
ved (1) måling af  spor af metaller  i biologiske materialer  og dermed 
at bidrage  til kendskabet  til, hvorledes  sundheden  påvirkes af  sporstof­
fer i miljøet, og ved (2)  analyse af materialeoverflader, hvilket  har 
stigende betydning  for halvlederindustrien,  den kemiske  industri  og 
metalindustrien; 

- 19 -
d) at yde  direkte bistand til  Fællesskabets  referencebureaus  program i 
form af fremstilling,  emballering,  prøveudtagning og  opbevaring 
af visse ikke-nukleare referencematerialer; 
e) at udvikle  og anvende  nukleare  måleteknikker  til måling af  radionukli-
ders henfald  (vigtige  aktinideisotoper  i brændselskredsløbet,  isoto­
per til  medicinsk  anvendelse  osv.), til  måling af  neutronflux  og 
-dosis (især doser, som mennesker  modtager)  og til måling af  luftens 
indhold af mi krourenheder; 
f) at bidrage,  hvor det er  muligt, til  bedre måling af grundlæggende 
konstanter,  især siliciums  atommasse,  som igen vil føre  til en 
bedre værdi for Avogadros tal; 
g) at yde  direkte bistand til direktoratet  for sikkerhedskontrol inden 
for Euratom i  form af kontrolanalyser  af modtagne  prøver. 
Delprogrammet er i det  store og hele en fortsættelse af FFC's program 
for nukleare  målinger (1980 - 1983), men  hertil  er nu føjet  enkelte 
emner, som tidligere  fandtes  under andre  programmer,  f.eks. analytiske 
målinger for  sikkerhedskontrolinspektoratet,  for at samle  alle aktivite­
terne under FFC  Geel. Delprogrammet er  endvidere  i et vist omfang  drejet 
fra fissionsreaktorer til fusionsreaktorer,  og ca. 15% er  rettet mod 
ikke-nukleart arbejde. 

- 20 -
Højtemperaturmaterialer (HTM) 
Delprogrammet  for højtemperaturmateriaLer  sigter  mod at  opfylde  behovet  for 
konstruktionsmaterialer  med lang levetid  til anvendelse  i aggressive  miljø­
er ved høj  temperatur,  især på de  kritiske  områder af  vigtige  industrielle 
processer.  Der er således  tale om at yde  videnskabelige tjenester  i form 
af information  om materialer, dataformidling  og direkte forskningsprogram­
mer, der bidrager  til udvikling  af bedre konstruktionsmaterialer  og -kom­
ponenter. 
Arbejdet inden  for dette delprogram  vedrører: 
udvikling  af nye og  bedre materialer specielt  til anvendelse  i industri­
processers  miljø, 
karakterisering  af materialers  og komponenters  egenskaber, 
materialefremstilling  og -bearbejdning, 
udvikling  af prototypekomponenter, 
formgivning  af komponenter  ved spåntagende  forarbejdning  og andre 
processer, 
samlingsteknikker, 
konstruktion  og forudsigelse  af levetid, 
havarianalyse/driftserfåringer. 
Hovedvægten lægges på højtemperaturmaterialer såsom  metallegeringer,  beklæd­
ninger, keramiske  materialer,  ildfaste  materialer  og kompositmaterialer. 
Teknologisk udvikling inden  for HTM har  stor økonomisk  betydning,  da de 
muliggør  opfyldelse  af følgende  krav: 
øget virkningsgrad  som følge af højere  procestemperatur, 
øget pålidelighed,  hvorved  standsninger reduceres, 
sikkerhed  for såvel operatører som den  lokale befolkning, 
længere anlægslevetid,  hvorved  kapitalbehovet  spredes  i tidsmæssig 
henseende, 
modstandsdygtighed  mod det  stadigt  mere korroderende  miljø, som følger 
af anvendelse  af brændsel af  ringere  kvalitet. 

- 21 -
Der samarbejdes  med en række  nationale organisationer  og industriorgani­
sationer,  som kan  opdeles  i følgende  kategorier: 
materialeproducenters  forskningsafdelinger  med henblik  på optimering 
af egenskaber, 
organisationer  for anlægskonstruktion og  procesudvikling  med henblik 
på udvælgelse af  materialer, 
anlægsleverandører og  -drivende  med henblik  på driftsslid  på materialer 
samt ovennævnte  aspekter, 
forskningsinstitutter  og universiteter  vedrørende  mekanisk  teknologi. 

- 22 -
Europæisk  samarbejde  om videnskabelig  og teknisk forskning 
(COST) aktioner 
COST 501 - projekt  vedrørende højtemperaturmaterialer  til konventionel  
energiproduktion  og -omdannelse  under anvendelse  af fossilt brændsel 
Hovedformålet  med dette projekt  er at  udvikle  og koordinere forskning 
gennem samordnede  projekter  mellem  deltagerne  med henblik  på: 
materialeudvikling  og -vurdering  på længere  sigt til højtemperaturan­
vendelser  i energiomdannelses-  og energiproduktionsanlæg  og anlæg, 
der anvender  omdannet  energi,  samt andre avancerede  systemer; 
udvikling  af nye  metoder  til materialebearbejdning  for at  sikre en 
økonomisk  anvendelse  deraf; 
undersøgelse  af mulighederne  for anvendelse  af andre materialer  end 
konventionel le  høj temperatur  legeringer. 
Resultaterne  af arbejdet forventes  at bidrage  til: 
(1) forbedret  brændselsnyttevirkning  (f.eks.  olie, kul, kombination  olie­
kul, brunkul,  tørv osv.); 
(2) bedre driftydelser  og økonomi  for anlæg og udstyr; 
(3) mere økonomisk  anvendelse  af materialer,  især med henblik  på besparelse 
af strategiske materialer  og genanvendelse; 
(4) bedre forureningskontrol 
COST 502 - projekt  vedrørende  korrosion  i byggeindustrien 
Hovedformålet  med dette projekt  er at  udvikle  og koordinere  samvirkende 
forskning  med henblik  på at anvende  byggeindustriens materialer  mere ef­
fektivt og mindske  tab på  grund af korrosion. 
Nogle af de  konkrete  mål er: 
anvendelse  af nye  korrosionsforsknings-  og korrosionsforebyggelsesmeto-
der; 
mere effektiv  anvendelse  af materialets styrke  ved at  undgå korrosions­
problemer,  som ofte optræder  ved stærkt  belastede materialer; 

- 23 -
indførelse af nye  teknologier  eller processer  på de områder,  hvor 
korrosionskontrol  har været nøgleproblemet; 
sikring mod den øgede  korrosion  i mange miljøer i atmosfæren, i  vandet 
og i jordbunden; 
udvikling  og afprøvning af nye  materialer  og metoder  til beskyttelse. 
COST 503 - projekt  vedrørende  pulvermetallurgi 
Hovedformalet  med dette projekt  er at  udvikle  og koordinere  samordnet 
forskning  med henblik  på at  fastholde  og styrke den europæiske  pulvermetal­
lurgi industris  position  gennem en  forbedret teknologi kapacitet inden  for 
Dulvermetallurai. 
Konkrete  forskningsområder  under dette projekt  er: 
(1) klargøring og  karakterisering  af metalpulver, 
(2) pulverkomprimering. 
(3) sintring, 
(4) sprøjtestøbning af stål med  varmekomprimering,  især for skærende værk­
tøjer. 
(5) kvalitetskontrol, 
(6) udvikling  af retningslinjer  for konstruktion  af dele af pulvermetal, 
(7) forbedrede  produktegenskaber. 
COST 504 - projekt  vedrørende støbeteknologi 
Hovedformalet  med dette projekt  er at  udvikle  og koordinere  samordnet 
forskning  i anvendelsen  af nye støbeteknikker  til fremstilling  af produk­
ter af bedre kvalitet  og til sikring  af industriens  konkurrenceevne. 

- 24 -
Konkrete  forskningsområder  under dette projekt  er: 
(1) direkte  støbning af så  godt som formfærdige  halvfabrikata  af standard­
legeringer  med smeltepunkt  over 1 000°C, også stål (især  rustfrit  stål), 
(2) forbedring  af produktivitet  og kvalitet  for SG-jern,  stål og  non-ferro-
støbeemner, 
(3) indflydelse  fra metallurgiske faktorer  (især renhed)  i primære og 
sekundære  aluminiumslegeringer  på støbeprocesteknologi og støbeemners 
egenskaber. 
COST 505 - projekt  vedrørende  materialer  til dampturbiner 
Hovedformålet med  projektet  er at  forbedre  dampturbiners  effektivitet 
og driftssikkerhed  gennem et øget  kendskab  til materialeopførsel  under 
driftsbetingelser. 
De tekniske  formål med  dette projekt  er: 
at forbedre konstruktionen  af turbinekomponenter, 
at sikre, at materialer  er til stede til at opfylde industriens  nye 
behov, 
at give et bedre grundlag  for vurdering  af restlevetiden  i konserva­
tivt konstrueret turbineudstyr. 
Forskning vil  især vedrøre: 
(1) miljøets  virkning  på egenskaberne, 
(2) brudmekanik, 
(3) korrosion/erosion  og hård-overflade  materialer, 
(4) bolte, 
(5) vurdering  af restlevetid, 
(6) virkning  af svejsning  og spændingsudglødning, 
(7) øget komponentdriftsikkerhed, 
(8) højtemperaturegenskaber. 

- 25 -
Teksti Ler 
Hovedformålet med  delprogrammet  for tekstiler  er en befæstelse af  tekstil-
og beklædningsindustriens  position  og en bedre udnyttelse  af dens poten­
tiel. En forudsætning  for, at Fællesskabets  tekstil-  og beklædningsindu­
stri kan bevare sin nuværende  position  på verdensmarkedet,  er en  kraftig 
indsats i retning  af teknologisk innovation, hvilket  er dette delprograms 
si gte. 
Delprogrammet  består af  fire sektioner: 
a) Konfektionsstørrelser og  snit 
Første del af  programmet,  der specielt  angår pasform,  har nær  forbindelr 
se til tekstilindustrien.  Blandt  andet er det  tanken at lancere stan­
dardstørrelser på fællesskabsplan for at  fremme  samhandelen mellem 
medlemsstaterne. 
b) Strikvarekvalitet 
Formålet er i  dette tilfælde at opnå større  stabilitet  med hensyn 
til størrelse og  pasfo.rm  for både  jerseyvarer  og strikvarer.  Man 
sigter mod bedre konkurrenceevne  ved at  skabe et bedre forhold  mel­
lem pris og kvalitet.  Denne  skal imidlertid  følges op af større  flek­
sibilitet  og hurtigere reaktion  over for markedssvingninger,  og begge 
disse aspekter  behandles  i delprogrammet. 
c) Indførelse af ny  teknologi  i uldspinderierne 
Med sine 300 000  arbejdere  er den europæiske  uldindustri allerede 
i besiddelse  af en  betydelig teknologisk  know-how. Den har  lidt over 
halvdelen  af verdens kamgarnsproduktion. Delprogrammets  sigte er 
derfor at bevare denne værdifulde  viden og erfaring  og udvide den. 

- 26 -
d) Fremme af anvendelsen af hør 
Sagen  består  i dette  tilfælde  i at udnytte en naturlig kvalitetsfiber, 
der tilmed har den fordel, at den vokser og produceres i  Fællesskabet. 
Et nyt varesortiment af stoffer kan skabes ved  hjælp  af passende 
tekstilblandinger af hør, bomuld og kemofibre. Med henblik  herpå 
skal  hele  hørproduktionen omlægges  og moderniseres, lige fra dyrknings-
stadiet til det  færdige  produkt. 
Forskningen  gennemføres  af flere forskellige laboratorier, og  formålet 
er at forbedre  hørvarers  holdbarhed og  kvalitet  i alle produktionsled: 
rødning,  skætning,  kartning, spinding,  vævning,  farvning osv. Desuden 
tilstræbes  en kvalitetsforbedring af  færdigvarerne  alt  efter  deres 
brug:  beklædning,  hvidevarer, gardiner osv. 
Forskningsresultaterne  får en så vid udbredelse som muligt for at fremme 
den praktiske anvendelse og udnyttelse til gavn for den  europæiske  tekstil­
industri . 

- 27 -
Sta Lforskning 
Delprogrammet vedrørende stålforskning skal bidrage til at opfylde de 
fælles  forskningsbehov inden for både procesorienteret og produktoriente­
ret teknologi med det endelige formål at forbedre EF's stålindustris in­
ternationale konkurrenceevne. Der er givet  prioritet  til praktiske prob­
lemer med mulighed for løsning inden for  relativ  kort  tid med vægten  lagt 
på mindre produktionsomkostninger og øget produktivitet, på produktkva­
litet  og fremme af anvendelsen af stål i maskinindustrien og byggeindu­
strien. 
Den videnskabelige og tekniske forskning, som skal gennemføres under  dette 
delprogram,  omfatter  følgende fem hovedområder: 
i) jernmaImreduktion 
To af hovedpunkterne er en forbedring af højovnens  drift  - både med hensyn 
til produktivitetsforbedring og bedre udnyttelse af råmaterialet - og for­
mindskelse  af energiomkostningerne. Eftersom energiomkostningerne udgør 
ca. en  tredjedel  af de samlede omkostninger ved jernfremstilling, er der 
gode  muligheder for en betydelig økonomisk gevinst. 
i i) stålfremstilling 
En væsentlig del af indsatsen inden for stålfremstilling er koncentreret 
om strengstøbeprocessen,  hvor hovedmålene er at forbedre overflade- og 
kernekvalitet for støbte produkter og at udvikle støbemaskiners drifts-
ydelse  og styring. Der kan opnås betydelige energibesparelser på grund 
af det lille  antal  procestrin. Der skal også gennemføres projekter 
med henblik på formindskelse af driftsomkostninger inden for  elektrostålfrem-
stilling med henblik på udvikling af bedre ildfaste materialer og inden for 
længeresigtet  grundforskning i de termokemiske egenskaber af materialer 
anvendt til  stålfremstilling. 

- 28 -
i i i) valsning og mekanisk bearbejdning 
Forskning  vedrørende valseværker går lige fra udvikling af energibesparen­
de foranstaltninger ved ingotgenopvarmningsovne til undersøgelser  vedrøren­
de formindskelse af vedligeholdelsesomkostninger gennem en forlængelse 
af valselevetiden.  Inden  for varmvalsning afspejler forskningen ønsket 
om at optimere stålegenskaber gennem kontrolleret deformation og  afkø­
ling,  mens forbedring af formkontrollen stadig er et centralt punkt i 
koldvalseprocessen. 
iv) måling og analyse 
En væsentlig del af forskningen inden for måling og analyse angår kvalitets­
vurdering og -inspektion især ved høje temperaturer. Desuden kræver ønsket 
om bedre dimensionsnøjagtighed og overfladekvalitet for valsede varer ud­
vikling af mere avancerede  overvågnings-  og kontrolmetoder.  Inden  for den 
kemiske analyse skal der gennemføres forskning med henblik på at forbedre 
nøjagtighed  og hastighed for de analyseteknikker, som anvendes inden for 
proceskontrol  på de forskellige jern- og stålproduktionsstadier. 
v) driftsegenskaber 
Inden  for driftsegenskaber, som udgør en  tredjedel  af det samlede program, 
er der et fortsat behov for en bedre videnskabelig forståelse af svejselig­
hed,  korrosion og beskyttelsesmetoder, brudegenskaber, formbarhed og  høj­
temperaturegens kåber. 
Parallelt hermed skal et mere specifikt udviklingsarbejde  omfatte  undersø­
gelse  af stål til offshore-konstruktioner og gastransmissionsledninger, 
til elektricitetsfremstilling og til anvendelse i bilindustrien. Det samlede 
mål er at beskytte og styrke eksisterende markeder for stål såvel som at 
åbne  nye især med vægten  lagt  på produktion af mere avancerede produkter 
med højere værditilvækst. 

- 29 -
Pilotprojekter i  stålindustrien 
Parallelt med de teknologiske forskningsaktiviteter er der et stigende 
behov  for at  undersøge,  om nye teknologier kan  omsættes  i praksis.  Dette 
sker  gennem pilot og/eller demonstrationsprojekter. Behovet er  særlig 
akut  i jern- og  stålindustrien,  fordi innovationspotentiellet er blevet 
alvorligt  svækket  gennem en stadig  forværret  finansiel situation.  Tal­
rige  værdifulde  nye processer og teknologier er gennem  årene  udviklet i 
den europæiske  stålindustri,  men er ikke blevet anvendt.  Dette  skyldes 
i høj grad de  høje  omkostninger forbundet med industriel udvikling, de 
store kapitalinvesteringer, mangel på finansieringsmuligheder og den store 
tekniske risiko. 
Kommissionen  vil derfor i  dette  delprogram kunne yde finansiel  støtte 
til pilot- og demonstrationsprojekter i jern- og  stålindustrien,  som vil 
gøre  det muligt at  overføre  processer og teknikker til en industriel og 
kommerciel udnyttelse. Det samme  gælder  for  anlæg  og produkter, som i 
sig selv eller i deres anvendelser er innovative, og for hvilke der  kræves 
en væsentlig  kapital til at bevise den tekniske og/eller kommercielle 
levedygtighed.  Projekternes  økonomiske  levedygtighed skal  være  demonstre­
ret gennem  forudgående  undersøgelser. 
Pilotstadiet er karakteriseret ved konstruktion,  drift  og udvikling af et 
anlæg  med en  tilstrækkelig  kapacitet og med  tilstrækkelig  store komponenter 
til at bevise  gennemførligheden  af teoretisk forskning eller laboratorie­
resultater og/eller med henblik på at øge  pålideligheden  af tekniske og 
økonomiske  data, som er  nødvendige  for overgang til demonstrationsstadiet 
og i visse  tilfælde  til det industrielle og/eller kommercielle stadium. 
Demonstrationsstadiet er karakteriseret ved konstruktion og/eller  drift  af 
et anlæg  i industriskala, som gør det muligt at samle alle tekniske og  øko­
nomiske'  data med henblik pi med mindst mulig risiko at gå over til den indu­
strielle og/eller kommercielle udnyttelse. 

- 30 -
Enhver  virksomhed, forskningsinstitut eller anden organisation, som  udøver 
en aktivitet,  som har forbindelse med  jern  og  stål,  og som er beliggende 
i en medlemsstat, kan indsende  ansøgninger  til Kommissionen om finansiel 
støtte  under  dette  delprogram. Alle projekterne skal have relation til an­
vendelse  af ny  teknik  eller teknologi med  følgende  mål: reduktion i pro­
duktions-  og driftsomkostninger, forbedret  anlægsproduktivitet,  højere  pro­
duktkvalitet,  reduktion i  anlægskapitalomkostninger,  udvikling af nye 
processer  eller produktionsfaciliteter, forbedrede produktegenskaber eller 
udvidelse  af produktanvendelser. 
Projekterne skal  også  opfylde  følgende  betingelser: 
. de skal  omfatte  pilotanlæg  eller  demonstrationsanlæg 
. de skal udnytte teknikker eller processer, som i sig selv eller i deres 
anvendelser  er innovative, 
. de skal have en rimelig udsigt til teknisk og  økonomisk gennemførlighed 
bedømt  ud fra tidligere forskningsresultater 
. de skal  være  af værdi  for  Fællesskabet. 
Projekterne kan  især berøre følgende  områder: 
. Sintring og pelletisering 
. Anvendelse af koks og dets produkter i  stålindustrien 
. Højovne  og direkte  reduktion 
. Oxygen- og  elektrostålfremstilling 
. Støbning  og  størkning 
. Stålbearbejdning  (ovne, varm og koldvalsning) 
. Behandling af halvfabrikata og  færdigvarer  og  afledte  produkter 
. Anvendelse af og fremme af  stål. 

- 31 -
DELPROGRAMMER UNDER HANDLINGSPROGRAMMET 
FOR FORSKNING VEDRØRENDE INDUSTRIELLE TEKNOLOGIER 
PROGRAM VARIGHED BUDGET  (mio  ECU) 
Fællesskabets  referencebureau  (AOD)  1983-1987 
Nukleare  målinger 
Højtemperaturmaterialer 
COST  501 
COST  502, 503, 504, 505 
Tekstiler 
Stålforskning (FFC)  1984-1987 
(FFC)  1984-1987 
1982. 
1983. 25,0 
63,9 
28,4 
(AOD)  1981-1984 
(EKSF) Årlige  budgetbevillinger 3,9 
Pilotprojekter  i stålindustrien (EKSF) 1983-1987 
Teknisk  erhvervsforskning  (AOD) 1984-1987 
Anvendelse af nye  teknologier  (AOD)  1984-1987 50,0 
135,0 
35,0 
(AOD) -  aktion  med omkostningsdeling 
(EKSF) - Det europæiske Kul- og Stålfællesskab 
(FFC) - Det fælles Forskningscenter 

- 32 -
BILAG  II 
TEKNISK  ERHVERVSFORSKNING -  PROGRAMFORSLAG 
I. Indledning 
1. Teknisk erhvervsforskning (TEF) er det område af forskningen, der tager 
sigte på at fremme teknikkens stade for de grundteknologier, som indu­
strien kan benytte til at udvikle fremtidens konkurrencedygtige produk­
ter og processer. TEF, som er en mellemting mellem langsigtet grundforsk­
ning og  kortfristet  teknisk F&U, er i alt væsentligt langsigtet teknisk 
forskning,  der finder sted på det prækonkurrencemæssige stade, dvs. de 
avancerede teknologier, der er et resultat af TEF, skal undergå yder­
ligere industriel F&U, før de med held kan indgå i markedsegnede pro­
dukter eller processer. TEF er vigtig, især fordi dens resultater kan 
give anledning til konkrete anvendelser i en række industrisektorer og 
herved bidrage til generelt at øge industriens konkurrenceevne. Den 
falder  helt  inden for rammeprogrammets emneområde vedrørende fremme af 
industriens konkurrenceevne. Den har relation til områder som drifts­
sikkerhed,  slid,  nedbrydning, laserteknologi, polymerer og andre nye mate­
rialer, overfladeteknologi, membranteknologi, nye afprøvningsmetoder, 
samlingsteknikker,  CAD/CAM  og katalyse. 
2. Selv om TEF kan tilvejebringe den nødvendige tekniske viden til sikring 
af industriens konkurrenceevne over de næste årtier, er den  relativt 
upåagtet  i Europas større forskningscentre. På den ene side har grund­
forskning,  som fortsat ligger på et højt niveau, været og er fortsat det 
centrale i universiteternes forskningsindsats, medens TEF hyppigt anses 
for at være for teknologisk eller for "anvendt" for mange universiteter. 
På den anden side har erhvervsvirksomheder  haft  en tendens til at kon­
centrere deres F&U-aktiviteter på projekter, som  efter  al sandsynlighed 
vil føre til kommercielt rentable produkter inden for en kortere år­
række.  Dette  er i vid udstrækning et resultat af presserende  cash  flow-
problemer og stadig skarpere konkurrence om markedsandele. 

- 33 -
3. Desuden har det  hidtil  vist sig at være særdeles vanskeligt i  Europa  at 
føre universiteternes og industriens forskningspotentiel sammen.  Selv 
om der er sket en del i den retning, er udviklingen ikke gået langt 
nok eller ikke forløbet  hurtigt  nok, og det er i  hvert  fald  helt  usæd­
vanligt, at der opstår et samarbejde mellem en akademisk  institution 
i en medlemsstat og erhvervslivet i en anden. Resultatet er, at væsent­
lige forskningsresultater ikke frembringes eller formidles på passende 
vis med henblik på praktisk udnyttelse af erhvervslivet i EF. 
4. Det  skal  også påpeges, at  TEF's  særlige beskaffenhed gør, at denne type 
forskning ligger uden for mange individuelle forskningscentres  kapaci­
tet og  helt  klart  er ude af  trit  med små og mellemstore virksomheders 
økonomiske formåen.  F.eks.  kræver TEF  ofte  viden fra to eller flere 
videnskabelige  discipliner og generelt også teknisk viden fra en eller 
flere erhvervssektorer, således er der en tendens til, at den forsk­
ningsindsats,  der præsteres på  dette  område, er af subkritisk størrelse, 
dvs.  ikke i tilstrækkelig grad samler de forskellige kompetencer, der 
er nødvendige for at frembringe resultater, der kan være af praktisk 
nytte  for industrien. 
5. USA og  Japan  har i en årrække erkendt dens betydning for tilvejebringelse 
af den teknologiske  basis  for næste generation af produkter, og  disse 
lande  har  stillet  stadig større statslige midler til rådighed og koncen­
treret  forskningsindsatsen på højt kvalitetsniveau inden for  dette  om­
råde.  Den forbundsstatslige støtte i USA til industriel F&U af denne 
type andrager i dag adskillige hundrede millioner dollars om året, og 
MITI  i Japan  yder lignende støtte, som i dag andrager omkring 
50-100  millioner dollars om året, og som er i stadig vækst. Forsknings­
indsatsen  i disse  lande er normalt også godt koordineret. I  Japan 
f.eks.  finder meget af denne forskning sted som led i et program kaldet 
"erhvervsteknisk forsknings- og udviklingsprojekt for fremtidens indu­
strier". 
6. Trods sin betydning for den europæiske industris konkurrenceevne er TEF 
ikke  blot  underprioriteret i de eksisterende forskningscentre i EF, men 
den står også over for væsentlige hindringer som følge af manglen på 
en passende samarbejdsindsats. 

- 34 -
7. For at skabe et TEF-program, som kan opfylde EF-industriens virkelige 
behov,  har Kommissionen  foretaget  undersøgelser,  ført drøftelser  med 
Det rådgivende  Udvalg for industriel Forskning og Udvikling  (CORDI)  og 
haft  uformelle kontakter med erhvervsorganisationer og individuelle 
eksperter og virksomheder  (store  virksomheder og  også  nogle mindre 
og mellemstore virksomheder). Den viden og de erfaringer, som Kommis­
sionen  har  opnået  herved, har i betydelig grad  været  retningsgivende for, 
hvorledes  et TEF-program for EF bør prioriteres. 
II. Fællesskabets  rolle 
8. Programmet, som det her er  foreslået,  bør få en katalytisk eller stimule­
rende  effekt  på forskningsprocessen og på EF's industris konkurrenceevne, 
så forskning af denne type kan komme til at hvile i sig selv. Den ko­
ordinerende  effekt  af aktioner som led i programmet bør sikre, at de 
forhåndenværende  ressourcer anvendes mest  effektivt,  ved at overlap­
ninger  begrænses  og ved at  komplementære,  men i dag separate  aktivite­
ter samkøres  med henblik på en mere  effektiv  yderligere udvikling. 
9. Forskningen skal orienteres  således,  at den bringer fordele til de virk­
somheder  i EF, som i grunden er sunde, men hvis eksistens er  truet  som 
følge  af konkurrence fra lande uden for EF, og hvis  fremtid  afhænger  af 
en række  faktorer  såsom tilførsel  af ny teknologi, som kan bidrage til 
at forbedre deres konkurrenceevne. 
10. Programmet tager ikke sigte på blot at yde subsidier til forskning i 
Europas  industri, men hovedsigtet vil  være  at se  nærmere  på de faktorer 
af europæisk  dimension, der har  ført  til den  nuværende  situation. Me­
ningen  med programmet er  således  at stimulere den  prækonkurrencemæssige 
forskning,  som industrien selv ikke  iværtsætter,  med det  formål  at: 
- forbedre koordineringen af de projekter, der i dag  udføres uafhængigt 
af hinanden i  flere  medlemsstater af industri og andre organisationer, 
- fremme det  grænseoverskridende  samarbejde mellem forskellige erhvervs­
sektorer og mellem industrien og universiteterne. 
Mindre og mellemstore virksomheders engagement heri vil blive behandlet 
særligt ingående  (se V). 

- 35 -
11. De  beløb,  der er foreslået for de forskellige områder i  dette  program, 
afspejler ovennævnte principper. Hver af dem er  relativt  små og anses 
for at være det minimum, der er nødvendigt for at nå forskningsmålene. 
Forbindelsen  til nationale programmer 
12. Drøftelser med industrien, med akademiske eksperter og nationale embeds­
mænd  har vist, at der pågår  aktiviteter  inden for en række TEF-områder 
i flere EF-lande. F.eks. er der programmer i gang på områder som korro­
sion  og membranteknologi i Tyskland, ligesom der her er et program ved­
rørende  polymerer under forberedelse. I Det forenede Kongerige er der 
en række  aktiviteter  (alle  af ret begrænset omfang) på hvert af de om­
råder,  som  dette  program dækker, og disse  aktiviteter  støttes af Science 
and Engineering Research  Council,  ligesom nogle støttes af det britiske 
industriministerium. I Nederlandene planlægger man forskning omkring 
polymerer og kompositmaterialer. I Frankrig planlægger man omfattende 
programmer på materialeområdet og inden for visse fremstillingsteknikker. 
Under forberedelsen af TEF-programmet har man så vidt muligt søgt at 
undgå  områder, der allerede er dækket af sådanne nationale programmer. 
Imidlertid  foreligger der ikke altid tilstrækkelig fyldestgørende oplys­
ninger om, hvilke industriforskningsprojekter der ydes støtte til. 
13. Med hensyn til ovenstående gås der frem på følgende  måde: 
- emner, som helt  klart  indgår som del i nationale programmer,  undgås, 
undtagen hvor de nationale myndigheder (som det er tilfældet i visse 
lande) har ladet  forstå,  at de er rede til at integrere deres nationale 
programmer i EF-programmet og/eller tilpasse deres programmer, så de 
kommer til at komplementere TEF-aktiviteterne; 
- i de  tilfælde,  hvor der gives udtryk for interesse for TEF-forsknings-
projekterne, vil der være grundlag for en yderligere indsnævring af, 
hvilke områder programmet skal  dække,  hvorved man' undgår overlapning; 
- når forskningsforslagene skal vurderes, vil de eksperter, der er ind­
draget i vurderingen, og Det rådgivende udvalg for forvaltning og ko­
ordinering (CGC) (se afsnit 15) blive anmodet om at angive, hvor for­
slagene  forekommer at falde sammen med nationale forskningsaktivite­
ter; 
- hvor det som et resultat af disse processer bliver  klart,  at nationale 
aktiviteter  overlapper hinanden inden for et eller andet område af 
programmet, vil der blive indledt samordnede aktioner, om nødvendigt 
med en højere finansiel deltagelse end normalt for samordnede aktioner. 

- 36 -
III. Programmets forvaltning 
A. EF-aktionernes art 
14. Projekter under TEF-programmet vil blive gennemført via kontrakter med 
omkostningsdeling  (inkl.  forsøgs-  og demonstrationsprojekter) og sam­
ordnede aktioner. Projekterne vil være af forskellig  størrelse,  men 
en løsning på problemer af industriel interesse er kun mulig ved at 
støtte  større projekter.  Dette  indebærer, at gennemsnitsprojektet 
behøver  3 eller 4 forskningsmedarbejdere på heltid eller tilsvarende 
i 3 eller 4 år med de nødvendige støttefaciliteter. Da omkostningerne 
ved et lignende forskningsprojekt i Europa i dag typisk vil ligge på 
100 000 ECU pr. mand/år, andrager udgifterne 0,9 - 1,6 mio ECU for et 
typisk  projekt. 
B. Forvaltning og evaluering 
15. Det rådgivende udvalg for forvaltning og koordinering (CGC) - industriel­
le teknologier vil i forvaltningen af programmet bistå Kommissionen med 
at gennemgå forskningsforslag og overvåge programmets afvikling, lige­
som Udvalget vil stille forslag om ændringer af programmet og generelt 
rådgive  Kommissionen i forvaltningen af arbejdet. Da  dette  program imid­
lertid  er stærkt industriorienteret, vil Kommissionen etablere konsul­
tationer med erhvervslivet og, hvor  dette  skønnes nødvendigt, med aka­
demiske institutioner og forskningsinstitutioner for at involvere disse 
i arbejdet  og for at anvende deres tekniske ekspertise i programmet, 
især  hvad angår forvaltningen og de eventuelle tilpasninger af pro­
grammet . 
16. Programmet vil blive underkastet vurderingsprocedurer i overensstemmelse 
med "Fællesskabsplan for evaluering af Fællesskabets forsknings- og ud­
viklingsprogrammer"  (K0MC83)  1). Ved sammensætningen af evaluerings-
panelerne vil man bestræbe sig på i videst muligt omfang at sørge for, 
at industriens interesser er repræsenteret på passende vis. 

- 37 -
C. Deltagere og projekter 
17. Deltagere i et  projekt  kan være industrivirksomheder, forskningsinsti­
tutter  og universiteter, der er etableret i EF. Som generel regel 
bør hovedkontrahenten eller den ledende kontrahent i et projektfælles­
skab  eller konsortier være en erhvervsvirksomhed, der har en  afgjort 
interesse  i de forventede resultater. Der vil blive lagt særlig vægt 
på, at små og mellemstore virksomheder inddrages i  rimeligt  omfang 
(se V). 
18. Projekter, som iværksættes af deltagere fra mere end en medlemsstat, 
vil blive  foretrukket. 
D. Finansiel  støtte 
19. Den finansielle støtte fra EF bør som generel regel ikke overstige 
50% af projektets samlede omkostninger, mens resten  skal  tilvejebrin­
ges af de virksomheder, der deltager i  projektet.  Størrelsen af EF's 
finansielle støtte vil blive besluttet individuelt for  hvert  projekt 
på baggrund af projektets karakteristika, udvælgelseskriterierne 
og omfanget af den risiko, som projekternes forslagsstillere påtager 
sig.  Kommissionen vil tage behørigt hensyn til alle andre former 
for støtte, der modtages eller forventes modtaget, således at den 
samlede  støtte fra national side eller fra EF's side ikke almindelig­
vis vil kunne overstige 50% af de samlede omkostninger. For demonstra­
tionsprojekter vil op til 50% af tilskuddet skulle tilbagebetales, 
hvis  resultaterne af projekterne udnyttes kommercielt. 
20. I tilfælde, hvor forskningsarbejder,  hvortil  der ydes støtte fra 
nationale midler eller fra private midler, allerede er i  gang,  kan 
Kornmissionens  rolle begrænses til  blot  at varetage koordineringen, 
og EF's støtteindsats begrænses til dækning af omkostningerne ved 
en sådan koordinering. I  visse  tilfælde, hvor det er  klart,  at stra­
tegisk  vigtigt  arbejde kræver mere end simpel koordinering^ kunne 
Kommissionen  imidlertid i samråd med CGC overveje en større støtte­
indsats  fra EF's  side. 

- 38 -
5. Informationsudbredelse, adgang til og udnyttelse af resultater 
21. Reglerne for informationsudbredelse og adgang til og udnyttelse af 
resultater vil følge de principper, der er angivet i dokumentet om 
handlingsprogrammet. Da TEF-programmet imidlertid dækker et meget 
bredt område, ikke  blot  af tekniske emner, men også alt fra overvejende 
grundforskning til demonstrationsprojekter, må de nærmere regler 
tilpasses  i hvert  enkelt tilfælde og de aftalemæssige betingelser 
og vilkår indgå i de enkelte aftaler. Et andet specifikt aspekt af 
TEF-programmet  skal  være, at projekter vil få relation til hinanden, 
ikke  blot  inden for et forskningsområde som katalyse, men også mellem 
projekter inden for forskellige områder, f.eks. resultaterne af arbejdet 
med overfladeteknologi kunne anvendes i forbindelse med behandlingen 
af visse  problemer inden for forskningen omkring  slid.  I sådanne 
tilfælde bør den forgrundsviden, der frembringes i forbindelse med 
bestemte projekter stilles til rådighed på rimelige vilkår, således 
at man kan opnå bedre og hurtigere resultater fra andre projekter, der 
behøver sådanne oplysninger. 
IV. Interessetilkendegivelse og indkaldelse af forslag 
22. Der søges nu interessetilkendegivelser fra virksomheder og forsknings­
organisationer. De, der reagerer på henvendelser, vil på ingen måde 
forpligte  sig, men  skal  give følgende oplysninger: 
- organisationens navn og oplysning om, hvem der vil blive involveret 
i forskningsarbejdet, 
- en  kort  beskrivelse af det foreslåede  projekt  samt de tekniske mål 
der søges nået, 
- den ventede varighed af forskningsprojektet og dets budget, 
en første angivelse af, hvilke andre organisationer der måtte indgå 
i et samarbejde, 
- eventuelt en anmodning til Kommissionen om at videregive oplysninger­
ne ovenfor til andre organisationer, der måtte tilkendegive en 
interesse  i lignende forskningsarbejde, og som kunne være intei— 
esseret  i at samarbejde om et  projekt. 
23. Kommisionen vil i samråd med  CGC  gennemgå  disse  interessetilkendegi­
velser.  På  basis  af de modtagne henvendelser vil Kommisionen indkalde 
grupper af potentielle deltagere med henblik på at tilskynde eventuelle 
samarbejdsarrangementer. 

- 39 -
24. Efter  Rådets  godkendelse af TEF-programmet vil Kommissionen  offentliggøre 
en formel indkaldelse af forslag. Det forventes, at de modtagne forslag 
i meget høj grad vil komme fra grupper af organisationer, der er interes­
seret i at indlede et samarbejde, og som er dannet som led i de  forudgå­
ende arrangementer. 
V. Mindre og mellemstore virksomheder 
25. Da meget af det  foreslåede  arbejde sandsynligvis vil  være  af direkte 
interesse  eller af  direkte  fordel for mindre og mellemstore virksomheder, 
bør de inddrages i den faktiske  gennemførelse  af programmet i så høj 
grad som muligt. Der vil  selvfølgelig  blive  gjort  en  særlig  indsats 
for at få små og mellemstore virksomheder til at  fremlægge  forskningsfor-
slag  og til at deltage  aktivt  i forskningsindsatsen og/eller yde et 
finansielt bidrag til forskning, som de er interesseret i  måtte  blive 
foretaget  andre steder. Ved  udvælgelsen  af forskningsforslagene vil 
de forslag, hvor mindre og mellemstore virksomheder er involveret, få 
tillagt  særlig vægt  af følgende  grunde: 
- nogle af de industrigrene, som skulle nyde godt af  dette  program, 
består  i vid  udstrækning  af mindre og mellemstore virksomheder; 
- mindre og mellemstore virksomheder er hyppigst de bedste til at ud­
nytte  ny teknologi i dennes tidlige faser, og det er  ofte  dem, der 
hurtigst  færdigudvikler  og  markedsfører  de nye produkter; 
ledelserne  i mindre og mellemstore virksomheder er  ofte  mere dynamiske 
og er derfor mere indstillet på at  indgå  i spekulative projekter 
end mange  større  virksomheder. 
26. Visse  forskningsområder  - slid og nedbrydning, overfladeteknologi, laser­
teknologi,  samlingsteknikker,  CAD/CAM  og membranteknologi er  områder, 
hvor  mindre og mellemstore virksomheder  potentielt  kan spille en vigtig 
rolle,  og  især  på disse  områder  vil der blive  lagt  vægt  på at få inddra­
get mindre og mellemstore virksomheder i  tilstrækkelig  grad. 
27. Som  anført  i hoveddokumentet er det  ofte  svært  at få inddraget mindre 
og mellemstore virksomheder.  Følgende  mekanismer kunne i  fællesskab 
virke fremmende for en  sådan  inddragelse; kun ved  hjælp  af erfaringer 
kan man få et svar på, hvilken  måde  eller hvilke  måder  der er de mest 
hensigtsmæssige: 

- 40 -
- mange mindre og mellemstore virksomheder er medlemmer af kooperative 
eller  kollektive organisationer, der findes i en række medlemssta­
ter.  Disse  organisationer kan selv udføre forskning inden for pro­
grammets rammer på mindre og mellemstore virksomheders vegne eller kan 
bidrage til at finde frem til de mindre og mellemstore virksomheder, 
som kunne deltage på egen hånd; 
- større virksomheder, der normalt benytter mindre og mellemstore  virk­
somheder  som underleverandører, eller som markedsfører deres produk­
ter, kan bringe programmet til  disse  virksomheders kendskab eller 
inddrage dem som forskningspartnere; 
- de universiteter, der allerede beskæftiger sig med problemer af rele­
vans  for mindre og mellemstore virksomheder, kan bringe  disse  virk­
somheder  sammen med henblik på i fællesskab at fremsætte forslag; 
- erhvervssammenslutninger, handelskamre, regionale kontorer under 
regeringsdepartementer, som beskæftiger sig med F&U, samt andre lokale 
organer, som kan kontaktes gennem offentlige eller erhvervsmæssige 
kanaler,  kan udsøge små virksomheder med en interesse i de forsknings­
områder, som programmet  omfatter. 
Interessetilkendegivelserne vil være et positivt bidrag til forsøget 
på at fremme mindre og mellemstore virksomheders deltagelse og dannel­
se af grupperinger. 
VI. Programmets tekniske indhold 
28. Kommissionens undersøgelser og kontakter med industriens repræsentanter 
har vist, at der eksisterer væsentlig overensstemmelse om de områder, 
hvor teknisk erhvervsforskning er  vigtig  for Fællesskabet. Der er også 
generel  enighed om, at udviklingen på  disse  områder er væsentlig, hvis 
EF's  industri igen  skal  blive konkurrencedygtig, og dermed få sin rime­
lige andel af det internationale marked. De valgte områder opfylder 
følgende  kriterier: 
1) De er ikke i øjeblikket tilstrækkelig dækket af  privat  forskning, 
nationale programmer eller andre EF-programmer. 
2) De forventede forskningsresultater vil kunne anvendes i en række 
vigtige EF-industrier. Der er først og fremmest tale om fremstil­
lingsindustrierne, som vedblivende i en overskuelig  fremtid  vil 
være den væsentligste kilde til EF's økonomiske styrke. 

- 41 -
3) Forskningen er tværfaglig - arbejdet vil bidrage til en bedre forståelse 
af de grunlæggende principper og give en mere integreret anvendelse af 
fysik, kemi og teknik. Dette arbejde vil således supplere forskningen 
under andre af fællesskabets F&U-programmer, især ESPRIT-programmet 
(informationsteknologi) og de bioteknologiprogrammer, som allerede 
løber. 
4) Området er velegnet for samvirkende projekter omfattende flere virksom­
heder  eller forskningsinstitutioner (private, offentlige eller under 
universiteterne). Et sådant samarbejde er nødvendigt på grund af emnernes 
tværfaglige karakter, men også ønskværdigt,  fordi  et af de væsentligste 
mål med programmet er at stimulere forskningssamarbejdet inden for EF. 
5) De mulige industrielle anvendelser af forskningen er åbenbare, men selve 
forskningen er prækonkurrencemæssig, dvs. at resultatudnyttelsen af 
forskningen stadig vil kræves F&U-arbejde i industrien og finansieret, 
af denne, før resultaterne udmøntes i kommercielle produkter eller 
processer.  Arbejdet vil således medvirke til at stimulere de interesse­
rede virksomheder og stille dem bedre teknologisk over for deres ameri­
kanske  og japanske konkurrenter, men de  skal  selv sørge for at omsætte 
den nye teknologi til konkurrencedygtige produkter. 
6) Forskningen vil kunne føre til teknologisk gennembrud inden for industri­
el produktivitet,  produktdriftsikkerhed, konstruktiv udformning og 
generel  kvalitet, hvilket i sig selv er en nøgle til bedre konkurrence­
evne  . 
29. Industrien  har allerede vist sig interesseret i at gå sammen om forskning 
på disse  områder, under den forudsætning at der kan gives en vis finansi­
el støtte. Et sådant samarbejde og en sådan  offentlig  støtte vil især 
være velkomne, når: 
- arbejdet er for teoretisk eller problemet for alment til, at en enkelt 
virksomhed kan støtte arbejdet alene, skønt den måske ville være  inter­
esseret,  dersom risikoen kunne deles mellem flere virksomheder og 
offentlige institutioner, 
- resultaterne kan være vigtige for udviklingen af en virksomheds 
produktionslinjer, men den krævede teknik ikke findes i virksomheden. 

- 42 -
30. En  kort  gennemgang af industriens behov og de væsentligste aspekter i ar­
bejdet inden for  hvert  af de valgte forskningsområder foretages i det  føl­
gende.  Det  skal  imidlertid bemærkes, at alle  disse  områder og forsknings­
emnerne inden for  disse  er blevet udvalgt efter en omhyggelig prioritering 
af forskningen. Områderne er på mange måder forbundne og udgør, hvad der 
med rimelighed kan styres inden for  dette  TEF-program. 
1) Driftssikkerhed, slid og nedbrydning 
31. Dersom europæiske produkters driftssikkerhed forbedres, vil en stor del 
af EF's industri  klart  stå i en mindre risikobetonet situation end nu over 
for specielt japansk konkurrence. Hvad enten man taler om biler, køkken­
udstyr eller automatiserede samlebåndsprocesser, er driftssikkerhed det, 
som forbrugeren i dag ser mest på i forbindelse med køb. EF's industri 
har generelt  fulgt  godt med brugerbehovet inden for sådanne  ting  som  lettere 
og stærkere materialer, men driftssikkerheden er ikke  fulgt  med og er ble­
vet et svagt  punkt  i industriens evne til at markedsføre konkurrencedygtige 
produkter. Væsentlig forskning behøves derfor med henblik på at forbedre 
komponenters, systemers og materialers driftssikkerhed. 
32. For at fremstille mere driftsikre produkter er det væsentligt først at 
udvikle tilfredsstillende metoder til at vurdere den sandsynlige levetid 
for maskiner og komponenter og opstille prognoser for tid  indtil  fejl  og 
fejlformer.  Sådanne prognosemetoder er nødvendige i produktudviklingsfa­
sen,  under fremstillingsinspektionen og i færdigvarens brugstid. 
33. At finde særlige midler til at øge produktets driftssikkerhed kræver sær­
lige forskningsemner. Da slid f.eks. er en fundamental faktor for drifts­
sikkerhed  og pålidelighed af tekniske systemer,  skal  slidproblemet under­
søges. Især kræves der koncentreret forskning inden for tribologi - viden­
skaben  om overflader i relativ bevægelse og om teknikker og praksis i  for­
bindelse  hermed. Fremskridt inden for tribologi kan ikke alene skabe mere 

- 43 -
konkurrencedygtige produkter (især hvor slid er den vigtigste  faktor,  som 
begrænser levetiden), men kan også formindske de væsentlige økonomiske 
tab, som skyldes  slid,  og som nu anslås til fra en til to procent af indu­
strilandenes  BNP. Skønt en stor procentdel af  dette  tab er uundgåeligt, 
er beløbet så  stort,  at endog besparelser på 10% gennem TEF vil være et 
væsentligt fremskridt. 
34. Viden om tribologisystemer er i dag hovedsagelig empirisk. Forskningsmålet 
vil således blive at få et øget kendskab til den konstitutive sammenhæng 
mellem materialekonstanter og driftskrav. De væsentligste områder er pro­
cesser  med væsentlig  friktion  f.eks. spåntagende bearbejdning (særlig  vig­
tig i højt automatiserede  robotlinjer,  hvor tab af tolerance eller kompo­
nentsvigt har alvorlige konsekvenser) lejer i  urent  miljø, væskeerosion 
(pumper og skovhjul) og slid på grund af høje temperaturer og i turbiner. 
35. I de fleste tilfælde ved hydrodynamisk smøring eller grænsesmøring er de 
faktorer, som nu begrænser udviklingen udmattelse,  pitting  og sammenbræn­
ding.  Forskningen  skal  derfor også rettes mod mindre slid på gear, stempler, 
glidelejer, rulningslejer og  kontinuert  variable transmissioner (den begræn­
sede  faktor er en friktionskoefficient på ca.  0,10).  Der sigtes mod en 
30 til 100% forbedring, og  dette  skulle give væsentlige fordele især for 
personbils-,  diesellastvogns- og busindustrien. 
36. Brudmekanik er også af betydning, når der tales om slid og sikkerhed for 
mekanisk  belastede komponenter. Der er tale om på  basis  af eksisterende 
fejl  i komponenter at undersøge, under hvilke forhold revner udbredes og 
fører til brud. Brudmekanik har den realistiske forudsætning, at skade 
af en eller anden art under en komponents levetid praktisk  talt  er uund­
gåelig.  Der tages derfor højde for dynamiske fejl, men det kræves, at  disse 

- 44 -
ikke medfører fuldstændig materialesvigt. Ved hjælp af brudmekanik vil 
det måske blive muligt at gennemføre sikkerhedsvurderinger for komponen­
ter på væsentlige tekniske områder, hvilket vil  lette  den optimale mate­
rialeanvendelse og  medføre,  at overdimensionering  undgås,  (hvilket  er sær­
lig vigtigt ved overgang til nye  materialer).  Der vil også blive  taget 
hensyn  til  tilknyttet  arbejde ved Det fælles Forskningscenter og det ar­
bejde, som skal udføres inden for det foreslåede FSU-program for reaktor­
sikkerhed. 
37. På alle teknologiske områder er komponenter også underkastet cykliske  spæn­
dinger, f.eks. i form af skiftende mekaniske eller termiske spændinger. 
Under disse forhold er de styrkedata, som er bestemt under statisk belast­
ning,  generelt ikke længere gyldige. Med andre ord kan komponenter under 
cyklisk  spændingsbelastning svigte ved spændinger under den normale statiske 
styrke, hvilket kaldes udmattelsesbrud. 
38. Den store betydning af udmattelse i forhold til industriprodukters levetid 
kan ses ud fra det faktum, at udmattelsesbrud udgør 95% af alle brudska­
der. Forskning på  dette  område sigter derfor mod at udvikle målemetoder, 
der kan forhindre udmattelsesskade og således øge driftssikkerhed for in­
dustriprodukter. Forskningen vil koncentrere sig om nye materialer og kom­
ponenter, som er underkastet de meget højere spændinger, som nu er blevet 
almindelige ved tekniske anvendelser. 
39. Materialenedbrydning påvirker også produktets driftssikkerhed og levetid 
1 betydelig grad, og korrosion er et af de oftest nævnte problemer på det­
te område.  Ud over det faktum, at forskningen kan medvirke til at undgå 
betydelige økonomiske tab på grund af korrosion - nu anslået til mellem 
2 og 4% af BNP i de industrialiserede lande, kan forskningen være med til 
at løse de særlige korrosionsproblemer, som i øjeblikket sætter grænse 
for yderligere udvikling i adskillige industrisektorer. 

- 45 -
40. Arbejdet vil blive planlagt således, at lignende arbejde, som i øjeblikket 
foregår i henhold til EKSF-traktaten inden for  COST  og ved Det fælles Forsk­
ningscenter  fuldt  kan integreres. Man vil også tage hensyn til, hvad der 
foregår nationalt. Arbejdet vil især  omfatte  udvikling af materialer med 
bedre korrosionsmodstandsdygtighed til anvendelse i aggressive medier, 
forskning i hydrogenskørhed og i teknikker til forbedret midlertidig eller 
permanent korrosionsbeskyttelse. 
41. Et andet område af væsentlig og stigende økonomisk betydning er materialers 
biokompatibilitet og bionedbrydelighed. Når man ser på den øgede efterspørg 
sel efter proteser til den menneskelige krop, er der et reelt behov for 
at udvikle materialer, som både er forligelige med og i stand til at modstå 
de væsentlige nedbrydende virkninger af menneskekroppens kemiske processer. 
Helt bortset fra det, er der et generelt behov for arbejde vedrørende mikro 
biologisk nedbrydning af tekniske materialer, og  dette  er også medtaget 
i programmet. 
2) Overfladeteknologi 
42. Forskning vedrørende overfladeegenskaber er i den seneste tid blevet af 
stor vigtighed for adskillige industrisektorer på grund af det øgede be­
hov for funktionelle overflader, for rationel materialeanvendelse og energi 
besparelse  og behovet for øget levetid og beskyttelse af komponenter mod 
nedbrydningsprocesser  såsom korrosion og  slid. 
43. Af  disse  grunde anvendes overfladeprocesser i stadig højere grad i de  for­
skellige  industrigrene, og  disse  påvirker funktion, kvalitet og driftssik­
kerhed for industrielle produkter. Fra brugerens synspunkt er egenskaber 
såsom porøsitetsfrihed, lave enhedsomkostninger, lokal anvendelighed, på­
lidelig styring af en behandlingsvirkning på andre materialer og komponent­
egenskaber  af ganske særlig betydning. 

- 46 -
44. De seneste resultater af fysisk-kemisk forskning viser, at der er Lovende 
muligheder for processer, der anvender moderne hjælpemidler såsom højvakuum-
teknologi og plasmateknik. Af særlig betydning er den lokale forbedring 
af komponentegenskaber ved hjælp af nye overfladeteknikker. Der  skal  også 
gøres en indsats for yderligere at udvikle de kendte overfladeteknikker 
med henblik på at bringe forskningen til industriel modning. Et  vigtigt 
punkt  her er forskning med henblik på overførsel af laboratorieprocesser, 
især høj vakuumprocesser, til fremstillingsskala og i sidste ende til pro­
dukt  ions linjeproces ser. 
3) Laserteknologi og dens anvendelse og nye metoder til metalformgivning 
45. De mulige anvendelser af effektlasere i maskinindustrien er talrige og 
langt fra  fuldt  undersøgte eller udnyttede i  Europa.  Den mindre udnyttelse 
i Europa  skyldes simpelthen utilstrækkelig forskning og deraf manglende 
kendskab  til de grundlæggende fænomener, hvilket i høj grad  skyldes,  at 
den eksisterende forskning er spredt, ukoordineret og i de fleste tilfælde 
af for lille omfang. I modsætning  hertil  har  MITI  i Japan  allerede et syv­
årsprogram kørende i forbindelse med et  projekt  om bearbejdningscentre. 
Programmet har et budget på ca. 50 mio ECU og  omfatter  samarbejde mellem 
ca. 20 virksomheder. I USA har Batelle-Columbus for nylig bygget en omfat­
tende forskningsfacilitet til at støtte industriens anvendelse af laser­
teknologi . 
46. Med den projekterede årlige vækst for mange laserteknologianvendelser (30% 
for "lasersmedning" på samlebåndet) og det store antal sektorer, som vil 
kunne anvende denne teknologi (f.eks. bilindustrien, flyindustrien, maskin­
industrien generelt, medicinalindustrien og elektronikindustrien), er det 
nødvendigt, at  Europa  gør en indsats på  dette  område. 

- 47 -
47. Effekt  Lasere  er allerede i brug i et vist omfang til skæring, boring,  smed' 
ning og overfladebehandling. Fordelene ved laserteknologi er, at den uden 
vanskelighed  kan integreres i eksisterende produktionslinjer. Ved spånta­
gende  bearbejdning er metoden fordelagtig ved små serier. Laserteknologier 
er også velegnede til lokalt at ændre komponenters overfladeegenskaber. 
48. Formålet med FSU-arbejdet er at opnå bedre forståelse og styring af laser­
strålers virkning på metaller og ikke-metaller, så der opnås en bedre og 
mere økonomisk anvendelse teknisk set. Der vil især blive lagt vægt på 
bearbejdning af kobber og aluminium. Levedygtigheden af laserprocesser 
i industrien  skal  også undersøges; der vil naturligvis blive lagt særlig 
vægt på sikkerheden ved arbejdet med lasere i produktionslinjen. 
49. En række nye teknologier, som ikke direkte har med laseranvendelse at gøre, 
men som er af lignende økonomisk betydning, og som har lignende brede an­
vendelsesmuligheder,  findes inden for metalformgivning. Af væsentlig interes­
se er pulvermetallurgi til fremstilling af næsten formfærdige emner i en 
række materialer. Fremskridt inden for denne teknik kan give betydelig 
energi-  og råmaterialebesparelser samt i væsentlig omfang forbedre mekaniske 
og andre egenskaber for komponenter på grund af den homogene kornstruktur, 
som denne teknik giver. 
50. På  dette  område  skal  arbejdet rettes mod fremstilling af pulver, komprimering 
og sintring med vægten særlig lagt på de keramiske materialer. Med henblik 
på fremstilling af komponenter til fremtidige gasturbiner kræves der udvik­
ling inden for varmisostatisk komprimering, en teknologi, som allerede 
er velkendt i USA og  Japan.  Mangelen på fundamental viden i EF giver  alle­
rede anledning til vanskeligheder inden for f.eks. svejsning af turbine­
komponenter. Samme situation vil kunne opstå inden for varmisostatisk pres­
ning,  en teknik, som  skal  anvendes til fremstilling af materialer til frem­
tidige keramiske gasturbiner. Unødvendig overlapning af det arbejde, som 
gennemføres under  COST  503, vil blive undgået. 

- 48 -
4) SamLingsteknikker 
51. I dag består de fLeste varer af forskellige materialer, som er samlet ved 
anvendelse  af gammelkendte eller nye teknikker. Med fremkomsten af nye 
fremstillingsmetoder, hvor der anvendes  robotter,  automatisering og konti­
nuerte processer, kræver de eksisterende samlingsteknikker væsentlige ændrin­
ger. Derudover der der et stadig større behov for øget pålidelighed af 
samlede  dele samt for en mere rationel anvendelse af samlingsmaterialer 
med henblik på energibesparelse. Den forskning, som er nødvendig for at 
opfylde  disse  behov, er således omfattende, men de mulige resultater vil 
også få betydning i en lang række industrier. 
52. De vigtigste samlingsteknikker i dag er svejsning, limning eller en kom­
bination af de to. Men der er især problemer, når materialer af forskellig 
art skal  samles f.eks. stål med andre metaller, metaller med polymerer 
og kompositmaterialer, metal med keramiske materialer osv. Med den øgede 
anvendelse  af materialer, som det er vanskeligt at smeltesvejse, vil ud­
viklingen af fastfasesvejsning (diffusionssvejsning, friktionssvejsning) 
blive af stor betydning i de kommende år. 
53. Et andet område, hvorpå der er behov for  F&U-indsats,  er den yderligere 
udvikling af billige automatsvejseteknikker med anvendelse af mikropro­
cessorer,  hvilket vil føre til både øget  produktivitet  og højere konstant 
produktkvalitet. Forskningen  omfatter  udvikling af følere og adaptive  kon­
trolsystemer. I  Japan  lægges der meget vægt på denne udvikling. 
54. Elektronstrålesvejsning udvikledes oprindeligt i  Europa  i slutningen af 
50'erne,  men  Japan  er ved at tage føringen i anvendelser inden for f.eks. 
dampturbinekomponenter, hoved- og omkredssømme til trykbeholdere og kerne­
reaktorkomponenter. En vellykket anvendelse af højeffektelektronstrålesvejs-
ning vil føre til væsentlige økonomiske fordele, eftersom denne svejsning 
gennemføres i en enkelt streng (i ståltykkelser op til 250 mm) sammenlignet 
med flerstrengs lysbuesvejsning (i stålstykker op til 6 mm i en enkelt 
streng); der anvendes ikke tilsatsmateriale, emnekastningen er lille og 
energikravene så små som  muligt. 

- 49 -
55. Limning er en teknik, som allerede anvendes rutinemæssigt i flyindustrien; 
men anvendelsen i hurtigkørende produktionslinjer (f.eks. bilindustrien) 
kræver løsning af grundlæggende problemer inden for produktionsteknologi 
(samlingens egenskaber, samlingsafprøvning, samlingsoverfladernes beskaf­
fenhed) . 
5) Nye afprøvningsmetoder omfattende ikke-destruktiv prøvning, on-line  
prøvning og datamatstøttet prøvning 
56. En øget driftssikkerhed, bedre kvalitet og længere levetid for produkter 
fra EF-landene  kan opnås gennem ovennævnte forskning i produktslid og 
-nedbrydning, men for at  disse  aspekter kan blive konstante og erkendte 
fordele ved vore produkter,  skal  der ske et væsentligt fremskridt inden 
for produktafprøvning. 
57. Formålet med ikke-destruktiv prøvning er det samme som ved medicinsk  diag­
nose,  dvs. hvis man kan finde  fejl  i produkter på et  tidligt  stadium, vil 
en mulig fare for svigt på et senere stadium blive undgået. 
58. Af væsentlig betydning er udviklingen af metoder til produktkvalitetskon­
trol gennem en fuldstændig automatisk prøvning af komponenter, især på 
produktions- og delmontagestadiet af fremstillingsprocessen. Komponent-
stikprøver er ikke længere tilstrækkelige, ej heller er komponentkvali­
teten  sikret gennem det faktum, at det samlede produkt virker. Men  for­
bedret kvalitetsprøvning kræver anvendelse af nye metoder (f.eks.  for­
bedret ikke-destruktiv prøvning) og anvendelsesmidler (f.eks. datamatise­
ring af  disse  processer, så der opbygges et fuldstændigt integreret afprøv­
nings og korrektionssystem i produktionslinjen), hvilket samlet kræver 
en betydelig, ny forskningsindsats. 
59. De forskellige forskningsemner på  dette  område er direkte  knyttet  til em­
nerne inden for driftssikkerhed (slid og nedbrydning), polymerer og kompo­
sitmaterialer, laserteknologi, overfladeteknik og samlingsteknikker. 

- 50 -
60. Funktionsafhængige prøvningsmetoder inden for materialenedbrydnings-
processer  skal  udvikles yderligere med henblik på de stadig øgede 
kvalitetskrav. Vægten  skal  lægges på hydrogenskørhed, brudmekanik, 
friktionskorrosion og friktionsudmattelse som en  funktion  af drifts-
parametrene og på måling og afprøvning af tribologisk skade samt 
prøvningsmetoder til bionedbrydning. 
61. Ikke-destruktive prøvningsmetoder (akustisk emissionsanalyse, ultra-
lydsspektroskopi,  hvirvelstrømsundersøgelser osv.)  skal  yderligere 
udvikles  især med henblik på samtidig eller sekventiel anvendelse 
i store datamatintegrerede fremstillingsprocesser, f.eks. datamat­
støttet on-line prøvning. Ikke-destruktiv prøvning af bygninger, 
broer og andre konstruktioner  skal  også medtages. Arbejdet vil blive 
nært koordineret med en del af arbejdet under ESPRIT-programmet inden 
for datamatintegreret fabrikation. 
62. Et væsentligt  kriterium  ved vurdering af industriprodukters kvalitet 
og driftssikkerhed er deres levetid. Kendskab til spændinger under 
drift  er et  kritisk  krav ved den rationelle anvendelse af materialer 
og optimering af komponenters og konstruktioners udformning. Dette 
er nødvendigt, hvis konkurrenceevnen  skal  bevares og "overkonstruk-
tion" undgås. Der  skal  udføres forskning vedrørende følere, spænd­
ingsmåleudstyr og afprøvningsmetoder til materialer og komponenter 
under driftsspænding eller simulering heraf. 
6) CAD/CAM  og matematiske modeller 
63. Datamatstøttet konstruktion (CAD) er en  vigtig  hjælp til både at 
forbedre produktkvalitet og at spare materialer som følge af bedre 
konstruktion og udnyttelse. På grund af den  hurtige  omstilling fra 
arbejdsintensive til højt automatiserede og robotiserede produktions­
processer  må produkternes udformning yderligere ændres på en sådan 
måde,  at de nye produktionsprocesser kan udnyttes bedst  muligt.  Også 
i denne henseende kan datamatstøttet konstruktion være et  nyttigt 
hjælpemiddel. 

- 51 -
64. Datamatstøttet fabrikation (CAM) er i sig selv et  vigtigt  element 
ved overgangen til mere automatiserede produktionslinjer. Den skaber 
mulighed for bedre styring af produktionsprocessen og skulle føre 
til produkter med bedre og mere ensartet kvalitet og pålidelighed. 
65. Der er i Fællesskabets medlemsstater udført et betydeligt arbejde 
inden for CAD og CAM, men F&U i USA og  Japan  har været så omfattende 
og fået støtte fra regeringsorganer, at  Europa  nu generelt er et 
godt stykke bag efter de bedste i verden. 
66. Det bør understreges, at målet med forskningen inden for  disse  emner 
i forbindelse med TEF-programmet ikke er at bringe  CAD/CAM-teknologien 
som sådan længere frem, men at modificere  CAD/CAM-teknikker,  så de 
bliver egnede til forholdsvis simple produktionsprocesser i fremstil­
lingsindustrien (f.eks. værktøjsmaskiner, skibsbygning, polymerer 
og sænksmedning), især i mindre og mellemstore virksomheder. Den mere 
avancerede  anvendelse af  CAD/CAM-teknologi  falder ind under  ESPRIT-
programmet og programmerne for mikroelektronik. 
67. For at  udnytte  CAD og CAM  effektivt  i de moderne produktionsprocesser 
kræves der større kendskab til  disse  processers forskellige sider, 
hvilket kan opnås gennem udvikling af matematiske modeller. Arbejdet 
på dette  område vil blive  rettet  mod opstilling af modeller for en 
lang række industrier og for såvel små som store produktionsanlæg. 
Hovedmålsætningen er at bringe anvendelse af CAD, CAM og matematiske 
modeller inden for de mindre og mellemstore virksomheders rækkevidde. 
7) Polymerer, kompositmaterialer og andre nye materialer 
68. Polymerer får stadig større betydning, da de kan erstatte knappe mate­
rialer, og da deres vigtige mekaniske egenskaber (f.eks. lav vægt, 
modstandsdygtighed over for korrosion og let formgivning) kan åbne 
mulighed for mange tekniske anvendelser. 

- 52 -
69. Det er over for Kommissionen stærkt fremhævet, at Fællesskabets indu­
stris  fremtid  i betydelig grad afhænger af, om den bliver i stand 
til at fremstille polymerer med bedre teknologiske egenskaber (f.eks. 
øget styrke og stabilitet), men der er to trusler herimod. På den 
ene side er højkvalitetspolymerer fra USA og  Japan  allerede på marke­
det, hvilket betyder, at der allerede er et teknologisk forspring, 
som først må indhentes. Pa den anden side produceres polymerer af 
normal kvalitet til standardanvendelser i Østeuropa og de olieprodu­
cerende  lande til lave priser. Der er derfor  stort  set ingen tilskynd­
else  til en indsats i nogen af  disse  retninger, hvilket bedst kan 
afhjælpes ved støtte fra Fællesskabets  side. 
70. Polymerforskningen under  dette  program bliver  rettet  mod 
- at løse problemer, som hæmmer deres øjeblikkelige anvendelse i pro­
dukter, f.eks. i forbindelse med langtidsstabilitet, brandmodstands­
dygtighed, mekanisk styrke, toksicitet og sammenføjning af polymerer 
med hinanden eller med andre materialer, 
- at vejre nye behov, især til medicinske anvendelsesformål (proteser, 
erstatningsorganer osv.), anvendelse inden for landbruget (f.eks. 
nye metoder til bekæmpelse af sygdomme og skadedyr) og kommunika­
tions- og elektronikteknologi (f.eks. ledende polymerer), 
- at forbedre  produktivitet  ved omdannelsen af materialerne, hvilket 
er nødvendigt. 
71. Kompositmaterialer, som er flerfasede materialer, hvor de vigtigste 
egenskaber  og fordele ved flere "traditionelle materialer", såsom 
gummi, glas eller metaller, kombineres, må ligeledes udvikles, for 
at forbrugernes fremtidige behov  skal  kunne opfyldes. Kompositmateri­
aler  anvendes altid til at forfølge et specifikt teknisk mål, nemlig 
at forbedre produkterne (f.eks. med hensyn til mekaniske, optiske 
og termokemi ske egenskbaer) sammenlignet med sådanne fremstillet af 
enkeltkomponentmaterialer. Kun gennem udvikling af kompositmaterialer 
kan en række vigtige produkter og komponenter forbedres med hensyn 
til slid,  styrke, vægt og isolerende egenskaber. Skræddersyede kom­
positmaterialer kan opfylde et voksende behov, især for  lettere  og 
stærkere materialer. 

- 53 -
72. Forskningen inden for kompositter  omfatter  udvikling af nye komposit­
materialer med specifikke mekaniske og fysiske egenskaber,, omkostnings­
effektive produktionsteknologier og egnede samlingsteknikker.  Beskri­
velse  af grundlæggende fysiske egenskaber i forbindelse med den ende­
lige anvendelse er også nødvendig for at opnå større viden om forholdet 
mellem  struktur  og egenskaber. Forskningen skal rettes mod generelle 
problemer af bred industriel interesse. Specifikke anvendelser af 
kompositter især i transportindustrien skal med i et nyt materiale-
program, som forventes foreslået inden længe. Der er desuden behov 
for forskning vedrørende andre nye materialer med særlige elektriske, 
magnetiske og optoelektroniske egenskaber, især til specielle anvend­
elsesformål inden for elektroteknik. 
73. Uden for Fællesskabet er der omfattende forskning i gang inden for 
makromolekylers kemi, polymerer og kompositmaterialer. I USA finder 
denne  forskning sted inden for et University/Industry Cooperative 
Research  Centre Programme (UICR) under National  Science  Foundation 
og andre programmer. I Japan støttes polymer- og kompositmateriale­
forskning af  MITI  inden for et "erhvervsteknisk forsknings- og udvik­
lingsprojekt for fremtidens industrier". 
8) Membranteknologi og elektrokemiske problemer 
74. Adskillelse af materialer på rentabel måde er af afgørende betydning 
for og  ofte  den begrænsede faktor i industriprocesser i stor  skala. 
Samtidig  har de øgede omkostninger til energi og råmaterialer  gjort 
mange eksisterende processer, især separationsprocesser, mindre  for­
delagtige, og derfor må nye processer tilpasses ændringerne i forsy­
ningerne af energi og udgangsmaterialer og til de nye fremstillings-
krav. Membran-baserede separationsprocesser kan i særlig grad opfylde 
disse  krav. 
75. Membranteknologi er i princippet forholdsvis enkel, idet der er tale 
om fysisk adskillelse af specifikke forbindelser fra flydende eller 
gasformige blandinger, men at omsætte den til praktisk industriel 
anvendelse  er kompliceret og kræver den  form  for koordineret arbejds­
indsats  i stor  skala,  som endnu ikke har kunnet etableres i  Europa. 
Skønt der gennem de sidste to årtier er  gjort  gode fremskridt inden 

- 54 -
for membranteknologi, som ser ud til at kunne få mange anvendelser 
inden for industri og medicin, er den teknologiske udvikling og kom­
mercielle udnyttelse af  disse  resultater overvejende sket i USA og 
på det seneste også i  Japan  som følge af  disse  landes F&U-indsats 
på dette  område (10% af  Japans  samlede midler til MITI-programmet 
for teknisk forskning for fremtidens industrier, eller ca. 50 mio 
ECU indtil  1990). 
76. Membranteknologiens potentiel er dog langt fra  fuldt  udviklet og er 
nævnt for sig i FAST-undersøgelserne. Den samlede årlige omsætning 
af membranseparationssystemer, der praktisk  talt  ikke fandtes før 
ca. 30 år  siden,  er nu på 500 mio ECU, og det anslås i dag, at om­
sætningen vil blive mindst femten gange så stor. Udviklingen vil  med­
føre,  at eksisterende separationsteknikker delvis erstattes, og der 
åbnes dermed nye muligheder for ingeniørfirmaer. 
77. Da der er problemer dels med at få egnede og stabile materialer til 
fremstilling af membraner, dels med industriel anvendelse af membraner, 
rettes forskningen under  dette  program mod 
- udvikling af nye membranmaterialer, herunder keramiske materialer, 
- adskillelse af  gasser  i komponenter, f.eks. oxygen fra nitrogen 
og naturgas, sure komponenter fra udstødningsgasser, 
- separation ved hjælp af pervaporation af små mængder organiske  for­
bindelser  fra  vand,  mindre mængder vand fra organiske væsker og 
organiske  væskeblandinger af alifater og aromater, 
- separationsprocesser, der anvender flydende membraner (emulsion 
eller  immobiliseret væske) til spildevandsrensning, og inden for 
hydrometallurgi, 
- separation ved omvendt osmose og  ultrafiltrering  af en blanding 
af stoffer opløst i vand ved hjælp af en kontinuelig membrankolonne, 
med særlig vægt på foulingproblemet. 
78. Nogle af de grundlæggende processer inden for membranteknologi finder 
også anvendelse på  visse  problemer inden for anvendt elektrokemi. 
Dette er en  vigtig  proces i metalindustrien. De irreversible fænomener 
i anodesystemer og elektrolyseteknologi for saltsmelter er af særlig 
interesse.  Derfor indgår  disse  emner i programmet. 

- 55 -
9) Katalyse og partikelteknologi 
79. De fleste af de forskningsprojekter, der foreslås  omfattet  af dette 
TEF-program,  skulle indebære fordele for en række industrier. Der 
er imidlertid et særligt område af kemiteknisk forskning, som Kommis­
sionen  foreslår at medtage, skønt dets anvendelsesformål har størst 
betydning for den kemiske fremstillingsindustri. Det er katalyse, 
eller  det at stoffer kan fremme kemiske reaktioner uden selv at blive 
forbrugt.  Katalyse har selvfølgelig også generel betydning for foru­
reningsbekæmpelse og for de industrier, der  skal  nedbringe deres ud­
ledning af forurenende stoffer. 
80. Skønt katalyse hovedsagelig vedrører kemisk og beslægtet industri, 
er det en så universal mekanisme i hele denne omfattende og økonomisk 
vigtige industrisektor, at den kræver særlig opmærksomhed; 90% af 
alle  kemiske industriprodukter fremstilles via et eller flere proces-
trin, der foregår ved katalyse. 
81. Der er både i USA og  Japan  iværksat omfattende programmer til styrkel­
se af katalyseforskning. Statsstøtten i USA anslås til 20-25 mio ECU 
årligt og i  Japan  til ca. 5 mio ECU årligt, men det potentielle marked 
er kolossalt. Det er anslået, at der i USA alene i raffinaderierne, 
den kemiske industri og bilindustrien brugtes katalysatorer for 1,36 
mia US $ i 1980. Den fremtidige vækstrate anslås til 3,5% om året. 
82. I overensstemmelse med FAST-henstilUngerne bliver hovedmålsætningen 
for Fællesskabets forskning på  dette  område at udvikle nye meget  spe­
cifikke katalysatorer til fremstilling af finkemikaler. 
83. De nye katalysatorers store fordele bliver: 
- bedre udnyttelse af råstoffer (udgangsmaterialer), da der medgår 
mindre materiale til fremstilling af uønskede biprodukter, 
- separation af biprodukterne bliver mindre bekostelige, da behovet 
for tid, kapital (separationsenheder) og energi bliver mindre, 
- deaktivering af katalysatorer på grund af biprodukter kan mindskes 
betydelig,  hvorved de dyre katalysatorer får længere levetid og 
forbruget  af de dyre materialer (iridium, platin osv.), som indgår 
i katalysatorerne, derfor bliver mindre. 

- 56 -
84. Den specifikke forskning på  dette  område vedrører: 
1) Anvendelse af zeoliter som katalysatorer på andre felter end petro­
kemi.  Hovedområdet bliver udvikling af zeoliter til formselektiv 
katalyse.  Den grundlæggende viden i Europa er stor, men der er 
behov for at fremme forskning i anvendelsesmuligheder. 
2) Homogen katalyse er også et område, hvor der er stor viden, men 
hvor der  hidtil  er arbejdet utilstrækkeligt med anvendelsesmulig­
hederne.  Fordelen ved homogen katalyse er, at der  ofte  kan opnås 
større selektivitet. Forskningen bliver  rettet  mod katalysatorer 
med palladium og de uædle metaller cobolt, molybdæn, vanadium og 
mangan til anvendelse i oxidationsreaktioner. 
3) Katalytisk rensning af udledninger fra industrien er ligeledes 
et vigtigt  område, som sigter mod at løse problemerne med sur regn. 
Forskningen  bliver  rettet  mod fjernelse af SO2 og N0X fra gasformige 
udledninger. 
85. En anden væsentlig tendens inden for katalyse er udvikling og anvend­
else  af immobiliserede enzymer til industriel katalyse, men  dette 
arbejde medtages ikke under  dette  program, da det allerede er  omfattet 
af Fællesskabets F&U-program for bioteknologi. 
86. Viden om partiklers opførsel er en  vigtig  bestanddel af arbejdet med 
katalyse,  men det er ikke hensigten at begrænse arbejdet med partikel-
teknologi under programmet til de katalytiske aspekter. Partikeltekno­
logi har betydning for mange industrisektorer, f.eks. proces- og ud-
styrsindustrien. Man ved forholdsvis  lidt  om partiklers opførsel og 
transport, hvorved der sker betydelige tab af materialer og energi. 
Forbindelser  mellem TEF-programmet og Fællesskabets øvrige F&U-programmer 
87. Almindelige forskningsemner, som omfattes af Fællesskabets forskellige 
F&U-programmer,  der er i gang eller foreslået, er ligeledes  omfattet 
af TEF-programmet. De forskellige specifikke målsætninger for forsk­
ningen i TEF-programmet og disse andre programmer gør det  muligt  at 
behandle  disse emner i fællesskab og en god  intern  koordinering skulle 
gøre det  muligt  at sikre, at unødige gentagelser undgås og at specifikt 

- 57 -
arbejde vedrørende  disse  emner i de forskellige programmer så  vidt 
muligt  bliver komplementære. En sådan koordinering fungerer allerede 
godt, som det f.eks. kan konstateres med hensyn til den løbende forsk­
ning om keramiske materialer. Keramiske materialer omfattes af råstof-, 
energibesparelses-  og FFC Petten-programmerne, men hver gang med kom­
plementære forskningsmål. 
88. I det følgende  vises  forbindelserne mellem TEF-programmet og Fælles­
skabets  øvrige F&U-programmer, hvor der kunne forekomme gentagelser. 
- Stimulering 
89. Stimuleringsprogrammet har til formål inden for forskellige lovende 
discipliner  at fremme grundlæggende forskning, som er langt  forud 
for industrielle anvendelser. Arbejde på  dette  niveau under  TEF-pro­
grammet vil kunne forekomme inden for katalyse, membraner, klæbestof­
fer og polymerer, men stimuleringsarbejdet vil kun vedrøre de grund­
læggende aspekter vedrørende  disse  emner og vil ikke blive gennemført 
med specifikke industrielle anvendelser som mål. Sidstnævnte retnings­
linjer  er naturligvis  hjertet  i TEF-programmet. 
- Bioteknologi 
90. Både bioteknologi og TEF-programmerne  omfatter  arbejde vedrørende 
katalyse,  men der kan opstå unødig gentagelse udelukkende hvad angår 
enzymkatalyse.  Under hensyntagen til at  dette  særlige emne omfattes 
af bioteknologiprogrammet, vil det ikke blive  omfattet  af TEF-program­
met. Det er dog meningen, at der  skal  opretholdes nær kontakt mellem 
bioteknologiprogrammet og dem, som arbejder med katalyseprojekter 
under TEF-programmet, med henblik på at sikre en passende udveksling 
af ideer. 

- 58 -
- Miljø 
91. Arbejde under miljøprogrammet vedrørende rene teknologier overlapper 
i et vist omfang et enkelt aspekt i TEF-katalysearbejdet, nemlig kata­
lytisk rensning af industriudledninger. TEF-arbejdet på  dette  område 
vil derfor blive udviklet i nært samarbejde med miljøprogrammet med 
henblik på at opnå forskningsresultater til gensidig gavn. 
~ §Q§L9i^É§2§£^i.§§z:_§tIi._29_£§2!ii.2£§i!s!i§L!l§^ 
92. Forskningsemner under TEF-programmet kan i et vist omfang overlappe 
emner, der omfattes af F&U-programmer vedrørende energibesparelser, 
stål og reaktorsikkerhed, men i  hvert  af de sidstnævnte programmer er 
forskningsmålene sat i specifik relation ti Ide enkelte programmers gene­
relle mål, dvs. de er indskrænket til løsning af specifikke praktiske pro­
blemer i forbindelse med henholdsvis.nye og alternative energikilder, 
stålproduktion og kernereaktorbygning. TEF-arbejdet sigter generelt på en 
udvidelse  af den grundlæggende viden omdisse emner med henblik på mulig 
bred industriel anvendelse. 
- Rastoffer 
93. Substitutionsdelprogrammet under det nuværende råstofprogram kunne 
medføre overlapning af TEF-arbejde med hensyn til erstatning af  stof­
fer, der anvendes ved overfladebehandling og beklædning (slid- og 
korrosionsresistent overfladebehandling) og i mindre omfang med hensyn 
til erstatning inden for skærende værktøjer. 
94. Formålet med arbejdet på  dette  område inden for råstofprogrammet  ved­
rører anvendelse af forskellige råstoffer, som er billigere og mulig­
vis lettere  tilgængelige, mens formålet i TEF-programmet generelt 
er en forbedring af egenskaberne og teknikkerne på  dette  område. 

- 59 -
- ESPRIT 
95. Selv  om der  både i  ESPRIT-programmet  og i TEF-programmet vil blive 
udført arbejde vedrørende  CAD/CAM,  bliver der ingen overlapning,  efter­
som TEF-arbejdet vil blive begrænset til anvendelse af  CAD/CAM-begre-
berne på enklere anvendelser inden for de traditionelle industrigrene. 
- COST 
96. Der er forskellige COST-aktiviteter, som  omfatter  emner under TEF-
programmet nemlig korrosion inden for bygningsindustrien  (COST  502), 
pulvermetallurgi  (COST  503) og materialer til dampturbiner  (COST  505). 
Man vil sikre koordinering inden for rammerne af handlingsprogrammet 
for forskning. 
- Det_f  æ l j:es_  Forsknings  cent er 
97. Det fælles Forskningscenters aktiviteter inden for materialeteori 
(i særdeleshed højtemperaturmaterialer) og inden for materialeprøv­
ning kan i høj grad bidrage til, at TEF-programmet bliver en  succes. 
98. Selv  om der er en overlapning mellem Fællesskabets forskellige F&U-
programmer, er forskningsmålene for de forskellige programmer generelt 
ret forskellige; TEF-målene er normalt bredere og mere industriorien-
terede end målene for de fleste af de andre programmer. En omhyggelig 
informationsudveksling skulle forhindre unødvendig gentagelse af arbej­
de eller, hvilket ville være værre, afvisning af et godt forslag under 
et af de mulige programmer under henvisning til, at det nok bliver 
optaget i et andet program. Erfaringen viser, at en sådan koordinering 
er mulig og anvendelsen af handlingsprogramkonceptet vil yderligere 
forbedre situationen i denne henseende. 

- 60 -
VII. Programfinansiering og personalebehov 
99. Den finansiering, der skønnes at være behov for til de forskellige 
underområder, er det minimum, der findes at være nødvendigt for at 
hæve forskningsniveauet i hele Fællesskabet op over det kritiske 
punkt, siledes at forskningen kan få en  nyttig  og mærkbar indflydelse 
på de pågældende teknologier. En del af midlerne (15 mio ECU) vil 
ikke i første omgang blive afsat til noget bestemt område. Interesse­
tilkendegivelserne vil medvirke til at skabe klarhed over, hvilke 
projekter der inden for de forskellige underområder er de vigtigste, 
og hvad de koster, samt over, hvilken fordeling af midlerne der som 
følge heraf vil være den mest hensigtsmæssige. 
100. Det foreslåede program har en løbetid på  fire  år, men det er  klart, 
at mens  visse  af forskningsmålene kan nås i løbet af  fire  år, er der 
andre,  der først kan nås efter en længere periode. Det er derfor  hen­
sigten,  at programmet  skal  have  form  af et firårigt glidende program, 
hvor programmet tages op til revision og ændres ved udgangen af  hvert 
o 
ar. 
101. De kontrakter, der indgås efter den første formelle indkaldelse af 
forslag,  vil lægge beslag på omkring halvdelen af de samlede fælles­
skabsmidler,  som der skønnes at være behov for. Den resterende halv­
del vil udgøre en reserve, der kan anvendes, når og hvis det bliver 
nødvendigt at forøge bevillingerne til særligt lovende projekter, 
samt til finansieringen af  de kontrakter, der indgås efter anden ind­
kaldelse  af forslag, som vil finde sted efter en midtvejsrevision 
af programmet. 
102. Programmets samlede omkostninger skønnes at ville beløbe sig til 270 
mio ECU, hvoraf fællesskabsbidraget udgør omkring 50%. Den foreslåede 
fællesskabsfinansiering er for de enkelte udvalgte forskningsområder: 
1) Driftsikkerhed, slid og nedbrydning 
2) Overfladeteknologi 
3) Laserteknik og nye metalformgivningsmetoder 20 mio ECU 
10 mio ECU 
15 mio ECU 

- 61 -
4) Samlingsteknikker 
5) Nye prøvningsmetoder, bl.a. ikke-destruktiv 10 mio ECU 
prøvning,  on-line  prøvning og datamatstøttet 
prøvning 
6) CAD/CAM  og matematiske modeller 
7) Polymerer, kompositmaterialer og andre nye 10 mio ECU 15 mio ECU 
materialer 20 mio ECU 
8) Membranteknologi 
9) Katalyse og partikelteknologi 10 mio ECU 10 mio ECU 
Ikke tiIdelt 15 mio ECU 
I alt 135 mio ECU 
Kommissionens  personalebehov 
103. Ved vurderingen af personalebehovet bør det betænkes, at  dette  er 
et nyt program, som ikke er en fortsættelse eller en udvidelse af 
et bestående program, og at der derfor ikke findes noget nuværende 
fast personale, som kan udvides. Kommissionen skønner, at det vil 
være nødvendigt at ansætte mindst 26 personer for at kunne admini­
strere  dette  program på hensigtsmæssig måde. Dette tal betragtes 
som et minimum, og det  omfatter  kun det personale, der er nødvendigt 
for at dække de videnskabelige discipliner og de tekniske behov i 
forbindelse med de oven for beskrevne overordnede forskningsområder. 
Med henblik på at sikre, at eksperterne har en ajourført teknisk viden, 
vil kontrakterne normalt være kortvarige, dvs. at de højst vil dække 
det tidsrum, som programmet strækker sig over; principielt forventes 
det, at eksperterne ved udløbet af deres kontrakter vender tilbage 
til deres hjemlande. Det detaljerede personalebehov er: 
Kategori  A - 15 (to personer for  hvert  af de fem største forsknings­
områder, én person for  hvert  af de resterende  fire 
områder samt en person til forhandling af kontrak­
ter m.v.) 
Kategori  B 
5 (teknisk/administrativt personale i sædvanligt 
g forhold til antal ansatte i kategori A) Kategori  C 
I alt 26 

- 62 -
VIII.  Generelle bemærkninger 
104. Formålet med  dette  program er fremfor alt at tilskynde til samvirkende 
teknisk erhvervsforskning i et sådant omfang, at det kan påvirke den 
europæiske industris konkurrenceevne. Dette mål må holdes for øje og 
skal  gennem alle programmets etaper afspejles i de beslutninger, der 
træffes. Forskningsforslag, der er af akademisk interesse, men som 
ikke indebærer mulighed for en betydelig eller udbredt industriel an­
vendelse,  vil blive forkastet. 
105. Det  skal  understreges, at alene tilskyndelsen til teknisk forskning 
ikke kan bevirke en forbedring af EF-industriens konkurrenceevne. Den 
tekniske forskning er kun en af mange faktorer, som er nødvendige for 
at skabe en konkurrencedygtig industri, og TEF er kun effektiv, hvis 
der samtidigt  skabes  de rigtige  industrielle, økonomiske og arbejds­
markedsmæssige betingelser. Det er imidlertid Kommissionens opfattelse, 
at fremme af TEF og specielt af TEF, der udføres i et  EF-samarbejde, 
er en nødvendig forudsætning for en opgang for Fællesskabets industri. 
Uden  en indsprøjtning i  form  af nye teknologier, som TEF kan udvikle, 
er der fare for, at mange af de industrier inden for Fællesskabet, som 
allerede  står over for alvorlige problemer, herunder særlig den ameri­
kanske  og japanske konkurrence, ikke vil kunne overleve på kortere 
sigt, og at de industrier, det tilsyneladende for tiden går godt, ikke 
vil kunne overleve på længere sigt. De nye teknologier i sig selv og 
de udviklende virksomheders adgang hertil, hvad enten virksomhederne 
er små, mellemstore eller store, kan også være med til at skabe større 
foretagsomhed og større udbytte, hvilket er en nødvendighed for væksten 
i Fællesskabets industri og dennes  fortsatte  levedygtighed. 
106. Erhvervslivet har i udstrakt grad medvirket ved udvælgelsen af forsk­
ningsområderne, men forskningsforslag vil kun blive godkendt, hvis den 
pågældende industri selv deltager ved at yde et betydeligt finansielt 
bidrag,  ved løbende at vejlede vedrørende forvaltningen af programmet 
og ved generelt at vise  fortsat  interesse for programmets resultater. 
Kommissionen  vil i særlig grad se på industriens  vilje  til med  rent 
private midler at videreføre arbejdet i en konkurrencepræget ånd, når 
først programmets prækonkurrencemæssige arbejde er fuldført. 

- 63 -
FORSLAG  TIL RÅDETS AFGØRELSE 
om fastlæggelse af et flerårigt forsknings- og udviklingsprogram for Det euro­
pæiske økonomiske Fællesskab vedrørende teknisk grundforskning 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til  traktaten  om oprettelse af Det europæiske økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet , 
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og sociale Udvalg , og 
ud fra følgende betragtninger: 
Fællesskabet har i henhold til traktatens artikel 2 bl.a. til opgave at fremme 
en harmonisk udvikling af den økonomiske virksomhed i Fællesskabet som helhed, 
en varig og afbalanceret ekspansion og en hurtigere højnelse af levestandarden; 
teknisk forskning bidrager til, at  disse  mål nås, og er  rettet  mod behovene 
hos mange industrisektorer af stor økonomisk betydning i Fællesskabet; 
blandt de vigtigste mål for rammeprogrammet hører fremme af europæisk industris 
konkurrenceevne; 

- 64 -
en gruppering af indirekte og samordnede aktioner vedrørende grundlæggende 
teknologi vil være et bidrag til at nå  dette  mål; 
handlingsprogrammet for forskning vedrørende industrielle teknologier omfat­
ter en række forskningsprogrammer af betydning for europæisk industri, men 
omfatter  endnu ikke et program for  tværfaglig,  teknisk grundforskning; 
traktaten  indeholder ikke fornøden hjemmel  hertil  -
TRUFFET  FØLGENDE  AFGØRELSE: 
Artikel 1 
1. Et forsknings- og udviklingsprogram for Det europæiske økonomiske  Fælles­
skab  vedrørende grundlæggende teknologi, som beskrevet i bilaget, vedtages 
for en firårig periode, der begynder på den dato, denne afgørelse offentlig­
gøres  i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
2. Programmet  omfatter  arbejder i form af kontraktforskning og samordnet 
aktion. 
Arbejdet udføres på grundlag af kontrakter med omkostningsdeling, der indgås 
med egnede industriorganisationer, forskningslaboratorier eller univer­
sitetsinstitutter eller kombinationer af  sådanne. 
De samordnede aktioner  omfatter  koordinering på fællesskabsplan af forsk­
ningsaktiviteter, som er en del af eksisterende forskningsprogrammer i med­
lemsstaterne og i givet fald i Fællesskabet. 
Der gives forrang til projekter, der gennemføres af deltagere fra mere end" 
én medlemsstat, hvoraf mindst én deltager er et industriforetagende. 
Artikel 2 
De nødvendige bevillinger til programmets  gennemførelse,  der anslås til 
135 mio ECU, herunder udgifter til et personale på 26 personer, opføres 
på De europæiske Fællesskabers budget. Disse tal er kun vejledende. 

- 65 -
Artikel 3 
Programmet tages op til  fornyet  behandling i løbet af det andet år. Denne 
behandling kan efter den relevante fremgangsmåde føre til en revision af 
programmet, som  skal  træde i  kraft  det  tredje  §r. 
Artikel 4 
Kommissionen  er ansvarlig for programmets gennemførelse med hensyn til  kon­
traktforskning og for koordineringen af samordnede aktioner. 
Den fastsætter, inden for programmets rammer, nærmere gennemførelsesbestemmel­
ser, navnlig med hensyn til fordeling af arbejdet mellem kontraktforskning og 
samordnede  aktioner samt til iværksættelsen af de samordnede aktioner. 
Artikel 5 
Kommissionen  bistås ved udførelsen af de i artikel 4 nævnte opgaver af Det 
rådgivende udvalg for forvaltning og koordinering - industriel teknologi 
(CGC),  oprettet  ved Rådets afgørelse 
Artikel 6 
For så vidt  angår de samordnede aktioner, udveksler de deltagende medlemsstater 
og Fællesskabet i overensstemmelse med en fremgangsmåde, der fastlægges af 
Kommissionen  efter høring af CGC, regelmæssigt alle  nyttige  oplysninger  ved­
rørende gennemførelsen af den forskning, der er  omfattet  af sådanne aktivite­
ter. 
De deltagende medlemsstater meddeler Kommissionen alle oplysninger, 
der er nødvendige for koordineringen. De bestræber sig endvidere på at give 
Kommissionen  oplysninger om lignende forskning, som organisationer, der ikke 
henhører under deres myndighed, planlægger eller udfører. 
Alle  oplysninger behandles som fortrolige, hvis den meddelende medlemsstat 
anmoder  herom. 
Udfærdiget i På Rädets  vegne 

- 66 -
BILAG 
Programmet  omfatter  arbejde på  følgende  ni hovedforskningsområder: 
1. Driftssikkerhed, slid og nedbrydning 
omfatter  især: 
a) metoder til forudsigelse af levetid og vurdering af  fejl  i konstruktions­
materialer, -komponenter og -enheder, 
b) slidstyrke af materialer, der anvendes i slibende, erosive og korrosive 
medier og under andre kritiske forhold; tritologiske faktorer i forbin­
delse  med formgivning og bearbejdning af materialer, 
c) forbedrede  lejematerialer  og -systemer med hensyn til udmattelse, riv­
ning  og kavitation, 
d) brudmekanik i konstruktionsmaterialer og -komponenter, omfattende 
ustabilt brud, udmattelse og krybning samt korrosionens indvirkning på 
ustabilt brud og udmattelsesbrud, 
e) udmattelse i konstruktionsmaterialer og -komponenter som funktion af 
cykliske  spændingstilstande,  materialesammensætning,  materialebehandling 
og produktionsprocessens  kvalitet;  materialeegenskaber som funktion af 
den teoretiske  udmattelsesopførsel, 
f) korrosionsmodstandsdygtighed og korrosionsbeskyttelse af konstruktions­
materialer og -komponenter i aggressive medier og under andre kritiske 
forhold  samt  hydrogenskørhed  i forbindelse med korrosionsprocesser, 
g) mikrobiologisk nedbrydning af konstruktionsmaterialer, 
h) biokompatibilitet af materialer til anvendelse i implantater og til 
udskiftning af organer. 
2. Overfladeteknologi 
omfatter  især: 
a) overfladebehandling og  beskyttelsesbeklædning  til ændring  af materialers, 
komponenters og enheders fysiske og mekaniske egenskaber, 
b) produktionslinjeanvendelse af processer, som er  laboratorieafprøvet, 
c) overfladeegenskaber og  -fænomener  ved_  grænseflader. 

- 67 -
3. Laserteknologi og dens anvendelse og andre nye metoder til metalformgivning 
omfatter  især: 
a) udvikling og anvendelse af  højeffektlasere  til materialebearbejdning, 
herunder  laserstrålers  reaktion med materialer, 
b) arbejdsprocedurer og sikkerhed ved industriel anvendelse af lasere, 
c) fremstilling af  næsten formfærdige  emner,  især  ved pulvermetallurgi. 
4. Samlingsteknikker 
omfatter  især: 
a) nye eller forbedrede svejseteknikker  såsom  elektronstrålesvejsning, 
diffusionssvejsning  og friktionssvejsning, 
b) billig automatsvejsning, herunder  følere  og korrektionskontrolsystemer, 
c) nye eller forbedrede limnings- og loddeteknikker og deres anvendelse 
i masseproduktion, samling af nye og uensartede materialer. 
5. Nye  prøvningsmetoder  omfattende ikke-destruktiv  prøvning,  on-line-prøvning  
og datamatstøttet prøvning 
omfatter  især: 
a) funktionsafhængige  teknikker til  måling  og afprøvning  af materialened-
brydningsprocesser,  såsom  korrosion,  slid,  brud og revneinitieringspro-
cesser  samt biologisk induceret skade, 
b) ikke-destruktive  prøvningsteknikker  til  undersøgelse,  detektering og 
præsentation  af fejl  og spændinger  i materialer, komponenter og enheder, 
c) datamatstøttede prøvningsteknikker  og -systemer,  især  med henblik på 
anvendelse  inden for  datamatintegreret  fabrikation, 
d) prøvningsmetoder  til materialer, komponenter og enheder under  drift­
belastninger, herunder simulering. 

- 68 -
6. CAD/CAM  og matematiske  modeller 
omfatter især: 
a) CAD/CAM-teknikker  til produktionsprocesser  i fremstillingsindustrien 
undtagen  elektronikindustrien,  især billige  teknikker  til mindre og 
mellemstore virksomheder, 
b) opstilling  af matematiske  modeller  for produktionsprocesser  og -fænomener, 
herunder modeller  for fleksible  fremstillingssystemer,  som er egnede 
for mindre og mellemstore virksomheder. 
7. Polymerer, kompositmaterialer  og andre nye materialer 
omfatter især: 
a) polymerer  og kompositmaterialer  med særlige og  bedre fysiske  og mekaniske 
egenskaber  og bedre stabilitet  til bredere anvendelse inden  for teknik, 
medicin og landbrug, 
b) lønsomme  teknikker  til fremstilling,  omdannelse  og samling af polymerer 
og kompositmaterialer, 
c) bindingsmekanismer  og vekselvirkninger  ved komponentgrænseflader i 
kompositmaterialer, 
d) materialer  med særlige  elektriske,  magnetiske  og optoelektroniske  egen­
skaber til forskellige  tekniske  anvendelsesformål. 
NB. Specialanvendelser  af kompositmaterialer,  især i  transportindustrien, 
vil blive omfattet  af yderligere  et program om avancerede  materialer. 
8. Membranteknologi  og elektrokemiske problemer 
omfatter især: 
a) anvendelse  af membraner  i kontinuerlige separationsprocesser,  især til 
omvendt osmose,  ultrafiltrering,  mikrofiItrering  og dialyse  i proces­
strømme, 
b) industriel  anvendelse  af gasseparation  ved hjælp af  membraner,  herunder 
forøgelse af  luftens oxygenindhold, separation  af sure gasser fra  ud­
stødningsgasser og  naturgas  samt separation  af naturgas  og procesgasser 
i industrien, 

- 69 -
c) adskillelse af  væskeblandinger  ved  hjælp  af pervaporation, herunder 
fjernelse af vand fra organiske  væsker,  adskillelse af blandinger af 
flydende aromater og  alifater  samt fjernelse af organiske bestanddele 
fra vand, 
d) nye membranmaterialer, herunder keramiske materialer, til anvendelse i 
industrien og inden for medicin, 
e) fouling på membraner og forebyggelse  heraf, 
f) irreversible  fænomener  i anodesystemer til elektrolytisk udvinding af 
non-ferro  metaller, 
g) elektrolyseteknologi for saltsmelter til den  non-ferro  metallurgiske 
industri. 
9. Katalyse og partikelteknologi 
omfatter  især: 
a) zeoliter som katalysatorer i den organisk kemiske industri, herunder 
fremstilling, karakterisering og formgivning af  disse  samt anvendelse 
inden for formselektiv katalyse, 
b) homogen katalyse i industrien,  især  til oxidationsreaktioner, 
c) katalytisk rensning af industriudledninger, herunder fjernelse af 
SO-, og NO , 2 M x' 
d) partikelteknologi,  især  fremstilling af partikler, partikelkontaminering 
og anlægskonstruktion. 

- 70 -
BILAG  III 
ANVENDELSE  AF NY  TEKNOLOGI  (BEKLÆDNING) 
PROGRAMFORSLAG 
I. Indledning 
1. En væsentlig forudsætning for sikring af EF-industriens konkurrenceevne 
er, at der sker en udvikling af den basisteknologi, som er beskrevet 
i bilag II. Denne teknologi vil danne et  vigtigt  grundlag for, at 
industrien kan udvikle de nye produkter og processer, som markeds­
udviklingen efter al sandsynlighed vil kræve i løbet af de næste ti år 
og sikkert også i tiden frem mod århundredets slutning. Men industriens 
konkurrenceevne afhænger også af, at de enkelte virksomheder og indu­
strigrene er i stand til at tilpasse ny teknologi fra andre sektorer 
til de krav, deres egne produktionsprocesser stiller, og til at gøre 
det på en sådan måde, at denne teknologi også kan benyttes af mindre 
og mellemstore virksomheder. 
2. Sammenlignet med andre industrilande er man i  Europa  langt bagefter, 
når det gælder om at samle forskellige sektorers teknologi og  udnytte 
den til fordel for en enkelt sektor, ikke mindst hvor  dette  indebærer 
samarbejde på tværs af grænserne. Et sådant samarbejde er imidlertid 
uomgængelig nødvendigt, hvis Europas teknologiske potentiel  skal  kunne 
udnyttes bedst  muligt.  Der må derfor satset på de dele af industrien, 
hvor man ved tilførsel af avanceret teknologi har'mulighed for at fore­
tage en omlægning og således blive i stand til at imødegå konkurrencen 
udefra uden at behøve beskyttelsesforanstaltninger. 
3. Mulighederne for at stimulere et sådant samarbejde på tværs af grænser 
og sektorer på et prækonkurrencemæssigt stadium, kan kun bedømmes ved 
hjælp af en forsøgsmodel, som danner et  vigtigt  forbillede for, hvoi— 
ledes  der på tværs af fag og grænser kan forskes i anvendelse af ny 
teknologi, som kan benyttes til gavn for en lang række af Fællesskabets 

- 71 -
fremstillingsindustrier,  både dem,  hvorfra den pågældende  teknologi skal 
hentes (f.eks.  den mikroelektroniske industri  og maskinindustrien),  og 
dem, der  skal benytte  denne teknologi. 
4. Beklædningsindustrien (i  denne tekst forstås der ved "beklædning" også 
strikvarer)  er blevet valgt  som forsøgsområde for  dette program,  fordi 
den har væsentlig økonomisk  betydning, fordi  den rummer  reelle mulig­
heder for, at en generel nedgangstendens,  som har præget den i de  seneste 
år, kan vendes ved hjælp af en  storstilet  teknologisk indsats,  og fordi 
dens behov for at kunne forbedre  konkurrenceevnen  ved at  udnytte ny 
teknologi  er typisk for en række fællesskabsindustrier. 
5. Beklædningsindustrien i Fællesskabet  giver i dag beskæftigelse  til over 
850 000 arbejdstagere,  og der er  desuden  ansat 1,2 millioner  i tekstil­
industrier,  hvis økonomiske  eksistens  i høj grad er afhængig af 
beklædningsindustrien.  Disse virksomheder  beskæftiger  tilsammen  over 
8% af Fællesskabets  industrielle arbejdsstyrke  og tegner sig for 
henved 6,4% af værditilvæksten i Fællesskabets  samlede  industri  og for 
6% af Fællesskabets  eksport af industriprodukter.  Skønt beklædnings­
industrien  således  spiller en væsentlig  rolle i den økonomiske  sammen­
hæng, må det fremhæves, at  dens faktiske  omsætning  siden 1975 er  faldet 
betydeligt,  og at dens arbejdsstyrke  er gået ned med ca. 26%. Med  mindre 
der derfor hurtigt findes  udveje for at øge  konkurrenceevnen  over for 
producenter  i navnlig Det fjerne Østen,  vil den nedgang,  Fællesskabets 
beklædningsindustri har været  udsat for i de  seneste  år, kunne tiltage 
i den nærmeste  fremtid,  og beskæftigelsen og både den  direkte og 
indirekte  produktion vil  være alvorligt  truet. Kun en  konkurrencedygtig 
industri  vil være i stand til at sikre beskæftigelsen. 
6. Det bør  understreges,  at man i de  konkurrerende  lande allerede  er på 
vej med forsknings-  og udviklingsprogrammer  for beklædningsindustrien. 

- 72 -
I Japan  har ministeriet for industri og international handel  (MITI) 
f.eks.  investeret 80 mio ECU i et program, som tager sigte på at 
udvikle fuldautomatiserede produktionssystemer i beklædningsindustrien. 
Også i Sverige og De forenede Stater er der et omfattende arbejde i 
gang. 
7. De følgende afsnit er en redegørelse for det tekniske og administrative 
indhold i det program, som er blevet udviklet i samråd med industri-
eksperter og andre sagkyndige. 
II. Fællesskabets rolle 
8. Det foreslåede program  skal  anspore til et tværfagligt forsknings­
samarbejde med henblik på at give konkurrenceevnen i Fællesskabets 
beklædningsindustri den afgørende gennemslagskraft ved hjælp af ny 
teknologi. Det  skal  desuden være en arbejdsmodel for samarbejdet på 
tværs af sektorer og grænser. Det falder  helt  og holdent ind under den 
del af programmet, som drejer sig om fremme af industriens konkurrence­
evne. 
9. Programmet har ikke til formål at støtte forskningen inden for beklæd­
ningsindustrien. Ansvaret for denne forskning påhviler først og fremmest 
industrien  selv.  Det tager derimod sigte på de områder, hvor  Europa  er 
bagefter: samarbejde på tværs af grænser og sektorer. Ved at sørge for, 
at de bestræbelser, som nu foregår adskilt men i virkeligheden supplerer 
hinanden,  bliver samlet og dermed kan udvikles mere  effektivt,  og at de 
bestræbelser, der sættes i  gang,  i mindre grad overlapper hinanden,  skal 
programmet sikre, at Europas teknologiske potentiel giver det fulde 
udbytte, og at de forhåndenværende ressourcer udnyttes mere  effektivt. 
Der vil i denne forbindelse blive lagt særlig vægt på at inddrage de 
mindre og mellemstore virksomheder (se V). 

- 73 -
10. Forbindelsen med nationale programmer 
Der er aktiviteter i gang eller under forberedelse i f.eks. Frankrig, 
Tyskland,  Nederlandene og Det forenede Kongerige. 
Projekter, der allerede  klart  indgår i en medlemsstats  aktiviteter, 
vil ikke blive dubleret af tilsvarende projekter, sådanne projekter 
kan imidlertid efter fornøden aftale inddrages i det arbejde, som 
omfattes af programmet. 
Interessetilkendegivelser og samråd med CGC  skal  sikre, at der ikke 
sker  overlapninger. 
III. Programmets forvaltning 
A- E£-aktionernes_art 
11. De projekter, som udføres under  dette  program, vil blive iværksat via 
kontrakter med omkostningsdeling. 
Da dette  program drejer sig om anvendelse af ny teknologi, vil forsk­
ningen i de fleste tilfælde udmunde i forsøgs- eller demonstrations­
projekter, som  skal  vise den ny teknologi under naturlige driftsforhold. 
Disse  forsøgsprojekter  anses  for meget vigtige, da de for det første 
vil bidrage til vurderingen af den ny teknologis praktiske anvende­
lighed og dens eventuelle virkninger på andre dele af produktions­
processen,  og da de for det andet vil give industrien og især de 
mindre og mellemstore virksomheder lejlighed til at beregne de  sand­
synlige  omkostninger og de produktionsfordele, der er forbundet med 
indførelse af den ny teknologi. 

- 74 -
Da programmets formål er en væsentlig produktionsstigning, vil de 
enkelte projekter som regel være både omfattende og tværfaglige. 
Projekterne  skal  desuden  passe  ind i et helhedsmønster, da isolerede 
initativer ligefrem kan virke mod hensigten, hvis de  blot  giver pro­
blemet videre eller skaber et nyt andre steder. 
B. Forvaltninq oq evaluerinq 
12. Det rådgivende udvalg for forvaltning og koordinering (CGC) - indu­
strielle teknologier vil bistå Kommissionen i dens forvaltning af 
programmet, bl.a. med at gennemgå projekterne, overvåge arbejdet 
efterhånden som programmet afvikles, foreslå ændringer i programmet og 
i det hele  taget  give Kommissionen råd om arbejdets  ledelse.  Da 
programmet imidlertid er stærkt industriorienteret, vil Kommissionen 
konsultere industrien og eventuelt universitets- og forskningsinsti­
tutterne  for at kunne inddrage og  udnytte  deres tekniske ekspertise i 
programmet, især når det gælder styring og eventuelle tilpasninger. 
Beklædningsindustrien og andre industrigrene, f.eks. maskin- og 
datamatindustrien, vil blive inddraget i  disse  konsultationer i  fuld 
overensstemmelse  med den betydning, programmet har for dem. 
13. Programmet vil blive underkastet de evalueringsprocedurer, som er 
fastsat i Fællesskabsplanen for evaluering af Fællesskabets forsknings-
og udviklingsprogrammer  (K0MC83)  1). 

- 75 -
C. DeLtagere_og_groj_ekter 
14. Deltagerne  i et projekt kan være  industrivirksomheder, forsknings­
institutter  og universiteter,  som er beliggende  i Fællesskabet. 
Lederen  eller den vigtigste kontrahent  i et projektsamarbejde  eller en 
projektsammenslutning  bør som  regel være en  industrivirksomhed,  som 
de forventede resultater  har særlig  betydning for.  Der vil blive lagt 
særlig vægt på, at  mindre og mellemstore  virksomheder  inddrages  (se V). 
15. Projekter,  som iværksættes af  deltagere  i mere end én medlemsstat,  vil 
blive foretrukket.  Kun få medlemsstater  er selv i besiddelse  af al 
den nødvendige  teknologiske viden. 
D. Finansiel_støtte 
16. Fællesskabets økonomiske støtte kan som  regel ikke overstige  50% af 
projektets  samlede  omkostninger,  og de industrivirksomheder,  der 
deltager i projektet,  må derfor selv afholde resten.  Hvor stort et 
beløb, Fællesskabet  skal bidrage  med, vil blive afgjort  i hvert 
enkelt tilfælde på  grundlag  af projektets beskaffenhed, dets overens­
stemmelse  med udvælgelseskriterierne og den  risiko,  projektets forslags­
stillere  selv påtager  sig. Kommissionen  vil tage behørigt  hensyn  til 
alle støtteydelser  eller forventninger  derom, således at den  samlede 
støtte fra de nationale  myndigheder  eller Fællesskabet  almindeligvis 
ikke overskrider  50% af de  samlede  omkostninger.  For demonstrations­
projekters  vedkommende  tilbagebetales  højst 50% af  tilskuddet  i 
tilfælde af  kommerciel  udnyttelse. 
E. Udvælgelseskriterier 
17. Blandt kriterierne  for udvælgelse af de  enkelte projekter skal  der 
lægges vægt på, om det er nødvendigt at iværksætte et  projekt på 
fællesskabsplan, og på at  sikre, at projektet tager sigte  på at  sti­
mulere samarbejdsbestræbelserne  inden for Fællesskabets  forskning. 
Foruden de almindelige betingelser  (se C og D) og  programmets 
tekniske indhold  er følgende  kriterier  grundlag  for udvælgelsen: 

- 76 -
1) den foreslåede  forskning  er ikke tilstrækkeligt dækket af  andre 
fællesskabsprogrammer, af  privat forskning  eller nationale 
programmer, 
2) forskningen  er tværfaglig, og  arbejdet vil bidrage  til et bedre 
samarbejde  på tværs af grænserne, 
3) forskningen  indebærer  indlysende muligheder  for industriel  udnyt­
telse, men er i  sig selv  prækonkurrencemæssig,  dvs., at industrien, 
selv efter en vellykket  gennemførelse af  forskningsprojektet,  for 
egne midler må foretage yderligere forsknings-  og udviklingsarbejde, 
før resultaterne  kan omsættes i  varer eller processer,  der kan 
markedsføres, 
4) forskningen skal  kunne føre til teknisk udvikling,  som har  betydning 
for industriens produktivitet,  for produkternes driftssikkerhed, 
deres udformning  og hele kvalitet,  og disse fremskridt skal hver 
for sig kunne føre til større konkurrenceevne. 
5) projekterne skal  passe ind i et helhedsmønster som nævnt  under 
omtalen af det  tekniske indhold. 
F. Informationsudbredelse,  adgang  til og udnyttelse  af resultater 
19. Reglerne  for informationsudbredelse  og adgang til og udnyttelse  af 
resultaterne  vil følge de  angivne principper  i dokumentet  om 
handlingsprogrammet. 
Da programmet  for beklædningsindustrien dækker en  lang række tekniske 
emner og ikke i alle tilfælde behøver at indebære, at  projekterne 
føres igennem  til et demonstrationsstadium,  må reglerne  i de enkelte 
tilfælde  tilpasses efter  de retslige  vilkår og  betingelser,  som er 
fastlagt i de enkelte kontrakter. 

- 77 -
IV. Interessetilkendegivelser og indkaldelse af forslag 
19. Der søges nu interessetilkendegivelser fra virksomheder og forsknings­
organisationer. De, der reagerer på henvendelser, vil på ingen måde 
forpligte  sig, men  skal  give følgende oplysninger: 
- organisationens navn og oplysning om, hvem der vil blive involveret 
i forskningsarbejdet, 
- en  kort  beskrivelse af det foreslåede  projekt  samt de tekniske 
målsætninger, der søges nået, 
- den forventede varighed af forskningsprojektet og dets budget, 
- en første angivelse af, hvilke andre organisationer der måtte indgå 
i et samarbejde, 
- eventuelt en anmodning til Kommissionen om at videregive oplys­
ningerne ovenfor til andre organisationer, der måtte tilkendegive 
en interesse i lignende forskningsarbejde, og som kunne være inte­
resseret  i at samarbejde om et  projekt. 
20. Kommissionen vil i samråd med CGC gennemgå  disse  interessetilkende­
givelser.  På  basis  af de modtagne henvendelser vil Kommissionen 
indkalde grupper af potentielle deltagere med henblik på at tilskynde 
eventuel le samarbejdsarrangementer. 
21. Efter Rådets godkendelse af programmet vil Kommissionen offentliggøre 
en formel indkaldelse af forslag. Det forventes, at de modtagne  for­
slag  i meget høj grad vil komme fra grupper af organisationer, der er 
interesseret i at indlede et samarbejde, og som er dannet som led i de 
forudgående arrangementer. 

- 78 -
V. Mindre og mellemstore virksomheder 
22. Da meget af det foreslåede arbejde sandsynligvis vil være af direkte 
interesse  eller af direkte fordel for mindre og mellemstore virksom­
heder,  bør de indrages i den faktiske gennemførelse af programmet 
i så høj grad som  muligt.  Der vil selvfølgelig blive  gjort  en særlig 
indsats  for at få små og mellemstore virksomheder til at fremlægge 
forskningsforslag og til at deltage  aktivt  i forskningsindsatsen og/eller 
yde et finansielt bidrag til forskning, som de er interesseret i måtte 
blive foretaget andre steder. 
23. Som anført i hoveddokumentet er det  ofte  svært at få inddraget mindre 
og mellemstore virksomheder. Følgende mekanismer kunne i fællesskab 
virke fremmende for en sådan inddragelse; kun ved hjælp af erfaringer 
kan man få et svar på, hvilken måde eller hvilke måder der er de mest 
hensigtsmæssige: 
- mange mindre og mellemstore virksomheder er medlemmer af kooperative 
eller  kollektive organisationer, der findes i en række medlemsstater. 
Disse  organisationer kan selv udføre forskning inden for programmets 
rammer på mindre og mellemstore virksomheders vegne eller kan bidrage 
til at finde frem til de mindre og mellemstore virksomheder, som 
kunne deltage på egen hånd; 
- større virksomheder, der normalt benytter små og mellemstore virksom­
heder  som underleverandører, eller som markedsfører deres produkter, 
kan bringe programmet til  disse  virksomheders kendskab eller inddrage 
dem som forskningspartnere; 
- de universiteter, der allerede beskæftiger sig med problemer af 
relevans  for mindre og mellemstore virksomheder, kan bringe  disse 
virksomheder sammen med henblik på i fællesskab at fremsætte forslag; 
- erhvervssammenslutninger, handelskamre, regionale kontorer under 
regeringsdepartementer, som beskæftiger sig med F&U, samt andre 
lokale  organer, som kan kontaktes gennem offentlige eller erhvervs­
mæssige kanaler, kan udsøge små virksomheder med en interesse i de 
forskningsområder, som programmet  omfatter. 

- 79 -
24. InteressetiLkendegivelserne vil være et positivt bidrag til forsøget 
på at fremme mindre og mellemstore virksomheders deltagelse og dannelse 
af grupperinger. 
Programmets  tekniske indhold 
25. På Kommissionens anmodning har Kurt Salmon  Associates  udarbejdet en 
rapport om det nuværende teknologiske niveau i den europæiske beklæd­
ningsindustri. En af rapportens konklusioner, som i vid udstrækning 
støttes af industrien  selv,  er, at industrien har behov for ny teknik, 
ikke alene for at modernisere de enkelte produktionsoperationer 
(specielt i retning af en fuldstændig sekvensautomatisering), men 
også for at forbedre styringen og koordineringen af produktionsopera-
tionerne (specielt en mere udstrakt brug af datamater). I rapporten 
anbefales  endvidere  visse  forskningsområder, som kunne medvirke til 
at opnå en væsentlig forøgelse af produktiviteten. 
26. Der er ført en konstruktiv dialog mellem repræsentanter for beklæd­
ningsindustrien (store virksomheder, mellemstore virksomheder og 
organisationer repræsenterende de mindre virksomheders interesser) 
og fabrikanter af datamater, mekanisk (robotteknisk) håndteringsudstyr 
og særlige maskiner til beklædningsindustrien samt teoretiske forskere 
med en særlig interesse for anvendelsen af ny teknologi. 
27. Formålet med ovennævnte møder var nærmere at beskrive forholdene og 
behovene  inden for Fællesskabets beklædningsindustri samt de særlige 
former for teknik, som eventuelt kan anvendes med henblik på at imø­
dekomme  disse  behov. Specielt hvad angår det sidste, blev der givet 
værdifuld vejledning, ikke alene af rækken af specialister på de VI. 

- 80 -
forskellige tekniske områder, men også af adskillige store manufaktur­
handlere, som har en betydelig erfaring i at rådgive deres  leverandø­
rer (ofte  mindre og mellemstore virksomheder) vedrørende den  teknik, 
der er nødvendig for at forbedre deres produkters design og  kvalitet. 
Kommissionen  føler derfor, at de konklusioner, der blev draget på 
disse  møder, virkelig afspejler ekspertviden. 
28. Disse drøftelser  afslørede, 
- at avanceret  teknik  for øjeblikket kun spiller en mindre rolle i 
forbindelse med produktionsoperationerne inden for Fællesskabets 
beklædningsindustri  - siden opfindelsen af symaskinen og anvendelse 
af en kraftmaskine til at drive den, er der ikke sket nogen radikal 
teknisk udvikling inden for  dette  produktionsområde, 
- at leverandører af de nuværende maskiner i højere grad forsøger 
at forbedre disse maskiner end at udvikle nye former for maskiner 
eller produktionsmetoder, dvs. at symaskinerne og specielt deres 
hastighed er blevet forbedret, medens der ikke er sket nogen særlig 
udvikling med henblik på at gøre de mellemliggende processer hurti­
gere, 
- at en af de største ulemper ved produktionsprocessen er, at der 
i forbindelse med arbejdets udførelse spildes megen tid med  håndte­
ringen af stofferne, som stadig primært foregår manuelt, 
- at de eksisterende manufakturvirksomheder normalt er små og mangler 
finansielle midler og teknisk ekspertise til selv at foretage 
væsentlige  moderniseringer, forskning og udvikling, 
- at mange af firmaernes begrænsede størrelse gør, at eventuel ny 
teknologi, som  dette  program måtte resultere i, skal kunne anvendes 
i forbindelse med produktion i mindre målestok, 

- 81 -
- at de virksomheder, som er fleksible nok til  hurtigt  at kunne til­
passe  deres produktion til markedsbehov og modeændringer, er dem, 
det for tiden går bedst. 
Forskningens  hovedområder 
29. Med henblik på at imødekomme industriens behov, således som  disse 
er defineret under Kommissionens drøftelser, er tre generelle forsk­
ningsområder blevet udvalgt til støtte under  dette  program.  Disse 
områder, som  kort  beskrives nedenfor, vedrører: 
1) materialehåndtering 
2) Syarbejdspladsteknologi 
3) Alternative processer og integrering. 
- Materialehåndtering 
30. Forskning vedrørende bedre metoder til håndtering af stoffer er  sand­
synligvis  det vigtigste af de forskningsområder, som kan medvirke 
til at forbedre produktiviteten i Fællesskabets beklædningsindustri. 
Ca. 90% af arbejdernes tid anvendes løbende til  blot  at bringe stoffer 
og dele af klædningsstykker til og fra symaskinerne og videre til 
næste produktionsled. 
31. Der er specielt behov for at undersøge, hvorledes mekanisk (især 
robotteknisk) håndteringsteknik og magnetisk og/eller optisk aflæsnings-
teknik kan anvendes til at identificere, adskille, gribe,  indrette 
og indføre forskellige typer stof i symaskinerne samt til at bringe 
halvfabrikata videre til den efterfølgende produktion (og  ofte  vende 
vrangen ud). Et afgørende led i forskningen vil være at finde ud af, 
hvorledes  den enkelte teknik kan tilpasses, således at den også kan 
anvendes  på stoffer og tage højde for deres særlige egenskaber, 

- 82 -
specielt  deres manglende stivhed.  F.eks.  vil det være nødvendigt at 
foretage en vidtgående tilpasning af den mekaniske håndteringsteknik, 
der er egnet til metalplader. 
- Syning 
32. Et af  dette  programs vigtigste mål vil være at opnå betydelige pro­
duktivitets- og kvalitetsforbedringer i forbindelse med syarbejds-
pladsen.  I de fleste beklædningsfabrikker er symaskinerne kun i brug 
i en mindre del af den samlede arbejdstid. 
33. Der er især behov for forskning med henblik på at udvikle universal-
syhoveder  og nye typer stikkesting, der kan sys fra den ene  side, 
samt metoder til automatisk tilbagespoling og trådning, til syning 
i fikserede stoffer og til tredimensional syning. 
34. I mange tilfælde ville en fuldstændig nyindretning af syarbejdspladsen 
også være hensigtsmæssig med henblik på såvel at gøre arbejdet mere 
bekvemt som at kontrollere produkterne. Eksisterende teknik kunne 
f.eks.  tilpasses, så arbejderne samtidig kunne kontrollere flere 
maskiners  funktion. For tiden gælder det næsten overalt i beklæd­
ningsindustrien, at der er én arbejder til én maskine. 
" åi£ÉIZD§iiyÉ_BE2£É§§§£_29_l0£egrering 
35. Alternative processer er et område, der endnu ikke er særligt velde­
fineret,  men som generelt anerkendes som et område, der bør undersø­
ges,  og som bør åbnes for forskningsforslag. Der kan være tale om 
en reorganisering af hele fremstillingsprocessen i al almindelighed 

- 83 -
eller  man kan koncentrere sig om særlige aspekter, f.eks. anvendelse 
af nye samlingsteknikker. Forskningsforslag vedrørende alternative 
metoder til design af beklædning og en  hertil  knyttet  fremstilling 
af mønstre ville også være af interesse. En teknik, der gør det 
muligt  ved hjælp af datamater at skabe nye modeller og direkte over­
føre  disse  til mønstre beregnet for automatisk produktion, ville 
f.eks.  bidrage betydeligt til at opnå en større fleksibilitet i beklæd­
ningsindustrien. 
36. Når der er opnået begyndende resultater inden for ovennævte forsk­
ningsområder, vil det desuden være  vigtigt  at undersøge, hvorledes 
den forventede nye teknik vedrørende håndtering og syning af materia­
ler og/eller alternative metoder til beklædningsfremstilling kan 
integreres, således at der alt i alt opnås en mere  effektiv  virksom­
hedsorganisation.  Det bør understreges, at forskningsbestræbelserne 
på dette  område i første række vil være  rettet  mod en integrering 
af de enkelte produktionsled, og først på et senere stadium i program­
met blive  rettet  mod  fuldt  integrerede systemer, f.eks. en fuldstændig 
sekvensautomatisering.  I betragtning af, at virksomhederne i den 
eksisterende  europæiske beklædningsindustri har  vidt  forskellige pro­
duktionsstrukturer, er af forskellig størrelse og har forskellige 
behov,  vil det ikke være  muligt  at finde en enkelt universel teknisk 
eller  organisatorisk løsning. På den anden side vil et gennembrud 
på et af forskningsområderne eller  blot  et fremskridt i retning af 
integreret fremstilling, kunne skabe øjeblikkelige fordele for hele 
industrien, og specielt for de mange mindre og mellemstore virksomhe­
der. 
37. Det  skal  bemærkes, at Kommissionen for alle forskningsområdernes 
vedkommende forventer, at hovedvægten lægges på anvendelse af mikro­
elektronik og datamatbaseret systemkontrol. Dette er naturligvis af 
den største betydning i forbindelse med integrering af produktionsled 
og ubetinget nødvendigt i forbindelse med ny designteknik, men det 

- 84 -
er også af betydning for forskningen vedrørende forbedret materiale-
håndtering og syarbejdspladsteknologi. Generelt kan anvendelsen af 
datamater bidrage til, at beklædningsfabrikanterne betydeligt hurti­
gere kan tilpasse sig de skiftende markedsbehov, hvilket er vejen 
til at opnå større konkurrenceevne og af særlig betydning for de 
mindre og mellemstore virksomheder. 
Forbindelsen  til Fællesskabets andre F&U-programmer 
38. ESPRIT_og_TEF 
Selv  om der såvel i ESPRIT-programmet som i TEF-programmet vil foregå 
arbejde inden for  CAD/CAM,  vil der ikke blive tale om nogen overlap­
ning,  eftersom beklædningsprogrammet vil være begrænset til anvendel­
ser inden for beklædningsindustrien. 
39. Det andet F&U-program inden for tekstil- og beklædningsområdet 
Selv  om dette  program har andre formal, vil overlapning i enkelte 
tilfælde kunne ske. Da begge programmer indgår i samme handlingspro­
gram,  vil en unødvendig gentagelse af arbejde let kunne undgås. 
VII. Programfinansiering og personalebehov 
40. Den foreslåede finansiering af  dette  program må betragtes som værende 
det minimum, der er nødvendigt for at skabe resultater, som virkelig 
kan få betydning for konkurrenceevnen inden for Fællesskabets beklæd­
ningsindustri. 

- 85 -
41. Det forestås, at programmet får en løbetid på  fire  år, men det er 
klart,  at mens  visse  af forskningsmålene måske kan nås inden for 
denne  periode, er der andre, som først kan nås efter en længere 
periode.  Det er derfor hensigten, at programmet  skal  have  form  af 
et firårigt glidende program, hvor programmet tages op til revision 
og ændres ved udgangen af  hvert  år. 
42. Programmets samlede omkostninger skønnes at ville beløbe sig til 
70 mio ECU med et fællesskabsbidrag på omkring 50% (35 mio ECU). 
Det forventes, at ca. 25% af midlerne vil blive anvendt inden for 
hvert  af programmets overordnede arbejdsområder: 
- materialehåndtering, 
- syarbejdspladsteknotogi 
- alternativ, processer og integrering, 
- pilotprojekter. 
Der foretages dog ikke nogen tildeling på nuværende tidspunkt.  Flek­
sibiliteten bør opretholdes, idet der i løbet af programmet og afhængig 
af, hvor vellykket det indledende arbejde er, kan opstå behov for at 
skabe  nye projekter eller for at lade flere midler gå til prioriterede 
områder eller til særlige projekter. Det forventes også, at der under 
programmets senere etaper vil være behov for at anvende midler til 
finansiering af pilotprojekter. 

- 86 -
Kommissionens  personalebehov 
43. Kommissionen forudser et behov for at ansætte mindst syv personer 
for at kunne administrere  dette  program på en hensigtsmæssig måde. 
Dette tal betragtes virkelig som et minimum og er baseret på den 
antagelse,  at det personale, der bliver ansat under TEF-programmet, 
kan yde en vis administrativ og teknisk støtte. De nødvendige  kon­
trakter  vil blive kortvarige, dvs. at de maksimalt vil dække det 
tidsrum, som programmet strækker sig over. Det detaljerede personale­
behov er: 
Kategori  A 4 (personer med kendskab til henholdsvis robotteknik, 
informationsteknologi, beklædningsfabrikation og af 
materialehåndtering) 
Kategori  B 1 
(teknisk/administrativt personale i sædvanligt forhold 
til antal ansatte i kategori A) 
Kategori  C 2 
I alt 7 
VIII.  Generelle bemærkninger 
44. Det centrale mål med  dette  program er at tilskynde til en mangesidet 
og samordnet forskningsindsats med henblik på at anvende ny teknologi 
til at forbedre EF-beklædningsindustriens konkurrenceevne. Under 
programforløbet kan der imidlertid udvikles en praktisk arbejdsmodel 
for gennemførelse af forskning af denne art, en model, som senere 
kan anvendes i forbindelse med andre erhvervsgrene, der også har 
behov for at anvende ny teknologi med henblik på at forbedre deres 
konkurrenceevne.  Dette dobbelte formål må holdes for øje gennem hele 
programmet og  skal  være afgørende for hele dets styring. 

- 87 -
45. Kommissionen regner med vasentlig  st0tte  fra industrien under  aLLe 
programmets etaper, specieLt i form af finansiering og l0bende rld-
givning vedr0rende styringen af programmet. Kommissionen kan bidrage 
med en vis finansiel  st0tte  og koordinering, men det er industrien, 
som ma satte ind pi, at programmet fir et positivt resultat. 

- 88 -
FORSLAG  TIL RÅDETS AFGØRELSE 
om fastlæggelse af et flerårigt forsknings- og udviklingsprogram for 
Det europæiske økonomiske Fællesskab vedrørende anvendelse af nye 
teknologier 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til  traktaten  om oprettelse af Det europæiske økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet , 
under henvisning ti l udtalelse fra Det økonomiske og sociale  Udvalg,  og 
ud fra følgende betragtninger: 
Fællesskabet har i henhold til traktatens artikel 2 blandt andet til opgave 
at fremme en harmonisk udvikling af den økonomiske virksomhed i Fællesskabet 
som helhed, en varig og afbalanceret ekspansion og en hurtigere højnelse 
af levestandarden ; 
forskning i anvendelse af nye teknologier bidrager til, at  disse  mål nås; 
med henblik på  fuldt  ud at  udnytte  de økonomiske fordele ved det fælles 
marked er det nødvendigt at tilskynde til en mere udbredt anvendelse af 
nye teknologier i hele Fællesskabet; det er også nødvendigt at sammen­
bringe teknologier fra en række forskellige produktionsgrene til fordel 
for bestemte industrisektorer; anvendelsen af nye teknologier bør fremmes 
pi en sådan måde, at især små og mellemstore virksomheder får fordel heraf; 

- 89 -
blandt de vigtigste mal for rammeprogrammet hører fremme af europæisk 
industris konkurrenceevne; 
handlingsprogrammet for forskning vedrørende industrielle teknologier om­
fatter  en række forskningsprogrammer af betydning for europæisk industri, 
men omfatter  endnu ikke et program, som samler teknologier af forskellig 
oprindelse  til fordel for bestemte industrisektorer; 
beklædningsindustrien er som følge af dens karakter og dens nuværende økono­
miske  situation særlig egnet for et første F&U-forsøgsprogram på fællesskabs 
plan vedrørende anvendelse af nye teknologier; 
traktaten  indeholder ikke fornøden hjemmel  hertil  -
TRUFFET  FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
1) Et forsknings- og udviklingsprogram for Det europæiske økonomiske Fælles­
skab  vedrørende anvendelse af nye teknologier, som beskrevet i bilaget, 
vedtages  for en firårig periode, der begynder på den dato, denne afgørelse 
offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
2) Arbejdet udføres som kontraktforskning. 
Arbejdet udføres på grundlag af kontrakter med omkostningsdeling, der  ind­
gås med egnede industriorganisationer, forskningslaboratorier eller  uni­
versitetsinstitutter eller kombinationer af sådanne. 
Der gives forrang til projekter, der gennemføres af deltagere fra mere 
end én medlemsstat, hvoraf mindst én deltager er et industriforetagende. 
Artikel 2 
De nødvendige bevillinger til programmets gennemførelse, der anslås til 
35 mio ECU, herunder udgifter til et personale på 7 personer, opføres 
på De europæiske Fællesskabers budget.  Disse  tal er kun vejledende. 

- 90 -
Artikel 3 
Programmet tages op til  fornyet  behandling i løbet af det andet år. Denne 
behandling kan efter den relevante fremgangsmåde føre til en 
revision af programmet, som  skal  træde i  kraft  det  tredje  år. 
Artikel 4 
Kommissionen  er ansvarlig for programmets gennemførelse. Den fastsætter 
inden for programmets rammer nærmere gennemførelsesbestemmelser, navnlig 
med hensyn til arbejdets fordeling. 
Artikel 5 
Kommissionen  bistås ved udførelsen af de i artikel 4 nævnte opgaver af 
Det rådgivende udvalg for forvaltning og koordinering - industriel  tek­
nologi  (CGC),  oprettet  ved Rådets afgørelse 
Udfærdiget i På Rådets vegne 

- 91 -
BILAG 
FÆLLESSKABSPROGRAM VEDRØRENDE  ANVENDELSE  AF NYE  TEKNOLOGIER 
(BEKLÆDNING) 
Det anslås, at 35 mio ECU  skal  anvendes til gennemførelse af  dette  program, 
som omfatter  arbejde på nedenstående  fire  hovedområder. På alle  disse  om­
råder kan forskningen og udviklingen vedrøre enhver  form  for beklædning 
lige fra simpelt undertøj til kompleks modebetonet yderbeklædning. Alle 
typer stof kan indgå, herunder både vævet og strikket  stof. 
1. Materialehåndtering 
Problemer  i forbindelse med transport af stofemner eller dele af beklæd­
ningsstykker til hver påfølgende syarbejdsplads i det  rette  antal og med 
den korrekte hastighed til at sikre optimal produktion. Arbejdet kanomfat-
te forskning og udvikling vedrørende: 
(a) mekaniske transportsystemer, som anvender bælter, skinner, kæder, 
wirer, osv., på hvilke emner bæres enkeltvis eller i partier, 
(b) kontrolsystemer med løbende tilbagemelding, som overvåger og korrigerer 
materialestrømmen undervejs, 
(c) fjernstyrede eller forprogrammerede leveringsvogne, 
(d) indsamlingsanordninger, som samler emner fra mere end en  linje  og fører 
det resulterende sæt til næste processtadium, 
(e) udstyr til samling og placering af emnesæt, f.eks. drejning af  stof­
emne og korrekt indretning på det emne, som det  skal  sys til, 
(f) fuldstændige  "grib  og placer" anordninger, som udfører de væsentlige 
operationer, som nu udføres af operatøren, f.eks.: 

- 92 -
. identificer to eller flere emner eller dele 
. grib  dem 
. ret dem ind 
. læg dem sammen 
. grib  montagen og ret den ind 
. placer montagen korrekt til syning 
. fjern  det syede emne og før det til næste transportstation 
(g) forenklede  "grib  og placer" anordninger til anvendelse på kun et enkelt 
stykke  stof,  f.eks. til oplægning og syning af søm på klædning, 
(h) forskellige  tilknyttede  elementer, som er væsentlige eller  nyttige  for de 
allerede  nævnte anordninger: 
. følere til genkendelse af en del 
. mærkningsteknik til hjælp ved følingen 
. gribeanordninger, nåle, sugning, magneter osv. 
. opretningsanordninger til sammenføringen af to eller 
flere stofemner på specificeret måde, 
(i) robotter,  som  omfatter  "grib  og placer" begrebet,men med meget bredere 
anvendelsesmuligheder  forstået på den måde, at de kan "lære" en specifik 
operationssekvens  og kan bevæges i tre dimensioner. 
2. Syarbejdspladstekno logi 
Det påtænkte arbejde  omfatter  forskning og udvikling inden for: 
(a) programmerbar  sysekvens,  med udvidelse af eksisterende anvendelse, 
(b) arbejde i forbindelse med automatisk syning af emnepartier, omfattende 
automat i ske fødningsanordninger, 
(c) udskiftelige syhoveder og syanordninger til flere formål, 
(d) bevægelig syhoveder, 
(e) tredimensional syning, 
(f) systingteknologi, nye systingteknikker, som muliggør syning fra kun 
en side, 

- 93 -
(g) indretning af syarbejdspLadsen: 
. operat0ren kontroLLerer fLere maskiner, som hver foretager samme 
Operation  pi et emneparti, idet operat0ren vaLger det  korrekte 
program for hver maskine, 
. operat0ren kontroLLerer fLere maskiner, som hver udf0rer en sekvens 
af operationer. 
3. ALternative  processer  og integrering 
Pi dette  brede feLt har f0Lgende omrader st0rst behov for forskning og 
udvi k  Ling: 
(a) Produktion  af faerdige m0nstre ud fra designerens tegninger  eLLer  speci-
fikationer ved hjaeLp af mikroprocessorer, omfattende  aLLe  kraevede m0nster-
variationer tiL at daekke forskeLLige st0rreLsessortimenter, 
(b) samLet systematisering af fremstiLLingsprocessen, isaer hvor  dette  inde-
baerer  overgang tiL datamatst0ttetfabrikation, 
(c) forskning og udvikLing pa omrader, som ikke specifikt er naevnt ovenfor, 
isaer  skaering, faerdigbehandLing og pakning, hvor yderLigere udvikLing kan 
beh0ves,  dersom der skaL ske fremskridt imod fuLdstaendig sekvensautoma-
tion;  processer,  som indebaerer, at materiaLet forbLiver pa ruLLen indtiL 
et senere stadium,  med  saerLig vaegt pi senere skaering, 
(d) arbejde vedr0rende integrering af moduLerne tiL et fuLdt automatiseret system, 
(e) aLternative  processer  tiL samLing i stedet for syning. 
4. Pi Lot- og demonstrationsprojekter 
(a) fuLdskaLagennemf0reLse af  konkrete  nye  processer  for at demonstrere den 
0konomiske  gennemf0rLighed i et typisk fabriksmiLj0, 
(b) demonstration af fuldstændige systemer omfattende forskellige grader af 
automatisering og  robotisering.