Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3330/91 om statistikker over udveksling af goder mellem medlemsstater« () (98/C 19/15)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 24. oktober 1997 under henvisning til artikel 100 A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Økonomiske, Finansielle og Monetære Spørgsmål, som udpegede Kenneth Walker til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 14. oktober 1997.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 349. plenarforsamling af 29. og 30. oktober 1997, mødet den 29. oktober 1997, med 113 stemmer for, 2 imod og 8 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. I Intrastat-systemet fastsættes bestemmelserne for indsamling og udarbejdelse af statistikker over udveksling af goder mellem medlemsstaterne. Systemet blev indført den 1. januar 1993 som konsekvens af, at toldformaliteterne i forbindelse med handel inden for EU bortfaldt, og udløber på tidspunktet for overgangen til et fælles momssystem baseret på oprindelseslandsprincippet. Kommissionens forslag ville lette virksomhedernes indberetningsbyrde ved at fjerne visse af de oplysninger, som virksomhederne for øjeblikket er forpligtet til at indberette.

1.1.1. Intrastat-systemet bygger på det princip, at oplysninger indsamles direkte hos erhvervsdrivende i EU, hvis samlede årlige indkøb og salg i EU overskrider en bestemt tærskel. For øjeblikket er denne tærskel forskellig fra medlemsstat til medlemsstat. De virksomheder, som overskrider den nationale tærskel, er forpligtet til at indgive en månedlig angivelse af deres vareforsendelser og -modtagelser. Denne angivelse har erstattet den kopi af toldangivelsen, der tidligere anvendtes som statistisk informationsmedium.

1.1.2. Der eksisterer et tilsvarende system, Extrastat-systemet, for indsamling og udarbejdelse af statistikker over samhandelen mellem medlemsstater og ikke-EU-lande.

1.2. I Intrastat-systemet skal der månedligt indsendes en tillægsangivelse, hvor der anføres en række oplysninger om hver transaktion, fx:

a) i modtagermedlemsstaten: den medlemsstat, hvorfra varerne kommer;

b) i afsendelsesmedlemsstaten: bestemmelsesmedlemsstaten for varerne;

c) leveringsbetingelser;

d) varernes mængde i nettovægt og supplerende enheder;

e) varernes værdi;

f) transaktionens art;

g) forventet transportform.

1.3. Desuden kan medlemsstaterne indtil videre kræve, at følgende oplysninger anføres på det statistiske informationsmedium:

a) I modtagermedlemsstaten: oprindelseslandet; denne oplysning kan imidlertid kun kræves i medfør af fællesskabslovgivningen. Ved oprindelsesland forstås i denne forbindelse det land, hvor varerne blev fremstillet eller stammer fra, i modsætning til det land, hvorfra varerne kommer, hvorved enten forstås den medlemsstat, hvorfra varerne blev afsendt, eller den sidste medlemsstat, hvor varerne blev omladet, inden de ankom til bestemmelsesmedlemsstaten.

b) I afsendelsesmedlemsstaten: oprindelsesområde.

c) I modtagermedlemsstaten: bestemmelsesområde.

d) I afsendelsesmedlemsstaten: lastehavn eller laste-lufthavn.

e) I modtagermedlemsstaten: lossehavn eller losse-lufthavn.

f) I afsendelsesmedlemsstaten og modtagermedlemsstaten: den formodede omladningshavn eller omladningslufthavn, som er beliggende i en anden medlemsstat, forudsat at sidstnævnte udarbejder statistikker over transithandelen.

g) Hvor dette er relevant: statistisk ordning.

1.3.1. Medlemsstaterne må ikke kræve, at der på det statistiske informationsmedium anføres andre oplysninger end ovennævnte.

1.4. Efter tre års erfaringer med systemet har en analyse af dataene, resultaterne af en undersøgelse blandt leverandører og brugere af statistiske oplysninger samt konklusionerne fra et seminar med deltagelse af samtlige systemets brugere vist, at det ofte er vanskeligt og upraktisk at skulle levere disse oplysninger, samt at de endelige statistikker undertiden er af utilfredsstillende kvalitet og af begrænset interesse.

1.5. Den 24. februar 1996 besluttede ministrene med ansvar for det indre marked som led i SLIM-projektet at iværksætte et projekt til forenkling af lovgivningen for det indre marked, og Intrastat-systemet blev valgt som et af pilotprojekterne.

1.5.1. En arbejdsgruppe bestående af repræsentanter fra indtil fem medlemsstater og et antal erhvervsrepræsentanter aflagde den 31. oktober 1996 en rapport, hvori de anbefalede en række reformer af Intrastat-systemet. Rapporten blev godkendt af Rådet den 26. november 1996.

2. Kommissionens forslag

2.1. Oplysningen om de nøjagtige leveringsbetingelser skal ikke længere anføres på tillægsangivelsen, men medlemsstaterne vil have mulighed for at beslutte, at denne oplysning fortsat skal indberettes indtil den 31. december 1999.

2.2. Oplysningen om forventet transportform udgår fra tillægsangivelsen, men først med virkning fra den 1. januar 2000.

2.2.1. Denne frist er nødvendig for at give visse medlemsstater mulighed for at tilpasse deres nationale statistiksystemer til EU's normer. Datoen 1. januar 2000 falder sammen med den tidsfrist, de pågældende medlemsstater er blevet indrømmet med hensyn til undtagelser i forbindelse med transportstatistikker.

2.2.2. I de medlemsstater, der i fuldt omfang gør anvendelse af direktiv 78/546/EØF, 80/1117/EØF, 80/1119/EØF og 95/64/EF eller kan levere de i disse statistikker omhandlede oplysninger på andre måder, kan Kommissionen ikke desto mindre tillade, at man på et tidligere tidspunkt fjerner denne oplysning fra det statistiske informationsmedium.

2.3. Det vil med øjeblikkelig virkning ikke længere være tilladt medlemsstaterne at kræve, at der anføres andre oplysninger, med undtagelse af: a) i modtagermedlemsstaten: oprindelsesland, og b) indtil den 31. december 1999: leveringsbetingelser.

2.3.1. Kommissionen mener, at retten til at kræve fakultative oplysninger bør afskaffes for at begrænse de oplysningspligtiges indberetningsbyrde og for at sikre ligebehandling i hele EU, bortset fra anførelse af oprindelsesland, der anses for at være af særlig interesse for mange brugere og derfor bør bibeholdes.

2.4. Kompetencen til at fastsætte fristen for indsendelse af det statistiske informationsmedium overføres fra Kommissionen til medlemsstaternes nationale myndigheder.

2.5. Af gennemsigtighedshensyn forpligter Kommissionen sig til at offentliggøre de enkelte medlemsstaters præcise oplysningskrav i EF-Tidende, C-serien.

3. Almene bemærkninger

3.1. I sin udtalelse () om Kommissionens rapport om SLIM-pilotprojektet erklærede ØSU følgende: »ØSU er enig med Kommissionen i, at en overdrevet kompliceret lovgivning fører til store økonomiske omkostninger, som sætter erhvervslivets konkurrenceevne og jobskabende potentiale på spil. Enhver lovgivning - såvel på EU-plan som nationalt - skal være fuldt berettiget og stå i et rimeligt forhold til målsætningerne. Dette gælder såvel eksisterende lovgivning som nye lovgivningsinitiativer.«

3.2. ØSU godkender derfor Kommissionens forslag, eftersom det udmønter SLIM-projektets målsætninger om at skabe enklere, mere gennemsigtig og mere effektiv lovgivning og er i overensstemmelse med henstillingerne fra Intrastat-teamet, som deltog i pilotprojektet.

3.2.1. En begrænsning af antallet af indberetningspligtige oplysninger hilses velkommen, da det vil forenkle Intrastats tillægsangivelse. Offentliggørelse af de enkelte medlemsstaters præcise oplysningskrav i EF-Tidende, C-serien, vil gøre processen mere gennemsigtig. Endelig vil lovgivningens effektivitet blive øget, da en begrænsning af indberetningsbyrden sandsynligvis vil føre til øget kravopfyldelse.

3.3. ØSU mener dog, at der kan gøres mere på dette område. I sin udtalelse om Kommissionens rapport om SLIM-pilotprojektet fastslog ØSU følgende: »Diskrepanserne mellem lovgivningen på nationalt og europæisk plan skaber også problemer for erhvervslivet og offentligheden.«

3.4. På denne baggrund mener ØSU, at der ville være tale om en yderligere forbedring, hvis tillægsangivelsens oplysningsskema blev fuldstændigt standardiseret i hele EU: det ville dels hjælpe virksomheder med filialer eller datterselskaber i mere end en medlemsstat, dels gøre de indsamlede oplysninger mere ensartede. For øjeblikket er der forskelle mellem medlemsstaterne, fx i den måde, hvorpå landekoden anføres, og dette øger virksomhedernes indberetningsbyrde. Standardisering bør foregå ved at begrænse oplysningsskemaet med forbillede i det enkleste snarere end det mest komplicerede skema, der for øjeblikket er i brug.

3.5. ØSU er tilfreds med, at medlemsstaterne ikke længere må kræve en lang række yderligere oplysninger på tillægsangivelsen. ØSU påpeger imidlertid, at intet forhindrer medlemsstaterne i at kræve, at sådanne oplysninger anføres på andre nationale oplysningsskemaer, og det håber, at medlemsstaterne ikke vil besværliggøre SLIM-projektets arbejde ved at kræve sådanne oplysninger på andre måder.

4. Konklusioner

4.1. ØSU støtter Kommissionens forslag, men ser meget gerne, at man øger deres positive virkning for erhvervslivet ved at standardisere tillægsangivelsen i hele EU med forbillede i det mindst komplicerede oplysningsskema, der for øjeblikket er i brug.

Bruxelles, den 29. oktober 1997.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT C 203 af 3. 7. 1997, s. 10.

() EFT C 206 af 7. 7. 1997.