MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Meddelelse fra næstformand Olli Rehn efter aftale med formanden

Denne rapport udgør en respons på Europa-Parlamentets og Rådets afgørelser nr. 1219/2011/EU af 16. november 2011 og 602/2012/EU af 4. juli 2012, der indførte en ny forpligtelse for Unionens medlem af EBRD's repræsentantskab til årligt at aflægge rapport til Europa-Parlamentet.

I henhold til disse afgørelser skal der aflægges rapport om fremme af Unionens mål med særlig hensyntagen til Unionens eksterne aktioner som fastlagt i artikel 21 i TEUF, Europa 2020-strategien og den betragtelige stigning i overførslen af vedvarende energi og energieffektive teknologier, om anvendelsen af kapitalen, om foranstaltninger til at sikre gennemskueligheden af EBRD's aktiviteter gennem finansielle formidlere, om risikoaktiviteter og effektivitet i udnyttelsen af supplerende finansiering fra den private sektor samt om samarbejdet mellem Den Europæiske Investeringsbank og EBRD uden for Unionen og om EBRD's aktiviteter og operationer i det sydlige og østlige Middelhavsområde.

Årlig rapport 2012 fra EU's medlem af EBRD's repræsentantskab til Europa-Parlamentet

Indholdsfortegnelse

TOC

1. Indledning

Denne rapport udgør en respons på Europa-Parlamentets og Rådets afgørelser nr. 1219/2011/EU af 16. november 2011 og 602/2012/EU af 4. juli 2012, der indførte en ny forpligtelse for Unionens medlem af EBRD's repræsentantskab til årligt at aflægge rapport til Europa-Parlamentet om fremme af Unionens mål med særlig hensyntagen til Unionens eksterne aktioner som fastlagt i artikel 21 i TEUF, Europa 2020-strategien og den betragtelige stigning i overførslen af vedvarende energi og energieffektive teknologier, om anvendelsen af kapitalen, om foranstaltninger til at sikre gennemskueligheden af EBRD's aktiviteter gennem finansielle formidlere, om risikoaktiviteter og effektivitet i udnyttelsen af supplerende finansiering fra den private sektor samt om samarbejdet mellem Den Europæiske Investeringsbank og EBRD uden for Unionen og om EBRD's aktiviteter og operationer i det sydlige og østlige Middelhavsområde.

1.1. Oplysninger om EBRD

EBRD blev oprettet i 1990 efter de kommunistiske regimers fald i Europa og Sovjetunionen. Bankens mandat består i at "fremme omstillingen til åbne markedsøkonomier og fremme private initiativer og iværksættervirksomhed" i Central- og Østeuropa, Centralasien og senest det sydlige og østlige Middelhavsområde. Banken opererer i dag i 34 lande i disse regioner og støtter projekter, som markedet ikke kan finansiere 100 %, primært inden for den private sektor.

Banken medlemskreds består af 64 lande, EU og EIB. Den Europæiske Union og dens medlemsstater tegner sig for omkring 64 % af bankens aktiekapital. Bestyrelsesmedlemmer, der repræsenterer disse enheder, mødes regelmæssigt for at koordinere deres synspunkter om bankens projekter, politikker og strategier. Dette fører imidlertid ikke altid til fælles holdninger, da bestyrelsesmedlemmer, der repræsenterer EU's medlemsstater, stemmer som uafhængige aktionærer og varetager deres respektive myndigheders prioriteringer.

Ved udgangen af 2012 udgjorde EU's andel EBRD's autoriserede kapital 3,04 % (900 mio. EUR ud af en samlet kapital på 30 mia. EUR), hvoraf lige over 20 % er indbetalt (188 mio. EUR for EU), mens resten er kapital, der kan kræves indbetalt (712 mio. EUR for EU, som udgør en eventualforpligtelse for EU-budgettet).

Alle 66 aktionærer er repræsenteret I EBRD's repræsentantskab. EU's repræsentant udpeges af Kommissionen og er for øjeblikket Olli Rehn, næstformand med ansvar for økonomiske og monetære anliggender. Kommissionen udpeger også et stedfortrædende repræsentantskabsmedlem, som i dag er Marco Buti, generaldirektør i GD ECFIN.

Repræsentantskabet vælger de 23 medlemmer af bestyrelsen for periode på tre år med mulighed for forlængelse. 15 af disse bestyrelsesposter er forbeholdt EU's medlemsstater, EU selv og EIB. Hvert bestyrelsesmedlem udpeger en suppleant med beføjelse til at optræde på medlemmets vegne, når vedkommende er fraværende. Det nuværende bestyrelsesmedlem for Den Europæiske Union er Vassili Lelakis (GD ECFIN), og hans suppleant er Peter Basch (GD ECFIN).

Ved tilkendegivelse af EU-formandskabets officielle synspunkter og holdninger tager EU's bestyrelsesmedlem hensyn til synspunkterne fra alle berørte tjenestegrene i Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og andre relevante EU-organer samt synspunktet blandt flertallet af de bestyrelsesmedlemmer, der repræsenterer EU's medlemsstater.

1.2. Gennemsigtighed

Banken udsender en serie af offentlige årlige rapporter for at underrette alle interesserede parter om sine aktiviteter og om, hvordan den har sikret åbenhed omkring sin virksomhed. Disse omfatter en årsrapport, en årlig finansrapport, en overgangsrapport ("transition report"), en rapport om bæredygtighed og en donorrapport (bilag 3 indeholder links).

Informationspolitikken over for offentligheden fastslår, hvad EBRD skal gøre i forhold til offentlige høringer og offentliggørelse af oplysninger. I 2012 gennemførte banken høringer om ni landestrategier og en sektorstrategi, udsendte "project summaries" om 158 projekter inden for den private sektor, gennemførte miljømæssige og sociale konsekvensanalyser af alle kategori A-miljøprojekter og udsendte de påkrævede oplysninger om ansvarlighed og governance. Banken har også reageret på alle anmodninger om oplysninger og behandlet en enkelt klage over et afslag.

Et vigtigt redskab i EBRD's ansvarlighedsmekanisme er bankens projektklagemekanisme (PCM), der gennemgår klager, hvor banken kan have tilsidesat gældende principper ved godkendelse af et bestemt projekt, og giver klageren mulighed for at få bistand fra banken som led i et problemløsningsinitiativ med projektlederen.

I 2012 havde EBRD over 1 900 registrerede civilsamfundsorganisationer, og over 400 sådanne organisationer deltog i temamøder med ansatte i banken. Civilsamfundsprogrammet er flagskibet i bankens engagement med civilsamfundet og finder sted samtidig med EBRD's årsmøde og erhvervsforum. Det danner et forum på højt plan for dialog mellem repræsentanter for civilsamfundet og EBRD's formand, bestyrelse, ledelse og øvrige personale.

2. Resultater i 2012

2.1. Finansielle resultater

Bankens finansielle resultater forblev sunde i 2012 med stærke kapitalforhold (AAA-rating med stabile udsigter), stor likviditet og fortsat stærk støtte fra aktionærerne.

EBRD's forretningsvolumen beløb sig til 8,9 mia. EUR gennem 393 individuelle projekter og 72 restbeløb under 2012-samhandelsprogrammerne. Heri indgår seks tilsagn om 181 mio. EUR til projekter i det sydlige og østlige Middelhavsområde (SEMED). Disse projekter fungerede som løftestang for yderligere finansiering på 17,4 mia. EUR i 2012 (20,8 mia. EUR i 2011), idet banken selv mobiliserede 1,2 mia. EUR i syndikerede lån (1,0 mia. EUR i 2011). Bankens portefølje af investeringstransaktioner steg til 37,5 mia. EUR ultimo 2012 (stigning på 8 % i forhold til 2011).

Der blev registreret en nettofortjeneste på 1 mia. EUR i 2012 (173 mio. EUR i 2011), først og fremmest takket være ændringen i urealiserede dagsværdier på aktier, der som følge af volatiliteten på aktiemarkedet sandsynligvis vil variere betydeligt i årene fremover. Dette betød, at EBRD's reserver voksede fra 7,0 mia. EUR i 2011 til 7,8 mia. EUR ultimo 2012.

Som led i sit årlige lånoptagelsesprogram mobiliserede banken langfristet finansiering på 6,3 mia. EUR i 2012 med en gennemsnitlig løbetid på 4,1 år. Obligationerne blev udstedt i tolv valutaer, heraf 60 % i USD.

Bilag 1 indeholder oplysninger om operationelle og finansielle resultater og om den geografiske fordeling af bankens aktioner.

2.2. Overgangseffekt

EBRD foretager en årlig vurdering af overgangsresultaterne og de resterende udfordringer inden for femten sektorer i alle de lande, hvor banken er aktiv. Denne vurdering af "overgangsgab" foretages i forhold til ændringer af markedsstrukturen eller de markedsunderstøttende institutioner, der er nødvendige for at bringe dem på niveau med de mest udviklede markedsøkonomier.

2012 blev der gjort store fremskridt med gennemførelse af demokratiske reformer i visse dele af EBRD-regionen, mens udviklingen stagnerede andre steder. Trods en vis turbulens var reformtempoet mest markant i lande, der gav sig i lag med demokratiseringsprocessen, f.eks. Egypten og Tunesien. Overgangsprocessen vil formentlig forblive ujævn i alle lande i SEMED-regionen. Lande i det vestlige Balkan forblev på den demokratiske reformbane med hjælp fra EU's integrationsproces og det intensiverede regionale samarbejde. Populisme og etniske spændinger hæmmer dog fortsat den demokratiske konsolideringsproces. Armenien, Georgien og Moldova styrkede deres demokratiske legitimitet med frie og retfærdige valg og dannelsen af reformvenlige regeringer, og Den Kirgisiske Republik og Mongoliet tog også yderligere skridt i demokratisk retning.

Andre steder i EBRD-regionen var de demokratiske reformer mere blandede. I Rusland blev de positive demokratiske reformer og det mere åbne præsidentvalg i marts 2012 til en vis grad opvejet af andre foranstaltninger truffet af myndighederne. I Ukraine blev de foregående års betydelige fremskridt svækket på grund af den selektive anvendelse af lovgivningen og presset på de uafhængige medier. De demokratiske fremskridt i de fleste andre SNG-lande foregik i bedste fald i et langsomt tempo, og den udbredte korruption, den svage respekt for retsstatsprincippet og menneskerettighedskrænkelser giver anledning til bekymring. Banken fortsatte med at nære alvorlige bekymringer med hensyn til de manglende demokratiske reformer i Belarus og Turkmenistan og fastholdt sin kalibrerede strategiske tilgang til sin virksomhed, der fokuserede på projekter inden for den private sektor og resultater i forhold til veldefinerede politiske og økonomiske benchmarks.

Bestræbelserne på at inkludere økonomisk inklusion i overgangssystemet blev påbegyndt i 2012, og i 2013 tilføjede banken tre nye dimensioner, nemlig ligestilling mellem mænd og kvinder, forskelle mellem land- og byområder samt ungdomsanliggender.

2.3. Risikotagning

For at leve op til sit overgangsmandat sigter EBRD mod at tage større risici end sine modparter inden for den private sektor. Den agter dog at gøre dette på afmålt og åben vis. Ledelsen Informerer og konsulterer regelmæssigt bestyrelsen, navnlig via sine "Quarterly Risk Reports", men også fra sag til sag.

EBRD søger at reducere risiciene i sin aktiebeholdning mest muligt ved at opretholde en høj likviditet og kortfristede investeringer i instrumenter af højest kvalitet. Disse aktiviteter udføres med delegeret myndighed fra bestyrelsen og efter strenge regler, der tages op til årlig revision.

På den anden side er bankporteføljen beregnet på at tage langt større risici ved at foretage mellem- til langsigtede investeringer, som ofte er skræddersyede eller unikke produkter og dermed meget illikvide. Imidlertid søger EBRD at identificere, måle og strukturere disse risici på en måde, der mindsker risiciene eller beskytter mod dem (f.eks. exitstrategier, udbetalingskontrol, kontrakter, garantier osv.). EBRD-investeringer prissættes til markedskurs for at sikre en passende balance mellem risiko og belønning (og samtidig sikre, at EBRD ikke fortrænger den private sektor).

Der kan forventes misligholdelser, men EBRD søger at reducere sådanne tab mest muligt og foretager hensættelser mod dem for at bevare et sundt kapitalgrundlag. EBRD's misligholdte lån udgjorde så lidt som 3,4 % af bankens "Debt Operating Assets" ultimo 2012 (676 mio. EUR).

Andre risici (som alle markedsaktører konfronteres med) omfatter operationelle risici (f.eks. fejl, svig osv.), risiko for svækket omdømme forbundet med nuværende og potentielle kunders integritet og systemiske risici (f.eks. en større vestlig banks konkurs eller en større ændring i den politik, der føres af den amerikanske Federal Reserve).

2.4. Geografisk udvidelse

I 2011 påbegyndte EBRD forskellige aktiviteter i SEMED gennem donorfinansierede samarbejdsfonde med fokus på projektforberedelse. I 2012 havde tilstrækkeligt mange EBRD-aktionærer imidlertid ratificeret ændringerne til artikel 18 i overenskomsten om bankens oprettelse til, at Egypten, Jordan, Marokko og Tunesien kunne indrømmes status som potentielle modtagerlande. Dette gjorde det fra november måned muligt for banken at iværksætte en bred vifte af investeringer i den nye region gennem en særlig investeringsfond (se bilag 2). Disse lande skulle blive fuldgyldige modtagerlande i 2013 eller 2014.

Efter langvarige drøftelser stemte EBRD's repræsentantskab i november 2012 for Kosovos optagelse som medlem af EBRD, og landet blev dermed bankens 66. medlem og det 30. land med EBRD-virksomhed. I den resolution, der blev godkendt, blev det fremhævet, at beslutningen ikke havde indflydelse på de individuelle EBRD-medlemmers holdning til Kosovos status.

2.5. Ny formand

På det årlige møde i London i maj 2014 vandt Sir Suma Chakrabarti fra Det Forenede Kongerige det første kampvalg nogensinde om posten som EBRD-præsident, og han erstattede Thomas Mirow i juli måned. Efter sin tiltrædelse indledte den nye præsident en "modernisering" af banken med henblik på at ændre bankens interne funktionsmåde, "maksimere effektiviteten og gennemføre investeringer, iværksætte en politisk dialog og et teknisk samarbejde og indtage en virkningsfuld førende rolle".

3. Bidrag til fremme af Unionens mål (se eksempler på projekter i bilag 2)

Som en multilateral international finansiel institution er EBRD ansvarlig over for både EU-aktionærer og andre aktionærer og handler derfor i overensstemmelse med sin egen unikke styringsform og de lovgivningsmæssige og politiske rammer.

EBRD anvender imidlertid og gør sig generelt til talsmand for EU's standarder og politiske krav, ikke kun i de EU-lande, hvor banken optræder, men også i andre modtagerlande, hvor bankens projekter og politiske dialog tjener til at sikre tilnærmelse til EU's krav i videst muligt omfang. Ikke alle EBRD's projekter er i stand til at opfylde EU's standarder fra begyndelsen, hovedsagelig på grund af pris og det ofte betydelige overgangsgab. I så fald skal bestyrelsen acceptere en afvigelse fra den relevante EBRD-politik.

Under alle omstændigheder bidrager EBRD til realiseringen af flere af EU's målsætninger på den internatonale scene som anført i EU-traktatens artikel 21. Navnlig leverer EBRD teknisk og finansiel støtte, som bidrager til at fremme en bæredygtig økonomisk, social og miljømæssig udvikling, integrationen af lande i verdensøkonomien og en multilateral og god global styring. Ved kun at engagere sig i lande, der går ind for principperne om demokratisk flerpartistyre, pluralisme og markedsøkonomi, bidrager banken også til at fremme demokrati og retsstatsprincippet.

I kraft af sit mandat, der består i at sætte skub i overgangen til markedsorienterede økonomier, fremmer EBRD private initiativer og iværksætterinitiativer ved at hjælpe lande med at gennemføre strukturelle og sektorspecifikke (økonomiske, sociale, miljømæssige) reformer med henblik på deres modernisering og fulde integration i den globale økonomi.

3.1. EBRD's strategier og politikker

2012 blev der godkendt en ny minedriftspolitik, som fastlægger bankens mål og principper med hensyn til fremme af en ansvarlig minedrift i overensstemmelse med de bedste internationale standarder for så vidt angår miljø, sundhed, sikkerhed og sociale aspekter (anvendelsen af kul og udvindingen af fossile brændstoffer er omfattet af energistrategien, som skal til høring i 2013). Denne politik blev fast forankret i de relevante EU-direktiver og de hermed forbundne miljøstandarder med adskillige henvisninger til EU's normative og retlige standarder på dette område.

Der blev i 2012 opnået enighed om en tredje fase af EBRD's initiativ for bæredygtig energi (Sustainable Energy Initiative (SEI)) for perioden 2012-14 med det formål at fortsætte det vellykkede arbejde med at fremme økonomisk konkurrenceevne og vækst baseret på energieffektivitet og lave CO2-udledninger. Omtrent 2,3 mia. EUR ud af den årlige omsætning i 2012 har haft direkte relation til SEI og bidrager til nå bankens målsætning om, at 20 % af investeringerne skal indeholde et element af bæredygtig energi. I forbindelse med fase 3 af SEI vil der blive arbejdet videre med energieffektivitet og begrænsning af klimaændringer, og der vil samtidig blive sat øget fokus på tilpasning. Finansieringsmålet lyder på 4,5-6,5 mia. EUR, og der satses på at reducere CO2-udledningerne med 26-32 mio. t. Efter anmodning fra EU's repræsentant vil fase 3 sikre en yderligere harmonisering og koordinering med andre internationale finansielle institutioners klimaplaner.

Et vigtigt vækstområde for banken er finansiering af vedvarende energi. Siden 2006 har banken gennemført 57 investeringer i projekter vedrørende vindenergi, solenergi, biomasse og vandkraft, og den har ydet bidrag til fonde for vedvarende energi. Tilsammen investerede banken over 2 mia. EUR i projekter til en samlet værdi af over 5 mia. EUR med mobilisering af over 3 mia. EUR i investeringer fra den offentlige og private sektor.

I 2012 blev der vedtaget en ny femårig Municipal and Environmental Infrastructure Strategy (MEI) baseret på EU's miljøstandarder. MEI-sektoren har stor relevans for mange af EBRD's fattigste modtagerlande og betragtes som følge af de store udfordringer, der følger med omstillingen, som en central del af bankens virksomhed. Finansiering fra EU's kombinerede faciliteter er udbredt på dette område.

3.2. Landestrategier

2012 udformede EBRD nye 3-årige landestrategier for Albanien, Armenien, Estland, Litauen, Rumænien, Rusland, Slovakiet, Tadsjikistan og Tyrkiet.

Eftersom Tyrkiet optræder på FATF-listen (Financial Action Task Force) over lande med utilstrækkelig lovgivning om hvidvaskning af penge/finansiering af bekæmpelse af terrorisme i 2012, tog EU's repræsentant skridt til at sikre, at banken udviser særlig stor omhu i forbindelse med alle projekter, hvori deltager tyrkiske sponsorer.

Landestrategier for Estland, Litauen og Slovakiet afspejlede deres fremskredne overgangsstatus og afstak en klar kurs i forhold til annullering af deres status som modtagerlande. Som en understregning af den hjælp, som EBRD yder de rumænske myndigheder med bedre at absorbere EU's struktur- og samhørighedsfonde, blev dette taget med i strategien for Rumænien.

Der blev ført vigtige forhandlinger om den russiske strategi, da den repræsenterer over en tredjedel af EBRD's virksomhed. EU's bestyrelsesmedlem argumenterede vellykket for en passende sprogbrug med hensyn til nødvendigheden af, at Rusland som medlem af WTO overholder de internationale handelsregler. På baggrund af antallet af verserende handelstvister mellem EU og Rusland blev det fundet meget vigtigt at sende et stærkt signal til de russiske myndigheder og til EBRD om, at det bør undgås at støtte projekter, som strider mod aftalte handelsregler, og at Rusland skal gøre en større indsats for at blive integreret i den globale økonomi og sætte skub i markedsreformer.

Inden for rammerne af alle landestrategidokumenter forhandlede EU's repræsentant en række standardprocedurer på plads for håndtering af undtagelser fra EU's miljøkrav på projektniveau, som ville kræve klare begrundelser og konkrete supplerende foranstaltninger.

3.3. Særlig indsats til fordel for Grækenland

Som respons på den bistands- og samarbejdsanmodning, som de græske myndigheder fremsatte i august 2012, oprettede EBRD en taskforce til undersøgelse af, hvordan banken kunne fremme vækst i Grækenland og regionen gennem grænseoverskridende infrastrukturinvesteringer, handelsintegration og regional erhvervsudvikling med deltagelse af græske datterselskaber i hele Sydøsteuropa. Efter en række sonderende møder på højt niveau med de græske myndigheder, græsk erhvervsliv, Europa-Kommissionens relevante tjenestegrene og taskforcen for Grækenland samt EIB hjalp EBRD EIB med at udvikle et program for Grækenland til lettelse af samhandelen, og der blev gjort forberedelser til lancering af en ny finanspakke på 711 mio. EUR til fordel for ni datterselskaber af græske banker i Bulgarien, Rumænien og Serbien. Den skal gøre dem mindre afhængige af deres græske moderselskaber. Banken støttede ligeledes et betydeligt antal projekter, der involverede græske virksomheder i Sydøsteuropa.

3.4. Europa 2020

Hovedfokus i forbindelse med EBRD-transaktioner er at fremme en systemisk økonomisk omstilling snarere end vækst. Da omstilling ofte er en forudsætning for vækst, har EBRD-investeringer indflydelse på et lands udsigter og implicit på jobskabelse og fattigdomsbekæmpelse. Dette illustreres navnlig af bankens arbejde for at støtte SMV'er gennem kreditlinjer og teknisk støtte i virksomhedsdrift. I 2012 blev der gennemført omkring 1 500 SMV-projekter. I denne sammenhæng bidrager EBRD til realiseringen af de centrale ambitioner som beskrevet i EU's vækststrategi 2020, herunder intelligent vækst gennem investeringer i "videnøkonomien" og innovation, holdbar vækst gennem investeringer i energieffektivitet og projekter, der tjener til at sænke CO2-emissionerne, og inklusiv vækst med indvirkning på den manglende ligestilling mellem kønnene, forskellene mellem land- og byområder samt udstødelsen af unge.

4. Interinstitutionelt samarbejde

Foruden sine investeringer og støtte til fordel for økonomisk diversificering spiller EBRD i stigende grad en central rolle til fordel for multilateralt samarbejde og god global styring i overensstemmelse med EU's bredere eksterne mål. Banken tilstræber at give en stemme til sin region i internationale fora og samarbejder med regeringer og erhvervsledere for at fremme god selskabsledelse og politiske og retlige reformer.

4.1. Trepartsaftalememorandum mellem Kommissionen, EBRD og EIB

Med henvisning til den rolle, som EIB og EBRD spiller som led i bestræbelserne på at fremme europæiske mål og værdier i EU og nabolandene, gør Kommissionen en aktiv indsats for at fremme samarbejde inden for rammerne af et aftalememorandum mellem Kommissionen, EBRD og EIB, der blev undertegnet i marts 2011 (og revideret i november 2012 efter inddragelsen af SEMED). Med aftalememorandummet blev der oprettet en kontaktgruppe for at fremme en kultur præget af regelmæssig udveksling og fælles identifikation af samfinansieringsmuligheder med udgangspunkt i hver partners komparative fordele. Den 13. december 2012 blev der undertegnet endnu et aftalememorandum mellem Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, EBRD og EIB. Dette vedrører identifikationen af relevante investeringsprojekter inden for rammerne af moderniseringspartnerskabet mellem EU og Rusland.

4.2. EU-platform for samarbejde og udvikling

I 2012 deltog EBRD i en ekspertgruppe, der mundede ud i, at Kommissionen oprettede en ny EU-platform for samarbejde og udvikling (EUBEC), der blev lanceret den 14. december. Målet var at forstærke samarbejde med en række finansieringsinstitutter og udnytte deres omfattende tekniske ekspertise og komparative fordele med henblik på at koordinere og øge effekten af og effektiviteten i EU's eksterne aktioner. Det tekniske arbejde med en analyse af blandede finansieringsmekanismer er blevet påbegyndt, herunder bedste praksis, ledelsesstrukturer og metoder til måling og overvågning af resultater.

4.3. IFI-partnerskaber

I november 2012 nåede EIB, Verdensbankgruppen og EBRD til enighed om en ny fælles IFI-handlingsplan, der tager sigte på at understøtte det økonomiske opsving og den økonomiske vækst i Central- og Sydøsteuropa med en finanspakke på over 30 mia. EUR (samt politisk rådgivning) i årene 2013-14 (kaldet Wien II, da den bygger på Wien-initiativets handlingsplan for 2009-2010). Dette var en direkte reaktion på den fortsatte effekt af euroområdets problemer for økonomien i det nye Europa og har til formål at stimulere væksten i regionen ved at støtte initiativer inden for den private og offentlige sektor, herunder infrastrukturer, erhvervsinvesteringer og finanssektoren. EBRD vil fokusere sin støtte på det vestlige og østlige Balkan, de baltiske lande og de centraleuropæiske lande og forventer at investere op til 4 mia. euro i form af lån, egenkapital og handelsfinansiering, som vil blive understøttet af en dialog til fordel for økonomisk omstrukturering, diversificering og forbedret virksomhedsledelse.

Deauville-partnerskabet blev lanceret på G8-topmødet i Deauville i maj 2011. Det tjener til at koordinere G8-landenes respons (politisk, finansielt og handelsmæssigt) på det arabiske forår (herunder mobilisering af IFI'er og bilaterale donorer uden for G8) med henblik på at støtte overgangen til en bæredygtig og inklusiv vækst. En udvidelse af EBRD's mandat til også at omfatte SEMED blev fremhævet som en central del af den finansielle søjle.

4.4. Donorstøtte:

Det er vigtigt at modtage tilskud fra donorer for at kunne tackle EBRD's udfordringer i de lande, hvor banken er aktiv (se bilag 2). I 2012 blev der gennem tilskudsfonde ydet støtte til programmer og initiativer inden for næsten alle EBRD's aktivitetsområder, nemlig 177 mio. EUR fra over 30 bilaterale donorer, multidonorfonde og multilaterale faciliteter. I gennemsnit finansierer tilskudsfonde 500 tekniske samarbejdsaktiviteter (TC) og 60 andre projekter om året. Desuden har donorstøtte været afgørende for intensiveringen af bankens effekt i de tidlige overgangslande og skabt grundlaget for succes i SEMED.

Donortilskud (mio. EUR)

Donor || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012

Bilateral || 55,8 || 75,7 || 78,4 || 240,2 || 62,3

EU || 37,7 || 103,9 || 58,8 || 133,1 || 92,2

Multilateral || 0,4 || 0,2 || 77,5 || 60,6 || 22,5

Andre || 0,4 || 1,6 || - || - || 0,2

SSF || 115,0 || 30,0 || 150,0 || - || -

SEMED || - || - || - || 20,0 || -

I alt || 209,3 || 211,4 || 364,7 || 453,9 || 177,2

Kommissionen er bankens langt vigtigste TC- og ikke-TC-donor og tegner sig for over en tredjedel af donorfinansieringen til støtte for EBRD-projekter med mere end halvdelen af alle donormidler i 2012 (92 mio. EUR). EU's tilskudsfonde dækker alle bankens lande og sektorer. I de seneste år er EU-midlerne i stigende grad blevet kanaliseret gennem regionale faciliteter, som er blevet indrettet med henblik på at blande EU-tilskud med investeringer fra europæiske finansielle institutioner. Disse faciliteter omfatter Naboskabsinvesteringsfaciliteten (NIF), Investeringsfaciliteten for Centralasien (IFCA) og Investeringsrammen for Vestbalkan (WBIF). I 2012 opnåede EBRD 25,7 mio. EUR fra NIF, 17 mio. EUR fra IFCA og 35,2 mio. EUR fra WBIF. Desuden mobiliserede EBRD 21,5 mio. EUR fra Instrumentet for førtiltrædelsesbistand til projekter i Albanien og Bosnien-Hercegovina.

Bankens projekter i EU's medlemsstater nyder også godt af betydelige midler fra strukturfondene og Samhørighedsfonden. Selv om disse bidrag varierer fra år til år, er der siden 1992 blevet givet omkring 3 mia. EUR til EBRD-projekter.

Banken spiller også en central rolle i spørgsmål vedrørende nuklear sikkerhed, hvor den forvalter seks fonde for nuklear sikkerhed på vegne af Den Europæiske Union og regeringerne i 29 donorlande, nemlig kontoen for nuklear sikkerhed, Tjernobyl-reaktorfonden, tre internationale fonde for støtte til nedlukning og den nukleare komponent af miljøpartnerskabet inden for rammerne af den nordlige dimension.

Desuden er Kommissionen den største medfinansierende part i en række EBRD-forvaltede multidonortrustfonde såsom miljøpartnerskabet inden for rammerne af den nordlige dimension (84 mio. EUR) og det østeuropæiske partnerskab for energieffektivitet og miljø (E5P) (40 mio. EUR), der tjener til at fremme investeringer i energieffektivitet og forbedre miljøet og den nukleare sikkerhed i Rusland, Belarus og Ukraine.

Figur 1 & 2: Donormidler fra EU

Bankens årlige donorrapport indeholder yderligere oplysninger, herunder om foranstaltninger indført af banken efter afslutningen af den strategiske gennemgang tilskudsfinansieringen i 2012. Inden for rammerne heraf blev forvaltningen af tilskuddene gennem banken grundlæggende moderniseret, og der blev indledt reformer for at tage højde for den voksende og mere komplekse tilskudsportefølje.

4.5. EBRD's kontor i Bruxelles for operationel koordinering

Siden begyndelsen af sin embedsperiode har EBRD's formand Chakrabarti ønsket at vise, at han betragter forholdet mellem EU og EBRD som et vigtigt strategisk forhold. I 2012 forpligtede han sig til at undersøge mulighederne for at styrke forholdet, især ved at åbne et EBRD-kontor i Bruxelles for operationel koordinering (OCOB). Dette kontor skal først og fremmest styrke de operationelle forbindelser og i mindre grad beskæftige sig med governance eller aktionæranliggender.

5. Bilag 1 — EBRD's resultater

5.1. Driftsmæssige resultater 2008-12

|| 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008 || Samlet 1991-2012

Antal projekter || 393 || 380 || 386 || 311 || 302 || 3.644

Årlig omsætning (mio. EUR) || 8 920 || 9 051 || 9 009 || 7 861 || 5 087 || 78 916

Ikke-EBRD-finansiering (mio. EUR) || 17 372 || 20 802 || 13 174 || 10 353 || 8 372 || 155 644

Samlet projektværdi[1] || 24 871 || 29 479 || 22 039 || 18 087 || 12 889 || 235 387

5.2. Finansielle resultater 2008-12

Mio. EUR || 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008

Realiseret overskud for året Før værdiforringelse[2] || 1 006 || 866 || 927 || 849 || 849

Netto(tab)/overskud i 2012 Før overførsler af nettoindkomst som godkendt af repræsentantskabet || 1 020 || 173 || 1 377 || (746) || (602)

Overførsler af nettoindkomst Godkendt af repræsentantskabet || (190) || – || (150) || (165) || (115)

Netto(tab)/overskud i 2012 Efter overførsler af nettoindkomst som godkendt af repræsentantskabet || 830 || – || 1 227 || (911) || (717)

Indbetalt kapital || 6 202 || 6 199 || 6 197 || 5 198 || 5 198

Reserver og tilbageholdt overskud || 7 808 || 6 974 || 6 780 || 6 317 || 6 552

Medlemmernes egenkapital i alt || 14 010 || 13 173 || 12 977 || 11 515 || 11 750

5.3. Geografiske resultater

Nedenstående tabeller viser EBRD's årlige omsætning i mio. EUR efter region og land.

5.3.1. Kort over, hvor EBRD opererer

01 Kroatien

02 Tjekkiet

03 Estland

04 Ungarn

05 Letland

06 Litauen

07 Polen

08 Slovakiet

09 Slovenien

10 Albanien

11 Bosnien-Hercegovina

12 Bulgarien

13 Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

14 Kosovo

15 Montenegro

16 Rumænien

17 Serbien

18 Armenien

19 Aserbajdsjan

20 Belarus

21 Georgien

22 Moldova

23 Ukraine

24 Kasakhstan

25 Den Kirgisiske Republik

26 Mongoliet

27 Tadsjikistan

28 Turkmenistan

29 Usbekistan

30 Rusland

31 Tyrkiet

32 Egypten

33 Jordan

34 Marokko

5.3.2. Centraleuropa og de baltiske lande

Land || 2012 || 2011 || Samlet 1991-2012

Kroatien || 210 || 158 || 2 749

Den Tjekkiske Republik[3] || 0 || 0 || 1 137

Estland || 4 || 20 || 543

Ungarn || 75 || 124 || 2 663

Letland || 4 || 19 || 575

Litauen || 37 || 2 || 640

Polen || 672 || 891 || 6 093

Slovakiet || 185 || 68 || 1 787

Slovenien || 28 || 103 || 765

I alt || 1 215 || 1 385 || 16 952

5.3.3. Sydøsteuropa

Land || 2012 || 2011 || Samlet 1991-2012

Albanien || 69 || 96 || 732

Bosnien-Hercegovina || 125 || 94 || 1 474

Bulgarien || 246 || 92 || 2 661

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien || 157 || 220 || 1 085

Kosovo[4] || 5 || Ikke relevant || 66

Montenegro || 39 || 43 || 323

Rumænien || 612 || 449 || 6 110

Serbien || 269 || 533 || 3 106

I alt || 1 522 || 1 527 || 15 557

5.3.4. Østeuropa og Kaukasus

Land || 2012 || 2011 || Samlet 1991-2012

Armenien || 94 || 93 || 613

Aserbajdsjan || 83 || 289 || 1 554

Belarus || 185 || 194 || 1 049

Georgien || 103 || 187 || 1 719

Republikken Moldova || 102 || 69 || 733

Ukraine || 934 || 1 019 || 8 148

I alt || 1 500 || 1 851 || 13 817

5.3.5. Rusland

Land || 2012 || 2011 || Samlet 1991-2012

Rusland || 2 582 || 2 928 || 22 943

I alt || 2 582 || 2 928 || 22 943

5.3.6. Centralasien

Land || 2012 || 2011 || Samlet 1991-2012

Kasakhstan || 374 || 289 || 4 588

Den Kirgisiske Republik || 16 || 66 || 414

Mongoliet || 419 || 62 || 690

Tadsjikistan || 46 || 28 || 285

Turkmenistan || 14 || 23 || 172

Usbekistan || 2 || 3 || 741

I alt || 871 || 470 || 6 891

5.3.7. Tyrkiet

Land || 2012 || 2011 || Samlet 2009-12

Tyrkiet || 1 049 || 890 || 2 576

I alt || 1 049 || 890 || 2 576

5.3.8. Sydlige og østlige Middelhavsområde

Land || 2012 || 2011 || Kumuleret

Egypten || 10 || Ikke relevant || 10

Jordan || 123 || Ikke relevant || 123

Marokko || 23 || Ikke relevant || 23

Tunesien || 25 || Ikke relevant || 25

I alt || 181 || Ikke relevant || 181

6. Bilag 2 — Projekteksempler

6.1. Elektrificering af landdistrikter i Marokko

EBRD lancerede sine første investeringer i Marokko i september 2012. Siden da har banken finansieret nye projekter til et beløb på ca. 180 mio. EUR med særlig fokus på små og mellemstore virksomheder, grundlæggende infrastrukturer og fødevareindustrien. Med midler fra SEMED-multidonorkontoen, hvortil EU har bidraget med ca. 20 mio. EUR, er der også blevet gjort forberedelser på en større investering i Marokkos energiinfrastruktur målrettet mod afsides beliggende landsbyer og befolkningsgrupper i landdistrikter, der hidtil kun har haft begrænset eller usikker adgang til elektricitet. Office National de l'Electricite et de l'Eau Potable har nu fået tilbudt et nyt lån på 60 mio. EUR, som vil hjælpe millioner af marokkanere med at slutte sig til el-nettet og sikre lige muligheder for op mod 40 000 mennesker i hele landet. Denne indsats vil desuden hjælpe Marokko med at mindske sin afhængighed af importeret energi, fremme en bæredygtig udvikling og bidrage til at opfylde regeringens målsætning om, at der skal være adgang til elektricitet i 97-100 % af landdistrikterne. Lånet finansierer også et pilotforsøg med intelligente målersystemer, som vil være afgørende for indførelsen af decentral elproduktion fra vedvarende energi, f.eks. gennem solpaneler på tagene.

6.2. Program til lettelse af samhandelen

EBRD's årelange samhandelsprogram er et direkte eksempel på bankens indsats for at hjælpe landene med at åbne op, engagere sig i handel og integrere sig i den globale økonomi. I 2012 blev der gennem programmet finansieret 1 870 handelstransaktioner med 75 banker i 16 forskellige lande til en værdi af 1,1 mia. EUR. Bankens e-learning-skole inden for handel og finans fortsatte sin aktiviteter i uformindsket tempo i 2012 og har nu oplært over 500 studerende siden starten i 2010 og bidrager dermed til at tilføre bankens personale den nødvendige viden om forvaltning af forskellige finansieringsinstrumenter til gavn for lokale importører og eksportører.

6.3. Oyu Tolgoi Gold & Copper Mine Project

Efter langvarige forhandlinger i 2012 godkendte EBRD's bestyrelse en investering på 400 mio. EUR i et samlet udviklingsprojekt til en værdi af 19,7 mia. EUR vedrørende udnyttelse af kobber- og guldforekomsterne i Oyu Tolgoi i Mongoliets South Gobi-region ved Rio Tinto. Ved at stille dette lån til rådighed sikrede EU-bestyrelsesformanden (med støtte fra andre medlemmer), at EBRD tog (og fortsat vil tage) behørigt hensyn til projektets miljømæssige risici, herunder dem, som forskellige civilsamfundsorganisationer har tilkendegivet. Dette ville omfatte regelmæssig overvågning og en årlig rapport til bestyrelsen om resultaterne af miljømæssige og sociale undersøgelser. EBRD's formand, Sir Suma Chakrabarti, har givet dette projekt sin stærke personlige opbakning, og det udgør en del af den største udenlandske direkte investering nogensinde i Mongoliet. Det skønnes, at Oyu Tolgoi-minen (når den er operationel) vil repræsentere omkring en tredjedel af Mongoliets bruttonationalprodukt.

6.4. Energieffektivitet på Balkan

Landene på Vestbalkan er 2½ gange mere energiintensive end EU-gennemsnittet, primært på grund af nedslidte infrastrukturer og en ineffektiv energiudnyttelse og energidistribution. En af EBRD's prioriteter i hele regionen er at reducere denne forskel. Gennem sin Western Balkans Sustainable Energy Financing Facility (WeBSEFF) stiller banken kreditlinjer på i alt 60 mia. EUR til rådighed for lokale partnerbanker til videreformidling til lokale virksomheder. Teknisk samarbejde med henblik på rådgivning om passende projekter finansieres gennem European Western Balkans Joint Fund sammen med incitamentbetalinger til lånervirksomheder fra EU's Western Balkans Investment Framework. Denne støtte har gjort det muligt for en blommesyltetøjsfabrikant at drive et biomassefyringsanlæg med blommesten takket være et lån på 150 000 EUR fra en af EBRD's lokale partnerbanker og dermed skære kraftigt ned på virksomhedens energiforbrug (og dermed omkostninger).

6.5. Modernisering af Chisinaus bytransport

Trolleybusser har været en konstant del af det offentlige transportsystem i Chisinau siden Sovjettiden, men på grund af deres ringe vedligeholdelse har antallet været faldende. I 2012 tildelte EBRD kommunen et lån på 5 mio. EUR til indkøb af 102 nye og mere energieffektive køretøjer sammen med udstyr til vedligeholdelse. De nye køretøjer udsender CO2-frie emissioner, og udnyttelsen heraf er allerede vokset med op til 30 %. Investeringen blev samfinansieret med et lån på 5 mio. EUR fra EIB og et tilskud på 3 mio. EUR fra EU's naboskabsinvesteringsfacilitet, og den indgår som led i en samlet plan for en radikal forbedring af trafikforholdene i Moldovas hovedstad og bidrager samtidig til et sundere miljø og et mere effektivt transportsystem.

6.6. Nuklear sikkerhed — støtte til Tjernobyl

EU er langt den største bidragyder til EBRD's fonde til nuklear sikkerhed. EU har i tidens løb ydet mere end 1,8 mia. EUR i støtte til forbedring af den nukleare sikkerhed i EBRD's region, herunder støtte til Tjernobyl-reaktorfonden og NDEP Nuclear. EU har også bidraget til at finansiere nedlukningen af kernekraftværker i Litauen (Ignalina), Slovakiet (Bohunice) og Bulgarien (Kozloduy).

Tjernobyl-reaktorfonden blev oprettet af G7-landene i 1997 for at gøre katastrofeområdet til et sikkert område. Fonden har til dato modtaget omkring 900 mio. EUR, heraf en tredjedel fra EU. Pengene, der forvaltes af EBRD, benyttes til bygning af en over 100 m høj indkapsling af resterne af den gamle reaktorbygning. EU har også bidraget til etablering af et midlertidigt depot for brugt brændsel.

7. Bilag 3 – Links

EBRD's årsberetning:

http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/annual.shtml

EBRD's årlige finansberetning:

http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/financial.shtml

EBRD's overgangsberetning:

http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/transition.shtml

EBRD's informationspolitik:

http://www.ebrd.com/pages/about/policies/pip.shtml

Klager over projekter:

http://www.ebrd.com/pages/project/pcm/register.shtml.

Omfatter oplysninger om alle klager og disponible rapporter.

Inddragelse af civilsamfundet:

www.ebrd.com/pages/about/workwith/civil.shtml.

[1] "Den samlede projektværdi" er det samlede beløb til finansiering af et projekt, herunder både EBRD-finansiering og anden finansiering, og den bogføres det år, hvor der indgås aftale om projektet. EBRD-finansieringen kan løbe over mere end et år, hvorved "årlig omsætning" afspejler EBRD's finansiering pr. engagement-år. Anden finansiering end EBRD-finansiering bogføres det år, hvor der indgås aftale om projektet.

[2] Realiseret overskud er før urealiserede fair value-reguleringer af aktieinvesteringer, hensættelser og andre urealiserede beløb.

[3] Siden 2008 har EBRD ikke foretaget nye investeringer i Den Tjekkiske Republik.

[4] Kosovo blev EBRD-modtagerland den 17. december 2012