EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 15.6.2016 COM(2016) 393 final BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Beretning om konkurrencepolitikken 2015 {SWD(2016) 198 final}



BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Beretning om konkurrencepolitikken 2015 I.Indledning En stærk og effektiv konkurrencepolitik i EU har altid været en hjørnesten i det europæiske projekt. Nu, hvor det står øverst på EU's dagsorden at fastholde genopretningen og styrke den økonomiske vækst, er konkurrencepolitikken vigtigere end nogensinde. Konkurrencepolitikken sørger for, at markederne er effektive og åbne. For de europæiske forbrugere betyder dette bedre markedsvilkår, såsom lavere priser, produkter og tjenesteydelser af bedre kvalitet og flere valgmuligheder. Desuden giver sund konkurrence virksomhederne rimelige muligheder for at drive forretning og for at nå deres kommercielle mål, hvilket igen fremmer vækst, jobskabelse og velstand. Når det er muligt for virksomhederne at konkurrere på egne meritter, nyder erhvervsliv og husstande godt af en bred vifte af innovative produkter og tjenester af god kvalitet til konkurrencedygtige priser. Øget konkurrence tilskynder også virksomhederne til at investere og blive mere effektive. Denne øgede effektivitet forplanter sig efterfølgende til den bredere økonomi. Konkurrencepolitikkens endelige mål er at få markederne til at fungere bedre - til gavn for husstande og erhvervsliv. Kommissionsformand Jean-Claude Juncker erklærede i begyndelsen af sin embedsperiode, at Kommissionen under hans ledelse ville fokusere på de vigtigste udfordringer, som de europæiske samfund og økonomien står over for. Konkurrencepolitikken spiller en vigtig rolle i forbindelse med håndteringen af disse udfordringer. Den indsats, som blev gjort på konkurrenceområdet i 2015, bidrog i betydelig grad til en række af Kommissionens vigtigste politiske prioriteter ved at skabe jobs, vækst og investeringer, skabe et sammenhængende digitalt indre marked, en robust energiunion og et mere integreret og retfærdigt indre marked. Kommissionen vil desuden arbejde for at fremme en konkurrencekultur, både i og uden for EU, gennem tættere dialog med medlemsstaterneog andre EU-institutioner samt et bredt internationalt samarbejde. De vejledende principper for håndhævelse af konkurrencereglerne omfatter sikring af uvildighed, håndhævelse af retsstatsprincippet og varetagelse af fælles europæiske interesser. EU's konkurrencepolitik er desuden bygget op omkring værdier som rimelighed, politisk uafhængighed, gennemsigtighed og retssikkerhed. II.Konkurrencepolitikken sætter gang i innovation og investeringer i hele EU Efter den seneste økonomiske og finansielle krise er der langt om længe ved at være lys forude for den europæiske økonomi. For at kunne bygge et solidt grundlag for bæredygtig vækst og skabelsen af kvalitetsjobs er EU nødt til at genoprette sit investeringsniveau, navnlig på strategiske områder som forskning, udvikling og innovation. Europas fremtid bør særligt baseres på innovation. Konkurrencepolitikken kan bidrage til at opnå dette ved at skabe et miljø, som fremmer investering og innovation. Konkurrencepresset skaber incitamenter for virksomhederne til at investere, blive mere effektive, udvikle nye teknologier og skabe bedre produkter. Fremme af en mere effektiv konkurrence bidrager til at stimulere investeringer ved at holde markederne åbne og ved at sikre, at der skrides ind, hvis en markedsførende virksomhed misbruger sin position til at forhindre sine konkurrenter i at vokse og innovere. Simulationer ved hjælp af økonometriske modeller viser, at Kommissionens afgørelser på fusions- og kartelområdet har medført en stigning i investeringerne på 0,7 % efter fem år. Derudover er EU-statsstøttereglerne med til at sørge for, at offentlige midler anvendes til at mobilisere nye investeringer, så det sikres, at midlerne skaber incitament til private investeringer, som ellers ikke ville være blevet foretaget. Investeringsplanen for Europa blev lanceret i november 2014 med det formål at sætte gang i investeringerne. En vigtig del af planen er Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), som begyndte sit arbejde i slutningen af 2015. Med hjælp fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) yder EFSI finansiering understøttet af EU's budgetgaranti og muliggør dermed strategiske investeringer, som markedet ikke ville være i stand til at finansiere på egen hånd. EFSI-støttet projektfinansiering, som stilles til rådighed af EIB, er ikke omfattet af statsstøttereglerne. Projekter kan dog også modtage finansiel støtte ("medfinansiering") fra medlemsstaterne (herunder fra europæiske struktur- og investeringsfonde), som er omfattet af statsstøttereglerne. Denne form for finansiering skal godkendes af Kommissionen, medmindre den ydes på markedsvilkår. For at støtte EFSI vurderer Kommissionen medfinansiering fra medlemsstaterne hurtigst muligt. Statsstøttereglerne går hånd i hånd med investeringsplanens mål om at afhjælpe markedssvigt og mobilisere private investeringer. Statsstøttekontrollen sikrer, at offentlige investeringsprojekter tilgodeser reelle behov, at omkostningerne holdes under kontrol, og at offentlig støtte rent faktisk er en nødvendighed for at få projekterne sat i gang. Forbedrede statsstøtteregler skal tilskynde til vækstfremmende støtteforanstaltninger Statsstøttereglerne er blevet grundigt efterset i forbindelse med initiativet om modernisering af EU's statsstøttepolitik. Initiativet hjælper medlemsstaterne til bedre at målrette deres støtteforanstaltninger mod økonomisk vækst, jobskabelse og social sammenhængskraft. I forbindelse med initiativet er Kommissionen i færd med at styrke sit partnerskab med medlemsstaterne vedrørende gennemførelsen af de nye regler, idet medlemsstaterne nu har fået større mulighed for at yde støtte uden forudgående anmeldelse til Kommissionen. Denne styrkede partnerskabstilgang har til formål at sikre, at medlemsstaternes øgede fleksibilitet i forbindelse med ydelse af støtte modsvares af bedre samarbejde, omhyggelig national kontrol og øget gennemsigtighed. Kommissionen vil støtte strategiske investeringer ved at samarbejde med medlemsstaterne om at udforme vækstfremmende støtteforanstaltninger, som fremmer et stærkt, integreret og dynamisk indre marked. De nye statsstøtteregler vil sikre, at offentlig finansiering medvirker til at mobilisere private investeringsbidrag til vigtige mål af fælles interesse uden at fordreje konkurrencen. I denne forbindelse er der ud over reglerne i den generelle gruppefritagelsesforordning, som blev vedtaget i 2014, specielt tre områder, som er særlig vigtige, når det handler om at fremme innovation og investering i EU. Rammerne for forskning, udvikling og innovation (FUI) gør det lettere at yde støtte til aktiviteter inden for forskning, udvikling og innovation som supplement til privat finansiering. Retningslinjerne for statsstøtte til risikofinansiering muliggør en hurtigere og mere generøs fordeling af risikofinansieringsstøtte til innovative og vækstorienterede små og mellemstore virksomheder og midcapselskaber. Bredbåndsretningslinjerne hjælper medlemsstaterne med at håndtere udækkede finansieringsbehov og markedssvigt for så vidt angår levering af tilstrækkelig bredbåndsdækning, navnlig i landområder. Vækstfremmende støtteforanstaltninger muliggør banebrydende forskning Ved at støtte banebrydende projekter inden for de mest avancerede teknologiske områder er statsstøttereglerne med til at fremme og sprede innovation i EU.

I april vurderede Kommissionen eksempelvis et tilskud på 50 mio. GBP (ca. 71 mio. EUR), som myndighederne i Det Forenede Kongerige havde planer om at bevillige til udformningen af en SABRE-rumraketmotor, og fandt, at det var i overensstemmelse med EU-reglerne om statsstøtte. SABRE er et forsknings- og udviklingsprojekt, som gennemføres af virksomheden Reaction Engines Limited i Det Forenede Kongerige, og som har til formål at udvikle en motor, som vil reducere omkostningerne ved at sende satellitter i lavt kredsløb om jorden betydeligt. Kommissionen vurderede projektet inden for rammerne for forskning, udvikling og innovation og konkluderede, at den tilvejebragte finansiering fra private kilder ikke ville være tilstrækkelig til at færdiggøre projektet. Forskning inden for dette område kan føre til betydelige teknologiske fremskridt, som vil gavne de forbrugere, der benytter produkter og tjenester, som stammer fra satellitter i lavt kredsløb om jorden, såsom mobil kommunikation. III. Udnyttelse af det digitale indre markeds muligheder Kommissionen har siden starten af sit mandat prioriteret virkeliggørelsen af det digitale indre marked. Ud over at ændre vores verden og vores måde at leve på er udvidelsen af den digitale økonomi også en af de væsentligste drivkræfter bag økonomisk vækst. Et velfungerende digitalt indre marked vil fremme innovation, skabe nye jobs og give nystartede og små og mellemstore virksomheder i Europa nye muligheder for at nå ud til et marked med mere end 500 mio. mennesker. Kommissionen har anslået, at man ved at fjerne lovgivningsmæssige hindringer og overgå fra 28 nationale markeder til et enkelt samlet og dermed skabe et digitalt indre marked på EU-plan vil kunne bidrage med 415 mia. EUR om året til EU's økonomi og skabe hundredtusinder af nye jobs. I maj 2015 vedtog Kommissionen sin strategi for det indre marked. Strategien omfatter 16 målrettede tiltag, som er bygget op omkring tre søjler: 1) bedre adgang til digitale varer og tjenesteydelser for forbrugere og virksomheder på tværs af grænserne i Europa, 2) gunstigere betingelser og lige konkurrencevilkår, så digitale net og innovative tjenester kan blomstre, 3) bedst mulig udnyttelse af den digitale økonomis vækstpotentiale. Digitale markeder er også en høj prioritet på det konkurrencepolitiske område. Åbne og retfærdige digitale markeder vil fremme innovation og gavne både forbrugere og virksomheder. Det digitale indre marked skal være et sted, hvor alle aktører, hvad enten de er store eller små, kan udvikle innovative produkter og konkurrere på egne vilkår. Konkurrencepolitikken tager desuden fat om eksisterende online-hindringer, som begrænser internetvirksomheders og nystartede virksomheders investeringshorisont og forhindrer virksomheder, borgere og regeringer i at drage fuld nytte af digitale værktøjer. Sikring af lige konkurrence på nettet: Håndtering af onlinebaserede hindringer og hindringer for innovation Den digitale økonomis hastige udvikling medfører en række udfordringer for politiske beslutningstagere, men kræver ikke et omfattende eftersyn af lovgivning og værktøjer på konkurrenceområdet: de konkurrencepolitiske instrumenter tilpasser sig hurtigt de digitale markeders særlige forudsætninger. Sektorundersøgelsen inden for e-handel - større markedskendskab for at kunne håndtere grænseoverskridende hindringer I maj 2015 iværksatte Kommissionen en undersøgelse af konkurrencen i den europæiske e-handelssektor. I 2014 handlede omkring halvdelen af alle forbrugere i EU online, men kun ca. 15 % af dem handlede online hos en sælger i en anden EU-medlemsstat. Dette tyder på, at der stadig er betydelige grænseoverskridende hindringer for e-handel i EU. Sektorundersøgelsen vil navnlig fokusere på eventuelle hindringer, som virksomhederne selv skaber for onlinehandel med varer og tjenester på tværs af grænserne inden for de områder, hvor e-handel er mest udbredt, som f.eks. elektronik, tøj og sko og digitalt indhold. Sektorundersøgelsen vil understøtte de foranstaltninger, som Kommissionen og de nationale konkurrencemyndigheder i EU træffer mod begrænsninger af onlinesalg. Den viden, som opnås gennem sektorundersøgelsen, skal bidrage til bedre håndhævelse af konkurrenceretten inden for e-handelssektoren. Et af de primære formål med håndhævelsen af konkurrencereglerne er at tilskynde alle aktører i industrien til at innovere, hvad enten de er nystartede virksomheder eller har en dominerende markedsandel. Målet er at sikre, at europæiske forbrugere har så bredt et udvalg af innovative produkter som muligt. På markedet for onlinesøgninger er Kommissionen eksempelvis i færd med at foretage en undersøgelse af konkurrenceforholdene i forbindelse med Googles metoder. I april sendte Kommissionen en klagepunktsmeddelelse til Google med påstand om, at virksomheden har misbrugt sin dominerende stilling på markedet for onlinesøgetjenester i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde ved systematisk at favorisere sin egen prissammenligningstjeneste i de generelle søgeresultater. Kommissionen er bekymret for, at brugerne ikke altid får de søgeresultater, som er mest relevante for deres forespørgsler. Det er Kommissionens foreløbige synspunkt, at Googles adfærd overtræder EU's konkurrenceregler, fordi den kvæler konkurrencen og derved skader forbrugerne. Kommissionen har tidligere udtrykt bekymring for fire forhold angående Googles adfærd, og den ovenfor nævnte klagepunktsmeddelelse knytter sig til den første af disse forhold (prissammenligning). Kommissionen undersøger også aktivt Googles adfærd i forbindelse med de tre andre forhold: kopiering af konkurrenters webindhold, eneret til markedsføring og uretmæssige begrænsninger af annoncører. Klagepunktsmeddelelsen vedrørende prissammenligning foregriber på ingen måde resultatet af Kommissionens undersøgelse af de tre andre forhold. En anden undersøgelse i den digitale sektor vedrører Amazon. I juni iværksatte Kommissionen en formel undersøgelse af konkurrenceforholdene angående nogle af Amazons forretningsmetoder i forbindelse med distribution af e-bøger. Undersøgelsen fokuserer navnlig på klausuler, som tilsyneladende beskytter Amazon mod konkurrence fra andre distributører af e-bøger, eksempelvis klausuler, som giver Amazon ret til at blive informeret, hvis virksomhedens konkurrenter tilbydes mere fordelagtige eller alternative betingelser, og/eller retten til betingelser, der er mindst lige så gode som de betingelser, som virksomhedens konkurrenter tilbydes. Kommissionen er bekymret for, at sådanne klausuler kan ødelægge de lige konkurrencevilkår og potentielt mindske konkurrencen på markedet til skade for forbrugerne og gøre det sværere for andre distributører af e-bøger at konkurrere med Amazon ved at udvikle nye og innovative produkter og tjenester. Hvis denne adfærd bekræftes, vil det være en overtrædelse af EU's konkurrenceregler, som forbyder misbrug af en dominerende stilling på markedet og restriktive forretningsmetoder. Det er Kommissionens mål at sikre sund konkurrence mellem forskellige platforme og sørge for, at aktørerne på markedet ikke misbruger deres position til at opnå kontraktbetingelser, som kan hindre innovation på markedet. Fremme af et bredere udvalg til EU-borgerne for så vidt angår adgang til medier En hurtig og effektiv håndhævelse af konkurrencereglerne er et effektivt redskab til hurtigt at kunne håndtere de problemer, der opstår i den digitale økonomis nye sektorer i hastig udvikling. Det er dog lige så vigtigt for EU-borgerne, at der sikres en aktiv konkurrence på mere traditionelle markeder, såsom tv-udsendelser. Kommissionen er opsat på at sikre, at forbrugerne kan vælge mellem tv-distributører, som konkurrerer på retfærdige og lige vilkår. Beskyttelse af innovationsincitamenter i mediesektoren I februar 2015 godkendte Kommissionen i henhold til EU's fusionsforordning Liberty Globals erhvervelse af en aktiepost i den belgiske medievirksomhed De Vijver Media NV ("De Vijver") med forbehold for tilsagn. Kommissionens afgørelse blev truffet efter en tilbundsgående undersøgelse. Kommissionen var bekymret for, at De Vijver efter transaktionen ville nægte at tildele licens til sine kanaler til tv-distributører, der er konkurrenter til Telenet, som er et kabel-tv-selskab, der kontrolleres af Liberty Global. De givne tilsagn tager hånd om disse bekymringer ved at forpligte De Vijver til at tildele licens til sine kanaler - Vier, Vijf og andre lignende kanaler, som virksomheden eventuelt lancerer i fremtiden - til tv-distributører i Belgien på retfærdige, rimelige og ikke-diskriminerende vilkår. Uden disse tilsagn kunne transaktionen have resulteret i mindre konkurrence på markedet for tv-distribution og i sidste ende i højere priser og mindre innovation for forbrugerne.

Derudover godkendte Kommissionen i april den multinationale kabel-tv- og telekommunikationsvirksomhed Altices påtænkte erhvervelse af den portugisiske telekommunikationsvirksomhed PT Portugal. Afgørelsen er betinget af Altices tilsagn om at sælge sine to datterselskaber i Portugal. PT Portugal er en telekommunikations- og multimedievirksomhed, der er aktiv inden for alle typer telekommunikation i Portugal. Kommissionen var bekymret for, at fusionen i den oprindeligt anmeldte form ville have mindsket konkurrencen på en række telekommunikationsmarkeder i Portugal. Fusionen ville have fjernet en stærk konkurrent fra disse markeder, hvilket kunne have ført til højere priser og mindre konkurrence for de portugisiske forbrugere. For at rydde disse bekymringer af vejen tilbød Altice at udskille de overlappende aktiviteter hos Altice og PT Portugal ved at sælge sine portugisiske selskaber Cabovisão og ONI. I forbindelse med vurderingen af den påtænkte transaktion arbejdede Kommissionen tæt sammen med den portugisiske konkurrencemyndighed. En anden undersøgelse af konkurrenceforhold vedrører leveringen af betalings-tv-tjenester på tværs af grænsen mellem Det Forenede Kongerige og Irland. I juli sendte Kommissionen en klagepunktsmeddelelse til Sky UK og seks store amerikanske filmselskaber: Disney, NBC Universal, Paramount Pictures, Sony, Twentieth Century Fox og Warner Bros. Kommissionens undersøgelse, som blev iværksat i januar 2014, fandt klausuler i licensaftaler mellem de seks filmselskaber og Sky UK, som pålægger Sky UK at blokere for adgangen til film via sine online betalings-tv-tjenester eller via sine satellitbaserede betalings-tv-tjenester for kunder uden for det område, som virksomheden har licens til (Det Forenede Kongerige og Irland). Visse aftaler indeholder også klausuler, som pålægger filmselskaberne at sikre, at deres licensaftaler med andre tv-selskaber forhindrer disse i at tilbyde deres betalings-tv-tjenester i Det Forenede Kongerige og Irland. Denne situation påvirker europæiske forbrugere, som ønsker at se deres udvalgte betalings-tv-kanaler uanset hvor de bor eller rejser i EU. Det er Kommissionens foreløbige synspunkt, at denne type klausuler udgør en overtrædelse af de EU-regler, som forbyder konkurrencebegrænsende aftaler, med mindre der angives en overbevisende begrundelse. Innovative markeder fungerer bedre med mobile enheder Mobile enheder som smartphones og tablets er nu en del af hverdagen for de fleste EU-borgere. 2015 var en milepæl for brugere af mobil kommunikation i Europa, idet Europa-Parlamentet og Rådet vedtog forordning (EU) 2015/2120, som vil gøre en ende på roamingtakster i EU fra den 15. juni 2017. Målet med håndhævelsen af konkurrencereglerne er, sammen med lovgivning, at beskytte konkurrencen på området for mobile enheder for at sikre fortsat innovation til gavn for de europæiske forbrugere. Efter iværksættelsen af to separate undersøgelser af konkurrenceforholdene i december sendte Kommissionen to klagepunktsmeddelelser til Qualcomm, som er verdens største leverandør af baseband chipsets, som anvendes i forbrugerelektronik. Baseband chipsets håndterer kommunikationsfunktioner i smartphones, tablets og andre mobile bredbåndsenheder. De anvendes både til transmission af tale og data. Det er Kommissionens foreløbige synspunkt, at virksomheden har misbrugt sin dominerende position på det globale marked for baseband chipsets til 3G (UMTS) og 4G (LTE) og dermed har overtrådt EU's konkurrenceregler. Den første undersøgelse fokuserer på, om Qualcomm har misbrugt sin dominerende markedsposition ved at tilbyde finansielle incitamenter til en stor producent af smartphones og tablets på den betingelse, at producenten udelukkende anvender baseband chipsets fra Qualcomm i sine smartphones og tablets. Denne adfærd ville have reduceret producentens incitamenter til at indkøbe chipsets fra Qualcomms konkurrenter til skade for konkurrencen og innovationen på markederne for UMTS og LTE baseband chipsets. Den anden undersøgelse ser nærmere på, om Qualcomm har benyttet sig af underbudspriser ved at forlange priser, som er lavere end omkostningerne, med henblik på at tvinge konkurrenterne ud af markedet. Markedet for levering af hardware er dog kun den ene side af sagen. Der skal også være lige konkurrencevilkår for så vidt angår den software, som findes på smartphones og tablets. De mobile applikationer og tjenester på smartphones, tablets og andre mobile enheder er baseret på enhedens styresystem. Google Android er i så stort omfang blevet det førende styresystem for intelligente mobile enheder i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, at Android nu anvendes på størstedelen af de intelligente mobile enheder i Europa. I april indledte Kommissionen formelle procedurer mod Google for at undersøge, om virksomhedens adfærd i forbindelse med Android udgør en overtrædelse af EU's konkurrenceregler. Android er et open-source mobilt styresystem, som hovedsagligt er udviklet af Google. Alle kan i princippet anvende og videreudvikle Android. Hovedparten af smartphone- og tabletproducenterne anvender dog Android-styresystemet sammen med en række af Googles patentbeskyttede applikationer og tjenester og er derfor nødt til at indgå visse aftaler med Google. Kommissionen er i færd med at vurdere, om Google ved at indgå konkurrencebegrænsende aftaler og/eller misbruge en eventuel dominerende position ulovligt har hæmmet udviklingen af og markedsadgangen for konkurrerende mobile styresystemer, mobile kommunikationsapplikationer og tjenester i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Denne undersøgelse er uafhængig af Kommissionens undersøgelse af Googles adfærd i forbindelse med internetsøgninger. Effektiv fusionskontrol til sikring af investeringer i telesektoren Effektiv konkurrence i telesektoren er en vigtig drivkraft for investeringer og et mere velfungerende marked for forbrugere og virksomheder. Konkurrence er den drivkraft, som vil tiltrække investeringerne til udvikling af de højhastighedsbredbåndsnet, som europæerne har brug for. Forbrugerne har ikke som sådan gavn af investeringerne, men de nyder godt af deres indvirkning på konkurrenceparametre som udvalg, kvalitet og pris. Ud over at sørge for, at telemarkedet er åbent og præget af konkurrence, spiller håndhævelse af konkurrencereglerne fortsat en vigtig rolle i forbindelse med håndtering af markedsfragmentering i EU.Konkurrencereglerne supplerer også gennemgangen af retsreglerne om telekommunikation, som er et af hovedtiltagene i strategien for det digitale indre marked. Fusionskontrol spiller også en vigtig rolle på dette område, fordi det vurderes, om en påtænkt fusion vil føre til øgede investeringer til gavn for forbrugerne i form af eksempelvis forbedret netværksdækning. I maj godkendte Kommissionen i henhold til EU's fusionsforordning det franske Orange SA's påtænkte erhvervelse af konkurrenten Jazztel, som er en telekommunikationsvirksomhed registreret i Det Forenede Kongerige, men som hovedsagligt har sine aktiviteter i Spanien. Godkendelsen er betinget af, at Orange efter overtagelsen gennemfører en række tilsagn, som vil sikre effektiv konkurrence på markedet for fastnetinternetadgang. Kommissionen var bekymret for, om overtagelsen i sin oprindelige form ville have medført højere priser på fastnetinternetadgang for forbrugerne i Spanien. For at gøre noget ved disse bekymringer afgav Orange en række tilsagn, som skal sikre, at nye aktører kan komme ind på detailmarkedet for fastnetinternetadgang og konkurrere på lige fod med Orange og Jazztel. De afgivne tilsagn fjerner Kommissionens indledende bekymringer. Kommissionen har også indledt to dybdegående undersøgelser af fusioner i telekommunikationssektoren. For det første undersøges Hutchisons påtænkte erhvervelse af Telefónica UK for at vurdere, om transaktionen vil skade konkurrencen. Kommissionen er bekymret for, at transaktionen vil medføre højere priser, et mindre udvalg og mindre innovation for de kunder, som benytter mobile telekommunikationstjenester i Det Forenede Kongerige. Kommissionen har også gennemført en dybdegående undersøgelse af Liberty Globals overtagelse af BASE Belgium for at sikre sig, at forbrugerne i Belgien ikke udsættes for højere priser og et mindre udvalg som en konsekvens af den påtænkte transaktion. Derudover gennemgik Kommissionen den påtænkte fusion af de danske virksomheder Telenor og TeliaSonera. Kommissionen var bekymret for, at fusionen ville have skabt den største mobilnetoperatør i Danmark, og at følgen ville have været en særdeles koncentreret markedsstruktur med højere priser for kunderne og mindskede investeringsincitamenter. I september 2015 opgav parterne transaktionen efter at have afgivet to sæt tilsagn, som forekom at være utilstrækkelige til at afhjælpe de konkurrencemæssige betænkeligheder. IV.Opbygning af en integreret og klimavenlig europæisk energiunion

Skabelsen af en energiunion er et stort skridt i retning af et integreret, forbundet og robust energimarked, som vil være til gavn for forbrugerne, virksomhederne og miljøet. Erhvervslivet og husstandene, som er helt centrale i energiunionen, skal tilbydes overkommelige og konkurrencedygtige priser. Samtidig er EU's energipolitik baseret på de tre søjler bæredygtighed, konkurrenceevne og forsyningssikkerhed. Skabelsen af en stærk energiunion med en ambitiøs klimapolitik vil kræve en grundlæggende omlægning af europas energisystem. I 2015 begyndte Kommissionen at gøre fremskridt med hensyn til denne nøgleprioritet. I februar afslørede Kommissionen sin rammestrategi for en modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende politik for klimaforandringer. Rammestrategien fastlægger energiunionens mål og de skridt, som Kommissionen vil tage for at nå dem, i form af fem indbyrdes forbundne politiske dimensioner ("energisikkerhed, solidaritet og tillid", "et fuldt integreret europæisk energimarked", "energieffektivitet som bidrag til begrænsning af efterspørgslen", "dekarbonisering af økonomien" og "forskning, innovation og konkurrenceevne"). EU er nødt til at bevæge sig væk fra en økonomi, der er baseret på fossile brændsler, og som er afhængig af gamle teknologier og forældede forretningsmodeller. Vi er nødt til at bevæge os væk fra det nuværende fragmenterede system, som er karakteriseret af mangel på koordinering af nationale politikker, markedsbarrierer og energiisolerede områder. Det er også afgørende at styrke forbrugernes stilling ved at give dem oplysninger og valgmuligheder. Integration af energimarkederne er et af energiunionens centrale mål. Hvis gas og elektricitet kunne flyde frit i EU, ville det være mere økonomisk bæredygtigt, miljøvenligt og socialt inklusivt. Håndhævelse af konkurrencereglerne for at gøre energien mere sikker, billig og bæredygtig. Håndhævelse af konkurrencereglerne spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme markedsintegration i energiunionen ved at imødegå markedsforvridninger som følge af dominerende markedsaktørers adfærd. Undersøgelsen af konkurrenceforholdene vedrørende Gazproms adfærd i Central- og Østeuropa er et godt eksempel på dette. Sikring af, at dominerende gasleverandører følger reglerne - undersøgelsen af Gazprom I april sendte Kommissionen en klagepunktsmeddelelse til Gazprom, hvori det anføres, at nogle af virksomhedens forretningsmetoder på de central- og østeuropæiske gasmarkeder muligvis udgør et misbrug af virksomhedens dominerende markedsposition og dermed en overtrædelse af EU's konkurrenceregler. Gas er et vigtigt gode i de fleste EU-borgeres daglige liv, og det er Kommissionens foreløbige synspunkt, at Gazprom muligvis hindrer konkurrencen på gasforsyningsmarkederne i otte central- og østeuropæiske medlemsstater (Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen, Slovakiet, Tjekkiet og Ungarn). Gazprom er den dominerende leverandør af naturgas i de nævnte lande og har i de fleste af dem markedsandele på langt over 50 % og i nogle tilfælde op til 100 %. På grundlag af undersøgelsen er Kommissionens foreløbige synspunkt, at Gazprom muligvis overtræder EU's konkurrenceregler ved at følge en overordnet strategi med at opdele de central- og østeuropæiske gasmarkeder, bl.a. ved at gøre det vanskeligt for sine kunder at videresælge gassen til andre lande. Dette kan have gjort det muligt for Gazprom at kræve urimelige priser i nogle medlemsstater. Gazprom mistænkes også for at have misbrugt sin dominerende stilling ved at gøre gasleverancer betinget af, at grossisterne påtager sig forpligtelser, der ikke er relateret til gastransportinfrastrukturer. Håndhævelse af konkurrencereglerne understøtter dannelsen af et samlet marked for energi, bl.a. ved at opløse konkurrenceforvridende aftaler om deling af markedet og ved at sørge for tilgængelig infrastruktur. Det er vigtigt at have adgang til infrastruktur for at kunne forebygge markedsafskærmning og opretholde investeringsincitamenter. Vigtige tiltag på dette område omfatter den klagepunktsmeddelelse, som i marts blev sendt til Bulgarian Energy Holding (BEH) og dets to datterselskaber, Bulgargaz (gasforsyning) og Bulgartransgaz (gasinfrastruktur). BEH er det etablerede statsejede energiselskab i Bulgarien. Selskabet er vertikalt integreret, hvilket vil sige, at BEH leverer gas, og dets datterselskaber ejer eller kontrollerer det indenlandske gastransmissionsnet i Bulgarien, det eneste gaslager i Bulgarien og kapaciteten på hovedledningen til gasimport ind i Bulgarien. Kommissionen er bekymret for, at BEH og dets datterselskaber muligvis misbruger deres dominerende markedsposition på det bulgarske gasmarked ved at forhindre konkurrenter i at opnå adgang til den infrastruktur, som de har brug for for at kunne konkurrere på landets marked for gasleverancer. En sådan adfærd ville udgøre en overtrædelse af EU's konkurrenceregler og medføre mindre konkurrence på markedet og ringere markedsvilkår for de berørte forbrugere. Kommissionen har også afsluttet en separat undersøgelse af konkurrenceforholdene angående BEH's adfærd på det ikkeregulerede engrosmarked for elektricitet i Bulgarien. Kommissionen havde mistanke om, at BEH havde skabt kunstige barrierer mellem de nationale markeder. Navnlig havde BEH solgt elektricitet til forhandlere under anvendelse af kontrakter, som forbød forhandlerne at videresælge elektriciteten uden for Bulgarien. BEH tilbød at tage hånd om Kommissionens bekymringer ved at oprette en uafhængig elbørs i Bulgarien, hvor elektricitet kan handles anonymt og uden mulighed for at tjekke, hvor den videresælges. Den 10. december 2015 gjorde Kommissionen BEH's tilsagn juridisk bindende. Kontrol med statsstøtte for at sikre et klimavenligt og robust energimarked uden uberettiget konkurrencefordrejning I forbindelse med overgangen til en grøn økonomi er endnu et vigtigt fokus for konkurrencepolitikken at sikre, at markederne fungerer korrekt, og at statsstøtte, herunder støtte, som fremmer udviklingen af vedvarende energikilder, ikke skaber ubalancer. Kommissionen fremmer gennem sine retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi integrationen af vedvarende energikilder i markedet for at undgå konkurrenceforvridning. Fra 2016 skal generatorer, som anvender vedvarende energikilder, sælge deres elektricitet direkte på markedet. Det er kun tilladt at yde offentlig støtte som et tillæg til markedsprisen. Fra 2017 skal medlemsstaterne derudover tildele driftstøtte ved hjælp af en udbudsprocedure. Retningslinjerne er endvidere udformet med henblik på at bidrage til at markedsføre innovative energiteknologier med lave kulstofudledninger og tillader statsstøtte i tilfælde af markedssvigt. Retningslinjerne tilskynder også EU-medlemsstaterne til at samarbejde med hinanden og tage elforsyning fra andre medlemsstater i betragtning. Statsstøttekontrollen bidrager derudover til at skabe et sammenkoblet, integreret og sikkert energimarked i Europa ved at vurdere nationale foranstaltninger angående sikring af elforsyningen (kendt som "kapacitetsmekanismer"). Undersøgelse af sektoren for kapacitetsmekanismer - gennemførelse af energiunionens mål I april iværksatte Kommissionen en undersøgelse af statsstøttesektoren for at indsamle oplysninger om eksisterende eller planlagte kapacitetsmekanismer, dvs. foranstaltninger, som medlemsstaterne har taget for at sikre, at elforsyningen kan stå mål med efterspørgslen på mellemlang og lang sigt. Sektorundersøgelsen har navnlig til formål at undersøge, om sådanne foranstaltninger sikrer elforsyningssikkerheden uden at forvride konkurrencen mellem elektricitetsudbyderne eller hæmme den grænseoverskridende handel. Dette er den første sektorundersøgelse på grundlag af EU's statsstøtteregler, og den omfatter et repræsentativt udsnit af de medlemsstater, der har indført kapacitetsmekanismer, eller som overvejer at gøre det, nemlig: Belgien, Danmark, Frankrig, Irland, Italien, Kroatien, Polen, Portugal, Spanien, Sverige og Tyskland. Skønt regeringerne har en legitim interesse i at sikre, at elforsyningen er tilstrækkelig til at undgå strømafbrydelser, så bør konkurrencereglerne sikre, at offentlige foranstaltninger understøtter investeringer i elforsyningerne, er i overensstemmelse med de politiske instrumenter, der har til formål at fremme dekarbonisering, og ikke favoriserer bestemte producenter eller teknologier uretmæssigt.

Europa skal forblive attraktivt for investeringer - fusionskontrol i energisektoren For netværksindustrier som energisektoren er det afgørende at forhindre dannelsen af markedsstrukturer, som kan hæmme effektiv konkurrence og dermed reducere incitamenterne til at investere og innovere. EU's fusionskontrol bidrager fortsat effektivt til at holde EU's energimarked åbent og sikre, at investeringer omsættes til bedre markedsvilkår for virksomheder og husholdninger i EU. Efter en dybdegående undersøgelse og et særdeles tæt samarbejde med det amerikanske justitsministeriums kartelafdeling godkendte Kommissionen i henhold til EU's fusionsforordning det amerikanske General Electrics (GE) påtænkte erhvervelse af det franske Alstroms aktiviteter på energiområdet. Transaktionen er et godt eksempel på, hvordan teknologi fra EU kan blomstre og tiltrække udenlandske investeringer. Godkendelsen er betinget af afhændelsen af centrale dele af Alstroms forretningsområde for svære gasturbiner, som fortrinsvis anvendes i gasdrevne kraftværker, til italienske Ansaldo. Kommissionen var bekymret for, at transaktionen ville fjerne en af GE's vigtigste konkurrenter på det globale marked for svære gasturbiner. GE er verdens største producent, og Alstrom er en af verdens førende aktører på dette marked. Dette ville have medført et fald i innovationen og højere priser. GE's tilsagn tager hånd om disse bekymringer. Teknologien inden for avancerede svære gasturbiner spiller derudover en særlig vigtig rolle med hensyn til at nå klimamålene og modernisere EU's energiforsyning.



V.Kurs mod et mere integreret og retfærdigt indre marked i EU I en tid med øget globalisering er et mere integreret og retfærdigt indre marked et centralt aktiv i opbygningen af en stærkere europæisk økonomi, som sætter gang i skabelsen af jobs og vækst. Dette er grunden til, at det fortsat står øverst på Kommissionens dagsorden at fremme integrationen af det indre marked. Det er Kommissionens mål at skabe nye muligheder for borgere og virksomheder ved at give mennesker, varer, tjenesteydelser og kapital mulighed for at bevæge sig mere frit inden for det indre markeds grænser. Større gennemsigtighed på skatteområdet og sikring af en rimelig skattebyrde for alle Et fuldt funktionsdygtigt indre marked kræver, at alle aktørerne på markedet betaler deres rimelige del i skat, hvad enten de er store eller små, lokale eller globale. Derfor er bekæmpelse af skatteunddragelse og skattesvig en af Juncker-Kommissionens vigtigste prioriteter og et af de vigtigste initiativer til fremme af gennemførelsen af EU's indre marked. I marts fremlagde Kommissionen en pakke om gennemsigtighed på skatteområdet, som har til formål at udstyre medlemsstaterne med de oplysninger, som de har brug for til at beskytte deres skattegrundlag og sætte effektivt ind over for virksomheder, der forsøger at undgå at betale deres rimelige del i skat. I juni blev pakken efterfulgt af Kommissionens handlingsplan for en fair og effektiv beskatning. Planen indeholder en række foranstaltninger, som skal bekæmpe skatteundgåelse, sikre bæredygtige indtægter og styrke det indre marked for erhvervslivet. Samlet vil disse foranstaltninger medføre en betydelig forbedring af selskabsskattemiljøet i EU og gøre det mere fair, effektivt og vækstfremmende. Konkurrencepolitikken spiller en vigtig rolle for håndteringen af denne udfordring. Kommissionen konkluderede efter dybdegående undersøgelser, som blev iværksat i juni 2014, at Luxembourg og Nederlandene har givet selektive skattefordele, som er ulovlige ifølge EU's statsstøtteregler, til Fiat Finance and Trade og Starbucks. I begge tilfælde blev det beløb, som virksomheden skulle betale i skat, kunstigt sænket af en skatteafgørelse fra de respektive nationale skattemyndigheder. I henhold til EU's statsstøtteregler må skatteafgørelser ikke anvende metoder, uanset hvor komplekse de måtte være, til fastsættelse af interne afregningspriser, der ikke kan begrundes økonomisk, og som uretmæssigt overfører overskud med henblik på at nedbringe de skatter, som virksomheden betaler. En sådan praksis ville give selskabet en urimelig konkurrencefordel i forhold til andre virksomheder, der typisk er små og mellemstore, og som beskattes af deres faktiske overskud, fordi de betaler markedspris for de varer og tjenesteydelser, som de gør brug af. Håndtering af urimelige skattefordele - afgørelserne vedrørende Starbucks og Fiat Finance & Trade Skatteafgørelser er som sådan er fuldt ud lovlige. I sagerne vedrørende Starbucks og Fiat Finance & Trade godkendte de to undersøgte skatteafgørelser dog kunstige og komplekse metoder til fastlæggelse af virksomhedernes skattepligtige overskud. Metoderne omfattede fastlæggelse af priser på varer og tjenester, som blev solgt mellem virksomhederne i Fiat- og Starbucksgruppen (såkaldte "interne afregningspriser"), som ikke svarede til markedsvilkårene og derfor ikke afspejlede den økonomiske virkelighed. EU's statsstøtteregler kræver, at uforenlig statsstøtte inddrives med henblik på at mindske den konkurrenceforvridning, som støtten har skabt. I sine to afgørelser har Kommissionen beskrevet metoden til beregning af værdien af den konkurrencefordel, der uretmæssigt kommer Fiat og Starbucks til gode, dvs. forskellen mellem det beløb, som de to virksomheder har betalt, og det beløb, som de skulle have betalt uden skatteafgørelsen. For både Fiat og Starbucks drejer det sig om mellem 20 og 30 mio. EUR, men det nøjagtige skattebeløb, der skal inddrives, vil blive fastsat af de luxembourgske og nederlandske skattemyndigheder på grundlag af den metode, der er fastsat i Kommissionens beslutninger. Virksomhederne vil herudover ikke længere nyde godt af den fordelagtige skattebehandling, som disse skatteafgørelser tildelte dem. I december iværksatte Kommissionen en formel undersøgelse af Luxembourgs skattebehandling af McDonald’s. Det er Kommissionens foreløbige synspunkt, at en skatteafgørelse fra Luxembourg muligvis har afveget selektivt fra bestemmelserne i landets skattelovgivning og i dobbeltbeskatningsaftalen mellem Luxembourg og USA og givet McDonald’s en fordel, som andre selskaber ikke har adgang til i lignende retlige og reelle situationer. Kommissionen har også udtrykt bekymring for, at skatteafgørelser muligvis medfører statsstøtteproblemer, i forbindelse med Apple i Irland og Amazon i Luxembourg. I februar 2015 blev der iværksat endnu en dybdegående undersøgelse af den belgiske ordning for beskatning af "meroverskud". Den 11. januar 2016 traf Kommissionen en negativ beslutning med tilbagesøgningskrav, idet den konkluderede, at den selektive skattefordel, som Belgien har tildelt via landets ordning for beskatning af "meroverskud", er ulovlig efter EU-statsstøttereglerne, og påbød tilbagesøgning af støtten. Kommissionen vil samtidig fortsat undersøge praksis for skatteafgørelser i alle EU-medlemsstaterne. Muliggørelse af en mere effektiv håndhævelse fra de nationale konkurrencemyndigheder i EU Endnu et aspekt, som er afgørende for at skabe lige konkurrencevilkår for virksomheder i hele det indre marked, er at sikre, at virksomhederne kan regne med ensartet anvendelse af EU's konkurrenceregler, uanset hvilken medlemsstat de driver forretning i. I denne forbindelse er den rolle, som de nationale konkurrencemyndigheder spiller, af afgørende betydning. Ikrafttrædelsen af forordning 1/2003 i 2004 ændrede håndhævelsen af konkurrencereglerne ved at give de nationale konkurrencemyndigheder og domstole en central rolle ved siden af Kommissionen i forbindelse med håndhævelsen af EU's konkurrenceregler. EU's konkurrenceregler bliver nu anvendt i et omfang, som Kommissionen ikke kunne have nået alene, og på en grundigere og mere effektiv måde, end det ellers havde været muligt. Kommissionens meddelelse fra 2014 om ti år med forordning 1/2003 pegede på en række konkrete indsatsområder med henblik på at fremme de nationale konkurrencemyndigheders håndhævelsesbeføjelser og øge overensstemmelsen mellem de nationale systemer. Kommissionen overvejer på nuværende tidspunkt, om det er muligt yderligere at forbedre den værktøjskasse, som de nationale konkurrencemyndigheder har til rådighed. I november 2015 iværksatte Kommissionen en særlig offentlig høring og opfordrede den brede offentlighed og alle interessenter til at dele deres erfaringer og levere feedback vedrørende mulige EU-lovgivningstiltag, som havde til formål at styrke de nationale konkurrencemyndigheders håndhævelses- og sanktioneringsredskaber.

Styrkelse af europæiske forbrugeres indflydelse gennem opløsning af karteller Et retfærdigt, gennemskueligt og åbent indre marked er godt for virksomhederne i EU og medlemsstaternes økonomi, men det er først og fremmest vigtigt for de europæiske forbrugere. Kommissionens arbejde med bekæmpelse af karteller er et tydeligt eksempel herpå. I et velfungerende marked tilskyndes virksomhederne til at være mere effektive og opfindsomme end deres konkurrenter, og dette kommer i sidste ende de europæiske forbrugere til gode i form af bedre produkter og lavere priser. Karteller skader forbrugerne og økonomien som helhed, fordi priserne fastsættes af virksomhederne i stedet for af markedet. I juni pålagde Kommissionen otte producenter og to distributører af fødevareemballagebakker til detailmarkedet bøder på samlet set over 115 mio. EUR for at have deltaget i mindst et af fem selvstændige karteller. De otte producenter var finske Huhtamäki, franske Nespak og Vitembal, tyske Silver Plastics, italienske Coopbox, Magic Pack og Sirap-Gema og engelske Linpac. De to distributører var portugisiske Ovarpack og engelske Propack. I stedet for at konkurrere med hinanden overtrådte virksomhederne EU's konkurrenceregler ved at indgå prisaftaler og fordele kunderne på markedet for skumbakker af polystyren og faste bakker af polypropylen, hvilket påvirkede millioner af forbrugere, som køber fødevarer. Denne type bakker anvendes til emballering af fødevarer såsom ost, kød, fisk og kager, der sælges i butikker eller supermarkeder. Kommissionen pålagde også otte leverandører af optiske drev bøder på i alt 116 mio. EUR for at have koordineret deres adfærd i forbindelse med udbud fra to computerproducenter, Dell og Hewlett Packard. De leverandører, som fik pålagt en bøde, var Philips, Lite-On, deres joint venture Philips & Lite-On Digital Solutions, HitachiLG Data Storage, Toshiba Samsung Storage Technology, Sony, Sony Optiarc og Quanta Storage. Selvom kartelkontakterne fandt sted uden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), blev aftalerne gennemført i hele verden, herunder i EØS. Optiske drev anvendes eksempelvis i personlige computere, CD- og DVD-afspilllere og spillekonsoller til at læse eller optage data på optiske disks, såsom CD'er, DVD'er eller Blu-ray disks. Kartellet vedrørte optiske drev til stationære og bærbare computere. For at sikre nutidens forbrugere rimelige priser og fremtidens forbrugere innovative produkter er det særlig vigtigt at sørge for, at denne type markeder fortsat er præget af konkurrence. At optrevle karteller er som at ophæve en skjult afgift, som millioner af intetanende europæiske forbrugere var tvunget til at betale. Derudover fjerner karteller virksomhedernes incitamenter til at innovere og hæmmer dermed dynamik og fremtidig vækst i Europa alvorligt. Mere velfungerende markeder for finansielle tjenester - udviklingen i konkurrencepolitikken i den finansielle sektor og betalingssektoren Kommissionen vedtog også en kartelafgørelse i den finansielle sektor, som er et af Kommissionens prioriterede områder med henblik på at sikre et mere retfærdigt og integreret indre marked. I februar pålagde Kommissionen det britisk-baserede mæglerselskab ICAP en bøde på ca. 15 mio. EUR for at have stået bag adskillige karteller i sektoren for yen-rentederivater (YIRD). I denne forbindelse blev en række store banker i december 2013 pålagt bøder efter vedtagelsen af en forligsbeslutning. Undersøgelsen af yen-rentederivater er blot ét eksempel på Kommissionens indsats i bekæmpelsen af konkurrenceforvridende adfærd på de finansielle markeder. Betalingssektoren er et andet relevant eksempel. I juli 2015 sendte Kommissionen en klagepunktsmeddelelse til MasterCard for angiveligt at have hævet omkostningerne for kortbetalinger og derved skadet forbrugerne og forhandlerne i EU. Betalinger med kort spiller en vigtig rolle i det indre marked, både hvad angår indenlandske køb og køb på tværs af landegrænserne, herunder onlinekøb. Europæiske forbrugere og virksomheder udfører over 40 % af deres årlige ikke-kontante betalinger med betalingskort. Klagepunktsmeddelelsen redegør for Kommissionens foreløbige synspunkt, at MasterCards regler forhindrer bankerne i at tilbyde lavere interbankgebyrer til forhandlere, som er baseret i et andet land i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, hvor gebyrerne kan være højere. Dette bevirker, at forhandlerne ikke kan få gavn af lavere gebyrer andre steder, og at konkurrencen mellem bankerne på tværs af grænserne muligvis hæmmes, hvorved EU's konkurrenceregler overtrædes. I klagepunktsmeddelelsen hævdes det også, at MasterCards interbankgebyrer for transaktioner i EU, hvor der anvendes MasterCard-kort, som er udstedt i andre dele af verden, overtræder EU's konkurrenceregler ved at fastsætte en kunstigt høj mindstepris for behandlingen af disse transaktioner. Et af de to fokusområder i den igangværende undersøgelse vedrører interregionale transaktioner, som ikke er omfattet af forordningen om interbankgebyrer, som blev vedtaget i april 2015. Forordningen, som bygger på næsten ti års konkurrencerelateret retspraksis i betalingssektoren, har lagt et loft over interbankgebyrer for kort, som er udstedt og anvendt i EU, hvilket gavner forbrugerne og virksomhederne og fremmer vækst og innovation. Eftersom betalinger med kort er den mest benyttede onlinebetalingsform, er forordningen også en vigtig brik i virkeliggørelsen af det digitale indre marked. Statsstøtteregler i banksektoren - støtte til den økonomiske genopretning og minimering af konkurrenceforvridning I banksektoren begrænser statsstøttekontrollen fortsat konkurrenceforvridning og sikrer lige konkurrencevilkår samtidig med, at brugen af skattekroner begrænses til det nødvendige minimum. Derudover trådte direktivet om genopretning og afvikling (BRRD), som fastsætter reglerne for afvikling af banker og store investeringsselskaber i alle medlemsstater, i kraft i januar 2015. Statsstøtte til kriseramte banker, som meddeles til Kommissionen efter den 1. januar 2015, kan kun godkendes, hvis banken afvikles i overensstemmelse med bestemmelserne i BRRD og EU's statsstøtteregler. I november konstaterede Kommissionen, at afviklingsplanerne for Banca delle Marche, Banca Popolare dell’Etruria e del Lazio,Cassa di Risparmio di Ferrara og Cassa di Risparmio della Provincia di Chieti (samlet markedsandel i Italien ca 1 %) overholder EU's statsstøtteregler. I overensstemmelse med BRRD igangsatte Bank of Italy en afvikling af de fire banker, som alle allerede havde været sat under særlig administration. Kommissionen konstaterede, at Italiens planer om at bruge den nationale afviklingsfond minimerede brugen af offentlige midler og eventuelle konkurrenceforvridende konsekvenser af foranstaltningerne og samtidig bevarede den finansielle stabilitet. Derudover spillede statsstøttereglerne en vigtig rolle i understøttelsen af de fire største græske bankers indsats for at håndtere kapitalunderskud, som det europæiske banktilsyn havde konstateret. Mellem november og december godkendte Kommissionen statsstøtteforanstaltninger, som havde til formål at rekapitalisere Piraeus Bank og National Bank of Greece. Bankerne fremlagde omstruktureringsplaner, som havde til formål at sikre deres langsigtede levedygtighed, og som ville gøre det muligt for dem at refokusere på udlån til græske virksomheder og på støtte til genopretningen af den græske økonomi. Kommissionen sikrer også, at statsstøttereglerne anvendes konsekvent i banksektoren i forbindelse med det økonomiske tilpasningsprogram på Cypern. Navnlig konstaterede Kommissionen i december 2015, at en kapitalindsprøjtning på 175 mio. EUR til Cypriot Cooperative Central Bank Ltd og dens datterselskaber var i overensstemmelse med EU-statsstøttereglerne. Kommissionen konkluderede, at de omstruktureringsforanstaltninger, som banken forpligtede sig til at gennemføre, ville minimere konkurrenceforvridningen og samtidig sikre, at banken bliver levedygtig på lang sigt. I Portugal godkendte Kommissionen efter tilpasningsprogrammets gennemførelse og i henhold til EU-statsstøttereglerne en forlængelse af portugisiske statsgarantier på obligationer udstedt af Novo Banco og statsstøtteforanstaltninger, som har til formål at dække finansieringshullet i afviklingen af Banif. De foreslåede støtteforanstaltninger havde til formål henholdsvis at sikre bevarelse af tilstrækkelig likviditet for Novo Banco og muliggøre en ordnet udtræden af markedet for Banif og dermed bidrage til at understøtte den portugisiske banksektors finansielle stabilitet. VI.Fremme af godt internationalt samarbejde og en konstruktiv interinstitutionel dialog på konkurrenceområdet Kommissionen, og særlig kommissæren for konkurrence, Margrethe Vestager, går fuldt ind for en åben og konstruktiv meningsudveksling om konkurrencespørgsmål, både på globalt plan og med andre EU-institutioner.