DA Den Europæiske Unions Tidende C 38/8

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 38/08

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006. Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»OBWARZANEK KRAKOWSKI«

EF-Nr.: PL-PGI-005-0674

BGB ( X ) BOB ( )

1. Navn:

»Obwarzanek krakowski«.

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Polen.

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Kategori 2,4: Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer.

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

»Obwarzanek krakowski« er et ringformet bagværk. Det er ovalformet med et hul i midten. Det er mere sjældent, at det er cirkelformet. Overfladen er formet af dejstrenge, der snoes, så de udgør en spiral. Tværsnittet af dejstrengene er runde eller ovale.

»Obwarzanek krakowski« er i farven fra lys gylden over mørk gylden til lysebrun med et tydeligt skær.

Produktets dimensioner:

— diameter: 12-17 cm

— dejstrengenes tykkelse: 2-4 cm

— vægt: 80-120 g

»Obwarzanek krakowski« er fast i overfladen, der varierer fra glat til let ru. De dejstrenge, der er synlige på spiralens yderside, er faste, og indvendig er bagværket lyst, blødt og let fugtigt. Bagværkets sprøde skorpe er let sødlig i smagen, hvilket er typisk for et bagværk, der først er let kogt (dampet med varmt vand) og derefter bages. Man kan også mærke smagen af de ingredienser, bagværket er stænket.

»Obwarzanek krakowski« stænkes med forskellige ingredienser, herunder salt, sesamfrø, valmuefrø, nigellafrø, blandede krydderurter eller krydderier (paprika, kommen, peber), ost eller løg. Der kan også strøes andre ingredienser på bagværket. Det er et traditionelt træk ved produktet. De særlige egenskaber ved »obwarzanek krakowski« ændres ikke, hvis det bestrøes med krydderurter, krydderier osv.

3.3. Råvarer:

Der anvendes hvedemel til »obwarzanek krakowski«. 30 % af melet kan erstattes med rugmel.

Der føjes følgende til 100 kg mel:

— fedt: 2-3 kg

— sukker: 2-4 kg

— gær: 1-2 kg

— salt: 1-1,5 kg

— vand til dejen: 40-48 l

— bagermesteren kan, hvis han ønsker det, tilføje små mængder honning til vandet, der anvendes til forkogning.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Følgende etaper af produktionen skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

— forarbejdning af gærdejen

— formning af »obwarzanek krakowski«

— forkogning

— drys

— bagning.

Dejen til »obwarzanek krakowski« forberedes i en enkelt etape. Når dejen er blandet tilstrækkeligt, sættes den til side til første hævning. Varigheden af denne første hævning afhænger af de omgivende forhold og kan vare fra et par minutter om sommeren til en time om vinteren. Dejen skæres ud i små stykker, der rulles ud og skæres i skiver med den ønskede længde, tykkelse og vægt. Bageren snor to eller tre strenge sammen til en spiral og danner derefter en ring ved at sno dem omkring hånden og trykke den mod bordet. Den formede »obwarzanek krakowski« sættes på et bræt eller gitternet til første hævning og forkoges derefter, dvs. den rå dejring nedsænkes i vand med en temperatur på mindst 90 °C. Den koges, indtil den stiger op til overfladen. Derefter puttes der drys på, og dejringen bages.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

Først når »obwarzanek krakowski« er nedkølet, kan dette bagværk pakkes. Hvis »obwarzanek krakowski« pakkes, før det er nedkølet, vil det hurtigt tabe sprødheden, blive fugtigt, trævlet og gummiagtigt.

3.7. Specifikke mærkningsregler:

»Obwarzanki krakowskie« kan sælges upakket og umærket. Salgsstederne bærer indskriften »obwarzanek krakowski«. Hvis »obwarzanek krakowski« pakkes, skal mærket indeholde de påkrævede oplysninger.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Małopolskie-provinsen i de administrative grænser for Kraków og Krakóws og Wieliczkas distrikter.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart

Arkiverne og museerne i Kraków indeholder fortegnelser og bøger, der vidner om en rig og en flere hundredårig lang tradition for bagerier i byen. De første omtaler af bagere i Kraków stammer fra det 13. århundrede. Da Kraków fik købstadsrettigheder i 1257, tillod prins Bolesław Wstydliwy (Bolesław den ærbare) de ældste indbyggere i byen at bygge små bagerier (benævnt stationes i frihedsbrevet), som de kunne opkræve leje af til evighed. De polske konger havde en positiv opfattelse af bagerne i Kraków, hvilket kan ses af de mange privilegier, der blev indrømmet til disse bagere, herunder rettigheden til at bygge små bagerier og opkræve leje fra dem og retten til at vælge den mølle, der skulle male kornet til bagerierne.

I 1458 anerkendte byrådet i Kraków bestemmelserne for bagerlavet. Bestemmelserne omfattede regler om kvaliteten af bagværkene, størrelsen af bageovnene og bagernes adfærd. Det vigtigste privilegium blev indrømmet bagerne i Kraków i 1496, da kong Jan Olbracht gav dem særrettigheder og dekreterede, at personer, der levede uden for byen, ikke havde lov til at bage hvidt brød, herunder »obwarzanek krakowski«. Dette privilegium blev efterfølgende stadfæstet af alle polske konger op til Jan III Sobieski (anden halvdel af det 17. århundrede). I Ziemia Krakowska (Kraków-området), der i dag er en del af Wieliczka-distriktet, findes en saltmine, der i flere århundrede år leverede råmateriale til bagerne i Małopolska.

Bagerlavet var ikke kun en sammenslutning af håndværkere, for det varetog også opgaver af religiøs og humanitær karakter og i forbindelse med forsvar af byen. I midten af det 16. århundrede fik bagerne i Kraków til opgave at forsvare en af byens største porte, Nowa Brama (nyport) for enden af gaden ulica Sienna. Byens bagere lagrede i denne port våben og ammunition, der skulle anvendes i tilfælde af et angreb på byen.

De lokale bageres færdigheder i fremstillingen af dette produkt, der er blevet udviklet i flere hundrede år, er en vigtig faktor i det forhold, at produktet har bevaret sine særlige egenskaber: Tilberedelsen og udformningen af dejen i hånden, hvilket giver hver »obwarzanek krakowski« en lidt forskellig form, og kogningen, der udgør det første trin i produktionen.

5.2. Produktets egenart:

»Obwarzanek krakowski« har en særlig struktur og konsistens, der opnås ved at koge dejen i varmt vand på mindst 90 °C, før bagværket bages. »Obwarzanek krakowski« kendetegnes også ved den specielle ringform, den snoede overflade og den synlige tilsætning af drys. Et andet træk, der adskiller »obwarzanek krakowski« fra andre bageriprodukter, er, at det kun er frisk i en kort periode på få timer.

5.3. Produktets særlige kvalitet, berømmelse eller egenskaber:

Produktets tilknytning til regionen er baseret på de særlige egenskaber, der er omtalt under punkt 5.2, og dets berømmelse som beskrevet i det efterfølgende.

»Obwarzanek krakowski«-bagværkets berømmelse er blevet holdt i live af bagere fra Kraków og de omkringliggende egne, der har fremstillet dette udsøgte og særlige produkt for borgerne i Kraków i de sidste 600 hundrede år. Tradition for at bage »obwarzanek krakowski« er begrænset til det geografiske område.

»Obwarzanek krakowski« er et traditionelt bagværk, der oprindeligt kun måtte fremstilles i fasteperioden af bagere, der var specielt udpeget hertil af bagerlavet i Kraków. I henhold til definitionen i Słownik Staropolski (ordbog over gammelt polsk sprog) er »obwarzanek et bagværk, der har form af en rulle, der er snoet og ringformet, det dampes sandsynligvis, før det bages« Den polske betegnelse »obwarzanek krakowski« stammer fra måden, hvorpå produktet fremstilles, dvs. ved at dejen forkoges i varmt vand.

De første omtaler af, at der blev bagt obwarzanki i Kraków og omegn, stammer fra regnskaberne fra kong Władysław Jagiełłos og dronning Jadwigas hof. En post i regnskaberne for 2. marts 1394 indeholder følgende oplysninger: »til dronningen til en ring obrzanka, 1 grosz«.

Bagerlavet i Kraków udstedte et dekret (laudum) i 1611, der tillod lavet at regulere salget af obwarzanki inden for byen og gav det ret til at vælge de bagere, der skulle sælge dette bagværk. Der skete en radikal ændring i rettighederne til at bage obwarzanki i det 19. århundrede. Den 22. januar 1802 blev et dekret undertegnet, der fastsatte, at alle bagere havde ret til at bage obwarzanki, når det var deres tur. De bagere, der fik ret til at bage obwarzanki, blev udpeget ved lodtrækning. Den lodtrækning, der blev foretaget i 1843, var gældende indtil 1849, hvorefter der sandsynligvis ikke blev foretaget flere lodtrækninger, idet der ikke efter er spor heraf. Dette kan betyde, at de beskrevne metoder efterhånden forsvandt, og at alle bagere kunne bage obwarzanki alle dage om året, som det er tilfældet i dag.

»Obwarzanek krakowski« blev solgt fra boder, der åbnede før kl. 6 om morgenen, så borgerne i Kraków kunne købe nybagte brødvarer herunder »obwarzanki« tidligt om morgenen. Lavet kontrollerede produktets kvalitet og friskhed, og otte af dets medlemmer havde til opgave at foretage kontrollerne af boderne. Enhver overskridelse blev naturligvis straffet hårdhændet. I tidens løb startede borgerne med at sælge obwarzanki på andre måder. Så sent som indtil 1950 blev de solgt direkte fra fletkurve.

I dag sælges »obwarzanek krakowski« ikke kun i butikker og bagerier, men også fra typiske vogne. Der er i dag mellem 170 og 180 af disse vogne, der sælger obwarzanki i Kraków. Den gennemsnitlige daglige produktion af »obwarzanek krakowski«, der sælges på markedet i Kraków på en normal dag, er på næsten 150 000.

»Obwarzanek krakowski«-bagværkets berømmelse er så stor, at det optræder i reklamefremstød for Kraków. Som et velkendt symbol på Kraków og Małopolska anvendes det ofte i reklamer, der henvender sig til lokale borgere og turister — for eksempel i den lokale presse og i luftfartsselskaber, der varetager flyruter til byen. I en konkurrence, der blev afholdt i 2004, og som gik ud på at finde den bedste turistsouvenir fra Kraków, var temaet, der vandt andenpladsen, en »obwarzanek krakowski«-fabrik med valmuefrø som et fremtrædende element, mens der i en anden var en drage.

»Obwarzanek krakowski« har vundet talrige priser. Produktet blev prisbelønnet i den nationale kulinariske konkurrence Nasze Kulinarne Dziedzictwo og vandt Perła 2003-prisen på den internationale messe Polagra Farm i 2003 i Poznań. »Obwarzanek krakowski« blev optaget sammen med mange andre regionale specialiteter fra hele Polen i en 2004-kalender, der var en del af et fremstød for regionale produkter. Mange turisthåndbøger om Kraków og Małopolska og talrige artikler og bøger om Krakóws historie og traditioner omtaler produktet.

»Obwarzanek krakowski« er altid til stede på Święto Chleba-brødfestivalen, der afholdes regelmæssigt i Kraków. Et billede af »obwarzanek krakowski« anvendes også i et fremstød for de bedste restauranter i Kraków. Anbefalede restauranter tildeles bronzestatuetter med en symbolsk »obwarzanek krakowski« på gaflen. Klistermærker med et motiv af »obwarzanek krakowski« er sat på døren på alle anbefalede restauranter.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0