iKOMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
iffirfil i3£&: 
M KOM(93) 158 endelig udg. 
Bruxelles, den 22. april 1993 
ANDET ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONEN OM 
FÆLLESSKABETS FTU-POLJTIK OG FJERDE 
RAMMEPROGRAM FOR FÆLLESSKABETS INDSATS INDEN 
FOR FTU (1994-1998) 
i'J> 
attsåfåBr 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
side 
Oversigt 1 
Begrundelse 3 
Bilag I : Det fjerde rammeprogram (1994-1998) 
Struktur, samlet maksimumsbeløb, vejledende fordeling 9 
Bilag II : Kriterier for udvælgelse af ÉF-foranstaltningerne 10 
Bilag III: Videnskabelige og teknologiske mål 12 
Bilag IV : Vurdering af de politiske muligheder inden for videnskab 
og teknologi 33 
Finansieringsoversigt 35 
Tidsplan 39 
Konsekvensanalyse 40 
OVERSIGT OVER 
DET ANDET ARBEJDSDOKUMENT VEDRØRENDE 
DET FJERDE RAMMEPROGRAM FOR 
FTU OG DEMONSTRATION (1994-1998) 
Formål: 
Modulering af det første arbejdsdokument fra oktober 1992 KOM(92) 406 af hensyn til: 
konklusionerne fra Edinburgh 
udviklingen på verdensplan 
bemærkninger til og udtalelser om det første arbejdsdokument 
for at fremme det interinstitutionelle arbejde omkring det fjerde rammeprogram (politisk enighed) og hurtigt 
nå til enighed efter ratificeringen af Maastricht-Traktaten. 
Politisk modulerins: 
større selektivitet i Fællesskabets FTU-foranstaltninger med henblik på større økonomiske virkninger 
(koncentration omkring generiske teknologger) 
sigte på bedre integration af medlemsstaternes, Fællesskabets og europæiske foranstaltninger (EF-
Traktatens artikel 130 H) 
udvikle synergien mellem forskning og uddannelse 
gøre EF-foranstaltningeme mere fleksible, så der hurtigt kan reageres på nye videnskabelige og teknologiske 
udfordringer 
tilpasse de finansielle data til behovene og til de nye finansielle overslag for 1993-1999. 
Øget selektivitet 
Det fjerde rammeprogram omfatter al indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration. 
Det er opbygget omkring fire foranstaltninger. Den første foranstaltning (FTU- og 
demonstrationsprogrammer) omfatter kun syv emner mod 15 i det tredje rammeprogram. Der er tilføjet 
to nye emner: forskning med henblik på en europæisk transportpolitik og målrettet socioøkonomisk 
forskning. Hvert emne dækker et eller flere FTU- og demonstrationsområder. 
De udvælgelseskriterier, der blev fastlagt i det første arbejdsdokument er blevet justeret af hensyn til 
kravene om koncentration og integration, og anvendelsen af disse kriterier har medført, at antallet af 
emneområder er blevet reduceret fra de oprindeligt 54 til 28. 
I forhold til dokumentet fra oktober 1992 er der lagt større vægt på den første af hensyn til retningslinjerne 
fra Edinburgh: koncentration omkring generiske teknologier, som kan anvendes i mange forskellige 
sektorer. 
Når Kommissionen udarbejder sit formelle forslag vil selektiviteten også gælde inden for de enkelte 
områder for at koncentrere indsatsen omkring igangsættende projekter og øge integrationen af 
medlemsstaternes, Fællesskabets og europæiske foranstaltninger. 
FP4DA2.9V 23 4 93 12:17 - 1 -
Integration af medlemsstaternes. Fællesskabets og europæiske foranstaltninger. 
Der ønskes integration i relation til: 
vurderingen af de politiske muligheder inden for FTU og demonstration (der foreslås et nyt emne for at 
stimulere arbejde til støtte for beslutningsprocessen) 
det politiske plan (ministrenes regelmæssige samordning) 
det operationelle plan: mellem de ansvarlige for FTU. 
De nærmere enkeltheder i de foranstaltninger, der bør træffes, skal udformes i programmerne på grundlag af 
den høstede erfaring og viljen til at etablere et samarbejde mellem forskere, som arbejder på nationalt plan, 
EF-plan og europæisk plan. 
Synergi mellem forskning og uddannelse 
For at få ny gang i væksten og den økonomiske og sociale udvikling ind i en ny rytme er det ikke nok blot at 
kombinere arbejde og kapital. Der er behov for en tredje faktor, som består i en forening af viden, knowhow 
og videnformidling, 
ForskningsuddannelsestUtag gennemføres indenfor emnerne under den første foranstaltning og på horisontalt 
plan (fjerde foranstaltning) for at stimulere tværnational mobilitet blandt forskere, som arbejder på 
nyopdukkénde emnekomplekser. De suppleres af forskningsaktiviteter, som skaber mulighed for at indføre 
fornyelser i undervisnings- og uddannelsessystemerne, og af undervisningsog uddannelsesforanstaltninger ved 
forlængelse af programmer som COMETT og ERASMUS. 
Fleksibilitet 
Beslutningsapparatet er for tungt. Fra vedtagelsen af et rammeprogram til revisionen af det tre år senere skal 
Fællesskabet hurtigt kunne reagere på den videnskabelige og teknologiske udvikling. 
Der er fastsat foranstaltninger på tre niveauer: 
rammeprogram: forberedende foranstaltninger 
særprogram: begrænset beløb til teknologisk stimulering bestemt til spontane forslag fra små og 
mellemstore virksomheder, forbindelser med EUREKA 
arbejdsprogram: tilpasning. 
Finansielle midler 
13,1 milliarder ECU i løbende priser til det fjerde rammeprogram (1994-1998). 
Med hensyn til fordelingen mellem de fire foranstaltninger under det fjerde rammeprogram vil der blive 
lagt større vægt på den tredje (formidling) og i mindre grad den fjerde (internationalt samarbejde) 
foranstaltning i forhold til perioden 1990-1994. 
Under den første foranstaltning (FTU- og demonstrationsprogrammer) foreslås det, som vejledning, at 
lægge større vægt på industrielle behov og følgevirkninger under alle emnerne samt på forskning med 
henblik på en europæisk transportpolitik og på biovidenskaber og bioteknologi 
FP4DA2.91' 23 4 93 1117 -2-
BEGRUNDELSE 
Indledning 
1. I oktober 1992 offentliggjorde Kommissionen et arbejdsdokument angående det fjerde rammeprogram 
(KOM(92) 406), der skulle danne grundlag for en drøftelse om hovedlinjerne i rammeprogrammet, 
indtil Traktaten om Den Europæiske Union ratificeres. Det første arbejdsdokument gav anledning 
til en bred og konstruktiv debat med deltagelse af medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg og andre EF-organisationer, men også forskere og repræsentanter for 
industrien. En meget væsentlig ting er kommet frem under disse drøftelser, nemlig erkendelsen af, 
at forskningen spiller en fremtrædende rolle i arbejdet for bedre livskvalitet og øget konkurrenceevne 
for EF-industrien. 
2. Under hensyntagen til behovet for kontinuitet i EF's FTU-foranstaltninger (koncentration om 
generisk, prækompetitiv forskning med tværfaglige anvendelsesmuligheder) fastsatte Det Europæiske 
Råd i Edinburgh i december 1992 de finansielle overslag for 1993-1999, fastlagde rammerne forEF-
bevillingerne til forskning og opfordrede Kommissionen til at lægge sine foranstaltninger om. I 
konklusionerne hedder det: 
"Fællesskabets støtte til F&U bør fortsat sætte fokus på generisk, prækompetitiv forskning og bør ydes til 
flere forskellige sektorer. EUREKA bør fortsat være den vigtigste drivkraft i støtte tilforskning der harmere 
direkte tilknytning til markedet, og Kommissionen bør fremsætte forslag med henblik på at fremme 
synergien mellem Fællesskabets forskningsaktiviteter og EUREKA. Fællesskabet bør navnlig sætte ind på 
at opnå en bedre udbredelse af resultaterne til virksomhederne, især små og mellemstore virksomheder, 
samt en forbedring af omkostningseffektiviteten og koordinationen mellem de nationale programmer. Der 
bør tages hensyn til disse konklusioner i behandlingen og vedtagelsen af fjerde rammeprogram." 
Det Europæiske Råd opfordrede desuden 
"Kommissionen til at fremsætte forslag til forbedring af forvaltningen og effektiviteten af den forskning 
der finansieres af Fællesskabet, således at der opnås en større økonomisk effektivitet. Med henblik herpå 
bør aktionerne være mere selektive, og det bør sikres, at Fællesskabets virksomhed bidrager med størst 
muligt ekstraudbytte til de bestræbelser, der allerede er i gang i medlemsstaterne." 
I dette dokument er der taget hensyn til modtagne kommentarer, udviklingen på verdensplan samt 
retningslinjerne fra Det Europæiske Råd i Edinburgh. Det supplerer og præciserer retningslinjerne 
i dokumentet fra oktober 1992 med henblik på en mere effektiv mobilisering af hele Fællesskabets 
ressourcer. Det drejer sig om at komme videre fra en drøftelse, der især er centreret omkring disse 
foranstaltninger, til at indføre en egentlig FTU-politikfor Fællesskabet. Dette skal føre frem til en politisk 
aftale mellem de tre institutioner i slutningen af første halvår af 1993 om hovedlinjerne i det fjerde 
rammeprogram og således lette en hurtig vedtagelse af det formelle forslag, som Kommissionen skal 
forelægge Rådet og Europa-Parlamentet, så snart Traktaten om Den Europæiske Union er ratificeret 
og trådt i kraft. 
Det fjerde rammeprogram skal 
- sikre større selektivitet i EF-foranstaltningerne for at øge de økonomiske virkninger heraf, navnlig ved 
at lægge vægten på generisk teknologi, der sætter den europæiske industri og dens 
underleverandører i stand til at klare sig i den internationale konkurrence; 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 ~3" 
- tage sigte på en bedre integrering af de nationale foranstaltninger og EF-foranstaltningerne indenfor 
FTU; 
- gøre det muligt at udvikle synergi inden for forskning og uddannelse] 
- med passende midler sikre, at EF bliver / stand til at reagere hurtigt på den videnskabelige og 
teknologiske udvikling; 
- have tilstrækkelige finansielle midler til, at der kan opretholdes en EF-indsats, således at der bliver 
en realistisk mulighed for at forfølge målene i Traktaten om Den Europæiske Union og dermed 
bidrage med størst muligt ekstraudbytte til de igangværende bestræbelser i medlemsstaterne. 
Større selektivitet med henblik på større økonomiske virkninger 
3. Det gælder om at udvælge aktionerne med omhu, således at der skabes et videnskabeligt og 
teknologisk grundlag for en bæredygtig, miljøvenlig udvikling af industri, landbrug og servicesektor, 
hvori enhedsmarkedets fordele udnyttes til at forbedre den europæiske konkurrenceevne og 
livskvaliteten. 
På baggrund af den industripolitik for EF, som Rådet har godkendt, og behovene i forbindelse med 
de andre fælles politikker skal forskningsindsatsen koncentreres om prækompetitiv forskning i generisk 
teknologi med multisektoriele virkninger, der kan styrke industriens konkurrenceevne, navnlig i 
nøglesektorerne, og om temaer af samfundsinteresse; det skal sikres, at resultaterne hurtigt overføres 
til industrien, navnlig til små og mellemstore virksomheder, og til brugersektorerne. Nogle 
overordnede mål er bestemmende for valget af forskningsforanstaltninger, nemlig udvikling af 
effektive og sikre infrastrukturer herunder navnlig en informations- og kommunikationsteknologisk 
infrastruktur, effektiv, ren og sikker produktion på grundlag af en moderne produktionsorganisation, 
miljøbeskyttelse som et aspekt af industriens konkurrenceevne, fremme af bedre sundhed og kvalitet 
og levnedsmiddelhygiejne og integrering af teknologi og industri på det indre marked (navnlig gennem 
øget samordning mellem FTU-politikken og standardiseringspolitikken), forudsigelse af teknologiske 
og industrielle forandringer med henblik på bedre hensyntagen til markedsbehovene, fremme af 
samspillet mellem det internationale forskningssamarbejde og Fællesskabets politik over for 
tredjelande. 
EF1 s FTU-indsats skal koncentreres på følgende tre niveauer: 
- rammeprogrammets struktur: med henblik på en rationalisering foreslås det, at den første 
foranstaltning (forsknings-, teknologiske udviklings-og demonstrationsprogrammer) samles omkring 
syv hovedtemaer, hvoraf to er nye og vedrører henholdsvis forskning med henblik på en europæisk 
transportpolitik (strategiske, systematiske og horisontale aspekter ved EF's transportpolitik, som 
også er afgørende for de generiske foranstaltninger, der henhører under de andre temaområder) 
og målrettet socioøkonomisk forskning. I bilag I foreslås en struktur for det fjerde rammeprogram, 
der sikrer både kontinuitet med det tredje rammeprogram og hensyntagen til de nødvendige 
fornyelser; 
- udvælgelseskriterier: der blev fastlagt kriterier for udvælgelsen af EF's FTU-aktiviteter i bilag III 
til det første arbejdsdokument. I bilag II til dette dokument ("Kriterier for udvælgelse af EF-
foranstaltningerne") suppleres disse kriterier med nogle punkter, som vedrører den stigende 
koncentration af disse aktiviteter og den indbyrdes integration af medlemsstaternes og 
Fællesskabets foranstaltninger; disse kriterier vil også blive anvendt ved udvælgelsen af projekter; 
- anvendelse af disse kriterier til at koncentrere EF-foranstaltningerne omkring et mere begrænset 
antal områder for forskning, teknologisk udvikling og demonstration: den detaljerede beskrivelse 
af indholdet af foranstaltningerne i det fjerde rammeprogram vil blive endeligt fastlagt, når 
Kommissionen fremsætter sit formelle forslag. Det er dog muligt at komme videre i diskussionen 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 ~4~ 
mellem institutionerne herom ved at begynde med en klarlægning af visse punkter. Kommissionen 
har foretaget en indgående analyse af de videnskabelige og tekniske mål (temaindholdet), og har 
på baggrund af de finansielle overslag, kriterierne i bilag II og de hidtidige udtalelser foreslået en 
betydelig nedskæring i antallet af temaområder i det første arbejdsdokument (fra 54 til 28). Bilag 
III indeholder begrundelsen herfor og resultaterne af denne koncentration. Endelig gøres der rede 
for forbindelsen mellem dette mindre antal områder og de fire foranstaltninger i det fjerde 
rammeprogram, herunder temaområderne under den første foranstaltning. 
En bedre integrering af FTU-foranstaltningerne i Europa 
4. Subsidiaritetsprincippet indebærer, at Fællesskabet på forskningsområdet kun handler, hvis dets mål 
bedre kan gennemføres på fællesskabsplan end i de enkelte medlemsstater. I henhold til artikel 130 
H i Traktaten om Den Europæiske Union skal Fællesskabet og medlemsstaterne desuden samordne 
deres indsats for at sikre den indbyrdes sammenhæng mellem de nationale politikker og Fællesskabets 
politik. På dette område må det erkendes, at det hidtidige arbejde har været utilstrækkeligt. Der er 
behov for en ny metode med bestemmelser, der er afpasset efter hvert forskningsområde. 
5. En sådan sammenhæng giver kun mening, såfremt Fællesskabet selv stiler mod en harmonisk 
udvikling af dets egne videnskabelige og teknologiske ressourcer. Samspillet mellem FTU-politikken 
og strukturpolitikken skal derfor styrkes. De ændringer, som Kommissionen har foreslået i reglerne 
for strukturfondene, indebærer en første mulighed i forbindelse med den nye programperiode 1994 
til 1999. Den nye vægt, der lægges på styring af teknologien i mindre gunstigt stillede områder samt 
på kvalificering inden for videnskab og teknologi, åbner nye muligheder for samvirke, navnlig med 
tredje og fjerde foranstaltning i det fjerde rammeprogram. Samtidig med at ekspertiseprincippet 
overholdes, åbner Fællesskabets FTU-aktiviteter en anden mulighed. Ved fastlæggelsen af 
forskningsprioriteterne under den første foranstaltning i det fjerde rammeprogram er der taget hensyn 
til medlemsstaternes interesser og evner, herunder de mindre gunstigt stillede medlemsstater. FTU-
programmerne kan effektivt og billigt bidrage til at udnytte og nyttiggøre ugunstigt stillede områders 
téknologisk-videnskabelige potentiel for Fællesskabet ved at forbinde dem i et net med bestående 
videncentre i de mere udviklede regioner. Tredje og fjerde foranstaltning vil få stigende indflydelse 
på de mindre gunstigt stillede områder og lande gennem særforanstaltninger (nationale/regionale 
formidlingscentre, formidlingsnet omkring de traditionelle industrigrene, foranstaltninger til 
forebyggelse af "brain drain", europæiske "lærestole"). Dette samspil mellem strukturfondene og 
forskningsforanstaltningerne bidrager til en virkelig samhørighedspolitik ved at udvikle regionernes 
potentielle muligheder og bringe dem i kontakt med det europæiske forskningsmiljø. Men det må ikke 
glemmes, at det først og fremmest henhører under medlemsstaterne at fastlægge en samlet strategi 
med henblik på den bedst mulige udnyttelse af den kapacitet, der skabes af de forskellige bestående 
EF-fmansieringskilder. Et dokument fra Kommissionen om samspillet mellem FTU-politikken og 
strukturfondene vil blive fremsendt til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg. 
6. Den tilstræbte indbyrdes sammenhæng mellem de nationale politikker og Fællesskabets politik bygger 
på en konstatering af, at mindre end 4% af alle de offentlige midler, som medlemsstaterne giver ud 
til civil forskning og teknologisk udvikling, går til fælles foranstaltninger under EF-politikken. 
Det foreslås, at følgende foranstaltninger iværksættes: 
- evaluering af valgmuligheder indenfor videnskabs- og teknologipolitik, der kan danne et fælles 
videngrundlag for debatten om FTU i Europa (se bilag IV). 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 
- samråd på højeste politiske niveau gennem regelmæssige møder mellem de europæiske 
forskningsministre i samarbejde med de ministre, der er ansvarlige for industri og økonomisk 
udvikling, specielt om dette spørgsmål. 
- samråd om den konkrete gennemførelse mellem ansvarlige fra de nationale og europæiske 
forskningsorganer og industrielle beslutningstagere (producenter og brugere). 
7. Med hensyn til den praktiske gennemførelse af FTU-foranstaltningerne kan integreringen af de 
nationale foranstaltninger og EF-foranstaltningerne ske på følgende tre niveauer: 
- styrkelse af synergi og gensidig inspiration mellem nationale foranstaltninger kan gennemføres ved 
at prioritere bedre integrering højt i særprogrammerne: 
- på de områder, hvor der er indledt et samarbejde på verdensplan, kan kun et forenet og samordnet 
Europa få vægt over for de store partnere, navnlig USA og Japan; det foreslås, at der sker en 
stærk integrering af nationale foranstaltninger og EF-foranstaltninger på de områder, der egner sig 
til det; 
- en kreativ integrering af "forskernes Europa" under hensyntagen til de mange og forskelligartede 
fremgangsmåder kan kun ske gennem en bedre sammenknytning af det forskningsarbejde, der 
udføres på europæisk plan i forskellige internationale organisationer som CERN, ESA, ESO, 
EMBO, EMBL, ESF og især EUREKA. 
8. Foruden de klassiske net, der hidtil er oprettet ved EF-foranstaltninger, kan denne integrering 
gennemføres med midler som tematisk samarbejdsnetværk på højt fagligt niveau, samrådsnet og 
konsortier for integrerede foranstaltninger (se bilag III). 
FFC vil bidrage til gennemførelsen heraf. 
Synergi mellem forskning og uddannelse 
9. I forlængelse af det igangværende program vedrørende menneskelige ressourcer og mobilitet bør 
hvert emne under den første foranstaltning i det fjerde rammeprogram omfatte foranstaltninger til 
fremme af forskermobilitet og af oprettelse af net, samt omfattes af en horisontal foranstaltning 
(fjerde foranstaltning) med henblik på at udvikle de menneskelige ressourcer, der skal til for at kunne 
reagere på de nye forskningsområder og -emner, der dukker op. 
Desuden bør forskning i uddannelse i Europa fremme fornyelser i uddannelsesmetoderne. Der 
foreslås derfor et nyt forskningsområde. 
10. Lige så strategisk en rolle spiller uddannelsesforanstaltningerne med henblik på generelt at øge 
kendskabet til videnskab og teknik; på grundlag af ERASMUS- og COMETT-programmerne skal det 
fjerde rammeprogram ledsages af foranstaltninger til fremme af uddannelse på europæisk plan og af 
mobiliteten på dette område samt fremme af videnskabelig information og kultur i Europa. 
Evne til reaktion på den videnskabelige, teknologiske og industrielle udvikling 
11. I tilknytning til målet om forbedring af EF-forskningens økonomiske virkninger opstår problemet om, 
hvor hurtigt der kan reageres på udviklingen i det videnskabelige og teknologiske system. EF's 
institutions- og beslutningsapparat for FTU er meget tungt. 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 
Fællesskabet skal derfor have mulighed for at reagere hurtigt på udviklingen på dette område, idet 
balancen mellem institutionerne opretholdes. Dette betyder først og fremmest, at der skal tages 
hensyn til, at EF-lovgivningens to niveauer (rammeprogrammet og særprogrammerne) og 
gennemførelsesniveauet (arbejdsprogrammet) har forskellig karakter og ikke er lige detaljerede. 
Desuden kan der fastsættes konkrete bestemmelser for, hvor stor fleksibiliteten skal være på de tre 
niveauer: 
- Rammeprogrammet: Der skal fastsættes et begrænset antal aktiviteter, således at der kan 
iværksættes en forberedelse af og en definitionsfase for nye programmer og eventuelt pilotprojekter 
mellem vedtagelsen af et rammeprogram og midtvejsrevisionen heraf. 
- Særprogrammerne: Fleksibiliteten består her i, at der i hvert særprogram afsættes et begrænset 
beløb, der anvendes til spontane forslag fra beslutningstagere, som hovedsaglig kommer fra små 
og mellemstore virksomheder og tekniske centre (forskningsorganisationer), som man bør reagere 
hurtigt på (teknologisk stimulering). 
- Arbejdsprogrammer: Tilpasningen af arbejdsprogrammerne for særprogrammerne giver 
medlemsstaterne og Europa-Parlamentet mulighed for at spille en effektiv rolle i reaktionen på den 
videnskabelige og teknologiske udvikling, de første gennem deres deltagelse i programudvalgene, 
den anden gennem den årlige budgetprocedure. 
12. Der er i denne forbindelse grund til at understrege styrkelsen af forbindelserne mellem EF- og 
EUREKA-foranstaltningerne. Under henvisning til henholdsvis EUREKA's og EF-forskningens roller 
blev der på Det Europæiske Råds møde i Edinburgh lagt særlig vægt på behovet for i endnu højere 
grad at få dem til at virke i samme retning. Der er nået store fremskridt på dette område, og 
elementerne til en grundigere synergi er blevet udarbejdet i fællesskab mellem Kommissionen og 
EUREKA-instanserne på grundlag af et dobbelt princip med øget åbenhed i de procedurer, som 
landene anvender i EUREKA-projekter og i rammeprogrammet samt med en tydeligere definition 
på deres respektive roller. De vigtigste elementer er bedre spredning af oplysninger om projekterne 
og støtteforanstaltningerne (standardisering osv.), hensyntagen i EUREKA-projekterne til resultater 
fra EF-projekterne, langt tydeligere fastlæggelse af hver enkelts respektive rolle over for 
virksomhederne, herunder navnlig små og mellemstore virksomheder, en mere systematisk 
hensyntagen til EUREKA-projekternes prækonkurrencemæssige faser i rammeprogrammet og fælles 
gennemgang af store strategiske projekter foreslået af de erhvervsdrivende. For Fællesskabet 
indebærer dette, at der efter en længere pilotfase indføres nye ordninger, hvorigennem der kan tages 
hensyn til projekter fra EUREKA-initiativet ud over tidsplanen for Fællesskabets indkaldelse af 
forslag under overholdelse af de traditionelle udvælgelsesregler, i lighed med tidligere beslutninger 
truffet fra sag til sag i forbindelse med en række store strategiske EUREKA-projekter (JESSI, 
HDTV, COSINE). De finansielle midler til denne foranstaltning vil eventuelt vejledende kunne 
anføres i arbejdsprogrammerne for EF-programmerne. Det samme gælder projekter, som indgår i 
forskningsforanstaltninger, som gennemføres under andre rammer for europæisk samarbejde på det 
videnskabelige og teknologiske område. Projekterne behandles af de to samarbejdsrammers instanser 
(for Fællesskabets vedkommende bistås Kommissionen af udvalg, hvori medlemsstaterne er 
repræsenteret) og værdien af de foreslåede projekter sammenlignes i forbindelse med Fællesskabets 
indkaldelse af forslag. Ved Fællesskabets deltagelse skal særprogammernes målsætninger overholdes, 
og den må kun vedrøre den prækompetitive og generiske del af projekterne, som forelægges til 
udvalgenes bedømmelse. EUREKA-instanserne, på internationalt og nationalt plan, skal anmode de 
involverede erhvervsdrivende om at foretage en mere systematisk gennemgang af deres relationer 
medFællesskabets FTU-foranstaltninger ved hver etape af fastlæggelsen og gennemførelsen af 
EUREKA-projekter. EUREKA bliver det vigtigste middel til støtte til de FTU-aktiviteter, som er 
mest markedsrelaterede, herunder demonstrationsprojekter og produktudviklingsprojekter, og dette 
indebærer stigende samordning mellem FTU-aktionerne i EUREKA's medlemsstater, samtidig med 
at der trækkes på initiativets fleksibilitet og "bottom-up" karakter. 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 -J-
Finansieringen som følge af FTU-prioriteteme 
13. Som led ide finansielle overslag, der blev fastlagt i Edinburgh, ser finansieringen som følge af de nye 
FTU-retningslinjer og -prioriteter således ud: 
- det samlede maksimumsbeløb til det fjerde rammeprogram i perioden 1994-1998: i de finansielle 
overslag for 1993-1999, der blev vedtaget i Edinburgh, fastsættes der et beløb til EF's FTU på 
mellem halvdelen og to tredjedele af finansieringen af de interne politikker i denne periode; det 
anføres desuden, at væksten i FTU-udgifterne skal følge den globale vækst i udgifterne til de 
interne politikker (udgiftsområde 3 i de finansielle overslag); på grundlag af FTU-udgifterne for 
1993 har disse forskellige hensyn og en vurdering af finansieringsbehovene fået Kommissionen til 
at justere sin vurdering fra oktober 1992 og foreslå et beløb på 13,1 mio. ECU i løbende priser for 
det fjerde rammeprogram (1994-1998) (jf. bilag I). Denne finansielle ramme skal imidlertid dække 
hele Fællesskabets forskningsbehov og dermed bidrage til at styrke industriens konkurrenceevne. 
I forbindelse med en større koncentration omkring nogle prioriterede områder skulle dette beløb 
gøre det muligt at udbygge visse aktioner væsentligt samt tage højde for opdukning af nye emner 
under den første foranstaltning; det vil endvidere gøre det muligt at dække behovene for 
energidemonstrationsaktiviteter, som tidligere er blevet gennemført under THERMIE-programmet, 
og som nu vil blive medtaget i rammeprogrammet; endelig sikres der en passende reaktion fra 
Fællesskabet på eksterne udfordringer (massiv indsats i tredjelande, navnlig USA og Japan) og 
interne udfordringer (tendentiøs stabilisering af nationale forskningsbudgetter); 
- fordelingen af det samlede beløb mellem de fire foranstaltninger og prioriteringen af 
hovedtemaerne under den første foranstaltning: i bilag I vises hver af de fire foranstaltningers 
andel; den finansielle balance mellem de fire foranstaltninger er blevet ændret i forhold til bilag 
I i det første arbejdsdokument af hensyn til de beslutninger og retningslinjer, der blev vedtaget på 
Det Europæiske Råds møde i Edinburgh (finansielle rammer, prioritering af den første 
foranstaltning til fordel for de generiske teknologier, øget vægt på formidling og udnyttelse af 
resultaterne inden for de enkelte emner og på centralt niveau; da den første foranstaltning, som 
er beskrevet i bilag I til dette dokument, er ret omfattende, gives der også yderligere oplysninger 
om prioriteringen af hovedtemaerne under den første foranstaltning. Det foreslås derfor at 
finansiere det nye emne, forskning med henblik på en europæisk transportpolitik, med et beløb på 
280 mio. ECU, i betragtning af, at den fælles transportpolitik kræver særligt forskningsarbejde, 
hvilket nødvendiggør tilstrækkelig finansiering; for endvidere at bidrage til bedre livskvalitet i 
Europa, bør biovidenskaber og bioteknologi tildeles supplerende midler for at dække de øgede 
behov for forskning i almen bioteknologi og i biomedicin og sundhed samt behovene for forskning, 
som skal støtte den fælles reformpolitik inden for landbrug, skovbrug, udvikling af landdistrikter, 
fiskeri og akvakultur. 
FP4DA2.911 23 4 93 12.42 -g-
BILAG I 
DET FJERDE RAMMEPROGRAM (1994-1998) 
mio. ECU 
(løbende priser) 
Første foranstaltning (programmer for forskning, 
teknologisk udvikling og demonstration 10 925 
Anden foranstaltning (samarbejde med 
tredjelande og internationale organisationer) 790 
Tredje foranstaltning (formidling og nyttiggørelse 
af resultater) 600 
Fjerde foranstaltning (fremme af uddannelse og 
mobilitet for forskere) 785 
SAMLET MAKSIMUMSBELØB 13 100 
mio. ECU 
(løbende priser) 
Vejledende fordeling mellem temaerne under den første foranstaltning 
- Informations- og kommunikationsteknologi 
- Industriteknologi* 
- Miljø* 
- Biovidenskab og bioteknologi* 
- Energi* 
- Forskning med henblik på en europæisk transportpolitik 
- Målrettet socioøkonomisk forskning* 3900 
1800 
970 
1325 
2525 
280 
125 
10925 
* heraf FFC 1067 mio. ECU. Bemærk at FFC ud over denne deltagelse i den 
første foranstaltning også deltager i den tredje foranstaltning til et beløb på 70 
mio. ECU. 
FP4DA2.9r 23 4 93 12:42 -9-
BILAG II 
KRITERIER FOR UDVÆLGELSE AF EF-FORANSTALTNINGERNE 
Alle de videnskabelige og tekniske mål i rammeprogrammet skal defineres klart, 
udvælges omhyggeligt og forfølges efter følgende kriterier: 
1. EF's forskning, teknologisk udvikling og demonstration (FTU) skal koncentreres om 
veldefinerede mål, hvilket bidrager til 
- at styrke EF-industriens teknologiske grundlag og gøre den mere 
konkurrencedygtig på verdensmarkedet ved at give den den nødvendige viden og 
knowhow (kompetence); 
- at definere og iværksætte EF-politikkerne eller 
- at opfylde samfundets behov og hermed bidrage til udviklingen af en bæredygtig 
vækst. 
Denne indsats medfører også økonomiske virkninger på kort, mellemlang eller lang 
sigt og bidrager til at styrke Fællesskabets økonomiske og sociale samhørighed, 
samtidig med at der tilstræbes videnskabelig og teknisk kvalitet. 
2. EF's FTU-aktiviteter skal være i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, 
hvorefter Fællesskabet kun foreslår en foranstaltning, hvis målene for den påtænkte 
handling ikke fuldt ud kan opnåes af medlemsstaterne og bedre kan opnåes på 
fællesskabsplan. 
3. Ud fra dette er det berettiget at gennemføre følgende typer foranstaltninger på 
fællesskabsplan: 
- meget omfattende foranstaltninger, hvortil medlemsstaterne ikke eller kun 
vanskeligt kan mobilisere de fornødne faciliteter og finansielle og menneskelige 
ressourcer ("kritisk masse"); 
- aktiviteter vedrørende ambitiøse spørgsmål og omfattende problemer eller med 
en langsigtet videnskabelig rækkevidde. Denne type aktiviteter kræver en særlig 
forskningsindsats på EF-plan og øger dermed ofte Fællesskabets generelle bidrag 
til løsning af internationale problemer; 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 - 10~ 
- aktiviteter, hvis virkninger i form af oplagte økonomiske fordele berettiger til en 
EF-foranstaltning, selv om et internationalt samarbejde altid indebærer ekstra 
omkostninger; 
- aktiviteter, der supplere de nationale, som skal styrke det videnskabelige og 
tekniske grundlag for Fællesskabet som helhed, og hvis resultater har større 
chancer for at blive udnyttet i Fællesskabet; 
- aktiviteter, der bidrager til at nå et fælles mål såsom det indre marked, et forenet 
videnskabeligt og teknisk Europa og, når der er behov for det, fastsættelse af 
ensartede regler og standarder. 
4. EF's FTU-virksomhed skal gennemføres ved hjælp af projekter, der skal vurderes 
ud fra deres videnskabelige og tekniske kvalitet. 
Under udvælgelsen af de projekter, der skal gennemføres som led i 
særprogrammerne, prioriteres projekter, 
- der giver en bedre integrering af medlemsstaterne igangværende forskning på EF-
plan og i andre europæiske og internationale samarbejdsfora 
- som mere effektivt svarer til Fællesskabets mål for global økonomisk og industriel 
konkurrencedygtighed. 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 -{{• 
BILAG III 
VIDENSKABEUGE OG TEKNOLOGISKE MÅL 
1. De nye retningslinjer for en virkelig EF-politik for FTU, der er afspejlet i kriterierne 
i bilag II til dette dokument, tvinger Kommissionen til at foretage en kraftig 
koncentration af og udvælgelse blandt de FTU-aktiviteter, der er omhandlet i det 
første arbejdsdokument KOM(92) 406. 
De udvalgte foranstaltninger skal støtte de fælles politikker og tager først og 
fremmest sigte på at styrke Fællesskabets og dets industris videnskabelige og 
teknologiske grundlag af hensyn til konkurrencedygtigheden på verdensmarkedet. I 
forbindelse med den industripolitik, der blev vedtaget i 1990, er der med henblik på 
at opfylde de voksende samfundsbehov indkredset en række mål af offentlig EF-
interesse (jf. punkt 3 i begrundelsen), og EF-forskningen skal yde et bidrag til 
gennemførelsen af disse mål. 
For at udnytte EF-midlerne mere effektivt er der foretaget et første valg mellem de 
temaområder, der foreslås i det første arbejdsprogram, og inden for hvert af disse. 
For hvert forskningsområde er der især lagt vægt på udsigterne for integrering 
mellem medlemsstaternes og EF's foranstaltninger. 
2. Nedenstående oversigt over FTU-aktiviteterne viser, at koncentrationen indebærer 
en betydelig nedskæring i antallet af temaområder, nemlig fra 54 i det første 
arbejdsdokument til følgende 28 områder i dette dokument: 
Første foranstaltning 
Informations- og kommunikationsteknologi samt udvikling af informations- og 
kommunikationsmfrastruktur 
- edb-teknologi til anvendte tjenester af almen interesse 
- teknologi til integrerede informations- og kommunikationssystemter 
- avanceret kommunikationsteknologi 
- informationsteknologi 
Industriteknologi 
- teknologier for design, maskinkonstruktion og systemudvikling og for teknologi til 
menneskevenlig organisation af produktionen 
- materialeteknologi samt teknologi vedrørende forarbejdning og genanvendelse af 
materialer 
- avanceret fremdriftsteknologi 
- forskning vedrørende standardisering, måling og prøvning 
FP4DA2.91123 4 93 12:42 - 12" 
Miljø 
- det naturlige miljø, miljøkvaliteten og globale ændringer 
- nye miljøbeskyttelsesteknologier 
Biovidenskab og bioteknologi 
- almen bioteknologi 
- biomedicin, sundhed og lægemidler 
- anvendelse af biovidenskab og bioteknologi i landbrug, skovbrug og udvikling af 
landdistrikter, i agroindustri og fiskeri 
Energi 
- teknologi til renere og mere effektiv energiproduktion og -udnyttelse 
- nuklear sikkerhed 
- kontrolleret termonuklear fusion 
Forskning med henblik på en europæisk transportpolitik 
- forskning med henblik på en europæisk transportpolitik 
Målrettet socioøkonomisk forskning 
- forskning vedrørende sociale integreringsproblemer 
- uddannelsesforskning 
- vurdering af valgmuligheder indenfor videnskabs- og teknologipolitik 
Anden foranstaltning 
- videnskabeligt og teknologisk samarbejde i Europa 
- videnskabeligt og teknologisk samarbejde med industrilande 
uden for Europa 
- videnskabeligt og teknologisk samarbejde med udviklingslandene 
Tredje foranstaltning 
- formidling og udnyttelse af resultater 
- teknologioverførsel 
- finansieringsmiljø omkring teknologioverførsel 
- videnskabens bidrag til EF-politikkerne 
Fjerde foranstaltning 
- unge forskeres uddannelse og mobilitet 
PP4DA2.91' 23 4 93 12:42 "13" 
3. Denne forskning gennemføres på følgende to måder: dels koncentreres de finansielle 
midler på et begrænset antal emner, der er udvalgt, fordi de medfører en særlig 
merværdi (foranstaltninger med omkostningsdeling), dels fortsættes integreringen af 
medlemsstaternes, EF's og Europas foranstaltninger med hertil egnede midler. 
Ud over de klassiske net, der hidtil er oprettet ved EF-foranstaltninger, kan en sådan 
integrering navnlig gennemføres med midler som: 
- Tematiske samarbejdsnetværk på højt fagligt niveau, som omkring samme 
teknologiske eller industrielle målsætning samler fabrikanter, brugere, universiteter 
og forskningscentre. De skal gøre det lettere at integrere og overføre viden og 
teknologi og udvirke at der tages større hensyn til markedsbehovene. De skal 
tilrettelægges, således at Fællesskabet fungerer som en katalysator, og efter en 
model, der allerede er afprøvet på områder som mikrosystemer, sprogforskning 
og fleksibel fremstilling. De bliver "bottom-up" i såvel udformning som forvaltning. 
- Samrådsnet, hvori medlemsstaterne spiller en vigtig rolle ved at udpege de 
laboratorier eller institutter, der skal deltage i den pågældende foranstaltning. 
Kommissionen sørger for samordningen. Epidemiologisk forskning og kliniske 
undersøgelser under det biomedicinske forskningsprogram vil for eksempel kunne 
gennemføres på denne måde. 
- Konsortier for integrerede foranstaltninger, som er inspireret af den model, der 
blev valgt til "fusionsprogrammet". Medlemsstaterne udpeger de nationale 
laboratorier eller institutter, der skal deltage i den integrerede foranstaltning, 
støttet af en koncentration af EF-finansieringsmidler. Store europæiske 
forskningsorganer uden for EF-regi såsom CERN, ESA og EMBL kan indbydes 
til at deltage. 
Kommissionen mener i denne forbindelse, at FFC kan yde et bidrag til 
gennemførelsen af den nye integrering. FFC er selv aktør i forskningen og inddraget 
i fastlæggelse og gennemførelse af EF-politikkerne og kan på de videnskabelige og 
tekniske områder, hvor det har kompetence, optræde som igangsætter og 
samlingspunkt for net af offentlige og private laboratorier i medlemsstaterne samt 
være centrum for europæiske forskningskonsortier på specifikke områder. 
I det følgende beskrives denne fremgangsmåde. 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 -14-
FØRSTE FORANSTALTNING 
Programmer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 
Informations- og kommunikationsteknologi, 
udvikling af informations-og kommunikationsinfrastrukturen 
I de senere år er der sket gennemgribende forandringer inden for teknologi og 
informations- og kommunikationsindustri såvel i Europa som på verdensplan, og på 
baggrund heraf må EF tage sin FTU-indsats på dette område op til fornyet overvejelse, 
både med hensyn til prioriteter og gennemførelsesbestemmelser. 
Nedbrydningen af grænserne mellem informations- og kommunikationsteknologien og 
andre sektorer og det stadig større sammenfald mellem edb, telekommunikation og 
telematik medfører, at der opstår en ny informationsog kommunikationsinfrastruktur, der 
er nødvendig for at sikre vækst i hele økonomien og opfyldelse af de nye samfundsbehov. 
Medens FTU-politikken i 1980'erne var en politik, der var centreret omkring teknologi 
til en informations- og kommunikationsindustri i vækst, har Fællesskabet i 1990'erne brug 
for en politik, der er rettet mod brugerne og tager sigte på at udvikle den nye 
infrastruktur. 
Denne nye infrastruktur, der omfatter alle teknologier, produkter, tjenesteydelser og 
anvendelser inden for elektronik, edb og telekommunikation kombineret i mere og mere 
integrerede systemer, er kendetegnet ved flere modstridende fænomener. 
Den er dynamisk. Informations- og kommunikationsinfrastrukturen udnytter 
informationens indhold, idet den samler indlæsning, lagring, behandling og transmission 
med midler, hvis ydeevne og effektivitet øges konstant og hurtigt under påvirkning af de 
teknologiske fremskridt og de stadig flere bidrag fra brugerne, der forsøger at styre 
udviklingen hen imod en dækning af deres behov. 
Den betinger udviklingen af de fleste økonomiske og sociale aktiviteter. Virksomhederne 
har behov for denne infrastruktur for hurtigt at kunne indsamle finansielle og 
kommercielle oplysninger, overføre midler, udveksle specifikationer med partnere og 
udnytte de specialiserede tjenester, som de ikke har adgang til på andre måder. 
Fremstillingsprocesserne på grundlag af avanceret teknologi giver industrien stadig større 
mulighed for at øge produktkvaliteten med lavere omkostninger og samtidig mindske 
miljøkonsekvenserne. De ansatte i små og mellemstore virksomheder kan håbe på snart 
at få adgang til erhvervsuddannelse via fjernundervisning. Denne infrastruktur er også en 
forudsætning for, at administration, sundhedssystemer og transport kan fungere effektivt. 
Den skulle gøre det muligt at klare de nye sociale udfordringer. 
FP4DA2.91* 23 4 93 12:42 -15" 
Den nye infrastruktur består af fire teknologiske hovedelementer, der tilsammen ser 
således ud: 
ANVENDELSER 
SYSTEMER 
INFORMATIONS­
TEKNOLOGI KOMMUNIKATIONS­
TEKNOLOGI 
Områderne vedrørende informations- og kommunikationsteknologi omfatter teknologier, 
der er centrale i infrastrukturen, og som udgør indholdet i systemer, der integrerer disse 
to teknologier. Disse danner igen grundlaget for anvendelser på områder som sundhed, 
transport og uddannelse. Det er denne firdelte struktur, der bestemmer, hvor FTU-
indsatsen først og fremmest skal koncentreres. 
Derimod medfører de økonomiske konjunkturer og selve brugernes interesse en stadig 
større forskel mellem tempoet i den teknologiske udvikling og efterspørgslen. Markedet 
afmattes, konkurrencen svækkes, og brugerne bliver mere krævende og forstår at udnytte 
de mange tilbud, som de "åbne" systemer giver dem, fordi de gør dem uafhængige af 
konstruktørerne. 
Dette paradoks ved informations- og kommunikationsteknologien, der er mere og mere 
nødvendig og universel, men mindre og mindre lønsom, er en alvorlig udfordring for 
økonomien og den sociale udvikling, der især kræver en ny politik for forskning og 
teknologisk udvikling på nationalt plan, men også i Det Europæiske Fællesskab. 
På grund af de nuværende konjunktur- og strukturproblemer i industrien og 
budgetbegrænsningerne er der nemlig en stigende risiko for, at indførelsen af ovennævnte 
nye informations- og kommunikationsinfrastruktur bringes i fare eller forsinkes, og at 
denne situation igen vil hindre et økonomisk opsving og den nødvendige opfyldelse af nye 
samfundsbehov. Derfor må man konstatere, at edb, elektronik og telekommunikation 
overalt i verden på ny tiltrækker sig de offentlige myndigheders opmærksomhed. 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 -16-
Dette er nu erkendt, og der er allerede gjort noget ved det i Japan, USA og flere 
medlemsstater. 
Det Europæiske Fællesskab er for længst blevet klar over den nye informations- og 
kommunikationsteknologis økonomiske og sociale betydning. I det andet og tredje 
rammeprogram blev bevillingerne til udvikling af denne teknologi øget. 
EF's indsats på dette område skal dog tilpasses radikalt til den nye situation, der er 
beskrevet ovenfor, idet der tages fat på både de kommende foranstaltningers indhold og 
på gennemførelsesbestemmelserne. 
Med hensyn til foranstaltningernes indhold mener Kommissionen, at Det Europæiske 
Fællesskabs bidrag skal koncentreres omkring et begrænset antal prioriterede 
teknologier, der er af generisk art eller som kan føre til en forøgelse eller en 
strukturering af indsatsen på grund af de områder, som de anvendes på. 
Fire områder, der indebærer både kontinuitet og fornyelse, opfylder disse kriterier. De 
er samlet omkring de fire hovedelementer i informations- og 
kommunikationsinfrastrukturen, der er nævnt ovenfor. De er valgt efter en omhyggelig 
gennemgang af de stærke og svage punkter i industrien og Fællesskabets forskningscentre 
med hensyn til infrastrukturbehov, idet der tages hensyn til resultaterne af 
programevalueringen for nylig og til de nationale myndigheders mening, der er kommet 
til udtryk i såvel CREST som i forvaltningsudvalgene. 
Det drejer sig om udvikling af 
- edb-teknologi til anvendte tjenester af almen interesse 
- teknologi til integrerede informations- og kommunikationssystemer 
-teknologi til avancerede kommunikationstjenester 
- informationsteknologi. 
Nedenfor følger en nærmere definition af disse fire områder, der er en sammenlægning 
af en række temaområder i det arbejdsdokument, der blev sendt til Rådet og Europa-
Parlamentet den 9. oktober 1992. 
Det første område omfatter anvendelsesprogrammer, der dækker både de grundlæggende 
samfundsbehov og behovet for oprettelse af nye markeder for industrien inden for 
informationsbehandling og -kommunikation. Disse programmer tager sigte på at udvikle 
teknologier ud over grundteknologierne, der er udformet specifikt til formålet, opfylder 
behovet for at udarbejde funktionsspecifikationer samt behovet for at godkende F&U-
resultaterne ved fuldskalaprøvninger. 
Det drejer sig om teknologi til sundhedstjenesterne og til integration af handicappede og 
ældre, til anvendt telematik til transportsystemer og til smidig uddannelse og 
fjernundervisning. Det drejer sig også om teknologi vedrørende landdistrikterne, 
informationsudveksling mellem forskere og biblioteker og til administrationer. 
FP4DAZ91' 23 4 93 12:42 - 17-
Dette område er afledt af temaområde 5, 8 og 9 i arbejdsdokumentet og omfatter 
afsnittet om handicappede og ældre personer i temaområde 18. 
Det andet område omfatter projekter vedrørende de to hovedkategorier inden for 
teknologi til informationsbehandling og kommunikation, der er kombineret i systemer, 
som på grund af deres kompleksitet og store antal anvendelsesmuligheder kræver 
deltagelse af et stort antal forskere og brugere på forskellige områder. 
Det drejer sig om teknologi vedrørende informations- og sprogteknik, edb og net med 
høj ydeevne og personlige integrerede systemer. Det drejer sig også om informations- og 
kommunikationsteknologiens bidrag til funktionsintegration i produktionen og teknologi 
vedrørende multimediesystemer og informationssystemers sikkerhed. 
Disse teknologier svarer helt eller delvis til temaområde 3-7 samt 10 i arbejdsdokumentet. 
Det tredje omfatter generisk forskning, der skal støtte de mange forskellige anvendelser. 
Det drejer sig om teknologi, der muliggør integrering af en "intelligens" i nettene, og 
teknologi vedrørende digitaliserede videotjenester, fotonkobling og mobilkommunikation. 
Disse teknologier svarer til temaområde 7 i arbejdsdokumentet. 
Det fjerde omfatter også generisk forskning inden for informationsteknologi. Det drejer 
sig om udvikling af teknologi vedrørende mikroelektronik, især ASIC, åbne 
mikroprocessorsystemer, integrerede mikrosystemer og flade skærme. Det drejer sig også 
om optimal udnyttelse af programmel og distribueret informationsbehandling (databaser, 
grænseflade mellem menneske og maskine og åben arkitektur). 
Disse teknologier svarer helt eller delvis til temaområde 1-4 i arbejdsdokumentet. 
Med hensyn til bestemmelserne om foranstaltningernes gennemførelse skal der tages hensyn 
til følgende: 
der bør i høj grad fokuseres på projekter omkring nogle hovedemner for at undgå 
den spredning, der tidligere har kunnet konstateres. Denne fokusering bør ledsages 
af en bedre samordning mellem nationale FTU-foranstaltninger og Fællesskabets 
FTU-foranstaltninger. Dette sikrer også, at EF-forskningen supplerer EUREKA 
bedre. 
Desuden vilden sammen med teknologistimulering og øget teknologiformidling lette 
små og mellemstore virksomheders deltagelse i gennemførelsen af mere målrettede 
projekter og give dem mulighed for at få et bedre udbytte af Fællesskabets 
programmer. 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 -18" 
Brugerne skal i højere grad deltage, da brug af teknologien er den bedste garanti for, 
at den opfylder markedsbehovene. 
FTU-foranstaltningerne kan på visse områder drage nytte af en række forskellige 
målrettede ledsageprojekter og understøttes med ekspertnet, leverandør- og 
brugersammenslutninger, samordning med nationale initiativer, internationalt 
samarbejde, særlig formidling af resultater og uddannelse, der gennemføres som 
supplement til og i overensstemmelse med aktiviteter af samme art, men mere 
centraliseret, når det er nødvendigt. Disse aktiviteter skal kombinere en målrettet 
foranstaltning, og dermed selektivitet og en effektiv ressourceudnyttelse, med den 
fleksibilitet og garanti, der er nødvendige for at kunne følge med udviklingen. 
Industriteknologi 
Markedernes verdensomspændende karakter, nye konkurrencecentres fremkomst, 
internationaliseringen af processerne for erhvervelse af ny teknologi og den fornødne 
forbedring af miljøbeskyttelsen tvinger virksomhederne til at tilpasse deres struktur og deres 
strategi for samarbejde og konkurrence. 
I denne sammenhæng skal Fællesskabets teknologistrategi spille en vigtig rolle som 
katalysator og støtte for virksomhedernes initiativer og bestræbelser. Medlemsstaternes 
og EF's foranstaltninger skal knyttes sammen for at gøre virksomhederne i stand til at 
udvikle nye produkter og processer, der dækker forbrugernes og samfundets behov inden 
for f.eks. transport, bolig, sundhed, miljø, bæredygtig ressourceforvaltning og 
arbejdsvilkår. 
I forbindelse med EF's nye industripolitik skal EF's indsats koncentreres om de 
teknologiske områder, hvis anvendelse hurtigt får en indvirkning på en tilstrækkelig stor 
del af industrien. 
EF-foranstaltningerne tager derfor sigte på at fremme tværfaglig forskning, udvikling og 
anvendelse af generiske teknologier, samarbejde mellem flere sektorer og grænsefladerne 
mellem samlefabrikker og underleverandører, forbindelserne mellem industri og universiteter, 
forskning af eller for små og mellemstore virksomheder samt uddannelse og træning i 
industrisammenhæng. 
Forskningen skal dreje sig om følgende fire områder: 
Teknologi for design, maskinkonstruktion og systemudvikling og for teknologi til 
menneskevenlig organisation af produktionen 
Materialeteknologi samt teknologi vedrørende forarbejdning og genanvendelse af 
materialer 
Avanceret fremdriftsteknologi 
Forskning vedrørende standardisering, måling og prøvning 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 - 19" 
Dette begrænsede antal forskningsområder er delvis baseret på temaområde 10-15 og 
omfatter de teknologianvendelser, der er udviklet under temaområde 6 samt aspekterne 
vedrørende produktionsteknologi, materialer og prænormativ forskning under 
temaområderne vedrørende bymiljø (16), kulturarven (17) og sociale tabere (18). 
Trods den høje prioritering af industriteknologi i den nuværende sammenhæng er det 
muligt i et vist omfang at koncentrere foranstaltningerne under temaområderne. Hvis der 
i højere grad gøres brug af samordnede (styrkede) foranstaltninger, når denne form er 
tilstrækkelig til at opnå en merværdi for Fællesskabet, kan der bedre udøves større 
selektivitet med hensyn til foranstaltninger med omkostningsdeling (koncentreret omkring 
strategiske temaer, der kræver et kritisk minimumsomfang eller en samordnet styrkelse 
af indsatsen på europæisk plan), uden at omfanget af temaer under EF-foranstaltningen 
som foreslået i det første arbejdsdokument begrænses. 
De første to områder omfatter teknologi vedrørende materialers og produkters livscyklus, 
herunder anvendelse af eksisterende informations- og telekommunikationsteknologi. 
Foranstaltningerne skal især tage sigte på en forbedring af materialers og produkters 
kvalitet, holdbarhed og ydeevne, produktionens fleksibilitet, arbejdsforholdene og 
udnyttelsen af de menneskelige ressourcer, en mere rationel forvaltning af 
basisressourcerne, øget genindvinding og genanvendelse af materialer, reduktion af 
produkters konstruktions- og fremstillingscyklus og begrænsning af miljøkonsekvenserne. 
Indsatsen vil især blive koncentreret om intelligent edb-integreret design, konstruktion og 
fremstilling, hurtig fremstilling af prototyper, nye industrianvendelser af laser, 
mikrosystemteknologi, rene industriprocesser såsom biobehandling og de nødvendige 
følere og avancerede materialer (superledere, biomaterialer osv.) og teknologier til nye 
produkter, navnlig inden for transport, bymiljø og sundhed. 
Det tredje område vedrører anvendelse og integration af generiske teknologier og 
udvikling af de særlige teknologier, der er nødvendige for at færdigudvikle avancerede 
fremdriftssystemer til mere effektive, sikre og renere transportmidler (biler, fly, skibe og 
tog). 
Hvad det tredje område angår skal ledsageforanstaltningerne forbedres og udbygges med 
henblik på at give EF-foranstaltningerne den optimale virkning, dvs. uddannelse, 
foranstaltninger til at fremme og lette formidling og nyttiggørelse af resultaterne, 
procedurer, der egner sig specielt for små og mellemstore virksomheder 
(teknologistimulering, CRAFT, gennemførlighedspræmier), samordnede 
industriforanstaltninger med et fælles mål såsom fremtidens fabrik, den rene bil osv. for 
at lette teknologiintegreringen og videnoverførslen mellem projekter og sektorer og 
samordningen med EUREKA. 
FP4DA2.91' 23 4 93 1Z-42 "20" 
Det fjerde forskningsområde vedrører målings- og prøvningsteknologi og -metoder i den 
prænormative forskning til støtte for EF-politikkerne, samfundsbehovene og industrien. 
Fremgangsmåden skal være så fleksibel, at der kan tages hensyn til den prænormative 
forsknings behov, der undergår store forandringer, samtidig med at man følger de 
etablerede procedurer, der sikrer et højt videnskabeligt og teknisk niveau. Integrerede 
foranstaltninger vil især egne sig godt til at lette udviklingen inden for måling og 
prøvning, hvor de nationale laboratorier kan oprette net. 
Det Fælles Forskningscenter bør yde et særligt bidrag til denne forskning, især 
prænormativ forskning i avancerede materialer og strukturmekanik og på området for 
måling og referencematerialer. 
Miljø 
Retningslinjerne for forskningen, herunder navnlig miljøforskning bygger på behovet for at 
udvide det videnskabelige og tekniske grundlag der skal sikre en harmonisk og afbalanceret 
udvikling af den økonomiske virksomhed i Fællesskabet som helhed, en bæredygtig og ikke-
inflationær vækst, som respekterer miljøet. 
Dette kræver, at EF's forskning og teknologiske udvikling støtter fastlæggelsen og 
iværksættelsen af politikken på de mange forskellige områder, hvor dette mål gælder. 
Fællesskabets femte handlingsprogram på miljøområdet har som hovedmål at arbejde 
"mod en bæredygtig udvikling",og der er heri udstukket en ny strategi, hvor der på et 
ansvarsfordelingsgrundlag indledes aktioner, som har betydning for naturressourcerne 
eller tager hensyn til miljøet i stedet for at vente til problemerne opstår. Strategien tager 
sigte på at vende de tendenser og ændre de metoder, der er skadelige for miljøet, for at 
opnå en bedre livskvalitet og samfundsøkonomisk udvikling for den nuværende og de 
kommende generationer, ved at udvide rækken af midler, der kan ændre 
beslutningstagernes adfærd. Programmet behandler endvidere mere specifikt en række 
problemer og farer, som berører hele Fællesskabet, og som skal løses. De omfatter 
klimaændringer, luftens syreindhold og kvalitet, beskyttelse af natur og biodiversitet, 
forvaltning af vandressourcerne, bymiljøet, kystområder, affaldshåndtering, 
industrirelateret risici, civilbeskyttelse og miljøkriser i tætbefolkede områder. Evaluering 
og forvaltning af sådanne komplekse miljøproblemer kræver en tværfaglig metode. Det 
vil derfor være hensigtsmæssigt at anvende en ny fremgangsmåde, der både fuldt ud 
afspejler de politiske retningslinjer og samtidig er tilstrækkelig fleksibel til at skabe en 
vekselvirkning og fokusere på særlige områder som havforskning og -teknologi (herunder 
polarforskning) eller klimatologi. 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 ~2 1 -
Det drejer sig om følgende forskningsområder: 
- det naturlige miljø, miljøkvaliteten og globale ændringer 
- nye miljøbeskyttelsesteknologier. 
Det første forskningsområde vedrører det naturlige miljøs grundlæggende karakteristika 
og processer, herunder jord, oceaner og atmosfære, og de måder, hvorpå menneskets 
adfærd indvirker på dem. Denne forskning vil være særligt egnet til en integreret 
fremgangsmåde, fordi Fællesskabet hermed kan yde et stort bidrag til det internationale 
arbejde vedrørende de globale forandringer. Dette gælder navnlig 
modelberegningsområdet. Generelt skal Europa spille en voksende rolle i arbejdet med 
jordobservation, og Fællesskabet skal øge sin indsats i rumforskningen. Dette er et typisk 
eksempel på et område, hvor Det Fælles Forskningscenter kan yde et vigtigt bidrag. 
Det andet område omfatter udvikling af teknologi til forebyggelse af miljøskader samt 
evaluering, overvågning, beskyttelse og rehabilitering af miljøet. På dette område skal der 
knyttes forbindelser med EUREKA for at sikre, at miljøforskningsresultaterne udnyttes 
til udvikling af teknologi og nye markeder for den europæiske industri. 
Aktiviteterne under temaområde 19-22 i det første arbejdsdokument og aspekterne 
vedrørende miljøteknologi i temaområde 16 (bymiljøet), 17 (kulturarven) og 18 (sociale 
tabere) samles således i disse to områder. 
Biovidenskab og bioteknologi 
Arbejdet med biovidenskab og bioteknologi er afgørende for Fællesskabets fremtid på grund 
af den hurtige ekspansion på dette område og dets betydning for gennemførelsen af de fælles 
politikker. 
Fordelene for mennesket og samfundet er i sig selv en prioritet. Medlemsstaternes 
muligheder på dette område er meget forskellige, men for en stor dels vedkommende 
bygger de på et videnskabeligt og teknisk grundlag, der er internationalt anerkendt. EF's 
indsats skal derfor koncentreres om de forskningsområder, der ikke kan gennemføres på 
andre niveauer, og hvor EF skal bevare sin stilling i en skarp international konkurrence. Der 
erindres i denne forbindelse om de seneste fremskridt inden for molekylarbiologi og 
kortlægning af den genetiske arv. 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 -22-
Der er behov for en stærk teknologisk grundforskning, således at der bliver mange måder 
at løse meget forskellige forskningsproblemer på. Gennem denne integration skal der 
oprettes infrastrukturer, således at man undgår overlapning mellem mange institutters 
arbejde og sikrer samspil med igangværende industriprogrammer. Blandt de EF-
foranstaltninger, der skal prioriteres, skal nævnes udvikling af processer for 
genomsekvensering, der egner sig til oprettelse af europæiske samarbejdsnet. For at 
støtte Fællesskabets stilling inden for molekylær plantegenetik, skal der dannes et 
europæisk integreret konsortium. 
Samfundsmæssige og økonomiske argumenter taler for at øge investeringerne i forskning 
inden for biomedicin og sundhed. De stigende omkostninger i denne sektor er blevet til 
stor bekymring for alle lande, selv de rigeste. Samtidig gør borgernes krav om adgang til 
behandling af høj kvalitet sig gældende i alle medlemsstaterne. Den store diversitet i 
Europa mellem sundhedssystemerne og mellem døds- og sygdomsårsager er en fordel, 
der bør udnyttes. Gennem sammenlignende epidemiologi og forskning i sundhedsvæsnet 
kan man udnytte disse forskelle, der er kilden til mange forskningshypoteser. Denne 
metode vil bidrage til forebyggelse af de store sygdomme som kræft, hjerte-karsygsomme, 
smitsomme sygsomme som AIDS, neurologiske sygdomme og sindslidelser og lidelser i 
forbindelse med alderdomssvækkelse eller forskellige kostvaner. 
Der vil blive lagt særlig vægt på: udvikling af det fornødne teknisk-videnskabelige 
grundlag for at evaluere nye lægemidler til behandling af neurologiske, psykiske og 
immunologiske sygdomme; deltagelse i tiåret for hjerneforskning, navnlig gennem 
udvikling af mere avancerede metoder, instrumenter og infrastrukturer, som er 
nødvendige for undersøgelser af nervesystemet. 
Den primære sektor, både landbrug, havebrug, fiskeri og skovbrug, giver råvarer til 
levnedsmidler og "nonfood".Reformen afEF-politikkerne medfører mærkbare ændringer 
i retningslinjerne for denne produktion. Forskningen inden for landbrug, skovbrug, 
udvikling af landdistrikter, fiskeri og akvakultur skal følge disse ændringer op og vedrører 
produktionsmetoder, -teknikker og -systemer samt selve produkterne. 
Den agroindustrielle forskning skal foregribe denne tendens og fokuseres på 
forarbejdning af råvarer med biologisk oprindelse for at øge deres merværdi under fuld 
hensyntagen til levnedsmidlers risikofrihed. Den skal give finkemikalier, 
levnedsmiddelingredienser, kosmetiske og farmaceutiske stoffer. Bioteknologien skal 
understøtte udviklingen af denne virksomhed. Dette skal ske i nært samarbejde med 
andre teknologier som edb-teknik og kemi. 
Aktiviteterne fordeler sig på følgende tre områder: 
FP4DA2.9r 23 4 93 12:42 ~23~ 
- generel bioteknologi 
- biomedicin, sundhed og lægemidler 
- anvendelse af biovidenskab og bioteknologi i landbrug, skovbrug og udvikling af 
landdistrikter, i agroindustri og fiskeri 
Energi 
Fællesskabets forskning teknologisk udvikling og demonstration (FU&D) på energiområdet 
bør stile mod indførelse af energisystemer, hvor der kan anvendes effektive, renere og sikre 
teknologier, som gør energiforbruget foreneligt med ligevægten i biosfæren under hensyntagen 
til både mennesker og miljø. 
FU&D-indsatsen vil omfatte både ikke-nuklear energi, sikkerhed i forbindelse med 
nuklear fissionsenergi og kontrolleret termonuklear fusion. 
Der tages fat på flere FU&D-emner, som bunder i samfundsproblemer eller aktualisering 
af politiske eller økonomiske perspektiver. De forskellige former for traditionelle 
energikilder (fossilt brændsel, kernekraft) og betingelserne for energiudnyttelse bliver 
omfattet af projekter, som går ud på at begrænse deres miljøvirkninger (lokale, regionale 
og globale) gennem bedre energieffektivitet, produktion og anvendelse af renere fossilt 
brændsel, reduceret udledning af gasser i atmosfæren (C02 og andre forurenende stoffer 
som S02 og NOJ og øget sikkerhed i hele det nukleare brændselskredsløb. 
FU&D inden for vedvarende energikilder og udnyttelsen heraf vil direkte bidrage til 
dette overordnede mål, samtidig med at det er i overensstemmelse med ønsket om 
spredning og forbedring af energiforsyningssikkerheden i Fællesskabet og tilfredsstillelse 
af behovet for egnede lokale ressourcer. 
Der søges efter en passende ligevægt mellem på den ene side viljen til at effektivisere 
udbudet på grundlag af traditionelle kilder eller vedvarende kilder og på den anden side 
det ansvar Fællesskabet har på kernekraftområdet i henhold til Euratom-Traktaten. 
Inden for disse forskellige områder vil det Fælles Forskningscenter yde et målrettet 
bidrag, navnlig for så vidt angår vedvarende energi. 
Ved fastlæggelsen af FU&D-prioriteterne tages der hensyn til gennemførelsen af 
Fællesskabets forskellige politikker først og fremmest på energiområdet, men også 
landbrugspolitikken. Medtagelsen under det fjerde rammeprogram af demonstration på 
energiområdet vil også bidrage til at fremme samarbejdet mellem erhvervsdrivende, 
økonomiske beslutningstagere og brugere omkring innovationsprojekter, som forventes 
anvendt i stor målestok (i samarbejde med EUREKA og forskellige EF-instrumenter) 
såvel inden for Fællesskabet som i tredjelande (herunder udviklingslande). THERMIE-
programmet, som er i kraft indtil den 31. december 1994, og som er en opfølgning af 
tidligere demonstrationsprogrammer, egner sig til gennemførelse af EF-foranstaltninger 
inden for energidemonstrationsområdet. 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 -24" 
For alle disse emner er fordelene ved at gennemføre aktiviteterne på fællesskabsplan 
velkendte, for eksempel hvad angår kontrolleret kernefusion. Med hensyn til sikkerheden 
i forbindelse med kernekraft skal det dog understreges, at der bør lægges særlig vægt på 
forskningsaspekterne vedrørende vilkårene for udnyttelse af kernekraft i Østeuropa og 
inden for SNG's område. 
Temaområderne 32 til 35 fra det første arbejdsdokument koncentreres om tre områder: 
teknologi til renere og mere effektiv energiproduktion og -udnyttelse 
nuklear sikkerhed 
kontrolleret termonuklear fusion. 
Forskning med henblik på en europæisk transportpolitik 
Gennemførelsen af Traktaten om Den Europæiske Union vil give nye impulser til 
Fællesskabets transportpolitik. Øget sikkerhed på transportområdet er for første gang 
direkte medtaget som en af målsætningerne. Bestemmelserne om tværeuropæiske net 
samt økonomisk og social samhørighed giver Fællesskabet et nyt grundlag for at bidrage 
til oprettelsen og udbygningen af transportinfrastrukturer. 
Ud fra dette synspunkt har transport fået en større rolle i det fjerde rammeprogram for 
forskning og udvikling. Der bygges på den allerede høstede erfaring og de fremskridt, der 
allerede er nået under de foregående programmer, og som tidligere opfordres der til 
aktiv deltagelse fra den private sektor, forskningsmiljøet og slutbrugerne. 
Forskningen med henblik på en europæisk transportpolitik går først og fremmest ud på 
at støtte udvikling og integration af transportsystemer (som led i en bæredygtig mobilitet). 
Der skal lægges vægt på forskellige transportformers komplementaritet, udvikles 
scenarier og analyser på bymæssigt, landdistriktmæssigt, regionalt og tværeuropæisk 
niveau og undersøges vekselvirkninger mellem menneskelige faktorer og teknologien. 
Forskningen knytter sig også til organisationsmæssige og institutionelle strategiske 
aspekter for at gennemførelsen af innovative teknikker kan foregå effektivt, og således 
at deres samlede virkning kommer til at udgøre en supplerende og effektiv forbedring, 
som er afpasset efter kravene til et integreret transportsystem, og som gør den 
pågældende erhvervsgren konkurrencedygtig. 
Under denne globale forskningsstrategi tages der hensyn til målsætningerne for den 
europæiske transportpolitik. Denne politik skal understøttes af de aktiviteter, der 
gennemføres under de vigtigste emner omfattet af den første foranstaltning med hensyn 
FP4DA2.91* 23 4 93 12:42 -25" 
til forskning i industriteknologi og telematiksystemer med henblik på transportformål. 
Disse aktiviteter skal underbygges med et nyt særligt forskningsemne under betegnelsen: 
Forskning med henblik på en europæisk transportpolitik 
Formålet er at bidrage til udviklingen og forvaltningen af transportsystemer, som er mere 
sikre, effektive og miljøvenlige. Forskningsaktiviteterne skal koncentreres om en forskning 
af strategisk art, navnlig ved hjælp af opstilling af egnede modeller og scenarier for de 
europæiske transportstrømme; om evaluering af fornyende teknikker og deres indflydelse 
på individuelle transportformers ydeevne og styring samt på, hvorledes de fungerer 
sammen, hvor let de sammenkobles, og hvilke adgangsmuligheder der er. 
For at verificere de strategiske parametre for gennemførelsen af disse fornyelser, skal der 
gøres en særlig indsats vedrørende eventuelle fordele ved at anvende dem i 
transportsystemer. Dette indebærer forskning i opstilling af modeller for 
transportsystemer, og i integrationen af værktøjer udviklet under andre 
forskningsaktiviteter, herunder navnlig på edb- og industriområdet, i et samlet 
transportsystem. Det skal også undersøges, om det er politiske og økonomiske 
gennemførligt, om det er acceptabelt for samfundet, og hvilke menneskelige faktorer der 
gør sig gældende i et operationelt miljø. 
Målrettet socioøkonomisk forskning 
Dette nye emne omfatter to former for aktiviteter: 
vurdering af de politiske muligheder inden for videnskab og teknologi 
forskning på to særlige områder: forskning i problemerne omkring og 
ønskeligheden af europæisk integration samt undervisnings- og 
uddannelsesforskning. 
Aktiviteterne i forbindelse med vurdering af de politiske muligheder inden for videnskab 
og teknologi er af afgørende betydning for fornyelse og udbygning af videngrundlaget for 
beslutningstagere, som er ansvarlige for politikken for forskning, teknologisk udvikling og 
demonstration i medlemsstaterne og på fællesskabsplan. De omfatter de aktiviteter inden 
for strategisk analyse, prognoser og teknologivurdering, der er nødvendige for at 
beslutningstagere (uanset om der er tale om de ansvarlige for gennemførelsen, 
lovgivningen eller forskningen) kan få systematiske redskaber til rådighed til støtte for 
beslumingsprocessen (langsigtede scenarier, valgmuligheder for den videnskabelige og 
teknologiske politik, ekspertise til mobilisering af FTU-brugere i virksomhedskredse, 
forskermiljøet og samfundet som helhed). Dette arbejde skal, hvor det er nødvendigt, 
danne grundlag for forberedelse og definition af EF's nye FTU-foranstaltninger (jf. bilag 
IV). 
De foreslåede FTU-aktiviteter inden for de to andre nævnte områder har forbindelse 
med den politiske udvikling, der afspejles i den nye Traktat om Den Europæiske Union. 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 "26" 
Denne traktat omhandler i artikel 3 en arbejdsmarkedspolitik, styrkelse af den 
økonomiske og sociale samhørighed samt bidrag til undervisning og kvalitetsuddannelse. 
Ifølge artikel 130 F har Fællesskabets FTU-indsats blandt andet til mål at fremme 
konkurrenceevnen og at støtte alle Fællesskabets politikker og foranstaltninger. 
Et andet område, hvor det først og fremmest drejer sig om at støtte forskere, som leverer 
et bredt videngrundlag, vedrører fælles samfundsproblemer i Europa i forbindelse med 
integration i den mangfoldighed, der ikke bliver mindre efter gennemførelsen af den nye 
Traktat om Den Europæiske Union. Denne forskning skal koncentreres om særlige 
problemer i de europæiske samfund, som må behandles af medlemsstaterne i fællesskab. 
Den europæiske dimension gør det muligt at udnytte de forskellige metoder, der 
anvendes på nationalt plan og at udbygge forskningsinfrastruktureme (net, databaser 
osv.). Blandt de problemer, som de europæiske samfund står over for i dag, er 
problemerne i forbindelse med sociale tabere og livet i byerne nogle af de største. 
Aktiviteterne vedrører forståelse af de mekanismer, der fører til udelukkelse af visse 
sociale grupper fra erhvervs- og samfundslivet samt udveksling på europæisk plan af 
erfaringer med vellykkede integreringsprojekter. Bidraget fra teknologisk udvikling til 
løsningen af disse problemer vil blive vurderet i den langt større sammenhæng med de 
midler, der er forsøgt anvendt på tværs af hele Fællesskabet. Problematikken omkring 
det komplekse liv i storbyer og de forskellige metoder til forvalming og aktivering af 
bykvarterer er fælles for alle medlemsstater og udgør en prioriteret del af de aktiviteter, 
der er foreslået på dette andet område. 
Det tredje område tager sigte på forskningsaktiviteter vedrørende undervisningsmetoder, 
undervisningsmidler, undervisnings- og uddannelsessystemer og fornyelser i disse 
systemer. For at give indsatsen i Europa på undervisnings- og uddannelsesområdet en 
referenceramme og give denne ramme et solidt grundlag, er der behov for forskning 
vedrørende situationen og de bestående behov på dette område, den fulgte politik, midler 
og metoder osv. samt forsøgsprojekter i de forskellige berørte sektorer. Problemerne er 
overvejende af europæisk malestok og kræver en tværfaglig indfaldsvinkel, som det er 
lettere at anvende med støtte fra de supplerende ressourcer, der findes i de forskellige 
lande, og gennemførelsen af sådanne aktioner på fællesskabsplan medfører uomtvisteligt 
en merværdi. 
Emnet omfatter således tre områder: 
forskning vedrørende sociale integreringsproblemer 
uddannelsesforskning 
vurdering af de politiske muligheder inden for videnskab og teknologi 
Dette medfører at det oprindelig forudsete antal temaområder reduceres (16 og 18 i den 
første foranstaltning, første, anden og fjerde temaområde under de "horisontale 
støtteforanstaltninger" i det første arbejdsdokument), og at der tilføjes nye 
forskningsområder vedrørende uddannelsesforskning og vurdering af de politiske 
muligheder inden for videnskab og teknologi (jf. bilag IV til dette dokument). 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 -27" 
Ud over målrettet socioøkonomisk forskning skal der under det fjerde rammeprogram 
også gennemføres økonomisk forskning og samfundsforskning: under hvert FTU-
hovedemne (evaluering af forskningens socioøkonomiske virkninger) og i forbindelse med 
den fjerde foranstaltning (uddannelse og forskermobilitet inden for de økonomiske og 
samfundsrelaterede videnskaber). Dette har medført, at de hertil knyttede temaområder, 
som oprindelig var medtaget i den tredje foranstaltning, må tages op til fornyet 
overvejelse. 
ANDEN FORANSTALTNING 
Fremme af samarbejdet vedrørende forskning, teknologisk udvikling og 
demonstration i Fællesskabet med tredjelande og 
internationale organisationer 
EF's FTU-politik indgår i en international sammenhæng, der præges af et kraftigt 
opsving i politikken på dette område i USA og Japan. I USA har præsident Clinton 
netop fremlagt sit program for økonomisk vækst, der især omfatter initiativer inden for 
videnskab, teknologi, industri og uddannelse, og udgifterne til investering i disse områder 
skal øges betydeligt i perioden 1993-1998. I Japan har regeringen forpligtet sig til at 
fortsætte og øge den offentlige forskningsindsats trods de nuværende økonomiske 
vanskeligheder, navnlig inden for grundforskning og universitetsforskning. 
Målene under den anden foranstaltning er at styrke EF's videnskabelige og teknologiske 
kapacitet og at støtte EF's politik over for tredjelande gennem videnskabeligt og 
teknologisk samarbejde baseret på gensidige fordele. Styrkelsen af dette samarbejde giver 
i stigende grad EF adgang til viden, knowhow og forskningsmuligheder, som findes i de 
europæiske lande - idet der skelnes mellem industrilande eller lande i Centraleuropa, 
Østeuropa og SNG industrialiserede tredjelande og udviklingslande. Traktatens artikel 
130H henviser endvidere til ønsket om indbyrdes sammenhæng mellem de nationale 
politikker og Fællesskabets politik. Denne sammenhæng skal søges både på det interne 
og det eksterne plan, dvs. i forbindelse med samarbejdet med tredjelande. I forbindelse 
med Fællesskabets programmer for udviklingsbistand og økonomiske 
strukturomlægninger bliver forskerne i EF endvidere i stand til at samarbejde med de 
videnskabelige, teknologiske og industrielle beslutningstagere i disse lande. På denne 
måde kan de begrænsede midler bedre udnyttes til at behandle vigtige internationale 
teknisk-videnskabelige spørgsmål, samtidig med at de bidrager til den økonomiske 
udvikling og til bedre internationale relationer. 
Da der er lagt vægt på geografiske zoner, kan aktiviteterne koncentreres om tre områder: 
videnskabeligt og teknologisk samarbejde i Europa 
videnskabeligt og teknologisk samarbejde med industrilande uden for Europa 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 -28" 
videnskabeligt og teknologisk samarbejde med udviklingslandene. 
I forhold til den anden foranstaltning, som den er beskrevet i det første arbejdsdokument, 
er temaområde 2,4 og 5 således reduceret til et enkelt, og rækkefølgen er lettere ændret. 
TREDJE FORANSTALTNING 
Formidling og nyttiggørelse af resultaterne af aktiviteter vedrørende forskning, 
teknologisk udvikling og demonstration i Fællesskabet. 
Generelt set er den europæiske industri ikke så effektiv som konkurrenterne til at 
udnytte forskningsresultaterne i rentable produkter eller processer. At gøre disse 
investeringer lønsomme bliver en kritisk faktor i de forskellige erhvervsgrene. Samfundets 
anerkendelse af videnskab og teknologi synes endvidere at blive mødt med større og 
større modstand. 
For at afbøde på dette forhold og under hensyntagen til udviklingen i USA og Japan må 
EF yde et væsentligt bidrag til en bedre formidling og udnyttelse af 
forskningsresultaterne, men også skabe betingelser, som kan lette overførslen og 
anvendelsen af ny teknologi - uanset oprindelse - i industrien, herunder navnlig små og 
mellemstore virksomheder, under hensyntagen til samfundets behov. 
De centraliserede aktiviteter under den tredje foranstaltning skal samordnes med de 
formidlings- og udnyttelsesaktiviteter, der gennemføres inden for andre foranstaltninger. 
Ved gennemførelsen skal der tages hensyn til at innovationsprocessen er kompleks og 
interaktiv, og at teknologioverførsel og udnyttelse kræver særlig kompetence og en 
indsats på tværs af forskellige sektorer. 
De foreslåede centrale aktiviteter fordeler sig på følgende fire områder: 
formidling og udnyttelse af resultater 
teknologioverførsel 
finansieringsmiljø omkring teknologioverførsel 
videnskabelig service for EF-politikkerne 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 -29-
1) Det første område omfatter alle de aktiviteter, der går ud på øget anvendelse eller 
indførelse af: 
- En europæisk infrastruktur for formidling og udnyttelse af resultater med det 
formål dels at udbrede kendskabet til Fællesskabets FTU-indsats og fremme det 
teknisk-videnskabelige samarbejde og dels at lette udnyttelsen af FTU-resultaterne 
i Europa, navnlig ved at styrke Europas offentlige informations- eller 
formidlingstjeneste (CORDIS, OPET og andre aktiviteter) og at udbygge nettet 
af relæcentre. 
- Særtjenester og direkte bistand med henblik på at fremme den tværnationale 
udnyttelse af FTU-resultaterne (inklusive FFC og EUREKA), som navnlig 
henvender sig til små og mellemstore virksomheder. De omfatter bistand til 
beskyttelse af resultater, industripartneres forskning, markedsanalyser, 
oplysningskampagner, oprettelse af teknologiklubber og støtte til projekter til 
udnyttelse af resultaterne på tværs af flere sektorer. 
- En strategisk og tværfaglig overvejelse af, hvorledes overførslen af FTU-resultater 
kan effektiviseres (acceptabilitet og evaluering af sociale konsekvenser, forvaltning 
af forskningen of forskningskommunikation, kommunikationspilotprojekter). 
2) Det andet område omfatter alle de aktiviteter, der går ud på øget anvendelse eller 
indførelse af en europæisk infrastruktur for teknologioverførsel. 
Der lægges særlig vægt på forbedring af kvaliteten og effektiviteten af tjenester til 
støtte for innovation og på indførelsen af ny teknologi i industrimiljøet, herunder 
navnlig små og mellemstore virksomheder. Dette skal ske gennem oprettelse af net 
og støtte til tværnationale pilotprojekter, sensibilisering af virksomheder med henblik 
på bedre metoder til forvaltning af teknologiressourcer, bedre viden om 
mekanismerne og øget samordning af egnede politikker og instrumenter. Nettet af 
organisationer til fremme af ny energiteknik (OPET-nettet) er et nyttigt værktøj 
inden for energisektoren. 
3) Det tredje område tager sigte på at forbedre det europæiske finansieringsmiljø 
omkring teknologioverførsel gennem indirekte foranstaltninger, såsom etablering af 
forbindelser mellem dem der finansierer og dem der gennemfører 
teknologiprojekter, fortsættelse af erfaringen med finansiering af teknologien på 
grundlag af dens ydeevne, støtte til indførelse af effektive ordninger til mobilisering 
af privat kapital og investeringsudveje, analyser af hvilke retlige strukturer, der er de 
mest velegnede, og tilskyndelse til at anvende disse strukturer. 
Det omfatter også oprettelse af en fond til teknologiintegrering for små og 
mellemstore virksomheder. Dette instrument skal være foreneligt med 
medlemsstaternes ordninger og moduleres efter de forskellige nationale forhold. 
Forvaltningen og befordringen skal decentraliseres og overdrages til offentlige eller 
FP4DA2.91* 23 4 93 12:42 "30" 
private formidlere i de forskellige medlemsstater. Instrumentet skal udformes, 
således at de ressourcer, der anvendes af finansieringsformidlerne udnyttes bedst 
muligt. Fonden skal omfatte långarantier, rentegodtgørelser, incitamenter til indskud 
af risikovillig kapital og teknisk og forvaltningsmæssig bistand. 
4) Videnskabelig service for EF-politikkerne. 
Dette emne omfatter punktaktioner fra FFC til teknisk-videnskabelig støtte for EF-
politikkerne. Gennem disse foranstaltninger formidles resultaterne fra FFC's 
forskning effektivt til Kommissionens øvrige tjenestegrene, således at de kan bidrage 
til formuleringen og gennemførelsen af EF-politikkerne. 
De mere strukturerede støtteforanstaltninger af længere varighed som dem der 
gennemføres af Det Europæiske Center for Validering af Alternative Metoder er 
medtaget i den første foranstaltning - det emneområde, der er nævnt i horisontale 
støtteforanstaltninger i det første arbejdsdokument udgår. 
FJERDE FORANSTALTNING 
Fremme af uddannelse og mobilitet for forskere i Fællesskabet 
Stimulering af forskeruddannelse og -mobilitet er et vigtigt middel til, under hensyntagen til 
nærhedsprincippet, at styrke det teknisk-videnskabelige system og hermed det videnskabelige 
og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og dens internationale konkurrenceevne. 
Der skal gennemføres uddannelses- og mobilitetsaktiviteter inden for hvert emne under 
den første foranstaltning, for at brugerne, på Fællesskabets prioriterede områder, ikke 
blot kan få de resultater fra FTU, som de har behov for, men også menneskelige 
ressourcer, som er i stand til at udnytte resultaterne. 
Men den europæiske dimension skal også udnyttes til at udvikle menneskelige ressourcer, 
som straks kan reagere på den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for de nye 
områder, der dukker op. Den fjerde foranstaltning, som tager sigte på avanceret 
uddannelse på de videncentre, der er spredt over hele Fællesskabet, skal således have 
en åben karakter og lægge vægt på partnerskabet mellem universitet og industri. 
Foranstaltninger omfatter følgende elementer: 
uddannelse af navnlig unge forskere og tilskyndelse til disses mobilitet gennem en 
fælles stipendieordning; 
fremme af de menneskelige ressourcers mobilitet inden for net, som ikke blot udgør 
det logistiske og operationelle grundlag for udvekslinger, men som også er et vigtigt 
middel til udbygning af fællesskabsdimensionen inden for forskning. 
FP4DAZ91' 23 4 93 12:42 ~3 1 -
Ved gennemførelsen af denne foranstaltning tages der dels hensyn til 
fællesskabsrealiteten gennem særlige foranstaltninger rettet mod ugunstigt stillede 
regioner i forbindelse med reformen af strukturpolitikken og dels til situationen i 
tredjelande, herunder navnlig i EFTA og de central- og østeuropæiske lande, gennem 
den bedst mulige samordning med de aktiviteter, der indgår i den anden foranstaltning. 
Mobiliteten blandt forskere, som producerer undertiden mindre velordnet viden og 
knowhow, udgør i lige så høj grad som selve forskningen en kritisk variabel for 
gennemførelsen af teknologioverførsel. Større mobilitet mellem forskningscentre eller 
universiteternes og industriens laboratorier kan således bidrage til øget konkurrenceevne. 
Foranstaltningen tænkes gennemført ved følgende midler: 
Samordning af de uddannelsesaktiviteter, der gennemføres som led i 
særprogrammerne. Det vil dreje sig om at harmonisere foranstaltningerne, finde 
løsninger på problemer, som er fælles for alle programmerne, og navnlig at 
udarbejde retningslinjer for europæiske stipendier. Sådanne initiativer bidrager til 
økonomisk og social samhørighed i Fællesskabet og vil være særlig nyttige for små 
og mellemstore virksomheder, som ikke råder over nogen uddannelsesinfrastruktur. 
Gennemførelse af uddannelsesaktiviteter inden for grundforskning til fordel for 
såkaldt "fri"forskning (i modsætning til målrettet forskning) med oprettelse af et net 
af europæiske laboratorier uden mure. 
Uddannelse i gennemførelse af ændringer inden for en virksomhed, i partnerskab 
med "virksomheder/etablissementer for højere forskningsundervisning" rettet mod 
uddannelse i ny teknologi. 
Fremme af nye videnskabelige og teknologiske metoder. Der er navnlig tale om at 
fremme det tværnationale samarbejde inden for grundforskning med henblik på, på 
tværs af den europæiske dimension, at udviklede fornødne menneskelige ressourcer, 
materialer og metoder til straks at kunne reagere på nye videnskabelige og 
teknologiske udfordringer. Et sådant samarbejde er afgørende for udvikling af store 
kostbare instrumenter, adgang til disse instrumenter for alle Fællesskabets forskere 
og udvikling af avancerede generiske teknologier, som er vigtige for alle 
medlemsstaterne, og hvis udvikling i fællesskab sikrer interoperabilitet. 
Disse aktiviteter gennemføres samlet under ét område: 
Unge forskeres uddannelse og mobilitet 
Som erstatter de tidligere forudsete fire temaområder. 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 "32" 
BILAG IV 
VURDERING AF VALGMULIGHEDER INDENFOR VIDENSKABS- OG 
TEKNOLOGIPOLITIK 
Vurdering af de politiske muligheder inden for videnskab og teknologi omfatter en række 
meget omfattende og indbyrdes forbundne aktiviteter: teknologisk og økonomisk 
overvågning, forudsigelse på lang, mellemlang og kort sigt af samfundsøkonomiske 
ændringer, som kræver nye FTU-retningslinjer, og på den anden side forudsigelse af 
videnskabelige og teknologiske ændringer, som på lang, mellemlang og kort sigt kan få 
indflydelse på samfundet; analyser af forskellige beslutningstageres adfærd (regeringer, 
sociale kræfter, forskere, institutioner) over for disse ændringer; evaluering af 
programmer og politik, som er gennemført på regionalt, nationalt, europæisk og 
internationalt plan; hensyntagen til udviklingen inden for EF-politikkerne med henblik 
på fremtidige FTU-aktioner i Europa. 
USA har erkendt, at disse to spørgsmål er vigtige, og deres Office of Technology 
Assessment (OTA) har nu været internationalt anerkendt i tyve år. Japan har også 
oprettet et institut, nationalt institut for videnskabs- og teknologipolitik, der skal foretage 
teknologivurdering. I Europa har teknologivurdering været under hurtig udvikling de 
seneste ti år, og teknologivurdering er blevet institutionaliseret på nationalt og europæisk 
niveau (Science and Technology Options Assessment, European Parliamentary 
Technology Assessment Network). 
Kommissionens tjenestegrene har høstet lang praktisk erfaring på dette område, 
henholdsvis under MONITOR (FAST, S AST, SPEAR), i FFC (Instituttet for 
Teknologiske Fremtidsstudier) og VALUE. De ansvarlige for særprogrammerne har selv 
høstet en vis erfaring med evaluering af de samfundsøkonomiske virkninger fra 
forskningen på deres område ved at gennemføre en afgørelse, som blev truffet ved 
vedtagelsen af det tredje rammeprogram. 
Denne nye metode medfører derfor, at der under "målrettet socioøkonomisk forskning" 
indføjes et nyt område om "vurdering af valgmuligheder indenfor videnskabs- og 
teknologipolitik", som kommer således til udtryk: 
Formålet er at give beslutningstagerne og brugerne af FTU et europæisk instrument til vurdering af valgmuligheder 
indenfor videnskabs- og teknologipolitik og med dette for øje i en differentieret helhed at integrere de aktiviteter, der 
gennemføres på regionalt, nationalt og europæisk plan inden for fremtidsforskning, teknologi- og strategiovervågning, 
programevaluering og FTU-politik. På grundlag af oprettelsen af et begrænset antal dedikerede net, et teknologisk 
observatorium, sanxxdningsakuviteter og undersøgelser, støtteforanstaltninger (åbne databaser, indikator studier, 
håndbøger over teknologivurdering i Europa osv.) og formidling (workshops, seminarer, informationsuger) drejer det sig 
om at tilbyde dem, der foretager telmologivurdcring i Europa en pluralistisk ramme for dialog og sammenligning mellem 
forskellige fremgangsmåder, som munder ud i fremlægning af valgmuligheder indenfor videnskabs- og teknologipolitik 
i Europa, som kan anvendes af beslutningstagere og brugere af FTU. Derfor skal de planlagte aktiviteter gennemføres 
i snævert samarbejde med parlamenternes kontorer for teknologivurdering på nationalt og europæisk plan (herunder 
navnlig STOA (European Parliament Office for Scientific and Technological Option Assessment) og European 
Parliamentary Technology Assessment Network), med offentlige regionale og nationale teknologivurdcringsorganer, med 
FP4DAZ91" 23 4 « 12:42 -33" 
tilsvarende bestående grupper repræsenterende forskere og arbejdsmarkedets parter. Der må regnes med en mindre 
række aktiviteter til lanceringen af forberedende aktioner og definitionsfaser for EFs nye FTU-foranstaltninger. 
Analyserne af de samfundsøkonomiske virkninger og de farer, der er forbundet med særprogrammerne, fortsættes. 
FP4DA2.91' 23 4 » 12:42 "34-
FINANSIERINGSOVERSIGT 
Del 1: Finansielle virkninger 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Det fjerde rammeprogram for Fællesskabets indsats inden for forskning og teknologisk udvikling (1994-1998) 
2. BUDGETPOST 
Undersektion B6 
3. RETSGRUNDLAG 
Artikel 130 I i EØF-Traktaten og i den undertegnede Traktat om Den Europæiske Union og artikel 7 i Euratom-Traktaten 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1 Specifikke mål 
Gennemførelse af programmer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration ved at fremme samarbejdet med og mellem 
virksomheder, forskningscentre og universiteter 
Fremme af samarbejdet inden for Fællesskabets forskning, teknologiske udvikling og demonstration med tredjelande og internationale 
organisationer 
Formidling og udnyttelse af resultaterne fra Fællesskabets forskning, teknologiske udvikling og demonstration 
Stimulering af forskeruddannelse og -mobilitet inden for Fællesskabet. 
A2 Varighed 
1994-1998 
43 Målgruppe 
Erhvervs- og industrivirksomheder - herunder navnlig små og mellemstore virksomheder - forskningscentre og universiteter i deres 
forskning og teknologiske udvikling. 
5. SPECIFICERING AF UDGIFTER OG INDTÆGTER 
5.1 Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2 Opdelt bevilling 
5.3 Forventede indtægter 
EFTA-landene vil i overensstemmelse med artikel 2 i ændringsprotokollen til Aftalen om Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde (EØS) såfremt det i aftalen omhandlede blandede EØS-udvalg træffer beslutning herom - yde proportionelle 
supplerende bidrag til finansieringen af foranstaltningerne under dette rammeprogram, sandsynligvis begrænset til de ikke-nukleare 
foranstaltninger. 
6. UDGIFTERNES ELLER INDTÆGTERNES ART 
De forsknings- og udviklingsprojekter, der gennemføres af eksterne kontrahenter, kan komme ind under en af de tre følgende former 
for Fællesskabets medfinansiering: 
- Deltagelse i forskningsomkostningerne med højst 50% af omkostningerne. Denne deltagelse kan fastsættes i forud forhandlede 
aftaler. Universiteter og lignende organisationer får mulighed for enten at ansøge om finansiering af 50% af de samlede omkost­
ninger eller finansiering af 100% af ekstraomkostningerne 
- Ved særligt industrirelaterede projekter (såsom demonstrationer, prototyper osv.) holdes bidraget i tilknytning til forsknings­
resultater på et forud fastsat beløb under lofter, som Fællesskabet har fastsat for denne form for projekt 
- Udbetaling af et fast bidrag til små projekter, som ikke overskrider et loft, der er fastsat for hvert enkelt særprogram. 
Samordnede aktioner, som består af samordning af forsknings- og udviklingsprojekter kan modtage et bidrag på indtil 100% af 
omkostningerne ved samordningen. 
Forskning, som gennemføres af Det Fælles Forskningscenter, finansieres principielt fuldt ud. 
FP4DA2.9V 23 4 93 12:42 "35" 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger 
Rammeprogrammet er blevet fastlagt, således at det ikke overskrider det samlede beløb, der er afsat til forskning i kategori 3 i 
udkastet til nye finansielle overslag. 
Dette er i overensstemmelse med artikel 1301 i Traktaten om Den I europæiske Union, ifølge hvilken rammeprogrammet fastsætter 
det beløb, der skønnes nødvendigt (det samlede maksimumsbeløb i Traktaten om Den Europæiske Union), sammen med fordelingen 
af dette beløb på de forskellige påtænkte foranstaltninger. 
Beløbene skal dække videnskabelige, tekniske og demonstrationsmæssige foranstaltninger og hertil knyttede horisontale 
støtteforanstaltninger samt omkostninger til personale og administrative, videnskabelige og tekniske udgifter, som er direkte forbundet 
med gennemførelsen af aktiviteterne og foranstaltningerne. Ved de aktioner, der gennemføres af FFC, skal disse beløb dække 
institutionens infrastruktur. 
7.2 Opdeling 
De fire foranstaltninger svarer til de fire mål, der er nævnt i punkt 4.1. 
mio. ECU 
(løbende priser) 
Første foranstaltning (programmer for forskning, teknologisk 
udvikling og demonstration 10 925 
Anden foranstaltning (samarbejde med tredjelande og internationale 
organisationer) 790 
Tredje foranstaltning (formidling og nyttiggørelse af resultater) 
600 
Fjerde foranstaltning (fremme af uddannelse og mobilitet for 
forskere) 
785 
SAMLET MAKSIMUMSBELØB 13 100 
mio. ECU 
(løbende priser) 
Vejledende fordeling mellem temaerne under den første foranstaltning 
- Informations- og kommunikationsteknologi 
- Industriteknologi* 
- Miljø* 
• Biovidenskab og bioteknologi* 
- Energi* 
- Forskning med henblik på en europæisk transportpolitik 
- Målrettet socioøkonomisk forskning* 3900 
1800 
970 
1325 
2525 
280 
125 
10925 
* heraf FFC 1067 mio. ECU. Bemærk at FFC ud over denne deltagelse i den første foranstaltning også deltager i den tredje 
foranstaltning til et beløb på 70 mio. ECU. 
PP4DA2.911 23 4 93 12:42 -36-
7.3 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne 
Mio. liCU - løbende priser 
År Finansielle overslag Fatiskc beløb 
4. RP 
1994 4325 pm 
1995 4715 2928 
1996 5078 3153 
1997 5450 3384 
1998 5852 3635 
lait 
1994-1998 I 13100 
Det endelige årlige beløb vil blive fastlagt af budgetmyndighederne i overensstemmelse med de vedtagne finansielle overslag for 
1993-1999. 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG 
Generaldirektoratets revisionsplan. Overvågning foretaget af de tjenestemænd, der officielt er ansvarlige for foranstaltningerne. 
Del 2: Analyse af omkostningseffektiviteten 
1. MÅL 
Rammeprogrammet svarer til de målsætninger, der er fastsat i Traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 130 F, stk. 
1, hvorefter "Fællesskabet sætter sig som mål at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for den europæiske industri 
og at fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne." De fire udvalgte aktionsområder afspejler artikel 130 G. 
2. BEGRUNDELSE FOR FORANSTALTNINGEN 
Foranstaltningen er begrundet med Fællesskabets behov for at medvirke til at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag 
for den europæiske industri og at fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne samtidig med at det bidrager til at 
fastlægge og gennemføre Fællesskabets politikker og til at imødekomme samfundets behov. 
Der er foretaget en analyse af konsekvenserne for forskningsområdet af den centrale rolle, som nærhedsprincippet spiller for 
Fællesskabets foranstaltninger i henhold til de beslutninger, der blev truffet i Maastricht. Dette har gjort det muligt at fremhæve 
en række tilfælde, hvor nærhedsprincippet naturligt gør sig gældende: store forskningsprojekter, projekter vedrørende 
prioriterede teknologier, FTU-aktrviteter, som tager sigte på det indre marked, standardforberedende forskning og støtteaktivi­
teter for de europæiske forskerkredse. 
3. OPFØLGNING OG EVALUERING AF FORANSTALTNINGEN 
Evauleringsprocessens form og hyppighed skal afpasses, således at Kommissionen kan efterkomme kravene i artikel 4 i det 
udkast til afgørelse, der er omfattet af ovennævnte forslag, og evaluere Fællesskabets FTU-programmer og -politik. 
De vigtigste usikkerhedsfaktorer, der kan få indflydelse på programmets resultater, omfatter eventuelle forsinkelser i gennem­
førelsen af foranstaltningerne i forslaget, private virksomheders evne og vilje til fuldt ud at udnytte de fordele, de kan opnå fra 
foranstaltningerne og de uundgåelige vanskeligheder ved at knytte en direkte forbindelse, navnlig på kort sigt, mellem 
forskningsudgifterne på den ene side og industriens øgede konkurrenceevne på den anden side, navnlig i lyset af den 
kendsgerning, at innovation ikke er en lineær proces fra grundforskning via anvendt forskning til erhvervsmæssig udnyttelse. 
De indikatorer og kvantitative eller kvalitative kriterier, der skal gøre det muligt at måle resultaterne vil blive fastsat inden for 
hvert enkelt særprogram. 
FP4DAZ91* 23 4 93 12:42 -37-
I det fjerde rammeprograms tredje år gør Kommissionen status over dets gennemførelse på baggrund af indikatorerne. Den 
vurderer navnlig, om målene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er i overensstemmelse med situationens udvikling (jf. 
artikel 4, stk. 1, i udkastet til afgørelse). Ved afslutningen af det fjerde rammeprogram foretager Kommissionen en ny vurdering 
af dette (jf- artikel 4, stk. 3, i udkastet til afgørelse). 
FP4DA2.91123 4 93 12:42 -38-
KONSEKVENSANALYSE 
FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, 
HERUNDER NAVNLIG SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER 
Forslagets betegnelse: Andet arbejdsdokument fra Kommissionen om det fjerde 
rammeprogram for Fællesskabets indsats inden for FTU (1994-1998). 
Dokumentets referencenummer: 
Forslaget 
1. Hvorfor er der, under hensyntagen til nærhedsprincippet, behov for EF-lovgivning på 
dette område, og hvad er de vigtigste målsætninger? 
Fællesskabets mål for forskning og teknologisk udvikling er at styrke det 
videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og at fremme 
udviklingen af dens internationale konkurrenceevne. Behovet for EF-foranstaltninger 
er fastlagt i afsnit VI i EØF-Traktaten og i kapitel I i EURATOM-Traktaten. Det 
fastsættes endvidere i artikel 130 F i Traktaten om Den Europæiske Union, at 
Fællesskabet skal fremme alle de forskningsaktioner, der skønnes nødvendige i 
medfør af andre kapitler i Traktaten. De foreslåede FTU-aktioners 
subsidiaritetskarakter er bestemt efter fremgangsmåden i artikel 3 B i Traktaten om 
Den Europæiske Union. 
Virkninger for virksomhederne 
2 Hvem påvirkes af forslaget? 
Hvilke virksomhedssektorer? 
Fællesskabets FTU-aktioner skal i højere grad koncentreres om generiske teknologier, 
som i stor udstrækning kan anvendes inden for alle europæiske erhvervsgrene. Det 
forskningssamarbejde, der kan finansieres takket være de beløb, der fastsættes under 
det fjerde rammeprogram, for eksempel inden for informationsteknologi, industri- og 
materialeteknologi eller bioteknologi, vil give en lang række sektorer en 
saltvandsindsprøjtning. 
Hvor store virksomheder (de små og mellemstore virksomheders andel)? 
Fællesskabet ansporer virksomhederne, herunder små og mellemstore virksomheder, 
forskningscentrene og universiteterne i deres FTU-indsats og støtter deres gensidige 
samarbejde. Den måde hvorpå små og mellemstore virksomheders og store 
virksomheders fordele supplerer hinanden har fået Kommissionen til med succes at 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 ty 
tilskynde små og mellemstore virksomheder til at deltage og få indflydelse på 
Fællesskabets forskningsprogrammer, navnlig gennem særlige tilskyndelsesordninger. 
De ændringer, der er foretaget i forvaltningen af EF-forskningen, har endvidere først 
og fremmest været til fordel for de små og mellemstore virksomheder: forenkling af 
"informationspakkerne", støtte til partnerforskning, målrettede informationsdage 
("proposer days"), osv. ...Under det fjerde rammeprogram udvides dette ved at 
fastlægge teknologiske stimuleringsaktiviteter rettet mod små og mellemstore 
virksomheder, hvor der lægges vægt på små og mellemstore virksomheders deltagelse 
i formidlingen og foreslås et helt nyt finansieringsinitiativ, som er specielt udformet til 
fordel for små og mellemstore virksomheders udnyttelse af resultaterne fra 
Fællesskabets forskning. Dette nye instrument, som er medtaget i den tredje 
foranstaltning, er således et nyt element i en pakke af foranstaltninger, som skal 
effektivisere små og mellemstore virksomheders deltagelse i Fællesskabets FTU-
aktioner. 
Er disse virksomheder beliggende i bestemte geografiske områder i Fællesskabet? 
Fællesskabets FTU-aktioner har ikke særlige geografiske eller regionale formål. 
Målsætningen med at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet 
og fremme dets harmoniske udvikling er også relevant for FTU-politikken, og den 
bidrager hertil ved at anvende kriteriet med teknisk-videnskabelig ekspertise som 
overordnet udvælgelseskriterium. Dette kriterium udgør i sig selv et 
samhørighedselement, derhen at det gør det muligt at tilknytte forskere fra mindre 
gunstigt stillede områder til mere avancerede europæiske forskningsaktiviteter. 
Rapporten fra evelueringspanelet om rammeprogrammets virkninger for den 
økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet fra september 1991 viste 
endvidere, at virksomhederne fra mindre gunstigt stillede områder (overvejende små 
og mellemstore virksomheder) i stigende grad deltager som fællesskabspartnere. Det 
fjerde rammeprogram skal bidrage til videreførelsen af denne tendens ved at udnytte 
resultaterne fra foranstaltningerne under strukturfondene (navnlig STRIDE), som går 
ud på at udbygge FTU-strukturerne i de mindre gunstigt stillede regioner. Under 
foranstaltning 3 og 4 er der endvidere fastsat særlige foranstaltninger for de såkaldte 
mål 1 områder (ifølge strukturfondene). 
3. Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe for at overholde forslaget? 
Forslaget pålægger ikke Fællesskabets virksomheder nogen formelle pligter; 
tværtimod giver det dem øgede muligheder for at deltage i forskningssamarbejdet. 
Det er den private sektor, der får hovedansvaret for fuldt ud at drage fordel af de 
tilbudte muligheder og for at anvende resultaterne fra forskningsprojekterne i den 
produktion og markedsføring, som de nye produkter munder ud i. 
4. Hvilke økonomiske virkninger forventes forslagel at få? 
for beskæftigelsen? for investeringer og oprettelse af nye virksomheder? for 
virksomhedernes konkurrenceevne? 
Ved at styrke europæiske virksomheders internationale konkurrenceevne fremmer 
Fællesskabets FTU-aktioner beskæftigelsen og investeringerne. 
Kommissionens meddelelse om evalueringen af det andet FTU-rammeprogram (SEK 
(92) 675 af 22. april 1992) og den analyse, som CREST foretog af denne evaluering, 
FP4DAZ91' 23 4 93 12:42 ~4Ù~ 
viser de økonomiske virkninger af Fællesskabets FTU-aktioner. 
Det foreslåede fjerde rammeprogram, som i denne henseende fortsætter den 
koncentrering, der blev indledt under det tredje rammeprogram, og som gør det 
muligt gennem en selektiv fordeling af de ansøgte midler til de forskellige aktioner at 
gøre disse aktioner endnu mere relevante og virkningsfulde. 
5. Indeholder forslaget foranstaltninger, som går ud på at tage hensyn til små og 
mellemstore virksomheders særlige situation (begrænsede eller afvigende krav osv....)? 
Der skal fortsat udvikles særordninger for små og mellemstore virksomheder, og for 
nogles vedkommende forsøgsordninger. Der foreslås endvidere nye bestemmelser (jf. 
punkt 2). 
Høring 
6. Liste over organisationer, som er blevet hørt om forslaget, og som har fremført 
særlige synspunkter. 
Dette andet arbejdsdokument vedrørende det fjerde rammeprogram bygger på 
politiske overvejelser i Kommissionen i konstant kontakt med rådgivende organer på 
FTU-området (CREST, IRDAC, CODEST), med Europa-Parlamentet og Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg, med UNICE, med medlemsstaternes 
administrationer, selve forskerne og de vigtigste repræsentative organisationer på 
europæisk og nationalt plan. 
FP4DA2.91' 23 4 93 12:42 4-

ISSN 0254-1459 
KOM(93) 158 endelig udg. 
ilt KUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-93-197-DA-C 
ISBN 92-77-55057-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg