BERETNING FRA KOMMISSIONEN om de nedsatte momssatser udarbejdet i henhold til artikel 12, stk. 4, i Rådets sjette direktiv af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter - Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning

2. Momssatser: de gældende bestemmelser og medlemsstaternes gennemførelse

2.1. Fællesskabslovgivningen siden 1998

2.2. Bestemmelser om nedsatte satser

2.3. Nedsat momssats for stærkt arbejdskraftintensive tjenesteydelser

2.4. Overgangsbestemmelser for Republikken Østrig og Den Portugisiske Republik

2.5. Udviklingen i de satser, der anvendes i medlemsstaterne

3. Momssatserne og det indre markeds funktionsmåde

3.1. Indledning

3.2. Anmodninger om udvidelse af de nedsatte satsers anvendelsesområde

3.3. Oversigt over anmodningerne fordelt efter brancher

3.3.1. Levnedsmidler, landbrug, hotelvirksomhed

3.3.2. Blomsterdyrkning

3.3.3. Sundhed

3.3.4. Miljø

3.3.5. Kultur

3.3.6. Elektronisk handel

3.3.7. Stærkt arbejdskraftintensive tjenesteydelser

4. Konklusion

BILAG 1

Udviklingen i de momssatser, der anvendes i medlemsstaterne

BILAG 2

Afgiftsberigtigelse af leveringer af varer og tjenesteydelser i de forskellige medlemsstater

opdelt på kategorierne i BILAG H til direktiv 77/388/EØF

BILAG 3

Afgiftsberigtigelse af stærkt arbejdskraftintensive tjenesteydelser i de forskellige medlemsstater

opdelt på kategorierne i BILAG K til direktiv 77/388/EØF

1. Indledning

1. Nærværende dokument er den rapport, som Kommissionen i henhold til artikel 12, stk. 4, i Rådets sjette momsdirektiv nr. 77/388/EØF [1] skal forelægge Rådet vedrørende den fornyede undersøgelse af de nedsatte momssatsers anvendelsesområde med henblik på at slå fast, om det er hensigtsmæssigt med eventuelle ændringer. Denne fornyede undersøgelse er som alle spørgsmål med tilknytning til harmonisering af momssatser baseret på det i EF-traktatens artikel 93 fastsatte kriterium, ifølge hvilket der skal træffes foranstaltninger i det omfang, en harmonisering er nødvendig for at sikre det indre markeds oprettelse og funktion.

[1] EFT L 145 af 13.06.1977, s. 1. Direktivet er senest ændret ved direktiv 2001/4/EF (EFT L 22 af 24.01.2001, s. 17, og berigtigelse EFT L 26 af 27.01.2001, s. 40).

2. Kommissionens seneste rapport i henhold til disse bestemmelser er dateret den 13. November 1997 (KOM(1997)559 endelig( [2]. Siden da er problematikken vedrørende de nedsatte satser blevet behandlet indgående af Rådet, bl.a. som led i arbejdet med stærkt arbejdskraftintensive tjenesteydelser [3].

[2] En ny rapport skulle have været udarbejdet inden udgangen af 1999. Som følge af Rådets arbejde på satsområdet, navnlig hvad angår stærkt arbejdskraftintensive tjenesteydelser, blev udarbejdelsen deraf imidlertid udsat.

[3] I denne rapport behandles ikke de forhold, der allerede blev fastlagt i den foregående rapport KOM(97) 559, idet situationen for disses vedkommende ikke er ændret siden offentliggørelsen deraf. Der vil således ikke blive foretaget nogen undersøgelse af særlige ordninger såsom satserne for kunstgenstande, antikviteter eller samlerobjekter eller afgiftsberigtigelse af andre landbrugsvarer end dem, der henhører under kategori 1 i bilag H (navnlig afskårne blomster, pyntegrønt, løg, rødder og lignende varer, brænde), og heller ikke af satserne for guld, idet direktiv 98/80/EF herom blev udstedt den 12. oktober 1998. Da der desuden i et kapitel i den seneste rapport blev foretaget en tilbundsgående undersøgelse af de forskellige kategorier i bilag H, vil denne analyse heller ikke blive gentaget her.

3. I denne rapport beskrives den seneste udvikling i de nedsatte satser og de fastlæggelser, den har givet anledning til, med henblik på at vurdere de virkninger, som momssatsernes struktur har haft på det indre markeds funktionsmåde.

4. Disse fastlæggelser kan tilskrives de oplysninger, meningstilkendegivelser, indsigelser, anmodninger om nedsatte satser eller klager, som Kommissionen jævnligt modtager fra de erhvervsdrivende eller deres repræsentanter (nationale foreninger, europæiske sammenslutninger, parlamentarikere osv.). Desuden kan de tilskrives talrige forespørgsler fra medlemmer af Europa-Parlamentet, som Kommissionen anmodes om at besvare. Af forespørgslerne til den tjenestegren under Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion, der er kompetent på momsområdet - rundt regnet hundrede i perioden 1997-2000 - vedrører næsten halvdelen momssatserne

2. Momssatser: de gældende bestemmelser og medlemsstaternes gennemførelse

2.1. Fællesskabslovgivningen siden 1998

5. I henhold til artikel 12 stk. 3, litra a), første afsnit, i sjette momsdirektiv (i det følgende benævnt sjette direktiv) anvender medlemsstaterne en normal sats, som de fastsætter til en procentdel af beregningsgrundlaget, der er den samme for levering af varer og for levering af tjenesteydelser.

6. Direktivet om fastsættelse af den normale momssats indtil den 31. december 2005 blev udstedt af Rådet den 19. januar 2001 (2001/4/EF) [4]. Ifølge dette direktiv, der gælder indtil den 31. december 2005, skal den normale sats mindst være på 15 % [5].

[4] Direktiv 2001/4/EF af 19. januar 2001 om ændring, for så vidt angår anvendelsesperioden for minimumsniveauet for normalsatsen, af direktiv 77/388/EØF om det fælles merværdiafgiftssystem (EFT L 22 af 24.01.2001, s. 17, og berigtigelse EFT L 26 af 27.01.2001, s. 40).

[5] Efter Kommissionens seneste rapport udstedte Rådet den 25. maj 1999 direktiv 1999/49/EF (EFT L 139 af 02.06.1999, s. 27) om den normale momssats med gyldighedsperiode til den 31. december 2000.

2.2. Bestemmelser om nedsatte satser

7. I artikel 12, stk. 3, litra a), tredje afsnit, i sjette direktiv bemyndiges medlemsstaterne til at anvende en eller to nedsatte satser. Disse nedsatte satser må ikke være lavere end 5%, og de må kun anvendes på leverancer af varer og tjenesteydelser i de kategorier, der er omhandlet i bilag H til dette direktiv.

8. Medlemsstaterne må ligeledes anvende en nedsat sats på leverancer af naturgas og elektricitet på den dobbelte betingelse, at de underretter Kommissionen derom, og at det ikke indebærer nogen risiko for konkurrencefordrejning (artikel 12, stk. 3, litra b), i sjette direktiv). Grækenland blev omfattet af denne bestemmelse ved Kommissionens beslutning af 26. februar 1999 [6].

[6] Kommissionens beslutning af 26. februar 1999 (EFT L 69 af 16.03.1999, s. 17).

9. Desuden indeholder bestemmelserne i artikel 28, stk. 2, i den i artikel 28 L i sjette direktiv omhandlede overgangsperiode de betingelser, der har gjort det muligt for visse medlemsstater som en undtagelse at opretholde forskellige foranstaltninger vedrørende de nedsatte momssatser. Disse særlige undtagelser skal med tiden udgå af Fællesskabets momsregler. De er indrømmet forskellige medlemsstater i forbindelse med vedtagelsen af direktivet om satser eller under forhandlingerne om tiltrædelsesakterne. Disse undtagelser vedrører anvendelsen af nedsatte satser under det tilladte minimum på 5% (stærkt nedsat sats), opretholdelse af nedsatte satser for varer eller tjenesteydelser, der er ikke er omfattet af bilag H til sjette direktiv, eller anvendelse af en nedsat sat, der ikke er lavere end 12% ("parkeringssats").

2.3. Nedsat momssats for stærkt arbejdskraftintensive tjenesteydelser

10. I konklusionerne fra Det Europæiske Råds ekstraordinære møde i november 1997 i Luxembourg om beskæftigelse og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i december 1998 i Wien blev det for at fremme jobskabelsen henstillet at åbne mulighed for nedsatte momssatser for stærkt arbejdskraftintensive tjenesteydelser. Rådet udstedte den 22. oktober 1999 et direktiv herom (1999/85/EF) [7].

[7] Direktiv 1999/85/EF af 22. oktober 1999 om ændring af direktiv 77/388/EØF, for så vidt angår muligheden for forsøgsvis at anvende en nedsat momssats for arbejdskraftintensive tjenesteydelser. EFT L 277 af 28.10.1999, s. 34.

11. Sigtet med dette direktiv, hvis hovedformål er at skabe ny beskæftigelse, men også at formindske det sorte arbejde, er at skabe en retlig ramme, som gør det muligt for de medlemsstater, der ønsker det, at gøre forsøg med funktionsmåden for og virkningerne af en momsnedsættelse rettet mod de stærkt arbejdskraftintensive tjenesteydelser, der er opregnet i det nye bilag K [8].

[8] Småreparationer af cykler, sko, lædervarer, beklædningsgenstande og linned, reparation og renovering af private boliger, vinduespudsning og rengøring i private husholdninger, pleje i hjemmet og frisørvirksomhed.

12. Alle medlemsstater, der ønsker at træffe denne foranstaltning, skal inden den 1. november 1999 underrette Kommissionen derom. De deltagende stater skal begrænse forsøget til tjenesteydelser, der højst tilhører tre kategorier blandt de i bilag K angivne tjenesteydelser. Dette forsøg, der er valgfrit og tidsmæssigt begrænset, vil efter planen strække sig over 3 år, nemlig fra 1. januar 2000 til 31. december 2002.

13. Ni medlemsstater har indgivet en anmodning i henhold til bestemmelserne i dette direktiv. Blandt disse medlemsstater har syv valgt ejendomsbranchen, fire småreparationer, fire pleje i hjemmet, tre frisørvirksomhed og to vinduespudsning og rengøring i private husholdninger. Disse anmodninger er behandlet i en rådsbeslutning, der blev udstedt den 28. februar 2000 [9].

[9] Rådets beslutning 2000/185/EF af 28 februar 2000 om bemyndigelse af medlemsstaterne til at anvende en nedsat momssats for visse arbejdskraftintensive tjenesteydelser i overensstemmelse med proceduren i artikel 28, stk. 6, i direktiv 77/388/EØF. EFT L 59 af 04.03.2000, s. 10.

2.4. Overgangsbestemmelser for Republikken Østrig og Den Portugisiske Republik [10]

[10] Rådets direktiv 2000/17/EF af 30. marts 2000 om ændring af direktiv 77/388/EØF om det fælles merværdiafgiftssystem - overgangsbestemmelser for Republikken Østrig og Den Portugisiske Republik (EFT L 84 af 05.04.2000, s. 24).

14. De overgangsbestemmelser vedrørende momssatser, der er indrømmet Republikken Østrig og Den Portugisiske Republik, er forlænget.

15. For Republikken Østrigs vedkommende gjorde en bestemmelse i akten vedrørende landets tiltrædelse [11] det muligt for det at nyde godt af en undtagelse for anvendelse indtil den 31. december 1998 af en nedsat sats for udlejning af fast ejendom til beboelsesformål.

[11] Akt vedrørende Republikken Østrigs, Republikken Finlands og Kongeriget Sveriges tiltrædelse af Det Europæiske Fællesskab - EFT C 241 af 29.08.1994, s. 335.

16. Efter Østrigs mening var undtagelsesforanstaltningen stadig nødvendig, fordi overgangen til den normale sats ville have haft skadelige virkninger for landets boligpolitik.

17. Portugal anvendte den 1. januar 1991 en nedsat sats på restaurationstjenester. Anvendelsen af en nedsat sats på disse tjenesteydelser blev godkendt i 1992 i henhold til artikel 28, stk. 2. Portugal ophævede denne foranstaltning og anmodede om den på ny. I 1996 fandt Portugal således, at opretholdelsen af den normale sats ville have haft skadelige virkninger. Der blev indrømmet landet en ny undtagelse.

18. Da der ikke er indgivet nogen klage, og da der er tale om tjenesteydelser, for hvis vedkommende risikoen for konkurrencefordrejning må betragtes som minimal, gav Rådet den 30. marts 2000 på forslag af Kommissionen tilladelse til at indrømme undtagelser, for så vidt anvendelsen deraf begrænses til den overgangsperiode, der er omhandlet i artikel 28 i sjette momsdirektiv 77/388/EØF.

2.5. Udviklingen i de satser, der anvendes i medlemsstaterne

19. I bilag I beskrives udviklingen i de momssatser, der anvendes i medlemsstaterne. Ved at sammenligne de nugældende satser med de satser, der blev anvendt i 1997, konstaterer man, at der stadig er store forskelle mellem satserne. De gældende normale satser i medlemsstaterne befinder sig således inden for et interval på 15-25%, og de nedsatte satser varierer mellem 5% og 17% [12]. Den gennemsnitlige normale sats, der anvendes i Fællesskabet, ligger på rundt regnet 19,5%, og den gennemsnitlige nedsatte sats er lidt højere end 8%.

[12] Satsen på 17% anvendes i Finland på visse levnedsmidler, men kun i en overgangsperiode. Hvis der ikke tages hensyn til denne undtagelse, er den højeste nedsatte sats i Fællesskabet 12,5%.

20. Desuden anvender seks medlemsstater (EL, E, F, IRL, I og L) stadig en nedsat sats, som er lavere end den minimumssats, der er fastsat i artikel 12, stk. 3 ("stærkt nedsat sats"), og tre medlemsstater (B, IRL og L) anvender stadig en nedsat sats, der ikke er lavere end 12% ("parkeringssatsen"). Desuden indrømmer fem medlemsstater (B, DK, FIN og S) fritagelser med refusion af betalt afgift i det tidligere led ("nulsats"), men marginalt og begrænset. Irland og Det Forenede Kongerige er de eneste stater, der gør udbredt anvendelse af denne undtagelse

3. Momssatserne og det indre markeds funktionsmåde

3.1. Indledning

21. Analysen af momssatsernes nuværende struktur og især af anvendelsesområdet for de nedsatte satser viser, at der foreligger to hindringer, som kan hæmme det indre markeds hensigtsmæssige funktionsmåde og indebære konkurrencefordrejning: den valgfri karakter af anvendelsen af de nedsatte satser og mangelen på fælles definitioner af kategorierne i bilag H. Denne opsplitning af satsernes struktur forstærkes af undtagelserne og direktiv 1999/85/EF som nævnt ovenfor.

22. De eksisterende forbindelser mellem momssatsernes struktur og det indre markeds generelle funktionsmåde gør det ikke umiddelbart nødvendigt at ændre satserne inden for rammerne af den midlertidige momsordning, der gælder i øjeblikket. Det skal dog fremhæves, at der til tider gives udtryk for kritiske holdninger hertil over for Kommissionen.

23. De forskellige klager fra de erhvervsdrivende omfatter følgende elementer:

a) frivilligheden i anvendelsen af de nedsatte satser

b) de betydelige variationer mellem de nedsatte satser på 5-14% og de stærkt nedsatte satser

c) mangelen på fællesskabsdefinitioner af vare- og tjenestekategorierne i bilag H og dette bilags indskrænkende karakter

d) den ukomplette karakter af anvendelsen af nedsatte satser, idet det af en medlemsstat trufne valg ikke forpligter den til at anvende den nedsatte sats på alle varerne og tjenesteydelserne i den eller de valgte kategorier

e) konflikten mellem princippet om ens satser og muligheden af at anvende nedsatte satser. Undtagelserne fra dette princip skal derfor fastsættes udtrykkeligt og anvendes strengt [13]

[13] Den Hellenske Republik og Den Portugisiske Republik har således for at kunne anvende forskellige satser på samme varer og tjenesteydelser i forskellige regioner på deres område udtrykkeligt måttet bemyndiges dertil henholdsvis ved direktivet om tilnærmelse af satserne (92/77/EØF) og ved tiltrædelsesakten. Tilsvarende var det nødvendigt med et særligt direktiv for at kunne indrømme træ en nedsat sats, når det anvendes som brændsel (midlertidig foranstaltning i artikel 28, stk. 2, litra i)).

f) komplikationerne som følge af undtagelsernes permanente eller midlertidige grundlag.

3.2. Anmodninger om udvidelse af de nedsatte satsers anvendelsesområde

24. Selv om de erhvervsdrivende gør indsigelse mod de nedsatte satsers valgfri karakter, mangelen på fælles definition og de store variationer mellem satserne, er de selv ophav til en række anmodninger til Kommissionen, hvori den opfordres til at foreslå udvidelser af bilag H med en række varer og tjenesteydelser.

25. Anmodningerne om udvidelse af bilag H begrundes i almindelighed med det forhold, at en nedsættelse af momssatserne ville øve indflydelse på priserne og forbedre sektorens konkurrenceevne. Det skal dog fremhæves, at prisfastsættelsen er fri og afhænger af mange forskellige elementer (avancer, mærker, varens kvalitet, emballage osv.).

26. Beskatningen har derfor kun indirekte indvirkning på fastsættelsen af denne pris. Hvis der imidlertid er stor forskel på den normale sats og den nedsatte sats, kan overgangen fra den ene til den anden øve indflydelse på prisen. Dette afhænger imidlertid fuldt ud af de erhvervsdrivendes adfærd, nemlig om de overvælter denne forskel på prisen eller ej, eller om de nøjes med at forhøje deres avance.

27. Der er imidlertid også mulighed for en negativ indvirkning. De erhvervsdrivende i de medlemsstater, som ikke anvender en nedsat sats, opfatter nemlig de nedsatte satser, der anvendes i andre medlemsstater, som en kilde til konkurrencefordrejning.

3.3. Oversigt over anmodningerne fordelt efter brancher

3.3.1. Levnedsmidler, landbrug, hotelvirksomhed

28. Sektorerne levnedsmidler [14], landbrug [15] og hotelvirksomhed er medtaget i bilag H til sjette direktiv og kan derved være omfattet af en nedsat sats. Da kun visse medlemsstater har fastsat nedsatte satser for denne type varer eller tjenesteydelser, bliver der tale om en forskel mellem satserne på 3-25%, hvilket giver anledning til utilfredshed blandt de erhvervsdrivende i de medlemsstater, som ikke har valgt en nedsat sats. I forbindelse med grænseoverskridende handel kan forskellene i anvendelsen af nedsatte satser mellem medlemsstater, der grænser op til hinanden, mangelen på harmonisering af de nedsatte satser og det forhold, at bestemmelserne derom er valgfri, øge risiciene for bedrageri. Da disse sektorer imidlertid er dækket af henholdsvis kategori 1, 10 og 11 i bilag H, tilkommer det medlemsstaterne at afgøre, om der skal anvendes en nedsat sats i disse tilfælde.

[14] Den fremførte kritik hidrører navnlig fra franske repræsentanter for fabrikanter af kiks, chokolade og sukkervarer. Disse hævder, at deres varer udsættes for konkurrencefordrejning i forhold til dem, der findes på grænsemarkeder. I Luxembourg underkastes de samme varer eksempelvis den stærkt nedsatte sats. En lignende anmodning vedrørende mælk er også forelagt Kommissionen.

[15] Problemet vedrører handel på grænsen mellem Østrig og Italien med gødning og handel med plantebeskyttelsesmidler mellem Tyskland og Luxembourg gennemført af standardsatslandbrugere, der betaler moms af disse køb i oprindelsesmedlemsstaten, således som det er tilladt i henhold til den særordning, som de er underkastet, forudsat at de ikke overskrider den indkøbstærskel, der er fastsat i artikel 28a, stk. 1a, litra b), i sjette direktiv (der henvises til analysen af dette spørgsmål i rapporten KOM(94) 584 endelig).

3.3.2. Blomsterdyrkning

29. Afskårne blomster er omfattet af en midlertidig undtagelse, der i øjeblikket anvendes af 11 af 15 medlemsstater. Der er forelagt Kommissionen anmodninger om at optage blomsterdyrkning i bilag H for derved - ifølge repræsentanterne for denne sektor - at sikre en større harmonisering i anvendelsen af de nedsatte satser.

3.3.3. Sundhed

30. Nogle erhvervsdrivende i denne sektor har anmodet Kommissionen om en definition af de varer, der "normalt anvendes til sundhedspleje" og af udstyr, der "normalt anvendes til at mindske eller behandle handicaps". Der er indgivet en anmodning om optagelse af varer og materiel, der bidrager til at stille en diagnose (lægeudstyr). Da disse varer ikke er lægemidler, er de ikke omfattet af kategori 3 i bilag H.

31. For denne kategoris vedkommende er der ligeledes stillet spørgsmål vedrørende sammensætningen af denne kategori, som omfatter hygiejnebeskyttelsesmidler til kvinder, men ikke bleer til babyer eller inkontinensartikler. Listen forekommer de erhvervsdrivende ufuldstændig.

32. Desuden er spørgsmålet om afgiftsberigtigelsen af såkaldt "fuldblod" i forhold til blodprodukter bragt på bane. Den momsmæssige behandling varierer fra varetype til varetype. Fuldblod er omfattet af en fritagelse i henhold til artikel 13, afsnit A, stk. 1, litra d), i sjette direktiv. Blodprodukter, der betragtes som lægemidler eller farmaceutiske produkter, kan omfattes af en nedsat sats. Derimod betragtes varer, der ikke er af denne karakter (labile blodprodukter såsom plasma og blodceller af menneskelig oprindelse), ikke som lægemidler og underkastes derfor den normale sats. Denne mangel på ensartet momsmæssig behandling af transaktioner med blod sætter spørgsmålstegn ved princippet om skattens neutralitet.

33. Med hensyn til personer, der er handicappede eller har begrænset bevægelighed, forelægges der jævnligt Kommissionen anmodninger om nedsættelse af satserne for eller fritagelse af varer og tjenesteydelser, der er beregnet for disse, bl.a. hvad angår automobiler, der specielt er indrettet til disse personer. Disse varer og tjenesteydelser er ikke medtaget i kategori 4 i bilag H, som kun omfatter lægeudstyr, hjælpemidler og andre apparater, der anvendes til at mindske eller behandle handicaps.

3.3.4. Miljø

34. I sammenhæng med miljøbeskyttelse er der indgivet adskillige anmodninger om anvendelse af en nedsat sats på forskellige varer, der har samme funktion. Sigtet er afgiftsmæssigt at fremme miljøvenlige varer eller varer, som indebærer energibesparelser. Der er navnlig tale om varer, som nyder godt af det europæiske miljømærke, elektriske køretøjer, varer, som gør en rationel energianvendelse mulig, samt grøn energi eller biomasse.

35. På dette område har Kommissionen hidtil ikke ment, at det var muligt at imødekomme denne type anmodninger, fordi det ville stride mod princippet om afgiftens ensartethed, der går ud på, at der ikke kan fastsættes forskellige satser for identiske varer eller tjenesteydelser.

36. Medlemsstaterne kan dog anvende en nedsat sats på de transaktioner, der er fastsat i kategori 9 i bilag H til sjette direktiv, som dækker levering, opførelse, renovering og ombygning af boliger som led i en socialpolitik. Enhver samlet levering af tjenesteydelser, som omfatter byggematerialer, herunder materialer, der tager sigte på energibesparelse, og som anvendes som led i disse transaktioner, der er fastlagt af hver enkelt medlemsstat, kan således nyde godt af anvendelsen af den nedsatte momssats.

37. På energiområdet tager anmodningerne sigte på at fremme ikke-forurenende energiformer. På dette område finder den normale sats imidlertid principielt anvendelse. Dog kan gas og elektricitet være omfattet af en nedsat sats, forudsat at det ikke indebærer nogen risiko for konkurrencefordrejning, og at den medlemsstat, der ønsker at gøre brug af denne mulighed, på forhånd underretter Kommissionen derom. Desuden kan en midlertidig undtagelse gøre det muligt for medlemsstaterne at anvende en nedsat sats på leverancer af brænde.

38. Kommissionens tjenestegrene har registreret klager fra franske virksomheder, der forvalter varmenet, som leverer varme på grundlag af vedvarende energiformer eller energigenvinding, over, at denne varmetype ikke kan være omfattet af bestemmelsen i artikel 12, stk. 3, litra b), i sjette direktiv, som kun omfatter gas og elektricitet.

39. Flaskegas (butan og ikke-naturgas) er heller ikke omfattet af den nedsatte sats, medens visse medlemsstater ønsker at underkaste den denne sats, navnlig af sociale årsager. Disse sager illustrerer en konflikt mellem forskellige mål, idet de rejser spørgsmålet om, hvorvidt det er de økonomiske og sociale begrundelser eller de miljømæssige begrundelser, der skal nyde mest fremme.

40. Der er også indgivet andre anmodninger med tilknytning til forureningsbekæmpelse. Det drejer sig navnlig om genbrug af visse varer som f.eks. aluminium og mere generelt om behandling og genbrug af affald. Bilag H omfatter kun bortskaffelse og behandling af husholdningsaffald. Derimod vedrører genbrug af affald især formidlertransaktioner, som ikke direkte henvender sig til den endelige forbruger. Afgiftens størrelse er således ikke relevant, fordi de forskellige erhvervsdrivende principielt har fuld fradragsret for den afgift, der faktureres dem.

3.3.5. Kultur

41. På dette område forelægges der jævnligt Kommissionen anmodninger om anvendelse af en nedsat sats på multimedier såsom CD, CD-ROM, DVD, aktiviteter på områderne kultur og den audiovisuelle sektor i bred forstand [16] osv. Disse anmodninger baseres på det argument, at bøger og aviser kan nyde godt af en nedsat sats, men ikke disse multimedier.

[16] For nylig anmodede en lang række professionelle i den audiovisuelle sektor som led i den offentlige høring, der blev foretaget i 2001 vedrørende Kommissionens arbejdsdokument om visse juridiske aspekter ved cinematografiske værker og andre audiovisuelle værker, om en anvendelse af den nedsatte sats på en bred vifte af audiovisuelle varer, tjenesteydelser og aktiviteter.

42. Hvis det skulle påtænkes at anvende en nedsat sats, ville det spørgsmål rejse sig, om også udstyret til støtte for disse produkter skulle medtages. Desuden ville det være nødvendigt at tage spørgsmålet om andre informationsmidler som videokassetter eller de afgifter, der skal betales for at få adgang til informationsnet af Internet-typen, op til fornyet behandling. Enhver udvidelse af den nedsatte sats ville således forudsætte en begrundelse, der baseres på en ny filosofi, og det er usandsynligt, at kulturelle og uddannelsesmæssige betragtninger i sig selv vil levere et let anvendeligt kriterium.

43. På kulturområdet er der desuden indgivet anmodninger om nedsatte satser for musikinstrumenter og musikpartiturer.

3.3.6. Elektronisk handel

44. Rådet (økonomi og finans) knæsatte på mødet den 6. juli 1998 et princip om, at leveringer af varer i elektronisk form i momsmæssig henseende ikke skulle betragtes som leveringer af varer, men som leveringer af tjenesteydelser. Disse tjenesteydelser, navnlig onlinelevering af numeriske produkter bestemt for forbrugere med hjemsted i Fællesskabet, underkastes i øjeblikket den normale sats, der benyttes i den medlemsstat, hvor tjenesteyderen er registreret.

45. Der har rejst sig et spørgsmål i forbindelse med arbejdet med Kommissionens forslag [17] vedrørende momsordningen for tjenesteydelser leveret ad elektronisk vej. Spørgsmålet vedrører muligheden af at anvende forskellige satser på varer og tjenesteydelser, der har samme indhold, men leveres i forskellig form. Det hyppigst nævnte tilfælde er aviser og bøger, der sælges i papirform, i forhold til aviser og bøger, der sælges ad elektronisk vej og kan downloades.

[17] KOM(2000)349 endelig af 07.06.2000.

3.3.7. Stærkt arbejdskraftintensive tjenesteydelser

46. Visse sektorer har indgivet anmodninger om udvidelse af bilag K, idet de mente, at de opfyldte betingelserne for at nyde godt af den nedsatte sats. Det drejer sig bl.a. om sektorerne for flytninger, vagttjenester, pengetransporter, havebrug og æstetisk pleje.

47. Desuden er der indgivet anmodninger om udvidet anvendelse af den nedsatte sats i bygge- og anlægssektoren, navnlig fra en række organer, der arbejder med bevarelse af kulturarv, herunder arkitektoniske kulturarv, bl.a. i Det Forenede Kongerige. Disse anmodninger vedrører restaurering og vedligeholdelse af historiske ejendomme, især kirker. Disse organer hævder, at en sådan foranstaltning ikke alene gøres berettiget af disse bygningsværkers sociale og kulturelle betydning, men også af økonomiske faktorer. I denne sektor finder den nedsatte sats imidlertid kun anvendelse på tjenesteydelser med tilknytning til boliger.

48. Behandlingen af byggetjenesteydelser, for så vidt angår momssatser, er meget repræsentativ for de komplicerede bestemmelser om nedsatte satser. Principielt finder den normale sats i henhold til artikel 12, stk. 3, litra a), første afsnit, i sjette direktiv anvendelse på leverancer af varer og tjenesteydelser med tilknytning til bygninger. Hvad angår retsgrundlaget for anvendelsen af den nedsatte sats, anvendes der imidlertid tre typer bestemmelser:

- i henhold til tredje afsnit i denne bestemmelse kan medlemsstater, der ønsker det, anvende en nedsat sats på transaktioner fastsat i kategori 9 i bilag H, dvs. levering, opførelse, renovering og ombygning af boliger som led i en socialpolitik

- i henhold til artikel 28, stk. 2, i sjette direktiv kan visse medlemsstater inden for rammerne af overgangsordningen og under overholdelse af visse betingelser på ikke på anden måde definerede boliger i almindelighed anvende enten en nedsat sats, der er lavere end det minimum, der er fastsat i artikel 12, stk. 3, litra a), tredje afsnit, en af de to nedsatte satser, der er fastsat i samme artikel, eller en nedsat sats, der imidlertid ikke er lavere end 12%

- i henhold til artikel 28, stk. 6, i sjette direktiv (indsat ved direktivet om arbejdskraftintensive tjenesteydelser) anvendes der en nedsat sats i en periode af tre års varighed, men uden tidsmæssig begrænsning for sociale boligers vedkommende. Dette direktiv vedrører "reparation og renovering af private boliger, bortset fra materialer, som udgør en betydelig del af værdien af den leverede tjenesteydelse".

49. Endelig har restaurationssektoren gentagne gange indgivet anmodninger for at nyde godt af en nedsat sats inden for rammerne af de stærkt arbejdskraftintensive tjenesteydelser. Da restaurationssektoren imidlertid ikke er medtaget på listen over tjenesteydelser, der er berettiget til den nedsatte sats, har den ikke kunnet nyde godt af denne mulighed. Det skal bemærkes, at Kommissionens oprindelige forslag [18] var udformet på en sådan måde, at der med hensyn til valg af de omhandlede sektorer var overladt medlemsstaterne maksimal fleksibilitet, når disse sektorer opfyldte de fastsatte betingelser. Rådet foretrak imidlertid en kort og præcis liste.

[18] KOM(1999)62 endelig af 17.02.1999.

50. Der er indgivet andre anmodninger, som tog sigte på at føje denne sektor til bilag H, bl.a. som følge af forskellene mellem betjeningen inden for fast-food og de tjenesteydelser, der leveres i andre restauranter. For fast-foods vedkommende betragtes salget af færdigretter til at tage med hjem som et salg af levnedsmidler, der er omfattet af kategori 1 i bilag H og derfor kan nyde godt af en nedsat sats. Restaurationsvirksomheden leverer derimod en tjenesteydelse, der ikke er omfattet af dette bilag.

51. Anmodningerne hidrører især fra den franske restaurationssektor, der også klager over konkurrencefordrejning som følge af anvendelse i andre medlemsstater - bl.a. Spanien - af en nedsat sats for restaurationstjenesteydelser. Spanien anvender en nedsat sats i henhold til den overgangsundtagelse, der er indrømmet ved artikel 28, stk. 2, i sjette momsdirektiv.

4. Konklusion

52. Den valgfri karakter af bestemmelserne om nedsatte satser og de valgmuligheder, der er givet medlemsstaterne, kan føre til situationer, hvor princippet om momsens neutralitet kan krænkes, og som af de erhvervsdrivende opfattes som egnede til at skabe konkurrencefordrejning. Som beskrevet i denne rapport er ikke alle valgmulighederne af samme karakter: mulighed for at anvende en nedsat sats eller undlade dette, mulighed for at anvende en eller to nedsatte satser, mulighed for at anvende en nedsat sats på én kategori eller på alle kategorier i bilag H osv.

53. Indholdet af listerne over de varer og tjenesteydelser, som de nedsatte satser finder anvendelse på, skyldes forskellige forhold: kategorierne er valgt på grundlag af de forhold, der blev anset for væsentlige på et givet tidspunkt, eller på grundlag af de faktorer, som medlemsstaterne påpegede under forhandlingerne i Rådet. De opfylder ikke nødvendigvis objektive og på forhånd fastlagte kriterier. Dette kan give sig udslag i en vis inkohærens.

54. Mangelen på kohærens kan ligeledes tilskrives de talrige undtagelser, der er så meget mere komplicerede, som deres grundlag til tider er permanent og til tider midlertidigt. Dette uensartede anvendelsesområde for de nedsatte satser fra medlemsstat til medlemsstat er hovedårsagen til de fordrejninger, som de erhvervsdrivende beklager sig over. Det er derfor den nuværende struktur i de nedsatte satser (som gør disse forskelle mulige), der skal være genstand for den kommende revision af satserne.

55. Som fremhævet af Kommissionen i dens meddelelse om den nye momsstrategi kan det konkluderes, at det indre marked ville fungere bedre med en momsordning baseret på afgiftsberigtigelse i oprindelsesmedlemsstaten, både fordi dette er det administrativt enkleste - og derved reducerer omkostningerne for virksomhederne - og fordi ordningen bliver mindre følsom over for bedrageri - hvilket ville give en bedre garanti for et stabilt afgiftsprovenu.

56. Det slås imidlertid fast, at betingelserne for hurtigt at gøre fremskridt hen imod en intens tilnærmelse af afgiftssatser og lovgivninger og hen imod en indførelse af en omfordelingsmekanisme for indtægterne, der anerkendes som helt pålidelig, ikke er opfyldt. Der er derfor ikke planlagt nogen ændring af afgiftsniveauet i den periode, hvor den nye strategi føres ud i livet.

57. Kommissionen har således for at forbedre det indre markeds funktionsmåde på kort sigt anbefalet, at der fastlægges en levedygtig strategi med hovedvægten lagt på fire hovedmål, nemlig forenkling og modernisering af de eksisterende regler, en mere ensartet anvendelse af de nugældende bestemmelser og en fornyet iværksættelse af det administrative samarbejde.

58. Det vil derfor kun på lang sigt kunne komme på tale at tilnærme satserne mere til hinanden. Der er imidlertidig på mellemlang sigt planlagt en tilbundsgående revision af reglerne for de nedsatte satser. For at forberede denne revision effektivt bør man overveje den nuværende struktur i de nedsatte satser, som ligger til grund for størstedelen af de anmodninger, der indgives til Kommissionen, give afkald på at indføre nye undtagelser og eventuelt i forbindelse med revisionen af de nedsatte satser planlægge en partiel eller total ophævelse af de nugældende undtagelser.

59. I forbindelse med overvejelserne vedrørende en revision af de nedsatte satser vil der kunne foretages en undersøgelse af de omtvistede punkter, som de erhvervsdrivende har fremhævet. Selv om de erhvervsdrivendes indsigelser ikke er fundamentalt anderledes end de klagepunkter, der er beskrevet i de foregående rapporter, er argumentet om, at der ikke drages fordel af et virkeligt indre marked, stadig mere fremherskende. Der bør lægges særlig vægt på de forskellige valgmuligheder og muligheden af at opretholde dem.

60. For øvrigt har Den Europæiske Union allerede opnået en høj grad af økonomisk integration, og på skatteområdet er der gjort fremskridt, som har gjort det muligt at forbedre det indre markeds funktionsmåde. Den konstante udbygning af det indre marked er en proces, der vil blive forstærket i fremtiden, navnlig ved euroens indførelse. Dette fører til, at manglerne ved det indre marked, således som de erhvervsdrivende opfatter dem, bl.a. på skatteområdet og navnlig som følge af de uensartede momssatser er en realitet, som det vil være nødvendigt at tage hensyn til.

61. Selv om presset for at harmonisere satserne ikke vil være øjeblikkeligt, vil euroens indførelse blive ledsaget af en prisgennemsigtighed uden fortilfælde overalt i det indre marked, og dette vil gøre en mere gennemgribende koordination af momssatserne nødvendig.

62. På denne baggrund har Kommissionen ikke til hensigt at tage bilag H op til ny vurdering inden afslutningen af det forsøg, der gøres med direktivet om arbejdskraftintensive tjenesteydelser. Ved afslutningen af dette forsøg vil Kommissionen således forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en samlet evalueringsrapport udarbejdet på grundlag af medlemsstaternes rapporter og om fornødent foreslå egnede foranstaltninger, som gør det muligt endeligt at fastsætte den momssats, der skal anvendes på stærkt arbejdskraftintensive tjenesteydelser. Da fristen for gennemgangen af resultaterne af dette forsøg er forholdsvis kort, vil der utvivlsomt blive fastsat en midlertidig forlængelse af direktivet med et år i den form, hvori det anvendes nu, for at gøre det muligt at afklare dette spørgsmål inden for den mere generelle ramme, som udgøres af den revision af strukturen i de nedsatte satser, der blev bebudet i meddelelsen om den nye momsstrategi [19].

[19] KOM(2000)348 endelig af 07.06.2000.

63. Desuden fremgår det af denne meddelelse, at der bl.a. skal lægges særlig stor vægt på spørgsmålet om de afgifter, der finder anvendelse på virtuelle produkter i forhold til traditionelle produkter, samt på spørgsmålet om brugen af nedsatte momssatser i forbindelse med forskellige EU-politikker (eksempelvis miljø [20], beskæftigelse, kultur, transport [21] osv.).

[20] Der henvises tillige til grønbogen om en integreret produktpolitik, KOM(2001)68 endelig.

[21] Der henvises til side 87 i hvidbogen "Den europæiske transportpolitik frem til 2010: de svære valg", KOM(2001)370 endelig.

64. Denne rapport bør give anledning til nærmere overvejelser i erhvervslivet og i medlemsstaterne vedrørende de nedsatte satsers rolle, deres effektivitet med hensyn til gennemførelsen af forskellige fællesskabspolitikker eller nationale politikker og de forbedringer og rationaliseringer, der kan komme på tale.

65. Ved denne lejlighed kunne en mulighed, der kunne tages i betragtning, være en indførelse af en struktur med to nedsatte satser (eventuelt med et særligt satsinterval, der skulle gælde for hver enkelt kategori) for særskilte lister over varer og tjenesteydelser:

- en nedsat sats nær det nuværende minimum på 5% for en begrænset liste over varer og tjenesteydelser, der er absolut nødvendige eller opfylder en social målsætning (eventuelt obligatorisk, fordi langt de fleste medlemsstater allerede nu anvender en nedsat sats på varer og tjenesteydelser af denne type)

- og en sats, der er nedsat til en højere procentsats og finder anvendelse på en liste over varer og tjenesteydelser, der af historiske eller konjunkturmæssige årsager skal behandles anderledes end varer og tjenesteydelser, der er underkastet den normale sats, eller som opfylder andre målsætninger.

66. I denne sammenhæng skal der bl.a. tages hensyn til følgende elementer:

a) momsens karakteristika, navnlig forpligtelsen til at sikre dens neutralitet

b) det nødvendige i at fastlægge klare kriterier for anvendelsen af nedsatte satser

c) det langsigtede mål i form af en mere gennemgribende harmonisering af satserne ledsaget af en rationalisering af undtagelserne.

BILAG 1 Udviklingen i de momssatser, der anvendes i medlemsstaterne

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG 2 Afgiftsberigtigelse af leveringer af varer og tjenesteydelser i de forskellige medlemsstater opdelt på kategorierne i BILAG H til direktiv 77/388/EØF

>TABELPOSITION>

(1) Præsteret af offentligretlige organer eller af andre organer, der af den pågældende medlemsstat er anerkendt som værende af social karakter.

>TABELPOSITION>

BILAG 3 Afgiftsberigtigelse af stærkt arbejdskraftintensive tjenesteydelser i de forskellige medlemsstater opdelt på kategorierne i BILAG K til direktiv 77/388/EØF

>TABELPOSITION>