23. foreslår, at den årlige samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, som finder sted i
Europa, skal afholdes i forskellige europæiske hovedstæder, eventuelt i det land, som beklæder formand-skabet i Rådet, da dette vil bevirke, at borgerne i EU vil få et bedre kendskab til Forsamlingens arbejde, ogAVS-repræsentanterne samtidig vil få lejlighed til at lære Den Europæiske Unions medlemslande bedre atkende;
24. konstaterer, at Den Europæiske Udviklingsfond har meget stor betydning for gennemførelsen af
Cotonou-aftalen, og konkluderer, at Europa-Parlamentet og Rådet har forskellige holdninger til Den Euro-pæiske Udviklingsfonds funktion og indhold samt den demokratiske kontrol hermed; foreslår, at DenEuropæiske Udviklingsfond skal sættes på dagsordenen for Den Blandede Parlamentariske Forsamlinghvert år for at informere Forsamlingens medlemmer om Europa-Parlamentets holdning til de vedtagneresultatforpligtelser i forbindelse med denne specifikke budgetpost, samt for at fremme de videre drøftelser;
25. mener, at effektiviteten af Den Blandede Parlamentariske Forsamlings arbejde bør fremmes ved
nedsættelse af parlamentariske udvalg, som afholder parallelle møder i den uge, hvor Den Blandede Parla-
mentariske Forsamling træder sammen, og om nødvendigt i perioden mellem samlingerne; mener, at resul-
tatet af de parlamentariske udvalgs arbejde vil skulle godkendes af Den Blandede Parlamentariske Forsam-ling ved slutningen af hver samling; mener endvidere, at disse udvalg vil muliggøre en dybtgåendebehandling af sagerne og en bedre informationsudveksling mellem parlamentarikerne;
26. mener, at disse parlamentariske udvalg kunne behandle følgende emner: »Demokrati, god regerings-
førelse og voldelig konflikt«, »Budget«, »Samhandel«, »Uddannelse og sundhed«, »Landbrug og fødevaresik-kerhed«, »Informationsteknologi, infrastruktur og transport«;
27. understreger, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling kan spille en meget nyttig rolle ved at
koordinere de synspunkter, som repræsentanterne for befolkningerne i EU-landene og partnerlandene har,med henblik på en mere effektiv samarbejdsproces og for at fastlægge fælles holdninger i forbindelse medoptræden i f.eks. WTO og andre internationale organisationer af tilsvarende karakter »dash som ikke nødven-digvis er tværstatslige; mener i denne sammenhæng, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU isamarbejde med Den Interparlamentariske Union (IPU) bør undersøge det formålstjenlige i og de praktiskemuligheder for at oprette et »verdensparlament«, hvori udviklingslandene er repræsenteret på lige fod;
28. pålægger sin formand at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Den Blandede Parlamen-
tariske Forsamling AVS-EU, medlemsstaternes parlamenter, AVS-staternes parlamenter og Kommissionen.
12. Den bioteknologiske industri
A5-0080/2001
Europa-Parlamentets beslutning om fremtiden inden for den bioteknologiske industri
(2000/2100(INI))
Europa-Parlamentet,
»dash der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon den
23.-24. marts 2000(1),
»dash der henviser til sin beslutning af 18. maj 2000 om meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-
Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Mod et europæisk forsknings-rum (KOM(2000)6 »dash C5-0115/2000 »dash 2000/2075(COS))(
2),
»dash der henviser til sin holdning af 12. april 2000 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse
af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismerog om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF (11216/1/1999 »dash C5-0012/2000 »dash1998/0072(COD))(
3),
(1) Pressemeddelelse fra Rådet, Lissabon, 24.3.2000.
(2) EFT C 59 af 23.2.2001, s. 250.
(3) EFT C 40 af 7.2.2001, s. 123.C 343/292 DA 5.12.2001 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den 15.marts 2001
»dash der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 182/1999/EF af 22. december 1998 om
femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologiskudvikling og demonstration (1998-2002)(
1),
»dash der henviser til Kommissionens meddelelse om realisering af det europæiske forskningsrum: Retnings-
linjer for EU’s indsats inden for forskning (2002-2006) (KOM(2000)612),
»dash der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/44/EF af 6. juli 1998 om retlig beskyttelse
af bioteknologiske opfindelser(2),
»dash der henviser til Cartagena-protokollen om biosikkerhed til konventionen om den biologiske mangfol-
dighed af 29. januar 2000 undertegnet af Det Europæiske Fællesskab den 24. maj 2000,
»dash der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der proklameredes af
Det Europæiske Råd i december 2000,
»dash der henviser til Europarådets europæiske konvention om menneskerettigheder og biomedicin under-
tegnet den 4. april 1997,
»dash der henviser til OECD-dokumentet »Intellectual Property Practices in the Field of Biotechnology« af
1. februar 1999(3),
»dash der henviser til forretningsordenens artikel163,»dash der henviser til betænkning fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forsk-
ning og Energi og udtalelser fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik ogUdvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A5-0080/2001),
Mål
A. der henviser til, at der på Det Europæiske Råds møde i Lissabon blev fastsat et nyt strategisk mål for
Den Europæiske Union om at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede øko-nomi i verden, der er i stand til at opretholde en bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre jobog større social samhørighed,
B. der henviser til, at den bioteknologiske udvikling kan medføre fordele for sundhedspleje, landbrug og
beskyttelse og genoprettelse af miljøet og medvirke til at bekæmpe de problemer, der skyldes befolk-ningstilvækst og ændringer i miljøforholdene i udviklingslandene,
C. der henviser til, at bioteknologien kan øge vores forståelse for levende organismer og naturlige pro-
cesser samt åbne mulighed for at udforme mere bæredygtige løsninger inden for fødevareproduktion,behandling af sygdomme og industriproduktion,
D. der henviser til, at anvendelsen af bioteknologi med stor sandsynlighed vil udvikles hurtigt i de kom-
mende år, hvilket vil få stor økonomisk, industriel og social betydning i Europa og resten af verden,
E. der henviser til, at politikken for fremme af højteknologiske vidensbaserede industrier især er relevant
for den bioteknologiske industri, der er blevet fremhævet som et område med et stort potentiale forvækst og skabelse af velstand og beskæftigelse, og til, at de foranstaltninger, som en række medlems-stater og regioner har iværksat for at fremme industriens vækst, har givet positive resultater,
StrukturerF. der henviser til, at der er behov for at etablere en lovramme, der er effektiv, gennemskuelig, virknings-
fuld og forudsigelig på EU-plan og nationalt plan, for at industrien kan fungere og udvikles på enordentlig måde,
(1) EFT L 26 af 1.2.1999, s. 1.
(2) EFT L 213 af 30.7.1998, s. 13.
(3) OECD, TD/TC/WP(98)15/FINAL.5.12.2001 DA C 343/293 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den 15.marts 2001
G. der henviser til, at genetisk modificerede sundheds- og planteprodukter nødvendigvis skal gennemgå
meget strenge test for at blive godkendt, men at den nuværende godkendelsesprocedure er langsom,tidkrævende, ineffektiv og mangler gennemsigtighed,
H. der henviser til, at bioteknologien ikke udgør en snævert afgrænset sektor, men går på tværs af græn-
serne mellem videnskab og industri (molekylærbiologi, kemi, fysik, medicin, informatik, medicinal-
industri, landbrug) og angår derfor flere tjenester og ministerier i hhv. Kommissionen og medlems-
staternes regeringer,
I. der henviser til, at chancen for vellykket opstart af bioteknologiske virksomheder vil blive øget bety-
deligt, såfremt der stilles infrastruktur, støtte og rådgivningsnetværk af høj kvalitet til rådighed,
J. der henviser til behovet for at give den bioteknologiske forskning en etisk dimension på grund af de
følger, den kan have, især på det genetiske område,
Industri, forskning og beskæftigelse
K. der henviser til, at grundforskning, anvendt forskning og udvikling er af væsentlig betydning for denne
industri, og at omkostningerne forbundet hermed er betydelige og langsigtede,
L. der henviser til, at mange bioteknologiske virksomheder er små og mellemstore virksomheder, der har
behov for incitamenter til at investere i forskning, adgang til forskningsfinansiering og incitament til atsamarbejde med universiteter og industrien, også på internationalt plan,
M. der henviser til, at patenter og intellektuelle ejendomsrettigheder er væsentlige for at fremme forsk-
ning, innovation, investering og markedsføring af produkter,
N. der henviser til, at den industrielle fremgang i USA i høj grad skyldes, at man har kunnet tiltrække
videnskabsmænd, iværksættere og erfarne ledere fra hele verden, heriblandt fra EU,
O. der henviser til, at der i Europa er mangel på kvalificeret arbejdskraft inden for forskning, informa-
tionsteknologi, handel og finans,
Finanser
P. der henviser til, at de europæiske finansielle markeder er blevet bedre, selv om de stadig er utilstrække-
lige, når det drejer sig om startfinansiering af nye højrisikovirksomheder og opstartsinvestorers mulig-heder for at afbryde finansieringen; dog har Den Europæiske Investeringsbank og dens EIF-fond sam-men med Innovation 2000-initiativet bidraget meget,
Q. der henviser til, at finansielle og fiskale incitamenter er vigtige, for så vidt angår fremme af innovation
og markedsføring inden for bioteknologi,
Sundhedsvæsen
R. der henviser til, at medicinalmarkedet i Europa ikke er tilstrækkeligt åbent og konkurrencedygtigt,
hvilket modvirker innovation, begrænser forbrugernes valgmuligheder og forringer folkesundheden,
S. der henviser til, at der er brug for en klar evaluering af den nuværende situation for den europæiske
bioteknologiske industri inden for sundhedspleje svarende til den, som blev gennemført for hele denfarmaceutiske industri, og at betydningen af bioteknologi kræver en dialog mellem de berørte parter,
T. der henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 141/2000 af 16. december 1999
om lægemidler til sjældne sygdomme har vist sig at være et effektivt lovgivningsinstrument, der gørdet muligt at fremme innovation inden for bioteknologi i sundhedsplejen og udvikling af nye læge-midler til patienter med sjældne sygdomme,C 343/294 DA 5.12.2001 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den 15.marts 2001
Miljø, landbrug og fødevarer
U. der henviser til, at genetisk modificerede planter i nogle tilfælde ikke kan isoleres, og at kontrollerede
miljøvurderinger i laboratorier og på stedet er nødvendige for at fremme forståelsen af deres indvirk-ning,
V. der henviser til, at organisk fødevareproduktion på nuværende tidspunkt ikke er et bæredygtigt alter-
nativ til at brødføde og ernære alle i EU og udviklingslandene i tilstrækkelig grad og til en rimelig
pris,
W. der henviser til, at det nuværende effektive moratorium for indførelse af og prøver med genetisk
modificerede planter skader små og mellemstore virksomheder mere end multinationale virksomhe-der, der er bedre i stand til at klare forsinkelserne,
Internationalt perspektivX. der henviser til, at de facto-moratoriet for genetisk modificerede produkter har ført til en handels-
konflikt med De Forenede Stater, hvor genetisk modificerede fødevarer ikke betragtes som uaccepta-ble eller væsentligt forskellige fra traditionelle fødevarer,
Y. der henviser til, at udviklingslandene betragter genetisk modificerede afgrøder som ét middel til at
opfylde de voksende befolkningers behov, imødegå ørkendannelse og vandmangel og forhindre han-dicap, som f.eks. blindhed forårsaget af A-vitaminmangel,
Z. der henviser til, at der i ansøgerlande er potentiale for bioteknologi, så længe der etableres lovgiv-
ningsrammer og administrative rammer, der er i overensstemmelse med EU-lovgivningen,
AA. der henviser til, at Cartagena-protokollen fastsætter strenge internationale regler for transport af gene-
tisk modificerede afgrøder over grænserne,
Offentlig oplysning og debatAB. der henviser til, at det er de politiske beslutningstageres og industriens ansvar at sikre, at fordelene
opvejer de potentielle risici, og at offentligheden har adgang til information herom,
AC. der henviser til, at en del af udviklingen og anvendelsen af denne teknologi rejser nye og vanskelige
spørgsmål, der skal tages stilling til, både hvad angår etik, religion, miljø og dyrevelfærd,
AD. der henviser til, at der i Europa rent kulturelt er en tendens til risikoaversion, især i sammenligning
med USA, og at dette virker hæmmende på den bioteknologiske industri i Europa,
AE. der henviser til, at støtte fra de europæiske borgere er nødvendig for industriens vækst, og at denne
støtte på nuværende tidspunkt er skeptisk, om ikke negativ,
Mål
1. vedtager at støtte udviklingen af bioteknologi i Den Europæiske Union til gavn for dens borgere med
en højere livskvalitet i form af renere miljø og forbedret sundhed og opfordrer de øvrige EU-institutionerog medlemsstaterne til at gøre det samme;
2. forventer, at den bioteknologiske industri får en fremtrædende plads på dagsordenen for Det Euro-
pæiske Råds næste møde; forventer, at Det Europæiske Råd i Stockholm udpeger bioteknologi som envigtig økonomisk sektor og en integreret del af Lissabon-processen for at etablere en konkurrencedygtigog dynamisk vidensbaseret økonomi, der muliggør vedvarende økonomisk vækst;
3. opfordrer Kommissionen til at orientere om den nuværende situation for den bioteknologiske indu-
stri i medlemsstaterne og på dette grundlag at udarbejde en handlingsplan for Bio-Europa for at gøre EUkonkurrencedygtig inden for den bioteknologiske industri;5.12.2001 DA C 343/295 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den 15.marts 2001
4. opfordrer Kommissionen til at forelægge denne handlingsplan, der skal koordineres af Generaldirek-
toratet for Erhvervspolitik, til behandling i Europa-Parlamentet og Rådet;
5. opfordrer Kommissionen til på ny at aktivere de pågældende rådgivende og videnskabelige komiteer;
opfordrer navnlig indtrængende Kommissionen til at høre industrien i de rådgivende komiteer, inden denforelægger forslag, og redegøre for baggrunden for de foranstaltninger, der træffes i modstrid med rådgiv-ningen fra de videnskabelige komiteer;
6. opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udpege et virksomhedsorienteret ministerium til at
fremme og koordinere den nationale politik på det bioteknologiske område; henstiller ligeledes, at Kom-missionen på europæisk plan samordner medlemsstaternes politik på det bioteknologiske område;
Forskning
7. finder, at idéen om et europæisk forskningsrum er særdeles relevant for den bioteknologiske industri,
især behovet for at bruge flere penge på forskning på nationalt plan og koordinere bestræbelserne påEU-plan, at udvikle centre for avanceret teknologi og at forbedre infrastrukturerne og fremme tværfagligforskning;
8. støtter fortsat og øget EU-finansiering af forskning inden for biovidenskaber og andre potentielle
vækstområder inden for bioteknologi og genetik;
9. opfordrer medlemsstaterne til at øge de finansielle ressourcer til universiteter med henblik på gen-
nemførelse af nye studieforløb, forskningsdoktorater og kortuddannelser på det bioteknologiske områdesamt til at styrke de allerede eksisterende uddannelser;
10. opfordrer medlemsstaterne til at gøre forskernes karriereforløb ikke blot økonomisk attraktive, men
også socialt motiverende for således at afspejle den vigtige rolle, forskerne spiller i civilsamfundets
udvikling; opfordrer navnlig medlemsstaterne til at sikre forskerne aflønning og anerkendelse, der svarer
til og/eller kan måle sig med økonomisk mere avancerede lande uden for Europa;
11. indser behovet for at tilskynde unge til at vælge bioteknologi ved at tilbyde flere universitetsstudier
og forskningsstipendier;
12. opfordrer indtrængende til en strømlining af administrative procedurer for EU-finansierede forsk-
ningsprogrammer;
13. opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fremme industriens samarbejde og investeringer i
bioteknologisk forskning på universiteter og i offentlige institutter og påpeger samtidig, at skattelettelserer en nødvendig tilskyndelse for virksomhederne; finder, at den offentlige sektor må tildele grundforsk-ningen en fortrinsstilling;
Industri, beskæftigelse og små og mellemstore virksomheder
14. støtter foranstaltninger, der skal anspore akademikere og iværksættere til at etablere virksomheder,
og som fremmer samarbejde og mobilitet mellem universiteter, små og mellemstore virksomheder ogindustrien gennem foranstaltninger, der skaber fordelagtige finansielle og skattemæssige vilkår og begun-stiger intellektuelle ejendomsrettigheder;
15. opfordrer indtrængende alle medlemsstaterne til hurtigt at ratificere direktiv 98/44/EF om retlig
beskyttelse af bioteknologiske opfindelser og til at støtte skridt i retningen af et fælles EF-patent;
16. opfordrer indtrængende Europa til at tiltrække førende udenlandske videnskabsmænd, ledere og
iværksættere ved hjælp af tilstrækkeligt store indvandrings- og arbejdstilladelseskvoter;
17. understreger de regionale regeringers rolle, hvad angår tilvejebringelsen af infrastrukturer, netværk,
støtte- og rådgivningsordninger og videnskabelige uddannelser;
18. anmoder Kommissionen om at sikre, at små og mellemstore virksomheder fuldt ud kan deltage i de
europæiske forskningsprogrammer;C 343/296 DA 5.12.2001 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den 15.marts 2001
Finanser
19. glæder sig over de finansielle markeders udvikling, især når det gælder risikokapital, men under-
streger behovet for yderligere foranstaltninger, der kan lette opstartsfinansieringen af bioteknologiske virk-
somheder;
20. opfordrer derfor til oprettelse af og adgang til nye finansielle ressourcer for nystartede virksomheder
i en tidlige fase (spiringsfasen) med henblik på at øge antallet af nystartede virksomheder, der overlever;
21. opfordrer indtrængende til yderligere rationalisering af de europæiske aktiemarkeder for at fremme
investeringer i bioteknologi og give opstartsinvestorer mulighed for at afbryde finansieringen;
22. opfordrer medlemsstaterne til at etablere et risikovenligt miljø blandt andet gennem ændringer i
konkurslovgivningerne, med skattemæssige incitamenter til videnskabsrelaterede investeringer og anven-
delse af aktieoptioner;
Sundhedsvæsen
23. mener, at de bioteknologiske industrier har mulighed for at yde et betydeligt bidrag til menneskers
sundhed og velbefindende; lykønsker forskere, som på dette område har gjort enorme fremskridt hen imodat finde effektive genetisk baserede behandlinger for talrige tilstande; bemærker dog endvidere, at de resul-tater, sådanne teknikker lover, kun kan opnås, hvis der tillige tages hensyn til offentlighedens bekymringover sikkerhed, etiske forhold og social retfærdighed;
24. gentager sin støtte til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering, men glæder sig også over
den fornyede gennemgang af godkendelsesprocedurerne og procedurerne for kliniske forsøg som et middeltil at strømline processen;
25. opfordrer indtrængende Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering til at gennemføre før-
godkendelsesdrøftelser med udviklere af nye lægemidler for at lette proceduren og reducere omkost-ningerne;
26. opfordrer Kommissionen til at udarbejde forslag om EU-lovgivning om »hurtige procedurer« og
»betinget godkendelse«, der gør det lettere for patienter at få adgang til innovative behandlinger for døde-lige, kroniske, og sjældne sygdomme og sygdomme, der fører til alvorlige handicap;
27. mener, at medicinalmarkedet i EU i udviklingsleddet bør være mere konkurrencedygtigt for at
fremme udviklingen af nye medicinalprodukter;
28. opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at evaluere den aktuelle situation for EU’s bioteknologiske
industri inden for sundhedspleje og at etablere en regelmæssig dialog med de involverede parter for atdrøfte industriens fremtid;
29. opfordrer Fællesskabet og medlemsstaterne til at fastholde deres engagement for snarest muligt at
begrænse anvendelse af dyr til medicinske eksperimenter, bl.a. ved at sørge for, at mulighederne inden for
bioteknologien for at udvikle alternative testteknikker udnyttes i fuldt omfang, samtidig med at udviklingen
af nye dyrebaserede testmetoder i forbindelse med bioteknologisk forskning kun bør tillades, hvis der ikkekan findes nogen alternativer, og dersom fordelene er klare og væsentlige;
Miljø, landbrug og fødevarer
30. støtter kraftigt en reduktion af forbruget af pesticider og herbicider, forudsat, at denne nedbringelse
opnås ved mekanismer og teknologier, som ikke på kort eller lang sigt udgør en fare for miljøet ellermenneskers sundhed;
31. støtter en udvikling, hvor man i EU søger at udvikle af bio- og genteknologiske procedurer som en
af mulighederne for at forbedre landbrugs- og fødevaresektorens økonomiske rentabilitet, der samtidig erbæredygtig for miljøet; mener, at anvendelsen af bio- og genteknologi bør udvikles med forbrugeren ogmiljøet som udgangspunkt med målsætningen om at producere mere alsidige produkter af højere kvalitet,der yder en større økonomisk gevinst for de producenter, som for øjeblikket kæmper med rentabilitets-problemer;5.12.2001 DA C 343/297 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den 15.marts 2001
32. går imod den opfattelse, at gen- og bioteknologien inden for medicin først og fremmest er forbun-
det med muligheder, medens den inden for landbruget først og fremmest er forbundet med risici; er end-videre af den opfattelse, at der inden for begge områder er store muligheder, som bør udnyttes, men at derogså findes betydelige risici, som bør begrænses gennem en hensigtsmæssig lovgivning;
33. påpeger, at det er vigtigt at foretage markforsøg for at vurdere indvirkningen på miljøet, og at det
er vigtigt at sikre retlig beskyttelse af de personer, der gennemfører disse forsøg; anmoder Kommissionenom at udvikle instrumenter til at måle nettovirkninger for miljøet, når den nye teknik tages i brug; anmo-der Kommissionen om at gennemføre en sammenlignende undersøgelse af, om det er muligt med den nyeteknik at opnå mere bæredygtige resultater end i det traditionelle landbrug, der er baseret på intensiv drift;
34. påpeger, at det nuværende de facto-moratorium navnlig rammer de små og mellemstore virksom-
heder, som i modsætning til store multinationale koncerner ofte ikke er i stand til at gennemføre deresforskning i lande uden for EU;
35. glæder sig over, at Rådet og Parlamentet i forligsudvalget er nået til enighed om ændring af direk-
tivet om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og de tilsagn, som blev givet af Kommis-sionen i den forbindelse med hensyn til mærkning og sporbarhed;
36. glæder sig over etableringen af en europæisk fødevaremyndighed, der skal genskabe forbrugernes
tillid, mindske internationale konflikter og have det overordnede ansvar for godkendelse af genetisk modi-ficerede produkter; understreger, at de kritiske bestanddele af en troværdig og vellykket ordning for vurde-ring af fødevaresikkerhed er dens tekniske og videnskabelige mulighed for risikovurdering og dens uaf-hængighed af uhensigtsmæssig indblanding i beslutningstagningen i de enkelte sager; understreger, at
uafhængigheden ikke kan sikres, hvis politiske organer stadig har ansvaret for beslutningstagningen;
37. anmoder om, at det gøres obligatorisk at gennemføre test for mutagen- og kræftfremkaldende virk-
ning og for toksicitet af genændrede fødevarer, før de bringes på markedet;
38. understreger betydningen af at orientere offentligheden sandfærdigt og åbent om de sikkerhedskon-
troller, der foretages, og omfanget af enhver resterende risiko;
39. fastholder EU-borgernes ret til oplysninger om fødevarer og opfordrer Kommissionen til at færdig-
gøre mærkningsordningen for GMO’er og kun tillade de-minimis-undtagelser, hvor de teknisk er uundgåe-lige;
40. understreger behovet for at indføre en centraliseret procedure for vurdering af genetisk modificerede
produkter, der muliggør en autoritativ konsensus på unionsplan om risikovurdering af nye produkter;mener, at disse vurderinger bør udgøre grundlaget for beslutninger om risikostyring;
41. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte forskning i bioteknologiske applikationer,
der giver mulighed for klare sociale og miljømæssige fordele, herunder udvikling af genetisk modificeredemikroorganismer til anvendelse i forbindelse med vandrensning, jordrensning, erstatning af for øjeblikketanvendte farlige kemikalier og udvikling af bæredygtige og miljøvenlige energikilder (herunder biogas, brintog ethanol);
42. mener, at støtten til F&U-aktiviteterne i små bioteknologiske virksomheder og planteavlsstationer og
opretholdelse af den størst mulige konkurrence i de forskellige led i fødevarekæden bør sikres med til-strækkelige offentlige midler for at undgå en udvikling hen imod centralisering, hvor producenterne bliverafhængige af store virksomheder i fødevaresektoren;
43. mener, at anvendelsen af nye teknologier, f.eks. til medicinske formål eller til andre formål end
fødevareproduktion åbner nye muligheder for produktion især i regioner, hvor masseproduktion ikke erøkonomisk rentabel som følge af miljøforhold;
44. mener, at de nye afgrøder kan afhjælpe landbrugets negative indvirkning på miljøet, og opfordrer
Kommissionen til at udvikle metoder til at måle nettovirkningerne for miljøet, når den nye teknik tages ibrug;C 343/298 DA 5.12.2001 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den 15.marts 2001
45. opfordrer Kommissionen til nøje at tage stilling til de fænomener, kredsløb og eventuelle følger,
som kan være forårsaget af bioteknologiske applikationer med henblik på en evaluering af det biotekno-logiske produkt i de enkelte faser, dvs. fra forsknings- til anvendelsesstadiet;
46. opfordrer Fællesskabets og medlemsstaternes myndigheder til at gøre det ulovligt at benytte teknik-
ker, som kunne udgøre en trussel mod sundheden eller miljøet, og herunder anvendelse af antibiotikare-stistente gener, der kunne spredes ud i miljøet;
Internationalt perspektiv og udvidelse
47. mener, at anvendelse af bioteknologi kan medvirke til at afhjælpe landbrugs-, miljø- og sundheds-
problemer i udviklingslandene; mener derfor, at de bør tilskyndes til at udvikle deres egne bioteknologiskeindustrier, og går ind for, at de inddrages i prioriteringen af relevante EU-forskningsprogrammer og i
handelsforhandlinger;
48. mener, at de fattige lande har brug for teknisk bistand for at udvikle deres egne evner, industrier og
markeder for at undgå en stigende forskel mellem rige og fattige lande i udnyttelsen af bioteknologiensfordele;
49. opfordrer indtrængende Kommissionen til at foretage en vurdering af den bioteknologiske industri i
ansøgerlandene og undersøge, om disse landes forskrifter er tilstrækkelige;
50. støtter ansøgerlandenes deltagelse i bioteknologiske forskningsnetværk og debatter;
51. opfordrer indtrængende Kommissionen til at arbejde for indførelse af en internationalt vedtaget
ækvivalensordning for tilladelse af genetisk modificerede organismer med henblik på at indføre en viden-skabelig korrekt, økonomisk rentabel og praktisk anvendelig ordning til sikring af miljøbeskyttelse, folke-sundhed og uafbrudt international handel med disse produkter;
52. opfordrer til et udvidet samarbejde mellem Det Europæiske Lægemiddelagentur, den kommende
fødevaremyndighed og FDA inden for bioteknologi og genmodificerede fødevarer;
53. glæder sig over det bioteknologiske forum, som EU og USA har etableret som et middel til at
imødegå og løse tvister;
54. mener, at tvister om bioteknologiske spørgsmål skal behandles inden for rammerne af Codex Ali-
mentarius;
Offentlig oplysning og debat
55. understreger vigtigheden af at øge kvaliteten af den videnskabelige uddannelse og kendskabet til
bioteknologien, ikke blot hvad dens grundlæggende principper angår, men også med hensyn til densanvendelse i de forskellige sektorer (biomedicin, fødevarer, miljø osv.) både på gymnasieuddannelser ogpå universitetsplan inden for de konkrete discipliner (medicin, biologi, farmaceutiske uddannelse,landbrugsuddannelser og uddannelser inden for den kemiske industri);
56. anbefaler af hensyn til de studerendes adgang til videnskabeligt korrekt og objektiv information om
bioteknologi, at medlemsstaterne tilrettelægger uddannelsesforløb på universitetsniveau for lærere i de bio-logiske videnskaber på gymnasieuddannelserne;
57. opfordrer industrien til at spille en aktiv rolle i forbindelse med oplysning af offentligheden om
fordele og farer ved genteknologi;
58. opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at etablere offentlige fora om bioteknologi for at
redegøre for fordele og drøfte spørgsmål i tilknytning dertil, hvorved alle synspunkter respekteres, såledesat det bliver muligt at nå frem til en fælles forståelse mellem industrien, offentligheden og politikere om,hvordan denne teknologi ønskes anvendt til samfundets fordel;5.12.2001 DA C 343/299 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den 15.marts 2001
59. ser gerne, at teknologien udnyttes til samfundets fordel i overensstemmelse med de europæiske
borgers grundlæggende værdier og etiske principper, deres kultur og civilisation, og indser behovet for atudvikle etiske retningslinjer;
60. anerkender den værdifulde rådgivende rolle, som den europæiske gruppe for etik inden for viden-
skab og nye teknologier spiller;
61. understreger, at offentlighedens ønske om etisk begrundede grænser for gen- og bioteknologi, er
berettiget, og at EU bl.a. inden for rammerne af chartret om de grundlæggende rettigheder samt gennemdirektivet om kliniske forsøg og det femte forskningsrammeprogram allerede har fastlagt visse grænser;forpligter sig til, navnlig efter at Det Midlertidige Udvalg om Humangenetik og de Øvrige Nye Teknologier
inden for Moderne Lægevidenskab har afsluttet sit arbejde, at undersøge, om yderligere begrænsninger på
EU-plan er nødvendige og hensigtsmæssige;
62. understreger, at personlige genetiske oplysninger hører til grundlæggende rettigheder om privatli-
vets fred og derfor bør beskyttes mod, at tredjemand, såsom forsikringsselskaber, arbejdsgivere, offentligemyndigheder, kommercielle interesser og andre, har adgang hertil og kan anvende dem;
63. mener, at tredjemands brug af og adgang til personlige genetiske oplysninger bør drøftes med hen-
blik på lovgivning, hvor der bør lægges særlig vægt på beskyttelsen af den enkeltes personlige integritet ogkravet om tilladelse fra den pågældende;
64. opfordrer medlemsstaterne til at beskytte den enkeltes ret til genetisk fortrolighed og sørge for, at
genetiske profiler kun bruges til formål, der er til gavn for de enkelte patienter og samfundet som helhed;mener, at dette generelle fortrolighedsprincip bør fraviges i de tilfælde, hvor de genetiske fingeraftryk, derer lagret i DNA-databanker, anvendes til at identificere og dømme forbrydere;
*
**
65. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes
regeringer og ansøgerlandene samt Verdenshandelsorganisationen.
13. Adgangen til lægemidlerforHIV/AIDS-smittedei den tredje verden
B5-0182,0195,0202,0212og 0221/2001
Europa-Parlamentets beslutning om adgangen til lægemidler for HIV/AIDS-smittede i den tredje
verden
Europa-Parlamentet,
»dash der henviser til sine tidligere beslutninger om AIDS og seksuelt overførte sygdomme,
A. der henviser til, at 95% af de HIV-smittede lever i udviklingslandene og over 25 millioner heraf i
Afrika (syd for Sahara), der er en af verdens hårdest ramte regioner,
B. der henviser til, at over halvdelen af alle nye HIV-smittede er unge under 25 år, som er den øko-
nomisk mest aktive del af befolkningen, og at alle 15-årige sydafrikanere har 50% risiko for at blivesmittet med og dø af AIDS,
C. der henviser til prognoserne om, at HIV/AIDS inden år 2010 vil nedsætte den forventede levealder
med 20 år i Sydafrika, hvor 1 ud af 10 sydafrikanere er HIV-smittet, og at hundredtusinder af syd-afrikanere hvert år dør af AIDS, tuberkulose og malaria,C 343/300 DA 5.12.2001 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den 15.marts 2001