4.Tilrådighedsstillelsen af trancherne i overensstemmelse med finansieringsaftalen er betinget af, at der er midler til rådighed, og at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om at Frankrig på tilfredsstillende vis har opfyldt de relevante milepæle og mål, som er udpeget i relation til gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen. Med forbehold for ikrafttrædelsen af de retlige forpligtelser i stk. 1, skal milepæle og mål være opfyldt senest den 31. august 2026, for at udbetalingen kan foretages.

2.Kommissionen stiller Unionens finansielle bidrag til rådighed for Frankrig i trancher i overensstemmelse med bilaget til denne afgørelse. Der stilles et beløb på 5 117 881 402 EUR til rådighed i forfinansiering, svarende til 13 % af det finansielle bidrag. Forfinansieringen og trancherne kan udbetales af Kommissionen i en eller flere rater. Raternes størrelse afhænger af de midler, der er til rådighed.

1.Unionen stiller et finansielt bidrag til rådighed for Frankrig i form af ikketilbagebetalingspligtig støtte, som beløber sig til 39 368 318 474 EUR. Et beløb på 24 323 387 303 EUR stilles til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Med forbehold for, at der i forbindelse med ajourføringen, jf. artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241, beregnes et beløb til Frankrig, som svarer til eller overstiger dette beløb, stilles et yderligere beløb på 15 044 931 171 EUR til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse fra den 1. januar 2023 indtil den 31. december 2023.

Vurderingen af Frankrigs genopretnings- og resiliensplan på grundlag af kriterierne i artikel 19, stk. 3, i forordning (EU) 2021/241 godkendes. Reformerne og investeringsprojekterne i genopretnings- og resiliensplanen, ordningerne og tidsplanen for overvågning og gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen, herunder de relevante milepæle og mål, de relevante indikatorer vedrørende opnåelsen af de planlagte milepæle og mål og ordningerne for Kommissionens fulde adgang til de underliggende relevante data er fastlagt i bilaget til denne afgørelse.

(57)Denne afgørelse bør ikke berøre udfaldet af eventuelle sager vedrørende tildeling af EU-midler inden for rammerne af andre EU-programmer end forordning (EU) 2021/241 eller sager om forvridning af det indre markeds virkemåde, som indledes i henhold til navnlig traktatens artikel 107 og 108. Den fritager heller ikke medlemsstaterne for i henhold til traktatens artikel 108 at underrette Kommissionen om eventuel statsstøtte —

(54)I henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 skal beregningen af det maksimale finansielle bidrag til Frankrig ajourføres senest den 30. juni 2022. I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 23, stk. 1, bør der stilles et beløb til rådighed for Frankrig med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Hvis det er nødvendigt efter ajourføringen af de maksimale finansielle bidrag bør Rådet på forslag af Kommissionen uden unødigt ophold ændre denne afgørelse med henblik på at medtage det ajourførte maksimale finansielle bidrag.

(53)De anslåede samlede omkostninger i Frankrigs genopretnings- og resiliensplan udgør 40 950 000 000 EUR. Eftersom genopretnings- og resiliensplanen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, og da de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen desuden beløber sig til mere end det maksimale finansielle bidrag, der er til rådighed for Frankrig, bør det finansielle bidrag, der tildeles til Frankrigs genopretnings- og resiliensplan, være lig med hele det maksimale finansielle bidrag, der er til rådighed for Frankrig.

(52)Eftersom Kommissionens vurdering af Frankrigs genopretnings- og resiliensplan er positiv, idet den finder, at planen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, bør det i denne afgørelse i henhold til samme forordnings artikel 20, stk. 2, fastsættes, hvilke reformer og investeringsprojekter der er nødvendige for gennemførelsen af planen, de relevante milepæle, mål og indikatorer samt det beløb, der stilles til rådighed fra Unionen til gennemførelse af planen i form af ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte.

(51)Høringsprocessen blev koordineret af økonomi- og finansministeriet under medvirken af relevante interessenter, herunder arbejdsgiverorganisationer, fagforeninger, virksomheder, økonomer, ikkestatslige organisationer og tænketanke. Parlamentet bidrog til udformningen af planen, samtidig med at regionale og lokale myndigheder blev hørt via specifikke udvalg. Arbejdsmarkedets parter blev hørt om planen ved fire lejligheder via "Conseil économique, social et environnemental" (CESE). For at sikre, at de relevante aktører tager ejerskab over foranstaltningerne, er det vigtigt at inddrage alle berørte lokale myndigheder og interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, under hele gennemførelsen af de investeringer og reformer, der er indeholdt i planen.

(50)Frankrig deltager i grænseoverskridende projekter og flerlandeprojekter på tre forskellige områder. I samarbejde med andre medlemsstater om at fremme brintteknologi forventes Frankrig at deltage i planlagte vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse (IPCEI) for at fremme produktion og anvendelse af vedvarende og kulstoffattig brint. Et andet planlagt IPCEI fokuserer på kommende generation af cloud- og edgecomputing for at øge Europas digitale førerposition inden for fremtidig databehandling og forbedre det europæiske udbud af infrastruktur og cloudtjenester. Et tredje IPCEI om mikroelektronik og kommunikationsteknologi (herunder 5G/6G) bør tilsigte at styrke Europas innovative teknologi på dette område.

(49)Frankrig har forelagt en selvevaluering af sikkerheden for investeringer i digital kapacitet og konnektivitet i overensstemmelse med artikel 18, stk. 4, litra g), i forordning (EU) 2021/241. En sådan evaluering findes i planen for følgende tre foranstaltninger: planen for ultrahurtigt bredbånd ("plan France très haut débit"), digitaliseringen af staten og territorierne samt mobilitet og telearbejde i indenrigsministeriet.

(48)Der tages højde for ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle gennem reformer og investeringer, der støtter uddannelse, erhvervsuddannelse og unges adgang til beskæftigelse, herunder for børn og unge fra ugunstigt stillede miljøer. Disse omfatter også specifikke foranstaltninger for at tilskynde til at ansætte arbejdstagere med handicap, herunder i den offentlige sektor. Planen indeholder også reformer og investeringer med henblik på at forbedre ældres livskvalitet og ældreplejen. For så vidt angår ligestilling mellem kønnene omfatter de centrale foranstaltninger omlægning af den offentlige tjeneste med kvantitative mål for andelen af kvinder i ledende stillinger og krav om løngennemsigtighed for virksomheder. Virksomheder, der drager fordel af foranstaltningerne i henhold til forordning (EU) 2021/241, forventes at bidrage til de økonomiske, sociale og miljømæssige forandringer — navnlig gennem en forpligtelse for virksomheder til at offentliggøre et indeks, hvormed fremskridt på ligestillingsområdet måles.

(47)Den franske genopretnings- og resiliensplan er struktureret omkring ni sammenhængende komponenter, som støtter de fælles mål om at stimulere genopretningen af den franske økonomi, bidrage til den grønne og digitale omstilling og øge Frankrigs resiliens ved at arbejde for en bæredygtig og inklusiv vækst. Hver komponent er opbygget omkring sammenhængende pakker af både reformer og investeringer med foranstaltninger, der gensidigt styrker eller supplerer hinanden. Der findes også synergier på tværs af de forskellige komponenter, og ingen foranstaltninger er i modstrid med eller undergraver en anden foranstaltnings effektivitet.

(45)Den nationale genopretnings- og resiliensplan indeholder en passende beskrivelse af systemet til gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen i Frankrig. Den nationale lovramme udgør et solidt internt kontrolsystem med en klar fordeling af roller og ansvarsområder på de kompetente aktører. På statsligt plan varetager ministeren for økonomi, finans og genopretning ansvaret for at styre genopretningsplanen i løbende samråd med generalsekretariatet for europæiske anliggender (SGAE). Planen overvåges af "Secrétariat Général France Relance", der er tilknyttet premierministeren og økonomiministeren. Gennemførelsen uddelegeres til ministerierne ved hjælp af "conventions de délégation de gestion" og "chartes de gestion". Kontrollen af milepæle og mål uddelegeres til ministerierne med ansvar for gennemførelsen af komponenterne ved hjælp af "convention de délégation de gestion". Premierministeren forventes at underskrive et cirkulære forud for indgivelsen af den første betalingsanmodning vedrørende i) systemets opbygning og de enkelte strukturers forpligtelser med hensyn til at sikre pålideligheden af og kontrollen med data, ii) procedurerne for indsamling og lagring af data om overvågningsindikatorer. I overensstemmelse med forordningen indsamles alle de standardiserede kategorier af data, der er fastsat i artikel 22, stk. 2, litra d). Med hensyn til det interne kontrolsystem bør de myndigheder, der er ansvarlige for genopretnings- og resiliensplanen, basere sig på det nationale system, som Frankrig har indført med henblik på at kontrollere det nationale budget. "Commission interministérielle de Coordination des Contrôles" (CiCC) udnævnes til national revisions- og kontrolkoordinator. CiCC har til formål at beskytte Unionens finansielle interesser i Frankrig. Med sin egen kontrolbeføjelse sikrer den, at EU-midlerne anvendes i overensstemmelse med EU-regler og nationale regler. Den har også til opgave at forebygge og straffe svig. Med verifikations-, inspektions- og revisionsbesøg bør det sikres, at disse systemer er effektive, og kvaliteten af de indberettede data kontrolleres for de vigtigste foranstaltningers vedkommende. Den har allerede i 2016 vedtaget en national strategi til bekæmpelse af svig med EU-midler og råder over flere aktører i bekæmpelsen af svig. Frankrig har indført tilstrækkelige ordninger for at undgå dobbeltfinansiering i henhold til forordning (EU) 2021/241 og andre EU-programmer.

(44)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra j), og afsnit 2.10 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 er de ordninger, der er foreslået i genopretnings- og resiliensplanen, og de yderligere foranstaltninger i denne afgørelse tilstrækkelige (A-rating) til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler ydet i henhold til nævnte forordning, og ordningerne forventes effektivt at forhindre dobbeltfinansiering inden for rammerne af nævnte forordning og andre EU-programmer. Dette berører ikke anvendelsen af andre instrumenter og værktøjer til at fremme og håndhæve overholdelsen af EU-retten, herunder til at forebygge, afsløre og korrigere korruption, svig og interessekonflikter og til at beskytte Unionens finanser i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092.

(43)Frankrig har generelt forelagt en fordeling af omkostningerne til foranstaltningerne med henvisning til tidligere udførte lignende projekter eller undersøgelser for at dokumentere udgiftsskønnet, tillige med en fyldestgørende redegørelse for den metode, der er anvendt til at fastslå de samlede omkostninger. For de forskellige foranstaltninger, for hvilke omkostningerne ikke nødvendigvis fastlægges udførligt på forhånd, fordi projekterne udvælges gennem konkurrenceprægede procedurer såsom indkaldelser af forslag, giver genopretnings- og resiliensplanen overordnet set ud fra tidligere erfaringer en begrundet formodning om, at omkostningerne ikke er uforholdsmæssige i forhold til foranstaltningens mål. Vurderingen af udgiftsskønnene og dokumentationen herfor viser, at de fleste omkostninger er rimelige og plausible. Det forholder sig dog således, at den anvendte metode undertiden ikke er tilstrækkeligt godt forklaret, og at sammenhængen mellem begrundelsen og selve omkostningerne ikke er helt klar, hvilket udelukker en A-rating for dette vurderingskriterium. Endelig er de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med princippet om omkostningseffektivitet og står mål med den forventede nationale økonomiske og sociale indvirkning.

(41)Medlemsstaterne bør sikre, at finansiel støtte fra faciliteten kommunikeres og anerkendes i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) 2021/241. Der kan anmodes om teknisk støtte gennem instrumentet for teknisk støtte med henblik på at bistå medlemsstaterne med gennemførelsen af deres plan.

(40)De verifikationsmekanismer, den dataindsamling og de ansvarsområder, som de franske myndigheder har beskrevet, forekommer tilstrækkeligt robuste til på passende vis at begrunde udbetalingsanmodningerne, når milepælene og målene vurderes at være nået.

(39)Milepælene og målene i Frankrigs plan udgør et passende system til at overvåge gennemførelsen af planen. De er tilstrækkeligt klare og omfattende til at sikre, at det kan spores og kontrolleres, at de er gennemført.

(38)Ministeriet for økonomi, finanser og genopretning varetager sammen med generalsekretariatet for europæiske anliggender ansvaret for at overvåge og gennemføre den franske genopretnings- og resiliensplan. Milepælene og målene er klare, realistiske og velegnede til at spore fremskridt med hensyn til gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen med relevante, acceptable og robuste tilknyttede indikatorer, som dækker alle de reformer og investeringer, der indgår i planen.

(36)Planens varige indvirkning kan også øges gennem synergier mellem planen og andre programmer, der finansieres af midler inden for rammerne af samhørighedspolitikken, navnlig hvis der tages grundigt fat om de dybt rodfæstede territoriale udfordringer, og det tilstræbes at fremme en afbalanceret udvikling.

(35)Gennemførelsen af de investeringer og reformer, som Frankrig har planlagt i sin genopretnings- og resiliensplan, forventes at få en varig indvirkning på landets økonomiske, sociale og institutionelle resiliens. De investeringer i teknologi, innovation såsom grøn teknologi, digitalisering, sundhed og i færdigheder og digital omstilling, der påtænkes i planen, forventes at få en indvirkning på produktiviteten og dermed på den franske økonomis potentielle vækst. De foranstaltninger, der tager sigte på at øge beskæftigelsesegnetheden, navnlig for unge, forventes ligeledes at få en positiv indvirkning på den potentielle vækst på lang sigt. Beskæftigelsespolitikken for unge ifølge planen er både innovativ mht. indsatsområdet og vil sandsynligvis få en varig indvirkning på grund af de forventede virkninger for beskæftigelsen og den sociale inklusion. Sundhedssektorens modstandsdygtighed, effektivitet og tilgængelighed forventes at blive styrket i kraft af gennemførelsen af strategien for reform af de nationale sundhedssystemer, moderniseringen af infrastrukturen samt digitaliseringen af sundhed. Derved forventes tilgængeligheden af visse sundhedsydelser forbedret i underforsynede regioner såsom i rurale områder og regioner i den yderste periferi. Den grønne omstilling underbygges af flere specifikke reformer, herunder klima- og resiliensloven og mobilitetsloven. Forskningsreformen og de dermed forbundne investeringer forventes at give Frankrig mulighed for at opnå visse fremskridt hen imod målet om, at 3 % af BNP afsættes til F&U, ved gradvist at øge de offentlige udgifter til F&U og styrke det offentlige/private samarbejde. Investeringer til støtte for omlægningen af videregående uddannelsesinstitutioner forventes at få store afsmittende virkninger til gavn for økonomien og samfundet (alt i alt forventes lettelsen af disse institutioners omstilling til topkvalitet, den styrkede diversificering af ressourcer og styrkelsen af deres rolle i innovationskæden at få en varig indvirkning). Endelig forventes de specifikke foranstaltninger, der præsenteres i planen, at bidrage til målet om de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

(33)Planen omfatter desuden en tværgående tilgang til landets digitale omstilling. Planen omfatter digitale investeringer, der dækker forskning, innovation, ibrugtagning af ny teknologi, digitalisering af staten og territorierne, cybersikkerhed, elektronisk identitet og e-sundhed. Investeringer i cybersikkerhed forventes at styrke de offentlige tjenester, for hvilke afbrydelser heraf i høj grad vil påvirke borgerne. Betydelige investeringer i e-sundhed forventes at støtte den nationale infrastruktur for digitale sundhedstjenester og projektstyringen. Planen støtter også en række foranstaltninger til udrulning af centrale digitale kapaciteter, navnlig gennem Programme d'Investissements d'Avenir. De pågældende områder omfatter cybersikkerhed, 5G, kvante- og cloudcomputing, digital uddannelse samt kulturelle og kreative sektorer. I genopretnings- og resiliensplanen beskrives landets deltagelse i to planlagte digitale vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse: det ene vedrører kommende generation af cloud- og edgecomputing og det andet vedrører mikroelektronik og kommunikationsteknologi; de skal begge støttes i henhold til forordning (EU) 2021/241 via "Programme d'Investissements d'Avenir".

(32)Genopretnings- og resiliensplanens investeringer i digital omstilling bidrager til at imødegå Frankrigs udfordringer, f.eks. ved at forbedre konnektivitet, fremme digitaliseringen af virksomheder og forbedre digital uddannelse og digitale færdigheder. De planlagte investeringer inden for digital konnektivitet, f.eks. planen for ultrahurtigt bredbånd, forventes at få en varig virkning, idet strukturelle svagheder imødegås, og der bidrages til at forbedre den teknologiske modstandsdygtighed, samtidig med at samhørigheden øges i hele området, herunder i landdistrikterne. Genopretnings- og resiliensplanen bygger på eksisterende initiativer såsom "France Num" med henblik på at øge digitaliseringen af 200 000 SMV'er senest i 2024 og samtidig give medarbejderne den nødvendige støtte til at styre deres omstilling til digital teknologi. Planen omfatter også investeringer med henblik på at støtte uddannelse og beskæftigelse, herunder en specifik indsats for at udvikle digitale færdigheder, eksempelvis en supplerende tildeling til de individuelle læringskonti for uddannelse i "fremtidens job", der er rettet mod oplæring af 25 000 personer i digitale erhverv. Med disse investeringer understøttes gennemførelsen af den omfattende strategi for digitalisering af uddannelse, navnlig for undervisning på primær- og sekundærtrinnet. Foranstaltninger til forbedring af de digitale færdigheder er afgørende for at løse Frankrigs strukturelle problemer i forbindelse med den vedvarende mangel på digitale færdigheder i den franske befolkning, som i 2019 lå under EU-gennemsnittet, og bidrage til at nå målet for det digitale årti om, at 80 % af EU-borgerne skal råde over grundlæggende digitale færdigheder senest i 2030, og der skal være 20 000 000 specialister inden for informations- og kommunikationsteknologi.

(31)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra f), og afsnit 2.6 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den digitale omstilling eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for digitale mål tegner sig for et beløb, der svarer til 21,3 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VII til forordning (EU) 2021/241.

(30)Reformerne og investeringerne forventes at yde et væsentligt bidrag til at fremme Frankrigs dekarboniserings- og klimamål som fastsat i Frankrigs nationale energi- og klimaplan samt i "Stratégie Nationale Bas Carbone"; ved revisionen heraf i 2020 blev der fastsat en køreplan for opnåelse af kulstofneutralitet senest i 2050. I den franske genopretnings- og resiliensplan fokuseres der primært på energieffektivitetsforanstaltninger, navnlig i bygge- og industrisektoren, og reduktion af drivhusgasemissioner. Med hensyn til vedvarende energi forventes fokuseringen på vedvarende og kulstoffattig brintproduktion samt andre elektrificeringsforanstaltninger, f.eks. i transportsektoren, at medføre et øget elforbrug fra vedvarende energikilder, i det omfang den yderligere efterspørgsel efter elektricitet dækkes af yderligere produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder. Desuden kan lempelsen af de administrative krav i forbindelse med udbredelsen af investeringer i vedvarende energi i ASAP-loven ("Accélération et simplification de l'action publique" – Fremskyndelse og forenkling af den offentlige indsats) fremme udviklingen af yderligere elproduktionskapacitet fra vedvarende energikilder. Derfor forventes den franske plan at bidrage til Unionens energi- og klimamål for 2030 og målet om klimaneutralitet i EU senest i 2050.

(29)Planen omfatter strukturelle og langsigtede investeringer i energirenovering af den offentlige og private bygningsmasse, rene mobilitetsinfrastrukturer og køretøjer samt dekarboniseringen af industrielle processer, hvilket fører Frankrig mod en betydelig og bæredygtig reduktion af drivhusgasemissionerne og dermed til en klimaomstilling. Planen omfatter ligeledes betydelige immaterielle investeringer i F&U og innovation, navnlig inden for grøn teknologi under det fjerde "Programme d'Investissements d'Avenir", som forventes at fremme udbredelsen af vedvarende og kulstoffattig brint som et middel til at støtte dekarboniseringen af økonomien og støtte luftfartsindustrien i sin omstilling til en kulstoffattig industri. Med hensyn til miljøomstillingen forventes planen at bidrage direkte til at bevare biodiversiteten gennem investeringer i beskyttede områder, økologiske genopretningsforanstaltninger, forbedring af skovforvaltningen og udvidelse af skovområder. Andre investeringer (i den cirkulære økonomi og navnlig inden for plastmaterialer, i kampen mod befæstede arealer, i forvaltningen af vandressourcer og affaldshåndtering samt i omlægningen af landbruget) forventes også bidrage til den grønne omstilling. Endelig forventes klima- og resiliensloven, gennemførelsesanordningerne om den cirkulære økonomi og "grøn budgettering" i forbindelse med offentlige udgifter at sikre, at den franske genopretnings- og resiliensplan får en varig indvirkning på den grønne omstilling, herunder på biodiversitet og miljøbeskyttelse.

(28)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra e), og afsnit 2.5 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den grønne omstilling, herunder biodiversitet, eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for klimamål omfatter et beløb, der svarer til 46,0 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VI i forordning (EU) 2021/241. I overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) 2021/241 stemmer genopretnings- og resiliensplanen overens med oplysningerne i den nationale energi- og klimaplan 2021-2030.

(27)For visse foranstaltninger, hvor indkaldelser af projekter eller af interessetilkendegivelser stadig er nødvendige for at udvælge specifikke projekter i fremtiden, f.eks. foranstaltninger vedrørende det fjerde Programme d'Investissements d'Avenir eller dekarboniseringen af industrien, overholdes princippet om "ikke at gøre væsentlig skade" navnlig ved med relevante milepæle i forbindelse med disse foranstaltninger at sikre, at opgavebeskrivelsen i indkaldelserne af projekter eller af interessetilkendegivelser forhindrer en udvælgelse af aktiviteter, der kan skade miljømålene i væsentlig grad.

(26)Frankrigs genopretnings- og resiliensplan omfatter en systematisk vurdering af hver foranstaltning i forhold til princippet om "ikke at gøre væsentlig skade". De forelagte oplysninger gør det muligt at vurdere, at foranstaltningerne er i overensstemmelse med princippet, f.eks. ved at give begrundelser for de nærmere bestemmelser for anvendelsen af den eksisterende EU-lovgivning og franske lovgivning for at undgå væsentlig skade.

(25)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra d), og afsnit 2.4 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at sikre, at ingen foranstaltning (A-rating) til gennemførelse af reformer og investeringsprojekter i genopretnings- og resiliensplanen gør væsentlig skade på miljømål som omhandlet i artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 (princippet om ikke at gøre væsentlig skade — DNSH-princippet).

(24)Flere reformer forventes yderligere at styrke den sociale resiliens og samhørigheden. Reformerne af sundhedsvæsenet har til formål at gøre sundhedspersonalets karrierer mere attraktive og lette tilrettelæggelsen af den lokale pleje. Med den nye strategi, som den offentlige arbejdsformidling har vedtaget, forventes det, at jobsøgende kan rådgives bedre, bl.a. ved hjælp af en ny udrednings- og vejledningsmetode. Desuden forventes en reform af arbejdsløshedsforsikringen at tilskynde virksomhederne til at tilbyde flere tidsubegrænsede kontrakter i stedet for korte tidsbegrænsede kontrakter. Forbindelserne mellem staten og de lokale områder reguleres med andre reformer, hvilket åbner mulighed for mere fleksibilitet i overdragelsen af beføjelser fra staten til lokale områder med en strømlinet beslutningstagning, således at den institutionelle resiliens og territorial samhørighed styrkes. Desuden forventes den tværgående reform af den offentlige forvaltning gennem reviderede ansættelsesprocedurer og styrkelse af princippet om ligebehandling og lige muligheder at bidrage yderligere til den sociale samhørighed.

(23)Ifølge genopretnings- og resiliensplanen ventes der betydelige investeringer med henblik på at tage højde for sociale udfordringer og forbedre den sociale samhørighed og integrationen af visse sårbare grupper (ugunstigt stillede unge, personer med handicap og ældre). For at fremme unges uddannelsesniveau og integration på arbejdsmarkedet omfatter investeringerne støtte til lærlingeuddannelser, målrettet støtte til ansættelse, programmer til forebyggelse af skolefrafald, oprettelse af ekstra pladser i kostskoler og i det tertiære og erhvervsfaglige uddannelsessystem, øgede statsgarantier for studielån og en midlertidig forøgelse af den offentlige arbejdsformidlings ressourcer. Investeringer i digitaliseringen af undervisningsmaterialer og -udstyr forventes at sætte skolerne i stand til at tilbyde fjernundervisning og dermed øge den institutionelle resiliens. Investeringerne i sundhed forventes yderligere at forbedre den sociale og territoriale samhørighed. Planen omfatter investeringer i moderniseringen og digitaliseringen af sundhedsvæsenet med foranstaltninger såsom indførelse af elektroniske patientjournaler, hvilket forventes at forbedre plejens effektivitet og tilgængelighed, og i renovering af plejehjem for ældre for at muliggøre en højere kvalitet i plejen. Social samhørighed understøttes også af renovering af socialt boligbyggeri, hvilket forventes at bidrage til at begrænse energifattigdom samt digitaliseringen af forvaltningen, hvilket forventes at forbedre de offentlige tjenester.

(22)Planen omfatter også adskillige reformer, som tager fat på de strukturelle udfordringer, som Frankrig står over for, og som forventes at bidrage til større økonomisk, social og institutionel resiliens. En reform af forvaltningsrammen for de offentlige finanser forventes at styrke budgetforpligtelserne, forbedre kvaliteten af de offentlige udgifter og bidrage til at stabilisere og i sidste ende nedbringe den offentlige gæld. En reform af arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet bør styrke beskæftigelsesincitamenterne og skabe større retlig stabilitet for arbejdsgiverne, samtidig med at dækningen udvides med tiden. Planen omfatter også reformer, der forventes at mindske de administrative og lovgivningsmæssige byrder, gøre forskerkarrierer mere attraktive og øge den offentlige finansiering af F&U.

(21)Simuleringer foretaget af Kommissionens tjenestegrene viser, at planen kan øge Frankrigs BNP med mellem 0,6 % og 1,0 % frem mod 2024. Genopretnings- og resiliensplanen omfatter et betydeligt antal investeringer, som forventes at styrke Frankrigs vækstpotentiale og landets økonomiske, sociale og institutionelle resiliens. De investeringer, der er planlagt i planen, forventes at øge konkurrenceevnen og produktiviteten, navnlig investeringerne i F&U, centrale grønne teknologier såsom brint, biobaserede materialer og dekarbonisering af industrien, centrale digitale teknologier såsom kvante- og cloudcomputing og cybersikkerhed og investeringer rettet mod centrale sektorer såsom aeronautik. Frankrigs vækstpotentiale og jobskabelsen forventes at blive styrket yderligere med foranstaltninger, der udvider dækningen af højhastighedsbredbåndsnet i rurale områder og regioner i den yderste periferi, styrker SMV'ernes lige muligheder, øger forskningsorganisationernes og de videregående uddannelsesinstitutioners ressourcer, forbedrer det offentlig-private samarbejde inden for F&U og forbedrer digital uddannelse og digitale færdigheder.

(20)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra c), og afsnit 2.3 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at have stor indvirkning (A-rating) med hensyn til at styrke medlemsstatens vækstpotentiale, jobskabelse og økonomiske, sociale og institutionelle resiliens, bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder gennem fremme af politikker for børn og unge, og afbøde covid-19-krisens økonomiske og sociale indvirkning, hvorved den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og konvergens i Frankrig og i Unionen forbedres via investeringer i mindre udviklede regioner (såsom områder i den yderste periferi).

(19)Ved at der tages fat på ovennævnte udfordringer forventes genopretnings- og resiliensplanen også at bidrage til at rette op på de ubalancer, som Frankrig oplever, navnlig med hensyn til stor offentlig gæld, svag konkurrenceevne og lav produktivitetsvækst, som har betydning ud over landegrænserne.

(18)I planen er en komponent afsat til bekæmpelse af arbejdsløshed. Tilgangen fokuserer på unge i kraft af foranstaltninger vedrørende lærlingeuddannelse, oplæring, færdigheder og aktive arbejdsmarkedspolitikker. Tilknyttede reformer såsom reformen af arbejdsløshedsunderstøttelsen, som omfatter foranstaltninger, der tager sigte på at imødegå udfordringen med segmenteringen af arbejdsmarkedet, forventes også at få en varig positiv virkning.

(17)Reformerne af de offentlige finanser forventes at bidrage til at forbedre kvaliteten og effektiviteten af de offentlige udgifter og stabilisere og i sidste ende nedbringe den franske offentlige gæld på mellemlang sigt. Som led i reformen af forvaltningen af de offentlige finanser forventes der navnlig indført en flerårig udgiftsregel for de offentlige udgifter, og det nationale finanspolitiske råds beføjelser styrkes. Gennemførelsen af denne nye forvaltningsramme samt en flerårig kurs for de offentlige finanser, som gør det muligt at stabilisere gældskvoten og derefter reducere den, vil blive fastlagt i den nye lovgivning om programmering af de offentlige finanser. Med en anden reform indføres der en regelmæssig evaluering af kvaliteten af de offentlige udgifter og af de foranstaltninger, der er truffet for at forbedre den.

(16)En betydelig del af investeringerne i den franske genopretnings- og resiliensplan er rettet mod grøn og digital omstilling, sundhed og forskning og udvikling for at styrke franske virksomheders konkurrenceevne. Den svage produktivitetsvækst, der blev konstateret før krisen, forventes imødegået ved hjælp af de planlagte investeringer i menneskelig kapital med en række foranstaltninger, der har til formål at støtte færdigheder, navnlig digitale færdigheder, digitalisering af virksomheder og investering i innovation.

(15)Planen indeholder et omfattende sæt gensidigt forstærkende reformer og investeringer, der bidrager til effektivt at håndtere alle eller en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, som er skitseret i de landespecifikke henstillinger, Rådet rettede til Frankrig som led i det europæiske semester i 2019 og 2020, navnlig inden for områderne i) offentlig finansiering (dvs. holdbarheden af den offentlige gældsstiftelse, udgiftsnedskæringer og effektivitetsgevinster), ii) støtte til virksomheder (adgang til finansiering, konkurrenceevne, mindskelse af den administrative byrde samt fremme af forsknings- og udviklingsøkosystemer), iii) arbejdsmarkedspolitikker (imødegåelse af arbejdsløshed, manglende integration på arbejdsmarkedet og misforholdet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer, fremme af uddannelse for sårbare grupper), iv) sundhedsvæsenets modstandsdygtighed (modernisering og koordinering af pleje, e-sundhed, forebyggelse), v) den grønne omstilling (reduktion af drivhusgasemissioner på lang sigt, reduktion af emissioner i transportsektoren og øget energieffektivitet), vi) den digitale omstilling (forbedring af befolkningens konnektivitet og digitale færdigheder og fremme af digitaliseringen af virksomheder). Efter en vellykket gennemførelse af planens sæt af reformer og investeringer forventes de underliggende udfordringer og flaskehalse at være blevet håndteret i betydeligt omfang.

(14)Henstillingerne vedrørende den umiddelbare finanspolitiske reaktion på pandemien kan anses for at falde uden for anvendelsesområdet for Frankrigs genopretnings- og resiliensplan, selv om Frankrig generelt har reageret hensigtsmæssigt og tilstrækkeligt på det umiddelbare behov for at understøtte økonomien ved hjælp af finanspolitiske foranstaltninger i 2020 og 2021 i overensstemmelse med bestemmelserne i den generelle undtagelsesklausul. Desuden er henstillingen om at skabe tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning i 2020 ikke længere relevant på grund af både udløbet af den tilsvarende budgetperiode og aktiveringen i marts 2020 af den generelle undtagelsesklausul i stabilitets- og vækstpagten i forbindelse med pandemien.

(13)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra b), og afsnit 2.2 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at bidrage til effektivt at håndtere alle eller en betydelig del af de udfordringer (A-rating), der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, herunder finanspolitiske aspekter deraf, og henstillinger fremsat i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011, som er rettet til den pågældende medlemsstat, eller udfordringer identificeret i andre relevante dokumenter, som Kommissionen vedtager officielt inden for rammerne af det europæiske semester.

(12)En tredjedel af planen bidrager til sundhed, økonomisk, social og institutionel resiliens, hvilket styrker den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og konvergens i Frankrig og Unionen. Der er i planen taget højde for en styrkelse af sundhedsvæsenet i kraft af investeringer i infrastruktur og digitalisering. Vigtige finanspolitiske reformer, der skal gennemføres, forventes at forbedre effektiviteten af den finanspolitiske styringsramme og gøre vurderingen af kvaliteten af de offentlige udgifter til en gængs praksis, der bidrager til målet om at stabilisere og reducere gældskvoten. Vurderingen af statsbudgettets indvirkning på miljøet ("grøn budgettering") forventes at sikre, at de offentlige udgifter er målrettet inklusiv og grøn vækst. Politikker for den kommende generation er omfattet af en række foranstaltninger med direkte indvirkning på unge såsom støtte til uddannelsesresultater, herunder for de mest ugunstigt stillede børn, fremme af lærlingeuddannelser, erhvervsuddannelse og ungdomsbeskæftigelse, forbedring af unges karriere- og indkomstmuligheder. Dette ledsages af foranstaltningen vedrørende digitalisering af uddannelse.

(11)Planen dækker i vidt omfang den tredje søjle for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, idet en tredjedel af komponenterne bidrager direkte dertil. Flere dele af planen omhandler direkte økonomisk samhørighed, produktivitet og konkurrenceevne. Planen indeholder en række foranstaltninger, der bidrager til at fremme innovation inden for centrale teknologier såsom cybersikkerhed, kvante- og cloudcomputing for at øge den franske økonomis konkurrenceevne, øge brugen af digitale løsninger inden for uddannelse og kultur og gøre økonomien grønnere. Reformerne forventes at lette de administrative byrder for virksomhederne yderligere. To komponenter vedrører social og territorial samhørighed. Planen understøtter transport- og sundhedsinfrastruktur rundt om i landet, også i landdistrikter, mindre udviklede regioner og områder i den yderste periferi. Planen omfatter foranstaltninger til bevarelse af arbejdspladser med fokus på unge og personer med handicap samt en reform af den nationale arbejdsløshedsformidling og arbejdsløshedsforsikring.

(10)Ifølge planen fokuseres der i vidt omfang på klimaomstilling, idet ca. halvdelen af alle komponenterne bidrager til den grønne omstilling. Relevante foranstaltninger omfatter forbedring af bygningers energieffektivitet, støtte til renere transport og innovation med henblik på renere energikilder. Planen tager fat på digitale udfordringer på flere områder ved at forbedre infrastrukturen, digitaliseringen af offentlige tjenester og SMV'er. For at forbedre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemets modstandsdygtighed omfatter planen adskillige foranstaltninger, der letter adgangen til digitale værktøjer for hele befolkningen, bl.a. ved at modernisere uddannelses- og erhvervsuddannelsesordninger. Sundhedsvæsenet forventes også at drage fordel af betydelige investeringer med henblik på at lette den digitale omstilling.

(9)Planen omfatter foranstaltninger, der bidrager til alle de seks søjler, og et betydeligt antal komponenter i planen vedrører flere søjler. En sådan tilgang bidrager til at sikre, at hver søjle i vid udstrækning behandles på en sammenhængende måde. I betragtning af Frankrigs specifikke udfordringer anses det særlige fokus på intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst samt den overordnede vægtning på tværs af søjlerne desuden for at være tilstrækkeligt afbalanceret.

(6)Genopretnings- og resiliensplanerne bør forfølge de overordnede mål for genopretnings- og resiliensfaciliteten, som er oprettet i henhold til forordning (EU) 2021/241, og for EU-genopretningsinstrumentet, som er oprettet i henhold til Rådets forordning (EU) 2020/2094, til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen. De bør fremme Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at bidrage til de seks søjler, der er nævnt i artikel 3 i forordning (EU) 2021/241.

(4)[I Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet henstillede Rådet til medlemsstaterne i euroområdet at træffe foranstaltninger, herunder gennem deres genopretnings- og resiliensplaner, til bl.a. at sikre en politisk kurs, der støtter genopretningen, samt til at forbedre konvergensen, resiliensen og den bæredygtige og inklusive vækst yderligere. Rådet henstillede også til medlemsstaterne at styrke de nationale institutionelle rammer, sikre makrofinansiel stabilitet samt at fuldføre Den Økonomiske og Monetære Union og styrke euroens internationale rolle.] [Hvis Rådets henstilling ikke er vedtaget på tidspunktet for vedtagelsen af Rådets gennemførelsesafgørelse, skal betragtningen fjernes]

(3)Den 2. juni 2021 offentliggjorde Kommissionen en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 for Frankrig. Kommissionens konkluderede ud fra sin analyse, at Frankrig er berørt af makroøkonomiske ubalancer, navnlig på grund af stor offentlig gæld, svag konkurrenceevne og lav produktivitetsvækst, som har betydning ud over landegrænserne.

(2)Den 9. juli 2019 og den 20. juli 2020 rettede Rådet henstillinger til Frankrig som led i det europæiske semester. Rådet henstillede navnlig til at forbedre de offentlige finansers holdbarhed, støtte økonomien under krisen og den efterfølgende genopretning og forbedre sundhedsvæsenets modstandsdygtighed. Frankrig modtog også henstillinger om integration på arbejdsmarkedet, om at sikre lige muligheder med særligt fokus på sårbare grupper, om at afhjælpe manglen på kvalificeret arbejdskraft og misforholdet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer og om at støtte beskæftigelsen under krisen. Rådet henstillede også til Frankrig at sikre en effektiv gennemførelse af foranstaltninger, der understøtter virksomhedernes likviditet, navnlig for små og mellemstore virksomheder, fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer for at fremme den økonomiske genopretning. Det blev også henstillet til Frankrig at investere i nøglesektorer såsom den grønne og den digitale omstilling. I forbindelse med den grønne omstilling blev det navnlig henstillet til Frankrig at investere i bæredygtig transport, vedvarende energi, sammenkoblede energiforbindelser og -infrastrukturer samt ren og effektiv produktion og anvendelse af energi. Rådet henstillede også til Frankrig at investere i forskning og innovation og samtidig forbedre effektiviteten af offentlige støtteordninger. Endelig blev det henstillet til Frankrig at forbedre erhvervsklimaet ved at forenkle skattesystemet, lette de administrative byrder, fremme virksomhedernes vækst og fjerne hindringer for konkurrence inden for tjenesteydelser. Efter at have vurderet fremskridtene med hensyn til gennemførelsen af disse landespecifikke henstillinger på tidspunktet for forelæggelsen af genopretnings- og resiliensplanen finder Kommissionen, at henstillingen om fremme af vækst i virksomheder (den landespecifikke henstilling 4.3 fra 2019) er blevet gennemført fuldt ud. Der er gjort væsentlige fremskridt med hensyn til henstillingerne om forenkling af skattesystemet, navnlig mindskelse af produktionsskatterne (landespecifik henstilling 4.1 fra 2019 og landespecifik henstilling 4.3 fra 2020), med hensyn til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte det efterfølgende opsving (landespecifik henstilling 1.1 fra 2020), om at afbøde krisens beskæftigelsesmæssige og sociale virkninger (landespecifik henstilling 2.1 fra 2020) og om at sikre en effektiv gennemførelse af foranstaltninger, der understøtter virksomhedernes likviditet, navnlig for små og mellemstore virksomheder (landespecifik henstilling 3.1 fra 2020).

(1)Covid-19-udbruddet har haft ødelæggende konsekvenser for Frankrigs økonomi. I 2019 udgjorde Frankrigs bruttonationalprodukt pr. indbygger (BNP pr. indbygger) 115 % af gennemsnittet for EU. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2021 faldt Frankrigs reale BNP med 8,1 % i 2020, mens det ventes at falde med 2,9 % i 2020 og 2021 samlet set. Forhold af længere varighed, som påvirker de økonomiske resultater på mellemlang sigt, omfatter navnlig den høje offentlige gældskvote, svag konkurrenceevne i en situation med lav produktivitetsvækst, relativt store lovgivningsmæssige begrænsninger i servicesektoren og store administrative byrder samt det lave niveau for og den lave effektivitet af investeringer i F&U.

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 23.6.2021 COM(2021) 351 final BILAG

til forslag til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af vurderingen af Frankrigs genopretnings- og resiliensplan {SWD(2021) 173 final}



BILAG AFSNIT 1: REFORMER OG INVESTERINGER INDEN FOR RAMMERNE AF GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANEN 1.Beskrivelse af reformer og investeringer A. KOMPONENT 1: Renovering af bygninger Ifølge den nationale energi- og klimaplan og for at nå målet om en reduktion af energiforbruget på 20 % inden 2030 (i forhold til 2012, som er det nationale mål for 2030) skal Frankrig årligt investere yderligere 15-25 mia. EUR frem til 2030 i renovering af bygninger ved at øge både renoveringsraten og -dybden. Denne komponent i den franske genopretnings- og resiliensplan vedrører investeringer og reformer, der har til formål at forbedre energieffektiviteten i alle typer bygninger: offentlige og private bygninger, herunder private og sociale boliger samt bygninger tilhørende virksomheder. De reformer, der støtter investeringer, består i at i) supplere den reform af boligpolitikken, der blev indledt med ELAN-loven , der blev vedtaget i 2018, med henblik på at øge effektiviteten af de offentlige udgifter gennem revisionen af tre eksisterende ordninger (APL, Pinel og PTZ ) og ii) vedtage en revideret termisk regulering af nye bygninger (RE2020). Investeringer under denne komponent er afgørende for at nå energieffektivitetsmålet, da bygningsmassen tegner sig for ca. 25 % af drivhusgasemissionerne i Frankrig og 45 % af det endelige energiforbrug. Disse investeringer og reformer skal bidrage til de landespecifikke henstillinger, der er rettet til Frankrig i de seneste to år, om behovet for at "fokusere investeringsrelateret politik på [...] energieffektivitet" (henstilling 3, 2019) og "fokusere investeringerne på den grønne [...] omstilling, navnlig på [...] ren og effektiv produktion og anvendelse af energi" (henstilling 3, 2020). Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). A.1 Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Reform 1 (C1.R1): Boligpolitik Foranstaltningen omfatter to særskilte mål, som skal gennemføres i to trin. Revision af beregningsmetoderne for personelminer ("aides personnelles au logement"): støttebeløbet beregnes fra den 1. januar 2021 på grundlag af den støttemodtagende husstands løbende indkomst i stedet for det næstsidste års indkomst. En sådan revision skal gøre det muligt for systemet hurtigere at tilpasse sig støttemodtagernes indkomstforskelle med henblik på at forbedre den sociale retfærdighed. Desuden skal støttebeløbet beregnes på ny hvert kvartal, således at der gradvist kan tages hensyn til de seneste indkomstændringer. Pinel-ordningen er en indkomstskattegodtgørelsesordning for ejere, der investerer i nye eller rehabiliterede boliger med henblik på at leje dem. Beslutningen bør træffes i 2023 om at bringe Pinel-ordningen til ophør inden udgangen af 2024 — Pinel-ordningen vil senere blive erstattet af nye bestemmelser for at fremme mellemstore boliger finansieret af institutionelle investorer med henblik på at forbedre dens indvirkning på boligudbuddet, hvor behovet er størst, f.eks. ved at mindske incitamenterne til nybyggeri i områder, hvor boligmarkedet ikke er under pres. Dette skal suppleres med ændringer i den måde, hvorpå der ydes såkaldte nulrentelån ("PTZ"), navnlig skal ansøgernes støtteberettigelse vurderes på grundlag af de aktuelle indkomster for at begrænse de ekstraordinære virkninger, der findes i øjeblikket.

Reform 2 (C1.R2): Revideret varmereglement RE2020 Den 1. januar 2022 erstatter det reviderede reglement om varmeregulering af nye bygninger det eksisterende reglement om varmeregulering af bygninger, der trådte i kraft i 2012. Hovedformålene med revisionen af de termiske regler for nye bygninger er: ·Forbedring af energisikkerheden og dekarbonisering af energiforbruget: indførelse af strengere tærskler for i) det bioklimatiske behov for boliger (sænkning af maksimumstærsklen med 30 % i forhold til den nuværende forordning RT 2012), ii) ikkevedvarende primærenergiforbrug og iii) drivhusgasemissioner fra energiforbruget (4kgCO2/m²/år for et enfamiliehus og 14 kgCO2/m²/år for kollektive boliger indtil 2024 og 6,5 kg efter 2024). ·Reduktion af kulstofvirkningen af nye bygninger: kulstofpåvirkningen skal tage hensyn til hele bygningens livscyklus fra opførelsesfasen til nedrivningen, som udgør mellem 60 og 90 % af bygningernes kulstofpåvirkning over 50 år. Sådanne overvejelser skal føre til øget brug af mere kulstofneutrale byggematerialer såsom træ og biobaserede byggematerialer (dvs. dem, der lagrer kulstof og udleder meget lidt under deres produktion). ·Tilpasning af nye bygninger til klimaændringerne: det nye reglement RE2020 skal i) tage inddrage afkøling af bygninger ved beregningen af en bygnings energibehov, ii) sørge for at der beregnes en sommerkomfortindikator i bygningens designfase, og iii) fastsætte en maksimal øvre grænse på 1250 DH (timegrader) og en nedre grænse på 350 DH, som skal benyttes til reduktion i beregningen af energimæssig ydeevne. Investering 1 (C1.I1): Energirenovering af private boliger, herunder energisigter Den franske genopretnings- og resiliensplan vil finansiere en tilskudsordning kaldet "MaPrimeRenov" (MPR), som vil blive tildelt ejere for at bidrage til finansiering af isolering, opvarmning, ventilation eller energisyn af enfamiliehuse eller lejligheder i kollektive boliger. Alle MPR, der finansieres af planen, vil blive anmeldt til ejerne for støtteberettigede renoveringsprojekter inden udgangen af 2022. For at sikre kvalitetsstandarderne for de støttede arbejder udføres renoveringsarbejdet af virksomheder med RGE-mærket ("anerkendt som miljøgaranter"). Præmiebeløbet varierer afhængigt af de støtteberettigede materialer, udstyr og arbejder op til et loft på 20 000 EUR i en periode på højst 5 år. Siden oktober 2020 har MPR været åben for alle ejere uanset deres indkomst. Støtteintensiteten varierer dog alt efter husholdningernes indkomst (for beskedne husstande kan støtten udgøre op til 90 % af det anslåede anlægsbeløb). Derudover kan MPR gavne ejere, der lejer deres lejlighed/hus til en lejer. Tilskuddet kan også støtte arbejder, der udføres i de fælles områder med "MPR copropriétés": dette er en engangsstøtte, der udbetales til sammenslutningen af medejere for at finansiere det samlede renoveringsarbejde med en energigevinst på mindst 35 %. Alle ejerboliger, der består af mindst 75 % af husstandene (dvs. ikke virksomheder), er berettigede til denne MPR med et loft på 3 750 EUR pr. bolig. Der kan tildeles en bonus for ejerboliger med F- eller G-mærkning (op til 500 EUR pr. bolig) samt for ejerboliger, der kan betegnes som "skrøbelige", eller som er beliggende i byområder under fornyelse (op til 3 000 EUR pr. bolig). Støtteniveauet varierer alt efter de energibesparelser, der opnås ved renoveringsarbejdet. For at støtte de mest energiintensive boliger med at opfylde ambitionerne i energi- og klimaloven, der blev vedtaget i 2019, skal en ekstra bonus til MPR gavne ejere, der gennemfører renoveringsarbejder for at bringe deres hjem ud af energisiderne (mærkning F og G). En anden bonus vil blive uddelt til ejere, der udfører renoveringer, der gør det muligt for hjemmet at nå de mest effektive mærker (A eller B). Disse bonusser skal nå op på 1 500 EUR for de fattigste husholdninger, 1 000 EUR for husholdninger med mellemindkomst og 500 EUR for de rigeste husstande. For at tilskynde til mere effektiv energirenovering (dvs. ud over renoveringsforanstaltninger) skaber foranstaltningen desuden en global renoveringsstøtte, forudsat at der opnås energibesparelser på mindst 55 %: rammebeløbet skal variere mellem 3 500 EUR og 7 000 EUR for middel- til højindkomsthusholdninger. Samlet set har det energirenoveringsarbejde, der udføres i private boliger, et mål om at opnå energibesparelser på mindst 30 % i gennemsnit. Investering 2 (C1.I2): Energirenovering og større rehabilitering af sociale boliger Denne foranstaltning består i at støtte sociale boligorganisationer ("HLM — Habitation à Loyer modéré" er kontorer med ansvar for lavindkomstboliger) og lokale myndigheder, der driver socialt boligbyggeri for at støtte gennemgribende renovering af bygninger. Ambitionen er at nå de højeste standarder såsom BBC-renoveringsmærket og gradvist eliminere energisigter. Tilskuddet ydes, forudsat at eksisterende ordninger (såsom écoPLS og CEE ), som kan kombineres med denne nye støtte, ikke er tilstrækkelige til at finansiere renoveringsoperationer. Foranstaltningen skal også anvende industrielle løsninger til energirenovering i sociale boliger med henblik på at opnå en nulenergi- eller positiv nettoenergibalance. De første operationer forventes påbegyndt i andet kvartal af 2021, og finansieringsrammen tildeles af statslige tjenester på regionalt og lokalt plan på grundlag af en undersøgelse, der identificerer behovene. Udvælgelsen af projekter sker enten gennem en indkaldelse af projekter, der blev iværksat i 2020, eller gennem tilskud, der forvaltes af decentraliserede statslige tjenester eller lokale myndigheder. Det er hensigten, at der skal indgås forpligtelser for operationerne i 2021 og 2022, og at de skal være afsluttet ved udgangen af 2024. Investering 3 (C1.I3): Termisk renovering af offentlige bygninger

Renoveringen af offentlige bygninger skal være i overensstemmelse med det dekret, der er vedtaget i medfør af artikel 175 i ELAN-loven som foreskriver en reduktion af energiforbruget på 40 % inden 2030 (sammenlignet med 2010) for tertiære bygninger. For offentlige bygninger tilhørende staten blev der organiseret to typer projektindkaldelser: ·Et vedrørende videregående uddannelses- og forskningsbygninger og universiteter, som er blevet lanceret og overvåges af ministeriet for videregående uddannelse, forskning og innovation ·En anden for alle andre bygninger tilhørende staten eller dens operatører, som er blevet lanceret og hovedsagelig overvåges af DIE (Direction de l'immobilier de l'Etat). De første to indkaldelser af projekter blev iværksat i efteråret 2020, og mere end 4 000 projekter blev udvalgt i december 2020. For bygninger tilhørende lokale og regionale myndigheder findes der specifikke mekanismer: ·For bygninger, der ejes eller drives af regionale myndigheder (hovedsagelig gymnasier), tildeles "kreditdelegationer" af staten, og regionerne er ansvarlige for projektudvælgelsen. ·For bygninger, der tilhører regionale myndigheder (primært skoler og grundskoler), tildeles investeringstilskud af staten. Projekterne udvælges på grundlag af to hovedkriterier: modenhed (og hurtig gennemførelse) og på den energimæssige ydeevne og indvirkning på energiforbruget med det formål at opnå energibesparelser på mindst 30 % i gennemsnit. For alle offentlige bygninger er målet at få alle kontrakter anmeldt inden udgangen af 2021 og afsluttet inden udgangen af 2024. Investering 4 (C1.I4): Energirenovering af meget små virksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) Denne investering er en del af en plan, som regeringen lancerede i juni 2020, og som skal ledsage meget små og mellemstore virksomheder i den økologiske omstilling. For at støtte den termiske renovering af deres bygninger findes der to støttemekanismer under denne investering: Den vigtigste støtteordning er et skattefradrag på 30 % af udgifterne til støtteberettigede foranstaltninger (f.eks. isolering af tage, lofter, vægge, kollektiv solvandvarmer og varmepumper ) med et loft på 25 000 EUR pr. virksomhed. Denne ordning er åben for udgifter afholdt fra 1. oktober 2020 til 31. december 2021. Skattefradraget opkræves i den indkomstskat eller selskabsskat, som skattesubjektet skal betale for det kalenderår, hvor de støtteberettigede udgifter blev afholdt (dvs. 2020 eller 2021). Den anden støtteordning finansierer ledsageforanstaltninger til støtte for håndværkere, små handlende og selvstændige i deres renoveringsarbejde. Bevillingsrammen skal anvendes gennem handels- og håndværkskamre (CMA) og handels- og industrikamre (CCI) i fire trin: ·Bevidsthed: dette skridt har til formål at gøre virksomhedsledere opmærksomme på udfordringerne i forbindelse med energirenovering af bygninger i forbindelse med den økologiske omstilling; denne aktion omfatter en national kommunikationskampagne og lokale foranstaltninger i samarbejde med lokale myndigheder og faglige organisationer. ·Diagnose: en energisyn skal udføres af en rådgiver fra CMA eller CCI med henblik på at udarbejde en handlingsplan for påbegyndelse af renoveringsarbejder på grundlag af den enkelte virksomheds økologiske modenhed. ·Gennemførelse: en ekspert skal bistå med at gennemføre handlingsplanen gennem teknisk og finansiel bistand (f.eks. udarbejdelse af store ansøgninger). ·Fremme: foranstaltninger, der iværksættes af virksomheder inden for renovering af bygninger, skal fremmes til forskellige målgrupper, f.eks. forbrugere, virksomheder og lokale myndigheder. A.2 Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte Løbenummer Foranstaltning Milepæl/mål Betegnelse Kvalitative indikatorer (for milepæle) Kvantitative indikatorer (for mål) Vejledende tidsplan for gennemførelse Beskrivelse af hver milepæl og hvert mål Måleenhed Referencescenarie Målsætning Kvartal År 1-1 C1.R1 Boligpolitik Milepæl Reform af personelminer ("aides personnelles au logement") Ikrafttræden Q1 2021 Ikrafttrædelsen af de lovgivningsmæssige ændringer med henblik på at revidere beregningsmetoderne for personelminer for at afspejle husholdningernes aktuelle indkomst. 1-2 C1.R1 Boligpolitik Milepæl Reform af Pinel/PTZ-ordningerne Ikrafttræden Q1 2023 Ikrafttrædelsen af de lovgivningsmæssige ændringer af Pinel-skattefradraget for at forbedre dets effektivitet med henblik på at øge udbuddet af boliger i områder, hvor markedet er under pres, og vedtagelse og ikrafttrædelse af lovændringer til PTZ-ordningen. 1-3 C1.R2 Revideret varmereglement RE2020 Milepæl Revision af varmereglement RE2020 Ikrafttræden Q1 2022 Ikrafttræden af lovændringer i den nye RE2020 med henblik på at reducere drivhusgasemissionerne fra nye bygninger, forbedre nye bygningers energimæssige ydeevne og tilpasse nye bygninger til klimaændringerne. 1-4 C1.I1 Energirenovering af private bygninger Mål Antal validerede MPR Nummer 0 400000 Q4 2021 Antal husstande, der har fået tildelt en MPR. 1-5 C1.I1 Energirenovering af private bygninger Mål Antal validerede MPR Nummer 400000 700000 Q4 2022 Antal husstande, der har fået tildelt en MPR. 1-6 C1.I2 Energirenovering af socialt boligbyggeri Mål Antal boliger inden for kategorien socialt boligbyggeri, der modtager tilskud til renovering Nummer 0 20 000 Q4 2021 Antal boliger inden for kategorien socialt boligbyggeri, der modtager tilskud til renovering, med det formål at opnå energibesparelser på mindst 30 % i gennemsnit. 1-7 C1.I2 Energirenovering af socialt boligbyggeri Mål Antal boliger inden for kategorien socialt boligbyggeri, der modtager tilskud til renovering Nummer 20000 40000 Q4 2022 Antal boliger inden for kategorien socialt boligbyggeri, der modtager tilskud til renovering, med det formål at opnå energibesparelser på mindst 30 % i gennemsnit. 1-8 C1.I3 Energirenovering af offentlige bygninger Mål Antal renoveringsprojekter på offentlige steder tilhørende staten, for hvilke renoveringskontrakten er blevet anmeldt Antal projekter 0 2900 Q4 2021 Antal renoveringsprojekter på offentlige steder tilhørende staten, for hvilke der er anmeldt mindst én renoveringskontrakt, med det formål at opnå energibesparelser på mindst 30 % i gennemsnit. 1-9 C1.I3 Energirenovering af offentlige bygninger Mål Antal offentlige bygninger, der tilhører lokale og regionale myndigheder, og som har været genstand for en støtteanmeldelse fra staten eller regionalrådet for energirenoveringsarbejder Antal støttede bygninger 0 1954 Q2 2022 Antal offentlige bygninger tilhørende lokale og regionale myndigheder (lokale og regionale myndigheder, herunder kommuner og kommunegrupper), der har været genstand for en støtteanmeldelse fra staten eller regionalrådet for energirenoveringsarbejder med det formål at opnå energibesparelser på mindst 30 % i gennemsnit. 1-10 C1.I3 Energirenovering af offentlige bygninger Mål Antal m² etage på offentlige steder tilhørende den stat, hvor energirenoveringsarbejdet er afsluttet Antal kvadratmeter (i mio.) 0 20 Q4 2023 Antal m² etage på offentlige steder tilhørende staten, hvor energirenoveringen er afsluttet, med et mål om at opnå energibesparelser på mindst 30 % i gennemsnit. 1-11 C1.I3 Energirenovering af offentlige bygninger Mål Antal m² etage på offentlige steder tilhørende den stat, hvor energirenoveringsarbejdet er afsluttet Antal kvadratmeter (i mio.) 20 28,75 Q4 2024 Antal m² etage på offentlige steder tilhørende staten, hvor energirenoveringen er afsluttet, med et mål om at opnå energibesparelser på mindst 30 % i gennemsnit. 1-12 C1.I3 Termisk renovering af offentlige bygninger Mål Antal skoler eller gymnasier, hvor energirenoveringsarbejdet er afsluttet Nummer 0 681 Q4 2024 Antal skoler eller gymnasier, hvor energirenoveringsarbejdet er afsluttet, med et mål om i gennemsnit at opnå energibesparelser på mindst 30 %. 1-13 C1.I4 Energirenovering af mikrovirksomheder og SMV'er Mål Antal virksomheder, der nyder godt af skattelempelsen og støtteordningerne Nummer 0 5000 Q4 2023 Antal virksomheder, der nyder godt af skattelempelsen for energirenovering af mikrovirksomheder og SMV'ers bygninger til tertiær brug og/eller støtte fra handels- og håndværkskamre (CMA) og handels- og industrikamre (CCI).

B. KOMPONENT 2: Økologi og biodiversitet Frankrig står over for betydelige investeringsbehov for at opfylde målene for bæredygtig udvikling i de kommende år, navnlig med hensyn til biodiversitet, vandkvalitet og cirkulær økonomi. De retlige rammer er generelt på plads for overgangen til en grønnere og mere modstandsdygtig økonomi, men Frankrig er nødt til at gennemføre den, navnlig ved at støtte investeringer, der øger biodiversiteten, mindsker forureningen og udnyttelsen af jordbunden, forbedrer genanvendelse og genbrug af materialer og ressourcer. I denne forbindelse har de planlagte investeringer under komponent 2 i den franske genopretnings- og resiliensplan til formål at mindske de økologiske virkninger af de nuværende produktions- og forbrugsmønstre ved at bevare biodiversiteten, dekarbonisere industrielle produktionsprocesser, udvikle den cirkulære økonomi og fremskynde omstillingen til landbruget. Sådanne investeringer støttes af loven om "klima og modstandsdygtighed", der er baseret på klimakonventionen, og hvis mål er at bidrage til reduktionsmålet for drivhusgasemissioner for 2030. Desuden træder dekreterne til gennemførelse af loven om cirkulær økonomi, der blev vedtaget i 2020, i kraft i 2022. Denne komponent vedrører primært henstillingen (henstilling 3 og 2020) om at fokusere investeringerne på den grønne omstilling og i mindre grad henstillingen (henstilling 3 og 2019) om energieffektivitet. Denne komponent bidrager til bevarelse af miljøet og klimatilpasning og styrker derfor den økologiske, sociale og økonomiske modstandsdygtighed. Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). B.1 Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Reform 1 (C2.R1): Lov om klima og modstandsdygtighed Loven om "klima og modstandsdygtighed" offentliggøres i begyndelsen af 2022. Nogle foranstaltninger, der har direkte virkning, træder i kraft umiddelbart efter bekendtgørelsen, mens andre foranstaltninger forventes at træde i kraft på en udskudt måde inden for en frist, der fastsættes af lovgiveren. På grundlag af forslag fra borgernes klimakonvention skal loven indeholde bestemmelser om klima- og miljøforanstaltninger, der skal bidrage til målet for reduktion af drivhusgasemissioner for 2030. Loven forventes at bidrage til at sikre, at der opnås mellem halvdelen og to tredjedele af den måde, der skal dækkes mellem emissioner i 2019 og målet for 2030, takket være en anslået reduktion på mellem 56 og 74 mio. ton CO2-ækvivalenter i alt. Loven omfatter følgende seks elementer, der dækker hele økonomien: ·"Forbruger": loven skal omfatte foranstaltninger til ændring af forbrugsmønstrene gennem information og anvendelse af mindre kulstofintensive produkter og tjenester og til at skabe incitamenter til at mindske overforbruget gennem reklame. ·"Produktion og arbejde": loven skal omfatte foranstaltninger til støtte for industrielle og energiproduktionsmodellers overgang til lavemissionsløsninger, styrkelse af beskyttelsen af økosystemer gennem bedre overvågning af industrielle aktiviteter og foregribelse af ændringer i arbejdsmetoderne. ·Ved kørsel: loven skal indeholde foranstaltninger til at reducere emissionerne fra alle transportformer gennem incitamenter og finansiel støtte til de berørte sektorer samt ved at fastlægge et stabilt regelsæt. ·"Levende": loven skal omfatte foranstaltninger til ændring af den måde, hvorpå byplanlægning udformes, og byernes livsstil ændres. Den skal indeholde foranstaltninger til at fremskynde renoveringen af termiske sigter samt foranstaltninger til halvering af jordens udnyttelsesgrad. ·"Fodring": loven skal omfatte foranstaltninger til støtte for et grønnere landbrug og udvikling af nye kostvaner og landbrugspraksisser med henblik på at reducere dets indvirkning på drivhusgasemissioner. ·"Styrkelse af retsbeskyttelsen af miljøet": loven skal indeholde foranstaltninger til at forebygge og straffe miljøskader mere effektivt. I 2025 træder et gennemførelsesdekret i kraft for at skabe lavemissionszoner i byområder med over 150 000 indbyggere ved at forbyde adgang til køretøjer med Crit'Air stickers 3, 4 og 5 , hvorved luftkvaliteten i byerne forbedres, og drivhusgasemissionerne reduceres. Reform 2 (C2.R2): Lov om cirkulær økonomi

Den lov, der blev vedtaget den 2020. februar 10 for at tackle affald og fremme den cirkulære økonomi, har til formål at gennemføre en ændring af modellen, der definerer en ny økonomisk ramme, der letter værdiansættelsen frem for bortskaffelse af affald, og at skabe betingelserne for indsamling af næsten 100 % genanvendeligt affald. Reformen vedrører vedtagelsen af gennemførelsesretsakter ("dekreter"), der følger af 2020-loven, som træder i kraft i 2022: ·Dekret om indførelse af en udvidet producentansvarsordning for affald fra bygge- og anlægsarbejder ·Dekret om fastsættelse af minimumssatser for inkorporering af genvundne råstoffer i specifikke produkter, inden der gives tilladelse til markedsføring, med henblik på at øge genanvendelsen og nå de mål, der er fastsat i loven (artikel 61) ·Dekret om andelen af genbrugt emballage, der skal markedsføres hvert år for at øge andelen af genbrugt emballage på markedet sammenlignet med engangsemballage og dermed begrænse affald (lovens artikel 67). Investering 1 (C2.I1): Dekarbonisering af industrien Målet med denne investering er at bidrage til dekarboniseringen af industrisektoren, der tegner sig for ca. 21 % af drivhusgasemissionerne i Frankrig. Genopretnings- og resiliensfaciliteten skal anvendes til at reducere industrivirksomheders (herunder energiintensive industrier) energiforbrug og/eller til at investere med henblik på at reducere drivhusgasemissionerne. Midlerne fordeles på to måder: ·Der ydes tilskud efter indkaldelse af forslag til projekter, der gennemføres af ADEME (agenturet for økologisk omstilling), til større projekter, der repræsenterer en investering på over 3 000 000 EUR. Disse projekter skal omfatte enten investeringer i energieffektivitet eller investeringer til forbedring af industrielle processer med henblik på at reducere drivhusgasemissionerne. Der er ingen på forhånd fastsat finansieringsramme mellem disse to typer projekter, da udvælgelsen foretages i henhold til forskellige kriterier, herunder resultater med hensyn til drivhusgasemissioner sammenlignet med den ønskede støtte. ·Disse indkaldelser af projektforslag suppleres med étstedsstøtte fra det offentlige agentur ASP ("Agence de Services et de Paiement") til mindre og mere standardiserede projekter til forbedring af energieffektiviteten (med et investeringsbeløb på under 3 000 000 EUR) på grundlag af en liste over støtteberettiget udstyr, der er fastlagt ved dekret. Mandatet for kommende indkaldelser af forslag skal kræve, at investeringer foretaget inden for EU's emissionshandelssystem (ETS) skal gøre det muligt at reducere CO2-emissionerne til under det benchmark, der er fastsat i ETS-direktivet på en måde, der sikrer, at foranstaltningen overholder princippet om "ikke at gøre væsentlig skade" i forordning (EU) 2021/241. Investering 2 (C2.I2): Bymæssig densifikation: bæredygtigt byggeri Denne foranstaltning har til formål at hjælpe kommunerne med at øge boligtætheden i områder, der er berørt af boligmangel. Støtten til tæt boligbyggeri skal bidrage til at begrænse byspredning og bevare biodiversiteten og landbrugsarealerne. Desuden finder den nye termiske reglement RE2020 (jf. reform 2 af denne komponent), som har til formål at reducere kulstofvirkningen af nye bygninger og øge deres energimæssige ydeevne, anvendelse på disse aktiviteter. Der ydes en fast støtte til kommunale myndigheder, forudsat at flere betingelser er opfyldt: i) overholdelse af forpligtelserne i henhold til "lov om solidaritet og byfornyelse" fra 2000, hvorefter socialt boligbyggeri skal udgøre 20 % af boligmassen ii) byggeprogrammet skal omfatte mindst to boliger, der overskrider visse tærskler for tæthed, og som er omfattet af forudgående bygodkendelse. Tæthedstærsklerne, udtrykt i kvadratmeter af bebyggede arealer pr. kvadratmeter areal, er resultatet af en tværanalyse, der kombinerer befolkningskriterier (kommunens størrelse og tæthed eller gruppering af kommuner) og boligtypologien (f.eks. bebyggede tæthed, ledige stillinger, andel af socialt boligbyggeri og sekundærboliger og husstandens gennemsnitlige størrelse). Investering 3 (C2.I3): Bymæssig densifikation: brownfieldområder Denne foranstaltning har til formål at iværksætte rehabilitering og genanvendelse med hensyn til brownfieldområder og affaldsområder for at bidrage til udviklingsforløbet "zero net artificialisation" inden 2050, som den franske regering har fastlagt med henblik på at styre byspredning og støtte byfornyelse og dermed begrænse anvendelsen af naturområder.

Modtagerne af "brownfieldfonden" skal være ejerne af webstedet: det kan være kommuner, lokale offentlige institutioner udpeget af de lokale myndigheder, offentlige statslige operatører, offentlige lokale virksomheder som SEM ("sociétés d'économie mixte"), sociale udlejere eller private virksomheder med den kompetente myndigheds samtykke til byplanlægning. Projekterne udvælges af staten gennem regionale udbud med hjælp fra tekniske tjenester (både på nationalt og regionalt plan). Når den er udvalgt, skal der indgås en tilskudsaftale mellem staten og modtageren. Der kan ydes støtte til to kategorier af projekter via brownfieldfonden: ·Genanvendelse af brownfieldområder: industrielle (uden forureningsbekæmpelsesoperationer), kommercielle, administrative brownfieldområder, gamle forringede jorder i forbindelse med byfornyelse eller omlægning af produktionsaktiviteter ·Genanvendelse af bymæssig bebyggelse: omskoling af gamle blokke til boliger og handel, revitalisering eller omlægning af økonomiske zoner ved indgangen til byer, rehabilitering eller diversificering af beboelsesområder, renovering af butikker. Desuden afsættes der en bevillingsramme til udvikling af værktøjer til viden om jord med henblik på at støtte lokale myndigheder i fortegnelsen over affaldsarealer og den operationelle gennemførelse af genanvendelsesoperationer. Investering 4 (C2.I4): Biodiversitet Denne foranstaltning har til formål at støtte lokale myndigheder, foreninger og andre naturområders forvaltningsmyndigheder i at investere i projekter til beskyttelse og genopretning af biodiversitet, hvor økosystemerne er i fare. To typer foranstaltninger finansieres under den franske genopretnings- og resiliensplan: ·Økologisk genopretning støttes af fire typer investeringer: oDe seks vandagenturer gennemfører projekter, der har til formål at bevare vandressourcerne, genoprette biodiversiteten og den økologiske kontinuitet i vandmiljøer og bevare økosystemerne. midlerne tildeles enten gennem indkaldelser af forslag eller efter en one-stop-shop-logik inden for en ramme, der er godkendt af agenturets bestyrelse og i overensstemmelse med den aftale, der er indgået med ministeriet for økologisk omstilling. oØkologisk kontinuitet for fisk (fiskestiger) ved Rhinau- og Marckolsheimdæmningerne ved Rhinen. Denne investering er et ingeniør- og infrastrukturprojekt, der skal gennemføres i partnerskab med EDF ("Electricité de France", det franske elselskab), lokale myndigheder, nationale eksperter, Rheinland-Meuse water Agency og det franske kontor for biodiversitet. Det er et samarbejdsprojekt med lande, der grænser op til Rhinen. oDet franske kontor for biodiversitet (OFB) forvalter flere typer projekter: atlas over biodiversitet på kommunalt plan, foranstaltninger til bevarelse og genopretning af biodiversiteten, der gennemføres af "projektledere", der udvælges efter udbud. oStaten skal gennemføre pilotprojekter for økologisk genopretning i Frankrigs hovedland og i oversøiske departementer. Projekter udvælges enten gennem indkaldelser af projektforslag eller efter en one-stop-shop-logik inden for de rammer, der er fastlagt af ministeriet for økologisk omstilling. ·Støtte til beskyttede områder: oStaten skal gennemføre pilotprojekter for beskyttede områder i det franske hovedland og i oversøiske departementer. Projekter udvælges enten gennem indkaldelser af projektforslag eller efter en one-stop-shop-logik inden for de rammer, der er fastlagt af ministeriet for økologisk omstilling. oDet franske kontor for biodiversitet (OFB) støtter beskyttede områder i naturparker. oDe 11 nationalparker i Frankrig skal investere i bevarelse af natur-, kultur- og landskabsarven, udvikling af viden om biodiversitet og uddannelse i miljø og bæredygtig udvikling. I 2021 og 2022 skal projekter inden for økologisk genopretning og beskyttede områder identificeres enten gennem udbud afholdt af operatørerne (f.eks. vandagenturer, OFC osv.), og de første tilsagn skal påbegyndes inden den 31. december 2021. Mindst 700 projekter under denne komponent skal være afsluttet senest den 31. december 2023.

Investering 5 (C2.I5): Forebyggelse af seismiske risici i oversøiske departement (de franske Antiller) Denne foranstaltning har til formål at gennemføre jordskælvsresistente forstærkningsarbejder i prioriterede offentlige bygninger i Antillerne (f.eks. Martinique og Guadeloupe), idet der også tages hensyn til modstandsdygtigheden over for cykloner. Der fokuseres på tre typer offentlige bygninger: ·Krisestyringsbygninger, præfekturer og underpræfekturer ·Prioriterede hospitaler ·Skoler og gymnasier. Udvælgelsen af bygninger foretages af staten efter indsendelse af ansøgningsdossierer senest den 31. december 2020. Den retlige forpligtelse skal være afsluttet senest den 31. december 2021, og arbejdet skal påbegyndes senest den 31. december 2023 for mindst 15 bygninger. Investering 6 (C2.I6): Sikre vandnet Formålet med denne foranstaltning er at gennemføre renovering og rehabilitering af 450 km net i Frankrig, herunder i oversøiske departementer, senest den 31. december 2022. Denne foranstaltning skal finansiere følgende tre delforanstaltninger (de to første skal finde sted i det franske hovedland, og den sidste skal kun vedrøre de oversøiske departementer): ·Vandforsyningsagenturer skal støtte investeringer i modernisering af distributionsnet for rent vand og sanitet. De skal også investere i opgradering af spildevandsrensningsanlæg og afkobling af regnvandsudledninger fra nettene. ·Investeringer i rensning af mere end 35 000 ton slam fra rensningsanlæg for at muliggøre spredning. ·Prioriterede investeringer i opgradering af vand- og sanitetsnet inden for rammerne af de oversøiske departementers vandhandlingsplan. For så vidt angår de to første delforanstaltninger udvælges projekterne af de seks vandagenturer, enten gennem dedikerede indkaldelser af projektforslag eller efter en one-stop-shop-logik inden for de rammer, der godkendes af agenturets bestyrelse. Agenturerne er også ansvarlige for den operationelle gennemførelse af projekterne. Lokale myndigheder, der ikke har mulighed for at sprede slammet fra rensningsanlæg, skal henvende sig til agenturet, som de er afhængige af for at få støtte og økonomisk støtte. I de oversøiske departementer fordeles støtten mellem de statslige direktorater for miljø, planlægning og boliger (navnlig til forundersøgelser og teknisk bistand på Guadeloupe og Martinique) og det franske kontor for biodiversitet (OFB), som har ansvaret for at finansiere oversøiske departementers vandhandlingsplan. Projekterne udvælges i henhold til denne plan. Investering 7 (C2.I7): Modernisering af sorteringscentre Sortering og genanvendelse af affald er et centralt mål i loven om energiomstilling og grøn vækst (LTECV), der blev vedtaget i 2015, og som har til formål at reducere mængden af deponeringsaffald med 50 % inden 2025. Denne foranstaltning tager fat på udfordringerne i forbindelse med sortering og genanvendelse af alle typer affald, navnlig husholdningsaffald og hospitalsaffald. Støtte til investeringer ydes til: •Støtte til genanvendelse af affald gennem investeringsstøtte til lokale myndigheder eller institutioner, der er åbne for offentligheden, med henblik på at modernisere sorteringscentre (offentlige og private) og etablere selektive sorteringsanlæg i offentlige områder

•Anskaffelse af udstyr til fremskyndelse af sorteringen ved kilden, indsamling og valorisering af bioaffald og husholdningsaffald (f.eks. til vedvarende biogas eller kvalitetsgødning), samtidig med at det sikres, at dette ikke fremmer mekanisk-biologiske behandlingsanlæg •Forbedring af behandlingen af smittefarligt affald på hospitaler takket være "trivialisatorer". Denne foranstaltning gennemføres via indkaldelser af forslag eller et finansieringsvindue oprettet af ADEME (agenturet for økologisk omstilling). Målet er at opnå en modernisering af 32 sorteringscentre senest i 2026. De øvrige investeringer i bioaffald/husholdningsaffald og hospitalsaffald er endnu ikke kvantificeret. Der skal indgås forpligtelser for investeringer i 2021 og 2022, som skal være afsluttet ved udgangen af 2024. Investering 8 (C2.I8): Genanvendelse og genbrug Denne foranstaltning har følgende tre mål: i) støtte reduktionen i brugen af plast (navnlig engangsplast), ii) fremme indarbejdelsen af genanvendt plast og iii) fremskynde udviklingen af reparation og genbrug (af plast) i overensstemmelse med loven om bekæmpelse af affald for en cirkulær økonomi, der blev vedtaget i 2020. Der ydes støtte til to interventionstyper: ·Støtte til genbrug eller reparation af plastprodukter eller andre produkter og aktiviteter til reduktion af plastemballage: oUdvikling og modernisering af genanvendelsesanlæg ("genanvendelsesvirksomheder") oStøtte til virksomheder med henblik på at erstatte plastemballage (herunder emballagesektoren selv) oIndustrialisering af genanvendelige og genbrugelige emballageløsninger oAnskaffelse af alternative løsninger til brug af plast (især engangsplast) eller tilpasning til deres anvendelse (vaskeudstyr, tilpasning af produktionsværktøjer), f.eks. i forbindelse med kollektiv catering oEksperimenter med pilotprojekter i alternative løsninger til engangsplast. ·Støtte til genanvendelse af plast: oUndersøgelser og gennemførlighedsundersøgelser af fremstilling, genanvendelse eller inkorporering af genvundet plast, navnlig for virksomheder, der ikke allerede integrerer dem oInvesteringer i tilpasning af virksomhedsudstyr til at forberede, genanvende eller integrere mere genanvendt plast i deres proces oStøtte til levering af genanvendt plastmateriale gennem direkte finansiering til plastforarbejdningsvirksomheder med henblik på at støtte efterspørgslen. Støtten forvaltes af agenturet for økologisk omstilling (ADEME) gennem "fonden for den cirkulære økonomi" og "dekarboniseringen af industrifonden" til foranstaltninger vedrørende støtte til inkorporering af genanvendt plast i virksomhedsprocesser, og projekter, der støttes, udvælges gennem indkaldelser af projekter eller via ADEME's tilsvarende finansieringsvindue. Foranstaltningen skal gøre det muligt at undgå produktion af 275 000 tons plast kumulativt. Der indgås forpligtelser for disse investeringer senest den 31. december 2022 og skal være afsluttet senest den 31. december 2024.

Investering 9 (C2.I9): Planteproteinplan Denne foranstaltning indgår i en overordnet plan for planteproteiner, som har til formål at mindske landbrugets afhængighed af input såsom foder og kvælstofgødning. Den yder investeringsstøtte til landbrugsbedrifter og downstream-strukturer, navnlig med henblik på at styrke og fremme nye forsyningskæder i landbruget, der er dedikeret til planteproteiner. Foranstaltningen skal yde investeringsstøtte til: ·Udstyr på proteinrige dyrkningsbedrifter ·Omstrukturering af forsyningskæden for planteprotein, herunder investeringer i virksomheder, der indsamler og forarbejder vegetabilske proteiner (såsom siloer, lagerenheder, frøpressere, lucernetørrere og optiske trifurer). I januar 2021 iværksatte FranceAgriMer, et offentligt organ med ansvar for landbrugs- og fiskerisektoren, de første indkaldelser af projekter. Senest den 31. december 2022 indgås de sidste finansielle forpligtelser for mindst 1 200 projekter. Investering 10 (C2.I10): Skove Den franske træ- og papirindustri gør det muligt at kompensere for ca. 20 % af Frankrigs CO2-emissioner ved kulstoflagring i skove, i træprodukter og ved at erstatte fossile brændstoffer og mere energiintensive materialer. Klimaændringerne påvirker imidlertid skovbestandene i Frankrig, som er blevet nedbrudte eller sårbare over for skadedyr, tørke og brande. For at bevare de mange forskellige miljøtjenester, som skovene yder, sikre deres diversitet og bæredygtighed og sikre forsyninger til den franske skovbaserede industri, har denne foranstaltning til formål at mobilisere midler til offentlige og private skovejere, så de kan påtage sig en dynamisk bæredygtig skovforvaltning. Tre interventionstyper er omfattet: ·Forbedring af skovbevoksninger af lav økonomisk og miljømæssig kvalitet ·Genopretning af skove, der er alvorligt berørt eller ødelagt af barkbiller i Østfrankrig (hovedsagelig i regionerne Grand-Est og Bourgogne-Franche-Comté) ·Tilpasning af skovbestande, der er sårbare over for virkningerne af klimaændringer. Foranstaltningen tager sigte på at dække mindst 30 000 ha inden udgangen af første kvartal af 2023. Siden den 19. februar 2021 kan der indgives støtteansøgninger. Betalingerne foretages indtil den 31. december 2024. B.2 Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte



Løbenummer Foranstaltning Milepæl/mål Betegnelse Kvalitative indikatorer for milepæle Kvantitativ indikator for målet Tid Beskrivelse af hver milepæl og hvert mål Enhed Referencescenarie Målsætning Kvartal År 2-1 C2.R1 Lov om klima og modstandsdygtighed Milepæl Lov om klima og modstandsdygtighed Bekendtgørelse af loven og ikrafttrædelse af bestemmelser med direkte virkning Q2 2022 Bekendtgørelse af loven og ikrafttrædelse af de bestemmelser i loven, der har direkte virkning med henblik på at gennemføre en række af anbefalingerne i borgerklimakonventionen om følgende seks emner: at forbruge, producere & arbejde, flytte, leve, ernære og styrke den retlige beskyttelse af miljøet. 2-2 C2.R1 Lov om klima og modstandsdygtighed Milepæl Lov om klima og modstandsdygtighed — gennemførelsesretsakt Ikrafttræden Q4 2025 Ikrafttræden af et dekret om oprettelse af zoner med lave drivhusgasemissioner i byer med over 150 000 indbyggere. 2-3 C2.R2 Lov om cirkulær økonomi Milepæl Dekreter til gennemførelse af loven om bekæmpelse af spild og cirkulær økonomi Ikrafttræden Q1 2022 Ikrafttræden af følgende dekreter og afgørelser: Afgørelse om oprettelse af industrien for bygge- og anlægsaffald og byggematerialer den 1. januar 2022 Dekret om minimumssatser for inkorporering af genvundne råstoffer (artikel 61 i AGEC-loven) Bekendtgørelse om andelen af genbrugt emballage, der skal markedsføres (artikel 67 i AGEC-loven) 2-4 C2.I1 Dekarbonisering af industrien Mål Undgåede drivhusgasemissioner MtCO2eq Mio. tons CO2 ækvivalent. 0 3,5 Q2 2021 Undgåede drivhusgasemissioner i hele projektets levetid som beregnet ved sammenligning af situationen "før investering" og defineret af driftslederen i svaret på udbuddet med det formål, at investeringer foretaget i ETS-anlæg skal gøre det muligt at reducere CO2-emissionerne til under det benchmark, der er fastsat i ETS-direktivet. 2-5 C2.I1 Dekarbonisering af industrien Mål Undgåede drivhusgasemissioner MtCO2eq (mio. ton CO2-ækvivalenter) 3,5 5 Q4 2022 Undgåede drivhusgasemissioner i hele projektets levetid som beregnet ved sammenligning af situationen "før investering" og defineret af driftslederen i svaret på udbuddet med det formål, at investeringer foretaget i ETS-anlæg skal gøre det muligt at reducere CO2-emissionerne til under det benchmark, der er fastsat i ETS-direktivet. 2-6 C2.I2 Bymæssig densifikation: bæredygtigt byggeri Mål Antal kommuner, der modtager støtte Nummer 0 1200 Q4 2021 Antal kommuner, der modtager støtte til bæredygtigt byggeri i tyndt befolkede byområder. 2-7 C2.I3 Bymæssig densifikation: brownfieldområder Mål Antal projekter, for hvilke der er indgået aftale om tilskud til genanvendelse af affaldsarealer eller byområder Nummer 0 90 Q1 2022 Antal projekter, for hvilke tilskudsaftalen er undertegnet, enten med henblik på genanvendele af et affaldsareal eller af byområder. 2-8 C2.I3 Bymæssig densifikation: brownfieldområde Mål Antal projekter, for hvilke der er indgået aftale om tilskud til genanvendelse af affaldsarealer eller byområder Nummer 90 200 Q1 2023 Antal projekter, for hvilke tilskudsaftalen er undertegnet, enten med henblik på genanvendele af et affaldsareal eller af byområder. 2-9 C2.I4 Biodiversitet Mål Antal støttede projekter inden for økologisk genopretning og beskyttede områder Nummer 0 700 Q4 2022 Antal projekter vedrørende økologisk genopretning og bevarelse af biodiversitet i beskyttede områder. 2-10 C2.I5 Forebyggelse af seismiske risici i oversøiske departementer Mål Antal berørte bygninger — seismiske risici i de oversøiske departementer Nummer 0 15 Q4 2023 Antal offentlige bygninger (såsom krisestyringsbygninger, præfekturer og underpræfekturer eller prioriterede hospitaler eller skoler og gymnasier) i oversøiske departementer, hvor der er påbegyndt antiseismiske arbejder. 2-11 C2.I6 Sikre vandnet Mål Antal lineære km drikkevandsnet og kloaknet, hvortil der ydes støtte Km 0 450 Q4 2022 Antal kilometer drikkevandsnet eller sanitære net, hvor renoveringsarbejdet er påbegyndt. 2-12 C2.I7 Modernisering af sorteringscentre Mål Antal indgåede kontrakter om modernisering af sorteringscentre Nummer 0 32 Q4 2022 Antal indgåede kontrakter om modernisering af sorteringscentre. 2-13 C2.I7 Modernisering af sorteringscentre Milepæl Investering i sortering og indsamling af affald og i behandling af medicinsk affald Meddelelse af listen over støttemodtagere Q4 2022 Afslutning af indkaldelsen af forslag og støtteordninger og udvælgelse af modtagere til følgende ordninger: ·at støtte investeringer i affaldssortering og indsamling af affald i hjemmet (AFH) ·støtte til sortering, indsamling og nyttiggørelse af bioaffald ·at støtte investeringer i udstyr til desinficering af infektiøst medicinsk affald. 2-14 C2.I7 Modernisering af sorteringscentre Mål Antal moderniserede sorteringscentre Nummer 0 32 Q4 2025 Antal eksisterende offentlige og private sorteringscentre, der har afsluttet deres moderniseringsarbejde. 2-15 C2.I8 Genanvendelse og genbrug Mål Mængden af plastmaterialer, der undgås Ton 0 275000 Q4 2025 Den kumulative effektive mængde plastmaterialer, der undgås, gennem genanvendelse eller integration i industrielle processer. 2-16 C2.I9 Planteproteinplan Mål Antal projekter, der skal modtage støtte fra "proteinplanen" med henblik på at investere i produktion af proteinafgrøder Nummer 0 1200 Q1 2022 Antal projekter, der skal modtage midler fra "proteinplanen" med henblik på at investere i produktion af proteinafgrøder efter udvælgelsen ved udbud. 2-17 C2.I10 Skove Mål Skovareal, hvortil der er givet tilskud med henblik på at forbedre, tilpasse, regenerere eller rekonstruere skoven Hektar 0 30000 Q1 2023 Skovareal, som der er givet tilsagn om tilskud til for at forbedre, tilpasse, regenerere eller genoprette skoven.

C. KOMPONENT 3: Infrastruktur og grøn mobilitet Transportsektoren er en af de største CO2-udledere i Frankrig og tegnede sig for 38 % af de samlede emissioner i 2017. Vejtransport tegner sig for 96 % af disse emissioner, hvoraf over halvdelen stammer fra private køretøjer. Transportinfrastrukturer spiller en central rolle for en effektiv gennemførelse af den grønne omstilling. Det er gennem deres vedligeholdelse og udvikling, at brugerne kan få adgang til økologiske alternativer til kulstofudledningsmetoder. Foranstaltningerne under denne komponent i den franske genopretnings- og resiliensplan fokuserer på udvikling af offentlig transport (metro, sporvogn, bus) og renovering og forbedring af det nationale jernbanenet for passagerer og gods. Komponenten omfatter også foranstaltninger til fornyelse af administrationens flåde af biler med elektriske eller hybride køretøjer for at forbedre havnenes bæredygtighed og lette den grønne omstilling i landdistrikterne. Komponenten omfatter også to reformer vedrørende mobilitet og grøn budgettering for at øge gennemsigtigheden af det nationale budgets indvirkning på miljøet. Disse investeringer og reformer bidrager til at efterkomme de landespecifikke henstillinger, der er rettet til Frankrig i de seneste to år, om behovet for at "målrette investeringspolitikken mod [...] vedvarende energi, energieffektivitet og sammenkoblinger med resten af Unionen" (henstilling 3 og 2019) og for at sikre en effektiv gennemførelse af foranstaltninger til støtte for virksomhedernes likviditet, navnlig for små og mellemstore virksomheder. [...] Målrette investeringerne mod den grønne [...] omstilling, navnlig inden for bæredygtig transport, ren og effektiv produktion og anvendelse af energi, energiinfrastrukturer samt forskning og innovation." (LANDESPECIFIK HENSTILLING 3, 2020). Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). C.1 Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Reform 1 (C3.R1): Mobilitetslovgivning ("Loi d'Orientation des Mobilités") Mobilitetsloven sigter mod en gennemgribende ændring af transport og mobilitet med det formål at forbedre den daglige tjeneste, opfylde behovene hos hele befolkningen og fremskynde dekarboniseringen af sektoren. Loven indeholder en omfattende pakke af politiske instrumenter om styring, regulering og investeringsplaner. En række sekundære retsakter, der er knyttet til mobilitetsloven, skal gennemføres i løbet af tidsrammen for genopretnings- og resiliensfaciliteten. For det første trådte et dekret i kraft i 2020, som fastsætter betingelserne for, hvornår kørsler kan medføre finansielle tildelinger til førere, der tilbød delebiler uden passagerer. For det andet skal regulativerne ændres i 2021 for at gøre det muligt at overføre forvaltningen af det lokale jernbanenet til regionerne. For det tredje reviderer og ajourfører regeringen den finansielle og operationelle programmering af statens investeringer i transportinfrastruktur senest den 31. december 2023 som fastsat i loven. Reform 2 (C3.R2): Grøn budgetlægning Offentliggørelsen af et grønt budget har til formål at etablere en standardiseret og omfattende informationsramme rettet mod Parlamentet og civilsamfundet om statsbudgettets indvirkning på miljøet. Frankrig offentliggjorde sammen med sin finanslov for 2021 en grøn budgetmetode, hvor de enkelte udgifter på statsbudgettet er klassificeret efter deres indvirkning på hvert af de seks mål, der er fastsat i forordning (EU) 2020/852 ("klassificeringsforordningen"): modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer, omstilling til en cirkulær økonomi, forebyggelse og bekæmpelse af forurening samt beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer. Indtægterne klassificeres som miljøafgifter i henhold til Eurostats definition "en afgift, hvis grundlag er en fysisk enhed (eller en tilnærmet værdi af en fysisk enhed) af noget, som har en specifik og dokumenteret negativ indvirkning på miljøet". For 2022-budgettet offentliggøres et nyt grønt budget. Den skal trække på den allerede etablerede praksis og forbedre den ved at anvende en ny metode til at tage hensyn til driftsudgifter. Investering 1 (C3.I1): Støtte til jernbanesektoren For at nå målet om kulstofneutralitet inden 2050 sigter Frankrig mod at øge brugen af jernbanetransport som et alternativ til vejtransport. Foranstaltningen har til formål at forbedre og modernisere jernbanenettet. En første del af investeringen skal foretages af agenturet med ansvar for investering i transportinfrastruktur (AFITF). Dette offentlige agentur har fået mandat af regeringen til at investere i forud udvalgte transportinfrastrukturprojekter. Foranstaltningen skal finansiere renovering af lokale jernbanelinjer i samarbejde med staten og regionerne. Det skal også bidrage til renovering af godslinjer og indlejrede logistiske platforme. Investeringen vil hovedsagelig finde sted i 2021 og 2022.

En anden del af investeringen skal anvendes til at rekapitalisere det franske nationale jernbaneselskab SNCF. Midlerne overføres direkte til SNCF Réseau, netoperatøren, som er en del af SNCF-koncernen. Gennemførelsen af foranstaltningen skal skitsere, hvordan det sikres, at gennemsigtighedskravene og statsstøttereglerne overholdes, navnlig med hensyn til regnskabsmæssig adskillelse for at undgå krydssubsidiering mellem SNCF Réseaus økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter. Investeringerne mellem 2021 og 2023 opdeles i tre foranstaltninger. Den første foranstaltning har til formål at renovere det nationale jernbanenet ved hjælp af omfattende investeringer til erstatning af spor, krydsningsstænger og ballast. Desuden skal der investeres i udskiftning af omskiftere, kahytter og skilte. Den anden foranstaltning har til formål at forbedre nettets sikkerhed og pålidelighed. Det skal finansiere forskning og udvikling samt produkter og udstyr til erstatning af ukrudtsdræbende glyphosat med alternative produkter, der er mindre skadelige for miljøet. Desuden skal foranstaltningen finansiere renovering af tunneler. Den tredje foranstaltning skal finansiere den fuldstændige renovering af lokale jernbanelinjer (f.eks. spor, skinner, ballast og skinneudstyr). Investering 2 (C3.I2): Støtte til efterspørgslen efter renere køretøjer (bilplan) Denne investering har til formål at støtte efterspørgslen efter renere køretøjer, hovedsagelig fra husholdninger. Foranstaltningen omfatter en "økologisk bonus" for lette køretøjer for at støtte køb af et elektrisk, brint- eller plug-in-hybridkøretøj med CO2-emissioner på højst 50 g/km. Bonusbeløbet afhænger af typen af køretøj (elektrisk, plug-in hybrid, hydrogen), typen af støttemodtager (husholdning eller erhverv) og køretøjets pris (højere bonus for billigere biler). Bonussen skal gradvis falde fra juli 2021, efterhånden som disse køretøjers konkurrenceevne stiger i forhold til deres termiske alternativer. Foranstaltningen omfatter også den samme form for bonus for tunge køretøjer: fra januar 2021 indføres der en købsbonus på 50 000 EUR for lastbiler og 30 000 EUR for elbusser og brintbusser. Investering 3 (C3.I3): Daglig mobilitet: udvikling af offentlig transport Foranstaltningen har til formål at finansiere udviklingen af jernbaneinfrastruktur til daglig mobilitet i byområder for at gøre den mere attraktiv. Foranstaltningen skal fokusere på Ile de France-regionen omkring Paris for at løse tilbagevendende problemer med kapacitetsbegrænsninger. Den skal også deltage i oprettelsen af nye metrolinjer i storbyer i regionerne. Støtteberettigede projekter er for det meste baseret på elektrisk trækkraft, som skal deltage i dekarbonisering af transportsektoren. Foranstaltningen skal støtte forskellige trin i proceduren, lige fra nødvendige forudgående undersøgelser til faktiske arbejder. Foranstaltningen skal navnlig medfinansiere forbedring af bybanestrækninger (RER E, B og D), etablering af sporvognslinjer (T3, T1) og højniveaubusser (TZ 2 og 3). I regionerne skal foranstaltningen støtte oprettelsen af en ny metrolinje i Toulouse. Investeringen vil finde sted mellem 2021 og 2026. Investering 4 (C3.I4): Fremskyndelse af arbejdet med transportinfrastruktur Formålet med foranstaltningen er at modernisere den eksisterende transportinfrastruktur for at tilpasse den til nye transportmidler, lokale behov og grøn omstilling. Det skal lette integrationen af samkørsel og elbiler som alternativ til privatbiler. Det skal også øge digitaliseringen og integrationen af nye teknologier til drift og overvågning af flodinfrastrukturen for at gøre den til et troværdigt alternativ til vejgodstransport. Foranstaltningen gennemføres hovedsagelig gennem det franske agentur for finansiering af transportinfrastruktur (AFITF), et offentligt organ, som regeringen har givet mandat til at investere i forud udvalgte transportinfrastrukturprojekter. Investeringerne skal vedrøre flere projekter. Den skal finansiere installering af nye ladestandere på nationale veje og højhastighedsveje. Offentlig transport og samkørsel med anlæggelse af reserverede baner og installation af anordninger til kontrol heraf samt oprettelse af lavemissionszoner prioriteres. Renoveringen af flodnettene, navnlig sluser og dæmninger, planlægges også sammen med moderniseringen af det digitale forvaltningssystem for maritime anliggender og CROSS-netværket (regionale operationelle centre for overvågning og redning). Investering 5 (C3.I5): En grønnere statsflåde Foranstaltningen har til formål at forny bilparken med tre administrationer: politiet og gendarmeriet (Indenrigsministeriet), tolddirektoratet (finansministeriet) og fængselsvæsenet (justitsministeriet). Disse tre organers kombinerede flåder udgør størstedelen af statens køretøjer, men har samtidig en alderdom, et højt kilometertal og en lav fornyelsesprocent. Bilparkens forgrønnelsesplan for 2021 og 2022 prioriterer indkøb af renere køretøjer (elektriske køretøjer eller plug-in hybrider). I alt skal investeringen hjælpe med at købe 3833 rene køretøjer til indenrigsministeriet, 570 til toldmyndighederne og 530 til justitsforvaltningen. Foranstaltningen skal også støtte køb af ladestationer.

Investering 6 (C3.I6): Grønnere havne Havne er centrale aktiver i den franske økonomi. Foranstaltningen skal muliggøre yderligere investeringer i overensstemmelse med kravet om klimaov