DA    DA DA 
DA 1   DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 16.7.2008 
SEK(2008) 2125 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagende dokument til  
 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN  TIL RÅDET OG EUROPA-
PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE  ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET: 
 
Offentlige indkøb for et bedre miljø 
  
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
{KOM(2008) 400 endelig} 
{SEK(2008) 2124} {SEK(2008) 2126}  
DA 2   DA RESUMÉ  
Det nuværende forbrug i EU forårsager miljøskader i et uholdbart omfang. Hvis verden som 
helhed fulgte traditionelle forbrugsmønstre, ville det globale ressour ceforbrug være firedoblet 
i løbet af 20 år. Det er derfor nødvendigt  at fremme udviklingen og udbredelsen af 
miljøvenlige produkter. 
Offentlige myndigheder anvender år ligt et beløb svarende til 16 % af BNP, især inden for 
sektorer med relativt store miljøpåvirkninger, og  hvor der samtidig er mulighed for betydelige 
forbedringer (transport, bygni nger og inventar ...). Eksemp elvis tegner bygninger sig for 
ca. 40 % af det endelige energiforbrug i Eur opa. For de fleste offentlige myndigheder udgør 
anlægs- og istandsættelsesarbejder og løbende udgi fter til drift af bygninger en betydelig del 
af de årlige omkostninger, i nogle tilfælde over 50 %. Ved at anvende grønne offentlige indkøb, kan der anvendes strammere miljønor mer, som vil kunne mindske offentlige 
bygningers samlede energiforbrug betragteligt. 
Grønne offentlige indkøb er defineret som en proces, hvorved offentlige myndigheder 
erhverver varer, tjenester eller får udf ørt bygge- og anlægsarbejder, som har mindre 
miljøvirkning målt over levetiden sammenlignet med varer, tjenester og bygge- og anlægsarbejder med samme primære funktion, som ellers ville blive erhvervet eller udført. 
Det er en proces, som fremmer men ikke nødve ndigvis fører til indkøb af et "grønt" produkt, 
og som fuldt ud følger EU's lovgivning om offentlige indkøb.  
Indkøb af mere ressourceeffektive produkter kan medføre direkte fordele for købere og 
nedskære omkostningerne betydeligt for brugere,  selv når startbudgettet er højere. Eksempler 
er kontorudstyr, belysnin g, køretøjer og bygninger.  
Grønne offentlige indkøb belønner endvidere firmaer, som udvikler sådanne produkter og 
skaber incitamenter til fremtidig udvikling af teknologier, hvilket fremmer innovation og 
støtter EU's økonomi. Denne øgede efterspørgsel  vil medføre stordriftsfordele, som får 
produkterne ud i handel på det almindelige ma rked. Grønne offentlige indkøb kan fremme og 
fremskynde teknologisk innovation og gennembrud, som i sidste instans vil medføre lavere 
enhedsomkostninger og adgang til massemarkedet.  
Hvor grønne offentlige indkøb fører til indkøb af grønnere produkter, vil den mindskede 
miljømæssige påvirkning kunne bidrage til realis ering af eksisterende miljømålsætninger – og 
dette til lavere omkostninger end med andre politiske instrumenter. 
På baggrund af dette store potentiale er de r blevet øget opmærkso mhed omkring grønne 
offentlige indkøb i de senere år. Et første ek sempel herpå er Kommissionens meddelelse fra 
2003 om integreret produktpolitik, hvori medlemsstat erne blev kraftigt opfo rdret til at vedtage 
nationale aktionsplaner for grønne offentlige indkøb. Også uden for Europa er der lanceret 
grønne eller bæredygtige politikker blandt mang e vigtige handelspartne re som f.eks. USA, 
Japan, Canada, Australien, efterfulgt af lande i hastig udvikling som f.eks. Kina, Sydkorea, 
Thailand og Filippinerne. A llerede i 2002 vedtog OECD-Rådet en henstilling om grønne 
offentlige indkøb. Som opfølgning af topmødet i Johannesburg i september 2002 om bæredygtig udvikling blev der i Marrakech neds at en task force om bæredygtige indkøb med 
det formål at udbrede kendskabet til bæredy gtige og grønne offentlige indkøb, især i 
udviklingslandene. 
DA 3   DA Senest har EU's ledere i den nye strategi for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget i juni 
2006, fastlagt som EU-målsætning, at gennemsnittet  for offentlige grønne indkøb i EU senest 
i 2010 skal ligge på det niveau, som i øjeblik ket findes i de medlem sstater, som er længst 
fremme. 
Undersøgelser fra 2006 viser, at kun 7 medlemss tater anvendte grønne offentlige indkøb i et 
større omfang, og at de rester ende 20 medlemsstater ikke e ller slet ikke anvendte grønne 
offentlige indkøb.  
Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Miljø har udarbejdet en konsekvensanalyse 
som grundlag for vedtagelsen af et nyt initiati v, der skal øge anvendelsen af grønne offentlige 
indkøb kvantitativt og kvalit ativt i EU. De forskellige mulighede r, som er blevet analyseret på 
baggrund af konsekvensanalysen, blev drøftet me d interesseparter på et møde 25. juni 2007 
og gennem senere skriftlige kontakter. Medlemmerne af Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler er også blevet opfordret t il at fremsætte bemærkninger til forskellige 
politiske valgmuligheder. 
Følgende hindringer for en større udbredelse  af grønne offentlige indkøb i EU er blevet 
identificeret: 
1) mangel på bevidsthed om gevinsterne, manglende forståelse af omkostningernes 
størrelse og mangel på politisk støtte til grønne offentlige indkøb 
2) manglende juridisk klarhed 3) manglende information og værktøjer om grønne offentlige indkøb, utilstrækkelige 
uddannelsesstrukturer, manglende kendskab t il prioriterede områder og vanskelighed 
ved at anvende kriterierne for grønne offentlige indkøb 
4) manglende ensartethed mellem procedurer  og kriterier for grønne offentlige indkøb i 
EU, hvilket også medfører øgede administra tive omkostninger, især for SMV, og er 
til skade for det indre marked.  
Kommissionens tjenestegrene har identificeret en  række aktioner og foranstaltninger, der skal 
ændre omfanget og kvaliteten af grønne offen tlige indkøb i EU-27 radikalt. Disse aktioner 
kan grupperes under forskellige valgmuligheder.  
Valgmulighed 1  er "business as usual": Kommissione n fortsætter med at yde vejledning på 
websitet om grønne offentlige indkøb, bl.a. ve d hjælp af relevante undersøgelser og 
håndbogen om grønne offentlige indkøb, og afholde r regelmæssige møder med nationale 
eksperter for at udveksle informationer om bedste praksis.  
Valgmulighed 2  består i udarbejdelse af en række støt teforanstaltninger, herunder vejledning 
og henstillinger, som skal skabe grundlag for foranstaltninger, der øger og forbedrer 
anvendelsen af grønne offentlige indkøb i EU. Nogle forslag vil blive fremlagt i en 
meddelelse. Denne valgmulighed vil tackle alle fire problemer gennem forskellige foranstaltninger/aktioner: 
• fastlæggelse af en frivillig EU-målsætni ng for grønne offentlige indkøb baseret på 
en kvantificering af strate gien for bæredygtig udvikling 
DA 4   DA • fokusering på den eksisterende operati onelle vejledning om grønne offentlige 
indkøb og øget støtte hertil 
• afklaring af en række  juridiske aspekter 
• identifikation af prioritere de grupper af produkter og tjenester samt intensivering 
af samarbejdet med medlemsstaterne og relevante interessegrupper om opstilling 
af fælles nøglekriterier og brede kriter ier for grønne offentlige indkøb for disse 
produktgrupper  
• fremme af interessen for grønne offe ntlige indkøb og uddannelse herom gennem 
udbredelse af "Training Toolkittet" om  grønne offentlige indkøb; etablering af 
regionale og lokale samarbejdsfora samt indførelse af grønne offentlige indkøb i forbindelse med gennemførelsen af EU-finansierede projekter 
• indkredsning af indikatorer for grønne  offentlige indkøb og regelmæssig 
overvågning og benchmarking på gr undlag af disse indikatorer. 
Valgmulighed 3  består i indførelse af bindende må lsætninger for grønne offentlige indkøb 
ved en retsakt; dette kan udmøntes  i forskellige delmålsætninger: 
• bindende målsætninger for grønne offentlige indkøb  
• bindende målsætninger for resultat-b aserede grønne offentlige indkøb  
• bindende målsætninger anvendels e af levetidsomkostninger. 
Valgmulighed 4  består i indførelse af forskellig e former for bindende målsætninger for 
grønne offentlige indkøb ved hjælp af en retsakt eller en ændring af en eksisterende retsakt; 
dette kan udmøntes på forskellig måde: 
• bindende grønne offentlige indkøb for visse kontraherende myndigheder 
(centralregeringer) ved indkøb af visse type r produkter eller tje nester (endnu ikke 
defineret) 
• bindende grønne offentlige indkøb for a lle kontrakter på beløb over de i 
direktiverne om offentlige indkøb fastsatte tærskler 
• bindende indførelse af en miljøforvaltningsordning for alle kontrakter vedrørende 
tjenester og arbejder, som overs tiger visse beløbstærskler 
• obligatorisk anvendelse af grønne offentlige indkøb i EU-finansierede projekter, 
hvor dette er hensigtsmæssigt. 
Valgmulighed 5  består i et forslag om at ændre st andardformularerne for grønne offentlige 
indkøb gennem ændring af en retsakt med he nblik på at gøre overvågningen af grønne 
offentlige indkøb lettere, hvilket er et vigtigt elem ent i en frivillig elle r obligatorisk politik for 
grønne offentlige indkøb. 
Konsekvensanalysen har vist følgende: 
DA 5   DA Der kan kun forventes mindre forbedringer , hvis man vælger "business as usual" 
(valgmulighed 1), idet de underliggende problem er ikke løses hensigtsmæssigt. Desuden vil 
forskellene mellem praksis i medlemsstaterne , efterhånden som udbredelsen af grønne 
offentlige indkøb langsomt øges, formentlig skabe øget forvridning af markedet og medføre yderligere administrative omkostninger fo r leverandører og kun udgøre et begrænset 
incitament til miljøteknologisk innovation. 
Valgmulighed 2, som består af en samlet pakke , der omfatter støtte, vejledning, henstillinger 
og aktioner, der skal øge anvendelsen af grønne offentlige indkøb, og som vil blive fremlagt i en meddelelse, er på nuværende tidspunkt de n foretrukne valgmulighed. Det er klart den 
måde, hvorpå man bedst kan afhjælpe problemer ne i forbindelse med manglende information 
om omkostninger og fordele, utilstrækkelig kl arhed over de juridisk e forhold og generel 
mangel på harmoniseret information og værktø jer vedrørende grønne offentlige indkøb.  
En klar målsætning vil, selv om den er frivillig, være et politisk incitament for 
medlemsstaterne til at øge deres indsats med hensyn til grønne offentlige indkøb. Dette vil formentlig fremme opstillingen og anvendels en af centraliseret rådgivning om grønne 
offentlige indkøb og resultere i formuleringen af interne målsætninger og/ eller politiske eller 
juridiske anvisninger til udvalgte  (eller alle) regiona le og lokale myndigheder. En politisk 
målsætning vil være et signal til industrie n om, hvorledes efterspørgslen efter grønne 
produkter vil udvikle sig i de komme nde årtier, således at de tidli gt kan reagere på denne nye 
efterspørgsel og planlægge innovation. 
Operationel vejledning vil kunne hjælpe medlemsstaterne med at opbygge deres egne 
strategier for grønne offentlige indkøb og øge a nvendelsen heraf. Det vil i betydelig grad 
kunne reducere de omkostninger, som typisk er  forbundet med etablering og gennemførelse af 
processer i forbindelse med grønne offen tlige indkøb. Endvidere kan det føre til, at 
myndighederne på andre måder får reduceret de res omkostninger og øge t effektiviteten i 
grønne offentlige indkøb. Eksempelvis vil to elle r flere offentlige myndigheder ved at samle 
deres indkøb i en fælles indkøbs procedure kunne opnå stordrif tsfordele og mindske de 
administrative omkostninger gennem udveksling af erfaringer om kriterier for grønne 
offentlige indkøb og om nye produkter, som er tilgæ ngelige på andre end de lokale markeder. 
Vejledning om inddragelse af levetidsomkos tningerne som tildelingskriterium vil også 
anspore indkøbere til grønne offentlige indkøb, da det i mange tilfælde vil vise sig, at grønne 
offentlige indkøb blot er udtryk for en effektiv indkøbspraksis, som på lang sigt sparer penge. 
Kontakter med interesseparter har gjort det klar t, at der fortsat hersker usikkerhed om en 
række juridiske aspekter, selv om de nye direktiver om offentlige indkøb fra 2004 udtrykkeligt åbner mulighed fo r at inddrage miljøkriterie r i udbudsprocedurer. Nogle 
medlemsstater og interesseparter har peget på  behovet for at afklare muligheden for at 
definere det produkt, som skal indkøbes, i fo rhold til miljøkriterier, der fastsættes for 
produktionsprocessen. Der hersker også usikkerh ed om de kriterier, som tilbudsgivere kan 
afkræves for at vise, at tekniske specifikatione r eller udvælgelseskriteri er er blevet opfyldt. 
Opstilling af nøglekriterier vil også fjerne en af  de største forhindringer for grønne offentlige 
indkøb, idet en af de vigtigste omkostninger og årsager til problemerne fjernes. Det vil 
desuden kunne skabe større ensartethed i de  produktkarakteristika, som efterspørges af 
myndighederne, og skabe større gennemsigtighe d for producenterne og give dem et bedre 
signal om, at der kan opnås gunstige mulighe der gennem innovation, samtidig med at deres 
administrative omkostninger mindskes, idet de ikke skal tilvejebringe særskilte miljømæssige produktinformationer i forbindelse med forskellige indkøbsprocesser. 
DA 6   DA Etableringen af samarbejdsfora og henstillin ger ved gennemførelsen  af EU-finansierede 
projekter vil i høj grad kunne medvirke til at  øge anvendelsen af grønne offentlige indkøb 
blandt lokale myndigheder, som traditionelt er vanskeligere at nå ud til, når det gælder 
kendskab til grønne offentlige indkøb, polit isk støtte, vejledning og uddannelse.  
Hvad angår omkostningerne vil grønne offentlige indkøb i princippet medføre større 
hensyntagen til et produkts levetidsomkostninge r. Især i tilfælde af ressourceeffektive 
produkter kan indkøb af "grønne" pr odukter også betyde, at produkter ne bliver billigere set ud 
fra en levetidsbetragtning. I en nylig undersøge lse af omkostningerne og fordelene ved grønne 
offentlige indkøb blev det konkluderet, at de administrative omkostninger ved at etablere og gennemføre grønne offentlige indkøb blandt lokale myndigheder i Europa er noget højere end ved traditionelle indkøb. Den største omkos tningsfaktor skyldes behovet for løbende 
information, uddannelse og støtte til indkøbere. Om kostningen ved at indføre en sådan politik 
er dog lav i forhold til de samlede indkøbsbudgetter , men der kan være ekstra omkostninger i 
forbindelse med identificeringen af miljømæssi ge kriterier ved indkøb.  De af Kommissionen 
foreslåede kriterier for og vejledning om grø nne offentlige indkøb vil i betydelig grad 
mindske disse ekstraomkostninger.  
Omkostningerne til yderligere vejledning, hvor denne er mangelfuld, vil være ubetydelige i 
forhold til de omkostninger, som grønne offen tlige indkøb involverer, og de vil blive afholdt 
af Kommissionen. Udgifterne til informationsvirksomhed gennem regionale og lokale 
netværk vil hovedsagelig blive afholdt af Ko mmissionen i forbindelse med administrationen 
af støtteprogrammer og tilskud til relevant e projekter. Kommissi onen vil også afholde 
omkostningerne til udarbejdelse af passende beregningsmetoder og  overvågning af de grønne 
offentlige indkøb. Da der ikke findes bindende juridiske regler, har medlemsstaterne ingen særlige overvågningsforpligtelser. 
Det kan konkluderes, at alle elementer under valgmulighed 2 kan gennemføres uden 
yderligere omkostninger for de kontraherende  myndigheder eller for medlemsstaterne.  
Konsekvensanalysen har også vist, at for at kunne  maksimere virkningerne  af alle supplerende 
elementer under valgmulighed 2, er det nødv endigt med øget politisk opbakning. Den mest 
effektive måde, hvorpå der kan rejses politis k støtte, er gennem ve dtagelse af bindende 
foranstaltninger. I konsekvensanalysen er de r allerede identificeret en række bindende 
elementer, som i forskellig grad vil øge de n politiske støtte, rangerende fra bindende 
målsætninger for grønne offentlige indkøb til oblig atoriske grønne offentlige indkøb for alle 
kontrakter, som er omfattet af direktiverne om offentlige indkøb, herunder en ændring af 
standardformularerne for offentlige indkøb for at lette overvågningen. Da alle bindende 
forslag kræver vedtagelse af en retsakt eller ændring af en eksisterende retsakt, er det 
nødvendigt at gennemføre endnu en konsekvensanal yse for at identificere den/de bedste 
løsninger.  
Denne yderligere konsekvensanalyse vil blive ge nnemført på et senere tidspunkt med henblik 
på eventuel vedtagelse af en passende re tsakt som supplement til vejledningen i den 
foreslåede meddelelse.  
Med henblik på overvågningen vil Kommissionen foreslå indikatorer og fortsat støtte til 
etablering af metoder til bere gning af disse indikatorer.