DA Den Europæiske Unions Tidende C 423/6

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om træneres rolle i samfundet

(2017/C 423/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER,

SOM MINDER OM,

1. at Unionen i henhold til artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal bidrage til fremme af sport i Europa og i den forbindelse tage hensyn til sportens specifikke forhold, dens strukturer, der bygger på frivillighed, og dens sociale og uddannende funktion

2. at Rådet for Den Europæiske Union vedtog den tredje EU-arbejdsplan for sport (2017-2020) den 23. maj 2017, hvor sport og samfundet blev fastlagt som prioriterede emner for EU-samarbejdet på sportsområdet og træneres rolle som et af de centrale spørgsmål,

SOM TAGER I BETRAGTNING,

3. at samfundet i løbet af de seneste årtier har ændret sig meget, og at de nuværende generationer på grund af udviklingen inden for teknologi, økonomi og sociale strukturer står over for en række store udfordringer: a) Befolkningens fysiske aktivitet er dalende (1), hvilket især vækker bekymring for, at børn og unge ikke udøver tilstrækkelig fysisk aktivitet med sigte på deres udvikling (2). b) En stillesiddende og fedmefremmende livsstil og sundhedsproblemer i forbindelse med længere forventet levetid lægger en stadig større byrde på sundhedssystemet, økonomien og samfundet (3) (4). c) I nogle EU-medlemsstater er arbejdsløsheden stigende, især blandt unge (5). d) De europæiske samfund står over for udfordringer, hvis de skal forblive sammenhængende og inklusive, og med hensyn til at rette indsatsen mod grupper, der risikerer at blive marginaliseret: migranter og flygtninge (6), ældre, personer med handicap og socialt sårbare unge (7). e) Øget mobilitet har indvirkning på sociale områder, f.eks. arbejdsmarkedet, kulturel samhørighed, sociale tjenester og miljø. f) De etiske udfordringer inden for sport er stigende

4. at den hurtige teknologiske udvikling vil føre til stigende automatisering af job og dermed sandsynligvis også mere fritid (8). Da informationsteknologien imidlertid giver let adgang til passive fritidsaktiviteter, bruges fritiden i stigende grad til populær computerbaseret underholdning, hvilket fører til endnu højere niveauer for fysisk inaktivitet,

SOM UNDERSTREGER,

5. at sport samtidig i de seneste årtier har ændret sig og fortsat gør det og dermed afspejler de sociokulturelle forandringer: Demokratiseringen og diversificeringen af sport har gjort den bredere i kraft af nye sportsgrene, kvinders stigende adgang til traditionelt »mandsdominerede« sportsgrene og langt flere sportsfaciliteter, stigende bevidsthed om betydningen af sport og fysisk aktivitet for sundheden og den personlige udvikling, udnyttelse af sportens potentiale til at fremme integration og social inklusion samt inden for markedsføring, der har sat skub i erhvervsliv, iværksætterånd og handel

6. at sport og dermed forbundet fysisk aktivitet kan bidrage til samfundet ved at være med til at håndtere mange af ovennævnte udfordringer og samtidig udvikle sin enestående sociale værdi a) som et område, der omfatter aktiviteter med en positiv indvirkning på trivsel, sundhed og livskvalitet for folk i alle aldre b) som et socialt fænomen, der bringer folk sammen og skaber samhørighed i samfundet på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan, øger borgernes aktivitetsniveau og fremmer fairplay og fælles værdier (9) for alle mennesker uanset religion, nationalitet, social position eller kulturel baggrund c) ved at berige fritiden med aktiviteter, der fremmer den personlige udvikling, gøre det lettere at opnå sociale og andre vigtige færdigheder for alle deltagere og udvikle menneskelig kapital d) gennem stimulering af engagement i frivillige aktiviteter, som bidrager til social deltagelse e) ved at udvikle teknologi, materialer og viden med henblik på sportsudøvelse, fra wearables, beklædning og ernæring til motionsforløb, der har gavnet forskellige segmenter i befolkningen, herunder ældre og mennesker med handicap, gennem effektivitet, sikkerhed og rehabilitering på arbejdet og i fritiden f) ved at fremme byudvikling, der dækker borgernes kulturelle og sociale behov, samt miljøbevidsthed g) gennem sin betydelige og stigende økonomiske indvirkning (10),

SOM ANERKENDER,

7. at trænere spiller en central rolle inden for sport, fordi de som ledende og styrende deltagere har indvirkning på deltagernes viden, færdigheder, fremtidsudsigter, forhåbninger, sundhed, trivsel og værdier. Det skønnes, at der er 5-9 mio. trænere i Europa, som har indflydelse på 50-100 mio. europæere (11)

8. at trænere er dem, der planlægger og varetager sportstræning under anvendelse af påviselige færdigheder og viden med hensyn til udøvelse, fritid eller sundhedsmål på en sikker måde

9. at trænere i disse konklusioner skal forstås som sportstrænere, der er: a) kvinder og mænd med kvalifikationer baseret på formel, ikkeformel og uformel uddannelse i sportstræning b) ledende og styrende idrætsudøvere samt fritidsdeltagere c) både ansatte og frivillige

10. at træneres arbejde er forbundet med ansvar, færdigheder og kompetencer, som er beskrevet i landenes og sportsorganisationernes trænerkvalifikationer

11. at uddannelse af trænere og krav om trænerkvalifikationer varierer fra land til land. De nationale referencerammer for kvalifikationer eller kvalifikationssystemer, der er nævnt i den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF), fungerer som et redskab til at lette sammenligningen mellem forskellige lande for at fremme gennemsigtigheden og sammenligneligheden af kompetencer og kvalifikationer på nationalt og europæisk plan med henblik på mobilitet og livslang læring,

SOM ANERKENDER,

12. at trænere er blandt sportens centrale skikkelser og bidrager til at tackle de udfordringer, som samfundet står over for, fordi de blandt andre opgaver, alt efter deres rolle og position og træningssituationen, kan: a) øve indflydelse på en persons tidligste erfaringer med sport og fysisk aktivitet ved at støtte udviklingen af vaner i forbindelse med sport og være med til at skabe de sociale og økonomiske fordele, der følger af sportskultur b) spille en stadig større social rolle i forbindelse med sportsdeltageres, navnlig unge idrætsudøveres, personlige udvikling, ved at være positive rollemodeller, ved at bibringe motivation og selvtillid og ved at påvirke deres værdier, adfærdsvaner og sociale færdigheder c) få en enestående position ved at fremme social inklusion og ligestilling mellem kønnene, tale for respekt for fælles værdier (12) og mangfoldighed og fremme fysisk aktivitet i alle sociale grupper d) forsvare og udvikle sportens integritet og fairplayreglerne og være blandt de første til at kunne gribe ind ved at udvise rettidig omhu, når der opstår problemer i form af f.eks. aftalt spil, doping, vold og udnyttelse af mindreårige e) lede tjenester i fritiden i tilknytning til sport og fysisk aktivitet og deltage i sportsrelateret innovation, som omfatter bl.a. varer, tjenester og træningsmetoder f) præge sportsoplevelsen for andre vigtige interesserede parter, f.eks. sportsudøveres familiemedlemmer, tilskuere og tilhængere og andre sociale interessenter, hvorved de har indflydelse på ikke blot sport, men også andre centrale områder,

ER I LYSET AF OVENSTÅENDE ENIGE OM,

13. at træneres hovedsagelig sportsspecifikke rolle i sammenhæng med de mange udfordringer, samfundet står over for, hvor sport har en enestående mulighed for at bidrage til at løse disse udfordringer, udvides til at omfatte et aktivitetsområde, der har en bredere indvirkning på samfunds og menneskers udvikling. Den rolle, som trænere har inden for sport og fysisk aktivitet, og som bidrager til den holistiske udvikling af deltagerne, minder om en lærers rolle inden for uddannelse, navnlig blandt børn og unge

14. at de vigtigste spørgsmål med hensyn til trænere i øjeblikket går ud på: a) at samfundet anerkender den stigende betydning af træneres rolle b) at øge trænernes egen bevidsthed om betydningen af deres rolle og de dermed forbundne muligheder og ansvar og at tilskynde til, at denne rolle videreudvikles c) at udvide mulighederne for livslang læring og uddannelse af trænere, når det er relevant, så de kan håndtere de sociale forandringer, primært i forbindelse med sundhedspleje og omsorgspligt og inden for økonomi og social inklusion d) at fremme ligestilling mellem kønnene og mangfoldighed inden for træning, når det er relevant, ved at øge antallet af ansatte og frivillige kvindelige trænere og folk af forskellig social og etnisk oprindelse i forskellige sportsgrene og på alle niveauer e) at støtte idrætsudøveres dobbelte karriereudvikling og markedsføre trænergerningen som et erhverv over for unge f) når det er hensigtsmæssigt, at skabe anerkendelse af trænergerningen som et erhverv i EU's medlemsstater ved at fremme standarderne for trænerkvalifikationer og gennemsigtigheden af medlemsstaternes og sportsorganisationernes kvalifikationer, ved at de indgår i de nationale referencerammer for kvalifikationer, der henvises til i EQF g) at anerkende den rolle, som frivillige trænere spiller, og yde dem relevant støtte h) at udvikle træneres uddannelse og tilføje internationale og tværsektorielle dimensioner til træneruddannelsen ved at integrere gode eksempler og nyttige arbejdsmetoder fra arbejde med unge, såsom ikkeformel og uformel læring gennem sport, arbejde med mennesker med særlige behov og iværksætterånd;

OPFORDRER I DENNE FORBINDELSE

15. MEDLEMSSTATERNE TIL, SAMTIDIG MED AT DER TAGES HENSYN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET OG SPORTENS SÆRLIGE KARAKTER, a) at bidrage til at fremme træneres bredere rolle i forbindelse med håndtering, når det er relevant, af de sociale udfordringer, som samfundet som helhed står over for b) at støtte uddannelsesprogrammer og oplysningskampagner, der har til formål at øge antallet af kompetente trænere og sætte dem i stand til at forbedre deres adgang til og deres stilling på arbejdsmarkedet c) at udveksle bedste praksis vedrørende uddannelse af trænere d) at lette samarbejdet mellem uddannelsesinstitutioner, ungdomsorganisationer, sportsforbund og sportslige paraplyorganisationer om træneruddannelse og trænergerningen e) at støtte udviklingen af realkompetence og et system for livslang læring for trænere, som omfatter formelle, ikkeformelle og uformelle læringsmuligheder på tværs af de forskellige træningsniveauer f) at anerkende og fremme aktiviteterne i træneres paraplyorganisationer og netværk g) inden for sportsuddannelsessystemet at fremme læringsresultattilgangen baseret på mål i såvel nationale referencerammer for kvalifikationer som EQF og inddragelse, hvor det er relevant, af trænerkvalifikationer i nationale referencerammer for kvalifikationer med henvisning til EQF

16. EUROPA-KOMMISSIONEN TIL a) at lette udvekslingen af god praksis og retningslinjer vedrørende træneres uddannelse og udvikling af kvalifikationer mellem EU's medlemsstater og sportsorganisationer b) at overveje at lade det arbejde, som Kommissionens ekspertgruppe om udvikling af færdigheder og menneskelige ressourcer udfører, indgå i udarbejdelsen af retningslinjer om de grundlæggende krav vedrørende færdigheder og kompetencer for trænere c) at vedblive med at fremme sammenligneligheden af medlemsstaternes og sportsorganisationernes trænerkvalifikationer inden for rammerne af EQF d) at udføre forskning i træneres rolle med særlig fokus på udfordringer og forhindringer med hensyn til uddannelse, mobilitet og arbejdsmarkedet samt at evaluere sportstrænings indflydelse på vigtige samfundsmæssige udfordringer inden for og uden for sport e) at udnytte mulighederne i Den Europæiske Socialfond, programmet Erasmus+ og den europæiske idrætsuge til at kaste lys over og fremme fordelene ved træning og tilskynde til mobilitet for trænere

17. SPORTSBEVÆGELSEN OG ANDRE RELEVANTE INTERESSENTER TIL a) når det er hensigtsmæssigt og i tæt samarbejde med uddannelsesinstitutioner, at udvikle indhold til træneres uddannelse, der er up to date og svarer til den aktuelle udvikling i samfundet, herunder viden om sociale færdigheder, antidoping, idrætsudøveres dobbelte karriere, arbejde med unge, sundhedspleje, iværksætterånd, omsorgspligt, ligestilling mellem kønnene osv. b) at samarbejde med trænere om at udvikle sikre og effektive tjenester i fritiden, så sport fortsat er attraktiv og kan konkurrere med nye computerbaserede fritidsalternativer c) at give bedre adgang til trænergerningen gennem uddannelse og tilskyndelse til udvikling af trænerkvalifikationer og bl.a. ved at udnytte de muligheder, som moderne informations- og kommunikationsteknologi giver d) at fremme mangfoldighed inden for træning, herunder øget adgang for kvinder, unge og mennesker med handicap e) at være med til at tilskynde til, at folk, der arbejder som trænere, får den fornødne uddannelse f) at fremme livslang læring for trænere, herunder gennem validering af kompetencer, og fremme udveksling af synspunkter, færdigheder og viden på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan g) at anvende Den Europæiske Socialfond og programmet Erasmus+ til at støtte træneres livslange læringsproces h) at støtte træneres mobilitet med henblik på at lære nyt og tilegne sig kulturel viden, tværfaglig viden, sprogkundskaber og andre relevante nye færdigheder i) at samarbejde med forskellige arbejdsgivere med henblik på at undersøge deres behov for udvikling af sportsaktiviteter, der kan involvere sportstrænere, for at fremme mangfoldighed inden for træning, herunder øget adgang for kvinder og unge.

(1) Eurobarometer 412 (http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/archives/ebs/ebs_412_en.pdf).

(2) Report of the commission on ending childhood obesity, WHO 2016 (http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/204176/1/9789241510066_eng.pdf?ua=1&ua=1).

(3) Rådets henstilling om fremme af sundhedsfremmende aktiviteter på tværs af sektorer, 2013 (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013H1204(01)&from=DA).

(4) The economic cost of physical inactivity in Europe, an ISCA/Cebr report, 2015 (http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/report).

(5) Arbejdsløshedsstatistik, Eurostat, 2017 (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Unemployment_statistics#Youth_unemployment_trends).

(6) Dette dokument henviser til integration af migranter og flygtninge i overensstemmelse med konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer om integration af tredjelandsstatsborgere, der opholder sig lovligt i EU, vedtaget den 9. december 2016 (15312/16).

(7) Grupper, der har en højere risiko for fattigdom og social udstødelse end befolkningen som helhed. Etniske mindretal, migranter, personer med handicap, hjemløse, personer, der kæmper med stofmisbrug, isolerede ældre samt unge møder ofte problemer, der kan føre til yderligere social udstødelse, f.eks. lavt uddannelsesniveau og arbejdsløshed eller underbeskæftigelse.

(8) Det skønnes, at 54 % af jobbene i EU er i fare for automatisering (»Technology at work. The Future of Innovation and Employment«, Carl Benedikt Frey, Michael Osborne et al., Oxford Martin School, University of Oxford og Citi Global Perspectives & Solutions, 2015) (http://www.oxfordmartin.ox.ac.uk/publications/view/2092).

(9) Respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal (artikel 2 i TEU).

(10) Sportens bidrag til den samlede bruttoværditilvækst skønnes at være 1,76 %, hvilket svarer til 174 mia. EUR. For EU som helhed skønnes den sportsrelaterede beskæftigelses bidrag til den samlede beskæftigelse at være 2,12 %, hvilket svarer til 4,5 mio. mennesker (Study on the Contribution of Sport to Economic Growth and Employment in the EU (2012), Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur).

(11) http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf.

(12) Respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal (artikel 2 i TEU).