EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 17.5.2018 COM(2018) 330 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Et Europa, der beskytter: Ren luft til alle



1.Luftkvalitetsudfordringen Luftkvaliteten er blevet bedre i Den Europæiske Union (EU) i løbet af de seneste årtier takket være en fælles indsats fra såvel EU som nationale, regionale og lokale myndigheder. Som følge heraf er EU's BNP vokset med 32 % siden år 2000, mens emissionerne af de mest udbredte luftforurenende stoffer er faldet mellem 10 % og 70 % afhængigt af, hvilket luftforurenende stof det drejer sig om. I de fleste medlemsstater er EU-borgernes livskvalitet imidlertid fortsat begrænset, idet medlemsstaterne stadig ikke lever op til EU's luftkvalitetsstandarder. Situationen er særlig alvorlig i byområder, hvor flertallet af europæerne bor. Luftforurening forårsager både kroniske og alvorlige sygdomme som astma, hjertekarproblemer og lungekræft. Ifølge de seneste oplysninger fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO) ligger luftforureningsniveauerne fortsat faretruende højt i mange dele af verden, og 9 ud af 10 personer indånder luft med et højt indhold af forurenende stoffer. Luftforurening er fortsat den primære miljøårsag til for tidlig død i EU, idet den anslås at være skyld flere end 400 000 for tidlige dødsfald om året . Det er dyrt for samfundet og medfører høje eksterne samfundsudgifter til sundhedspleje. Offentlighedens fokus på luftforurening er høj, og borgerne forventer handling fra deres myndigheder. I en meningsmåling om miljø gennemført i EU for nylig blev luftforurening nævnt som de fleste borgeres største problem efter klimaændringerne. De har en legitim forventning om, at der vil blive truffet effektive foranstaltninger på alle niveauer med henblik på at nedbringe luftforureningen og beskytte mod dens skadelige virkninger. EU har for at afhjælpe problemet via lovgivning, som er aftalt med medlemsstaterne og Europa-Parlamentet, fastsat mål for luftkvalitetsniveauer, som ikke påvirker menneskers sundhed eller miljøet negativt eller medfører risiko herfor. For at opfylde dette mål vil effektive luftkvalitetspolitikker kræve handling og samarbejde på globalt, europæisk, nationalt og lokalt niveau. I overensstemmelse med nærhedsprincippet forlader gennemførelsen sig primært på nationale, regionale og lokale foranstaltninger, som er skræddersyet til specifikke behov og omstændigheder. I meddelelsen fremsættes en bred vifte af EU's bestræbelser på at understøtte og fremme de foranstaltninger, der er nødvendige for at medlemsstaterne kan nå deres mål, og de håndhævelsesforanstaltninger, der træffes for at hjælpe med at sikre, at det fælles mål om ren luft til alle opnås på tværs af EU. 2.EU's politik om ren luft I årtier har EU arbejdet for at forbedre luftkvaliteten ved at kontrollere emissionerne af miljøskadelige stoffer i atmosfæren, forbedre brændstofkvaliteten og indarbejde miljøbeskyttelseskrav i transport-, industri- og energisektoren. Målet hermed er at nedbringe luftforureningen til niveauer, der minimerer de skadelige virkninger for menneskers sundhed og miljøet i hele EU's område. Luftforurening krydser nationale grænser, så det er vigtigt, at indsatsen koordineres på EU-niveau. EU's lovgivning overlades det til medlemsstaterne at vælge, hvordan de grænseværdier, der er aftalt på EU-niveau, skal overholdes. For de væsentligste kilder til forurening anvendes der på EU-niveau standarder, som skal sikre, at det indre marked fungerer effektivt. Målet om fuldt ud at overholde de eksisterende luftkvalitetsstandarder i hele EU snarest muligt blev igen bekræftet med programmet ren luft i Europa fra 2013, og deri blev der fastsat mål for 2020 og 2030. For at nå målene hviler EU's politiske indsats på tre hovedsøjler. Den første søjle omhandler luftkvalitetsstandarder, som er fastsat i direktiverne om luftkvalitet for ozon ved jordoverfladen, partikler, nitrogenoxider, farlige tungmetaller og et antal andre forurenende stoffer. Alle medlemsstater har skullet overholde disse luftkvalitetsstandarder på hele deres område fra 2005 eller 2010 og derefter, afhængigt af det forurenende stof. Hvis de fastsatte grænseværdier overskrides, skal medlemsstaterne vedtage luftkvalitetsplaner, som indeholder passende foranstaltninger til at minimere overskridelsesperioderne mest muligt. Den anden søjle består af nationale emissionsreduktionsmål, som blev indført med direktivet om nationale emissionslofter, for de vigtigste grænseoverskridende luftforurenende stoffer, nemlig svovloxider, nitrogenoxider, ammoniak, flygtige organiske forbindelser og partikler. De nationale emissionsreduktionsmål blev for nylig revideret med henblik på at inkludere nye begrænsninger, som skal overholdes i 2020 og 2030, og tilføje endnu et forurenende stof: fine partikler (PM2,5). Medlemsstaterne skal inden 2019 udarbejde nationale programmer for bekæmpelse af luftforurening med henblik på at opfylde deres forpligtelser til at nedbringe emissionerne. Den tredje søjle omfatter emissionsstandarder for vigtige kilder til forurening fra emissioner fra køretøjer og skibe til energi og industri. Disse standarder er fastsat på EU-niveau i lovgivning, som er målrettet industrielle emissioner, emissioner fra kraftværker, køretøjer og brændstoffer til transport, samt produkters energimæssige ydeevne . I kølvandet på dieselemissionsskandalen i 2015 blev regelpakken om emissioner ved faktisk kørsel indført med henblik på at sikre, at emissionsstandarderne for luftforurening gennemføres korrekt, og at kravene til typegodkendelse håndhæves. Pakken omfatter test for nitrogenoxider og partikelemissioner, samt kommende nye regler om overensstemmelse efter ibrugtagning med henblik på at forbedre test af køretøjer, der allerede er taget i brug. Den 3. maj blev de seneste ændringer vedtaget med henblik på yderligere at nedbringe den tekniske usikkerhed i forbindelse med prøvning af emissioner under faktiske kørselsforhold, øge emissionskontroller af biler, som allerede er i omløb, og indføre test foretaget af uafhængige og akkrediterede tredjeparter. Derudover har nye typer lette køretøjer siden september 2017 skullet igennem en ny procedure for laboratorietest ved typegodkendelse, som i højere grad afspejler faktiske kørselsforhold. Europa-Kommissionen har også fremlagt forslag om nye CO2-emissionsstandarder til biler og varevogne for at hjælpe producenterne til i højere grad at tage innovation til sig og sende væsentlig flere lav- og nulemissionskøretøjer på markedet. Europa-Kommissionens første forslag nogensinde om CO2-emissionsstandarder for nye tunge erhvervskøretøjer, der blev fremlagt som en del af den tredje mobilitetspakke, forventes også at have indirekte langsigtet indvirkning på luftkvaliteten ved yderligere at forbedre brændstofeffektiviteten og drivhusgasemissionerne inden for dette segment og ved at skabe incitament til at indføre tunge lav- og nulemissionserhvervskøretøjer, herunder busser, hvilket skal have en positiv følgevirkning på emissionerne af luftforurenende stoffer. Derudover har EU beskyttet arbejdstagernes sikkerhed og sundhed på tværs af Europa gennem reglerne om minimumskrav til luftkvaliteten på arbejdspladser, hvori der fastsættes grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering til en række farlige kemiske stoffer. Kommissionen har i særdeleshed været aktiv i forbindelse med en række forslag om ændring af direktivet om kræftfremkaldende stoffer og mutagener ved at fastsætte grænseværdier, der skal forbedre beskyttelsen af millioner af arbejdstagere mod erhvervsbetinget kræft, som er den primære dræber på arbejdspladser. 3.Eksempler på foranstaltninger til at nedbringe luftforureningen Der er blevet truffet forskellige foranstaltninger i årenes løb på EU-niveau, medlemsstatsniveau og lokalt niveau med henblik på at nedbringe emissionerne af luftforurenende stoffer bl.a. fra store fyringsanlæg og industrianlæg, samt fra transportsektoren, herunder, jf. Europa-Kommissionens overordnede prioriteter inden for bæredygtig vækst og jobskabelse.

3.1.Foranstaltninger til at nedbringe emissionerne fra transportsektoren Transportsektoren er, baseret på de seneste tilgængelige data, den primære årsag til emission af nitrogenoxid og en væsentlig årsag til partikelemissioner. Foranstaltninger til at nedbringe emissionerne yderligere kan være rettet mod tekniske forbedringer, adfærdsændringer og efterspørgselsstyring (fremme af renere transportformer via byplanlægning eller delebilsmuligheder) eller mod infrastrukturinvesteringer (f.eks. til alternativ brændstofforsyning eller offentlig transport). For at understøtte medlemsstaternes gennemførelse af disse foranstaltninger fremlagde Europa-Kommissionen sidste år to mobilitetspakker. I den første mobilitetspakke fremlagde Europa-Kommissionen forslag om at ajourføre EU-reglerne om vejafgifter og udvide anvendelsesområdet til busser, varevogne og personbiler for at fremme proportionelle afstandsbaserede vejafgifter, som er differentierede efter både tunge og lette køretøjers miljøpræstation med henblik på at internalisere de reelle omkostninger ved at bruge dem. Den anden mobilitetspakke omfattede foranstaltninger til at fremme bedre integreret og renere offentlig transport, til at overflytte godstransport over lange distancer fra vej til jernbane, indre vandveje eller nærskibsfart og til at fremskynde overgangen til lav- og nulemissionskøretøjer ved hjælp af nye CO2-emissionsstandarder for biler og varevogne og ved hjælp af offentlige udbudsprocedurer, herunder særlig gennem erhvervelse af nulemissionsbybusser. Europa-Kommissionen har også fremlagt en handlingsplan, som understøttes af yderligere finansiering til transeuropæisk udrulning af infrastruktur til alternative brændstoffer, herunder ladestationer til elektriske køretøjer. Ydermere har Europa-Kommissionen i forbindelse med den tredje mobilitetspakke fremlagt forslag om CO2-emissionsstandarder for tunge erhvervskøretøjer, herunder incitamenter for nul- og lavemissionskøretøjer. Den har også fremlagt en strategisk handlingsplan for at oprette et konkurrencedygtigt og bæredygtigt batteriøkosystem i Europa med stort fokus på celleproduktion. Konkurrencedygtig produktion af batterier i Europa vil være afgørende for, at EU's bilindustri kan opnå en konkurrencefordel inden for lav- og nulemissionskøretøjer. Endelig er Europa-Kommissionen i gang med at forberede en ikkebindende vejledning med anbefalinger og bedste praksis, som kan støtte lokale administratorer, når de skal tage stilling til aspekter vedrørende begrænsninger af køretøjers adgang. Der er f.eks. forskellige måder at håndhæve lavemissionszoner på, ud over manuelt at opsætte klistermærker, eksempelvis gennem moderne informationsteknologi. Europa-Kommissionen er ved at inddrage interessenter og nationale og lokale myndigheder med henblik på at fremme konsekvens og oplysning om adgangsforhold, og den hjælper i den forbindelse byer med at levere oplysninger/data. Under alle omstændigheder er det vigtigt, at planer om at begrænse adgang til byer ikke udformeres isoleret, men at de er en del af en omfattende plan for bæredygtig bytrafik og omhyggeligt integreret i lokale luftkvalitetsplaner under direktiv 2008/50/EU. Begivenheder som f.eks. den europæiske mobilitetsuge, der ofte kulminerer i en bilfri dag, kan være nyttige værktøjer til at informere om fordelene ved den rene luft, som kan opnås ved at gå eller cykle. 3.2.Foranstaltninger til at nedbringe emissionerne fra kraftvarmeproduktion Kraftværkers, industriers og husholdningers forbrænding af brændstof til at generere el og varme er den primære kilde til partikel- og svovldioxidemissioner. Foranstaltninger til at nedbringe emissionerne af luftforurenende stoffer fra kraftvarmegeneration går ofte hånd i hånd med en indsats for at nedbringe drivhusgasemissioner. De omfatter en øget anvendelse af vedvarende, forbrændingsfri energikilder (som f.eks. sol-, vind- og vandenergi), kraftvarmeproduktion, decentral energiproduktion (f.eks. i form af mininet og solkraftgenerering på tage), støtteordninger, bl.a. i form af afgiftsincitamenter, til at erstatte gamle og mindre effektive kedler i husholdning, fjernvarme og -køling, eller i visse tilfælde forbud mod fast brændsel. Disse foranstaltninger er særdeles effektive til at nedbringe partikelemissioner. Under EU's statsstøtteregler har medlemsstaterne mulighed for at fremme investeringer i denne type foranstaltninger. 3.3.Foranstaltninger til at nedbringe emissionerne fra industrien Foranstaltninger til at nedbringe emissioner fra industrien, som er den næststørste kilde til partikelemissioner og den væsentligste kilde til flygtige organiske forbindelser, hidrører primært fra indførelsen af de "bedste tilgængelige teknikker" (BAT), jf. EU's direktiv om industrielle emissioner. I praksis skal EU-baserede store industrianlæg, herunder store forbrændingskraftværker, anvende de mest effektive teknikker til at forebygge eller nedbringe emissioner, som er teknisk mulige og økonomisk levedygtige i sektoren. Denne type foranstaltninger er allerede til stor gavn for luftkvaliteten, og gennemførelsen af EU's nye miljøstandarder for store fyringsanlæg, som blev vedtaget i 2017, vil yderligere nedbringe emissionerne af svovldioxid og nitrogendioxid på tværs af Europa. 3.4.Foranstaltninger til at nedbringe emissionerne fra landbrugssektoren Landbrugssektoren er en væsentlig kilde til luftforurenende stoffer som ammoniak, der er en væsentlig forløber for partikelforurening, som har stor indvirkning på byerne. Der findes forskellige foranstaltninger til at forhindre sådanne emissioner, f.eks. agronomiske foranstaltninger (der sigter mod at reducere behovet for kvælstofgødning), dyrerelaterede foranstaltninger (aflukket opbevaring af gødning, forbedret anvendelse af husdyrgødning, forbedrede strategier til fodring af husdyr, så dyrene producerer mindre ammoniakholdig gødning, samt anaerob nedbrydning på større bedrifter) eller energibesparende foranstaltninger (som f.eks. udvikling af solcelleanlæg eller nedbringelse af brændstofforbruget). Disse foranstaltninger står allerede til rådighed og er teknisk og økonomisk levedygtige, og de bør derfor anvendes i højere grad. 4.Samarbejde om ren luft til alle europæere Medlemsstaterne i Rådet og Europa-Parlamentet blev enige om luftkvalitetsstandarder, som skal afhjælpe borgernes berettigede bekymringer for deres helbred. Fælles luftkvalitetsstandarder sikrer, at alle kan have gavn af et minimumsniveau af luftkvalitet over alt i EU, og at der skabes lige vilkår for industrien i hele EU. En forudsætning for, at de kan gennemføres på en effektiv måde, er, at der gøres en effektiv indsats på nationalt, regionalt og lokalt niveau på tværs af administrative grænser mellem de offentlige myndigheder. Hvis en manglende indsats medfører, at EU's regler om luftkvalitet ikke overholdes, har de nationale domstole kompetence til at træffe afgørelser på området, hvilket for nylig blev afspejlet ved afgørelser truffet af domstole i en række medlemsstater. Det er også uundværligt, at EU yder finansiel støtte, og at medlemsstaternes myndigheder og Europa-Kommissionen arbejder tæt sammen. Derfor har Europa-Kommissionen intensiveret sit samarbejde med medlemsstaterne med henblik på at lette deres indsats gennem forskellige initiativer og foranstaltninger. Europa-Kommissionen er klar til at intensivere samarbejdet yderligere, bl.a. med udgangspunkt i de nationale energi- og klimaplaner. 4.1.Intensivering af samarbejdet med medlemsstaterne gennem dialoger om ren luft Europa-Kommissionen har allerede afholdt adskillige dialoger om ren luft med medlemsstaterne for at understøtte deres gennemførelsesindsats. Den søger også at udnytte synergier med politikkerne vedrørende energiunionen og klimaforandring, herunder med pakken om ren mobilitet, samt med dialoginitiativer, som f.eks. platformen for kulregioner under omstilling, der er etableret inden for rammerne af pakken "ren energi til alle europæere". Derudover er Europa-Kommissionen klar til at indgå i yderligere drøftelser med medlemsstaterne, bl.a. på en rundtur til større byer med henblik på at gennemføre "dialoger om ren luft" med medlemsstater, hvor der er væsentlige gennemførelsesmangler. Målet er at lette fuld gennemførelse af europæiske og nationale politikker for begrænsning af luftforurening på tværs af alle økonomiske sektorer, alt imens borgerne oplyses og får mulighed for at engagere sig direkte i de skridt, der tages for at forbedre kvaliteten af deres luft. Dette vil sikre politisk repræsentation på højeste niveau ved dialogmøderne, og Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at udnytte dialogerne til at udarbejde en integreret tilgang med henblik på at tage hånd om luftkvalitetsudfordringen på tværs af forvaltningsniveauer og økonomiske sektorer.

Indsatsen vil komplementere det eksisterende samarbejde, som finder sted i forbindelse med revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne og "peer-to-peer-værktøjet", som begge blev søsat i 2017 med henblik på at forbedre gennemførelsen af miljølovgivningen i EU. Europa-Kommissionen vil med samme formål og for at fremme tiltag på medlemsstatsniveau til at håndtere overskridelser af grænseværdierne for luftkvalitet gøre brug af det nyetablerede forum for overholdelse af miljøbestemmelser og forvaltning af miljøet . 4.2.Samling af medlemsstater, regioner og byer EU's dagsorden for byerne og initiativet nyskabende foranstaltninger i byerne vil fremme samarbejdet med og mellem byerne yderligere på tværs af EU med henblik på at nedbringe luftforureningen i byområder, og dertil har de to initiativer fået et budget på 372 mio. EUR over den nuværende finansieringsperiode. Disse midler har til formål at understøtte konkrete foranstaltninger, der skal bidrage til at løse byernes udfordringer med alt fra bekæmpelse af forurening til mobilitet og bæredygtig byudvikling. Forum for ren luft, som blev lanceret i november af Europa-Kommissionen i Paris sammen med EU's grønne uge 2018, der handler om bymæssige udfordringer, danner grundlag for udveksling af god praksis mellem offentlige og private aktører, samtidig med at det øger relevante interessenters evne til at forbedre luftkvaliteten. Det vil også styrke sammenhængen mellem tiltag på alle forvaltningsniveauer. For at fremme investeringer i bæredygtige projekter i europæiske byer, herunder projekter der understøtter dagsordenen for ren luft, har Europa-Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank oprettet en rådgivningsplatform for investeringer i byområder (URBIS), som er et nyt målrettet rådgivningsinitiativ for bymyndigheder. URBIS blev oprettet for at forbedre byers adgang til den tekniske og finansielle rådgivning, der er nødvendig for at fremme investeringsprojekter i byområder, investeringsprogrammer og innovative finansierings-/investeringsplatforme. Det står allerede klart, at bymyndighederne i høj grad efterspørger denne type tjenester. Der kunne også søges efter synergier med den globale borgmesteraftale, som bidrager til at nedbringe drivhusgasemissioner og fremmer omlægningen til en lavemissionsøkonomi og større modstandsdygtighed på byniveau. 4.3.Fremme af EU-finansiering til forbedring af luftkvaliteten EU's finansiering gennem forskellige finansieringsstrømme er blevet gjort tilgængelig og anvendt af medlemsstaterne til at tage luftkvalitetsudfordringen op, enten ved at støtte luftkvalitetsprojekter direkte eller ved faktisk at integrere luftkvalitetsmål i andre investeringer (f.eks. infrastruktur, landbrug og landdistrikter og regional udvikling). Europa-Kommissionen vil optrappe sit samarbejde med medlemsstaterne for at hjælpe dem med at gøre bedst mulig brug af de resterende midler, der er tilgængelige i denne programperiode. I programperioden 2014-2020 har medlemsstaterne afsat 1,8 mia. EUR til at støtte luftkvalitetsforanstaltninger under de europæiske struktur- og investeringsfonde. Derudover forventes supplerende indirekte bidrag, som kan være gavnlige for ren luft, at komme fra de europæiske struktur- og investeringsfondes investeringer for 2014-2020 i lavemissionsøkonomi (45 mia. EUR), miljøbeskyttelse og ressourceeffektivitet (til en samlet værdi af 63 mia. EUR) og netinfrastruktur (til en samlet værdi af 58 mia. EUR), hvilket især skal understøtte sårbare regioner og borgere. I dag går en tredjedel af alle investeringer gennem Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (omkring 80 mia. EUR) til energi, transport og miljø. Alt dette har en indirekte positiv indvirkning på luftkvaliteten. Ydermere har EU's forsknings- og udviklingsprogram, Horisont 2020, en indirekte gavnlig indflydelse på emissionsreduktioner og luftkvalitet. Finansieringen heraf omfatter forskningskomponenter til renere transportløsninger. Europa-Kommissionen har for nylig foreslået at investere 1 mia. EUR i 39 projekter vedrørende ren transport, som skal opgradere Europas jernbanenet, videreudvikle alternativ brændstofinfrastruktur og bane vejen for emissionsfri transport ad vandveje. Kommissionens bidrag vil frigøre i alt 4,5 mia. EUR i offentlig og privat medfinansiering under Connecting Europe-faciliteten. I forbindelse med den nyligt afsluttede indkaldelse af forslag med blandet finansiering til alternativ brændstofinfrastruktur og renere mobilitet blev der indgivet 69 projektforslag, som i alt beløb sig til 4,2 mia. EUR, hvilket er tre gange det tilgængelige støttebeløb på 350 mio. EUR. Resultaterne af indkaldelsen forventes at foreligge i oktober 2018. Investeringerne vil bidrage til at fremme renere transport i Europa og således nedbringe emissionerne yderligere. LIFE-programmet har også medvirket til at give renere luft. F.eks. har det integrerede LIFE-projekt "Małopolska in a healthy atmosphere", som havde et oprindeligt budget på omkring 16 mio. EUR og affødte værdi for mere end 800 mio. EUR, bidraget til gennemførelsen af Małopolska-regionens luftkvalitetsplan og forbedret livskvaliteten for 20 millioner borgere i Małopolska og i Schlesien i Polen, men også for andre medlemsstater som f.eks. Slovakiet og Tjekkiet. Integrerede luftkvalitetsprojekter under LIFE-programmerne opfordres især til at deltage i fremtidige indkaldelser. Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, som foreslået af Kommissionen, vil fortsat støtte foranstaltninger til at forbedre luftkvaliteten, bl.a. målet om, at mindst 25 % af EU's udgifter skal bidrage til klimamålene, en styrkelse af LIFE-programmet, som også understøtter foranstaltninger, der fremmer ren energi, energieffektivitet og en reformeret fælles landbrugspolitik. 4.4.Statsstøtte til fremme af indenrigsinvesteringer i lav- og nulemissionsmobilitet Med henblik på at fremme indenlandske finansieringsordninger danner EU's statsstøtteregler en ramme, der giver medlemsstaterne mulighed for at formidle investeringer i lav- og nulemissionsmobilitet, hvilket giver ren luft og bidrager til at bekæmpe klimaforandringer, alt imens den fremmer vores industris konkurrenceevne. Medlemsstaterne (på nationalt, regionalt og lokalt niveau) kan udnytte reglerne til at håndtere emissioner fra f.eks. vejtransport. Statsstøtteordningen i Tyskland, som blev godkendt i februar 2018, udgør blot ét af mange eksempler på, hvordan EU-reglerne hjælper medlemsstaterne med at fremme investeringer i erhvervelsen af elektriske busser og plug-in hybridbusser og den dermed forbundne infrastruktur til at begrænse luftforureningen. 4.5.Fortsatte håndhævelsesforanstaltninger Europa-Kommissionen har samarbejdet intensivt med de nationale myndigheder i de forgangne år – sågar før grænseværdierne trådte i kraft – om at styre de progressive ændringer, og om at hjælpe medlemsstaterne med at leve op til luftkvalitetslovgivningen. Dette har ført til en række forbedringer, men der er fortsat nogle væsentlige problemer. Europa-Kommissionen er især bekymret over, at grænseværdierne for to vigtige forurenende stoffer med betydelige sundhedsmæssige konsekvenser fortsat overskrides. Det drejer sig om nitrogendioxid, som primært stammer fra vejtrafik og industri, og partikler, som primært forefindes i emissioner fra industri, trafik, boligopvarmning og landbrug. Europa-Kommissionen agter fortsat at samarbejde med medlemsstaterne om at nå de aftalte luftkvalitetsstandarder, samtidig med at den vil bruge sine retlige beføjelser til at håndhæve den relevante EU-lovgivning. Voldsom luftforurening på grund af partikler og nitrogenoxid Aktuel situation For partikler var fristen for overholdelse af EU's grænseværdier den 1. januar 2005. Koncentrationerne af partikler overstiger fortsat disse værdier i store dele af Europa, idet der blev rapporteret overskridelse i 19 ud af 28 medlemsstater. På grundlag af de senest tilgængelige oplysninger er 19 % af befolkningen i EU's byer blevet udsat for partikelforureningsniveauer, der ligger over EU's daglige grænseværdier, og omkring halvdelen af disse har været udsat for koncentrationer, der overstiger WHO's strengere anbefalinger.

Europa-Kommissionen har iværksat traktatbrudssager for konsekvent høje niveauer af partikelforurening (PM10) mod 16 medlemsstater (Belgien, Bulgarien, Tjekkiet, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Ungarn, Italien, Letland, Portugal, Polen, Rumænien, Sverige, Slovakiet og Slovenien). I henholdsvis 2017 og 2018 afsagde Den Europæisk Unions Domstol dom i to af de alvorligste sager om overskridelse af grænseværdierne for partikelforurening i Europa, nemlig i Bulgarien og Polen. Dommene bekræfter Europa-Kommissionens holdning, at vedvarende overskridelser af grænseværdierne kræver, at de pågældende medlemsstater træffer mere effektive foranstaltninger med henblik på at begrænse overskridelsesperioderne mest muligt. Endvidere blev der indledt en traktatbrudsprocedure for overskridelse af grænseværdierne for svovldioxid mod Bulgarien. Eftersom forurening med svovldioxid primært forårsages af industrien, vil fremskridt med at nedbringe partikelforureningen også have positive konsekvenser for forureningen med svovldioxid. For nitrogendioxid var fristen for overholdelse af EU's grænseværdier den 1. januar 2010. De årlige grænseværdier overskrides stadig i vid udstrækning på tværs af Europa, idet der blev indrapporteret overskridelser i 22 ud af 28 medlemsstater. Ifølge de seneste tilgængelige oplysninger har 9 % af befolkningen i EU's byer været udsat for nitrogendioxidniveauer over den årlige grænseværdi. Der er til dato indledt traktatbrudssager for fortsat overskridelse af grænseværdierne for nitrogenoxid mod 13 medlemsstater (Østrig, Belgien, Tjekkiet, Tyskland, Danmark, Frankrig, Spanien, Ungarn, Italien, Luxembourg, Polen, Portugal og Det Forenede Kongerige). Yderligere tiltag Europa-Kommissionen inviterede den 30. januar 2018 ni medlemsstater (Tjekkiet, Tyskland, Frankrig, Spanien, Ungarn, Italien, Rumænien, Slovakiet og Det Forenede Kongerige), over for hvem der er indledt traktatbrudssager for overskridelse af grænseværdierne for luftforurening i form af for stort indhold af partikler eller nitrogendioxid, og for hvem det næste skridt i proceduren vil være en indbringelse for Domstolen, til et topmøde om luftkvalitet i Bruxelles. Formålet med mødet var at opfordre de pågældende medlemsstater til at afgive yderligere bindende tilsagn om rettidige, effektive og troværdige foranstaltninger, som skal afhjælpe kilderne til de nuværende overskridelser og sikre, at reglerne hurtigst muligt overholdes i alle byområder. Efter at have vurderet de supplerende oplysninger, som blev fremlagt af disse medlemsstater efter mødet, konkluderer Europa-Kommissionen, at de foranstaltninger, som seks af medlemsstaterne har vedtaget eller planlagt, ikke vil minimere overskridelsesperioderne mest muligt, som Domstolens retspraksis kræver. Derfor har Kommissionen besluttet at indbringe disse medlemsstater for Domstolen. I tillæg til ovenstående er det afgørende at sikre tilstrækkelig kontrol af luftkvaliteten i medlemsstaternes område. Det omfatter f.eks. placering af prøvetagningssteder i områder, hvor der ses den højeste koncentration af forurening, som det er sandsynligt, befolkningen vil blive udsat for i en væsentlig periode i forbindelse med de relevante grænseværdier. I den sammenhæng var det tydeligt, at overvågning og rapportering ikke foregår rigtigt, og at der ikke er truffet foranstaltninger for at indføre tilstrækkelige overvågningssystemer i f.eks. Rumænien, Slovakiet, Belgien og Luxembourg, hvilket Kommissionen også fremhævede i forbindelse med traktatbrudssagerne. Hvis de pågældende medlemsstater ikke træffer passende foranstaltninger, vil Kommissionen gå videre med næste trin i traktatbrudssagerne. Fuld overholdelse af grænseværdierne for køretøjers emission af forurenende stoffer Medlemsstaternes overholdelse af de eksisterende regler I kølvandet på dieselemissionsskandalen i 2015 bad Europa-Kommissionen medlemsstaterne sætte ind og sikre, at EU-reglerne overholdes. Der blev gjort en indsats på EU-niveau i lyset af a) den utilstrækkelige tilbagekaldelse af biler med manipulationsanordninger, som er ulovlige efter EU-reglerne, og b) manglen på administrative bøder, altså sanktioner, til bilproducenterne som følge af overtrædelsen af EU-retten, efter der var blevet snydt med emissionstestene. I den forbindelse har Europa-Kommissionen bedt EU-medlemsstaterne gennemføre obligatoriske og/eller frivillige tilbagekaldelser i hele EU. Europa-Kommissionen har derudover bedt medlemsstaterne undersøge mulighederne for at indføre hardwareløsninger, der supplerer softwareopdateringerne, så det sikres, at de pågældende bilers emissioner lever fuldt ud op til EU's lovgivning. Europa-Kommissionen tager også afgørende skridt over for EU-medlemsstater, der ikke opfylder deres forpligtelse under EU-lovgivningen om typegodkendelse af køretøjer. Der skal tages hånd om tre typer anliggender i forbindelse med sanktionerne for anvendelse af ulovlige manipulationsmekanismer på den ene side og medlemsstaternes korrigerende foranstaltninger på den anden side. En række traktatbrudssager er stadig under behandling. En række traktatbrudssager vedrører manglen på sanktionssystemer i de pågældende nationale lovgivninger. Den anden række sager er rettet mod de medlemsstater, der udstedte typegodkendelser for en bilproducent i EU, og de er baseret på en mistanke om manglende anvendelse af deres egne nationale bestemmelser om sanktioner på trods af, at virksomheden har brugt ulovlig manipulationssoftware. Den tredje traktatbrudsprocedure over for en medlemsstat vedrører emissionskontrolstrategier, som en bilproducent har anvendt, herunder manglen på sanktioner. Europa-Kommissionen er sammen med medlemsstaterne ved at tage hånd om problemet med salg af brugte biler, der er blevet tilbagekaldt. Yderligere tiltag For så vidt angår de afventende traktatbrudsprocedurer, der er nævnt ovenfor, og i forbindelse med den igangværende dialog med de relevante medlemsstater har Europa-Kommissionen besluttet at sende to sæt supplerende åbningsskrivelser. Ét sæt, som er rettet til tre medlemsstater, søger yderligere afklaring af årsagerne til, at der ikke er blevet truffet endelige afgørelser om sanktioner i lyset af, at en bilproducent har brugt ulovlig manipulationssoftware. En supplerende åbningsskrivelse er blevet sendt til én medlemsstat med henblik på at afklare, hvilke skridt medlemsstaten for nylig har taget i forbindelse med emissionskontrolstrategier for visse køretøjer fra en bilproducent, herunder hvorfor der ikke er truffet nogen endelig afgørelse om sanktioner. De oplysninger, som medlemsstaten skal indsende som svar på de supplerende åbningsskrivelser, vil blive vurderet af Europa-Kommissionen under hensyntagen til de efterfølgende skridt. Nye regler skal styrke markedsovervågningen EU er blevet enig om nye regler, som for fremtiden skal forbedre kvaliteten og uafhængigheden i forbindelse med typegodkendelse og prøvning af køretøjer, skærpe kontrollen med biler, som allerede findes på EU-markedet, og styrke det overordnede system med europæisk tilsyn. Reglerne bliver obligatoriske fra september 2020, og de vil sikre, at køretøjer på EU-markedet, også dem med dieselmotorer, lever op til Euro-emissionsnormerne for køretøjer (Euro 5/6). De nye regler giver Europa-Kommissionen mulighed for at træffe håndhævelsesforanstaltninger direkte over for producenter, der ikke respekterer EU-lovgivningen, herunder reglerne om emissioner, hvis medlemsstaterne undlader at gøre noget. Europa-Kommissionen vil navnlig være i stand til at indlede tilbagekaldelser i hele EU og pålægge producenter og udbydere af tekniske tjenester sanktioner på op til 30 000 EUR pr. bil, der bryder reglerne. Medlemsstaterne vil også være tvunget til at gennemføre obligatoriske kontroller (for emission af forurenende stoffer) på biler, der allerede befinder sig på EU-markedet.