DA Den Europæiske Unions Tidende C 74/11

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2015/C 74/10)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»ABONDANCE«

EF-nr.: FR-PDO-0117-01088 – 7.12.2012

BGB ( ) BOB ( X )

1. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

2. Type ændring(er)

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Ændring(er)

3.1. Ændring af punkt 2 (varebeskrivelse)

Det præciseres, at ostemassen i »Abondance« er presset. Denne oplysning ikke fremgik af det dossier, der blev indgivet ved registreringen af den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

For at samle alle de oplysninger, der beskriver osten, flyttes oplysningerne om, at denne ost fremstilles af rå, fuldfed komælk tilsat løbe, samt oplysningerne om skorpens udseende, der tidligere fremgik af kapitlet »Fremstillingsmetode« (gyldengul til brun farve med aftryk fra osteklædet på overfladen), til kapitlet »Varebeskrivelse«.

Ostens form beskrives også nærmere (flad, cylinderformet rund ost).

Oplysningen om ostens diameter slettes, da ostens dimensioner kan fastlægges ud fra den hele osts flade cylinderform samt dens højde og vægt.

Den nedre grænse for ostens vægt sænkes fra 7 kg til 6 kg for i højere grad at tage højde for variationerne i ostenes dimensioner, der navnlig skyldes årstiderne og den begrænsede størrelse af gårdproducenternes besætninger, hvilket er i overensstemmelse med forlængelsen af modningstiden.

Det fastsættes endvidere, at der i ostemassen må være enkelte sprækker, med henblik på at regulere muligheden for, at der forekommer sprækker ved den organoleptiske kontrol.

3.2. Ændring af punkt 4 (Bevis for at produktet har oprindelse i det geografiske område)

Afsnittet »Bevis for at produktet har oprindelse i det geografiske område« konsolideres og omfatter navnlig indberetningsforpligtelser og forpligtelser til at føre registre med henblik på produktets sporbarhed og tilsyn med produktionsforholdene.

Desuden er dette afsnit suppleret med flere bestemmelser om registre og indberetningsdokumenter, som skal sikre, at ostene kan spores.

Oplysningerne om ostenes identifikation, der tidligere fremgik af kapitlet »Mærkning«, flyttes til kapitlet »Bevis for, at produktet har oprindelse i det afgrænsede geografiske område«.

Termen »kaseinmærke« erstattes af »identifikationsmærke«, hvilket giver mulighed for, at mærkerne kan være af forskellige sammensætninger, der skal bestå af materialer, der kan anvendes i levnedsmidler, men ikke udelukkende af kasein.

Termen »blå« erstattes af »rød« og »grøn«. Denne farvekode viser, hvorvidt der er tale om mejerifremstilling (rød) eller gårdproduktion (grøn). Desuden er mærkernes form også præciseret.

Det præciseres, at mærket skal være forsynet med »fermier« (gårdost) for oste, der er gårdproduceret, og at fremstillingsmåneden og -dagen skal anføres på kanten ved siden af identifikationsmærket med tal eller bogstaver af kasein eller med levnedsmiddelfarve.

Det præciseres ligeledes, at »den ansøgende sammenslutning stiller mærkerne til rådighed for de erhvervsdrivende«, og at »hvis godkendelsen inddrages skal producenten levere mærkerne tilbage til sammenslutningen«. Da alle producenter er fuldgyldige medlemmer af sammenslutningen, udleveres der automatisk lige så mange identifikationsmærker, som den erhvervsdrivende anmoder om.

3.3. Ændring af punkt 5 (Beskrivelse af fremstillingsmetoden)

Vedrørende racerne: Termen »Tarine« erstattes af »Tarentaise« i henhold til den officielle benævnelse, idet »Tarine« blot er en lokal benævnelse for racen »Tarentaise«.

Den nøjagtige definition af de dyr, der indgår i malkekvægsbesætningen (lakterende køer, goldkøer, kvier), den obligatoriske registrering i kvægregisteret og præciseringen af koderne for de tilladte racer har til formål at lette kontrollen af bestemmelsen om racerne på bedrifterne.

For at øge bidraget fra racen »Abondance«, en historisk race, som hænger uløseligt sammen med denne ost, og som er særdeles godt tilpasset områdets højdeforhold og klima, fastsættes der en minimumsprocentandel for dyr af racen »Abondance«. Tidsfristen for tilpasning til og gennemførelsesbestemmelserne for det fælles mål, er blevet nødvendige som følge af den nye organisation i bedrifterne og god forvaltning af racen »Abondance«, der traditionelt forvaltes i fællesskab. Følgende afsnit tilføjes derfor:

»Alle de besætninger, der pr. 7. december 2012 var omfattet af en identifikationserklæring for oprindelsesbetegnelsen »Abondance«, består af:

— mindst 35 % dyr af racen »Abondance« frem til den 31. december 2015

— mindst 45 % dyr af racen »Abondance« fra og med den 1. januar 2016.

Ved manglende overholdelse af denne bestemmelse skal hver enkelt mælkeproducents besætning bestå af mindst 45 % dyr af racen »Abondance« fra og med den 1. januar 2016.

Alle de mælkeproducenter, der har underskrevet en identifikationserklæring for oprindelsesbetegnelsen »Abondance« efter den 7. december 2012, har en besætning, der består af:

— mindst 35 % dyr af racen »Abondance« frem til den 31. december 2015

— mindst 45 % dyr af racen »Abondance« fra og med den 1. januar 2016.«

For at styrke den traditionelle fremgangsmåde med græsning og bevare tilknytningen til det geografiske område præciseres det, at besætningens grundration består af mindst 50 % (i bruttovægt) græs fra græsgange i sommerperioden, og at grundrationen i vinterperioden primært består af frit tilgængeligt hø.

For at regulere den samlede tildeling af fodermidler, der ikke kommer fra det geografiske område, på baggrund af et stort pres på jordarealerne, begrænses den andel af det samlede foder, der ikke kommer fra det geografiske område, til 35 % af det tørstof, besætningen forbruger pr. år.

Da en for høj belægningsgrad ikke sikrer de enkelte køer adgang til en tilstrækkelig mængde foder til, at deres mælk kan opnå sit fulde aromatiske potentiale, begrænses belægningsgraden pr. hektar foderareal i årligt gennemsnit pr. bedrift til 1,4 husdyrenheder pr. hektar hovedsagelig foderareal.

De bestemmelser, som forbyder anvendelsen af gmo'er, gør det muligt at bevare på den ene side ostens tilknytning til området og på den anden side de traditionelle metoder til fodring af dyrene.

Det fastsættes, at malkekøerne skal på græs mindst 150 dage om året. Der tilføjes en liste over de tilladte foderstoffer, og betingelserne for anvendelse og tildeling af visse af disse foderstoffer præciseres.

Der indføres mulighed for at anvende tørfoder produceret uden for det geografiske område, men det begrænses til højst 30 % af besætningens årlige behov for tørfoder (i bruttovægt) og er omfattet af ovennævnte grænse på 35 % af det tørstof, besætningen forbruger pr. år.

For på den ene side at undgå risiko for kontaminering med navnlig smørsyrebakterier og på den anden side at tilgodese dyrenes drøvtyggeri er det forbudt at give malkekvæget tilskudsfoderblandinger sammen med hakkelse.

Den traditionelle fremgangsmåde, hvor besætningen vandes med valle, der stammer fra bedriften, reguleres for at mindske den eventuelle risiko for kontaminering: »Det er tilladt at vande besætningen med valle fra bedriften fra én enkelt produktion. Vallen må ikke blandes med valle fra en anden produktion og skal drikkes inden for 24 timer.«

Der tilføjes en liste over tilladt tilskudsfoder, og den tildelte mængde begrænses til 1 800 kg pr. malkeko pr. år og til 500 kg/husdyrenhed for kvier pr. år med henblik på at regulere tilskudsfoderets mængde og art og at lette kontrolarbejdet.

Der fastsættes betingelser for gødningsspredning, for på den ene side er begrænsningen af organisk gødning med til at begrænse den mængde, der må spredes, og dermed til at respektere jordens egenskaber og bevare et mangfoldigt naturligt planteliv, som gør det muligt at opretholde tilknytningen til området, og på den anden side gør bestemmelserne om anvendelse af gødning af ikkelandbrugsmæssig oprindelse det muligt at undgå enhver risiko for kontaminering med forurenende stoffer: »Den eneste tilladte organiske gødning er:

— organiske gødningsmidler af landbrugsmæssig oprindelse fra det geografiske område for oprindelsesbetegnelsen »Abondance«: kompost, husdyrgødning, gylle eller ajle (af landbrugsmæssig oprindelse) og flydende restprodukter fra ostefremstillingen

— organiske gødningsmidler af ikkelandbrugsmæssig oprindelse, dvs. spildevandsslam (eller biprodukter) og grønt affald.

Al gødningsspredning skal ledsages af en analyse af hvert enkelt parti for patogene kim, tungmetaller og organiske sporstoffer, der er fastsat i lovgivningen.

Det er tilladt at sprede gødning på bedriftens areal, men med øjeblikkelig nedgravning og under overholdelse af gældende lovgivning om særlige begrænsninger (datoer, beskyttede områder osv.), mængder osv.«

Malkningsforholdene præciseres: goldperiode mellem to kælvninger på mindst 45 dage, malkning to gange i døgnet med et interval mellem malkningerne på mindst otte timer, forudgående dypning af yveret i tilfælde af stafylokokkontaminering. Ved hjælp af disse foranstaltninger er det muligt at bevare metoder, der giver både dyrevelfærd og mælk af høj kvalitet, da de er gunstige for mælkens naturlige flora.

Betingelserne for opbevaring af mælken efter malkning og fristerne for mælkens anvendelse fastlægges med henblik på at bevare mælkens naturlige egenskaber, der er afgørende for ostekvaliteten:

— »Mælken opbevares og modnes på gården ved en temperatur på mellem 4 og 14 °C.

— Ved mejerifremstilling skal den afhentede mælk fra de to malkninger tilsættes løbe inden kl. 12 dagen efter den første malkning. Såfremt der efter fremstillingen er en mængde restmælk tilbage i mælketanken svarende til under halvdelen af produktionskarrets rumindhold, kan mælken gemmes til den næste produktion. Ved fremstilling på gården skal mælken tilsættes løbe senest 14 timer efter afslutningen på den første malkning.«

For at lette kontrolarbejdet indsamles og opbevares den mælk, der skal anvendes til fremstilling af »Abondance«, adskilt fra al anden mælk, når produktionsfaciliteterne ligger i en virksomhed, der fremstiller mælkebaserede produkter. Faciliteterne til omhældning og opbevaring af mælken er klart adskilt, og i tilfælde af at mælken transporteres i en lastbil med særskilte beholdere, skal pumpesystemet forhindre, at mælken blandes.

For at sikre, at der anvendes rå mælk, præciseres alle former for forbudt behandling af mælken: varmebehandling af mælken ved over 40 °C, baktofugering, ultrafiltrering, mikrofiltrering eller tilsvarende behandlinger. I de lokaler, hvor »Abondance« fremstilles, må der i øvrigt ikke findes apparater eller anlæg, der kan anvendes til ovenstående behandling, med undtagelse af kedler, der anvendes under fremstillingen. Mælken må kun opvarmes én gang og udelukkende inden tilsætningen af løbe til en temperatur på mellem 30 °C og 35 °C.

For at bevare den brede vifte af smage og dufte, som hører sammen med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Abondance«, som de forbrugere, der kender til produktet, forventer, præciseres det, at virksomhederne ikke må have en årsproduktion på over 5 mio. kg mælk (mejerier) eller over 500 000 kg mælk (gårde).

For at sikre at der anvendes fuldfed mælk, er det forbudt at tilsætte eller fjerne fløde.

De mælkesyrekulturer, som må anvendes, defineres, hvilket er med til at bevare biodiversiteten i osteriernes mikroflora: Den fuldfede rå mælk kan tilsættes mælkesyrebakterier, der stammer fra en kultur fra en tidligere produktion, eller kommercielle gærkulturer, som står opført i en »gærkulturbank«.

Anvendelsen af kobber gør det muligt at udnytte dette metals evne til at fordele varmen bedre omkring karret og i den anvendte væske. Dette kendetegn er især interessant i forbindelse med fremstilling af pressede, opvarmede eller delvist opvarmede oste. Det præciseres derfor, at fremstillingen finder sted i et åbent kobberkar. De kar i rustfrit stål, der blev anvendt til fremstilling af »Abondance« inden den 7. december 2012, kan imidlertid undtagelsesvist anvendes frem til den 1. september 2017.

For at forhindre anvendelsen af uønskede tilsætningsstoffer er farvestoffer i ostemassen og skorpen forbudt. Ud over de mælkebaserede råvarer er salt, kalveløbe og de udvalgte gærkulturer de eneste tilladte ingredienser, tekniske hjælpestoffer og tilsætningsstoffer. Intet andet må tilsættes.

Det præciseres, at ostemassen skal skæres ud ved hjælp af en kniv med streng, blad eller af grantræ for at opnå et korn på under 1 cm3, og at ostemassen skal opvarmes gradvist. Arbejdstiden i karret fra udskæringen af ostemassen til formningen må ikke være på under 40 minutter. Disse bestemmelser gør det muligt at præcisere og bevare ostenes kvalitet, der afspejler den traditionelle viden om ostefremstilling, som er knyttet til osten »Abondance«.

Faserne med formning og indhylning i et osteklæde præciseres, da disse etaper er afgørende for produktets videre udvikling, og en fejl vedrørende presningstiden i den tidligere varespecifikation (presningstiden er på mindst syv timer i stedet for ca. 20 timer) rettes Som følge af den tekniske udvikling er træ i øvrigt ikke det eneste materiale, der kan anvendes under presningen: »Osten ligger i en rund form i et klæde af vegetabilsk oprindelse eller et syntetisk klæde i et eller to lag, som dækker mindst ostens to sider, i mindst fem timer, så osten får sin form og det synlige mønster af osteklædets aftryk, der gør det muligt at udvikle den overfladeflora, der er specifik for betegnelsen »Abondance«. Den anvendte form er cirkelformet med en højde på mellem 7 og 8,5 cm. Forskellen i tykkelse mellem cirklens midte, som er det tykkeste sted, og kanterne, som er de tyndeste steder, må ikke være på under 1 cm. Den runde form er lavet af træ eller et syntetisk materiale, der er egnet til kontakt med fødevarer. Presningen må ikke vare under syv timer.«

Modningsperioden forlænges fra mindst 90 dage til mindst 100 dage, hvilket betyder, at ostens organoleptiske egenskaber i højere grad kommer til deres ret, og for-modnings- og modningsfaserne defineres med henblik på at præcisere og bevare ostens kvalitet, der afspejler den viden om modning, som er knyttet til osten »Abondance«. Denne etape er afgørende for, at ostens egenskaber kan komme til udtryk: »For-modningsperioden må ikke overstige 10 dage at regne fra fremstillingsdatoen. For-modningen skal finde sted ved en temperatur på mellem 7 og 16 °C. Ostene modnes på uhøvlede granplader, undtagen under transport. Ostene modnes i en kælder i mindst 100 dage at regne fra datoen for tilsætning af løbe ved en temperatur på mellem 10 og 13 °C og en luftfugtighed på mindst 90 %. Dette giver osten en ren skorpe med et kitlag med det synligt mønster af osteklædets aftryk og en gyldengul til brun farve. Det er tilladt at flytte ostene til en anden virksomhed under modningen, under forudsætning af at modningskæden ikke brydes i mere end 12 timer. Ostene gnides med ostekit eller tørt salt ved hjælp af en børste eller et klæde. Ostene vendes og gnides et bestemt antal gange alt afhængigt af skorpens udseende, ostenes alder og forholdene i kælderen. Ostene skal mindst gnides og vendes tre gange hver 10. dag i løbet af den første måned og derefter mindst én gang hver 10. dag. Når de 100 dage er gået, kan ostene enten pakkes i en emballage, der gør det muligt at bevare produktets egenskaber, og opbevares ved en positiv temperatur på under 10 °C, eller de kan ligge ubeskyttet på granplader, hvor de skal behandles i henhold til ovenstående afsnit. Den videre modning finder sted under de samme forhold som den indledende modning.«

For at bevare de egenskaber, der er kendetegnende for osten »Abondance«, præciseres det, at ostene skal emballeres enkeltvis for at beskytte ostekittet. Når ostene skal sendes til en udskæringsvirksomhed, en emballeringsvirksomhed eller en anden modningsvirksomhed, kan de fritages fra dette krav, under forudsætning af at transportmateriellet beskytter skorpen mod at blive beskadiget.

Med henblik på at præcisere og bevare den traditionelle viden om ostefremstilling på bedrifterne præciseres en række særlige produktionsvilkår: »Kun de bedrifter, der opfylder følgende betingelser, kan anvende påskriften »gårdproduceret« eller »gårdost« eller enhver anden betegnelse, der indikerer, at der er tale om en gårdost, på emballagen. Mælken skal tilsættes løbe senest 14 timer efter afslutningen på den første malkning. Hver producent råder som minimum over forarbejdningsfaciliteter, og det er forbudt at anvende fælles faciliteter. Under fremstillingsprocessen skal et vist antal aktiviteter udføres manuelt og må ikke mekaniseres. Det drejer sig om:

— udskæringen ved hjælp af en kniv med streng eller af grantræ

— udtagningen og formningen af ostene, som skal udføres i overensstemmelse med lokal skik og brug. Ostene tages ud af produktionskarret ved hjælp af et osteklæde og en lille stang og placeres direkte i den cirkel, der anvendes til formningen. Karrene må højst kunne rumme 1 500 liter. Større kar, der blev anvendt til fremstilling af »Abondance« inden den 7. december 2012, kan imidlertid undtagelsesvist anvendes frem til den 1. september 2017.

— vendingen af ostene, som skal finde sted mindst en gang i løbet af den halve time, der følger efter formningen, og mindst to gange i de efterfølgende 12 timer.«

3.4. Ændring af punkt 8 (mærkning)

For at give forbrugeren bedre oplysninger, herunder i de moderne distributionsformer, foretages en række tilføjelser til mærkningsbestemmelserne: »Hele oste eller oste i portionsstørrelser, som er omfattet af oprindelsesbetegnelsen »Abondance«, skal på deres mærkning bære navnet på oprindelsesbetegnelsen, som skal være skrevet med en skriftstørrelse på mindst to tredjedele af den største skriftstørrelse på mærkningen, samt EU's BOB-symbol.

Alle oste, der sælges i delikatesseafdelinger, skal på den ene side være påført en etiket eller et stykke indpakningspapir.«

3.5. Ændring af punkt 9 (krav i nationale bestemmelser)

Der tilføjes en oversigt over de vigtigste kontrolpunkter i varespecifikationen.

3.6. Yderligere ændringer: emballering

Med henblik på tilpasning til markedsføring som færdigpakket ost fastlægges præsentationen af færdigpakkede ostestykker: »Når osten sælges færdigpakket, skal stykkerne have tre sider med skorpe, men ostekit kan være fjernet fra skorpen.« Dette krav gør det lettere for forbrugeren at identificere osten, da skorpens udseende er et vigtigt element, og letter samtidig kontrollen lokalt af de produkter, der sælges til den pågældende forbruger.

Da »Abondance« i stigende grad anvendes som fødevareingrediens, præciseres det ligeledes, at det er tilladt at emballere stykker, der skal forarbejdes industrielt, uden skorpe.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (3)

»ABONDANCE«

EF-nr.: FR-PDO-0117-01088 – 7.12.2012

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse

»Abondance«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Klasse 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Osten »Abondance« er en ost af rå, fuldfed komælk med presset, delvist opvarmet ostemasse, tilsat løbe. Den skal modnes i mindst 100 dage.

Den præsenteres som en flad, cylinderformet rund ost med konkav kant, en højde på 7-8 cm og en vægt på mellem 6 og 12 kg.

Den har en glat skorpe i farverne gyldengul til brun med mønster af osteklædets aftryk på overfladen. Ostemassen er blød, saftig og uelastisk, fra elfenbensfarvet til mat gul. Den har generelt enkelte små regelmæssige og jævnt fordelte huller. Den kan have enkelte sprækker.

Osten har et fedtindhold på mindst 48 g pr. 100 g ost efter fuldstændig tørring, og dens tørstofindhold skal være på mindst 58 g pr. 100 g ost.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Den mælk, der anvendes til fremstillingen, kommer udelukkende fra køer af racerne Abondance, Tarentaise og Montbéliarde.

Alle de besætninger, der pr. 7. december 2012 var omfattet af en identifikationserklæring for oprindelsesbetegnelsen »Abondance«, består af:

— mindst 35 % dyr af racen »Abondance« frem til den 31. december 2015

— mindst 45 % dyr af racen »Abondance« fra og med den 1. januar 2016.

Ved manglende overholdelse af denne bestemmelse skal hver enkelt mælkeproducents besætning bestå af mindst 45 % dyr af racen »Abondance« fra og med den 1. januar 2016.

Alle de mælkeproducenter, der har underskrevet en identifikationserklæring for oprindelsesbetegnelsen »Abondance« efter den 7. december 2012, har en besætning, der består af:

— mindst 35 % dyr af racen »Abondance« frem til den 31. december 2015

— mindst 45 % dyr af racen »Abondance« fra og med den 1. januar 2016.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

For at bevare tilknytningen til området skal dyrene primært fodres med foder, der stammer fra oprindelsesbetegnelsens geografiske område. Grundfoderet består af mindst 50 % (i bruttovægt) græs fra græsgange i sommerperioden, mens det består af frit tilgængeligt hø i vinterperioden.

Den del af foderet, der ikke kommer fra det geografiske område, må højst udgøre 35 % (i tør vægt) af det tørstof, besætningen forbruger pr. år.

I sommerperioden skal malkekøerne på græs i mindst 150 (ikke nødvendigvis på hinanden følgende) dage.

Anvendelsen af tørfoder produceret uden for oprindelsesbetegnelsens geografiske område er kun tilladt som tilskud til de lokale ressourcer og må ikke overstige 30 % af bedriftens besætnings årlige behov for tørfoder (i bruttovægt).

Som supplement til grundfoderet begrænses den distribuerede mængde tilskudsfoder til 1 800 kg (i bruttovægt) pr. malkeko pr. år og til 500 kg/husdyrenhed for kvier pr. år. Det tilladte enkle eller sammensatte tilskudsfoder opføres på en positivliste.

Det er forbudt at anvende ensilageprodukter, gæret foder, indpakkede baller samt foderstoffer, der kan påvirke mælkens eller ostens lugt eller smag negativt, eller som indebærer en risiko for bakteriologisk kontaminering.

Der må ikke plantes genetisk modificerede afgrøder på en bedrifts areal, når denne producerer mælk, som forarbejdes under oprindelsesbetegnelsen »Abondance«. Dette forbud gælder alle plantearter, der kan gives som foder til bedriftens dyr, og alle arter, der kan kontaminere disse.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen og ostens fremstilling og modning skal foregå i det geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

For at beskytte ostekittet skal ostene emballeres enkeltvis. Når ostene skal sendes til en udskæringsvirksomhed, en emballeringsvirksomhed eller en anden modningsvirksomhed, kan de fritages fra dette krav, under forudsætning af at transportmateriellet beskytter skorpen mod at blive beskadiget.

Når osten sælges færdigpakket, skal stykkerne have tre sider med skorpe, men ostekit kan være fjernet fra skorpen.

Det er tilladt at emballere stykker, der skal forarbejdes industrielt, uden skorpe.

3.7. Specifikke mærkningsregler

Hele oste eller oste i portionsstørrelser, som er omfattet af oprindelsesbetegnelsen »Abondance«, skal på deres mærkning bære navnet på oprindelsesbetegnelsen, som skal være skrevet med en skriftstørrelse på mindst to tredjedele af den største skriftstørrelse på mærkningen, samt EU's BOB-symbol.

Alle oste, der sælges i delikatesseafdelinger, skal på den ene side være påført en etiket eller et stykke indpakningspapir.

Alle hele »Abondance«-oste, der skal sælges, bærer et særligt mærke, der gør det muligt at identificere ostene. Mærket anbringes på kanten af de hele oste under presningen.

Dette røde, kvadratiske (for mejerifremstillede oste) og grønne, ellipseformede (for gårdoste) identifikationsmærke skal som minimum omfatte følgende oplysninger:

— fremstillingsvirksomhedens identifikationskode

— ordet »gårdost« for oste fremstillet på gården.

Fremstillingsdagen og -måneden skal anføres på kanten ved siden af identifikationsmærket med kaseintal eller -bogstaver eller med levnedsmiddelfarve.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Abondance, Alex, Allèves, Allonzier-la-Caille, Amancy, Andilly, Annecy-le-Vieux, Arâches-la-Frasse, Arbusigny, Arenthon, Armoy, Aviernoz, Ayse, (La) Balme-de-Thuy, (La) Baume, Beaumont, Bellevaux, Bernex, (Le) Biot, Bluffy, Boëge, Bogève, Bonnevaux, Bonneville, (Le) Bouchet, Brenthonne, Brizon, Burdignin, Cercier, Cernex, Cervens, Chainaz-les-Frasses, Chamonix-Mont-Blanc, Champanges, (La) Chapelle-d'Abondance, (La) Chapelle-Rambaud, (La) Chapelle-Saint-Maurice, Charvonnex, Châtel, Châtillon-sur-Cluses, Chevaline, Chevenoz, Choisy, (Les) Clefs, (La) Clusaz, Cluses, Collonges-sous-Salève, Combloux, Cons-Sainte-Colombe, Contamine-sur-Arve, (Les) Contamines-Montjoie, Copponex, Cordon, Cornier, (La) Côte-d'Arbroz, Cruseilles, Cusy, Cuvat, Demi-Quartier, Dingy-Saint-Clair, Domancy, Doussard, Duingt, Entremont, Entrevernes, Essert-Romand, Etaux, Évires, Faucigny, Faverges, Fessy, Féternes, Fillinges, (La) Forclaz, (Les) Gets, Giez, (Le) Grand-Bornand, Groisy, Gruffy, Habère-Lullin, Habère-Poche, Héry-sur-Alby, (Les) Houches, Larringes, Lathuile, Leschaux, Lucinges, Lugrin, Lullin, Lyaud, Magland, Manigod, Marcellaz, Marignier, Marlens, Marnaz, Megève, Mégevette, Meillerie, Menthon-Saint-Bernard, Menthonnex-en-Bornes, Mieussy, Mont-Saxonnex, Montmin, Montriond, Morillon, Morzine, (La) Muraz, Mûres, Nancy-sur-Cluses, Nâves-Parmelan, Novel, (Les) Ollières, Onnion, Orcier, Passy, Peillonnex, Pers-Jussy, (Le) Petit-Bornand-les-Glières, Praz-sur-Arly, Présilly, Quintal, (Le) Reposoir, Reyvroz, (La) Rivière-Enverse, (La) Roche-sur-Foron, Saint-André-de-Boëge, Saint-Blaise, Saint-Eustache, Saint-Ferréol, Saint-Gervais-les-Bains, Saint-Gingolph, Saint-Jean-d'Aulps, Saint-Jean-de-Sixt, Saint-Jean-de-Tholome, Saint-Jeoire, Saint-Jorioz, Saint-Laurent, Saint-Martin-Bellevue, Saint-Paul-en-Chablais, Saint-Pierre-en-Faucigny, Saint-Sigismond, Saint-Sixt, Sallanches, Samoëns, (Le) Sappey, Saxel, Scionzier, Serraval, Servoz, Sévrier, Seythenex, Seytroux, Sixt-Fer-à-Cheval, Talloires, Taninges, Thollon-les-Mémises, Thônes, Thorens-Glières, Thyez, (La) Tour, Vacheresse, Vailly, Vallorcine, Verchaix, (La) Vernaz, Vers, Veyrier-du-Lac, Villard, (Les) Villards-sur-Thônes, Villaz, Ville-en-Sallaz, Villy-le-Bouveret, Villy-le-Pelloux, Vinzier, Viuz-en-Sallaz, Viuz-la-Chiésaz, Vougy, Vovray-en-Bornes.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Naturbestemte faktorer

Det geografiske område for oprindelsesbetegnelsen »Abondance« fastlægges ud fra det område, hvor denne ost har sin oprindelse: Pays d'Abondance (inkl. Abondance-dalen) i Chablais, den nordøstlige del af departementet Haute Savoie, mellem Léman-søen og Giffre-dalen. Dette geografiske område har et særligt klima som følge af dets geografiske beliggenhed og relief, beliggenheden tæt på Léman-søen og de omfattende skovområder.

Jordens geologiske kendetegn, primært de kalkholdige præalpine og subalpine bjergmassiver og de massive kalkstensbjerge i de nordlige Alper, hvor det alpine lag er ret begrænset, har sammen med et særligt klima (meget nedbør om sommeren) med markante temperaturkontraster dannet et blidt relief og gjort det muligt at rydde alpegræsgange med mange forskellige plantearter.

Menneskelige faktorer

Under disse vanskelige leveforhold var det mest åbenlyse at udnytte pladsen til opdræt af malkekøer. Dette århundredgamle opdræt er kendetegnet ved anvendelsen af bestemte racer og en særlig organisation af alpegræsgangene.

De racer, som opdrætterne anvender (Abondance, Tarentaise og Montbéliarde), er særdeles tilpasset det naturlige miljø. Abondance-racen (som har sit navn fra dalen), der er vant til de vanskelige klimatiske og topografiske forhold. Disse dyr er yderst hårdføre og modstandsdygtige, de er egnede til flere formål og giver først og fremmest en mælk, der er særdeles velegnet til ostefremstilling. Opdrætterne har lagt særlig vægt på denne historiske race, som hænger uløseligt sammen med denne ost, da de har ønsket at bevare og øge dens tilstedeværelse i det geografiske område og dermed dens mælk til ostefremstilling.

Man har produceret »Abondance« i dette område i århundreder. Det var kannikerne i Abondance-klosteret, der allerede i det 13. århundrede opmuntrede til fremstilling af denne ost, navnlig ved at fremme rydningen af græsgange. Endnu i dag fodres malkekøerne primært med ressourcer fra græsarealerne eller alpegræsgangene. Udnyttelsen af disse alpegræsgange sker efter princippet »montagne individuelle«, dvs. uden samling af besætningerne, men individuelt, hver familie for sig. Denne organisation er kendetegnende for alpegræsgangene i dette område og hænger historisk sammen med produktionen af gårdoste.

I dag fremstilles en ikke uvæsentlig del af »Abondance« fortsat på gårdene, men bestemmelserne om fremstilling af »Abondance« er ligeledes blevet overført til mejerierne, idet den traditionelle viden, herunder anvendelsen af rå mælk og teknologien med en delvist opvarmet ostemasse, er blevet bevaret.

5.2. Produktets egenart

»Abondance« er en ost med presset, delvist opvarmet ostemasse, der udelukkende fremstilles af rå, fuldfed komælk, med lang modning.

»Abondance« adskiller sig bl.a. fra de andre oste med opvarmet ostemasse derved, at den er mindre, samt ved den konkave kant, den bløde konsistens og den brede vifte af smage og aromaer, der generelt er ledsaget af en snert af bitterhed.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Det rige planteliv i det geografiske område udnyttes af malkekøerne, som er tilpasset de vanskelige forhold. Det er planterne på græsningsarealerne, der giver osten »Abondance« sine aromatiske »forløbere«. Dette fænomen understøttes af anvendelsen af rå, fuldfed mælk, hvis flora ikke er blevet ændret som følge af mælkens behandling.

»Abondance« er en ost med presset, delvist opvarmet ostemasse. Anvendelsen af teknologien med presset, delvist opvarmet ostemasse giver en blødere konsistens end oste med presset, opvarmet ostemasse. Denne bløde konsistens har gjort, at der anvendes en bestemt form, som giver »Abondance« sin karakteristiske størrelse, der betyder, at osten er mere fast, navnlig når den transporteres ned fra alpegræsgangene.

Osten er relativt lille i forhold til andre oste, især oste fra familien af oste med presset, opvarmet ostemasse, og dens størrelse hænger direkte sammen med driften af familiens besætning på alpegræsgangene og forarbejdningen, der historisk set fandt sted på gården.

Denne produktion er meget vigtig for den lokale økonomi, og anerkendelsen af denne betegnelsen har gjort det muligt at bevare traditionelle landbrugsaktiviteter i området.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CdCAbondance.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(4) Se fodnote 3.