A4-0102/95

Beslutning om unionstraktatens funktion med henblik paa regeringskonferencen i 1996 - gennemfoerelsen og udviklingen af Unionen

Europa-Parlamentet,

- der henviser til opfordringen fra Det Europaeiske Raad paa Korfu til de enkelte EU-institutioner om at udarbejde en rapport om, hvordan traktaten om Den Europaeiske Union (TEU) fungerer,

- der henviser til nedsaettelsen af en refleksionsgruppe, som skal bidrage til forberedelsen af regeringskonferencen i 1996, der udtrykkeligt er omhandlet i EU-traktatens artikel N, og som indleder sit arbejde i juni 1995,

- der henviser til, at der i lyset af den i artikel N omtalte procedure er grund til »at opretholde gaeldende faellesskabsret fuldt ud og udbygge den« i overensstemmelse med EU-traktatens artikel B,

- der henviser til, at Raadet og Europa-Parlamentet ved de interinstitutionelle aftaler har vedtaget, at visse traktatbestemmelser (budgetproceduren, komitologi) skal behandles paa ny paa regeringskonferencen i 1996,

- der henviser til forretningsordenens artikel 148,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Institutionelle Spoergsmaal og udtalelse fra Udvalget om Udenrigs-, Sikkerheds- og Forsvarsanliggender, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Budgetudvalget, Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik, Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi, Udvalget om Eksterne OEkonomiske Forbindelser, Udvalget om Retlige Anliggender og Borgernes Rettigheder, Udvalget om Sociale Anliggender og Beskaeftigelse, Udvalget om Regionalpolitik, Udvalget om Transport og Turisme, Udvalget om Miljoe- og Sundhedsanliggender og Forbrugerbeskyttelse, Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier, Udvalget om Udvikling og Samarbejde, Udvalget om Borgerlige Frihedsrettigheder og Indre Anliggender, Fiskeriudvalget, Udvalget for Forretningsordenen, Valgs Proevelse og Medlemmernes Immunitet, Udvalget om Kvinders Rettigheder, Udvalget for Andragender og Det Midlertidige Udvalg om Beskaeftigelse (A4-0102/95),

A. der henviser til, at den europaeiske integration, som fra begyndelsen har vaeret ensbetydende med fred, politisk stabilitet og en afbalanceret oekonomisk og social udvikling til gavn for alle borgere, i dag staar over for nye udfordringer, der er fremkommet ved afslutningen af den kolde krig, og som skyldes globaliseringen af oekonomien og oedelaeggelserne af miljoeet, den revolutionerende udvikling paa databehandlingsomraadet og foelgerne heraf for beskaeftigelsen samt den voksende betydning af ligestilling mellem kvinder og maend, udfordringer, som noedvendiggoer initiativer fra Den Europaeiske Unions side, saaledes at den

a) i fuldt omfang kan paatage sig sit ansvar til gavn for freden, overholdelsen af menneskerettighederne og den demokratiske stabilitet paa det europaeiske kontinent og i de omraader, der graenser op hertil, navnlig med hensyn til landene i Central- og OEsteuropa samt i Middelhavsomraadet,

b) kan blive et centrum for en baeredygtig, socialt afbalanceret og beskaeftigelsesfremmende oekonomisk udvikling inden for en global oekonomi, hvor de samme principper ligger til grund,

c) udtrykkeligt kan goere kampen mod arbejdsloesheden og marginaliseringen til en hoejt prioriteret maalsaetning for Den Europaeiske Unions og navnlig Den OEkonomiske og Monetaere Unions politikker,

d) kan sikre borgerne, at de kan udoeve deres rettigheder og frihedsrettigheder, og bidrage til opretholdelsen af hver enkelt borgers sikkerhed, samtidig med at den kulturelle, nationale eller regionale identitet bevares,

der derfor henviser til, at Unionen baade boer tildeles en international identitet baseret paa en sammenhaengende udenrigspolitik og boer udstyres med de redskaber, der er noedvendige for dens interne politik,

B. der henviser til, at Den Europaeiske Union ved regeringskonferencen i 1996 vil vaere stillet over for tre institutionelle udfordringer:

- behovet for at loese problemet med det demokratiske underskud, som et stigende antal borgere i Den Europaeiske Union finder uacceptabelt,

- behovet for at give de nuvaerende beslutningsprocesser, der er blevet alt for tunge og omstaendelige og ofte ineffektive, en ny udformning,

- behovet for at bane vejen for fremtidige udvidelser af Den Europaeiske Union uden at nedsaette hastigheden i integrationsprocessen eller udvande allerede opnaaede fremskridt,

C. der henviser til, at de vaesentligste mangler i traktaten om Den Europaeiske Union er foelgende:

- mangel paa aabenhed og fuld demokratisk kontrol med Raadet, navnlig naar det traeffer afgoerelse i lovgivningsspoergsmaal,

- den manglende gennemfoerelse af en sammenhaengende og effektiv faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik og politik for retlige og indre anliggender, hvilket fremgaar saerlig tydeligt paa baggrund af det klare faktum, at mange af de nye faellesskabsbestemmelser under foerste soejle har fungeret godt,

- institutionelle mekanismer skabt for et Europa med seks medlemmer, som ikke er blevet ordentligt tilpasset siden, og som ikke blot kan overfoeres til en Europaeisk Union med over tyve medlemmer uden fare for handlingslammelse og udvanding af Den Europaeiske Union,

D. der henviser til, at Den Europaeiske Union saaledes boer bestraebe sig paa at opnaa en generel forbedring af sine udoevende, lovgivningsmaessige og budgetmaessige funktioner samt kontrolfunktioner inden for en enkelt institutionel ramme, for at den kan blive mere effektiv, mere lydhoer over for borgerne og bedre kan udforme de noedvendige politikker for fremtiden,

E. konstaterer, at en yderligere udvidelse af Unionen ikke er forsvarlig uden en raekke fundamentale aendringer i Unionens struktur og i traktaterne,

F. der henviser til, at princippet om tilstraekkelige midler skal traktatfaestes i forbindelse med reformen,

vedtager foelgende retningslinjer:

I. UNIONENS MAAL OG POLITIKKER

1. Den Europaeiske Union skal styrke den nuvaerende ramme for sin virksomhed, hvis den skal reagere paa de oekonomiske og politiske aendringer og oege sin trovaerdighed i borgernes oejne. Med henblik herpaa skal den udforme nye politikker for fremtiden og styrke sine eksisterende politikker. En saadan styrkelse kraever, at de tre soejler integreres i én enkelt institutionel ramme.

En traktat for Unionens borgere

2. En bearbejdelse af traktaten, saa den kommer til at udgoere et hele, ville goere dens opbygning meget klarere og mere logisk. Desuden boer traktaten forenkles yderligere og goeres mere borgernaer.

i) Traktatens nuvaerende praeambel boer omformuleres i et mere forstaaeligt sprog, og bestemmelserne om borgernes rettigheder boer placeres i traktatens begyndelse.

ii) De institutionelle bestemmelser i traktaten boer vaere adskilt fra bestemmelserne om de forskellige politikkers indhold.

iii) Foraeldede artikler i traktaten boer udgaa.

Unionen skal i fuld udstraekning paatage sig sit nye ansvar

A. En virkelig fungerende faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)

3. Der boer indfoeres en mere effektiv EU-udenrigspolitik inden for rammerne af faellesskabssoejlen, og den boer integrere den faelles handelspolitik, politikken for udviklingssamarbejde, humanitaer noedhjaelp og den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik og etablere en bedre defineret sikkerheds- og forsvarspolitik paa EU-plan med en permanent faelles strategi inden for de internationale organisationer med opgaver inden for dette omraade. I denne forbindelse boer den faelles forsvarspolitik sikre beskyttelsen af Unionens og medlemsstaternes graenser og give Unionen mulighed for at varetage sit ansvar med hensyn til at opretholde og genoprette lov og ret internationalt, idet det skal sikres, at Unionen overtager WEU's befoejelser.

i) Det boer vaere muligt for et kvalificeret flertal af medlemsstater som en »faelles aktion« at foretage en humanitaer, diplomatisk eller militaer aktion med den garanti, at ingen medlemsstat skal kunne tvinges til at deltage, hvis den ikke oensker det, men heller ikke skal kunne forhindre flertallet i at gennemfoere aktionen.

ii) Kommissionen boer i fuld udstraekning inddrages i udformningen og udarbejdelsen af FUSP med initiativret. Den skal tillaegges gennemfoerelsesbefoejelser. Med henblik paa at afhjaelpe de vanskeligheder, der er opstaaet i forbindelse med udformningen og formuleringen af de enkelte politikker, boer der oprettes en faelles planlaegnings- og analyseenhed Kommissionen og Raadet imellem.

iii) Den demokratiske kontrol med spoergsmaal, der ikke indgaar i den foerste soejle, udoeves baade af Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter. Europa-Parlamentet skal hoeres, naar Raadet vedtager en faelles holdning eller traeffer afgoerelse om en »faelles aktion«. Raadet skal give oplysninger om saadanne sager, og der boer fastsaettes en ordning for fortrolig behandling af disse spoergsmaal.

iv) Traktatens artikel 223 boer udgaa, idet den hindrer kontrol med vaabensalg til tredjelande og indfoerelse af en virkelig faelles politik for medlemsstaterne paa rustningsomraadet.

v) Det foerste skridt i retning af et bidrag til konfliktforebyggelse kunne vaere oprettelsen af et europaeisk civilt fredskorps (bl.a. bestaaende af militaernaegtere) sideloebende med uddannelse af overvaagningspersonel, fredsmaeglere og specialister i konfliktloesning.

B. En effektiv aktion paa omraadet retlige og indre anliggender

4. Der boer nu goeres afgoerende fremskridt inden for retlige og indre anliggender, som ikke laengere boer holdes kunstigt adskilt fra naert beslaegtede politikker, som fuldt ud hoerer ind under EF-soejlen. Afgoerelser vedroerende asylpolitikken, passage af medlemsstaternes ydre graenser og kontrollen med denne passage, indvandringspolitikken og politikken vedroerende statsborgere fra tredjelande og bekaempelsen af stofmisbrug boer gradvis overgaa til Faellesskabet. For at goere det lettere at bekaempe grov international kriminalitet boer Europol tildeles de noedvendige operative befoejelser. Anvendelsen af den i traktatens artikel K.9 omhandlede »overfoerselsprocedure« (»passerelle-proceduren«) boer snarest muligt udvides og goeres mere fleksibel, navnlig ved at lade den omfatte alle de omraader, der er naevnt i artikel K.1, og ved at anvende kvalificeret flertal i Raadet. De eksisterende begraensninger af Kommissionens initiativ- og gennemfoerelsesbefoejelser boer fjernes. Domstolens, Revisionsrettens og Europa-Parlamentets roller boer styrkes, og lovgiveren boer kunne vedtage direktiver, uden at der kraeves enstemmighed. Med henblik paa den gradvise integrering af den tredje soejle boer Schengen-aftalerne efterhaanden integreres i Unionens politik.

C. En mere afbalanceret OEMU

5. Med hensyn til Den OEkonomiske og Monetaere Union boer tidsplanen opretholdes, og konvergenskriterierne boer ikke aendres. Bestemmelserne om den monetaere politik boer modsvares af en styrket samordning af den oekonomiske politik (inden for multilateral overvaagning og fastsaettelse af de overordnede retningslinjer for den oekonomiske politik paa EU-plan) og af en klar tilknytning til traktatens artikel 2, i henhold til hvilken alle Unionens institutioner skal arbejde paa at fremme ".... et hoejt beskaeftigelsesniveau, et hoejt socialt beskyttelsesniveau, hoejnelse af levestandarden og livskvaliteten, oekonomisk og social samhoerighed samt solidaritet mellem medlemsstaterne«. Den demokratiske kontrol i OEMU-anliggender boer styrkes kraftigt med en mere omfattende rolle for Europa-Parlamentet (navnlig i de tilfaelde, hvor Raadet ifoelge traktaten vedtager henstillinger eller retningslinjer for den oekonomiske politik). Hvad angaar medlemsstater, der, selv om de ikke opfylder konvergenskriterierne, har foert oekonomisk politik i overensstemmelse med de anfoerte kriterier og tydeligt har vist deres vilje til at tiltraede den tredje fase af OEMU, boer Unionen politisk bakke op om disse anstrengelser og give dem al den stoette, der er noedvendig for, at de kan naa disse maal.

6. Arbejdet for at skabe fuld beskaeftigelse boer saettes som et udtrykkeligt maal for medlemsstaterne og Unionen, og der boer oprettes et udvalg om beskaeftigelse udstyret med samme befoejelser som Det Monetaere Udvalg.

D. Flere rettigheder til EU-borgere og forbedret beskyttelse af de grundlaeggende rettigheder for alle indbyggere i EU

7. Begrebet unionsborgerskab boer gives mere indhold gennem udvikling af de saerlige rettigheder, der er knyttet til unionsborgerskabet, isaer ved:

- Unionens tiltraedelse af Europaraadets konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlaeggende frihedsrettigheder;

- en ny ret for alle EU-borgere til information om EU-anliggender;

- indfoejelse af en udtrykkelig henvisning i traktaten til princippet om ligebehandling uden hensyn til race, koen, alder, handicap eller religioes overbevisning (herunder faellesskabspagtens bestemmelser om arbejdstagernes grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder, som skal udbygges og udvides til at omfatte alle Unionens borgere), samt indfoejelse af en artikel, hvor forbud mod doedsstraf udtrykkeligt naevnes;

- at de oekonomiske rettigheder, som nu er naevnt forskellige steder i traktaten (som f.eks. retten til fri bevaegelighed og etableringsfrihed), samles i en enkelt artikel og styrkes yderligere;

- udvikling af et politisk borgerskab, navnlig gennem foranstaltninger, der goer det lettere for unionsborgere at deltage i det politiske liv i den medlemsstat, de er bosat i;

- styrkelse af de noedvendige bestemmelser med henblik paa fuldstaendig gennemfoerelse af personers frie bevaegelighed

- sikring af Europas mangfoldighed bl.a. ved saerlig beskyttelse af de etablerede nationale mindretal inden for rammerne af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet

- at traktatens bestemmelser om lige rettigheder ikke kun boer finde anvendelse paa de oekonomiske rettigheder, men paa alle aspekter vedroerende ligestilling for kvinder.

Herudover boer traktaten indeholde en klar forkastelse af racisme, fremmedhad, sexisme, forskelsbehandling paa grund af seksuel adfaerd, antisemitisme, revisionisme og alle former for diskrimination og sikre passende retsbeskyttelse mod diskriminering af alle borgere bosat i EU.

8. EF-traktatens artikel 138 A om europaeiske politiske partier skal gennemfoeres og videreudvikles med henblik paa at give borgerne bedre ytringsmuligheder paa europaeisk plan.

E. En faellesramme for samarbejdet mellem de europaeiske folk

9. Samarbejdet paa tvaers af graenserne og regionerne er en vigtig faktor for den harmoniske, sociale og kulturelle udvikling og bidrager derudover til at knytte de forskellige europaeiske stater sammen og skabe et fredeligt samarbejde mellem dem. Unionen boer derfor have en retlig faellesskabsramme, der kan fremme samarbejdet paa tvaers af graenserne og regionerne, baseret paa faellesskabsregler for fysisk planlaegning, med henblik paa at stimulere den europaeiske integration og fremme gennemfoerelsen af faellesskabspolitikkerne. Aftaler paa tvaers af graenserne med tredjelande, herunder isaer den nordiske overenskomst om fri bevaegelighed over de faellesnordiske graenser, maa ikke bringes i fare.

Unionen skal styrke sine nuvaerende politikker

10. Der boer udformes en mere effektiv politik paa en raekke andre noegleomraader:

i) Princippet om oekonomisk og social samhoerighed boer styrkes inden for traktatens rammer.

ii) Socialpolitikken boer vaere et af de vigtigste omraader, hvor Unionen har kompetence (med inkorporering af socialpagten i traktaten og afslutning af Det Forenede Kongeriges fravalg af omraadet), og den boer integreres bedre i den oekonomiske politik som helhed.

iii) Politikken for lige muligheder boer forbedres i form af en omskrivning af EF-traktatens artikel 119, idet dens anvendelsesomraade udvides til at daekke alle aspekter af beskaeftigelse og social sikring.

iv) De energipolitiske afsnit i EKSF-traktaten og Euratom-traktaten og de oevrige energipolitiske betragtninger boer integreres i en faelles energipolitisk ramme med henblik paa at bidrage til at sikre et globalt samarbejde om forsyningssikkerhed og miljoebeskyttelse.

v) Den faelles landbrugspolitik boer som et af Unionens afgoerende politiske omraader sigte mod en oekologisk og socialt acceptabel dyrkning af jorden samt mod en baeredygtig regionaludvikling;

Landbrugspolitikken skal samordnes bedre med levnedsmiddelpolitik, udvikling af landdistrikterne og miljoehensyn og i hoejere grad indgaa i den normale budgetprocedure.

Det er af afgoerende betydning, at Unionens kompetence inden for landbruget, der i vid udstraekning ikke laengere er underkastet de nationale parlamenters kontrol, underkastes en oeget demokratisk kontrol fra Europa-Parlamentets side, eftersom befoejelserne vedroerende markeds- og prispolitikken og i tilknytning hertil indkomstpolitikken paa dette omraade forlaengst er overtaget fra de nationale parlamenter;

Der boer foretages visse tilpasninger af de i artikel 39 naevnte formaal, navnlig med indfoejelse af begrebet »udvikling af landdistrikter«;

vi) Befoejelserne paa fiskeriomraadet boer skilles ud fra befoejelserne paa landbrugsomraadet. Den faelles fiskeripolitik boer tages op til fornyet overvejelse i overensstemmelse med de principper, som blev lagt til grund for udformningen af selve den faelles politik, d.v.s. bevarelse og relativ stabilitet.

vii) Traktatens artikler om miljoepolitikken boer styrkes og forenkles, saaledes at miljoebeskyttelse, dyrs velfaerd og arternes bevarelse bliver grundlaeggende principper for Den Europaeiske Union, der effektivt og fuldt ud integreres i de oevrige EU-politikker. I traktatens artikel 3 boer det anfoeres, at Unionen har miljoebeskyttelse som maal.

viii) Beskyttelsen af forbrugernes rettigheder og interesser boer oeges ved at styrke grundlaget for en virkelig forbrugerpolitik.

ix) Med hensyn til transportsektoren boer traktaten indeholde bestemmelser om en integreret faelles transportpolitik, herunder befoejelser inden for lufttrafikkontrol.

x) De europaeiske aspekter af turisme boer udgoere en selvstaendig faelles politik med sit eget retsgrundlag og sit eget kapitel i den reviderede traktat.

xi) De offentlige tjenesteydelsers placering i Unionens politik boer fastslaas ved indfoejelse af nye artikler med definition af begrebet »almene tjenesteydelser« og deres anvendelsesomraade, saaledes at alle borgere sikres lige adgang til almennyttige tjenesteydelser, idet der ogsaa fastsaettes ad hoc-bestemmelser, som tager hensyn til de saerlige forhold, der gaelder for offentlige virksomheder.

xii) Kapitlet om uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom skal styrkes, saaledes at der laegges vaegt paa boern og unges rettigheder og interesser og tages hensyn til de foelger, som de foerte politikker kan faa for boern og unge og deres paaroerende.

xiii) Unionen boer tillaegges enekompetence hvad angaar ekstern oekonomisk politik.

11. Europas kulturelle identitet og mangfoldighed boer bevares, og betydningen af den rigdom, der foelger af den kulturelle og sproglige, nationale og regionale mangfoldighed i Den Europaeiske Union, boer udtrykkeligt anerkendes.

Enhver begraensning i antallet af officielle EU-sprog og EU-arbejdssprog boer udelukkes.

I betragtning af det europaeiske samfunds multikulturelle karakter maa det goeres klart, at det er noedvendigt at fremme en interkulturel dialog, som sigter mod at styrke gensidig forstaaelse og tolerance.

Klarlaegning af befoejelserne

12. i) Principperne om subsidiaritet og proportionalitet, som er nedfaeldet i traktatens artikel 3 B, boer bevares og anvendes korrekt.

ii) Det ville vaere for ufleksibelt og for vanskeligt at opstille en fast liste over henholdsvis EU's og medlemsstaternes befoejelser. Artikel 235 boer bibeholdes, men kun anvendes som en sidste mulighed efter samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet.

II. UNIONENS INSTITUTIONER

Sikring af det institutionelle systems enhed

13. Det er af afgoerende betydning, at den faelles institutionelle ramme opretholdes og styrkes.

A. Oploesningen af det institutionelle system boer bringes til ophoer

14. i) De eksisterende traktater boer samles, idet

- relevante bestemmelser i EKSF- traktaten og Euratom-traktaten direkte inkorporeres i den samlede traktat;

- udenrigs- og sikkerhedspolitikken (herunder forsvar) og retlige og indre anliggender overfoeres til faellesskabssystemet, dog saaledes at saerlige omraader under de tidligere »soejler« opretholdes for visse emners vedkommende i en forudfastsat overgangsperiode; dette vil indebaere, at alle traktatens artikler vedroerende udenrigspolitikken skal samles i ét enkelt afsnit.

ii) Den Europaeiske Union som saadan boer have status af juridisk person.

B. Fleksibilitet inden for en enhedsramme

15. Paa baggrund af forskelligartetheden i EU kan det meget vel vaere noedvendigt at indfoere nye fleksible ordninger i fremtiden, men disse

- boer ikke undergrave den faelles institutionelle ramme, gaeldende faellesskabsret eller principperne om solidaritet og oekonomisk og social samhoerighed i EU,

- boer ikke undergrave princippet om alle EU-staters og EU-borgeres lighed for traktaten,

- boer ikke foere til et Europa à-la-carte,

16. Det tilkommer Europa-Parlamentet som helhed at kontrollere de unionspolitikker, der midlertidigt gennemfoeres af et begraenset antal stater.

17. Hvis det paa regeringskonferencen i 1996, paa trods af bred enighed mellem flertallet af stater og befolkninger i EU, skulle vise sig umuligt at naa frem til en positiv konklusion, fordi der ikke er enstemmighed, maa det undersoeges, om det er muligt at gaa videre uden mindretallet, og det vil maaske ligefrem blive noedvendigt at fastlaegge instrumenter, som kan goere det muligt for en medlemsstat at forlade EU under overholdelse af visse kriterier.

Styrkelse og demokratisering af Unionens institutioner

18. Konferencen i 1996 skal ikke foerst og fremmest koncentrere sig om at overfoere befoejelser til EU-institutionerne, men om at klarlaegge deres respektive roller og opnaa en passende balance mellem dem.

19. Sammensaetningen af EU-institutionerne skal tages op til overvejelse under konferencen i 1996, hvis EU skal kunne udvides yderligere, og hvis EU's institutioner skal kunne fungere hensigtsmaessigt. For hver institution skal effektivitetskriteriet imidlertid afvejes over for hensynet til baade store og smaa medlemsstaters interesser. Den formelle ligestilling af medlemsstaterne boer gennemfoeres, saaledes at medlemsstaterne sikres ligestilling for saa vidt angaar deltagelse og inddragelse i Unionens beslutningsprocedurer.

20. Der maa goeres en indsats for, at der paa alle niveauer sker en gradvis foroegelse af kvinders repraesentation og deltagelse i Unionens institutioner.

A. Kommissionen

21. i) Kommissionens rolle og uafhaengighed boer bekraeftes, navnlig ved at bevare dens initiativret med de forudsete tilpasninger i traktaten.

ii) Der boer fortsat vaere mindst én kommissaer pr. medlemsstat. Kommissionens struktur og sammensaetning skal dog tilpasses dens nye opgaver og behovene i forbindelse med udvidelser, hvis dens ansvar som kollegium og dens effektivitet skal opretholdes. Dette kan ske enten ved

- en oeget centrering af arbejdsmetoderne omkring formandsposten;

- en intern omstrukturering af Kommissionen.

iii) Kommissionens formand vaelges direkte af Europa-Parlamentet fra en liste med navne foreslaaet af Det Europaeiske Raad. Resten af Kommissionen skal derefter udpeges efter faelles overenskomst mellem Kommissionens formand og medlemsstaternes regeringer, foer den praesenteres for Parlamentet med henblik paa en endelig afstemning om Kommissionen som helhed.

iv) Europa-Parlamentet skal have samme mulighed som Raadet for at begaere et kommissionsmedlem afskediget, jf. traktatens artikel 157 og 160.

B. Raadet

22. i) Princippet om aabenhed skal udtrykkeligt naevnes i traktaten, og der boer fastsaettes mere detaljerede gennemfoerelsesmekanismer (naar Raadet optraeder som lovgiver, boer dets forhandlinger vaere offentlige og dets dagsorden bindende). Der boer ske en vaesentlig forbedring i offentlighedens adgang til EU-dokumenter.

Offentligheden skal have adgang til udkast og forslag, saa snart de er blevet vedtaget eller udleveret til andre organer, interesseorganisationer eller enkeltpersoner, eller helt eller delvis offentliggjort af tredjemand.

Alle moeder vedroerende forslag til retsakter skal vaere offentlige, medmindre et totredjedels flertal vedtager at goere en saerlig, begrundet undtagelse. Saadanne undtagelser skal, ledsaget af begrundelsen herfor, meddeles Europa-Parlamentet.

Offentligheden skal have adgang til alle dokumenter, medmindre et totredjedels flertal i det kompetente organ vedtager at goere en undtagelse.

ii) Den nuvaerende ordning med formandskaber paa seks maaneder for Raadets og Det Europaeiske Raads vedkommende boer opretholdes, men der boer vaere en stoerre grad af fleksibilitet.

iii) Det er noedvendigt oftere at anvende flertalsafstemninger, hvis Den Europaeiske Union skal kunne fungere effektivt. Paa visse saerlig foelsomme omraader, dvs. traktataendringer, »forfatningsmaessige afgoerelser« (udvidelser, egne indtaegter, ensartet valgmaade) og artikel 235 vil enstemmighed fortsat vaere noedvendig.

Der kan vaere behov for en justering af afstemningsordningen i Raadet. Den boer imidlertid ikke baseres paa grundlag af et »dobbelt flertal« af baade stater og befolkninger, eftersom befolkningerne er repraesenteret i Parlamentet, medens Raadet repraesenterer staterne. En vaegtning af stemmerne efter staternes generelle stoerrelse maa ikke udelukkende ske i forhold til befolkningens stoerrelse.

Under alle omstaendigheder boer taerskelen for et kvalificeret flertal saenkes i forhold til det nuvaerende meget hoeje niveau paa 71%.

C. Europa-Parlamentet

23. i) Antallet af medlemmer af Europa-Parlamentet kan ikke oeges i det uendelige og boer ikke komme op over 700. Der boer udarbejdes en faelles statut for EP-medlemmer.

ii) Europa-Parlamentet boer afgive samstemmende udtalelse om alle udnaevnelser til Domstolen, til Retten i Foerste Instans, til Revisionsretten og til direktionen for Det Europaeiske System af Centralbanker.

iii) Europa-Parlamentet boer ligestilles med Raadet paa alle omraader, hvor EU har lovgivnings- og budgetmaessig kompetence.

iv) Europa-Parlaments rolle boer styrkes paa omraader, hvor der i oejeblikket er utilstraekkelig kontrol paa europaeisk plan, og navnlig paa omraader vedroerende den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik, retlige og indre anliggender samt med hensyn til OEMU.

v) Der boer rettes op paa Europa-Parlamentets nuvaerende uholdbare situation i forholdet til Domstolen, ved at Europa-Parlamentet ligesom de oevrige institutioner faar ret til at anmode om Domstolens udtalelse om internationale aftalers forenelighed med traktaten og ret til at anlaegge sag (og ikke kun med henblik paa at fastholde sine praerogativer) og ret til at faa oplysning om anmodninger om praejudicielle afgoerelser, der er forelagt Domstolen, samt ret til at fremsaette bemaerkninger herom.

vi) Europa-Parlamentet skal inddrages i beslutningen om sit eget hjemsted.

vii) Kommissionen boer have pligt til at reagere paa Parlamentets initiativer, taget i henhold til artikel 138B, stk. 2.

24. Den demokratiske kontrol paa EU-niveau vil bedst kunne opnaas gennem et partnerskab mellem Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter. De nationale parlamenters rolle boer styrkes paa flere maader, bl.a. ved at styrke samarbejdet mellem Europa-Parlamentets udvalg og de tilsvarende parlamentariske udvalg i de nationale parlamenter, samt ved at skabe mulighed for at specialiserede organer i de nationale parlamenter kan droefte vigtige europaeiske forslag med deres ministre forud for moederne i Raadet.

D. Domstolen

25. i) Domstolen boer udstyres med de noedvendige instrumenter til at sikre, at EU-lovgivningen og den institutionelle ligevaegt i EU respekteres. Dens befoejelser boer ogsaa udvides til de omraader, der henhoerer under den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik, retlige anliggender og interne anliggender samt Schengen-aftalen.

ii) Der boer indfoeres mere fleksible arbejdsmetoder, saaledes at Domstolen og Foersteinstansretten kan klare deres voksende arbejdsbyrde og kravene i forbindelse med en udvidelse. I den forbindelse boer man udnytte de muligheder, som forhoejelsen af antallet af dommere efter udvidelsen vil give for oprettelse af flere nye specialiserede afdelinger.

iii) Dommere og generaladvokater ved Domstolen og dommere ved Foersteinstansretten boer kun udnaevnes for en embedsperiode paa 9 aar, som ikke kan forlaenges.

iv) Endelig boer mulighederne for at indbringe sager for Domstolen oeges, saaledes at alle Unionens institutioner (ud over klagemuligheden i henhold til traktatens artikel 173) faar mulighed for at indbringe en sag for Domstolen, saafremt de mener, at deres rettigheder er kraenket ved, at en anden institution eller en medlemsstat ikke har opfyldt en traktatlig forpligtelse.

E. Andre organer

26. Der boer ikke tillades nogen yderligere udvidelse af det eksisterende antal medlemmer af Revisionsretten, som boer udnaevnes for en embedsperiode paa 9 aar, der ikke kan forlaenges. Revisionsretten boer endvidere spille den rolle, der tilkommer den, paa alle Unionens virksomhedsomraader.

27. De i traktatens artikel 198 A omhandlede medlemmer af Regionsudvalget skal have et demokratisk mandat i en regional eller lokal forsamling. Parlamentet boer kunne hoere Regionsudvalget (samt Det OEkonomiske og Sociale Udvalg) paa samme betingelser som Raadet og Kommissionen.

28. Med henblik paa at forbedre den oekonomiske og sociale samhoerighed i Den Europaeiske Union og sikre overholdelse af subsidiaritetsprincippet er det noedvendigt at styrke Regionsudvalgets rolle i forbindelse med udarbejdelsen af politikker, der vedroerer dette udvalg.

III. BESLUTNINGSPROCEDURERNE I UNIONEN

Den lovgivende funktion (retsakter, internationale aftaler)

29. i) Der boer kun vaere tre beslutningsprocedurer: faelles beslutningstagning, samstemmende udtalelse og hoering. Den nuvaerende samarbejdsprocedure boer afskaffes.

ii) Proceduren med samstemmende udtalelse boer begraenses til traktataendringer, internationale aftaler, udvidelser og tilpasninger af de egne indtaegter.

iii) Hoeringsproceduren boer begraenses til afgoerelser inden for den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik.

iv) Den faelles beslutningsproceduren boer finde anvendelse paa alle andre omraader.

30. Den faelles beslutningsprocedure boer ogsaa forenkles. Man kunne forestille sig foelgende aendringer:

i) Proceduren kunne afsluttes, hvis der er enighed mellem Raadet og Parlamentet ved foerstebehandlingen.

ii) Fasen med hensigtserklaering om forkastelse boer afskaffes.

iii) Der kunne indfoeres en forenklet forligsprocedure efter foerstebehandlingen.

iv) Kommissionen boer have bemyndigelse til at foreslaa de to delegationer i Forligsudvalget et kompromis mellem de divergerende holdninger og at saette det til afstemning.

v) Flertalsreglerne for afvisning af den endelige tekst boer harmoniseres (uanset resultatet af forliget).

vi) Raadet boer ikke laengere have mulighed for at handle ensidigt (ved at fastholde sin faelles holdning) i de tilfaelde, hvor der ikke opnaas enighed ved forligsproceduren.

31. Det boer alvorligt overvejes at indfoere princippet om ensartede frister for Parlamentet og Raadet i forbindelse med deres foerstebehandling af retsaktsforslag.

32. i) Maengden af retsaktsforslag, der forelaegges Europa-Parlamentet og Raadet, boer begraenses ved indfoerelse af et vist retsaktshierarki. Dette kunne opnaas ved at indfoere en ny kategori af gennemfoerelsesretsakter, hvor ansvaret tillaegges Kommissionen efter bemyndigelse fra den lovgivende myndighed. Denne nye kategori af retsakter maa under ingen omstaendigheder begraense Europa-Parlamentets befoejelser med hensyn til lovgivning og politisk kontrol.

ii) De gaeldende komitologi-procedurer boer forenkles. Det generelle ansvar for gennemfoerelsesforanstaltninger boer overdrages til Kommissionen (som kan bistaas af et raadgivende udvalg i forbindelse med udformningen af den paagaeldende foranstaltning, men ikke udvalg og komiteer af type II og III, som boer afskaffes). Raadet og Parlamentet boer orienteres om de foreslaaede foranstaltninger, og begge boer have mulighed for at forkaste Kommissionens afgoerelse og stille krav enten om nye gennemfoerelsesforanstaltninger eller om ivaerksaettelse af den fulde lovgivningsprocedure.

33. Traktatens artikler om internationale aftaler boer konsolideres, og der boer skabes klarhed omkring Kommissionens og Raadets respektive roller (navnlig hvad angaar de naermere bestemmelser om Unionens deltagelse i internationale oekonomiske organisationers virksomhed). Der boer endvidere ske en styrkelse af Europa-Parlamentets demokratiske rolle foer, under og efter forhandlingsfasen, saaledes at Parlamentet skal afgive samstemmende udtalelse om alle internationale aftaler, som Unionen indgaar (uden at de nationale parlamenters befoejelser herved indskraenkes).

Budgettets funktion

34. Budgettets funktion boer aendres i henhold til foelgende principper:

i) Budgetlovgivningen boer rationaliseres, saaledes at der sondres mellem paa den ene side afgoerelser om de egne indtaegter og paa den anden side finansforordningen og budgetdisciplin. Unionens budget boer vaere det eneste budgetinstrument til virkeliggoerelse af Unionens maalsaetninger og boer give mulighed for en hurtig reaktion paa saerlige og uforudsete omstaendigheder.

ii) Der boer indfoeres ét enkelt budget for Den Europaeiske Union omfattende Den Europaeiske Udviklingsfond, Faellesskabets laantagning og laangivning samt udgifter til anden og tredje soejle.

iii) Princippet om fleraarig finansiel planlaegning for saavel indtaegter som udgifter boer traktatfaestes. Dog boer budgettets etaarighed opretholdes.

iv) Budgetmyndigheden boer have ansvaret for indtaegterne. Europa- Parlamentet boer inddrages i budgettets indtaegtsaspekt ved, at det gives ret til at afgive samstemmende udtalelser.

v) Indtaegterne fra Den Europaeiske Centralbank (moentningsgevinsten) boer betragtes som en af Faellesskabets egne indtaegter.

vi) Systemet med Unionens egne indtaegter skal vaere udformet saaledes, at borgerne klart kan identificere, hvilke midler der afsaettes til Unionen. Det boer afspejle medlemsstaternes finansielle kapacitet og give mulighed for fastsaettelse af et samlet finansielt loft.

vii) Den proceduremaessige sondring mellem obligatoriske og ikke- obligatoriske udgifter boer opgives, dvs. at Europa-Parlamentet boer have mulighed for at fungere som en ligestillet partner i forbindelse med samtlige udgifter.

viii) Budgetproceduren boer forenkles og goeres mere gennemskuelig og effektiv. Kommissionens foreloebige budgetforslag boer danne grundlaget for Europa-Parlamentets foerstebehandling. Det demokratiske princip om, at Europa-Parlamentet vedtager budgettet endeligt, skal bibeholdes.

Kontrolfunktionen

35. Den politiske kontrol inden for Unionen vil blive intensiveret ved hjaelp af de ovenfor foreslaaede foranstaltninger.

36. Traktaten boer revideres, saa det bliver muligt at traeffe skrappere foranstaltninger imod bedragerier og andre overtraedelser af faellesskabsretten, at gennemfoere omfattende undersoegelser i medlemsstaterne (f.eks. i kraft af en stramning af artikel 138 C) samt at paalaegge afskraekkende strafferetlige og administrative sanktioner paa EU-plan (med en artikel, der giver hjemmel til at vedtage direktiver om harmonisering af de relevante strafferetlige bestemmelser og udtrykkeligt forpligter medlemsstaterne til at traeffe effektive, rimelige, harmoniserede og afskraekkende straffeforanstaltninger over for overtraedelser af faellesskabsretten).

37. Naar uafhaengige organer eller andre organisationer paalaegges EU-opgaver, boer de udfoere disse opgaver inden for en ramme, som sikrer tilboerlig koordinering og kontrol paa EU-plan.

38. Kontrollen med Den Europaeiske Investeringsbank boer oeges (juridisk kontrol fra Domstolens side, kontrol fra Revisionsrettens side og pligt til at aflaegge beretning over for Parlamentet og Raadet).

IV. PERSPEKTIVERNE VED UDVIDELSEN

39. Europa-Parlamentet forbeholder sig ret til at fremsaette de forslag, som viser sig noedvendige med henblik paa bedre at tage hoejde for virkningerne af udvidelsen, herunder dennes finansielle perspektiver, og med henblik paa ikke at svigte konkurrence-, samarbejds- og solidaritetsprincipperne, som altid har ligget til grund for Det Europaeiske Faellesskab.

40. Europa-Parlamentet stiller de stoerste forventninger til Kommissionens rapport om de faelles politikkers virkning i ansoegerlandene. Denne rap- port boer foere til konkrete forslag om de noedvendige tilpasninger og om de reelle muligheder for at gennemfoere disse politikker i de paagaeldende lande.

V. OPFOELGNINGSFORANSTALTNINGER

41. Der boer under Refleksionsgruppens arbejde foregaa en debat, der er saa aaben som muligt, bl.a. paa grundlag af regelmaessig information af offentligheden om gruppens arbejde og afholdelse af en omfattende hoering om de emner, der skal tages stilling til i 1996.

42. Forhandlingsfasen under 1996-konferencen boer omfatte en mere aaben debat, end det var tilfaeldet ved tidligere regeringskonferencer, og saavel de nationale parlamenters som Europa-Parlamentets rolle boer styrkes:

i) Der kunne indkaldes til en raadgivende parlamentskonference ved begyndelsen og afslutningen af traktataendringskonferencen.

ii) Med henblik paa at sikre, at revisionsprocessen i 1996 bliver mere gennemskuelig og mere demokratisk, boer Europa-Parlamentets repraesentanter i Refleksionsgruppen understrege behovet for en afgoerende aendring i metoden til revision af traktaterne og for, at Europa-Parlamentet inddrages fuldt ud i saavel forhandlingsfasen som ratifikationsprocessen. Ogsaa de nationale parlamenters rolle boer styrkes.

iii) Den interinstitutionelle konference boer fastlaegge retningslinjerne for Europa-Parlamentets deltagelse i forhandlingerne.

43. Europa-Parlamentet boer afgive samstemmende udtalelse om resultatet af forhandlingerne.

44. Man boer overveje at afholde en folkeafstemning i hele Unionen om ratificering af alle traktatbestemmelser, eftersom der er tale om en kollektiv afgoerelse, som beroerer hele Europa. Som et alternativ kunne medlemsstaterne vedtage at afholde nationale folkeafstemninger (eller afstemninger i deres parlamenter) paa en faelles dato eller inden for nogle ganske faa dage.

45. Traktatens artikel N boer revideres, saa det sikres, at Europa- Parlamentet ligestilles med Kommissionen med hensyn til muligheden for at fremsaette forslag om aendring af traktaten. Traktaten boer aendres, saa fremtidige revisioner skal godkendes af Parlamentet og Raadet i faellesskab, foer de forelaegges de nationale parlamenter til ratificering. Ud over at Raadet skal sende alle forslag om revision af traktaten til medlemsstaternes parlamenter og Europa-Parlamentet til endelig ratificering, skal det samtidig sende én enkelt konsolideret udgave af de grundlaeggende traktater.

*

* *

paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, medlemmerne af Refleksionsgruppen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.