EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 5.6.2018 COM(2018) 399 final 2018/0221(NLE) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om forelæggelse på vegne af den Europæiske Union af et forslag om ændring af bilag 2 og 3 til aftalen om beskyttelse af afrikansk-eurasiske migrerende vandfugle (AEWA)



BEGRUNDELSE 1.Baggrund for forslaget 1.1.Aftalen om beskyttelse af afrikansk-eurasiske migrerende vandfugle Formålet med aftalen om beskyttelse af afrikansk-eurasiske migrerende vandfugle (AEWA) er beskyttelse af migrerende vandfugle og deres levesteder i hele Afrika, Europa, Mellemøsten, Centralasien, Grønland og det canadiske øhav.

AEWA er udviklet inden for rammerne af konventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr (CMS) og forvaltes af De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP), og aftalen fører både lande og det bredere internationale bevarelsesmiljø sammen i en indsats, der fastsætter en samordnet beskyttelse og forvaltning af migrerende vandfugle i hele deres udbredelsesområde. Aftalen trådte i kraft den 1. november 1999. Den Europæiske Union har været kontraherende part til denne aftale siden den 1. oktober 2005. På nuværende tidspunkt er der 77 kontraherende parter, hvoraf 41 er fra Eurasien (herunder EU) og 36 fra Afrika. Ved direktiv 2009/147/EF om beskyttelse af vilde fugle (fugledirektivet) gennemføres de forpligtelser, der er fastlagt i aftalen, i EU-retten. Fugledirektivet vedrører beskyttelse af alle de fuglearter, som i vild tilstand har deres naturlige ophold på medlemsstaternes område i Europa, hvor traktaten finder anvendelse. Det omhandler bevarelse, forvaltning og regulering af de pågældende arter og fastsætter regler for udnyttelse af de nævnte arter. 1.2.Partsmødet Partsmødet (MOP) er det øverste besluttende organ for aftalen. Organet har beføjelser til at revidere aftalens bilag og mødes hvert tredje år. Aftaleparternes syvende møde afholdes den 4.-8. december 2018 i Sydafrika. I henhold til aftalens artikel X, stk. 2 og 3, skal alle forslag til ændring af bilagene til aftalen sendes til aftalesekretariatet senest 150 dage før mødets start, det vil sige den 7. juli 2018. 1.3.Forslagene fra Kroatien og Italien Kroatien og Italien har foreslået, at den Europæiske Union forelægger et forslag om ændring af aftalens bilag 2, hvori de arter, som aftalen finder anvendelse på, er anført, ved at tilføje topskarv (Phalacrocorax aristotelis) i bilag 2. Kroatien og Italien har også foreslået, at den Europæiske Union forelægger et forslag om ændring af aftalens bilag 3 ved at anføre bestanden uden for EU (i Barentshavet) af Phalacrocorax aristotelis aristotelis og EU's bestand (i det østlige middelhavsområde: Kroatien og Adriaterhavet) af Phalacrocorax aristotelis desmarestii i bilag 3, tabel 1, kolonne A (henholdsvis i kategori 2 og 1c). I det nedenstående angives begrundelsen for disse forslag. Familien Phalacrocoracidae (skarver) er allerede optaget i bilag 2 til aftalen. På grundlag af disse migrerende arters status er seks ud af de otte arter, der yngler inden for aftalens geografiske anvendelsesområde, anført i bilag 2. To arter, som ikke er anført i bilaget, er topskarv Phalacrocorax aristotelis og langhalet skarv Phalacrocorax africanus.

Topskarven lever langs Atlanterhavskysten i Europa og Nordafrika, fra Marokko til den nordlige del af Norge og Kolahalvøen, herunder Island, samt ved Middelhavet og dele af Sortehavskysten (del Hoyo m.fl. 1992). Tre underarter er anerkendt: Ph. a. aristotelis i Atlanterhavet, Ph. a. desmarestii i Middelhavet og Sortehavet og Ph. a. riggenbachi fra Marokko. Overordnet er disse arter sedentære eller dispersive, dog er nogle bestande egentlige trækfugle: de nordligste bestande af Ph. a. aristotelis fra Norge og Rusland og den adriatiske bestand af Ph. a desmarestii. Den globale bestand blev anslået til at være cirka 100 000 par i 1990'erne og 75 000-81 000 par i 2004 (BirdLife International 2004). Arterne er klassificeret af Den Internationale Naturværnsunion, IUCN, som "ikke truet" (Birdlife 2015). Den samlede bestandsudvikling er negativ, selvom visse bestande formodentligt er stabile (Wetlands International 2006). Der er blevet registreret store udsving i bestandsstørrelsen. Eksempelvis var der en stigning i bestanden i det Forende Kongerige på 21 % mellem 1969 og 1987 fra 31 600 par i 1969-1970 til 47 300 par i 1985-1987, efterfulgt af en nedgang på 27 % i 1998-2002 og en yderligere nedgang på 26 % i 2011 (Balmer m.fl. 2013). Der har også været store udsving i bestanden i Norge. I den nordligste del af Barentshavet faldt bestanden af trækfugle fra 10 000 par i 1980 til omkring 1 000 i 1994, men steg igen til 5 000 par i 2013 (Fauchald m.fl. 2015). Bestanden af underarten Ph. a. desmaresti blev anslået til 8 700-11 126 ynglende par (Bazin and Imbert 2012). I 2006 blev bestanden anslået til at være cirka 10 000 individer (Culioli 2006). I Korsika er der blevet registreret fald i bestanden, hvor den hidtidige stabile bestand på op til 1 000 par i 1975-1983 faldt med mere end 50 % til cirka 375 par i 1994 efterfulgt af en genopretning (Dubois m.fl. 2008). Underarten Ph. a. desmarestii er beskyttet i den europæiske del af udbredelsesområdet og er i flere lande på rødlisten, den er for eksempel klassificeret som "sårbar" i Bulgarien og som "moderat truet" i Albanien. Ph. a. aristotelis er beskyttet i en del af udbredelsesområdet (i Det Forenede Kongerige). For nyligt blev den overført fra gullisten til rødlisten i det Forenede Kongerige (Eaton m.fl. 2015), og i Rusland er den optaget på rødlisten på grund af den lille bestandsstørrelse. På grund af et fald i bestanden på 15-30 % i løbet af 10 år opfylder arten i Norge nu betingelserne for kategorien "næsten truet" (Korneev m.fl. 2015). Velando og Freire (2002) understreger, at en virkningsfuld bevarelse af P. a. desmarestii bør ske igennem beskyttelse af ynglesteder såvel som fourageringsområder og hvilesteder, og regulering af fiskeriet efter demersale arter i fourageringsområderne. Ifølge Velando and Freire (2002) er de bevarelsestiltag, som Birdlife foreslog i 2015: 1) kortlægning af vigtige havområder for denne art 2) efterfølgende udpegning som beskyttet havområde 3) forvaltning af de vigtigste ynglesteder og overvintringssteder, herunder udryddelse af invasive rovdyr 4) overvågningsprogrammer om bord på fiskerfartøjer til at fastlægge højrisikoområder, hvad angår bifangster med gællegarn og 5) hvis det er relevant, gennemføre afbødnings- og beskyttelsesforanstaltninger. 1.4.Forslagene fra Luxembourg Luxembourg har foreslået at overføre alle bestande af følgende tre arter til aftalens bilag 3, tabel 1, kolonne A: krumnæbbet ryle (Calidris ferruginea), lunde (Fratercula arctica) og alk (Alca torda). Luxembourg har dog ikke foreslået en bestemt kategori for disse tre arter, men ifølge de kriterier, som er anført i aftalens bilag 3, tabel 1, opfylder krumnæbbet ryle (Calidris ferruginea) og alk (Alca torda) betingelserne i kategori 4, og lunde (Fratercula arctica) opfylder betingelserne i kategori 1b. Forslaget fra Luxembourg henviser til Resolution 6.1 fra AEWA MOP6, som anerkendte den nylige optagelse på rødlisten af edderfugl (Somateria mollissima), taffeland (Aythya ferina), hornet lappedykker (Podiceps auritus), strandskade (Haematopus ostralegus), vibe (Vanellus vanellus), lille kobbersneppe (Limosa lapponica), islandsk ryle (Calidris canutus), krumnæbbet ryle (Calidris ferruginea), armensk måge (Larus armenicus), lunde (Fratercula arctica) og alk (Alca torda), og understregede, at det er vigtigt at overveje følgerne af disse ændringer i rødlisten med henblik på MOP7-mødet. 1.5.Analyse af forslagene De ændringer af bilag 2 og 3, som Kroatien, Italien og Luxembourg har foreslået, vil medføre, at alle bestande af topskarv (Phalacrocorax aristotelis), krumnæbbet ryle (Calidris ferruginea), lunde (Fratercula arctica) og alk (Alca torda) vil blive underlagt kravet i punkt 2.1.1 i aftalens bilag 3, som fastsætter de retlige foranstaltninger om artsbeskyttelse, der anvendes på de bestande, som er anført på listen i bilag 3, tabel 1, kolonne A. For de bestande, der er anført i tabel 1, kolonne A, skal parterne sørge for at beskytte disse bestande i overensstemmelse med aftalens artikel III, stk. 2, litra a). Parterne skal især gøre følgende under iagttagelse af punkt 2.1.3: a) forbyde fangst af fugle og indsamling af æg af de bestande, der forekommer på deres område b) forbyde forsætlig forstyrrelse, hvis forstyrrelse vil have væsentlig betydning for beskyttelsen af de pågældende bestande, og c) forbyde besiddelse eller udnyttelse af og handel med fugle eller æg af disse bestande, såfremt de er fanget eller indsamlet i strid med de forbud, der er fastsat i henhold til litra a), såvel som besiddelse eller udnyttelse af og handel med let genkendelige dele eller produkter af disse fugle og deres æg. Som en undtagelse kan de bestande, der er nævnt i kategori 2 og 3 i kolonne A, og som er markeret med en asterisk, og de bestande, der er opført på listen i kategori 4 i kolonne A, fortsat jages på et bæredygtigt grundlag. Bæredygtig udnyttelse skal foregå indenfor rammerne af de særlige bestemmelser, der fastsættes i handlingsplanen for en art på det fornødne internationale niveau, hvorigennem parterne vil bestræbe sig på at gennemføre principperne for tilpasset udbytteforvaltning. En sådan udnyttelse skal som minimum være underlagt de samme lovgivningsforanstaltninger som fangsten af fugle fra de bestande, der er anført i kolonne B i tabel 1, som krævet i henhold til punkt 2.1.2. Såvel forslagene fra Italien og Kroatien som forslagene fra Luxembourg er velbegrundede. De er forenelige med og supplerer EU-retten, især fugledirektivet. Efter den skriftlige høring af ekspertgruppen for direktiverne om naturbeskyttelse foreslår Kommissionen, at Unionen bør støtte ovenstående forslag, da de er videnskabeligt velfunderede og i overensstemmelse med Unionens forpligtelse til at samarbejde internationalt om beskyttelse af biodiversiteten. Ændringsforslagene kræver ingen ændring af eksisterende EU-ret. Alle forslag om ændringer af aftalens bilag skal ifølge aftalens artikel X, stk. 2 og 3, sendes til aftalesekretariatet senest 150 dage før mødets start, hvilket vil sige den 7. juli 2018. Det er derfor nødvendigt, at Rådet snarest træffer afgørelse om forelæggelsen på vegne af den Europæiske Union af ovennævnte forslag til aftalesekretariatet. Dette er en holdning, der skal indtages på EU's vegne, jf. artikel 218, stk. 9, i TEUF. 2018/0221 (NLE)

Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om forelæggelse på vegne af den Europæiske Union af et forslag om ændring af bilag 2 og 3 til aftalen om beskyttelse af afrikansk-eurasiske migrerende vandfugle (AEWA) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1, sammenholdt med artikel 218, stk. 9, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1)Aftalen om beskyttelse af afrikansk-eurasiske migrerende vandfugle ("aftalen") blev indgået af Unionen ved Rådets afgørelse 2006/871/EF og trådte i kraft den 1. oktober 2005. Aftalen har til formål at beskytte migrerende vandfugle og deres levesteder i hele Afrika, Europa, Mellemøsten, Centralasien, Grønland og det canadiske øhav. (2)Som en part til aftalen kan Unionen fremlægge forslag om ændring af bilagene til aftalen. I bilag 2 er de vandfuglearter, som aftalen finder anvendelse på, opført. Bilag 3 indeholder den handlingsplan, som fastsætter de tiltag, parterne skal iværksætte i forbindelse med prioriterede arter og spørgsmål, såsom artsbeskyttelse, bevaring af levesteder, forvaltning af menneskelige aktiviteter, forskning og overvågning, uddannelse og information, og gennemførelse, der er i overensstemmelse med de generelle beskyttelsesforanstaltninger som fastsat i aftalens artikel III. (3)Kroatien og Italien har foreslået, at den Europæiske Union forelægger et forslag om ændring af bilag 2 til aftalen ved at tilføje topskarv (Phalacrocorax aristotelis). (4)Kroatien og Italien har også foreslået, at den Europæiske Union forelægger et forslag om ændring af bilag 3 til aftalen ved at anføre bestanden uden for EU (i Barentshavet) af Phalacrocorax aristotelis aristotelis og EU's bestand (i det østlige middelhavsområde: Kroatien og Adriaterhavet) af Phalacrocorax aristotelis desmarestii i samme bilag, tabel 1, kolonne A (henholdsvis i kategori 2 og 1c). (5)Luxembourg har foreslået at overføre alle bestande af følgende tre arter til bilag 3 til aftalen, tabel 1, kolonne A: krumnæbbet ryle (Calidris ferruginea), lunde (Fratercula arctica) og alk (Alca torda). Luxembourg har dog ikke foreslået en bestemt kategori for disse tre arter, men ifølge de kriterier, som er anført i aftalens bilag 3, tabel 1, opfylder krumnæbbet ryle (Calidris ferruginea) og alk (Alca torda) betingelserne i kategori 4, og lunde (Fratercula arctica) opfylder betingelserne i kategori 1b. (6)Ændringerne til bilag 2 og 3, som Kroatien, Italien og Luxembourg har foreslået vil medføre, at alle bestande af topskarv (Phalacrocorax aristotelis), krumnæbbet ryle (Calidris ferruginea), lunde (Fratercula arctica) og alk (Alca torda) vil blive underlagt kravet i bilag 3 til aftalen, punkt 2.1.1, som fastlægger de retlige foranstaltninger om artsbeskyttelse, der anvendes på de bestande, som er opført på listen i bilag 3, tabel 1, kolonne A. Især for bestande anført i kolonne A i tabel 1 skal aftaleparterne forbyde fangst af fugle og indsamling af æg af de bestande, der forekommer på deres område, og forbyde forsætlig forstyrrelse, hvis forstyrrelse vil have væsentlig betydning for beskyttelsen af de pågældende bestande. Som en undtagelse kan de bestande, der er opført på listen i kategori 2 og 3 i kolonne A, og som er markeret med en asterisk, og de bestande, der er opført på listen i kategori 4 i kolonne A, fortsat jages på et bæredygtigt grundlag. Bæredygtig udnyttelse skal foregå inden for rammerne af de særlige bestemmelser, der fastsættes i en international handlingsplan for arten, hvorigennem parterne vil bestræbe sig på at gennemføre principperne for adaptiv udbytteforvaltning. (7)Såvel forslagene fra Italien og Kroatien som forslagene fra Luxembourg er velbegrundede. De er forenelige med og suppler EU-retten, især direktiv 2009/147/EF. (8)Forslagene er videnskabeligt velfunderede og i overensstemmelse med Unionens forpligtelse til at samarbejde internationalt om beskyttelse af biodiversiteten. (9)Arterne er allerede omfattet af direktiv 2009/147/EF om beskyttelse af vilde fugle, og topskarv (Phalacrocorax aristotelis) er også anført i bilag I til nævnte direktiv. Derfor vil ændringsforslagene ikke kræve nogen ændring af EU-retten. (10)Unionen bør derfor indsende disse forslag til aftalesekretariatet med henblik på det syvende partsmøde, som afholdes fra den 4.- 8. december 2018 i Sydafrika — (11) VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: Artikel 1