[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 30.11.2005

KOM(2005) 621 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET

Prioriteret indsats for at tackle udfordringerne ved migration: Første opfølgning af Hampton Court

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET

Prioriteret indsats for at tackle udfordringerne ved migration: Første opfølgning af Hampton Court

Denne meddelelse er udgangspunktet for opfølgningen af det uformelle møde mellem EU's stats- og regeringschefer på Hampton Court den 27. oktober 2005, hvor der blev slået til lyd for en samlet tilgang til at tackle migrationsspørgsmålet. Kommissionsformand Barroso udtalte efter Hampton Court, at Kommissionen vil udarbejde en liste med prioriterede tiltag til at forbedre den globale migration med særligt fokus på den afrikanske region. I denne meddelelse behandles både de sikkerheds- og udviklingspolitiske aspekter af migration. Dette er i tråd med ønsket om en samlet tilgang på flere forskellige områder, jf. Rådets konklusioner om migration og eksterne forbindelser af 21. november 2005.

Kommissionen er fast besluttet på at se på alle aspekter af migration. Tiltagene vedrørende migration vil blive gennemført inden for de nuværende rammer af Kommissionens virksomhed på områderne udvikling, eksterne forbindelser, især EU's naboskabspolitik, frihed, sikkerhed og retfærdighed og beskæftigelse. Der bør afsættes passende midler for at sikre deres succes. Med forbehold af afgørelsen om de finansielle overslag er Kommissionen rede til at øge sin finansielle bistand på de områder, der vedrører eller har forbindelse med migration.

EU har ved flere lejligheder anerkendt vigtigheden af at have en afbalanceret og samlet tilgang, som fremmer synergieffekterne mellem migration og udvikling, og som bygger på en langsigtet strategi til at tackle de årsager, der ligger til grund for tvungen migration. I denne sammenhæng skal EU's udviklingssamarbejde spille en særlig vigtig rolle.

Kommissionen anerkender, at der er behov for en sammenhængende, samlet og afbalanceret tilgang til migration, og at en klar og konsolideret EU-indvandringspolitik vil øge EU's troværdighed internationalt og i forbindelserne med tredjelande. I den henseende vil Kommissionen fremlægge en handlingsplan for lovlig migration inden udgangen af 2005. Indvandring bør anerkendes som en kilde til kulturel og social rigdom, som navnlig bidrager til iværksætterånd, mangfoldighed og innovation, men den økonomiske effekt på væksten og beskæftigelsen er også betydelig, da indvandrere øger udbuddet af arbejdskraft og hjælper med at klare flaskehalse. Der er desuden en tendens til, at indvandring generelt har en positiv effekt på efterspørgslen efter produkter og dermed efter arbejdskraft. Det bør dog bemærkes, at aspekterne i forbindelse med lovlig migration ikke behandles i alle enkeltheder i denne meddelelse.

Der ses i meddelelsen primært på visse aspekter af håndteringen af migration i forbindelse med Middelhavsområdet og Afrika, men indsatsen for at håndtere migrationsbevægelserne fra øst er også vigtig. Mere specifikt fastsættes der rammebetingelser for en række kort-, mellem- og langfristede tiltag til at tackle udfordringerne ved migration.

Haag-programmet, der blev vedtaget den 4. og 5. november 2004, omfatter en ambitiøs række foranstaltninger og forpligtelser, som skal sikre en bedre håndtering af migrationen. Med oprettelsen af Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Det Europæiske Grænseagentur) har EU fået et vigtigt redskab til at gennemføre EU's politik for integreret grænseforvaltning sammen med medlemsstaterne og tredjelande. Den 1. september 2005 vedtog Kommissionen desuden en pakke af tiltag vedrørende flere vigtige aspekter af migration, bl.a. integration, sammenhængen mellem migration og udvikling og hjemsendelse. Handlingsplanen for lovlig migration, som Kommissionen fremlægger i december 2005, og meddelelsen om ulovlig migration, som fremlægges i 2006, vil yde et yderligere vigtigt bidrag til at udbygge EU's politik på disse områder. Ikke desto mindre har de seneste begivenheder i Ceuta og Melilla og situationen i Lampedusa og på Malta og på visse græske øer tydeligt vist, at der er et akut behov for en indsats.

Rigtigt håndteret kan migration være til gavn for både EU og migranternes hjemlande. Øget migration indebærer imidlertid en udfordring med hensyn til at bekæmpe ulovlig indvandring og menneskehandel, herunder at forhindre de menneskelige tragedier, der ofte følger i kølvandet. Den Europæiske Union er besluttet på at forstærke sine bestræbelser på at imødegå disse udfordringer på en effektiv måde og udvise ansvar og en høj grad af solidaritet. Medlemsstaterne skal understøtte EU's bestræbelser og samarbejde ved håndteringen af migrationsbevægelserne. Samtidig skal EU samarbejde i partnerskab med hjem- og transitlandene og sørge for, at der afsættes finansielle midler til at understøtte dem.

Stats- og regeringscheferne slog på Hampton Court til lyd for en fornyet indsats for at håndtere migrationsbevægelserne og for en række umiddelbare, praktiske tiltag, der skal iværksættes i partnerskab med hjem- og transitlandene.

Med tanke på, at migration er et globalt fænomen, bør der overvejes tre kategorier af tiltag:

- øget samarbejde og indsats mellem medlemsstaterne inden for migration

- samarbejde med de vigtigste hjemlande i Afrika

- samarbejde med nabolandene.

På hvert af disse områder er der allerede iværksat flere tiltag, udviklet politiske strategier, indledt dialoger og stillet betydelige finansielle midler til rådighed for en bred vifte af migrations- og udviklingsrelaterede initiativer. Men der kan og vil blive gjort mere.

I. Migration som globalt fænomen

EU står over for en række migrationsrelaterede udfordringer, der har deres udspring i forskellige dele af verden. Det er derfor vigtigt at bemærke, at Afrika og Middelhavslandene ganske vist står i centrum i denne meddelelse, men at de to regioner bare er to af de relevante hjemregioner. Migrationsproblematikken er en vigtig del af dialogen mellem EU og dets naboer i øst – ikke kun som led i udvidelsesprocessen, men også i forbindelse med stabiliserings- og associeringsprocessen med landene på det vestlige Balkan, inden for rammerne af EU's naboskabspolitik med hensyn til de vestlige nye uafhængige stater og som led i EU's forbindelser med Rusland. Der udgår også migrationsbevægelser fra Latinamerika og Caribien, og på topmødet mellem EU og Latinamerika, som er planlagt til maj 2006 i Wien, bliver der lejlighed til at drøfte en række migrationsrelaterede spørgsmål, der er af interesse for begge parter. Tilsvarende er der også mange migrationsbevægelser fra Asien, bl.a. et stort antal ulovlige migranter, der bruger lande i Afrika eller nabolande i Europa som transitlande.

Europas tilsagn om at understøtte hjem- og transitlandenes udviklingsindsats er et klart svar på disse udfordringer. EU's udviklingspolitik, der har som mål at bekæmpe fattigdom og at nå millenniumsudviklingsmålene, bl.a. ved at befordre økonomisk vækst, at skabe arbejdspladser og at fremme god regeringsførelse og menneskerettighederne, er med til at skabe bedre livsbetingelser, som leverer alternativer til udvandring, og bidrager derved til at tackle årsagerne til migration. I den henseende skal EU efterkomme sine nylige tilsagn og øge sin udviklingsbistand både kvantitativt og kvalitativt, jf. "Den europæiske konsensus om udvikling" og Rådets konklusioner om millenniumsudviklingsmålene fra maj 2005.

Sammenhængen mellem migration og udvikling tillægges stadig mere betydning. Det fremgår bl.a. af, at der på FN's 61. Generalforsamling i september 2006 er planlagt en dialog på højt niveau om international migration og udvikling. Kommissionen vil tage aktivt del i forberedelserne til dette arrangement. Den fremlægger i løbet af næste halvår en meddelelse herom, hvori der vil blive taget hensyn til EU's politik angående udviklingsrelaterede migrationsspørgsmål med henblik på at føre en omfattende dialog om globalisering og regionalt samarbejde med udviklingslandene.

II. Forstærket operativt samarbejde mellem medlemsstaterne

Medlemsstaterne samarbejder allerede som led i mange tiltag for at forbedre håndteringen af migration. Med Det Europæiske Grænseagentur har EU fået det nødvendige redskab for at kunne styrke det operative samarbejde på afgørende vis. Kommissionen har klart påpeget i sine forslag vedrørende de nye finansielle overslag, at der bør afsættes betydelige finansielle midler til at understøtte disse bestræbelser. I Haag-programmet nævnes forebyggelsen af humanitære tragedier som dem, der ses i Middelhavsområdet, og af ulovlig migration som den mest presserende opgave, og medlemsstaterne opfordres til at forstærke deres samarbejde. Som svar på denne opfordring bør der iværksættes følgende kortfristede tiltag:

- Det Europæiske Grænseagentur:

- vil som en af sine prioriteter snarest gennemføre de tiltag til grænseforvaltning, der er angivet i dets arbejdsprogram for 2006, for at bekæmpe ulovlig migration i Middelhavsområdet, særlig gennem pilotprojekter og fælles aktioner

- vil forelægge en risikoanalyserapport om Afrika for Rådet inden maj 2006

- vil blive bedt om at iværksætte en undersøgelse i 2006 om mulighederne for at øge overvågningen og kontrollen af Middelhavet. Der vil i undersøgelsen blive set på, om det er muligt at oprette et kystpatruljeringsnet for Middelhavet . Et sådant net vil sikre løbende kontakt og koordinering mellem medlemsstaternes myndigheder med ansvar for søgrænsekontrol og om nødvendigt eftersøgnings- og redningstjenester, og det vil sammenkoble lignende tjenester i de nordafrikanske lande, som kunne inddrages i udviklingen af projektet. For at sikre, at kystpatruljeringsnettet kan oprettes rettidigt, vil Det Europæiske Grænseagentur iværksætte et pilotprojekt vedrørende tilrettelæggelsen og den daglige forvaltning af et net af nationale kontaktpunkter i medlemsstaterne for kontrollen og overvågningen af de ydre søgrænser i Middelhavet. Samtidig bør Det Europæiske Grænseagentur sammen med medlemsstaterne iværksætte pilotprojekter for at sikre en bedre patruljering ved EU's søgrænser. Hvis erfaringerne er positive, kan nettet danne grundlag for en mere vedvarende struktur under Det Europæiske Grænseagentur, som styrker samarbejdet mellem alle Middelhavslande, både i øst og i vest. I den forbindelse er det vigtigt at udnytte moderne teknologi. EU skal se på, om det er teknisk muligt at oprette et overvågningssystem, der med tiden kan dække hele Middelhavet, og som dermed leverer de nødvendige redskaber til at afsløre ulovlig indvandring og redde liv til søs rettidigt og effektivt.

- Net af indvandringsforbindelsesofficerer: Medlemsstaterne og Kommissionen vil fremme brugen af medlemsstaternes indvandringsforbindelsesofficerer, der er udsendt til og ansvarlige for forbindelserne med de vigtigste hjem- og transitlande, og oprette regionale net af indvandringsforbindelsesofficerer. Indvandringsforbindelsesofficererne i de vigtigste hjem- og transitlande i Afrika vil sammen med dem, der allerede findes i Middelhavslandene, og i nært samarbejde med EU's delegationer aflægge rapport om situationen i vigtige lande, for så vidt angår ulovlig indvandring og menneskehandel med kurs mod EU, for at etablere et fælles samarbejde mellem EU og disse lande. Disse rapporter aflægges senest i maj 2006 for Kommissionen og Rådet.

- Beredskabsteams: Kommissionen vil inden foråret 2006 fremlægge et forslag om oprettelse af teams af nationale eksperter, der hurtigt kan yde faglig og operativ bistand inden for grænsekontrol til medlemsstater, der oplever et ekstraordinært migrationspres eller voldsomme migrationsstrømme.

- Tackling af indvandring i Middelhavsområdet og søretten: Kommissionen vil senest i marts 2006 fremlægge sin analyse af de eksisterende internationale instrumenter inden for søretten og deres effektivitet i bekæmpelsen af ulovlig migration.

III. Dialog og samarbejde med Afrika, særlig hjemlandene syd for Sahara

Rigtigt håndteret kan migration være en positiv drivkraft for udviklingen i både Afrika og Europa. Rådet fremlagde i sine konklusioner af 21. november de politiske retningslinjer for gennemførelsen af de forslag, som Kommissionen forelagde den 1. september 2005 i sin meddelelse om migration og udvikling. Kommissionen vil i nært samarbejde med medlemsstaterne aktivt fremme en integreret og sammenhængende tilgang og bør træffe foranstaltninger til hurtigst muligt at begynde at udmønte forslagene i meddelelsen i praksis, herunder inddragelse af migranterne selv.

Som fastsat i Rådets konklusioner af 21. november 2005 om EU's strategi for Afrika vil EU udvikle tilgange til migration for at få mest muligt ud af migrationsstrømmen for alle partnere i fælles partnerskab, herunder:

- indgå i en afbalanceret dialog om en bred række af migrationsspørgsmål i partnerskab med Den Afrikanske Union, regionale organisationer og afrikanske stater

- opbygge kapacitet til bedre forvaltning af migrationen, herunder ydelse af faglig og finansiel bistand (fastlægges i forbindelse med de nye landestrategidokumenter)

- tackle de grundlæggende årsager til migration, f.eks. fattigdom og usikkerhed

- fremme sammenkoblingen af migration og udvikling, f.eks. ved at fremme sikrere, lettere og billigere pengeoverførsler, gøre det lettere for indvandrersamfund at optræde som udviklingskonsulenter, undersøge mulighederne for midlertidig eller cirkulær migration, og afbøde følgerne af hjerneflugt i udsatte sektorer

- bekæmpe menneskesmugling og -handel og ulovlig indvandring, herunder indføre en forpligtelse til tilbagetagelse, som der bl.a. er hjemmel til i artikel 13 i Cotonou-aftalen og

- styrke beskyttelsen af fordrevne og flygtninge og deres adgang til varige løsninger i overensstemmelse med de relevante internationale instrumenter.

Mere specifikt vil der blive fokuseret på følgende prioriteter:

- Migration som en integrerende del af den politiske dialog mellem EU, Den Afrikanske Union (AU) og andre regionale organisationer. Det arbejde, AU har lagt for dagen, er en glimrende lejlighed for AU og EU til at samarbejde i en konstruktiv partnerskabsånd om en række migrationsrelaterede spørgsmål, der er af interesse for begge kontinenter.

- Ministerkonferencen mellem EU og Afrika: Det er vigtigt at udvikle en klar fælles politisk tilgang, og der vil derfor blive holdt en ministerkonference om migration mellem Afrika og EU i første halvår af 2006.

- Migrationsruter: Der bør tilskyndes til at iværksætte fælles tiltag til at udvikle en strategi og et operativt samarbejde mellem hjem-, transit- og bestemmelseslandene for at håndtere migrationen mere effektivt langs de vigtigste migrationsruter. En sådan dialog, som skal bygge på solidaritet, kunne omfatte tiltag, der bidrager til en vellykket lovlig migration, og som sikrer en mere effektiv bekæmpelse af ulovlig migration og menneskehandel.

- Dialog med de vigtigste hjemlande: Der vil blive drøftet migrationsspørgsmål inden for rammerne af dialogen med AVS-landene. Efter behov vil der blive fastsat konkrete tiltag vedrørende migration og udvikling som led i dialogen om de nye landestrategidokumenter i partnerskab med de berørte lande. Der vil i den forbindelse blive taget særlig hensyn til følgende aspekter:

- Pengeoverførsler: EU iværksætter tiltag for at øge konkurrencen på EU's marked for pengeoverførsler[1]. Det bør have en positiv effekt på markedet for pengeoverførsler og mindske omkostningerne ved at sende penge, da det vil lette adgangen til markedet og skabe mere konkurrence. Det kan også bidrage til mere gennemsigtighed og understøtte innovative pengeforsendelsessystemer. Desuden bør EU arbejde på at forbedre finansieringsformidlingen i hjemlandene for at lette en hensigtsmæssig brug af pengeoverførsler som led i sin bistand til udviklingen af sektoren for finansielle tjenesteydelser, herunder mikrofinansielle institutioner.

- Kapacitetsopbygning med henblik på migrationshåndtering: EU og udviklingslandene bør forstærke deres samarbejde yderligere inden for migrationshåndteringen, f.eks. ved at forbedre den nationale lovgivning og håndtering af lovlig migration og tildeling af asyl, ved at ændre den nationale lovgivning, så man mere effektivt kan forhindre og bekæmpe ulovlig indvandring og forstærke bekæmpelsen af ulovlige handlinger, organiseret kriminalitet og korruption, ved at opbygge institutioner og yde faglig bistand for at styrke udviklingslandenes kapaciteter til at bekæmpe menneskesmugling og -handel og ved at opbygge kapacitet på visum- og grænsekontrolområdet, herunder om nødvendigt ved at stille materiel til rådighed, idet der dog tages alle de nødvendige beskyttelsesforanstaltninger, særlig med hensyn til den potentielle dobbelte anvendelse af sådant materiel.

- Håndtering af migrationsstrømme og kvalifikationer: For at øge kendskabet til lovlige migrationskanaler til medlemsstaterne vil Kommissionen – som foreslået i punkt 6 i Rådets konklusioner om migration og eksterne forbindelser – forelægge en oversigt over mulighederne og ordningerne for lovlig migration til medlemsstaterne, og den vil evaluere, hvordan kendskabet hertil kan øges i hjemlandene. EU og de pågældende hjemlande bør udarbejde og understøtte projekter, der kan fremme studerendes, forskeres og arbejdstageres lovlige, permanente eller midlertidige, migration. Kommissionen vil desuden inden længe fremlægge forslag til løsning af personalemangelen i den afrikanske sundhedssektor, som delvist skyldes hjerneflugt til EU. Forebyggelse og bekæmpelse af ulovligt arbejde bør ligeledes være prioriterede områder, og EU og de vigtigste lande bør begynde samarbejdet på området med at udveksle erfaringer og sagkundskab.

- Bedre integration i bestemmelseslandene: Medlemsstaterne bør bestræbe sig yderligere på at sikre en effektiv og bæredygtig integration af migranter og bør anerkende de rettigheder og ansvar, som migranten og værtssamfundet har. Der bør lægges særlig vægt på at lette en hurtig og tidlig integration af migranter, der kommer lovligt til landet, og af asylansøgere ved at skabe passende modtagebetingelser og om muligt tilbyde uddannelseskurser før ankomsten. Desuden vil der blive ydet støtte til projekter, der sigter mod at oplyse i medlemsstaterne om, hvad indvandring har at bidrage med i værtssamfundet. Det er også vigtigt at anerkende forbindelserne mellem medlemmerne af indvandrersamfundene og deres hjemland.

IV. Samarbejde med nabolande

Det er afgørende med et styrket samarbejde om migrationsspørgsmål med EU's nabolande, og samarbejdet skal tage hensyn til landenes dobbeltrolle som hjem- og transitlande. For de lande, der allerede har en handlingsplan, sikrer EU's naboskabspolitik begge parter en struktureret ramme for dialog, herunder et særligt underudvalg. Takket være denne fælles tilgang har EU allerede udviklet et målrettet svar på de ønsker og bekymringer, der er blevet ytret på bilateralt plan af EU's nabolande, herunder på nationalt følsomme områder. For de lande, der endnu ikke har en handlingsplan, danner associeringsaftalerne eller partnerskabs- og samarbejdsaftalerne grundlag for den videre indsats og dialog.

Landene i Østeuropa, i det sydlige Kaukasus og i Centralasien har de senere år modtaget finansiel bistand til at forbedre grænsekontrollen både inden for rammerne af bilaterale og regionale støtteprogrammer. Kommissionen agter at fortsætte med at yde finansiel bistand på området inden for rammerne af de kommende landespecifikke og regionale programmer under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI).

Tilbagetagelsesaftaler er en vigtig del af den samlede tilgang til migration. Når aftalerne skal føres ud i livet, skal der tages behørigt hensyn til menneskerettighederne, og det skal sikres, at de gennemføres på grundlag af solidaritet og partnerskab med nabolandene.

EU's nabolande, særlig Euromed-partnerne, skal forstærke deres bestræbelser i en konstruktiv partnerskabsånd for at sikre en bedre håndtering af migrationen. Med de politiske rammer, der eksisterer i dag, bør der iværksættes følgende tiltag:

- EU vil samarbejde med de nordafrikanske og andre nabolande for at støtte dem i deres bestræbelser på at forbedre håndteringen af migration, herunder hjælpe dem med at opfylde deres forpligtelser i henhold til Genève-konventionen fra 1951 og andre relevante internationale instrumenter om international beskyttelse, bekæmpe ulovlig migration og menneskehandel og fremme de lovlige migrationskanaler. EU vil understøtte dem ved at stille tekniske eksperter til rådighed, gøre øget brug af twinning-programmer, tilbyde uddannelse, efter behov stille materiel til rådighed og yde finansiel bistand til initiativer, der gennemføres af EU's partnere i Middelhavsområdet. For at øge EU's indsats for at yde international beskyttelse har Kommissionen i sin meddelelse af 1. september 2005 foreslået, at der udvikles regionale beskyttelsesprogrammer.

- Lovlig migration: Kommissionen vil undersøge mulighederne for at etablere en hensigtsmæssig informationsstrøm om lovlig migration med interesserede nabolande. Hovedformålet er på en struktureret måde at indsamle oplysninger om arbejdstilbud og forhåndenværende kvalifikationer i partnerlandene i Middelhavsområdet. Det vil også bidrage til at oplyse partnerlandene om beskæftigelsesmulighederne i Europa og om de ordninger, der findes til at søge arbejde i medlemsstaterne. Tiltaget skal iværksættes efter princippet om fællesskabspræference, da det er klart, at udbuddet af arbejdskraft i EU skal udnyttes fuldt ud.

- Euromed-ministermøde: Der vil så tidligt som muligt i 2006 blive holdt et møde for Euromed-landenes ministre for retlige og indre anliggender (RIA) om retfærdighed, sikkerhed, migration og social integration af migranter.

- Kystpatruljeringsnet for Middelhavet: For at sikre, at kystpatruljeringsnettet (se ovenfor) bliver så effektivt som muligt, bør det udvides til tredjelande i Middelhavsområdet, så snart det er teknisk muligt. Der vil som led i et pilotprojekt, som igangsættes i 2006, blive set på muligheden for at inddrage dem tæt i udviklingen af dette initiativ.

- Marokko: EU vil forstærke sine bestræbelser på at bistå Marokko ved håndteringen af migration, særlig ved at gennemføre projekter til bekæmpelse af menneskehandel, afslutte forhandlingerne om tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Marokko og forbedre kontrollen ved Marokkos grænse mod syd og øst.

- Algeriet: Samarbejdet med Algeriet vil blive videreført på grundlag af migrationsbestemmelserne i Algeriets associeringsaftale, herunder bestemmelserne om lovlig migration, kontrol af ulovlig migration, integration af migrations- og udviklingsdagsordenen, og der vil blive indledt forhandlinger om en tilbagetagelsesaftale mellem EU og Algeriet. Det første møde bør holdes primo 2006.

- Libyen: I lyset af de store fremskridt, der er gjort i forbindelserne mellem EU og Libyen, vil der i december blive holdt et første ad hoc-møde på højt niveau om migration mellem EU og Libyen for at fastsætte den fælles handlingsplan om ulovlig migration. Handlingsplanen vil omfatte et samarbejde om eftersøgning og redning i Middelhavet og Saharaørkenen. Flere af projekterne i handlingsplanen bør gennemføres i 2006.

- Dialog mellem EU og Middelhavslandene om migration: Det bør undersøges, hvordan man kan lette disse bilaterale og multilaterale samarbejdsinitiativer. De eksisterende politiske og institutionelle rammer, som åbner mulighed for fleksible regionale initiativer, skal overholdes, og overlapninger skal undgås, men denne indsats kunne med fordel tage hensyn til erfaringerne af den eksisterende uformelle 5+5-ministerdialog mellem landene i det vestlige Middelhavsområde og knyttes til de overordnede rammer af Barcelona-processen og de tekniske underudvalg. Målet kunne også være at finde frem til spørgsmål af fælles interesse og muligheder for yderligere samarbejde på områder som f.eks. bekæmpelse af ulovlig migration og menneskehandel.

- Intensivering af forskningen: For at forstå migrationsstrømme, årsagerne og konsekvenserne for hjem-, transit- og bestemmelseslandene bedre vil de aktiviteter, der er igangsat inden for rammerne af migrationskomponenten i det regionale RIA I MEDA-program blive videreført og konsolideret yderligere, så der kan sikres en koordination med Det Europæiske Migrationsnet (EMN).

Konklusion :

Ovennævnte prioriterede tiltag udgør et vigtigt skridt på vejen til at forbedre håndteringen af migration gennem en bedre og mere koordineret udnyttelse af de eksisterende EU-instrumenter og -politikker. Kommissionen vil i et tæt partnerskab med medlemsstaterne og tredjelande arbejde på at videreudvikle tiltagene på grundlag af virkelig solidaritet og partnerskab. Dermed vil EU blive i stand til at udnytte de muligheder, der er forbundet med migration, og levere passende svar på de udfordringer, der følger i kølvandet. En overvågning af de foreslåede tiltag bør sikre, at Kommissionen kan aflægge beretning til Rådet om de første resultater af de foreslåede tiltag inden udgangen af 2006. Resultaterne bør tages i betragtning, når de overordnede prioriteringer skal justeres ved midtvejsevalueringen af Haag-programmet.

[1] Jf. udkastet til direktivet om betalingstjenester, som forventes vedtaget 1. december 2005.