KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 26.07.1996 
KOM(96) 346 endelig udg 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EURQPA-PARLAMENTET 
OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
ANDEN ÅRLIGE RAPPORT 
OM GENNEMFØRELSEN AF 
HANDLINGSPLANEN FOR INDFØRELSE AF 
AVANCEREDE TV-TJENESTERI EUROPA 

FÆLLES INDLEDNING 4 
FÆLLES SAMMENDRAG 5 
DEL A : TRANSMISSION 9 
1. ADMINISTRATION AF HANDLINGSPLANEN 9 
1.1 Indkaldelse af forslag 95/1 9 
1.2 Indkaldelse af forslag 95/3 12 
1.3 Evalueringsmetodologi 13 
1.4 Videreudbygning af det udmærkede grundlag fra tidligere år 13 
2. EFFEKT 16 
2.1. Hvordan transmissioner i 16:9-format fremmer salget af 16:9 tv-
apparater 16 
2.2. Den strategiske betydning af tv-apparater i 16:9-format for 
forbrugerelektronikindustrien 17 
3. UDSIGtERNE FOR 1996 OG 1997 19 
3.1. Spørgsmålet om kritisk masse 19 
TILLÆG 21 
DEL B : PRODUKTION AF PROGRAMMER 23 
INDLEDNING 23 
Handlingsplanen - et fællesskabsinstrument for den audiovisuelle sektor 23 
Markedet for 16/9-format 23 
Handlingsplanen - en integrerende del af EU's audiovisuelle politik 23 
Handlingsplanens dækningsområde 24 
KAPITEL 1 - HANDLINGSPLANEN FOR 16/9-FORMAT FRA 1993 TIL 1995 25 
1.1. Samlede resultater udtrykt i ecu og timer 25 
1.2 Modtagne forslag (produktions- og remasteringprojekter) 25 
1.3 Støttemodtagerne 26 
1.3.1. Samlet analyse 27 
1.3.2. De uafhængige producenter 28 
1.3.3 Tv-selskaberne 29 
1.3.4 16/9-formatets udbredelse i Europa 29 
KAPITEL 2 - HANDLINGSPLANENS RESULTATER 30 
2.1. Nye produktioner 30 
2.1.1 Typer af 16/9-programmer 30 
2.1.2 Programmernes fordeling efter produktionsformat 33 
2.2. Remastering 34 
2. 3. Professionelt udstyr 35 
KONKLUSIONER 36 
Udbygning af de audiovisuelle kataloger 36 
Partnerskab for en udvikling af 16/9-formatet 36 
Programindustrien investerer i fremtiden på europæisk plan 36 
GENEREL KONKLUSIONER 37 
International konkurrence og innovation 37 
Integrering af de nye teknologier i den europæiske av-industri 37 
BILAG 1 38 
BILAG 2 39 
FÆLLES INDLEDNING 
Handlingsplanen for indførelse af avancerede tv-ljenester i Europa blev vodtaget ved Kadets afgørelse af 22 Juli 1993 
(RFT nr. I. 196 af 5.8.1993, s. 48) med henblik på at fremskynde etableringen af et marked for avancerede tv-tjenestor 
i Europa for 16:9-bredskærnisfonnatet. 
Initiativet sigter mod at fremme transmissions- programproduktionsdelen i væiriitilvækslkæden for således al la alle de 
forskellige aktører og elementer i tv-tjenestekæden, der kræves for at levere tjenester i 16:9-formatet til hjemmel, lil at 
falde på plads. Det er en forudsætning for at fremskynde den nødvendige udvikling af markedet for 16:9-tjcnester. På 
grundlag lierai" faslsæLter handlingsplanen lo vejledende mål, som skal nas inden handlingsplanen udlølier: 
(i) "en kritisk masse af avancerede tv-tjencster i 16:9-formatet 
(ii) en tilstrækkelig og stigende mængde programmer i 16:9-formatet af bøj teknisk kvalitet med hensyn lil både 
billede og lyd og af en sådan art, at de gør del lettere at opnå de størst mulige seertal; programmerne skal 
trangm itteres via de ovennævnte tjenester." 
Der blev afsat 228 mio. ECU i EF-midter for perioden medio-1993 til medio-1997 tor at realisere disse mål. 
I henhold til handlingsplanen skal der forelægges en årlig rapport ibr Rådet, Buropa-Parlamcntet og Det Økonomiske 
og Sociale Udvalg om det foregående års aktiviteter. Rapporten for 1995 fremlægges i denne beretning. 
Den anden årlige rapport fokuserer på de foranstaltninger, der blev gennemført i 1995, og de resultater, der til dato er 
opnået med realiseringen af handlingsplanens mål. Del A omhandler transmissionsdelen (mål (i) oven for) og del B 
omhandler programproduktionsdelcn (mål (ii) oven for). De foranstaltninger:, der gennemførtes frem til udgangen af 
1994, beskrives i én tidligere rapport (KOM(95) 263 endelig udg., af 16.7.1995). 
Rapporten kommer på et tidspunkt, hvor der er intens debat om radio- og tv-transmissioners fremtid med udsigten til 
nye ikke-rundspredningssmedier som video-on-demand og Internettet Inden for tv-transmission or der også en mindre 
revolution i gang, idet betalings-lv- operatører er klar til at lancere kabel- Og satellitbaserede digitale tv-tjenester. 
Lanceringen af digitalt jordbaseret tv er under forberedelse. Overgangen til digitalt fjernsyn spiller en afgørende rolle i 
forbindelse med bevarelsen af interessen for radio- og tv-transmissioner, som får konkurrence fra nye medier. 
Indførelsen af digitalt tv er imidlertid ikke den eneste væsentlige igangværende proces, som vil forme fremtiden. 
Denne rapport omhandler ligeledes den anden vigtige udvikling inden for transmission, nemlig ændringen af 
skærmformatet fra det gamle 4:3-fJlmforaiat fra 1930'erne til det globalt accepterede 16:9-bredskærmsformat. Det er 
en vanskelig men vigtig opgave, idet den åbner kommercielle, kreative og tekniske muligheder for både industriens 
beslutningstagere og offentligheden. 
Overgangen til bredformat går hånd i hånd med overgangen fra analog til digital teknologi. Det er i mange henseender 
vanskeligere end at indføre digitalt tv, som blot kan bestå af en dekoderboks, der tilsluttes cl. eksisterende tv-apparaL 
Indførelsen af bredskaermsforrnat indebærer, at selve lv-apparatets arkitektur ændres. 
Rapporten viser, hvorledes handlingsplanen for indførelse af avancerede tv-tjenester har udløst første fase i 
overgangen fra det gamle skærmformat til 16:9-bredformutet. Rapporten beskriver de fremskridt, der er gjort siden 
sidste års rapport, og fremtidsudsigterne for dette viglige program, samt hvorledes bredformatet allerede nu bidrager til 
at forme fremtiden for transmission. 
Anden årlige rapport om gennemførelsen af 
handlingsplanen for indførelse af 
avancerede tv-tj en ester i Europa 
FÆLLES SAMMENDRAG 
Den største hindring for indførelsen af bredformat-tv har været den 
strukturelle adskillelse af forbrugerelektronik og transmission. Det såkaldte 
"hønen-eller-ægget" dilemma betød, at tv-selskaberne ikke ville indføre 
bredformat før der fandtes bredformat-tv-modtagere, mens producenterne ikke ville 
gå i gang med masseproduktion af modtagere, før der var programmer. 
Handlingsplanens første opgave var at løse denne hårdknude ved at tilbyde 
finansielle bidrag til dækning af tv-selskabernes og programproducenternes 
ekstraomkostninger, således at fabrikanterne kunne markedsføre tv-apparater i 
bredformat i tillid til markedet. 
Yderligere oplysninger om baggrunden for handlingsplanen findes under afsnittet 
"Hyppige spørgsmål" på side 21. 
Figur IA og IB i bilaget indeholder flere oplysninger om det faste fællesskabsbidrag 
til tv-selskaber og producenter. 
Tv-selskaher og producenter samarbejder... 
På denne front er der 100% gode nyheder. 39 tv-selskaber i 13 medlemsstater 
transmitterer nu i bredformatet. De har fået støtte fra handlingsplanen i form af 
tilskud svarende til over 50 000 timers udsendelser i 16:9-formatet fra budgetpost 
B3-2014, fra handlingsplanen blev iværksat i juli 1993 og til december 1995. Takket 
være fællesskabsmidlerne har handlingsplanen brudt den onde cirkel og 
muliggjort markedsføringen af tv-apparater i bredformat. Markedet for bredformat-
tv er skabt. Forbrugernes entusiastiske reaktion kan ses ud fra, at der er nu installeret 
godt 500 000 tv-apparater i 16:9-formatet. Nærværende rapport dokumenterer, at 
handlingsplanens vigtigste forudsætning var korrekt: når først der er tv-transmission, 
så kommer salget af bredformat-apparater i gang. Et aspekt fremgår særlig 
tydeligt: den nære sammenhæng mellem handlingsplanens samlede støtte til 
transmissioner og salget af 16:9-apparater. Et synligt bevis herfor fremgår af 
figur 4, side 16. 
Et øget salg af bredformat-tv er det eneste optimistiske ved et ellers stillestående tv-
marked i 1995. Det er ikke overdrevent at påstå, at bredformatet er det strategiske 
produkt, som vil sikre fremtiden for den europæiske tv-produktionsindustri. 
Betydelige salg af tv-apparater i bredformat viser til fulde, at det var den rigtige 
beslutning at adskille formatændringen fra den anden væsentlige ændring, nemlig 
overgangen fra analog til digital transmission. Fabrikanterne vil først om nogle år 
producere integrerede digital-tv-apparater på grund af de høje 
produktionsinvesteringer, der kræves. Digitalt tv vil derfor i starten være et særskilt 
marked for dekodere, der tilsluttes de eksisterende tv-apparater. Som skærmformat 
er 16:9 nemlig teknologi-neutralt, hvilket er en af de store fordele ved det for 
forbrugeren. 
Handlingsplanen lader valget af teknologi være op til tv-selskabet. De fleste tv-
selskaber har indtil videre valgt at tilbyde bredformatet til deres nuværende seere i 
form af de analoge systemer D2-MAC eller PAL-Plus, da det vil tage op til tyve år 
at overgå til digital transmission. Handlingsplanen yder for første gang støtte til en 
digital tjeneste i bredformat i 1995, og det forventes, at man i 1996 vil opleve 
indførelsen af yderligere digitale tjenester med et betydeligt bredformat-element. 
... og der er nok af europæiske programmer i 16:9-formatet 
Handlingsplanens programproduktionsdel sikrer, at programproducenterne 
inddrages i dynamikken omkring 16:9 blandt tv-selskaberne og fabrikanterne. På 
under tre år har handlingsplanen ydet støtte til godt 20 000 programtimer i 16:9-
formatet fra budgetpost B3-2013. Med midler fra budgetpost B3-2013 har den ydet 
tilskud på ca. 95 mio. ECU til programproduktion i bredformat og "remastering" for 
at sikre, at tv-selskaberne og deres seere har adgang til et stadig større udvalg af 
europæiske programmer af høj kvalitet. Omkring 90% af støtten er blevet 
anvendt til produktion af nye programmer. Dette har øget kvaliteten og mængden 
af programmer i 16:9-formatet, som tv-selskaberne kan vælge imellem. 
Handlingsplanen har hjulpet de europæiske producenter med at etablere en samling 
af programmer med lang levetid i 16:9-format, hvis værdi bevares efter 
handlingsplanens udløb. Nuværende og fremtidige transmissionstjenester i 16:9-
formatet vil kunne trække på denne samling af eksisterende programmer med lang 
levetid i mange år fremover. Som en bekræftelse af denne tendens planlægges større 
fiktions- og dokumentarserier i de fleste medlemsstater fra starten i 16:9-formatet. 
Disse to programtyper passer særligt godt til æstetikken ved 16:9-formatet og 
tegnede sig for den stærkeste vækst blandt de forskellige programtyper, der modtog 
støtte i 1995. Takket være handlingsplanen er 16:9-formatet nu positioneret som det 
format, der anvendes ved produktion af prestigeprogrammer med lang levetid. 
Ved at støtte programproducenter med overgangen til 16:9-formatet sikrer 
handlingsplanen, at de kan deltage i det næste essentielle led i tv's udvikling, og at 
der er et fast holdepunkt i den syndflod af nye teknologier, som de skal bane sig vej 
igennem i de næste år. Handlingsplanen er derfor et nøgleelement i EU's 
audiovisuelle politik og bør støttes frem til dens fuldførelse, således at 
fabrikanterne på de markeder, der er kommet senere i gang, til fulde kan udnytte 
fordelene ved at deltage. 
Milepæle i 1995 
Et par vigtige milepæle blev overskredet i 1995, halvvejs igennem handlingsplanens 
fireårige forløb. 
Den særlige støtteordning for markeder, der er kommet sent i gang, blev iværksat 
med midler fra reserven på 68 mio. ECU, som afsattes hertil i henhold til Rådets 
afgørelse. Tv-selskaber og producenter i Grækenland, Italien, Danmark, Sverige, 
Irland, og Østrig fik derved mulighed for at starte transmissioner og 
programproduktion i bredformatet. Tv-selskaberne og fabrikanterne i disse 
medlemslande kan modtage en højere støttesats, nemlig 80% af den faste sats på 
grund af de større vanskeligheder, de har med at indføre 16:9-formatet. 
Normalt kan tv-selskaber i disse medlemsstater ikke introducere innovationer 
som 16:9-bredformatet før adskillige år efter, at de er blevet lanceret på de 
førende markeder. Det er bemærkelsesværdigt, så godt handlingsplanen har 
fungeret i de markeder, der er kommet senere i gang, og den har muliggjort deres 
deltagelse kort tid efter, at bredformatet blev introduceret. Det viste sig at være en 
klog beslutning at afsætte 68 mio. ECU til de senere startende markeder. 
Transmission i bredformat er begyndt i disse medlemsstater, men den er stadig i sin 
vorden, og det vil tage flere år før markedseffekten indtræffer, idet offentligheden 
skal have tid til at anskaffe tv-apparaterne. Det er derfor vigtigt at fastholde 
støtten til handlingsplanen i 1997 ved at tildele de resterende midler, der er 
afsat i henhold til Rådets beslutning. Det er ligeledes vigtigt for at sikre, at 
markedsaktørerne - programproducenter, tv-selskaber og fabrikanter - har tillid til, at 
EU går helhjertet ind for indførelsen af 16:9-formatet. 
I løbet af 1995 blev næsten alle midlerne under handlingsplanen afsat til de tidligt 
startende markeder herunder de drivende markeder for hele Unionen, især Frankrig 
og Tyskland, hvor 16:9-formatets succes er afgørende. Det største udbytte af denne 
investering var utvivlsomt den vellykkede lancering af PAL Plus-systemet på det 
tyske marked. PAL-Plus er det system til transmission i bredformat, som er valgt af 
de fleste tv-selskaber indtil nu. Der var kun 3,2 mio. ECU tilbage på 
handlingsplanens transmissionsbudget ved udgangen af 1995 til de tidligt startende 
markeder, der finansieres med 50% af de faste satser. 
Fremtidsperspektiverne for bredformatet og handlingsplanen 
Kommissionen mener, at handlingsplanen med succes har gennemført sin første 
opgave - at bryde "hønen-eller-ægget" dilemmaet - i næsten alle medlemsstater. 
Dette er meget tilfredsstillende, men Kommissionen har også andre hensyn at tage: 
der er ingen garanti for, at handlingsplanen vil kunne gennemføre 
målsætningen om en kritisk masse af bredformat-tjenester i medlemsstaternes 
markeder inden den 30. juni 1997. Det er væsentligt at opnå en kritisk masse 
for at sikre markedets levedygtighed. Imidlertid er det kun Frankrig, Tyskland og 
Belgien, der ser ud til at kunne nå op på en kritisk masse af bredformattjenester ved 
udgangen af 1995. Det er et spørgsmål om ressourcer snarere end om 
grundlæggende vanskeligheder med selve handlingsplanen eller markedet, som har 
taget positivt imod bredformatet, hvilket fremgår af nærværende rapport. 
Med hensyn til fremtiden vil det være vigtigt at sikre, at fordelene ved 16:9-
formatet er godt integreret i det digitale miljø. Ifølge Kommissionen vil det være 
ønskeligt at skabe de tættest muligt bånd mellem digitale transmissioner og 
bredformat-tv, til fordel for begge. Bredformatet øger forbrugerens interesse for 
digitalt tv med andre muligheder end "flere kanaler". De begrænsede 
frekvensressourcer sætter alligevel grænser for antallet af kanaler på jordbaseret, 
digitalt tv. Bredformatet gør det ligeledes muligt i fremtiden at indføre digitalt 
højopløsnings-tv (HDTV), som også anvender 16:9. Nogle tv-selskaber og 
programproducenter er interesserede i at tilbyde deres seere den store effekt og 
virkelighedsfornemmelse, som HDTV giver, på store skærme - virkeliggørelsen af 
hjemmebiografen - frem for blot flere kanaler. 
Medio 1995 var handlingsplanen ved midtvej spunktet i den 4-årige periode, som 
udløber den 30. juni 1997. Kommissionen mente, at det ville være passende at 
vurdere, hvor langt handlingsplanen var kommet med realiseringen af målene i 
Rådets afgørelse, nemlig en kritisk masse af tjenester og et øget udbud af 
bredformat-programmer. I første omgang har Kommissionen anmodet eksterne 
konsulenter om at gennemføre en uvildig vurdering af handlingsplanen, hvor 
man vil undersøge, hvilke fremskridt der er gjort, samt fremtidsperspektiverne. 
Kommissionen vil kunne anvende analysen i forbindelse med en vurdering af, 
hvorvidt det vil være hensigtsmæssigt med en efterfølger til handlingsplanen og 
rammerne for en sådan, såfremt den viser sig begrundet. Der vil ligeledes finde 
yderligere konsultationer sted med markedsaktørerne og andre interesserede parter, 
især i forbindelse med en konference, som afholdes senere på året. 
Budgetposter 
B3-2014 - Transmission, administreres af GD XIII 
B3-2013 - Programproduktion og "remastering", administreres af GD X 
DEL A : TRANSMISSION 
1. ADMINISTRATION AF HANDLINGSPLANEN 
1.1 Indkaldelse af forslag 95/1 
Finansiering til de "senere startende markeder" 
Denne indkaldelse var en fælles indkaldelse med programproduktionsdelen1. Det 
vigtigste nye aspekt ved denne indkaldelse i forhold til tidligere indkaldelser var de 
midler, der var til rådighed fra reserven på 68 mio. ECU til "senere startende 
markeder", som fastsat i Rådets afgørelse2. Tv-selskaber i medlemslande, der ikke 
udbyder tjenester i 16:9-formatet eller har begrænset dækning i 16:9-formatet, kan 
opnå finansiering til en højere sats - 80% af den faste timesats - frem for 50%. 
Med afsættelsen af en reserve ønskede Rådet at sikre fællesskabsdimensionen ved at 
gøre det muligt for de mindre udviklede markeder at fa adgang til handlingsplanen. 
Uden disse favorable betingelser frygtedes det, at tv-selskaberne i de større 
medlemsstater, eller dem, hvor markedet var mere udviklet, ville opbruge alle 
midlerne i handlingsplanen. De større medlemsstater, eller dem med bedre udviklede 
markeder, spiller en væsentlig rolle, idet deres markeder fungerer som drivkraft for 
så vidt angår nye forbrugerelektronikprodukter. Reserven er vigtig fordi den sikrer, 
at de andre medlemsstater kan nyde godt af de fremskridt, der gøres i større eller 
bedre udviklede medlemsstater. Mere specifikt sikrer reserven, at handlingsplanens 
kriterier vedrørende "spredning og balance", der skal sørge for en retfærdig fordeling 
af midlerne i hele EU, kan gennemføres i handlingsplanens løbetid. 
Respons 
Tv-selskabernes reaktion var endnu engang meget positiv, og der kom anmodninger 
om støtte svarende til 65 000 timers transmission, hvoraf 14 000 timer blev udbudt 
af tv-selskaber under 80%-ordningen. De samlede midler på budgettet var af samme 
størrelsesorden som i 1994, svarende til ca. 20 000 timers transmission. Det bør 
bemærkes, at muligheden for at opnå 80% dækning reducerer antallet af 
transmissionstimer, der kan finansieres, idet hver time koster handlingsplanen mere. 
Hovedindholdet i responsen var, at 
22 tv-selskaber, som modtog støtte ved tidligere indkaldelser, søgte igen 
yderligere 10 nye deltagere under 50%-ordningen søgte igen 
10 forslag blev indsendt af nye deltagere under 80%-ordningen 
2 EFTnr. C 26 af 1.2.1995, s. 4. 
Rådets afgørelse 93/424/EØF af 22. juli 1993 om en handlingsplan for indførelse af avancerede tv-
tjenester i Europa, EFT nr. L 196 af 5.8.1993, s. 48, artikel 2, stk. 5. 
Resultaterne af indkaldelse 95/1 for transmission 
Figur la og Ib viser den endelige tildeling af finansierede timer efter indkaldelse 95/1 
med de nye støttemodtagere angivet med kursiv. Tv-selskaber i Irland og Sverige 
kunne starte transmissioner i 16:9-formatet i deres respektive lande, hvilket øgede 
antallet af deltagende medlemslande til ti. 
HANDLINGSPLAN FOR TRANSMISSION I 16:9-FORMATET ENDELIG TnJ)ELING EFTER 
INDKALDELSE 95/1 
Figur la Markeder med 50%-ordning 
Code Requested" 
hours Allocated 
hours 
1. FRANCE 
France total 
2. GERMANY 
Germany total 
3. NETHERLANDS 
Netherlands total 
4. SPAIN 
Spain total 
5. PORTUGAL 
Portugal total 
6. BELGIUM 
Belgium total 
7. UK 
UK total 
Total zone 50% Broadcaster 
Canal + 
MCM 
France Super 
Cinécinémas 
Paris Première 
Arte 
Première 
ARD 
BRF 
ZDF 
3Sat 
MDR 
FAB 
SWF 
TV Plus 
RTVE 
TV3 Catalan 
RTVA Canal Sur 
EUSKAL 
TVG Galicia 
TVI 
RTBF 
Canal+TVCF PAL 
BRTN1 
BRTN2 
Channel 4 
S4C F2 
F5 
F4 
F3 
F6 
F1 
G5 
G1 
G2 
G7 
G8 
G4 
G3 
G6 
N1 
E3 
E5 
E2 
E1 
E4 
P1 
B4 
B3 
B1 
B2 
U1 
U2 3.376 
3.984 
6.022 
2.912 
1.460 
251 
18.005 
900 
500 
300 
800 
960 
400 
5.150 
100 
9.110 
2.025 
2.025 
575 
427 
695 
200 
240 
2.137 
400 
400 
700 
2.880 
415 
260 
4.255 
100 
1.014 
1.114 
Tnm 1.400 
1.200 
2.700 
900 
400 
250 
6.850 
700 
500 
300 
800 
960 
400 
400 
100 
4.160 
1.000 
1.000 
250 
300 
200 
200 
250 
1.200 
200 
200 
700 
950 
415 
260 
2.325 
400 
400 
800 
TÏÏ335 Total zone 50% 
10 
Figur 1 b Markeder med 80%-ordning 
Code Requested Allocated 
hours hours 
Broadcaster 
8. GREECE 
Greece total 
9. SWEDEN 
Sweden total 
10. IRELAND 
Ireland total 
Total zone 80% EPT Hellenic TV 
ERT-3 
TVS 
TV 1000 
RTE 
Total zone 80% T5RT 
GR2 
GR4 
S1 
IR1 —2DU" 
250 
3.276 
4.876 
5.104 
5.104 
263 
263 
13.062 "2uTJ 
250 
250 
700 
1.300 
1.300 
250 
250 
2.250 
Grand Total=32 PROJECTS (80%+50%) 50.108 18.785 
De vigtigste aspekter ved ovenstående tildeling var, at 
Kommissionen og medlemsstaternes udvalg enedes om en fmansieringsperiode 
på ét år fra den 1. januar 1996 
På anbefaling fra de eksterne tekniske konsulenter blev fire af de indsendte 
projektforslag afvist, da de ikke opfyldte kriterierne om projektkvalitet i 
Rådets afgørelse 
De 22 tv-selskaber, som fik støtte under tidligere indkaldelser, tildeltes samme 
beløb pro rata, som de modtog i 1994. 
De ti nye deltagere i 50%-ordningen fik finansieret det antal timer, som de 
havde ansøgt om for støtteperioden 
De ti nye deltagere i 80%-ordningen fik ligeledes støtte til det antal timer, 
som de havde ansøgt om for støtteperioden. 
Kommissionen og udvalget var enige om, at det var vigtigt at sikre fortsat 
finansiering til de drivende markeder med 50%-finansiering, og at der især var behov 
for at støtte lanceringen af PAL-Plus bredformat-tv på det tyske marked under 
forbrugerelektronikudstillingen Berlin IF A i august. Det ville være den bedste 
lejlighed til at få etableret 16:9-markedet i de lande, idet 16:9-formatet ikke ville være 
levedygtigt i 80%-landene, med mindre det havde succes på "pionermarkederne". En 
begrænset efterspørgsel efter transmissionstimer på 80%-markederne afspejler de 
problemer, som tv-selskaberne på disse markeder stod over for ved lanceringen af 
16:9-formatet. En simpel fordeling af budgetmidlerne mellem 50%- og 80%-
markederne ville derfor ikke have afspejlet markedsudviklingen. 
11 
1.2 Indkaldelse af forslag 95/3 
Efter den 18. juli blev yderligere 4 mio. ECU stillet til rådighed3). Der blev derfor 
offentliggjort en supplerende indkaldelse for at fordele disse midler4) . 
Kommissionen mente, at den supplerende indkaldelse ville gøre det muligt for flere 
tv-selskaber at deltage i 80%-markederne. Flere projektforslag, som ikke havde 
modtaget støtte efter indkaldelse 95/1, blev revideret og genindsendt efter drøftelser 
mellem tv-selskaberne og Kommissionen. For første gang kom der projektforslag fra 
de offentlige danske og østrigske tv-selskaber. 
Respons 
- 20 tv-selskaber indsendte projektforslag, herunder seks, som allerede havde 
modtaget støtte i henhold til indkaldelse 95/1. 
Resultaterne af indkaldelse 95/3 for transmission 
Figur 2 viser den endelige tildeling af midler efter indkaldelse 95/3. Danmark og 
Østrig vil muligvis starte transmission i 16:9-formatet, efter at tv-selskaberne i disse 
lande har fået tildelt midler til projekter. Det bør bemærkes, at Danmarks Radio 
transmitterer i 16:9-formatet i den digitale satellitstandard, som er fastsat af Digital 
Video Broadcasting Group, Europas første udbyder af digitale tjenester i 
bredformat. 
Figur 2 
HANDLINGSPLAN FOR TRANSMISSION 116:9 FORMATET, ENDELIG TILDELING EFTER 
INDKALDELSE 95/3 
1. Netherlands Veronica 
2.United Kingdom Granada Code 
N1 
R1 
Total 50% 
3. Italy Telenuovo 11 
Synthesia 12 
Videolina 13 
4.Austria Orf AT1 
5.Denmark Danmarks Radio D1 
Total 80 % 
Grand total Requested 
hours 
2500 
150 
2650 
1760 
1160 
1850 
360 
430 
5560 
8210 Allocated 
hours 
400 
150 
550 
300 
200 
200 
360 
400 
1460 
2010 
Nye deltagere angivet med kursiv 
3) Europa-Parlamentet havde blokeret for dette beløb, mens det afventede årsrapporten for 1994. 
4) EFT nr. C 212 af 17.8.1995, s. 28 
12 
Den vigtigste betragtning i forbindelse med fordelingen var, at 
- tv-selskaber, der allerede havde modtaget midler under indkaldelse 95/1, ikke 
modtog midler i forbindelse med 95/3. 
Da de 4 mio. ECU indgik i samme budget for 1995, var det kun rimeligt at prioritere 
de forslag, der ikke fik tildelt midler i henhold til indkaldelse 95/1, og især nye 
deltagere. 
1.3 Evalueringsmetodologi 
Det bør bemærkes, at evalueringsproceduren i forbindelse med begge indkaldelser 
var uændret i forhold til 1994. Et uvildigt eksternt konsulentfirma bistod med den 
tekniske vurdering af projekterne. Konsulenterne havde til opgave for det første at 
vurdere projekternes egnethed i forhold til "kriterierne om projektets kvalitet", der er 
opstillet i Rådets afgørelse, for det andet at opstille en prioriteringsrækkefølge for 
projekterne med særlig vægt på den sandsynlige seer-interesse for programmerne og 
endelig at påpege eventuelle mangler eller svagheder ved forslagene, så 
Kommissionen kunne gøre opmærksom herpå under kontraktforhandlinger. 
De tekniske evalueringer dannede et væsentligt grundlag for udarbejdelsen af 
Kommissionens forslag vedrørende begge indkaldelser. Kriterierne om "spredning 
og balance" blev imidlertid udelukkende anvendt af Kommissionen inden den 
udarbejdede sit forslag til udvalget. Medlemsstaternes udvalg havde mulighed for at 
gennemgå de tekniske konsulenters sammenfattende rapporter. 
1.4 Videreudbygning af det udmærkede grundlag fra tidligere år 
To oversigtskort illustrerer, hvorledes indkaldelse 95/1 og 95/3 med held har bygget 
videre på tidligere aktiviteter. Figur 3A blev offentliggjort i rapporten fra sidste år5). 
Det fremgår heraf, at 22 tv-selskaber i otte medlemsstater transmitterede i 16:9-
formatet. Figur 3B er en ajourført oversigt, der viser, hvilke tv-selskaber, der har 
modtaget støtte i 1995. I alt 39 tv-selskaber i 13 medlemslande transmitterer nu 
tjenester i 16:9-formatet. 
5) Figur 2, s. 12 i KOM(95) 263, endelig udg./2, Bruxelles, 22.6.1995 
13 
Action Plan Broadcasting 
30-12-94 
I I National 
(•I Regional 
O Pan European 
Channel 4 
France 
Supervision 
Canal+ 
Cine Cinema 
MCM 
RTVE 
TVI 
RTVA 
V Figure 3A Granada TV Plus 
i i 
Canal* / S 
EEE] / £ Premiere 
ZDF 
' 3-Sat 
"- MDR 
1 BRF 
ARD 
Action Plan Broadcasting 30-12-95 
] National 
Regional 
( ) Pan European 
France 
Supervision 
Canals-
Cine Cinema 
MCM 
Paris 
Première 
RTVE 
TVI 
RTVA 
Figure 3B Channel 4 Veronica Danmarks 
Radio 
TV1000 
FAB 
Premiere 
ERT3 
TVS 
ERT 
2. EFFEKT 
2.1. Hvordan transmissioner i 16:9-format fremmer salget af 16:9 tv-
apparater 
Den første udfordring bestod i at løse "hønen-eller-ægget" dilemmaet, som 
oprindeligt havde forhindret 16:9-formatet i at få fodfæste på markedet. Det 
bevirkede, at tv-selskaberne ikke ville transmittere, før der var tv-modtagere på 
markedet, og at fabrikanterne ikke ville forpligte sig til masseproduktion medmindre 
der var transmissioner. Ovenstående afsnit har beskrevet den entusiasme, hvormed 
tv-selskaber i 13 medlemsstater har taget imod 16:9-formatet, så dette problem er så 
godt som løst, skønt det ville være ønskeligt med et større udbud af tjenester på 
visse markeder. 
Figur 4: Sammenligning af udviklingen i salget af tv-apparater i 16:9 og 
antallet af 16:9-programtimer transmitteret i Europa 1992-1996 
Comparative Evolution from 1992 -1996 between Sales of TV 16/9 and 
the no. of hours for Programmes Broadcast in 16/9 in Europe 
250,0 T 
Kilde: Thomson Media 
Figur 4 sammenligner udviklingen i perioden 1992-1996 i salget af tv-apparater og 
programtimer, der har modtaget midler under handlingsplanen. Der er nær 
sammenhæng mellem det samlede salg af tv-apparater i bredformat og 
transmissioner, især i Frankrig og Tyskland, hvor 16:9-formatet først blev 
introduceret. Handlingsplanen har således haft den tilsigtede virkning. Markederne i 
Frankrig og Tyskland er katalysatorer for hele Europa og startede tidligere end andre 
markeder. De udbyggedes hurtigt og udviklede snart en række tjenester, der kunne 
stimulere efterspørgslen blandt forbrugerne. Handlingsplanen ser ud til at være godt 
på vej til at realisere målsætningen for disse markeder, samt for Belgien, om at være 
katalysator for udviklingen af en kritisk masse af tjenester. Det er væsentligt, at der 
opnås en kritisk masse, hvis markedet skal være bæredygtigt, således som forudset i 
Rådets afgørelse. 
16 
Den positive udvikling på det tyske marked viser, at de betydelige ressourcer, der 
blev afsat hertil i 1994 og 1995, var begrundede. Salget af tv-apparater i bredformat 
tredobledes til 75 000 enheder, en vækst der direkte kan tilskrives handlingsplanen. 
På forbrugerelektronikudstillingen Berlin IFA demonstrerede de tyske tv-selskaber i 
fællesskab deres absolutte tillid til 16:9-formatet gennem adskillige transmissioner 
fra selve IFA med midler fra handlingsplanen. Fabrikanterne udstillede et bredt 
udvalg af tv-modtagere i alle prisklasser og skærmstørrelser, hvilket viste, at de 
støttede produktet. De tyske forbrugere kunne vælge mellem tv-modtagere fra ti 
forskellige mærker efter afholdelsen af IFA. 
I årsrapporten fra 1994 blev det anført, at en gunstig udvikling på det tyske marked 
var en forudsætning for 16:9-formatets succes i Europa"). Ifølge rapporten skyldes 
det for det første det tyske markeds betydning i al almindelighed, og for det andet 
mere specifikt, at en vellykket lancering i Tyskland af PAL-Plus var en 
forudsætning for 16:9-formatets succes i de fleste andre lande, da PAL-Plus er det 
system, som er valgt af hovedparten af de tv-selskaber, som får støtte fra 
handlingsplanen til 16:9-transmission. 
Andre markeder er enten langt fra at nå op på en kritisk masse af tv-tjenester eller er 
startet senere - afstanden mellem støttetildeling, transmission af de finansierede 
timer og salg af tv-apparater betyder, at markedseffekten vil kunne mærkes i 1996 
og 1997, især i de senere startende markeder, der får midler under 80%-ordningen. 
Bilag 2 indeholder figurer med grafik, der kan sammenholdes med figur 4 for ti 
medlemslande. 
Det bør bemærkes, at det relativt begrænsede salg af 16:9-modtagere på det britiske 
marked afspejler BBC's beslutning om at forbinde bredformatet med dets projekt for 
jordbaseret digital transmission. Transmissionerne kan ikke starte før ved udgangen 
af 1997, når det jordbaserede digitale transmissionssystem bliver operationelt, dvs. 
efter handlingsplanens udløb. 
2.2. Den strategiske betydning af tv-apparater i 16:9-format for 
forbrugerelektronikindustrien 
Det følgende afsnit viser bredformatets betydning for forbrugerelektronikindustrien. 
6) KOM(95) 263 af 16.06.95, endelig udg., s. 27, afsnit 3.3 
17 
Figur 5 nedenfor viser det samlede salg af farve-tv i EU. Salget var i bedste fald stagnerende og faktisk 
vigende på de fleste markeder. 
Figur 5 
Samlet salg af farve-tv i 1994 og 19957) 
(Thousands 
of units) 
1995 
1994 
Trend 
(in%) Austria 
492,0 
524,0 
-6,1% Benelux 
1 350,0 
1 395,0 
•34% Denmark 
320,0 
316,0 
1,3% Finland 
" 
' France 
3 575,0 
3 650,0 
-2,1% Germany 
5 450,0 
5 529,0 
-1,4% Greece 
400,0 
400,0 
0,0% Italy 
3 010,0 
3 012,0 
-0,1% Portugal 
540,0 
510,0 
5,9% Spain 
1860,0 
1 836,0 
1,3% Sweden 
430,0 
460,0 
-6,5% U.K. 
3 545,0 
3 563,0 
-0,5% EU15 
20 972,0 
21 195,0 
-1,1% 
Kilde: Den Europæiske Sarrimenslutning af Forbrugerelektronikfabrikanter (EACEM) 
En væsentlig årsag til stagnationen er, at forbrugerne ikke har haft en tvingende grund til at udskifte 
deres tv-apparater. Produkterne er meget pålidelige og har en lang levetid, og der er ikke sket 
afgørende ændringer i det tv-billede, som modtages, siden introduktionen af farve-tv for tredive år 
siden. Selv indførelsen af digitalt tv kunne blot betyde, at der er flere kanaler i 4:3-format, som ikke er 
af bedre kvalitet end det nuværende billede, hvis tv-selskaberne foretrækker flere kanaler frem for at 
ændre på præsentationen ved at introducere bredformat og/eller et billede af studiekvalitet i hjemmet. 
Nye produkter og innovation er forbrugerelektronikkens livsnerve. De genskaber indtrykket af værdi i 
forbrugernes øjne og pynter på fabrikanternes overskudsmargener, da forbrugerne ved, at prisen på 
forbrugerelektronikprodukter falder med tiden. Stagnationen i udviklingen af tv-modtagere er særlig 
markant, hvis man sammenligner den med CD'ens effekt på musikbranchen. 16:9 er den største 
forandring i tv-modtageren siden farve-tv og er præcis den tilskyndelse, der skal til for at forny 
forbrugernes interesse for et produkt, som stadig fortrinsvist fremstilles i Europa. Det stabiliserer 
beskæftigelsen i en branche, hvor antallet af stillinger er faldet med 40% siden 19828'. 
Et øget salg af tv-modtagere i 16:9-format var det eneste positive aspekt ved tv-markedet sidste år. 
Figur 5 nedenfor viser det samlede salg af tv-apparater i 16:9-format i Europa i 1995, med en stigning 
på 64% i de femten EU-medlemslande sammenholdt med 1994. Særligt imponerende er stigningen på 
275% i salget på det tyske marked - til et meget pænt antal på 75 000 enheder - samt fremgangen i de 
tilstødende Benelux-lande. Til trods for strejkerne sidst på året oplevede salget i Frankrig en stigning 
på 55% i de sidste fire måneder af 1995 sammenlignet med samme periode sidste år, ifølge 
SIMAVELEC9). 
7) Tallene for 1995 er foreløbige. 
8) Kilde: EACEM, på grundlag af industristatistikker for 1994. 
9) Hovedpunkter i direktøren for Simavelec, Serge Amiards udtalelser til pressen den 13.2.96, s. 4. 
Figur 6 
Samlet salg af tv-apparater i 16:9-bredformat i 1994 og 199510) 
(Thousands 
of units) 
1995 
1994 
Trend 
(in%) Austria 
4,0 
0,7 
471,4% Benelux 
30,0 
10,0 
200,0% Denmark 
10,0 
7,0 
42,9% Finland France 
85,0 
85,0 
0,0% Germany 
75,0 
20,0 
275,0% Greece Italy 
6,3 
3,0 
110,0% Portugal 
1,0 
1,0 
0,0% Spain 
4,5 
4,0 
12,5% Sweden 
0,5 
1,0 
-50,0% U.K. 
4,2 
3,0 
40,0 EU15 
220,5 
134,7 
63,7% 
Kilde: EACEM 
3. UDSIGTERNE FOR 1996 OG 1997 
Efter de to indkaldelser i 1995 støtter handlingsplanen transmission i 13 medlemsstater. Visse 
16:9-tjenester fra nabolandene kan modtages i Luxembourg, og kun i Finland er der ikke nogen 
transmission i 16:9. Efter blot to år med handlingsplanens foranstaltninger vidner det tempo, hvori 
de 39 tv-selskaber har lanceret 16:9-tjenester, om den succes handlingsplanen har haft med at 
sætte skub i udviklingen af markedet for sådanne tjenester. 
Det er især de senere startende markeder, der har oplevet hurtig fremgang, med en kraftig 
efterspørgsel efter transmission i det første år med 80%-ordningen. Efter 1995-indkaldelserne 
resterer der kun 3 mio. ECU af transmissionsmidleme til fremtidig allokering på de tidligt 
startende markeder. De resterende midler under handlingsplanen er forbeholdt de senere startende 
markeder. Transmissionsbudgettet for 1996 blev nedskåret med 50%. Det er derfor afgørende, at 
der afsættes tilstrækkelige midler på budgettet for 1997, således at de senere startende markeder 
fuldt ud kan udnytte de gunstige vilkår i Rådets afgørelse. 
3.1. Spørgsmålet om kritisk masse 
Rådets afgørelse fastsætter målet for handlingsplanens transmissionsdel om en kritisk masse af 
16:9-transmissionstjenester. Rådet mente, at en fremskyndet udvikling af markedet for tv-tjenester 
ville spille en vigtig rolle i forbindelse med realiseringen af det overordnede mål om at bidrage til, 
at modtagerudstyr i 16:9-format kan trænge igennem på markedet. Europa-Parlamentet støttede 
denne holdning. 
10) Foreløbige tal for 1995 
19 
Det er imidlertid langt mere vanskeligt at vurdere i hvor høj grad, man har opnåel 
den kritiske masse af tjenester, end at vurdere væksten i markedet for tv-tjenester. 
Sprog og traditioner splitter de europæiske transmissionsmarkeder, selv om de 
nationale grænser udgør en svindende barriere. Det kan være nødvendigt med en 
kritisk masse af tv-tjenester i hvert medlemsland, for at sikre gennemførelsen af 
handlingsplanens mål. 
Ifølge dette kriterium vil handlingsplanen skulle fuldføre en vanskelig opgave, inden 
den udløber den 30. juni 1997. Frankrig og Tyskland er de mest oplagte kandidater 
til at nå op på den kritiske masse, og muligvis også Belgien og Spanien. De andre 
markeder er stadig i "udbrudsfasen" med én tjeneste, som f.eks. i Portugal eller 
Sverige. I 1995 var de fleste tjenester, der blev iværksat under handlingsplanen, 
stadig under ét år gamle. 
For at kunne vurdere spørgsmålet om kritisk masse har Kommissionen engageret et 
konsulentfirma, som vil aflægge rapport medio-1996. Denne forventes at yde et 
væsentligt bidrag til Kommissionens overvejelser om, hvorvidt handlingsplanen bør 
forlænges, eller om der er andre foranstaltninger, som skal erstatte den for at 
konsolidere 16:9-formatets succes i Europa. 
* * * 
20 
TILLÆG 
Baggrundsoplysninger om 16:9-b redformatet 
-Hyppige spørgsmål-
Hvorfor bredformat ? 
Bredformatet for tv-skærme i forholdet 16 til 9 (16:9) er det eneste parameter for fremtidens fjernsyn, som 
accepteres på globalt plan. Det er mere ergonomisk end det nuværende filmformat fra 1930'erne, som 
anvendes af tv, nemlig det mere firkantede 4:3-format. Bredformatet bringer tv ajour med biograferne, hvor 
bredformatet har været brugt siden 1950'erne. Formatet kan benyttes til både analoge og digitale billeder og er 
derfor "fremtidssikret". Det beskytter forbrugernes investeringer i skærmen, som er den dyreste del af 
fjernsynet. En vellykket indførelse af 16:9 er et krav i forbindelse med den fremtidige introduktion af digitalt 
højopløsnings-tv. Bredformatet er samtidig et væsentligt element i de stadig tættere bånd mellem film og tv -
det bibringer tv filmens æstetik - og i den audiovisuelle industris bidrag til en større konvergens mellem det 
audiovisuelle, telekommunikation og edb. 
Problemet 
Det er langt mere besværligt at ændre skærmformatet end blot at tilslutte endnu en dekoderboks til satellit-tv 
eller digital-tv til et almindeligt tv-apparat. 16:9-formatet indebærer en grundlæggende forandring af 
systemets kerneelement - selve tv-apparatets arkitektur ændres. Hvis man skal koordinere tilbuddet om 
bredformat til forbrugerne, må fabrikanterne og tv-selskaberne samordne deres indsats. Bredformat-tv kunne 
ikke introduceres i Europa som følge af "hønen-eller-ægget"-dilemmaet. Tv-selskaberne ville ikke begynde at 
transmittere i bredformat, før der var bredskærms-apparater på markedet, og fabrikanterne nægtede at lancere 
disse, før transmissionerne var begyndt. Markedet var blokeret til trods for, at markedsundersøgelser 
konsekvent viste, at der var en betydelig interesse blandt forbrugerne for 16:9-bredformatet. 
Hvorfor investere offentlige midler ? 
Det som økonomer kalder "markedets svigten" betyder, at bredformat ellers ikke ville nå ud til offentligheden. 
Minimumskravet til produktion af forbrugerelektronik er, at det sker ud fra en europæisk målestok. 
Transmission er stadig opbygget nationalt af lovgivningsmæssige og sproglige hensyn. Farve-tvs introduktion 
i 1960'erne var den sidste større innovation - da både fremstilling og transmission fandt sted på nationalt plan -
og blev en succes. Farve-tv og -tjenester indførtes samtidig. Den nuværende mangel på symmetri mellem de 
to industriers struktur har medført praktiske vanskeligheder, fordi der er forskel på "markedskræfterne" og 
krav til "timingen" af investeringerne. 1 al fald vil en laissez faire-metode udelukkende baseret på 
"markedskræfterne" ikke være passende i transmissionsindustrien, da offentlige tv-selskaber stadig tegner sig 
for en så høj andel af seertallet. 
1* 
Behovet 
De offentlige tv-selskaber har været banebrydere for introduktionen af ny teknologi som f.eks. farver, stereo 
og tekst-tv. Men de har alle finansielle problemer, som har gjort det vanskeligt for dem at påtage sig de 
betydelige investeringer, som er nødvendige ved transmission i 16:9-format, skønt de alle ved, at fremtiden 
for tv hviler på 16:9. Indtil nu har handlingsplanen støttet 17 offentlige tv-selskaber med lanceringen af 16:9-
tjenester, og har hjulpet dem til at bevare deres traditionelle rolle som pionerer ind i 1990'erne. De private tv-
selskaber - der er reklamefinansierede eller får deres indtægter fra betalings-tv-abonnementer - har kortsigtede 
holdninger. Bredformatet påvirker deres økonomiske bundlinje, og det tager lang tid, inden investeringen 
lønner sig. Midlerne fra handlingsplanen bekæmper de kortsigtede holdninger, idet revisorernes sag mod 16:9 
bliver svækket. 
Løsningen 
Handlingsplanen bryder "hønen-eller-ægget" dilemmaet ved at tilbyde timebaserede fællesskabsbidrag til 
dækning af tv-selskabernes ekstraomkostninger via budgetpost B3-2014 - og producenternes gennem en anden 
budgetpost, B3-2013. Det bør noteres, at finansiering af programmer i bredformat ikke er tilstrækkelig i sig 
selv. Programmerne skal sendes i 16:9-formatet for at fremme forbrugernes interesse for det nye format. 
Handlingsplanens strenge kvalitetskrav understreger behovet for attraktive bredformat-tjenester, der kan opnå 
høje seertal. Derved maksimeres handlingsplanens effekt. 
22 
DEL B : PRODUKTION AF PROGRAMMER 
INDLEDNING 
Handlingsplanen - et fællesskabsinstrument for den audiovisuelle sektor 
Handlingsplanen, der er et fællesskabsinstrument af fire års varighed (juli 1993-juli 
1997), har til formål at fremme udviklingen på markedet for avancerede tv-tjenester. 
Når udviklingen på dette marked fremmes på europæisk plan, vil den audiovisuelle 
industri blive tilskyndet til at modernisere sig og til at imødegå fremtiden på en 
hensigtsmæssig og samordnet måde. På længere sigt drejer det sig om at være klar 
til den digitale tidsalder. 
De avancerede tv-tjenester udsendes i 16/9- formatet, som der er enighed om at 
anvende i Europa. 16/9-formatet har to store fordele. Den første er af teknisk art: 
formatet er neutralt i forhold til de forskellige transmissionsstandarder og virker 
derfor fremmende for overgangen fra analogt til digitalt tv. Den anden fordel er af 
kommerciel og æstetisk art: panoramaformatet er mere seervenligt og skaber en 
tilnærmelse mellem tv og biograf. 
Den effekt, der søges opnået gennem handlingsplanen, er at få opbygget en kritisk 
masse af avancerede tv-tjenester, som skal gøre det muligt at få udbredt disse 
tjenester på europæisk plan. Handlingsplanens strategi herfor bygger på at tilgodese 
interesserne hos alle aktører inden for den audiovisuelle sektor. Da tv-
radiospredningens hovedaktører er tv-selskaberne og programproducenterne, er 
handlingsplanen orienteret i begge retninger, idet den søger at fremme både 
efterspørgslen efter og udbuddet af 16/9-programmer i Fællesskabet på en 
koordineret og effektiv måde. Handlingsplanen giver de europæiske tv-selskaber og 
producenter en supplerende finansiering til dækning af meromkostningerne i 
forbindelse med 16/9-formatet, eftersom udsendelse og produktion i 16/9 kræver 
store investeringer med hensyn til både kapital og materiel. 
Markedet for 16/9-format 
Markedet for 16/9 omfatter foruden transmissionstjenesterne alt udstyr til 
professionelt og privat brug - Kapitel 2, side 16 -, som er tilpasset dette format. 
Etableringen af transmissionstjenester i 16/9-format på europæisk plan tilskynder til 
investering og medfører en modernisering af tv-selskabernes professionelle udstyr 
og af de virksomheder, der producerer og udlejer produktionsmateriel, dvs. en 
modernisering, som er nødvendig for den audiovisuelle industris konkurrenceevne. 
Handlingsplanen har således følgevirkninger for den industrielle sektor som helhed. 
Handlingsplanen - en integrerende del af EU's audiovisuelle politik 
Fællesskabets medvirken, i forståelse med de økonomiske aktører, til at skabe en 
kritisk masse af 16/9-tjenester, gør det muligt at orientere den europæiske 
programindustri mod fremtiden. Produktion i 16/9-formatet er en garanti for den 
tekniske kvalitet. En konstant tilskyndelse af den europæiske programproduktion til 
at anvende produktionsmedier, som er kompatible med 16/9-formatet, er et 
strategisk indsats på europæisk plan for at skabe programkataloger med lang levetid. 
De audiovisuelle kataloger er grundlaget for enhver strategi og en indtægtskilde for 
branchen. De kan siges at være industriens kapital. Katalogerne består af 
programmer med lang levetid, som kan udsendes flere gange og cirkulere på andre 
markeder end deres oprindelsesmarked. Handlingsplanen er rettet mod 
23 
programindustrien og udgør derfor en integrerende del af EU's audiovisuelle politik, 
som tager sigte på at øge programindustriens kapacitet og udbygge dens europæiske 
dimension. 
Handlingsplanens metode skal ses på baggrund af disse overvejelser. Under 
handlingsplanens programdel kan der ske en samfinansiering med producenterne 
selv og med de økonomiske aktører, som investerer i 16/9-projekter, dels af 
merudgiften i forbindelse med produktion af nye programmer i 16/9-format, dels af 
"remastering" (konvertering) af programmer, der allerede er produceret på andre 
medier, for at gøre dem kompatible med 16/9-formatet. Samfinansieringen udgør 
50% eller 80% af de ekstra omkostninger beregnet på grundlag af faste beløb pr. 
transmissionstime. 
Handlingsplanens dækningsområde 
Gennem indkaldelser af forslag11 opfordres de europæiske producenter til at 
indsende ansøgninger om støtte til nye produktioner og/eller til remastering. Ved 
udvælgelsen anvendes følgende kriterier: 
producenterne skal være etableret i en EU's medlemsstater; 
det pågældende program skal transmitteres i 16/9-format af et organ, der er 
etableret i EU; 
det skal dokumenteres, at ekstraomkostningerne finansieres med supplerende 
midler fra andre kilder end handlingsplanen. 
Hvis der er for mange ansøgninger i forhold til de budgetmæssige muligheder, 
anvendes en række kriterier, hvorved projekterne kan prioriteres. Der foretages ikke 
nogen kvalitativ vurdering af programmernes indhold, men følgende projekter 
prioriteres højest: 
programmer med lang levetid; 
projekter, der forelægges af uafhængige producenter; 
projekter fra medlemsstater med begrænset produktionskapacitet eller med et 
lille sprogområde; 
projekter, hvor de supplerende midler udelukkende stammer fra økonomiske 
aktører. 
Hvor det drejer sig om remastering af eksisterende programmer, prioriteres 
programmer af europæisk oprindelse højest. 
11 Efter en første kombineret indkaldelse af forslag til transmission og programproduktion 
foretages inden for et tidsrum af 12 måneder to indkaldelser udelukkende vedrørende 
programproduktion. 
24 
KAPITEL 1 - HANDLINGSPLANEN FOR 16/9-FORMAT FRA 1993 TIL 1995 
1 dette kapitel omtales dels de vigtigste begivenheder i 1995 i forbindelse med 
handlingsplanen, dels den udvikling i EU-programmet, som det er mest interessant 
at se på, efter at programmet har fungeret i 2Î4 år. 
1.1. Samlede resultater udtrykt i ecu og timer 
Ar 
Indkaldelse 
Mio. ECU 
Timer 1993 
1/93 
11,6 
2 936 1994 
1/94 
19,4 
4 555 1994 
2/94 
33 
5 648 1995 
1/95 
18,1 
4 099 1995 
2/95 
12,5 
2 551 
Siden handlingsplanens iværksættelse, har der været fem indkaldelser af forslag, 1 i 
1993, 2 i 1994 og 2 i 1995. Budgettet for hver indkaldelse har været forskelligt og 
var stigende indtil indkaldelse 2/94, hvorefter det har været faldende til og med 
indkaldelse 2/95. 
Fra juli 1993 til 31. december 1995 er der i alt ydet 94,6 mio. ECU til europæiske 
producenter til produktion eller remastering af programmer i 16/9-format. 
Disse 94,6 mio. ECU er anvendt til medfinansiering af 19 789 programtimer i 16/9-
format: 
84,4 mio. er anvendt til medfinansiering af nye programmer af en varighed af 
i alt 12 367 timer; 
10,2 mio. ECU er anvendt til medfinansiering af remastering af i alt 7 422 
programtimer. 
1.2 Modtagne forslag (produktions-og remasteringprojekter) 
Antallet af modtagne forslag har været stabilt 
Antallet af modtagne forslag har været relativt stabilt og ligget omkring 1000 ved 
hver indkaldelse. Det mindste antal forslag, som blev modtaget (732), var i 
forbindelse med indkaldelse 1/94, hvilket skyldtes, at ved den første indkaldelse 
under handlingsplanen (1/93) gjorde begyndelseseffekten sig gældende, samtidig 
med at denne indkaldelse tiltrak størstedelen af de projekter, der var under 
udarbejdelse. Man skulle helt frem til indkaldelse 2/94, førend producenterne igen 
indsendte et stort antal nye ansøgninger om produktionsstøtte. 
Indkaldelse 
Modtagne 
forslag 1/93 
944 1/94 
732 2/94 
1 113 1/95 
970 2/95 
1 116 
25 
Stigning i antallet af programtimer, hvortil der er søgt om støtte under 
handlingsplanen 
Siden iværksættelsen af handlingsplanen er det antal programtimer, der er søgt om 
støtte til under handlingsplanen, steget betydeligt, hvilket fremgår af nedenstående 
tabel: 
Indkaldelse 
Foreslåede 
antal timer 1/93 
7 500 1/94 
8 000 2/94 
10 356 1/95 
16 392 2/95 
10 735 
Ansøgningerne i forbindelse med de to første indkaldelser (1993 og primo 1994) 
vedrørte hver begge gange i alt 8 000 programtimer, og ult. 1994 nåede tallet op på 
10 300 timer. Primo 1995 nåedes en ny rekord, idet ansøgningerne vedrørte i alt 16 
400 timer. For hele 1995 blev der ansøgt om 27 127 timer mod 18 356 timer for 
1994. 
Stigning i antallet af støtteansøgere 
I løbet af handlingsplanens to første år blev antallet af ansøgere tredoblet. Ultimo 
1994 og efter tre indkaldelser stabiliserede tallet sig på et gennemsnit af ca. 200 
ansøgere pr. indkaldelse. \ 
Call 
Number of 
producers 1/93 
80 1/94 
148 2/94 
243 1/95 
184 2/95 
190 
1.3 Støttemodtagerne 
De to store kategorier af producenter, der har modtaget støtte under 
handlingsplanen, er de uafhængige producenter og tv-selskaberne. Nedenstående 
tabel viser, hvorledes budgetmidlerne er fordelt på disse kategorier, samt deres 
respektive andel af produktionen af nye 16/9-programmer. 
År 
Indkaldelse 
Udtrykt i 
ECU 
Tv-
selskaber 
Producen­
ter 
Udtrykt i 
antal timer 
TV-
selskaber 
Producen­
ter 1993 
1/93 
56% 
44% 
63% 
37% 1994 
1/94 
62% 
38% 
78% 
22% 2/94 
50% 
50% 
55% 
45% 1995 
1/95 
55% 
45% 
73% 
27% 2/95 
56% 
44% 
73% 
27% 
26 
1.3.1. Samlet analyse 
Siden programmets igangsættelse har EU-midlerne været ligeligt fordelt 
mellem tv-selskaber og uafhængige producenter. Fra 1993 til 1995 er 
gennemsnitlig 55% af midlerne gået til tv-selskaber og 45% til uafhængige 
producenter, medens 68% af timerne er tildelt tv-selskaberne og 32% de 
uafhængige producenter. I forbindelse med disse procenter skal det 
bemærkes, at tv-selskabernes timer hovedsagelig består af remastering og af 
studie- og sportstransmissioner, for hvilke timetaksterne, som ligger til grund 
for beregningen af EU-støtten, er meget lavere end for de øvrige 
programkategorier. De uafhængige producenter producerer til gengæld 
hovedsagelig programmer med lang levetid, hvor timetaksten er langt højere. 
Ovenstående tabel og graf viser, at handlingsplanen siden iværksættelsen har 
bestået af følgende etaper: 
1993-1994 - Igangsætning af de første 16/9-tjenester, som er samfinansieret 
med 50% af ekstraomkostningerne 
Ved den første indkaldelse af forslag (1/93) modtog tv-selskaberne 56% af 
budgetmidlerne og producerede 63% af programtimerne. Pionererne inden 
for transmissioner i 16/9-format var allerede parate, og denne første 
indkaldelse falder sammen med lanceringen af de første 16/9-tjenester, hvor 
tv-selskaberne havde et umiddelbart behov for 16/9-programmer. De 
uafhængige producenter fremsendte, på trods af deres beskedne antal (60), 
ansøgninger vedrørende nogle meget ambitiøse programmer i timemæssig 
henseende, hvilket er grunden til, at de tegner sig for 37% af 
programtimerne. 
Indkaldelse 1/94 afspejler den øgede anvendelse af de nye 16/9-tjenester. Tv-
selskaberne øgede bestræbelserne for at styrke deres stationers identitet og 
fik brug for en meget stor mængde programmer for at kunne udfylde 
programfladerne. Denne indkaldelse er derfor domineret af tv-selskabcrnc, 
som tegner sig for 78% af programtimerne i deres forsøg på at trænge 
igennem med 16/9-tjenesterne. Budgettet steg med 67% (19,4 mio. ECU 
over for 11,6 mio. ved den første indkaldelse), og dermed blev også 68 nye 
uafhængige producenter repræsenteret på 16/9-markedet. 
Ultimo 1994 - Stor tilgang af uafhængige producenter på 16/9-markedet 
Indkaldelse 2/94, som havde det største budget af alle forslagsindkaldelserne, 
betegner et vendepunkt i handlingsplanens gennemførelse. Det var ved denne 
lejlighed, at de uafhængige producenter i stort antal indfandt sig på 16/9-
markedet: der var i alt 220 producenter (dvs. 95 mere end ved den 
foregående indkaldelse), som tegnede sig for 45% af programtimerne, 
hvilket er den højeste procent for samtlige indkaldelser. Tv-selskaberne og 
de uafhængige producenter deltes således ligeligt om budgetmidlerne. Denne 
indkaldelse var den første, der viste, at der fandtes et reelt pionermarked for 
de europæiske 16/9-tjenester. 
1995 - Igangsætning af 16/9-tjenester på markeder med langsom udvikling 
(samfinansieret med 80% af ekstraomkostningerne) 
På grund af den forskellige teknologiske og økonomiske udvikling på tv-
radiospredningsområdet i de forskellige medlemsstater og dermed mangelen 
27 
på projekter fra visse af landene, har handlingsplanen ikke fra begyndelsen 
kunnet dække hele EU-området på en ensartet måde. Men 16/9-formatet skal 
på længere sigt udbredes i hele EU, herunder i de medlemsstater, der har det 
laveste potentiale, hvad enten det er på grund af deres sprogs begrænsede 
udbredelse, eller fordi deres av-industri kun er udbygget i ringe grad. 1 denne 
forbindelse var der i Rådets afgørelse forudset en budgetreserve, som stod til 
rådighed fra 1.1.1995 for "markeder, der ikke betjenes fuldt ud i de første 
faser af handlingsplanens gennemførelse"12 . Støttegraden på disse markeder 
er højere end på pionermarkederne: EU-midlerne dækker maksimalt 80% af 
ekstraomkostningerne ved produktion og remastering. 
Indkaldelse 1/95 var den første, hvor 80%-reglen blev anvendt. 
Modtagerlandene var Italien, Danmark, Grækenland, Irland, Luxembourg, 
Sverige, Østrig og Finland. Indkaldelse 1/95 gjorde det muligt for 
producenterne på disse markeder at producere i 16/9-format. 
For denne indkaldelses vedkommende var midlerne igen ligeligt fordelt 
mellem tv-selskaber og producenter. Med hensyn til programtimer tegnede 
tv-selskaberne sig for 73%. Antallet af tv-selskaber, der ansøgte, steg fra 20 
til 42 i løbet af 1995. Denne nye bølge af tv-selskaber, som påbegynder 
transmission i 16/9-formatet, medfører et stort behov for programmer. Det 
meget store antal timer, der ansøges om ved denne indkaldelse (16 392 timer, 
dvs. over 60% mere end ved den foregående indkaldelse), modsvarer de nye 
tjenesters meget store behov for programmer til de nye markeder. 
Ved indkaldelse 2/95 blev 56% af EU-støtten tildelt tv-selskaberne. 
Fordelingen af timer var den samme som ved den foregående indkaldelse: 
73% af timerne for nye programmer blev produceret af tv-selskaberne og 
27% af uafhængige producenter. 
1.3.2. De uafhængige producenter 
Forskelligartetheden med hensyn til producenter afspejler 
forskelligartetheden inden for det europæiske audiovisuelle miljø. En række 
af de store navne inden for producentmiljøet optræder regelmæssigt sammen 
med yngre producenter. Efter handlingsplanens ikrafttrædelse er der dannet 
en kerne af pionerer, som producerer i 16/9-formatet. Ca. en fjerdedel af de 
ansøgte timer med nye produktioner i indkaldelse 1/95 stammer fra 
producenter, som har deltaget i alle indkaldelserne siden begyndelsen i 1993. 
Denne andel af producenter, der hver gang har ansøgt om støtte under 
handlingsplanen, er stadig stigende: 11% ved indkaldelse 1/94, 15% ved 
indkaldelse 2/94. Disse producenter, som altså er indstillet på at forsætte med 
16/9-formatet, producerer først og fremmest dokumentarprogrammer og 
fiktion. 
Handlingsplanen er i kraft af den støtte, den yder til opbygningen af varige 
europæiske av-kataloger, et effektivt instrument for EU's audiovisuelle 
politik. Av-katalogerne er den europæiske programindustris kapital, og den 
er specielt vigtig for de uafhængige producenter, som er foregangsmændene 
inden for den europæiske av-produktion. Da de europæiske producenter 
12 Rådets afgørelse, 12. betragtning. 
28 
mangler fînansieringskapacitet, er det vigtigt, at produktionerne har en lang 
levetid, således at producenterne kan sikres indtægter og udvikle deres 
aktiviteter. 
Samtidig med, at 16/9-formatet har reel betydning for etableringen af varige 
av-kataloger, er det også rent formelt af stor vigtighed for producenter og av-
brancefolk generelt. 16/9-formatet skaber en tilnærmelse mellem tv og 
biograf. Formatet og billedkvaliteten er en æstetisk forbedring af afgørende 
betydning for fiktion, dokumentarprogrammer og andre programmer, som 
beskriver den europæiske kulturarv (maleri, arkitektur, musik, dans, 
historie). Europas kulturarv bliver således fremhævet ved hjælp af de 
audiovisuelle medier, og EU får en støtte til at udføre den opgave, det har 
påtaget sig, nemlig at medvirke til at bevare Europas kulturværdier og 
landenes kulturelle egenart. 
1.3.3 Tv-selskaberne 
Der er i gennemsnit ca. 30 tv-selskaber, der benytter sig af handlingsplanens 
"programdel". De deltager i indkaldelserne under handlingsplanen i deres 
dobbelte egenskab af tv-radiospredningsorgan og producent. For tv-
selskaberne er handlingsplanen ikke blot et middel til at opnå 
produktionsstøtte, men selve dens eksistens er for hele branchen et klart 
politisk signal om, at fremtiden har en europæisk dimension. 
Tv-selskaberne opbygger lidt efter lidt studiefaciliteter, der gør det muligt for 
dem "in house" at producere et bredt udvalg af studieprogrammer, som udgør 
en betydelig del af deres programflade og har høje seertal. Desuden er denne 
type programmer i høj grad bestemmende for en kanals identitet. 
1.3.4 16/9-formatets udbredelse i Europa 
De uafhængige producenter og tv-selskaberne benytter sig i stigende grad af 
handlingsplanen for at kunne anvende de nye 16/9-teknologier, som allerede 
er digitale og således giver en høj kvalitet. 
16/9-formatet har medført en europæisk dimension. De selskaber, der 
udsender i dette format, er nødt til at støtte hinanden, bl.a. ved at lancere 
deres tjenester sammen og opbygge en ny solidaritet i et miljø, der er stadig 
er domineret af 4/3-formatet. Sammenslutningen af Pal+-sendere lancerede 
således 16/9-formatet i Tyskland i 1995. Dækningen af en række store 
begivenheder, som f.eks. De Olympiske Lege, organiseres på europæisk 
plan. 
Tv-selskaberne og producenterne optræder i stigende grad som egentlige 
partnere, når det gælder både aktuelle programmer og forberedelse af 
fremtiden, dvs. for at få skabt et udbud af programmer, som kan gøre det 
muligt at fa udbredt 16/9-formatet. Således er der tale om en reel 
komplementaritet på det audiovisuelle område. Handlingsplanen har gennem 
sin pionervirksomhed gjort den europæiske programindustri bevidst om, at 
det er nødvendigt med en koordineret og massiv • indsats for at opnå en 
egentlig fornyelse. 16/9-tjenesterne er et område, hvor der kun er én vej til 
succes, og det er den europæiske. 
29 
KAPITEL 2 - HANDLINGSPLANENS RESULTATER 
2.1. Nye produktioner 
2.1.1 Typer af 16/9-programmer 
(antal timer med støtte for hver forslagsindkaldelse) 
Programtype 
Fiktion 
Dokumentar 
Tegnefilm 
Kultur 
Sport 
Studietransm. 
lait 1/93 
165 
193 
0 
230 
613 
466 
1.667 % 
10 
11 
0 
14 
37 
28 
100 1/94 
201 
464 
23 
312 
471 
1.019 
2.490 % 
8 
19 
1 
13 
19 
40 
100 2/94 
320 
845 
19 
402 
1.001 
821 
3.408 % 
9 
25 
1 
12 
29 
24 
100 1/95 
391 
650 
12 
500 
446 
729 
2.728 % 
14 
24 
0 
19 
16 
27 
100 2/95 
256 
496 
46 
297 
265 
714 
2.074 % 
13 
24 
0 
15 
13 
35 
100 
Mellem 1993 og 1995 medvirkede handlingsplanen til finansiering af 12 367 timer 
med nye programmer i 16/9-format, hvoraf ca. halvdelen var programmer med lang 
levetid (fiktion, dokumentarprogrammer, transmissioner af kulturbegivenheder), 
23% sport og 30% studietransmissioner. 
De forskellige kategorier har udviklet sig på følgende måde: 
Væsentlig stigning indenfor dokumentarprogrammer: der er produceret 2 648 timer 
Der har været en meget betydelig og regelmæssig stigning i produktionen af 
dokumentarprogrammer. Antallet af timer for nye programmer er steget fra 
at udgøre 11% i 1993 til at udgøre 24% ved den sidste indkaldelse; andelen 
af det samlede antal programtimer er således blevet mere end fordoblet. 
Dette gennembrud for dokumentarprogrammerne viser, at 16/9-formatet 
egner sig særlig godt til denne type programmer. Resultatet er i 
overensstemmelse med målsætningen for EU's audiovisuelle politik, som 
bl.a. er at tilskynde til opbygningen af audiovisuelle kataloger. 
Dokumentarprogrammerne indebærer en betydelig merværdi på lang sigt, 
eftersom deres "levetid" af branchefolkene anslås til at være tyve år. De kan 
udnyttes på andre markeder end deres oprindelsesmarked 
(eftersynkronisering kan let foretages) og13 overføres til andre medier (CD-
ROM, multimedier, videokassetter). 
13 Jf. Industry survey i "TV WORLD"fra september 1995, s. 10 
30 
Det skal bemærkes, at på verdensmarkedet er denne programtype i hurtig 
vækst13 , og at blandt de europæiske tv-selskaber er det 16/9-kanalerne, der 
udsender de fleste dokumentarprogrammer14. 
Støt fremgang inden for fiktion: der er produceret l 333 timer 
Fiktionen har også styrket sin position og udgjorde ved den sidste 
indkaldelse 13% af det samlede antal timer af nye produktioner finansieret 
over handlingsplanen, mod 10% ved den første indkaldelse. Fiktion er den 
programtype, hvor produktionsprisen pr. time er højest og produktionstiden 
længst. 
Fiktion i 16/9-format indtager en meget væsentlig stilling i de europæiske 
programkataloger. En række fiktionsprogrammer, der er finansieret med 
støtte fra handlingsplanen, er blevet meget populære i deres oprindelsesland 
og bliver det mere og mere i resten af EU. Der kan nævnes to eksempler: 
De ugentlige afsnit af Tatort er efterhånden blevet en begivenhed i sig selv i 
Tyskland. TV-serien, der sendes på Tyskland 1 (ARD), opnår hver søndag 
aften seertal på mellem 25% og 35%, dvs. at 8-9 mio. seere følger den. 
Serien sendes nu også på andre europæiske kanaler. Den omstændighed, at 
den produceres i 16/9-format tiltrækker instruktører fra filmverdenen, 
ligesom tv-teknikerne (f.eks. kamerafolk og cheffotografer) får mulighed for 
at arbejde med biografformat). I Frankrig er serien Maigret meget populær, 
og fiktionsværker som La rivière Espérance og L'Allé du Roi opnåede meget 
store seertal. 
Støt andel for kulturbegivenheder: der er produceret 1 741 timer 
Andelen af timer med kulturbegivenheder (opera, koncert, ballet, shows, 
cirkus) har ved hver indkaldelse holdt sig på ca. 15%. Anvendelsen af 16/9-
formatet er af afgørende betydning for disse programmers æstetiske og 
kulturelle kvalitet. Tre fjerdedele af kulturbegivenhederne i 1995 blev 
produceret af tv-selskaber. En fjerdedel blev produceret af uafhængige 
producenter, som har specialiseret sig i denne type programmer og som har 
meget tæt forbindelse til forskellige tv-selskaber, med hvilke de planlægger 
og gennemfører deres produktioner. 
14 jf. "Broadcasting & Cable International" fra oktober 1995, s. 50. 
Documentary output (%) on European Channels 1993-1994 
(november 1994): Channel Four (UK) 10.18%, ARD (D) 6.92%, ZDF (D) 7%. 
31 
Fortsat stor andel for studietransmissioner : der er produceret 3 749 timer 
Studietransmissioner har repræsenteret en meget stor del af tv-selskabernes 
behov for programmer i 16/9-format. Studietransmissionerne (konkurrencer, 
direkte udsendelser med publikum mv.) har flere funktioner: de kan 
anvendes til hurtigt at udfylde en programflade, de kan sikre høje seertal og, 
hvad der er nøglen til succes set ud fra både kanalens, publikums og 
annoncørernes synspunkt: de giver kanalen dens image og identitet. 
Stor andel, men nedgang, for sport: der er produceret 2 796 timer 
Antallet af timer for sport er faldet konstant siden 1993: andelen af det 
samlede antal timer var 37% i 1993 og 13% ved den seneste indkaldelse. 
Men denne nedgang må ikke fortolkes således, at der er et mindre behov for 
sport på programfladen. Sporten er et af de mest interessante elementer for 
en tv-kanal og retransmissioner er uhyre vigtige, når det gælder 
markedsandele. Endvidere følges store sportsbegivenheder som De 
Olympiske Lege trofast af et publikum, som normalt er langt mindre 
interesseret i sport i tv. Legene er desuden en anledning, hvor 
branchefolkene regner med, at der vil ske en større udskiftning af tv-
apparater. 
Tegnefilm er så godt som ikke repræsenteret: der er produceret 100 timer 
1% af programtimerne ved hver indkaldelse omfatter tegnefilm. 
Som helhed producerer tv-selskaberne programmer med meget kort levetid, medens 
de uafhængige producenter producerer programmer med lang levetid 
70% af de programmer, der produceres af tv-selskaberne er programmer med 
kort levetid - dvs. studietransmissioner eller sport. De resterende 30% 
fordeler sig på kultur-, dokumentar- og fiktionsprogrammer. 
85% af de programmer, der produceres af de uafhængige producenter, er 
dokumentar- og fiktionsprogrammer, dvs. katalogværker. Resten af den 
uafhængige produktion er kulturbegivenheder. 
32 
2.1.2 Programmernes fordeling efter produktionsformat 
(antal timer med støtte pr. forslagsindkaldelse) 
Format 
Super 16 
35 mm 
video 625 
video 1250 
I 1/93 
197 
74 
698 
698 
1.667 % 
12 
4 
42 
42 
100 1/94 
259 
60 
1.756 
415 
2.490 % 
10 
3 
70 
17 
100 2/94 
393 
134 
2.034 
847 
3.408 % 
11 
4 
60 
25 
100 1/95 
365 
83 
2.092 
188 
2.728 % 
13 
3 
77 
7 
100 2/95 
293 
21 
1.284 
476 
2.074 % 
14 
1 
62 
23 
100 
I forbindelse med tildelingen af EU-støtten skelnes der mellem fire 
produktionsformater. To af dem er filmmedier, nemlig 35 mm, som er 
biografformatet, og super 16 mm, som hovedsagelig anvendes til tv. De to 
andre er videomedier: video i 625 linjer til traditionelle videooptagelser og i 
1250 linjer til højopløsnings-tv. Ved at inddrage disse fire 
produktionsformater dækker handlingsplanen således alle aspekter af tv-
produktion. 
35 mm har toppet: 372 timer 
I forhold til de øvrige formater udgør 35 mm gennemsnitlig maksimalt 3%. 
Formatet er således kun lidt anvendt inden for den europæiske tv-produktion. 
Det er meget kostbart, men er fortsat det foretrukne medie i forbindelse med 
visse fiktionsprogrammer og prestigeprægede dokumentarprogrammer. I 
1995 blev 90% af timerne i 35 mm produceret af uafhængige producenter og 
10% af tv-selskaber. 
Super 16 mm er i fremgang: 1 507 timer 
Formatet tegnede sig for 12% ved den første indkaldelse, og er nu nået op på 
14%. Formatet skaber tilnærmelse mellem biograf og tv, og bliver i stigende 
grad det typiske format inden for europæiske film beregnet for tv. I 1995 
blev 54% af timerne i super 16 produceret af uafhængige producenter, og 
fordelingen er således mere ligevægtig end tilfældet er med 35 mm. De 46%, 
der er produceret af tv-selskaber, udgøres hovedsagelig af 
dokumentarprogrammer og fiktion. 
Video 625 dominerer: 7 864 timer 
Det er klart dette format, der dominerer inden for 16/9-produktionen. 625 
anvendes af hovedparten af tv-selskaberne: I 1995 blev 80% af timerne i 
video 625 produceret af tv-selskaberne. De resterende 20% er produceret af 
de uafhængige producenter, som anvender formatet til lettere produktioner, 
f.eks. serier. 
33 
Højopløsningsformatet (video 1250) er i tilbagegang: 2 624 timer 
Med en andel, der er faldet fra 42% i 1993 til 23% ultimo 1995, har der 
været tale om en betydelig nedgang for højopløsningsformatet (HD) i 
forhold til det samlede antal timer, der er støttet under handlingsplanen. 
Video 1250 er det foretrukne format til sportstransmissioner på højt niveau 
(De Olympiske Lege, verdensmesterskaber), kulturbegivenheder og 
dokumentarprogrammer. HD anvendes til transmissioner, når dækningen af 
en begivenhed kræver flere kameraer, eftersom video gør det muligt at 
foretage en hurtig billedkontrol. Desuden er den æstetiske kvalitet (den 
realistiske billed- og farvegengivelse) i kombination med transmissionen i 
16/9-formatet årsag til, at de nævnte prestigeprogrammer produceres i dette 
format. 
Hvad angår dokumentarprogrammer, producerer tv-selskaberne mest 
programmer af mellemlang varighed, medens de uafhængige producenter 
foretrækker at producere ambitiøse serier af lang varighed, omhandlende 
kulturelle emner som f.eks. musik og kunst. Dette forklarer, hvorfor 60% af 
HD-timerne i 1995 blev produceret af uafhængige producenter. 
2.2. Remastering 
Remastering består i at overføre programmer fra ét medium til et andet, således at 
det kan udsendes i 16/9-formatet; dette foretages især i forbindelse med biograffilm. 
På det tidspunkt, hvor 16/9-tjenesterne blev lanceret, indebar remastering af film to 
fordele. Den gjorde det muligt hurtigt at udfylde programfladen og til en pris, der er 
langt lavere, end hvis der er tale om nye produktioner, ligesom processen kan 
gennemføres meget hurtigt på grundlag af en kopi af god kvalitet. 
Ved lanceringen af 16/9-tjenesterne medførte de investeringer, tv-selskaberne havde 
foretaget, at de måtte fordele deres indsats på flere områder. Medens tv-kanalerne 
skulle opbygge studier og bestille programmer hos de uafhængige producenter, var 
der to kategorier af programmer, som er højt værdsat af publikum, der satte dem i 
stand til hurtigt at udfylde programfladen uden tv-studiernes medvirken, nemlig 
remasterede film og sportstransmissioner. 
Efterhånden som 16/9-markedet udvikler sig, opbygges der et europæisk 16/9-
katalog, og antallet af programmer i formatet vokser. Disse samme programmers 
cirkulation mellem de forskellige 16/9-tjenester i EU er med til at øge udbuddet. 
Efterspørgslen efter remastering må derfor nødvendigvis falde. 
Hovedparten af remastering'en foretages på digitalt medium, hvilket er med til at 
forbedre den tekniske kvalitet Remastering er således et middel til at forlænge 
levetiden for de europæiske filmkataloger. 
34 
Udviklingen i remastering siden iværksættelsen af handlingsplanen 
Siden iværksættelsen af handlingsplanen er der foretaget konvertering af i alt 7 422 
programtimer. 
Mio. ECU 
Indkaldelse 
Nye produktioner 
Remastering 1/93 
10.2 
1.4 % 
88 
12 1/94 
16.7 
2.7 % 
86 
14 2/94 
30 
3 % 
91 
9 1/95 
15.7 
2.4 % 
87 
13 2/95 
11.8 
0.7 % 
94 
6 
Antal timer 
Indkaldelse 
Nye produktioner 
Remastering 1/93 
1.667 
1.269 % 
57 
43 1/94 
2.490 
2.065 % 
55 
45 2/94 
3.408 
2.240 % 
60 
40 1/95 
2.728 
1.371 % 
67 
33 2/95 
2.074 
477 % 
81 
19 
Budgettet til konvertering følger den generelle udvikling i forslagsindkaldelserne, og 
den andel af det samlede budget, der var blevet tildelt konvertering, udgjorde pr. 31. 
december 1995 10,7%. 
2.3. Professionelt udstyr 
Transmissionsudstyret er fortsat i vid udstrækning domineret af 4/3-formatet, og der 
er kun få kanaler, der har et komplet 16/9-udstyr. Branchen udskifter lidt efter lidt 
udstyret fra 4/4 til 16/9, og den er begyndt med at udskifte kameraerne: 50% af de 
solgte professionelle kameraer er nu omstillelige mellem 4/3 og 16/9. Denne tendens 
medfører et prisfald, som igen virker salgsfremmende. Markedsandelen for 16/9-
kameraer pr. ultimo 1995 er gennemsnitlig 10%-15% for det europæiske marked 
som helhed og maksimalt 30% i de mest avancerede lande. 
Fordelingen af video 625-udstyr i EU fremgår af nedenstående tabell5. 
Studier 
OB-vogne 
Studie-/OB-
kameraer 
ENG-
kameraer 
Montage F 
4 
12 
90 
15 
10 D 
15 
2 
85 
? UK 
4 
1 
30 
5 
5 E 
0 
9 
11 
7 
5 NL 
7 
7 
75 
10 
12 B 
6 
4 
40 
? 
5 GR 
3 
0 
21 
13 
0 IRL 
3 
0 
8 
6 
4 
15 '16-9 equipment', Widerview conference, 6/12/1995, Bruxelles. 
35 
KONKLUSIONER 
Udbygning af de audiovisuelle kataloger 
I løbet af to og et halvt år har handlingsplanen medfinansieret 19 789 programtimer 
med i alt 94,6 mio. ECU. Af dette antal timer dækker de 7 422 remastering og 12 
367 nye produktioner. Inden for nye produktioner dækker de 2 648 timer 
dokumentarprogrammer, 1 333 timer fiktion og 1 741 kulturbegivenheder. Disse 
produktioner med lang levetid er et vigtigt bidrag til de europæiske audiovisuelle 
kataloger, som er programindustriens kapital. Det bekræftes således, at de 
uafhængige producenter spiller en central rolle ved opbygningen af kataloger. 16/9-
formatet er for dem reel og formel forudsætning for en kvalitetsproduktion. 
En generel udbredelse af 16/9-tjenesterne på europæisk plan forudsætter, at der 
etableres 16/9-tjenester på de mindre udviklede markeder. I 1995 blev 
handlingsplanens budgetreserve anvendt til dette formål. Processen med at skabe et 
tilstrækkeligt udbud af programmer og opbygge et programkatalog er langvarig, og 
de uafhængige producenter har brug for tid til at tilpasse sig. Handlingsplanen følger 
med denne udvikling og støtter dem i overgangsfasen. Ved hjælp af den 
programdatabase, der er etableret i forbindelse med handlingsplanen, er man ved at 
afslutte udarbejdelsen af et europæisk katalog over 16/9-programmer, som vil være 
tilgængeligt på World Wide Web via Europa-Kommissionens server Europa. 
Partnerskab for en udvikling af 16/9-formatet 
Dynamikken i handlingsplanen bevirker, at tv-selskaber og producenter er nødt til at 
samarbejde som partnere omkring 16/9-formatet, idet de gennem dette samarbejde 
må skabe et reelt udbud af programmer, som kan føre til udbredelsen af 16/9-
formatet på europæisk plan. Efter de første to og et halvt år kan det konstateres, at 
budgetmidlerne fra handlingsplanen er fordelt ligeligt mellem tv-selskaber og 
producenter: 55% er tildelt tv-selskaberne og 45% producenterne, medens 68% af 
timerne vedrører tv-selskaberne og 32% de uafhængige producenter. TV-
selskaberne tegner sig for størstedelen af konverteringerne og producerer 
programmer af meget kort levetid, som understreger deres kanalers identitet. Ved 
hjælp af en sådan identitet kan de tiltrække sig et fast publikum, som måske endnu 
ikke er blevet tiltrukket på grund af andre programtyper. 
Programindustrien investerer i fremtiden på europæisk plan 
Takket være handlingsplanen er programindustrien blevet bevidst om, at det er 
nødvendigt med en koordineret og massiv indsats for at forny udstyret og bringe 
metoderne inden for branchen up to date. Og handlingsplanen har haft endnu en 
virkning: de europæiske producenter er nu klar over, at der skal investeres i 
fremtiden på europæisk plan. Hvis der stilles spørgsmålstegn ved handlingsplanens 
berettigelse, vil dette af hele sektoren blive opfattet som en nedvurdering af den 
indsats, der er gjort hidtil, og også af de grundlæggende principper for planen. Et for 
begrænset budget ville bremse, for ikke at sige standse, indførelsen af 16/9-tjenester 
på de markeder, der halter bagefter i udvikling, ligesom det ville være til skade for 
de igangværende projekte 
36 
GENEREL KONKLUSIONER 
International konkurrence og innovation 
Den europæiske audiovisuelle industri er stillet over for den internationale 
konkurrence. Hertil kommer den konstante udfordring i form af teknologiske 
nyskabelser. For det er disse nyskabelser, der gør det muligt for industrien at 
forblive konkurrencedygtig. Den audiovisuelle industri må derfor til stadighed 
forberede sin egen fremtid. Den igangværende digitale revolution forøger sektorens 
effektivitet, selv om den er i færd med at ændre de traditionelle transmissionsmåder. 
Et af de første resultater er de mange nye kanaler. 
Den udfordring, som den audiovisuelle industri, står over for, er derfor tosidig: 
industrien skal moderniseres, samtidig med at den skal udbygges. I denne 
forbindelse er det af afgørende betydning, at der gøres en indsats for at tilpasse 
industrien til fremtiden på en samordnet måde. Formålet er at opnå den europæiske 
dimension, som er nødvendig for at sikre, at den europæiske audiovisuelle industri 
kan gøre sig gældende i konkurrencen på verdensmarkedet. 
Integrering af de nye teknologier i den europæiske av-industri 
Formålet med handlingsplanen er at skabe en kritisk masse af avancerede tv-
tjenester. Dette betyder, at av-industrien skal overskride en tærskel, hvorefter den vil 
få en selvstændig dynamik, der vil føre til, at 16/9-tjenesterne bliver almindelig 
udbredt på europæisk plan. På nuværende tidspunkt er den kritiske masse af 16/9-
tjenester ikke nået. 
16/9 er fremtidens format, og dette er formelt fastslået på EU-plan gennem 
direktivet af oktober 1995 om transmissionsstandarder16 De branchefolk, der 
arbejder med 16/9-formatet må derfor operere med en langsigtet strategi, når det 
gælder erhvervet som helhed, opbygningen af audiovisuelle kataloger og tv generelt. 
Anvendelsen af 16/9-formatet indgår som en del af en mere omfattende udfordring, 
nemlig at få de nye teknologier integreret i den europæiske audiovisuelle industri, 
som formatet bidrager til at fremme. Digitalt tv er ikke længere fremtid, men nutid, 
og da 16/9-formatet er neutralt med hensyn til transmissionsstandarder, giver det 
adgang til anvendelse af nye teknologier på europæisk plan. 
16 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/47/EF af 24. oktober 1995 om standarder for 
transmission af tv-signaler, EFT L 281 af 23.11.1995. 
37 
Figur IA BILAG 1 
Transmissionsomkostninger 
Fast sats 
(ECU pr. time) 
Første 50 timer 6 000 
Fra de første 50 timer 2 500 
Figur IB 
Reviderede programproduktionsomkostninger 
Programtyper Fast sats 
(ECU pr. time) 
"Remasterede" programmer fra eksisterende materiale, egnet til 
transmission i 16:9 og i 625 linjer 3 000 
"Remasterede" programmer fra eksisterende materiale, egnet til 
transmission i 16:9 og i 1 250 linjer 5 000 
Super 16 mm 12 000 
Videoprogrammer i 16:9 og 625 linjer 
a) programmer med lang levetid 
b) programmer med kort levetid, 1 til 20 timer 
21. time og derefter 12 000 
12 000 
6 000 
35 mm produktion 30 000 
HD-videoproduktion (1 250 linjer) 
a) programmer med lang levetid 
b) programmer med kort levetid, 1 til 20 timer 
21. time og derefter 60 000 
20 000 
10 000 
38 
ANNEX 2 
Comparative Evolution between Sales of TV 16/9 and the no. 
of hours for Programmes Broadcast in 16/9 in Austria 
90,0 
80,0 
70,0 
60,0 -|- 16/9 Programmes starting in 1996 --
50,0 
| 40,0 
I 30,0 
| 20,0 
8 10,0 O 
0,0 T 12000 
10000 
8000 
0,7 
H—-*-*—h 03 Sales 
-•- Hours 
6000 I 
4000 1 
E 
2000 ° 
- 0 £ 
1902 1993 1994 1995 1996 
forecast 
Comparative Evolution between Sales of TV 16/9 and the no. 
of hours for Programmes Broadcast in 16/9 in Denmark 
90,0 
80,0 
70,0 
60,0 
50,0 
I 40,0 
I 30,0 
I 20,0 
8 10,0 
3 0,0 o 16/9 Programmes starting in 1996 
3 
J25EI—j. -r 12000 
10000 
8000 (9 Sales 
-*- Hours 
-6000 I 
-4000 I 
.o 
2000 ° 
S 
1992 1993 1994 1995 1996 
forecast 
q<b 
Comparative Evolution between Sales of TV 16/9 and the no. 
of hours for Programmes Broadcast in 16/9 in Germany 
% 20,0 
8 10,0 
8 0,0 
1992 1993 1994 1995 1996 
Comparative Evolution between Sales of TV 16/9 and the no« 
of hours for Programmes Broadcast in 16/9 in Greece 
90,0 
80,0 
70,0 
I 60,0-f 16/9 Programmes starting in 1995 
| 50,0 
I 40,0 
I 30,0 
I 20,0 
8 10,0 
3 0,0 j 12000 
-10000 
-8000 (£2 Sales 
—Hours 
4-6000 I 
I 4000 
E. 
2000 ° 
o 1 
1992 1993 1994 1995 1996 
' forecast 
LtO 
Comparative Evolution between Sales of TV 16/9 and the no. 
of hours for Programmes Broadcast in 16/9 in the U.K. 
90,0 
80,0 --
70,0 --
I 60,0 
«g 50,0 -
| 40,0 -
1 30,0 
I 20,0 
V) 
1) 
•a 
CO 10,0 
0,0 2 3 j 12000 
•10000 
8000 
4-6000 ES Sales 
-*- Hours 
ÛÛ 
1992 1993 1994 -4000 1 
2000 « 
o 
Comparative Evolution between Sales of TV 16/9 and the no. 
of hours for Programmes Broadcast in 16/9 in France 
@ Sales 
-•-Hours 
1*4 
Comparative Evolution between Sales of TV 16/9 and the no. 
of hours for Programmes Broadcast in 16/9 in Italy 
90,0 
80,0 
70,0 
I 60,0 -f 16/9 Programmes starting in 1996 
«3 50,0 
| 40,0 
I 30,0 
I 20,0 
8 10,0 
CO 0,0 T 12000 
-10000 
-8000 
" 0 
"7" 6,3 Ba Sales 
-»-Hours 
-6000 | 
4000 1 
E 
4-2000 « 
0 & 
1992 1993 1994 1995 1996 
forecast 
Comparative Evolution between Sales of TV 16/9 and the no. 
of hours for Programmes Broadcast in 16/9 in Portugal 
90,0 
80,0 
70,0 
I 60,0 
«g 50,0 
| 40,0 
I 30,0 
| 20,0 
8 10,0 
0,0 •a 
CO t o T 12000 
-10000 
16/9 Programmes starting in 1996 - - 8000 
-6000 
-4000 
-2000 
— 0 B Sales 
-*- Hours 
1992 1993 1994 1995 1996 
forecast •S 
T3 
99 1 
O 
£ 
lib 
Comparative Evolution between Sales of TV 16/9 and the no. 
of hours for Programmes Broadcast in 16/9 in Spain 
90,0 T 
80,0 
70,0 
I 60,0 
«8 50,0 
I 40,0 
| 30,0 
| 20,0 
8 10,0 
" 0,0 
1992 1993 1994 1995 T 12000 
-10000 
-8000 
-6000 Sal Sales 
-•-Hours 
ÛO 
4-4000 J 
E 
O 
a 
1996 
forecast 
Comparative Evolution between Sales of TV 16/9 and the no. 
of hours for Programmes Broadcast in 16/9 in Sweden 
90,0 T T 12000 
70,0 
I 60,0 f i 6/9 Programmes starting in 1995 f 8000 
50,0 
| 40,0 
I 30,0 
| 20,0 
8 10,0 
" 0,0 @ Sales 
-»-Hours 
6000 | i 
4000 I 
i 4-2000 
1992 1993 1994 1995 1996 
forecast i 
M 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 346 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 15 
Katalognummer : CB-CO-96-345-DA-C 
ISBN 92-78-06629-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
l4Lf