EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 10.3.2016 COM(2016) 129 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG om aktiviteterne i Det Europæiske Netværk på det civil- og handelsretlige område



1. Indledning: At bygge bro mellem de forskellige retssystemer Kommissionen har gjort etableringen af et område med retfærdighed og grundlæggende rettigheder baseret på gensidig tillid til en af sine ti centrale politiske prioriteter. For at nå dette mål er Kommissionen fast besluttet på at styrke de fælles redskaber, der bidrager til at bygge bro mellem medlemsstaternes forskellige retssystemer og dermed skabe gensidig tillid. Det Europæiske Retlige Netværk på det civil og handelsretlige område ("netværket") er i kraft af sit formål og sin opbygning netop et sådant redskab. Netværket indledte sine aktiviteter den 1. december 2002. Det blev oprettet ved Rådets beslutning nr. 2001/470/EF ("beslutningen") af 28. maj 2001 om oprettelse af et europæisk retligt netværk på det civil og handelsretlige område med henblik på at forbedre, forenkle og fremskynde det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på det civil og handelsretlige område. I 2009 moderniserede beslutning nr. 568/2009/EF netværkets retlige ramme og udvidede dets opgaver, aktiviteter og medlemsstruktur på grundlag af en første rapport fra 2006 . Nu er det på tide efter flere års aktiviteter og i lyset af netværkets udvidede ansvarsområde som følge af nye EU-retsakter på det civil og handelsretlige område at forelægge en rapport om netværkets aktiviteter, jf. beslutningens artikel 19. Netværkets vigtigste opgaver er: • direkte kontakter og sagsbehandling mellem netværkets nationale kontaktpunkter • fremme af grænseoverskridende adgang til domstolene ved hjælp af informationstiltag over for borgere og praktiserende jurister via faktaark og andre publikationer, som offentliggøres på e-justice-portalen på alle EU-sprog • evaluering af og udveksling af erfaringer med de specifikke EU-retsakter på det civil og handelsretlige område. Med udgangspunkt i de opnåede resultater arbejder Kommissionen for yderligere forbedring af netværkets rolle og funktion. Som det fremgår af Kommissionens meddelelse af 11. marts 2014 om EU's dagsorden for retlige anliggender 2020, bør de eksisterende mekanismer, såsom netværket, "styrkes, og deres potentiale bør udnyttes til fulde, også online". Dette mål blev også fremhævet i Det Europæiske Råds strategiske retningslinjer af 26.-27. juni 2014 for den lovgivningsmæssige og operationelle programudformning for de kommende år i området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, i henhold til hvilke "den overordnede prioritet nu [er] konsekvent at transformere de nuværende juridiske instrumenter og politiske foranstaltninger til national ret og effektivt gennemføre og konsolidere dem". Denne rapport er baseret på en undersøgelse bestilt af Kommissionen i 2014 om netværkets aktiviteter ("undersøgelsen"), som er tilgængelig online, og som indeholder oplysninger om netværkets aktiviteter. I den sammenhæng er der blevet gennemført en omfattende høring af medlemmerne af netværket, herunder en onlinehøring via e-justice-portalen. 2. Netværkets struktur og aktiviteter 2.1 Netværkets medlemmer: på vej mod en stærkere interaktion

Netværkets medlemsstruktur har udviklet sig gennem de seneste år, hovedsagelig som følge af inddragelsen af sammenslutninger, der repræsenterer praktiserende jurister, og vedtagelsen af ny EU-lovgivning. Netværket består af 505 medlemmer, som er inddelt i følgende kategorier: •kontaktpunkter udpeget af medlemsstaterne (139 medlemmer) •centrale myndigheder udpeget i henhold til specifikke EU-retsakter og internationale aftaler (124 medlemmer) • •retsembedsmænd (seks medlemmer) •andre judicielle eller administrative myndigheder, der varetager opgaver inden for samarbejdet på det civil og handelsretlige område (166 medlemmer) • •faglige sammenslutninger, der repræsenterer praktiserende jurister, som er direkte involveret i anvendelsen af retsakter vedrørende samarbejdet på det civil og handelsretlige område (70 medlemmer). Undersøgelsen viste, at interaktionen mellem alle netværkets medlemmer – trods foranstaltninger truffet som følge af eksisterende initiativer – kunne forbedres yderligere, da den er vigtig for, at netværket fungerer effektivt og sikrer et fuldt operationelt retligt samarbejde. Koordinering mellem de nationale netværk, f.eks. møder mellem nationale medlemmer af netværket, kan også bidrage til at nå dette mål. Denne gode praksis, som allerede eksisterer i en række medlemsstater, bør udvides til at omfatte alle de medlemsstater, der deltager i netværket. Det vil sikre en multiplikatorvirkning med hensyn til at øge kendskabet til netværkets aktiviteter og netværkets synlighed i medlemsstaterne. Sådanne initiativer forbedrer ikke blot samarbejdet mellem alle netværkets medlemmer, men også mellem EU og medlemsstaternes myndigheder med henblik på en effektiv gennemførelse af EU-retsakterne om retligt samarbejde på det civil og handelsretlige område. 2.1.1 Kontaktpunkter og deres ressourcer Kontaktpunkterne spiller en central rolle i netværkets aktiviteter. De sikrer den daglige drift af netværket mellem medlemsstaternes myndigheder, men koordinerer også internt med de øvrige netværksmedlemmer. Gennemsnitligt gav medlemsstaterne meddelelse om fem kontaktpunkter, men de fleste medlemsstater gav meddelelse om to eller tre. Medlemsstaterne skal i henhold til beslutningens artikel 2a sikre kontaktpunkterne tilstrækkelige og passende midler med hensyn til personale, ressourcer og moderne kommunikationsmidler. Kommissionens høring af netværkets medlemmer i 2014 viste, at visse medlemsstater har afsat flere medarbejdere til deres kontaktpunkter og passende ressourcer med hensyn til kommunikation og internetadgang. Disse ressourcer er særlig vigtige, eftersom netværket pålægges flere opgaver med det formål at sikre anvendelsen i praksis af EU-retsakter på det civil og handelsretlige område. De organisatoriske ressourcer bør være tilpasset til, hvor vigtigt det er at gøre det muligt for kontaktpunkterne at varetage de tildelte opgaver og aktiviteter effektivt.

Kommissionen har i forbindelse med høringer af netværket observeret, at der lejlighedsvist har været vanskeligheder med hensyn til rapporteringen om gennemførelsen af EU-lovgivningen, herunder dataindsamling og offentlig adgang til oplysninger om national lovgivning. Kontaktpunkterne bør derfor i forbindelse med varetagelsen af disse opgaver kunne bruge andre myndigheder til støtte og videndeling. 2.1.2 Øget inddragelse af de juridiske erhverv Et vigtigt element i moderniseringen af netværkets retlige ramme, der blev indført ved beslutning nr. 568/2009/EF, var at åbne netværket for sammenslutninger af de juridiske erhverv, som er direkte involveret i det retlige samarbejde på det civil og handelsretlige område. Hermed har netværket taget et vigtigt skridt i retning mod at sikre, at alle praktiserende jurister, der er involveret i gennemførelsen EU-lovgivningen, bidrager til det retlige samarbejde og en korrekt anvendelse af EU-lovgivningen. Pr. april 2015 var der ifølge underretninger fra medlemsstaterne 70 faglige sammenslutninger, især dem, der repræsenterer advokater, notarer og fogeder, der var medlemmer af netværket. Ifølge undersøgelsen føler de pågældende faglige sammenslutninger sig dog undertiden ikke tilstrækkeligt inddraget. De fleste medlemsstater har givet meddelelse om, hvilke sammenslutninger af juridiske erhverv der er medlemmer af netværket, og inviterer dem systematisk til at deltage i netværkets aktiviteter, men tre medlemsstater har endnu ikke givet meddelelse om nogen sammenslutninger. Det er derfor vigtigt at følge de fleste medlemsstaters gode praksis og inddrage sammenslutninger af juridiske erhverv i netværkets aktiviteter. Den ændrede beslutning gør det muligt for jurister, når de udøver retlige funktioner i henhold til specifikke EU-retsakter, at blive medlem af netværket. Det er blevet særlig relevant i forbindelse med forordning (EU) nr. 650/2012 om arv. Jurister, der deltager i netværket i denne egenskab, kan anvende alle netværkets funktioner. Netværket opretholder et samarbejde med faglige sammenslutninger og netværk på EU-niveau. Beslutningen indeholder ikke bestemmelser om deres medlemskab af netværket. Disse sammenslutninger inviteres jævnligt til at deltage i møderne som observatører, giver et indblik i deres arbejde og kan bidrage til væsentlige drøftelser, når det er relevant. 2.2 Netværkets metoder a) Møder mellem kontaktpunkter, herunder møder mellem centrale myndigheder Afholdelsen af møder har vist sig at være afgørende for, at netværket som fastsat i beslutningen om dets oprettelse kan udveksle bedste praksis og erfaringer, finde frem til eventuelle mangler og udvikle en fælles forståelse af anvendelsen af EU-retsakter. De er også afgørende for, at netværket kan håndtere aktuelle anmodninger og løse aktuelle problemer mellem myndighederne og træffe fælles beslutninger. Møderne bidrager især til overvågningen og evalueringen af, om EU-lovgivningen om retligt samarbejde på det civil og handelsretlige område gennemføres effektivt. De spiller også en vigtig rolle med hensyn til at opbygge tillid mellem de forskellige aktører, der er involveret i og bidrager til en korrekt anvendelse af EU-lovgivningen. Ifølge beslutningen skal kontaktpunkterne mødes mindst én gang i hvert halvår. I perioden 20092015 afholdt Kommissionen 38 møder. Kontaktpunkternes møder vedrører en specifik EU-retsakt med henblik på at fremme fokuseret deltagelse af medlemsstaternes specialister. Ud over løbende møder mellem kontaktpunkterne afholdes der et årligt møde med deltagelse af alle netværkets medlemmer, hvor en lang række emner med relevans for netværkets medlemmer drøftes. Mindst én gang om året afholdes der specifikke møder for de centrale myndigheder i henhold til forordning (EF) nr. 2201/2003 ("Bruxelles IIa-forordningen") og forordning (EF) nr. 4/2009 om underholdspligt. b) Bilaterale møder

Parallelt med disse regelmæssige møder afholdes der bilaterale møder mellem sagsbehandlere og myndigheder, som er involveret i samarbejdsmekanismerne i henhold til både Bruxelles IIa-forordningen og forordningen om underholdspligt. Formålet med disse møder er at fremme sagsbehandlingen af verserende individuelle grænseoverskridende sager, som skal løses i samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder. Disse sager omfatter ofte følsomme spørgsmål, f.eks. tilfælde af bortførelser af børn eller krav om underholdsbidrag. Kommissionen tilrettelægger disse møder under fortrolige forhold for at sikre effektive løsninger på individuelle sager mellem medlemsstaternes myndigheder. Disse direkte kontakter udgør nyttige og praktiske midler til at fremme samarbejdet og skabet øget tillid. I perioden 20102014 blev der afholdt 204 individuelle møder i henhold til Bruxelles IIa-forordningen, og i perioden 20132015 blev der afholdt 107 møder i henhold til forordningen om underholdspligt. c) Arbejdsgrupper Netværket har nedsat arbejdsgrupper om specifikke emneområder med en hovedsagelig understøttende funktion. Sådanne arbejdsgrupper nedsættes løbende på ad hoc-basis efter anmodning fra medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen. Deltagelsen i arbejdsgrupperne er åben for alle netværkets medlemmer i samråd med deres nationale kontaktpunkter. Arbejdsgrupperne foreslår, forbereder eller gennemfører konkrete tiltag i netværkets regi. Arbejdsgruppens formandskab varetages normalt af et nationalt kontaktpunkt eller et andet medlem af netværket. I perioden 20092015 er der nedsat 11 arbejdsgrupper om henholdsvis: • Bruxelles IIa – statistiske data • Formularer vedrørende underholdsrestancer • Vejledning om bilag VI og VII til forordningen om underholdspligt • Familiemægling • Praktisk vejledning om småkrav • Praktisk vejledning om europæisk betalingspåkrav • Bruxelles I (omarbejdet) – dokument i henhold til artikel 26, stk. 2 • Praktisk vejledning om kompetence og lovvalg i forbindelse med grænseoverskridende tvister mellem arbejdstager og arbejdsgiver • Netværkets synlighed • Vejledning for borgerne om forordningen om arv • Udveksling af oplysninger om adgang til udenlandsk ret i henhold til forordningen om arv d) Kontaktpunkternes sagsbehandling og behandling af anmodninger En af netværkets grundlæggende opgaver er at lette den direkte kontakt mellem myndigheder med ansvar for det retlige samarbejde på det civilretlige område. Det er navnlig relevant for sagsbehandlingen og giver mulighed for en sagsbaseret tilgang til gennemførelsen af de relevante EU-retsakter. Data indsamlet i forbindelse med høringer af netværket har givet et blandet, men ufuldstændigt billede, som tyder på store forskelle i brugen af netværket til dette formål. Det tyder på, at der i højere grad skal gøres brug af dette aspekt af netværkets samarbejdsmekanismer. e) Elektroniske redskaber og kommunikationsmetoder i netværket På nuværende tidspunkt bruger netværket Kommissionens CIRCA-intranet til offentliggørelse af dokumenter, navnlig listen over netværkets medlemmer og mødedokumenter. Der findes dog intet elektronisk system til håndtering af anmodninger mellem medlemsstaterne. Ifølge beslutningen skal der føres et sikret elektronisk register med begrænset adgang baseret på oplysninger indsendt af kontaktpunkterne. Et tidligere system, som blev indført til formålet, blev anset for at være for besværligt at anvende i dagligdagen og blev opgivet. Der er derfor stadig brug for en effektiv registrering af sagsbehandlingen mellem kontaktpunkterne. I den forbindelse ville et redskab til elektronisk kommunikation, som muliggør automatisk registrering af anmodninger, give en række fordele ved at fjerne de bureaukratiske byrder og lette indsamlingen af statistiske data og ved at øge brugen af netværkets samarbejdsmekanismer, jf. d).

I denne henseende agter Kommissionen at vurdere de økonomiske og tekniske virkninger af indførelsen af et redskab eller tilpasningen af et eksisterende redskab til ovenstående formål, hvortil der kan opnås adgang via netværkets del af e-justice-portalen. Der kan hentes inspiration fra det indre marked, hvor informationssystemet for det indre marked (IMI) siden 2008 har lettet et sådant samarbejde. 3. Evaluering af eksisterende instrumenter – dataindsamling En af netværkets centrale funktioner er at overvåge anvendelsen og evalueringen af de eksisterende EU-retsakter. I denne henseende har indsamlingen af statistiske data endnu ikke nået et tilfredsstillende niveau. Indsamlingen af statistiske data og statistisk dokumentation er afgørende for, at der kan foretages en passende evaluering af anvendelsen af gældende EU-retsakter på det civil og handelsretlige område som et vigtigt element til at sikre anvendelsen af principperne for bedre regulering i henhold til Kommissionens meddelelse af 19. maj 2015 "Bedre regulering for bedre resultater – En EU-dagsorden". I overensstemmelse med Better Regulation Guidelines (retningslinjer om bedre lovgivning) skal det fastsættes, hvilken dokumentation der skal indsamles, fra hvem og på hvilket tidspunkt. Medlemsstaterne og Kommissionen skal gøre en fælles indsats for at fastsætte, hvad der skal betragtes som væsentlige oplysninger i forbindelse med hver enkelt EU-retsakt på det civil og handelsretlige område. Med udgangspunkt i denne indsats skal medlemsstaterne indføre en ramme for indsamling af statistiske data, som omfatter indsamling af væsentlige oplysninger i forbindelse med de enkelte EU-retsakter. Drøftelser med Eurostat kan optimere metoderne, standarderne og definitionerne i forbindelse med indsamlingen af statistiske data inden for rammerne af netværket – i tæt samarbejde med kontaktpunkterne og de centrale myndigheder i netværket. Samtidig bør medlemsstaterne tilpasse deres systemer for indsamling af data fra domstole og andre retlige og administrative myndigheder. 4. Lettere adgang til klage og domstolsprøvelse 4.1 Udvikling og gennemførelse af e-justice Siden netværket indledte sine aktiviteter, har det været en af dets centrale opgaver at indføre et onlineinformationssystem for borgerne om EU-lovgivning, nationale foranstaltninger til gennemførelse heraf, national lovgivning, internationale instrumenter og Domstolens relevante retspraksis. På det grundlag bidrager netværket i dag i høj grad til videreudviklingen af e-justice. Det blev bekræftet i Rådets flerårige handlingsplan for europæisk e-justice 20142018. Migrationen af netværkets websted til e-justice-portalen bør være afsluttet i 2016. For at forbedre netværkets synlighed på e-justice-portalen og gøre netværkets indhold mere tilgængeligt er man ved at udvikle en specifik del til netværket på portalen. Siderne i denne del skal være tydeligt forsynet med netværkets logo. Disse funktioner skal være fuldt ud indbyrdes forbundet med andre redskaber, som er relevante for jurister, f.eks. det europæiske civilretlige atlas, den kommende domstolsdatabase eller de dynamiske formularer i forbindelse med EU-lovgivningen, som er tilgængelige på e-justice-portalen. Netværkets oplysninger omfatter faktaark om spørgsmål om adgang til klage og domstolsprøvelse i medlemsstaterne. Disse faktaark indeholder oplysninger om national lovgivning og nationale procedurer. Der er særlig fokus på spørgsmål vedrørende adgang til klage og domstolsprøvelse og adgang til udenlandsk lovgivning. På nuværende tidspunkt har netværket offentliggjort 10 695 sider i form af faktaark om national lovgivning, hvilket for 2014 genererede i alt 359 184 sidevisninger (gennemsnitligt 29 932 visninger pr. måned). Dette tal steg betragteligt i 2015 til i alt 2 994 122 sidevisninger (gennemsnitligt 249 510 pr. måned) efter offentliggørelsen af faktaark om arv, familiemægling, lovvalg og krav om underholdspligt og sandsynligvis som følge af Kommissionens specifikke kommunikationskampagne efter ikrafttrædelsen af forordning (EU) nr. 650/2012 om arv den 17. august 2015.

Indholdet på disse sider om national lovgivning og nationale procedurer udarbejdes på nationalt niveau og bekræftes og opdateres løbende af det nationale netværks indholdsadministratorer for e-justice-portalen. På nuværende tidspunkt er der offentliggjort faktaark om følgende emneområder: • Kompetence • Sagsanlæg ved domstolene • Sager, der indebærer betalingspåbud • Småkrav • Skilsmisse • Procedurer for domsfuldbyrdelse • Bevisoptagelse • Foreløbige foranstaltninger og sikkerhedsforanstaltninger • Procesfrister • Brug af informationsteknologier i retssager • Lovlig fjernelse af et barn • Krav vedrørende underholdsbidrag • Forældremyndighed • Insolvens • Arv • Familiemægling • Forkyndelser • Lovvalg Der arbejdes på at udarbejde faktaark om yderligere tre emneområder, nemlig lovbestemte renter, bevisoptagelse og netværkets nationale strukturer. For så vidt angår de eksisterende faktaark skal den løbende opdatering heraf samt deres troværdighed og sproglige nøjagtighed sikres ved hjælp af overvågningsværktøjer, der er blevet indført i e-justice-portalens indholdsadministrationssystem. Et andet område, hvor netværket kan yde nyttig støtte til de nationale myndigheder, er koordineringen og tilrettelæggelsen af grænseoverskridende videokonferencer mellem domstole. 4.2 Vejledninger om EU-retsakter For at fremme en effektiv anvendelse af EU-retsakter har netværket udarbejdet vejledninger for borgere og praktiserende jurister, som skal sikre domstolenes og andre juristers ensartede anvendelse af EU-lovgivningen på det civil og handelsretlige område. Disse vejledninger er rettet mod enten borgerne eller domstole og jurister. I perioden 20092014 er der udarbejdet følgende vejledninger: Vejledninger for borgere Vejledninger for praktiserende jurister • Grænseoverskridende civile søgsmål i EU • Samarbejde om civilretlige spørgsmål i Den Europæiske Union • Europæisk småkravsprocedure • Praktisk vejledning i anvendelsen af Bruxelles IIa-forordningen • Anvendelse af den europæiske småkravsprocedure • Anvendelse af forordningen om den europæiske betalingspåkravsprocedure • Anvendelse af forordningen om det europæiske tvangsfuldbyrdelsesdokument Publikationerne er tilgængelige online på 23 sprog på den europæiske e-justice-portal og webstedet for Kommissionen Generaldirektorat for Retlige Anliggender og Forbrugere eller EU Bookshop. Ifølge undersøgelsen bedømte respondenterne netværkets publikationer positivt. Næsten 70 % anførte, at vejledningen for jurister opfyldte deres behov. 60 % mente, at deres behov blev opfyldt med faktaarkene.

Ikke desto mindre ville det være hensigtsmæssig med en bedre promovering af vejledningerne, f.eks. i forbindelse med arrangementer for praktiserende jurister, såsom uddannelsesarrangementer. Der bør sikres lettere adgang til vejledningerne på e-justice-portalen, og alle websteder for de institutioner, som medlemmerne af netværket tilhører, bør indeholde links til vejledningerne. 4.3 Andre praktiske redskaber Netværket bestræber sig på at udvikle flere praktiske redskaber. Disse udvikles på kontaktpunkternes initiativ ud fra specifikke behov, der indkredses på grundlag af erfaringer med anvendelsen af EU-lovgivningen på det civil og handelsretlige område. I perioden 20092014 har der været tale om følgende initiativer: Redskab Funktioner Indsamling af statistikker i henhold til Bruxelles IIa-forordningen Evaluering af mekanismer i henhold til Bruxelles IIa-forordningen Ikke-obligatorisk beregningsformular for underholdsrestancer Letter beregningen af underholdsrestancer Vejledning om formularer vedrørende underholdsbidrag Letter udfyldelsen af formularerne i henhold til forordningen om underholdspligt Ikke-obligatorisk notat om artikel 26, stk. 2, i Bruxelles I-forordningen (omarbejdning) Valgfri standardtekst, som domstolene kan bruge til at underrette borgerne om deres ret til at anfægte domstolens kompetence 5. Netværkets synlighed 5.1 Synlighed blandt praktiserende jurister og borgerne Netværket kan kun indfri sit potentiale, hvis de praktiserende jurister kender til dets eksistens og de redskaber, det tilbyder. Derfor skal der på nationalt og europæisk niveau træffes foranstaltninger for at øge netværkets generelle synlighed. Netværkets synlighed afhænger primært af de nationale strukturer i de enkelte medlemsstater. Det kan konstateres, at informationsstrømmen mellem de interesserede parter i de medlemsstater, hvor der findes et formelt nationalt netværk, lader til at fungere bedre, hvilket gør netværket mere synligt. I forbindelse med netværkets årlige møde i februar 2015 blev deltagerne enige om at prioritere indsatsen for at gøre netværket mere synligt, ikke kun blandt praktiserende jurister, men også blandt borgerne. Indsatsen skulle gøre netværket mere synligt på den europæiske e-justice-portal og øge dets synlighed på nationale websteder, i de sociale medier og hos domstole og de juridiske erhverv ved hjælp af trykt materiale og onlinemateriale. I februar 2015 oprettede Kommissionen et hashtag på Twitter (#EJNcivil), som er blevet brugt til at formidle netværkets resultater. Netværket har desuden altid spillet en vigtig rolle i at fremme Den Europæiske Civilretlige Dag, og medlemsstaterne bør bruge denne dag som et forum for at tilrettelægge grænseoverskridende arrangementer.

I den sammenhæng er det også vigtigt, at netværkets aktiviteter er gennemsigtige. Det ville være gavnligt for netværket og dem, der ønsker at gøre brug af det, at der offentliggøres oplysninger om dagsordener og referater fra møder. Det skal bemærkes, at netværkets aktiviteter henhører under forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter, og at dets dokumenter skal stilles til rådighed i henhold til disse bestemmelser. 5.2 Kontakter med andre netværk Synergien med andre netværk og mellemstatslige organisationer med samme mål bidrager til, at netværket kan varetage sine primære opgaver i henhold til beslutningen. Bestemmelser herom findes i beslutningens artikel 12a, stk. 1. I denne henseende samarbejder netværket med Det Europæiske Retlige Netværk (i straffesager), Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere (EJTN) og Det Europæiske Netværk af Forbrugercentre (ECC-NET). Netværket arbejder navnlig tæt sammen med EJTN i forbindelse med dette netværks initiativer vedrørende uddannelse af dommere og anklagere i EU-retsakter på det civil og handelsretlige område. Dette samarbejde skal sikre udveksling af ekspertise og via netværket identificere specifikke spørgsmål, inden for hvilke EJTN kan tilbyde uddannelse af dommere og anklagere. Endelig bør kontakter med andre netværk, såsom Dit Europa – Råd & Vink og Solvit, videreudvikles. Disse andre netværk bør indbydes, når møderne omhandler emner, hvor de kan bidrage til drøftelserne. 6. Konklusioner og henstillinger Netværket har i høj grad bidraget til et effektivt retligt samarbejde mellem medlemsstaterne på det civil og handelsretlige område, og fuld inddragelse af netværkets medlemmer er en integreret del af den daglige gennemførelse af den gældende EU-ret på det civilretlige område. Derudover har de ændringer af beslutningen, der blev foretaget i 2009, bidraget til netværkets positive udvikling. Netværket har vist sig at være effektivt, men dets måde at fungere på kan forbedres inden for den gældende retlige ramme. Kommissionen konkluderer derfor, at det ikke er nødvendigt at ændre beslutningen. Der er dog, baseret på de allerede igangværende initiativer, stadig områder, hvor netværket bør udvide sin kapacitet med henblik på at leve op til sit ansvar for at sikre en gnidningsløs anvendelse af EU-lovgivningen om retligt samarbejde på det civil og handelsretlige område. Kommissionen har identificeret syv nøglepunkter, som kræver handling for at forbedre netværkets aktiviteter: 1) I overensstemmelse med beslutningen og i henhold til bedste praksis i visse medlemsstater skal alle kontaktpunkter tildeles de nødvendige midler og den nødvendige støtte på nationalt niveau for effektivt at kunne løse deres stadig flere opgaver. 2) Med udgangspunkt i bedste praksis i en række medlemsstater bør der oprettes netværk på nationalt niveau i alle medlemsstaterne, som samler nationale netværksmedlemmer og sikrer interaktion på nationalt niveau samt videndeling og indsamling af information.