Regionsudvalgets udtalelse om »De unge landmænd og generationsskifteproblemerne i EU's landbrug« (97/C 215/06)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens beretning om »De unge landmænd og generationsskifteproblemerne i EU's landbrug« (KOM(96) 398 endelig udg.),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 5. september 1996 om i henhold til artikel 198 C, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til sin beslutning af 18. juli 1995 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 2 »Fysisk Planlægning i det Åbne Land, Landbrug, Jagt, Fiskeri, Skovbrug, Hav- og Bjergområder«,

under henvisning til Underudvalg 2's forslag til udtalelse (CdR 457/96 rev.), som blev vedtaget den 12. februar 1997 med Pauliina Haijanen og Michel Lafay som ordførere -

på den 17. plenarforsamling den 12.-13. marts 1997 (mødet den 13. marts) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Regionsudvalget konstaterer at den stigende gennemsnitsalder hos landbrugsbefolkningen såvel som landbefolkningen generelt udgør en stor, reel trussel mod en afbalanceret udvikling af EU's landdistrikter. Den skæve aldersfordeling vil kunne forhindre etablering og udvikling af en sund infrastruktur i landdistrikterne og dermed føre til at befolkningen flytter væk og landdistrikterne lægges øde. Emnet for Kommissionens beretning er meget vigtigt for Europas og den europæiske integrations fremtid. Der er ikke kun tale om fremtiden for en bestemt sektor, men om landdistrikternes levedygtighed som sådan. Unge landmænd er en forudsætning for landbrugserhvervets fortsatte eksistens og den fælles politik for landdistrikterne.

1.2. Ifølge Kommissionens beretning er 55 % af bedriftsejerne over 55 år (1989/1990), hvortil kommer det forhold at mange bedriftsejere ikke har efterfølgere i familien. Tallene er syv år gamle, og der er således ikke taget hensyn til de tre nye medlemsstater. Regionsudvalget beklager at der ikke foreligger en nyere og mere tidssvarende kvantitativ og kvalitativ oversigt over de unge landmænds situation.

1.3. Uden en dynamisk »foryngelsesstrategi« for landbrugsbefolkningen vil man få store sociale og infrastrukturmæssige problemer at slås med i landdistrikterne. Landbrugets produktionsbegrænsninger og lave indkomstudvikling og usikkerheden i forbindelse med den fælles landbrugspolitik ansporer ikke ligefrem de unge til at gå ind i landbruget. I nogle medlemsstater bør der desuden gøres en indsats for at forbedre kvindens stilling i landdistrikterne.

1.4. Unionens fælles landbrugspolitik er af stor betydning for helheden. EU's støtte under den fælles landbrugspolitik bør sigte mod at gøre enhver landbrugsbedrift bæredygtig. Denne virksomhed skal undersøges ud fra spørgsmålet om rentabilitet og privat initiativ med familiebruget som grundlag. Dette synspunkt deles i øvrigt af de unge landmænd selv.

1.5. EU-foranstaltninger giver i dag medlemsstaterne visse muligheder for at gribe ind over for de unge landmænds problemer. Medlemsstaterne bør dog sætte mere ind på at løse problemerne og sørge for at der tages bedre hensyn til de behov de unge har, når de går ind i landbruget. Respekt for det lokale og for subsidiaritetsprincippet er alfa og omega i vitaliseringen af landdistrikterne. Samtidig er det dog vigtigt at de foranstaltninger der tages i anvendelse, er fleksible og tager hensyn til lokale og regionale særtræk.

1.6. Der skal tages hensyn til de landbrugspolitiske forpligtelser, f.eks. den konkurrencemæssige balance. Medlemsstaterne bør dog have et vist råderum i planlægningen og gennemførelsen af praktiske aktiviteter. Ud over den praktiske gennemførelse af foranstaltninger bør der på lang sigt gøres en indsats for at bevare fremtidstroen i det europæiske landbrug.

1.7. De tilgængelige statistiske oplysninger om forholdene i landdistrikterne er ikke altid tilstrækkelig aktuelle og alsidige, hvilket undergraver pålideligheden. Med nye, opdaterede data ville Kommissionen kunne lave en mere sikker analyse, hvilket ville gøre det lettere at træffe de rigtige beslutninger. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør medlemsstaterne og frem for alt Kommissionen sørge for at der udarbejdes pålidelige statistikker.

2. Generelle bemærkninger om landbrugets nuværende situation samt om de unge landmænds vanskeligheder og fremtidige behov

2.1. Ifølge Kommissionens beretning, dvs. på grundlag af statistiske oplysninger fra 1989/1990, er kun knap 10 % af landmændene under 35 år, og gennemsnitsalderen har været stigende fra 1979/1980 til 1989/1990. Landbrugsbefolkningens aldersfordeling påvirker også det sociale liv i landdistrikterne: Den sociale kontakt med mennesker på samme alderstrin mangler, og kun få unge landmænd er ikke vokset op i landdistrikterne. Dette gør det vanskeligt at etablere sociale fællesskaber og at få en mere åben holdning til befolkningen fra byerne. Unge landmænd opfatter det selv som vigtigt at de har deres egne fællesskaber og påvirkningsmuligheder.

2.2. Ifølge Kommissionens beretning har de unge landmænd i gennemsnit større bedrifter end andre aldersgrupper og dermed bedre forudsætninger for effektivt at udnytte produktionsfaktorerne i landbruget. Økonomisk varierer de unge landmænds situation dog meget i EU. Omkostningsproblemer hænger ofte sammen med store udgifter i forbindelse med overtagelse af en bedrift.

2.3. Antallet af beskæftigede i land- og skovbruget er faldet. Denne udvikling har ført til affolkning i landdistrikterne, mangel på kvalificeret arbejdskraft og fortsat forringelse af bl.a. den servicemæssige infrastruktur. På grund af den generelt problematiske beskæftigelsessituation i EU er det meget vigtigt at der gøres en indsats for at bevare de eksisterende og skabe nye arbejdspladser i landdistrikterne.

2.4. De unge landmænds problemer hænger sammen med den nye socioøkonomiske situation generelt og den usikkerhed der er forbundet med erhvervet. De unge i landdistrikterne er vidne til affolkning og forfald i landdistrikterne, hvilket skyldes en mangelfuld samfundsstruktur og et forringet serviceniveau.

2.5. Landmændenes bekymringer er ikke kun af økonomisk, men også af social art: svækket identitet, magtesløshed, en forstærket følelse af at være tilsidesat, offentlighedens negative syn på landbruget m.m. Kvindernes svage stilling inden for landbruget er også et problem.

2.6. Rent økonomisk er det forbundet med et stort ansvar at gå ind i landbruget, bl.a. fordi medarvinger og tidligere ejere skal have deres penge. De store betalingsbyrder gør det lidet fristende at gå ind i erhvervet og står i vejen for fortsat udvikling af bedriften efter et ejerskifte. Afgifter i forbindelse med overdragelse af landbrugsbedrifter spiller også en stor rolle.

3. EU's nuværende foranstaltninger

3.1. Foranstaltninger under mål 5a

3.1.1. Etablerings- og investeringsstøtte

3.1.1.1. Regionsudvalget støtter de EU-foranstaltninger som vedrører etablerings- og investeringsstøtte til unge landmænd i etableringsfasen, også når der er tale om sammenslutninger, og går ind for en øget implementering i medlemsstaterne af disse foranstaltninger.

3.1.2. De unge landmænds erhvervsuddannelse

3.1.2.1. Regionsudvalget mener at uddannelse spiller en vigtig rolle for udviklingen af unge landmænds faglige kvalifikationer i et produktionsmiljø under stadig forandring. EU bør stimulere medlemsstaterne til at give de unge landmænd en uddannelse der har samme værdi i hele EU. EU bør også opmuntre medlemsstaterne til at benytte sig af det eksisterende støttesystem (Rådets forordning (EØF) nr. 2328/91 () om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet).

3.1.2.2. Regionsudvalget mener også det er vigtigt for etableringen af velfungerende og fuldgyldige fællesskaber i landdistrikterne at uddannelsen udvides til at omfatte andre end de egentlige landmænd. Uddannelsen bør dække landbrugets forskellige produktionsområder og - i tilsvarende omfang - driftsledelse, f.eks. økonomi, markedsføring, kommunikation og sociale færdigheder. Desuden er det ønskværdigt, at miljøspørgsmål, økologi, bevarelse og pleje af landskabet/kulturlandskabet indgår i uddannelsen.

3.2. Foranstaltninger i forbindelse med den fælles landbrugspolitik

3.2.1. Ordningen for førtidspensionering

3.2.1.1. Regionsudvalget støtter førtidspensionsordningen som på en god måde gør det muligt at forlade landbruget og lade yngre kræfter komme til, men beklager samtidig at den anvendes i så ringe omfang. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør afståelse af en bedrift som hovedregel begunstige den unge landmand mod at forpligte denne til at drive nye eller bedre former for landbrug. Man må heller ikke glemme medlemsstaternes egen aktivitet med hensyn til indførelse af ordningen.

3.2.1.2. Der bør være fleksible grænser for tolkningen af kravet om hovederhverv inden for hvilke man regionalt og lokalt kan træffe beslutningerne. Det er vigtigt for bevarelsen af tjenesteydelser og arbejdsmuligheder i landdistrikterne at det inden for rammerne af ordningen for førtidspensionering garanteres at de der afstår deres bedrifter fortsat kan blive boende i landdistrikterne.

3.2.2. Ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik

3.2.2.1. Regionsudvalget glæder sig over at de unge landmænd i så høj grad tager landbrugsreformens ledsageforanstaltninger til sig, f.eks. miljøbeskyttelse, naturpleje og diversificering i landbruget.

3.2.2.2. Regionsudvalget tilslutter sig her Cork-erklæringen hvori der peges på at man med politiske midler bør stimulere en udvikling af landdistrikterne som tager sigte på at bevare det europæiske landmiljø og de goder landdistrikterne kan tilbyde (naturressourcer, mangfoldighed og kulturel identitet). De nævnte foranstaltninger garanterer landdistrikternes fortsatte levedygtighed.

3.2.2.3. Kommissionen bør med målrettet videreuddannelse, vejledning og rådgivning gøre en indsats for at opretholde de unge landmænds særlige motivation og uddannelsesniveau.

3.2.2.4. Kommissionen bør bl.a. i miljøforvaltningen tage hensyn til at de unge landmænd er bedre motiverede og har et højere uddannelsesniveau. Foranstaltninger vedrørende miljøbeskyttelse og pleje af kulturlandskaber skal udformes således at de giver de unge landmænd ekstra indtjeningsmuligheder.

3.3. Politikken for den regionale udvikling

3.3.1. Mål 1 og 6

3.3.1.1. Regionsudvalget håber at en del af aktionerne under mål 1 og 6 vil blive rettet mod unge landmænd. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør Kommissionen fortsat stimulere regionerne til under udarbejdelsen af programmerne at tage hensyn til de unges stilling i landdistrikterne, navnlig i mindre udviklede regioner. Med innovationer skabt af den nye generation vil disse regioner kunne øge deres velstand.

3.3.1.2. Regionsudvalget mener at alle potentielt interesserede unge landmænd ved hjælp af information og uddannelse skal indvies i vellykkede foranstaltninger under mål 1 og 6.

3.3.2. Mål 5b

3.3.2.1. Regionsudvalget henleder opmærksomheden på det vigtigste aspekt af mål 5b, som er at skabe ny beskæftigelse. Efter Regionsudvalgets opfattelse vil den unge landbefolknings aktiviteter inden for de forskellige økonomiske sektorer i landdistrikterne skabe rigelige beskæftigelsesmuligheder.

3.3.2.2. Udarbejdelse af programmer som tager sigte på unge landmænd, vil sikre bevarelsen af en stabil grundstruktur i landdistrikterne. Livlig og alsidig erhvervsvirksomhed er den bedste garanti for gennemførelsen af EU's politiske målprogram for landdistrikterne.

3.3.3. LEADER-programmet

3.3.3.1. Regionsudvalget er en ivrig tilhænger af LEADER-initiativet som supplement til målprogrammerne.

3.3.3.2. Efter Regionsudvalgets opfattelse vil LEADER-projekterne kunne gennemføres mere konsekvent og effektivt hvis de koordineres bedre med strukturfondenes mål.

3.3.3.3. Foranstaltningerne under LEADER-programmet forudsætter oprettelse af lokale arbejdsgrupper. Disse kan i subsidiaritetsprincippets ånd medvirke til en bedre koordinering af LEADER-programmet, andre initiativer vedrørende lokal udvikling og strukturfondsmidlernes anvendelse.

3.3.3.4. Regionsudvalget ser det store antal LEADER-projekter i mål 1- og 5b-områderne som noget positivt. Med LEADER-projekterne har man haft held til at skabe en dynamisk udvikling i landdistrikterne, hvorved forholdene - ikke mindst for de unge - er blevet bedre. LEADER-projekterne gavner også beskæftigelsesudviklingen i landdistrikterne.

3.3.3.5. Regionsudvalget beder Kommissionen oplyse på hvilken måde de unge landmænd kan bruge LEADER-programmet: Hvilke muligheder har projekter der ledes af unge landmænd, og hvilken støtte kan de få.

3.4. Markedsordningerne

3.4.1. Regionsudvalget hæfter sig ved hovedmålsætningerne i reformen af den fælles landbrugspolitik for så vidt angår begrænsning af produktionen, dvs. forbedring af markedsbalancen og sikring af landmændenes indkomstniveau. Arrangementer der hæver landbrugets indkomstniveau, har en direkte indvirkning på de unge landmænds interesse og lyst til at fortsætte med at drive landbrug.

3.4.2. Medlemsstaterne har ret til at opbygge nationale reserver af produktionsrettigheder. Regionsudvalget går ind for at medlemsstaterne fordeler disse rettigheder således at unge landmænd tilskyndes til at etablere sig.

3.5. EU's øvrige foranstaltninger

3.5.1. EU's uddannelsesprogrammer

3.5.1.1. Regionsudvalget glæder sig over at der på EU's initiativ er udarbejdet adskillige uddannelsesprogrammer.

3.5.1.2. Det er Regionsudvalgets håb at Kommissionen vil sørge for at målgruppen informeres bedre om uddannelsesprogrammerne. I denne forbindelse mener Regionsudvalget at de myndigheder der har ansvaret for de lokale programmer, i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet bør spille en aktiv rolle.

3.5.1.3. Det er meget vigtigt og en forudsætning for tildeling af etablerings- og investeringsstøtte at navnlig unge, nye landmænd uddannes. Regionsudvalget henviser i denne forbindelse til den støtte til uddannelse af unge landmænd der nævnes i Rådets forordning (EØF) nr. 2328/91.

3.5.2. EU's forskningsaktiviteter

3.5.2.1. Efter Regionsudvalgets opfattelse giver den regionale og lokale forskningsaktivitet som en del af en større helhed, værdifuld information om landbrugets og landdistrikternes problemer. Det nye EU-forskningsprogram er efter Regionsudvalgets mening indholdsmæssigt godt og dækkende og vil i praksis også give de unge landmænd ny viden om bl.a. det regionale udviklingsarbejde, ny teknologi, de nyeste arbejdsmetoder etc.

3.5.2.2. Regionsudvalget mener at Kommissionen nærmere bør analysere de unge, nye landmænds situation ud fra aktuelle statistiske data. Kommissionen bør give en bedre redegørelse for indholdet og resultaterne af programmet for unge landmænd.

3.5.3. Informationsvirksomhed

3.5.3.1. Regionsudvalget finder den regionale informationsvirksomhed vigtig eftersom det er ad denne vej den enkelte borger bedst får den fornødne information. Også de lokale landbrugssammenslutninger har en vigtig formidlende rolle. De unge benytter sig utvivlsomt helst af informationskanalerne i deres egne organisationer.

3.5.3.2. Regionsudvalget mener at Kommissionen skal forbedre og udvide adgangen til information.

3.5.3.3. Regionsudvalget mener at programmet for udveksling er den rigtige vej at gå. Regionsudvalget håber det vil blive videreudviklet.

4. Regionsudvalgets stillingtagen til Kommissionens forslag og henstillinger

4.1. Regionsudvalget konstaterer i lighed med Kommissionen at EU allerede råder over et antal forskellige ordninger. I implementeringen af målprogrammerne skal der dog tages bedre hensyn til de unge landmænds behov og problemer.

4.2. Regionsudvalget noterer med tilfredshed at Kommissionen i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet lægger vægt på medlemsstaternes og regionernes ret til selv at træffe beslutninger inden for en række sektorer, herunder sådanne som berører de unge landmænd.

4.3. EU-foranstaltninger

4.3.1. Etableringsstøtte

4.3.1.1. Regionsudvalget beklager at antallet af personer der modtager etableringsstøtte, er faldet, hvilket muligvis hænger sammen med at betingelserne for tildeling af støtte er for restriktive.

4.3.1.2. Regionsudvalget finder det positivt at Rådet har besluttet at slække på heltidskravet således at arbejde inden for skovbrug, turisme og håndværk ses som en arbejdstidsfaktor. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør man ikke kun acceptere de nævnte erhvervsområder, men al virksomhed som hænger sammen med landbrugets diversificering. Den nuværende traditionelle produktion i landbruget kræver diversificering hvis den skal være rentabel.

4.3.1.3. Vil man sikre at etableringsstøtten kommer de rette ansøgere til gode, må beslutninger om implementering af betingelserne for tildeling af støtte i særlige tilfælde og i grænsetilfælde efter Regionsudvalgets opfattelse træffes lokalt.

4.3.2. Uddannelse

4.3.2.1. Regionsudvalget mener at EU skal forbedre adgangen til uddannelse og skabe lige uddannelsesmuligheder.

4.3.2.2. Hensyntagen til lokale forhold og opfyldelse af lokale uddannelsesbehov sorterer efter Regionsudvalgets opfattelse under den lokale uddannelsesekspertise. På det lokale plan har man også bedre muligheder for at opmuntre de unge landmænd til at uddanne sig.

4.3.3. Førtidspensionering

4.3.3.1. Regionsudvalget noterer med tilfredshed at Kommissionen er villig til at diskutere og videreudvikle idéer vedrørende førtidspensionering.

4.3.3.2. Regionsudvalget mener at unge i alle medlemsstater bør have en fortrinsstilling i forhold til andre der måtte ønske at overtage en bedrift.

4.3.3.3. Den øgede anvendelse af førtidpensioneringsordningen reducerer investeringsomkostningerne i forbindelse med overtagelse af en bedrift. Der bør i førtidspensioneringsordningen også tages hensyn til de personer der forlader landbruget i forbindelse med et generationsskifte; forældre der overdrager deres bedrift til næste generation, bør således sikres mulighed for at bo i nærheden af bedriften. Hvis de der forlader landbruget, kan blive boende på bedrifterne, vil det øge servicemulighederne i landdistrikterne.

4.3.4. Markedsordningerne

4.3.4.1. Regionsudvalget ser den markedsmæssige balance og et stabilt indkomstniveau for landmændene som markedsordningernes hovedmålsætning på EU-niveau.

4.3.4.2. Det skal være muligt at tilpasse den fælles landbrugspolitik og landbrugssektoren efter nye omstændigheder og nye udfordringer, og unge landmænd skal have hjælp i tilpasningsprocessen, ligesom de har krav på at få tydelige signaler om fremtiden.

4.3.4.3. Medlemsstaterne bør sørge for at de disponible produktionsrettigheder udnyttes lokalt på en sådan måde at unge landmænd tilskyndes til at etablere sig.

4.3.4.4. Regionsudvalget mener at unge landmænd der starter en produktion, skal ligestilles med de landmænd der allerede har en produktion.

Ved hjælp af produktionsrettighederne prøver man at etablere bedrifter der er bæredygtige.

5. Konklusioner

Hovedindholdet i Regionsudvalgets udtalelse om »De unge landmænd og generationsskifteproblemerne i EU's landbrug« er følgende:

a) Regionsudvalget opfordrer medlemsstaterne til mere effektivt at benytte sig af EU's foranstaltninger;

b) Regionsudvalget kan tilslutte sig de midler til fornyelser og forbedringer til gavn for de unge landmænd der nævnes i Kommissionens beretning og ser frem til at de udmøntes i handling;

c) Regionsudvalget ser de aktivitetstyper Kommissionen foreslår medlemsstaterne, som en kraftig understregning af subsidiaritetsprincippet der tager hensyn til de lokale og regionale aspekter. Regionsudvalget finder anvendelsen af subsidiaritetsprincippet meget positivt og absolut rigtigt;

d) Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til snarest at sørge for at det grundlæggende datamateriale vedrørende forholdene i landdistrikterne føres ajour og kræver at Kommissionen straks iværksætter en kvantitativ og kvalitativ undersøgelse af de unge landmænds situation i EU;

e) Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at forbedre førtidspensioneringsordningen for ældre landmænd for at gøre det lettere for unge landmænd at etablere sig som bedriftsejere. Regionsudvalget ønsker også en klarlæggelse af de afgående landmænds status på bedriften hvis de tager del i landbrugsproduktionens diversificering efter ejerskiftet;

f) Regionsudvalget foreslår med henblik på produktionens diversificering at anden erhvervsmæssig aktivitet godkendes som værende tilknyttet det egentlige landbrug. I den beregning af arbejdstiden der udgør grundlaget for tildeling af støtte, bør der absolut tages hensyn til bierhverv i tilknytning til de unge landmænds landbrugsvirksomhed. Endvidere bør det overvejes, om bedrifter, der drives som bierhverv, i betragtning af deres stadigt stigende udbredelse ikke fremover skal være berettiget til støtte (investerings- og etableringsstøtte). Landbrugsvirksomhed bør dog fortsat være hovedkriteriet. En sådan ordning ville tage hensyn til de særlige regionale forhold;

g) Regionsudvalget mener at beslutninger om finansiel støtte, såvel inden for rammerne af målprogrammerne som nationalt, bør træffes så tæt på de lokale myndigheder som muligt og i samarbejde med de unge landmænd;

h) Som vidne til de konsekvenser EU-politikken medfører på lokalt plan, føler Regionsudvalget sig direkte berørt af de problemer som unge landmænd i forskellige regioner i EU støder på når de forsøger at etablere sig. Regionsudvalget ønsker derfor at deltage aktivt i udviklingen af EU's politik til gavn for unge landmænd.

i) Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at udarbejde en strategi for styrkelse af landbrugets og landmandserhvervets profil og til i samarbejde med regionale og lokale eksperter at gå i brechen for at forbedre offentlighedens opfattelse af landdistrikterne;

j) Regionsudvalget mener at uddannelse spiller en meget vigtig rolle for unge landmænd i dagens foranderlige produktionsmiljø. I uddannelsen bør der lægges vægt på såvel økonomiske som sociale aspekter. Uddannelsen bør ikke kun tage sigte på unge der har en baggrund inden for landbruget;

k) Regionsudvalget er tilhænger af princippet om at unge, nye landmænd skattebegunstiges i alle medlemslande. Man bør også sprede betalingen af øvrige afgifter i etableringsfasen så den nye bedriftsejers muligheder for at investere i udvikling af bedriften sikres;

l) Regionsudvalget ønsker at medlemsstaterne udnytter de tilgængelige reserver af produktionsrettigheder således at de først og fremmest kommer de unge landmænd til gode. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at overveje nødvendigheden af at forbedre fremtidsudsigterne for bedrifter hvis produktionsmuligheder i dag er reduceret på grund af de begrænsninger der følger af den fælles landbrugspolitik, navnlig med hensyn til forøgelse af mælkekvoten og produktionsrettighederne vedrørende ammekøer og får og geder. Det er meningsløst at skabe instrumenter der skal gøre det lettere at overdrage landbrugsbedrifter til unge, hvis man ikke samtidig tager spørgsmålet om sektorens fremtidsperspektiver op;

m) Regionsudvalget mener at formidlingen af information til de unge om mulighederne for at blive bedriftsejer og få støtte til etablering og investering m.m. bør forbedres. Efter Regionsudvalgets opfattelse vil en bred og ligefrem oplysningsvirksomhed i høj grad gavne landdistrikternes image og gøre landbrugserhvervet mere tillokkende for de unge;

n) Regionsudvalget ønsker at Kommissionen arbejder nært sammen med de unge landmænds organisationer når den behandler spørgsmål der vedrører de unge landmænd;

o) Regionsudvalget går ind for at der i medlemsstaterne oprettes ejerskifteorganer der kan bistå med den praktiske implementering af foranstaltninger vedrørende etablering inden for landbruget. Disse organer skal støtte unge landmænd under selve overtagelsen af en bedrift og i de følgende 4-5 år;

p) Beretningen er et vægtigt bidrag til debatten om fremtidsperspektiverne for de europæiske landdistrikter som er omhandlet i Cork-erklæringen. Hovedsigtet er en bæredygtig udvikling som er et af EU's højt prioriterede mål. De konkrete forslag sikrer kontinuiteten i den fælles landbrugspolitik. De unge landmænds etablering er et afgørende element i udviklingen af en mere håndgribelig og realistisk Europæisk Union.

Bruxelles, den 13. marts 1997.

Pasqual MARAGALL i MIRA

Formand for Regionsudvalget

() EFT nr. L 218 af 6. 8. 1991, s. 1.