[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 1.2.2006

SEK(2006) 111 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Baggrund

Stabilitets- og vækstpagten, som trådte i kraft den 1. juli 1998, bygger på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk bæredygtig vækst, der fører til jobskabelse. I 2005 blev pagten ændret for første gang. Ved reformen blev det anerkendt, at pagten er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men man søgte samtidig at styrke dens effektivitet og økonomiske fundament samt at sikre holdbarhed i de offentlige finanser på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som er en del af pagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer af dem (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer) for Rådet og Kommissionen. Luxembourgs første stabilitetsprogram blev forelagt den 16. februar 1999. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet udtalelse om det den 15. marts 1999 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. Efter samme procedure vurderes de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer af Kommissionen og undersøges af det ovenfor nævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.

I programmerne skal medlemsstaterne angive deres mellemfristede målsætning for budgetstillingen og redegøre for de politiske foranstaltninger, de træffer for at opnå og fastholde den, herunder de tilgrundliggende økonomiske antagelser. Efter reformen af pagten bør den mellemfristede målsætning differentieres for de enkelte medlemsstater i lyset af den økonomiske og budgetmæssige diversitet i EU, herunder under hensyntagen til den finanspolitiske risiko for holdbarheden i de offentlige finanser. Andre elementer i reformen er, at tilgangen til finanspolitikken bør være mere symmetrisk under konjunkturforløbet ved hjælp af øget budgetdisciplin i økonomisk gode tider, og at der bør tages hensyn til "større strukturreformer" med en kontrollerbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt med henblik på en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede målsætning eller kursen for tilpasning hen imod den.

Under hensyntagen til efterårsprognosen fra 2005 fra Kommissionens tjenestegrene, adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi og de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer, for perioden 2005-2008, har Kommissionen foretaget en gennemgang af den nyligt forelagte opdatering af Luxembourgs stabilitetsprogram og har på grundlag af følgende vurdering vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse om det.

Vurdering

(1) Den syvende opdatering af Luxembourgs konvergensprogram blev forelagt for Kommissionen den 28. november 2005. Det dækker perioden 2005-2008. Programmet følger i store træk den model og de oplysningskrav for stabilitets- og konvergensprogrammer, der opstilles i den nye adfærdskodeks[3].

(2) Luxembourg har i de sidste 20 år opnået en række usædvanlig gode økonomiske resultater, idet det reelle BNP er vokset med gennemsnitlig 5½ % om året og den indenlandske beskæftigelse med 3¼ %. Væksten faldt stærkt i 2001, men rettede sig hurtigt og nåede 4,4 % i 2004. De offentlige finanser i Luxembourg har traditionelt set været meget sunde, med tilbagevendende overskud siden begyndelsen af 1990’erne og en meget lav offentlig gæld. Som følge af den meget stærke stigning i udgifterne er disse overskud imidlertid faldet hurtigt siden begyndelsen af dette tiår og forvandlet til et underskud i 2004.

(3) Ifølge programmets makroøkonomiske scenario skulle væksten i det reelle BNP stige fra de anslåede 4,0 % i 2005 til 4,4 % i 2006 og til 4,9 % i både 2007 og 2008. Dette vækstscenario forekommer realistisk, om end en smule positivt i yderårene i sammenligning med efterårsprognoserne fra 2005 fra Kommissionens tjenestegrene og de overslag over den potentielle vækst i produktionen, som følger af de samme prognoser. De udsigter for inflationen, der præsenteres i programmet, synes troværdige. De ligger betydeligt under inflationsfremskrivningerne i prognoserne fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene, men hviler på forskellige antagelser, herunder især en lavere oliepris. Olieprodukter har en usædvanlig stor vægt i Luxembourgs HICP som følge af udlændinges store indkøb af bilbrændstoffer.

(4) I sin udtalelse af 18. januar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der blev præsenteret i den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet omfattende perioden 2004-2007. For så vidt angår budgetgennemførelsen i 2005 anslås det offentlige underskud i øjeblikket til -2,3 % af BNP i efterårsprognosen fra 2005 fra Kommissionens tjenestegrene i forhold til et mål på -1,0 % af BNP, som blev fastsat i den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet. Mens de offentlige indtægter, som ifølge den foregående opdatering skulle stige med 1,2 % af BNP, rent faktisk kun steg med 0,2 procentpoint af BNP, delvis som følge af store og uventede momsrefusioner, steg de offentlige udgifter med 1,4 procentpoint af BNP (hvoraf offentlige investeringer tegnede sig for 0,8) i stedet for 0,8 procentpoint som planlagt.

(5) Programmet tager sigte på at reducere det offentlige underskud fra -2,3 % af BNP i 2005 til -0,2 % af BNP i 2008 for at nå en mellemfristet målsætning på minus -0,8 % af BNP i samme år. Tidsprofilen og omfanget af den primære saldo svarer til den samlede saldos, med en forbedring fra et primært underskud på -2,1 % af BNP i 2005 til et afbalanceret budget ved udgangen af perioden. Budgetstrategien er blevet tilpasset siden forelæggelsen af det forrige program, som var baseret på mindre optimistiske, men dog stadig stærke makroøkonomiske antagelser, og som forventede, at det offentlige underskud ville forbedres fra -1,4 % af BNP i 2004 til -1,0 % i 2005 og derefter stort set forblive på samme niveau i 2006 og 2007. Selv om væksten i BNP i 2005 endog var en smule stærkere end forventet, skete der det, at underskuddet – i stedet for at forbedres – steg fra et revideret niveau på -1,2 % af BNP i 2004 til -2,3 % i 2005. Budgetstrategien er derfor blevet tilpasset i det nuværende program for at klare denne uventede forværring i situationen. Den budgettilpasning, der planlægges i programmet, er udgiftsbaseret, idet de samlede offentlige udgifter forventes at falde med 2,5 procentpoint af BNP over perioden, mens indtægtskvoten skulle falde med 0,4 procentpoint af BNP. Nedgangen i udgiftskvoten skulle hovedsagelig ske i de løbende udgifter, navnlig i det offentliges kollektive forbrug og i de sociale overførsler. Vægten i tilpasningsbestræbelserne ligger sidst i perioden, fordi der efter planen skulle komme rigtig gang i det forventede fald i både det nominelle og det konjunkturjusterede underskud i 2007.

(6) Den konjunkturjusterede saldo (som beregnet af Kommissionens tjenestegrene ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode og på grundlag af oplysningerne i programmet) forventes at forbedres fra et underskud på 1½ % af BNP i 2005 til en stort set afbalanceret stilling i 2008. Uden engangsforanstaltninger eller andre midlertidige foranstaltninger følger struktursaldoen samme kurs. Budgetforbedringen sker på baggrund af et negativt, men aftagende (fra -1¾ % af BNP i 2005 til -0,5 % i 2008) produktionsgab i lyset af den meget høje potentielle vækst i produktionen, der forventes for Luxembourg. Programmets mellemfristede målsætning er et strukturunderskud (dvs. konjunkturjusteret, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på -0,8 % af BNP, svarende til den anslåede minimale referenceværdi, og tager sigte på at tilvejebringe en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre det offentlige underskud i at overskride grænseværdien på 3 %. Opfyldes målsætningen, indebærer det derfor, at målet om at tilvejebringe denne sikkerhedsmargen er nået. Målsætningen kan endvidere anses for hensigtsmæssig ifølge den nuværende vurdering, fordi den ligger inden for det interval, som i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er anført for medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, og i tilstrækkelig grad afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige vækst i den potentielle produktion på lang sigt.

(7) Programmets budgetmålsætninger er forbundet med visse risici: for det første kan de makroøkonomiske fremskrivninger, der præsenteres i programmet, være en smule optimistiske i de sidste år af den omhandlede periode. For det andet er de udgiftsbegrænsende foranstaltninger, der er bebudet for 2007 og 2008, endnu ikke blevet specificeret. Overholdelsen af programmets budgetfremskrivninger er således betinget af, at de foranstaltninger, der skal træffes med henblik på 2007 og 2008, specificeres og gennemføres korrekt.

(8) Under hensyntagen til denne risikovurdering ser det ud til, at den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, er tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede målsætning vil blive nået inden udgangen af programperioden på den betingelse, at foranstaltningerne for 2007 og 2008 specificeres og gennemføres korrekt. Risikoen for, at grænseværdien for underskuddet på 3 % af BNP overskrides, kan ikke udelukkes i 2006, fordi det konjunkturjusterede underskud (som beregnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af programmet og i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode) stadig vil udgøre 1¼ % af BNP, hvilket er højere end den minimale referenceværdi. Selv om det planlagte strukturunderskud fra og med 2007 er lavere end den minimale referenceværdi, er sikkerhedsmargenen måske heller ikke tilstrækkelig, medmindre de udgiftsbegrænsende foranstaltninger, der er bebudet for det år, specificeres og gennemføres. Endelig er kursen i tilpasningen (strukturelt set) hen imod programmets mellemfristede målsætning hensigtsmæssig, måske med undtagelse af 2006, hvor reduktionen i det konjunkturjusterede underskud kun udgør 0,3 % af BNP. Dette er mindre end den gennemsnitlige årlige forbedring i strukturbalancen på 0,5 procentpoint af BNP, der ønskes i pagten, mens de samlede økonomiske vilkår kan anses for gode til trods for et negativt produktionsgab, som dog er ved at blive lukket.

(9) Den offentlige gæld anslås til 6,4 % af BNP i 2005. Den forventes i programmet at stige til 10,2 % af BNP i 2008, idet størstedelen af denne stigning sker i 2006. De vigtigste faktorer bag stigningen er den planlagte udstedelse af nye lån med det formål at finansiere udgifter i vej- og jernbaneinfrastruktur samt en række store investeringsprojekter baseret på et offentligt-privat partnerskab, i forbindelse med hvilke den luxembourgske regering yder bygherren en finansiel garanti.

(10) Hvad angår holdbarheden af de offentlige finanser, ser Luxembourg ud til at stå over for en mellemhøj risiko som følge af de forventede budgetudgifter i forbindelse med en aldrende befolkning. Gældens nuværende niveau er ganske vist meget lavt, og den planlagte konsolidering på mellemlang sigt bør bidrage til delvis at dæmpe risikoen for de offentlige finansers holdbarhed, men i de seneste to årtier har Luxembourg oplevet en periode med usædvanlig stærk vækst i beskæftigelsen, som progressivt vil blive forvandlet til en tilsvarende stigning i antallet af pensionister og en stor stigning i pensionsudgifterne. Samtidig med at de nuværende aktiver i pensionsfondene yder et stort bidrag til de offentlige finansers holdbarhed, vil de ikke være tilstrækkelige, og således som det anerkendes i programmet, vil det på et tidspunkt være nødvendigt med en række ændringer i pensionsordningerne for at dæmme op for en fremtidig stigning i de offentlige udgifter og reducere risikoen for holdbarheden på lang sigt.

(11) Programmets strategi inden for offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Den er især i overensstemmelse med den integrerede retningslinje om sikring af økonomisk stabilitet ved at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet, og - så længe denne målsætning endnu ikke er opfyldt - træffe alle nødvendige korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Den overholder også den integrerede retningslinje om sikring af økonomisk holdbarhed på baggrund af de forventede udgifter som følge af en aldrende befolkning.

(12) Luxembourgs nationale reformprogram, der blev forelagt den 17. november 2005 i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, udpeger sikring af økonomisk stabilitet og sikring af økonomisk holdbarhed som ufordringer af afgørende betydning for de offentlige finanser. Det identificerer også udfordringer på andre områder, som har stor indvirkning på de offentlige finanser, herunder især behovet for en væsentlig udvidelse af offentlig F&U. De budgetmæssige virkninger af de foranstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram, afspejles i de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, og de foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, er i overensstemmelse med de planlagte foranstaltninger i det nationale reformprogram. Stabilitetsprogrammet supplerer disse foranstaltninger med ændringer i de institutionelle elementer i de offentlige finanser, navnlig udsættelsen af budgetforelæggelsen fra august til oktober med det formål at øge antallet af tilgængelige data og forbedre kvaliteten af budgetfremskrivningerne. Programmet bebuder også, at der skal indføres en mere dybtgående analyse af omkostningerne ved investeringsprojekterne, herunder en overvejelse af driftsomkostningerne fra første planlægningsfase.

Samtidig med at den globale strategi for nedbringelse af underskuddet gennem udgiftsbegrænsninger, der præsenteres i programmet, er anbefalelsesværdig, bør de luxembourgske myndigheder på baggrund af ovenstående vurdering:

- forstærke bestræbelserne på budgetmæssig tilpasning i 2006 og identificere og gennemføre de nødvendige foranstaltninger for 2007 og 2008, og

- sætte fokus på de langsigtede budgetvirkninger af befolkningens aldring.

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[4], særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

1. Luxembourg har i de sidste 20 år opnået en række usædvanlig gode økonomiske resultater, idet det reelle BNP er vokset med gennemsnitlig 5½ % om året og den indenlandske beskæftigelse med 3¼ %. Væksten faldt stærkt i 2001, men rettede sig hurtigt og nåede 4,4 % i 2004. De offentlige finanser i Luxembourg har traditionelt set været meget sunde, med tilbagevendende overskud siden begyndelsen af 1990’erne og en meget lav offentlig gæld. Som følge af den meget stærke stigning i udgifterne er disse overskud imidlertid faldet hurtigt siden begyndelsen af dette tiår og forvandlet til et underskud i 2004.

2. I sin udtalelse af 18. januar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der blev præsenteret i den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet omfattende perioden 2004-2007.

3. For så vidt angår budgetgennemførelsen i 2005 anslås det offentlige underskud i øjeblikket til -2,3 % af BNP i efterårsprognosen fra 2005 fra Kommissionens tjenestegrene i forhold til et mål på -1,0 % af BNP, som blev fastsat i den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet. Mens de offentlige indtægter, som ifølge den foregående opdatering skulle stige med 1,2 % af BNP, rent faktisk kun steg med 0,2 procentpoint af BNP, delvis som følge af store og uventede momsrefusioner, steg de offentlige udgifter med 1,4 procentpoint af BNP (hvoraf offentlige investeringer tegnede sig for 0,8) i stedet for 0,8 procentpoint som planlagt.

4. Den [14. februar 2006] undersøgte Rådet Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, som dækker perioden 2005-2008. Programmet følger i store træk den model og de oplysningskrav for stabilitets- og konvergensprogrammer, der opstilles i den nye adfærdskodeks[5].

5. Ifølge programmets makroøkonomiske scenario skulle væksten i det reelle BNP stige fra de anslåede 4,0 % i 2005 til 4,4 % i 2006 og til 4,9 % i både 2007 og 2008. Vurderet på baggrund af de i øjeblikket foreliggende oplysninger synes dette scenario at være baseret på stort set realistiske antagelser om væksten, om end en smule positivt i yderårene. Programmets fremskrivninger for inflationen forekommer også realistiske.

6. Programmet tager sigte på at bringe det offentlige underskud tæt på balance inden udgangen af programperioden og derved nå en mellemfristet målsætning på -0,8 % af BNP i samme år. Tidsprofilen og omfanget af den primære saldo svarer til den samlede saldos, med en forbedring fra et primært underskud på -2,1 % af BNP i 2005 til et primært overskud på 0,1 % ved udgangen af perioden. Reduktionen af underskuddet er udgiftsbaseret, idet de samlede offentlige udgifter forventes at falde med 2,5 procentpoint af BNP over perioden, mens indtægtskvoten skulle falde med 0,4 procentpoint. For at klare den uventede forværring i den offentlige saldo i 2005 er budgetstrategien blevet tilpasset siden forelæggelsen af den foregående opdatering, som var baseret på et mindre optimistisk makroøkonomisk scenario, og hvor det offentlige underskud, efter en forbedring fra de anslåede -1,4 % af BNP i 2004 til forventet -1,0 % i 2005, efter planen skulle forblive stort set på samme niveau i 2006 og 2007.

7. Struktursaldoen (dvs. den konjunkturjusterede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode forventes i programperioden at forbedres med gennemsnitlig lidt mere end 0,5 % af BNP om året. Vægten i tilpasningen ligger sidst i perioden og stiger betydeligt i 2007 i både nominelle og strukturelle termer. I programmet fastsættes den mellemfristede målsætning for budgetstillingen til et strukturunderskud på 0,8 % af BNP, og det tilstræbes at nå denne stilling senest i 2008. Programmets mellemfristede målsætning svarer til den minimale referenceværdi og tager sigte på at tilvejebringe en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre det offentlige underskud i at overskride grænseværdien på 3 %. Opfyldes målsætningen, indebærer det derfor, at målet om at tilvejebringe denne sikkerhedsmargen er nået. Den mellemfristede målsætning kan endvidere anses for hensigtsmæssig ifølge den nuværende vurdering, fordi den ligger inden for det interval, som i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er anført for medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, og i tilstrækkelig grad afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige vækst i den potentielle produktion på lang sigt.

8. Budgetresultatet kunne være værre end forventet i programmet. For det første kan de makroøkonomiske fremskrivninger, der præsenteres i programmet, være en smule optimistiske i de sidste år af den omhandlede periode. Endvidere er de foranstaltninger, der bebudes i programmet, og som tager sigte på at fortsætte tilpasningsbestræbelserne i 2007 og 2008, endnu ikke blevet specificeret. Opnåelsen af programmets budgetmæssige målsætninger er betinget af, at disse foranstaltninger specificeres og gennemføres korrekt.

9. I betragtning af denne risikovurdering ser det ud til, at budgetstillingen i programmet er tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede målsætning opfyldes senest i 2008, som planlagt i programmet, på den betingelse, at de bebudede foranstaltninger for 2007 og 2008 specificeres og gennemføres korrekt. Ifølge beregninger fra Kommissionens tjenestegrene kan det ikke udelukkes, at der i 2006 er en risiko for, at grænseværdien for underskuddet på 3 % af BNP overskrides under normale makroøkonomiske svingninger. Selv om det planlagte strukturunderskud fra og med 2007 er lavere end den minimale referenceværdi, er sikkerhedsmargenen måske heller ikke tilstrækkelig i 2007, medmindre de udgiftsbegrænsende foranstaltninger, der er bebudet for det år, specificeres og gennemføres. Farten i tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning er stort set i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, hvor det specificeres, at for medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, skal den årlige forbedring i struktursaldoen være 0,5 % af BNP som referenceværdi. Den forbedring i strukturunderskuddet, der planlægges i programmet, udgør imidlertid kun 0,3 procentpoint af BNP i 2006, hvor de samlede økonomiske vilkår kan anses for gode til trods for et negativt produktionsgab, som dog er ved at blive lukket.

10. Den offentlige gæld anslås til 6,4 % af BNP i 2005. Den forventes i programmet at stige til 10,2 % af BNP i 2008, idet størstedelen af denne stigning sker i 2006.

11. Hvad angår holdbarheden af de offentlige finanser, ser Luxembourg ud til at stå over for en mellemhøj risiko på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Gældens nuværende niveau er ganske vist meget lavt, og den planlagte konsolidering på mellemlang sigt bør bidrage til delvis at dæmpe risikoen for de offentlige finansers holdbarhed, men i de seneste to årtier har Luxembourg oplevet en periode med usædvanlig stærk vækst i beskæftigelsen, som progressivt vil blive forvandlet til en tilsvarende stigning i antallet af pensionister og en stor stigning i pensionsudgifterne. Samtidig med at de nuværende aktiver i pensionsfondene yder et stort bidrag til de offentlige finansers holdbarhed, vil de ikke være tilstrækkelige, og således som det anerkendes i programmet, vil det på et tidspunkt være nødvendigt med en række ændringer i pensionsordningerne for at dæmme op for en fremtidig stigning i de offentlige udgifter og reducere risikoen for holdbarheden på lang sigt.

12. Programmets strategi inden for offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008, især den integrerede retningslinje om sikring af økonomisk stabilitet ved at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet og - så længe denne målsætning endnu ikke er opfyldt - træffe alle nødvendige korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten og den integrerede retningslinje om sikring af økonomisk holdbarhed på baggrund af de forventede udgifter som følge af en aldrende befolkning.

13. Luxembourgs nationale reformprogram, der blev forelagt den 17. november 2005, udpeger følgende udfordringer som værende af afgørende betydning for de offentlige finanser: i) sikring af økonomisk stabilitet og ii) sikring af økonomisk holdbarhed. Det identificerer også udfordringer på andre områder, som har stor indvirkning på de offentlige finanser, herunder især behovet for en væsentlig udvidelse af offentlig F&U. De budgetmæssige virkninger af de foranstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram, afspejles i de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, og de foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, er i overensstemmelse med de planlagte foranstaltninger i det nationale reformprogram.

Samtidig med at den globale strategi for nedbringelse af underskuddet gennem udgiftsbegrænsninger, der præsenteres i programmet, er anbefalelsesværdig, er Rådet af den opfattelse, at de luxembourgske myndigheder bør:

- forstærke bestræbelserne på budgetmæssig tilpasning i 2006 og identificere og gennemføre de nødvendige foranstaltninger for 2007 og 2008, og

- sætte fokus på de langsigtede budgetvirkninger af befolkningens aldring.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reelt BNP (% ændring) | SP dec. 2005 | 4,4 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 |

KOM nov. 2005 | 4,5 | 4,2 | 4,4 | 4,5 | ikke relevant |

SP dec. 2004 | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 | ikke relevant |

HICP-inflation (%) | SP dec. 2005 | 3,2 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 |

KOM nov. 2005 | 3,2 | 4,1 | 4,4 | 2,2 | ikke relevant |

SP dec. 2004 | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 | ikke relevant |

Produktionsgab (% af potentielt BNP) | SP dec. 20051 | -1,7 | -1,7 | -1,3 | -0,7 | -0,6 |

KOM nov. 20052 | -1,8 | -1,6 | -1,3 | -1,2 | ikke relevant |

SP dec. 20041 | -1,2 | -2,2 | -3,8 | -5,0 | ikke relevant |

Offentlig saldo (% af BNP) | SP dec. 2005 | -1,2 | -2,3 | -1,8 | -1,0 | -0,2 |

KOM nov. 2005 | -1,2 | -2,3 | -2,0 | -2,2 | ikke relevant |

SP dec. 2004 | -1,4 | -1,0 | -0,9 | -1,0 | ikke relevant |

Primær saldo (% af BNP) | SP dec. 2005 | -0,9 | -2,1 | -1,7 | -0,7 | 0,1 |

KOM nov. 2005 | -0,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 | ikke relevant |

SP dec. 2004 | -1,2 | -0,9 | -0,8 | -0,9 | ikke relevant |

Konjunkturkorrigeret saldo = struktursaldo3 (% af BNP) | SP dec. 20051 | -0,3 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 |

KOM nov. 2005 | -0,4 | -1,5 | -1,4 | -1,6 | ikke relevant |

SP dec. 20041 | -0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 | ikke relevant |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | SP dec. 2005 | 6,6 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 |

KOM nov. 2005 | 6,6 | 6,8 | 7,1 | 7,3 | ikke relevant |

SP dec. 2004 | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 | ikke relevant |

Bemærkninger: 1 Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. 2 Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 4,1 %, 4,0 %, 4,1 % og 4,3 % i perioden 2004-2007. 3 Eftersom der ikke er specificeret nogen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i programmet, er den konjunkturkorrigerede saldo og struktursaldoen identiske. Kilde: Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). Alle de dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Specifikationer for gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes form og indhold, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.

[3] Programmet har huller i de obligatoriske og frivillige data, der foreskrives i den nye adfærdskodeks.

[4] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] Programmet har huller i de obligatoriske og frivillige data, der foreskrives i den nye adfærdskodeks.