DA    DA  
 EUROPA-
KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 29.5.2013  
COM(2013) 378 final 
  
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Det Forenede Kongeriges na tionale reformprogram for 2013  
 
og med Rådets udtalelse om Det Forened e Kongeriges konvergensprogram for 2012-
2017 
 
{SWD(2013) 378 final}  
DA 2   DA   
 
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Det Forenede Kongeriges na tionale reformprogram for 2013  
 
og med Rådets udtalelse om Det Forened e Kongeriges konvergen sprogram for 2012-
2017 
 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, 
som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 
2 og artikel 148, stk. 4, 
som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af 
overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske 
politikker1, særlig artikel 9, stk. 2, 
som henviser til Europa-Parlamentets og Rå dets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. 
november 2011 om forebyggelse og korre ktion af makroøkonomiske ubalancer2, særlig artikel 
6, stk. 1, 
som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen3, 
som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet4, 
som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd, som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget, som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og som tager følgende i betragtning: (1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske  Råd Kommissionens forslag til en ny 
strategi for vækst og beskæf tigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af 
de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en 
særlig indsats for at øge EU's potenti ale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. 
(2) På baggrund af Kommissionens forslag ve dtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling 
om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske 
politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for 
medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker
5, som tilsammen udgør de "integrerede 
retningslinjer". Medlemsstaterne  blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer 
i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. 
                                                 
1 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25. 
3 COM (2013) 378 final. 
4 P7_TA(2013)0052 og P7_TA(2013)0053. 
5 Rådets afgørelse 2013/208/EU af 22. april 2013. 
DA 3   DA (3) Den 29. juni 2012 vedtog stats- og regerings cheferne en vækst- og beskæftigelsespagt, 
som udgør en sammenhængende ramme for inds atsen på nationalt plan og på EU-plan 
samt i Euroområdet under anvendelse af al le tilgængelige løftestænger, instrumenter 
og politikker. De traf beslut ning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og 
forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespec ifikke henstillinger. 
(4) Den 6. juli 2012 vedtog Rådet en henstilli ng om Det Forenede Kongeriges nationale 
reformprogram for 2012 og afgav en udt alelse om Det Forenede Kongeriges 
opdaterede konvergensprogram for 2012 for perioden 2012-2017. 
(5) Den 28. november vedtog Kommissi onen den årlige vækstundersøgelse
6, som 
markerede starten på det europæiske semester i 2013 for samordning af den 
økonomiske politik. Den 28. november 2012 vedt og Kommissionen ligeledes på basis 
af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen7, hvori Det 
Forenede Kongerige blev udpeget som en af  de medlemsstater, for hvilke der ville 
blive gennemført en dybdegående undersøgelse. 
(6) Den 14. marts 2013 tilsluttede Det Europæis ke Råd sig prioriteterne med henblik på 
sikring af finansiel stabilitet , finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. 
Det understregede behovet for at fortsætte  en differentieret og vækstfremmende 
finanspolitisk konsolidering, genetablere no rmale lånemuligheder for erhvervslivet, 
fremme vækst og konkurrenceevne, håndter e arbejdsløsheden og de sociale 
konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning. 
(7) Den 10. april 2013 offentli ggjorde Kommissionen result aterne af sin dybdegående 
undersøgelse for Det Forenede Kongerige8, jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 
1176/2011. Kommissionens analyse førte t il den konklusion, at Det Forenede 
Kongerige oplever makroøkonomiske ubalancer, som kræver overvågning og politisk handling. Navnlig bør der fortsat holdes et vågent øje med den makroøkonomiske 
udvikling i forbindelse med husholdningernes  gæld, som er forbundet med den høje 
realkreditgæld og forholdene på boligma rkedet, samt den ugunstige udvikling i den 
eksterne konkurrenceevne, især hvad a ngår eksport af varer og den lave 
produktivitetsvækst.  
(8) Den 30. april 2013 afleverede Det Forene de Kongerige sit konvergensprogram for 
2013 for perioden 2012-2017 og sit nationale reformprogram for 2013. For at tage 
hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. 
(9) I henhold til punkt 4 i prot okol (nr. 15) om visse be stemmelser vedrørende Det 
Forenede Kongerige Storbritannien og Nord irland finder forpligtelsen efter artikel 
126, stk. 1, i traktaten om Den Europæis ke Unions funktionsmåde til at undgå 
uforholdsmæssigt store offentlige underskud  ikke anvendelse på Det Forenede 
Kongerige. I henhold til punkt 5 i protokollen bestræber De t Forenede Kongerige sig 
på at undgå et uforholdsmæssi gt stort offentligt underskud. Den 8. juli 2008 besluttede 
Rådet i overensstemmelse med artikel 104, st k. 6, i traktaten om oprettelse af Det 
Europæiske Fællesskab, at der bestod et  uforholdsmæssigt stort underskud i Det 
Forenede Kongerige.  
                                                
 
6 COM (2012) 750 final. 
7 COM (2012) 751 final. 
8 SWD (2013) 125 final. 
DA 4   DA (10) Baseret på vurderingen af konvergen sprogrammet for 2013 i henhold til Rådets 
forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske 
scenarie, der danner grundlag for de budgetm æssige fremskrivninger, er realistisk. Den 
budgetstrategi, der er skitseret i konvergensp rogrammet, har til formål at nå en 
konjunkturkorrigeret saldo tæt på balance i slutningen af en fe mårig periode. Det 
offentlige underskud toppede på 11,5 % af BNP i 2009-109 og blev takket være 
engangsforanstaltninger, der kunstigt nedbr agte underskuddet med 2 procentpoint i 
2012-13, bragt ned på 5,6 % af BNP. K onvergensprogrammet peger dog på, at 
regeringen ikke vil overholde Rådets frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store 
underskud i 2014-15, idet underskuddet forventes at være på 6,0 % af BNP. Ifølge 
fremskrivningerne i programmet vil korre ktionen ske i 2017-18 med et underskud på 
2,3 % af BNP, dvs. tre år ef ter Rådets frist fra 2009. Det strukturelle offentlige 
underskud, som genberegnet af Kommissionen, fo rventes i henhold til programmet at 
blive en anelse forbedret, fra 5,6 % af  BNP i 2013-14 til 5,1 % af BNP i 2014-15. I 
løbet af perioden 2010-11 til 2012-13 forv entes en gennemsnitlig tilpasset 
finanspolitisk indsats på 1,0 % af BNP, hvilket er et godt  stykke under Rådets 
henstilling på 1¾ % af BNP. De største ri sici for budgetfremskri vningerne kommer af, 
at væksten er lavere end forventet som fø lge af den konstant hø je inflation, hvilket 
hæmmer det private forbrug, samt af en ev entuel forværring af de internationale 
forhold, der kan sætte en dæmper på handelen og investeringerne. 
Konvergensprogrammet indeholder ikke en mellemfristet budgetmålsætning som 
omhandlet i stabilitets- og væ kstpagten. Regeringen har fo rtsat sin finanspolitiske 
konsolideringsstrategi, men da udgifterne har været højere end forv entet som følge af 
automatiske stabilisatorer, og skatteindtægte rne har været lavere end forventet, er 
underskuddet større end ventet. Samtidig har de konsoliderende foranstaltninger, der 
er truffet indtil videre, ikke været tilstrække lige til at sikre den finanspolitiske indsats, 
der er nødvendig for at korrigere det uf orholdsmæssigt store underskud. Endvidere 
bliver de potentielle indtægter fra struktu rreformerne, f.eks. målsætningen om et mere 
effektivt skattesystem ved hjælp af en æ ndring af momssatsstr ukturen, stadig ikke 
udnyttet til fulde. Den offentlige gæld st eg fra 56,1 % af BNP i 2008-09 til 90,7 % i 
2012-13. Ifølge programmet forventes den offentlige gældskvote at stige til 100,8 % i 2015-16 og 2016-17, inden den atter falder til 99,4 % i 2017-18.  
(11) Husholdningerne i Det Forenede Konge rige fortsatte dere s nedgearing i 2012, men 
med en gæld på 96 % af BNP ligger de stadig langt over gennemsnittet i euroområdet, og det vil blive svært at fortsætte ne dgearingen, når økonomien begynder at genoptage 
og bolighandelen vender tilbage til mere normale forhold. I en situation med boligmangel er boligpriserne fortsat høje og volatile. Kombinationen af høje boligpriser og den udbredte anvendelse af variabelt forr entede lån medfører, at 
husholdningerne er særligt udsatte over for renteændringer og stig ende arbejdsløshed. 
Regeringen har truffet foranstaltninger ti l at reformere planlægningsreglerne, men 
boligbyggeriet ligger fortsat på et lavt ni veau, og plansystemet, herunder de grønne 
bælter, begrænser stadig i høj grad boli gudbuddet. Regeringens foranstaltninger, som i 
højere grad stimulerer boligefterspørgslen end -udbuddet, f.eks. den nyligt fremlagte 
"Help to Buy"-ordning, kan potentielt forværre situationen ved at føre til 
boligprisstigninger og øget gæld i husholdningerne. Ejen domsskattesystemet i Det 
Forenede Kongerige består af en kombina tion af en degressiv tilbagevendende skat 
(Council Tax) og en progre ssiv transaktionsafgift (Stamp Duty Land Tax). 
Kombinationen af høje boligpriser , stramme husholdningsbudgetter og mere 
                                                
 
9 2009-10 henviser til finansåret, som begynder den 1. april og slutter den 31. marts. 
DA 5   DA ansvarlige kriterier for långivning v il sandsynligvis fortsat forhindre mange 
husholdninger med middel indkomst i at blive boligejere. I den forb indelse kan private 
lejeboliger på lang sigt gøres til et mere a ttraktivt og holdbart alternativ til ejerboliger. 
(12) Det Forenede Kongerige er både  konfronteret med arbejdsløshed og 
underbeskæftigelse, især blandt de unge. Ar bejdsløsheden lå på 7,8 % i begyndelsen af 
2013 og forventes at forblive overordnet stabil i 2013 og 2014. Ungdomsarbejdsløsheden ligger langt højere, på 20,7 %, og er steget fast siden 2007, 
hvor den lå på 14,3 %. 14,0 % af de unge er hverken under uddannelse, i arbejde eller i lære. Beskæftigelsen i den priv ate sektor er steget meget i løbet af det seneste år i 
betragtning af den langsomme vækst i BN P, men produktiviteten og lønudviklingen er 
fortsat svag. I Det Forende Kongerige er der en uforholdsmæssig høj andel af lavt 
kvalificere arbejdstagere, som der er en fa ldende efterspørgsel på. Samtidig er der 
mangel på arbejdstagere med høje faglige og tekniske kvalifikationer, hvilket bidrager 
til den lavere eksterne konkurrenceevne. Til tr ods for visse fremskridt i løbet af de 
seneste år har en betydelig andel af de unge  ikke de færdigheder og kvalifikationer, der 
skal til for at konkurrere på arbejdsmarkedet. Arbejdsløsheden blandt de lavt kvalificerede 15-25-årige ligger på 37,2 %, hvi lket er langt over EU-gennemsnittet. 
Den eksisterende politik på erhvervsuddanne lsesområdet har haft for meget fokus på 
de grundlæggende færdigheder og såkaldte  niveau 2-kvalifikationer, mens økonomien 
i stigende grad efterspørger mere avancered e kvalifikationer. Der er gjort en indsats 
for at forbedre kvaliteten af praktik- og lærlingeprogrammerne, men der er behov for 
en endnu større indsats. Kvalifikationssystem et er fortsat meget komplekst, hvilket kan 
have negative følger for virksomhedernes engagement i praktik- og lærlingeprogrammerne. Der kunne bygges videre  på den såkaldte "Youth Contract" for 
at gennemføre ungdomsgarantien og imødekomme problemet med 
ungdomsarbejdsløshed og skabe muligheder for dem, der hverken er under 
uddannelse, i arbejde eller følger en praktik- eller lærlingeuddannelse. 
(13) Et vedvarende problem i Det Forenede Kongerige er de ringe incitamenter til at 
arbejde. Myndighederne har plan er om at afhjælpe dette ve d at indføre en "Universal 
Credit", som vil gøre det muligt for pe rsoner at beholde nogle af deres 
overførselsindkomster, når de  begynder at arbejde. "Universal Credit" kan have 
positive virkninger for beskæftigelsen, men det afhænger i høj grad af en effektiv implementering, god vejledning og samspillet me d de øvrige sociale ydelser. Samtidig 
vil mange ydelser, der berører personer i den erhvervsaktive alder (working-age 
benefits), og skattefradrag stige med 1 % om  året indtil 2016, hvilket er lavere end den 
forventede inflation. Der blev også ivær ksat en lang række andre reformer af 
velfærdsydelserne i april 2013. Der er risiko for øget fattigdom, herunder øget 
børnefattigdom i de husholdninger, hvor fo rældrene ikke kan finde arbejde. I 
modsætning hertil er der gene relt ikke blevet skåret  i hverken omfanget eller 
reguleringen af de universelle eller i ndtægtsbestemte pensionsudbetalinger. De 
indledende resultater af Det Forende Kongeriges beskæftigelsesprogram (Work 
Programme) tyder på, at det er muligt at fo rbedre resultaterne. Det Forende Kongerige 
står også over for varige udfordringer med at øge beskæftigelsen for forældre og sørge 
for bedre adgang til billig børnepasning af høj kvalitet. I Det Forenede Kongerige 
kommer 17,3 % af børnene fra hjem, hvor ingen af forældrene har arbejde, hvilket er 
det næsthøjeste i EU. I øjeblikket er omkos tningerne til børnepasning i Det Forende 
Kongerige blandt de højeste i EU, hvilket  skaber særlige problemer for sekundære 
forsørgere og enlige forældre. I 2010 var kun 4 % af børnene under tre år registreret i 
børnepasning på fuld tid, hvilket er la ngt under EU-gennemsnittet på 14 %.  
DA 6   DA (14) Virksomhedsgælden i Det Forende Konge rige er kun forholdsvis høj, men alligevel 
finder flere virksomheder det vanskeli gt at få adgang til finansiering, og 
erhvervsinvesteringerne forbliver meget lave . Som følge af det enestående fald i 
erhvervsinvesteringerne efter 2007 er de fast e bruttoinvesteringer faldet til 14,2 % af 
BNP i 2012. Det er det tredjelaveste niveau i EU. Erhvervslivets udgifter til FoU i Det 
Forenede Kongerige er lavt og fald t fra 1,17 % af BNP i 2001 til 1,09 % i 2011. 
Erhvervslivet er begyndt at ge noptage investeringerne med en årlig stigning på 4,9 % i 
2012, hvilket stadig er lavt. Nettolångivninge n til erhvervslivet forblev negativ i 2012. 
De store selskaber med solide regnskabe r kan optage lån ti l historisk lave 
omkostninger, mens de fleste andre virksomheder, navnlig SMV'erne, har vanskeligt ved at få adgang til finansiering. Dette fo rværres af den begrænsede konkurrence i 
banksektoren. Implementeringen af de hensti llinger, som finansrådet under Bank of 
England har fremsat om forsigtig beregni ng af bankernes ka pitalgrundlag og om, 
hvordan der rettes op på kapitalunderskud ud en at begrænse lånemulighederne til 
økonomien, bør hjælpe til at styrke den fina nsielle stabilitet i banksektoren i Det 
Forenede Kongerige. 
(15) Det Forenede Kongerige står over for en udfordring med at forny og opgradere sin 
energi- og transportinfrastruktur. Det kr æver, at der investeres stort i nye 
elproduktionsanlæg inden 2020, både for at er statte gamle anlæg, som skal lukke, og 
for at overholde forpligtelserne ve drørende vedvarende energi og færre 
CO
2-udledninger. Andelen af vedvarende energi i det endelige forbrug er på 3,8 %, 
hvilket svarer til en 25. plads ud af 27 medlemsstater (EU-gennemsnittet er på 
13,0 %). Det vil kræve reguleringsmæssig sikk erhed at fremme passende og rettidige 
investeringer. Manglerne i forbindelse med transportnettenes kapacitet og kvalitet i Det Forenede Kongeriges er et strukture lt kendetegn, og er navnlig et problem for 
producenter, distributører og eksportører. Der er i øjeblikket en stor forskel mellem de 
midler, der er givet tilsagn om både i det offentlige og i det private, og behovet for 
investeringer inden for transport, som rege ringen vil imødekomme ved at prioritere de 
offentlige udgifter til infrastruktur og tilt række ekstra private investeringer. 
Enhedsomkostningerne i forbindelse med tran sportbyggeri og -vedligeholdelse er også 
fortsat høje i Det Forenede Kongerige. 
(16) Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende 
analyse af Det Forenede Kongeriges økonomiske politik. Den har vurderet 
konvergensprogrammet og det na tionale reformprogram og fremlagt en dybdegående 
undersøgelse. Den har ikke bl ot taget hensyn til deres relevans for en holdbar 
finanspolitik og socioøkonomisk politik i Det Forenede Kongerige, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU 's regler og retningslinjer, da der er 
behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at 
der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende  nationale beslutni nger. Kommissionens 
henstillinger inden for rammerne af det europæ iske semester er afspejlet i henstilling 
1-6 nedenfor. 
(17) På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Det Forenede Kongeriges 
konvergensprogram, og dets udtalelse
10 afspejles især i henstilling 1 nedenfor. 
(18) På baggrund af resultaterne af Kommi ssionens dybdegående undersøgelse og denne 
vurdering har Rådet gennemgået Det Forene de Kongeriges nationale reformprogram 
og konvergensprogrammet. Dets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) 
nr. 1176/2011 afspejles især i he nstilling 2, 3, 5 og 6 nedenfor, 
                                                 
10 I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97. 
DA 7   DA HENSTILLER, at Det Forenede Kongeri ge i perioden 2013-2014 træffer følgende 
foranstaltninger med henblik på at: 
1. gennemføre en strammere budgetstrategi , der støttes op af tilpas specifikke 
foranstaltninger for 2013-14 og frem. Sikre en holdbar korrektion af det 
uforholdsmæssigt store unders kud senest i 2014-15 og nå de n finanspolitiske indsats 
i henhold til Rådets henstilling under proce duren i forbindelse med uforholdsmæssigt 
store underskud samt bringe den høje offen tlige gældskvote på en fast nedadgående 
kurs. En holdbar korrektion af de finanspo litiske ubalancer kræver en troværdig 
gennemførelse af ambitiøse strukturre former, der styrker tilpasningsevnen og 
stimulerer den potentielle vækst. Føre en  differentieret vækstfremmende tilgang til 
finanspolitisk stramning, herunder ved at prio ritere rettidige kapitaludgifter, der giver 
store økonomiske gevinster, og gennem en afbalanceret sammensætning af 
konsoliderende foranstaltninger og fre mme af finanspolitisk holdbarhed på 
mellemlang og lang sigt. Anvende normalsatse n for moms i højere grad for at øge 
indtægterne  
2. træffe yderligere foranstaltninger til at øge boligudbuddet, herunder ved en 
yderligere liberalisering af planlægningsre glerne og en effektiv anvendelse af 
plansystemet. Sikre, at boligpolitikken, herunder "Help to Buy"-ordningen ikke 
opfordrer til at optage af uforholdsmæssi gt store realkreditlån og fører til 
husprisstigninger. Iværksætte reformer af  grund- og ejendomsskatten med henblik på 
at reducere forvridningerne og fremme re ttidigt boligbyggeri. Tage skridt til at 
forbedre de lovgivningsmæssi ge rammer på udlejningsmark edet, navnlig ved at gøre 
de langsigtede lejemål mere attraktive for både lejere og udlejere 
3. bygge videre på "Youth Contract" og frem skynde foranstaltninger til at bekæmpe 
ungdomsarbejdsløsheden, f.eks. gennem en  ungdomsgaranti. Øge kvaliteten og 
varigheden af praktik- og lærlingeuddannels erne, forenkle kvalifikationssystemet og 
involvere erhvervslivet, navnlig med he nblik på avancerede færdigheder og 
færdigheder på et højere niveau. Nedbri nge antallet af unge i alderen 18-24 år med 
meget dårlige grundlæggende færdigheder, bl .a. ved en effektiv gennemførelse af 
praktik- og lærlingeuddannelsesprogrammet 
4. øge indsatsen for at støtte hushol dninger med lave indkomster og nedbringe 
børnefattigdommen ved at sikre, at "Unive rsal Credit" og andre velfærdsreformer 
skaber et rimeligt skatte- og bistandssyst em, der tilbyder vejledning og giver klare 
incitamenter til at arbejde. Fremskynde gennemførelsen af de planlagte foranstaltninger til at nedbringe omkostn ingerne i forbindelse med børnepasning og 
forbedre kvaliteten og adgangen hertil 
5. tage yderligere skridt til at give erhvervsli vet bedre adgang til bankfinansiering og 
andre former for finansiering, og samtid ig sikre at foranstaltningerne særligt 
målrettes rentable virksomheder, navnlig  SMV'er. Mindske adgangsbarriererne i 
banksektoren, reducere omkostningerne ved at skifte bank og fremme udbredelsen af 
nye banker gennem frasalg af bankernes  aktiver. Effektivt at gennemføre 
finansrådets henstillinger om  forsigtig vurdering af ba nkernes kapitalgrundlag, og 
om hvordan der rettes op på kapitalunderskud 
6. træffe foranstaltninger til en rettidig øgni ng af investeringerne til netinfrastrukturer, 
navnlig ved at fremme mere e ffektive og robuste planlægnings- og 
beslutningsprocesser. Skabe stabile regul eringsmæssige rammer for investeringer i 
nye energianlæg, herunder vedvarende energi . Forbedre transportnettenes kapacitet 
og kvalitet ved at skabe større forudsigel ighed og sikkerhed ve drørende planlægning 
DA 8   DA og finansiering, samt ved at anvende den bedste sammensætning af offentlige og 
private finansieringskilder. 
Udfærdiget i Bruxelles, den […]. 
 På Rådets vegne 
 Formand