(1)Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2019 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 21. marts 2019 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Irland blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet, som Det Europæiske Råd tilsluttede sig den 21. marts 2019. Den 9. april 2019 vedtog Rådet henstillingen om den økonomiske politik i euroområdet ("henstillingen vedrørende euroområdet").

(3)Den 27. februar 2019 blev landerapporten for Irland 2019 offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Irlands fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 13. juli 2018, opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Irlands nationale Europa 2020-mål. Den indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, hvis resultater også blev offentliggjort den 27. februar 2019. Kommissionen konkluderer i sin analyse, at Irland er berørt af makroøkonomiske ubalancer. Navnlig gør store gældsbeholdninger i den offentlige og private sektor og nettoforpligtelser over for udlandet Irland sårbar over for negative chok, hvor strømstørrelserne dog bedres. Den private gæld er fortsat høj, men den økonomiske vækst bidrager til at mindske den. De multinationale virksomheders aktiviteter påvirker fortsat virksomhedernes gæld. Husholdningernes gæld forekommer stort set at være i overensstemmelse med de underliggende forhold, selv om den er høj i forhold til den disponible indkomst. Den offentlige gæld forventes at blive ved med at falde, mens underskuddet er tæt på at blive udlignet. Boligpriserne er steget hurtigt i en årrække, men er aftaget for nylig. Boligpriserne er i vid udstrækning drevet af udbudsbegrænsninger, og der er ikke noget klart tegn på overvurdering. Beholdningen af misligholdte lån, der fortsat er høj, er faldet yderligere, selv om de langfristede restancer falder i et langsommere tempo.

(4)Den 17. april 2019 fremlagde Irland sit nationale reformprogram for 2019 og den 29. april 2019 sit stabilitetsprogram for 2019. For at tage de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer i betragtning er de blevet vurderet sammen.

(5)De relevante landespecifikke henstillinger i programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde ("ESI-fondene") for 2014-2020 er blevet taget i betragtning. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen, hvor det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende den nævnte bestemmelse, i retningslinjerne for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

(6)Irland er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af gældsreglen. I sit stabilitetsprogram for 2019 forventer regeringen en forbedring af den nominelle saldo, nemlig til 0,2 % af BNP i 2019, og at det herefter forbedres gradvist til 1,3 % af BNP i 2023. På grundlag af den genberegnede strukturelle saldo forventes den mellemfristede budgetmålsætning, der er fastsat ud fra et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, at blive nået inden 2020. Ifølge stabilitetsprogrammet ventes den offentlige gældskvote at falde til 61,1 % i 2019 for derefter at falde yderligere til 51,6 % i 2023. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. Samtidig er de foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2020, ikke blevet tilstrækkeligt præciseret.

(7)Den 13. juli 2018 henstillede Rådet, at Irland skulle opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning i 2019. Dette svarer til en maksimal nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på 7,0 % i 2019 svarende til en tilladt forringelse af den strukturelle saldo med 0,3 % af BNP. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 forventes Irland at overholde den anbefalede finanspolitiske tilpasning i 2019.

(8)I 2020 bør Irland nå sin mellemfristede budgetmålsætning. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 svarede dette til en maksimal nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på 3,7 % svarende til en årlig strukturel tilpasning på 0,7 % af BNP. Irland forventes at nå den mellemfristede budgetmålsætning. Den offentlige gældkurve forventes at falde støt til under kravene i gældskriteriet. Rådet er af den generelle opfattelse, at Irland ventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2019 og 2020. Det ville i lyset af forskellen på målingerne af BNP og indenlandsk produktion i Irland og de dermed forbundne virkninger for gældskvoten, Irlands nuværende konjunkturforhold og de øgede eksterne risici være en vigtig disposition at anvende eventuelle ekstraordinære indtægter til at reducere den offentlige gældskvote yderligere.

(9)De offentlige finanser er blevet yderligere forbedret som følge af en robust vækst i produktionen, men der er fortsat risiko for volatilitet i indtægterne, og der er mulighed for at gøre indtægtssiden mere modstandsdygtig over for økonomiske udsving og negative chok. Det vil øge indtægtsstabiliteten i en situation med økonomiske udsving, hvis omfanget og antallet af skatteudgifter begrænses, og skattegrundlaget udvides. Mens Irland har hævet den lavere moms på turismeaktiviteter, er der i nogle af de seneste skatteforanstaltninger fokuseret på nedskæringer og skattelettelser. Irland har desuden flere muligheder for at forbedre måden, hvorpå dets skattesystem kan støtte miljømålsætninger. Sådanne bestræbelser kunne indbefatte færre subsidier til fossile brændstoffer og at sende et styrket prissignal til investorerne ved at udarbejde en plan for stigninger i kulstofafgifterne de næste ti år.

(10)Det er vigtig at bekæmpe aggressiv skatteplanlægning for at gøre skattesystemet mere effektivt og retfærdigt, således som det fremgik af 2019-henstillingen vedrørende euroområdet. De afsmittende virkninger af skatteyderes aggressive skatteplanlægning mellem medlemsstater kræver en koordineret indsats fra nationalt politisk hold som supplement til EU-lovgivningen. Irland har truffet foranstaltninger mod aggressiv skatteplanlægning, men de meget store royalties- og udbyttebetalinger i procent af BNP tyder på, at Irlands skatteregler udnyttes af virksomheder, der beskæftiger sig med aggressiv skatteplanlægning. Da Irland opkræver begrænset skat af udgående (dvs. fra personer med hjemsted i EU til personer med hjemsted i tredjelande) royalties- og udbyttebetalinger, som foretages af selskaber baseret i Irland, risikerer disse betalinger at være fuldstændig fritaget for skat, hvis de heller ikke pålægges skat i modtagerlandet.

(11)Udfordringerne for den finanspolitiske holdbarhed på længere sigt er fortsat forbundet med omkostningerne i forbindelse med aldring. Sundhedsudgifterne forventes at stige fra 4,1 % af BNP i 2016 til 5,1 % af BNP i 2070 og topper med 5,2 % i 2063. Selv om der er aspekter af sundhedssystemet i Irland, som fungerer godt eller er blevet forbedret, er systemet ineffektivt, efterspørgslen svær at imødekomme, og der ydes ikke koordineret og integreret sundhedspleje. For at afbøde det stigende efterspørgselspres har den irske regering vedtaget Sláintecare-gennemførelsesstrategien og oprettet Sláintecare-programmets gennemførelsesmyndighed til at gennemføre en omfattende reform og modernisere Irlands sundheds- og socialydelser i løbet af de næste ti år. Den planlagte reform bygger på en troværdig vision om at give alle adgang til et holdbart sundhedssystem, imødekomme den aldrende befolknings behov og overgå fra institutionel pleje til pleje i nærmiljøet med større fokus på forebyggelse. Dette vil sandsynligvis bevirke, at afhængigheden af den akutte behandling mindskes, hvorfor sundhedsområdet bliver mere omkostningseffektivt. Der er imidlertid problemer med at gennemføre reformen på grund af vanskeligheder med at håndtere dobbeltforsikringsproblematikken på sygesikringsmarkedet og på kort sigt forvalte landets budget, indsats og arbejdsstyrke effektivt. De kortsigtede omkostninger vil også skulle begrænses for at opfylde Sláintecare-visionen på lang sigt.

(12)På trods af regeringens tidligere bestræbelser på at begrænse udgifterne til de offentlige pensioner forventes pensionssystemet at vokse betydeligt på lang sigt som følge af en stigning i pensionsudgifterne fra 5 % af BNP i 2016 til 6,6 % i 2070 med den største stigning på 7,5 % i 2053. En fuldstændig og rettidig gennemførelse af den fremlagte køreplan for en pensionsreform er helt central for at gøre det irske pensionssystem mere finansielt holdbart.

(13)Øgede investeringer i færdigheder, uddannelse og social inklusion er afgørende for at forbedre Irlands produktivitet og inkluderende vækst på lang sigt. Det strammere arbejdsmarked, manglen på kvalificeret arbejdskraft og misforholdet mellem de efterspurgte og udbudte kvalifikationer i visse sektorer bevirker, at der er behov for en indsats for at nå ud til inaktive grupper af mulige arbejdstagere og investere i dette potentiale. Der er behov for at fremme opkvalificeringsprogrammerne og tilpasse uddannelsesplanerne og erhvervsuddannelse bedre, så de svarer til arbejdsmarkedets behov. Da kun en lille andel af arbejdsstyrken har de grundlæggende IT-kompetencer på plads, er der behov for flere investeringer i mere arbejdspladsbaseret efteruddannelse og opkvalificering af den voksne arbejdsstyrke. Investering i adgang til økonomisk overkommelig børnepasning af høj kvalitet og indførelse af en national børnepasningsordning vil bidrage til at øge den forholdsvis lave beskæftigelsesfrekvens blandt kvinder. Erhvervsfrekvensen for personer med handicap på arbejdsmarkedet er blandt de laveste i Europa. Antallet af personer, der lever i husstande med lav arbejdsintensitet, er fortsat blandt de højeste i EU, og det understreger behovet for mere integrerede og målrettede aktiveringsstrategier til støtte af denne særlige gruppe.

(14)År med lave investeringsniveauer efter den økonomiske afmatning bevirker, at der nu mangler billige og almene boliger samt passende infrastruktur inden for ren transport og energi, vand og lynhurtigt bredbånd, hvilket også udgør en hindring for virksomhedernes investeringer. Desuden er drivhusgasemissionerne fra vejtransport steget kraftigt i de seneste fem år. Forbedret infrastruktur er sammen med fysisk planlægning en kritisk faktor for at øge boligudbuddet, fremme de private investeringer, sætte skub i produktivitetsvæksten og sikre en afbalanceret økonomisk udvikling i regionerne. Fremtidssikret konnektivitet og tilstrækkelige digitale færdigheder er fortsat afgørende for, at indenlandske virksomheder kan anvende digital teknologi effektivt og for en blomstrende national informations- og kommunikationsteknologisektor. Der er fortsat betydelige udfordringer med hensyn til adgangen til lynhurtigt bredbånd, navnlig i landdistrikterne. Flere infrastrukturinvesteringer inden for ren energi og ren offentlig transport og vandforsyning samt en øget indsats på områderne dekarbonisering, energieffektivitet, vedvarende energi og cirkulær økonomi vil hjælpe Irland med at gå over til en mere klimarobust økonomi med færre kulstofudledninger.

(15)Selv om iværksættelsen af den nationale udviklingsplan vil kunne føre til udbygning af den grundlæggende infrastruktur, kan den svage kapacitet i bygge- og anlægssektoren forsinke det. Endvidere kan diversificering af søtransporten og energiforbindelserne med det kontinentale Europa øge økonomiens modstandsdygtighed over for eksterne chok. Irland har hidtil undladt at afkoble sin økonomiske vækst fra drivhusgasudledninger og luftforurenende stoffer. Drivhusgasemissionerne er steget støt, især inden for transport, landbrug, energi og bebyggede områder. Manglende fremskridt på dette område vil gøre det vanskeligere for Irland at opfylde sine EU-forpligtelser og samtidig øge omkostningerne ved den fremtidige indsats.

(16)Vedvarende forsyningsknaphed kombineret med stigende efterspørgsel bidrager til stadig stigende ejendomspriser. Selv om priserne i 2017 ikke syntes at være for høje, er prisoverkommelighed alligevel ved at blive et problem. Boligmanglen påvirker også de almene boliger på grund af utilstrækkelige investeringer og nybyggeri de seneste ti år. Den årlige efterspørgsel anslås til ca. 72 000 enheder, hvor der blot forventes 10 000 opført i 2019. Yderligere 17 000 personer forventes at få hjælp gennem Irlands boligstøtte- og lejeboligordninger, hvilket dog kan bidrage til at forværre huslejestigningerne på det private lejemarked, hvor udbuddet allerede er begrænset. Et stort antal af de almene boliger udnyttes ikke fuldt ud, navnlig i Dublinområdet, til dels på grund af forældet praksis i arvesager. Den utilstrækkelige mængde af forskellige typer almene boliger sammenholdt med det meget begrænsede antal af billige lejeboliger er faktorer, der forværrer situationen yderligere. Dette har resulteret i en støt stigning i antallet af personer og familier, der lever i midlertidige boliger, og hvor antallet af hjemløse toppede i februar 2019.

(17)Det er helt afgørende at fremme den innovationsbaserede produktivitet i indenlandske virksomheder for at støtte en mere robust og modstandsdygtig produktivitetsvækst i landet. Udgifterne til forskning og udvikling fortsætter med at stige, men ligger fortsat under EU-gennemsnittet og er ganske koncentreret i de udenlandsk ejede virksomheder. Der er mulighed for at tilpasse innovationspolitikken med henblik på at støtte små og mellemstore irske virksomheder. Indirekte støtte (dvs. skattefradrag) er fortsat det vigtigste instrument til offentlig støtte af forskning og udvikling i Irland (der udgør 80 % af den samlede offentlige støtte). Tættere bånd mellem multinationale selskaber og indenlandske virksomheder kan bidrage til at brede innovationen ud til hele økonomien. Desuden vil et tættere samarbejde mellem virksomheder og offentlige forskningscentre også øge innovationspotentialet.

(18)Selv om de lave niveauer for offentlig forskning og udvikling fortsat giver anledning til bekymring (1,05 % af BNP sammenlignet med et EU-gennemsnit på 2 %), udgør Irlands nyligt vedtagne 2019-program for fremtidens beskæftigelse en lovende ramme til at stimulere innovation og teknologiske ændringer og forbedre små og mellemstore virksomheders produktivitet. Programmets fulde gennemførelse vil imidlertid afhænge af en betydelig stigning i de offentlige udgifter til forskning og innovation og af, at det nyligt vedtagne program bliver omsat til konkrete politiske foranstaltninger. Denne liste over ambitiøse foranstaltninger mangler stadig vigtige detaljer og konkrete gennemførelsesdatoer. For eksempel er der i forbindelse med foranstaltninger, der skal træffes i 2019, ingen foranstaltninger til at øge adgangen til langsigtede egenkapitalinvesteringer med henblik på at hjælpe de lokale virksomheder med at udvide deres forretningsområder. Endvidere kombineres der i de politikker, der skal tilskynde små og mellemstore virksomheder til at investere i nye teknologier, skattelettelser og skattemæssige incitamenter for at tilskynde små og mellemstore virksomheder til at investere i innovation, men det relative omfang af disse foranstaltninger er stadig ukendt. Ifølge strategien spiller bredbåndsinfrastruktur en vigtig rolle for produktiviteten, men der er ingen planer om konkrete foranstaltninger eller resultater for at mindske kløften mellem Irland og andre EU-lande, når det drejer sig om at udbrede et fremtidssikret bredbåndsnet i overensstemmelse med EU's 2025-mål for gigabitsamfundet.

(19)De regionale forskelle i Irland er betydelige og er blevet øget de seneste ti år. Irland har forholdsvis store økonomiske forskelle regionalt i forhold til andre EU-lande målt i BNP pr. indbygger. Mellem 2000 og 2016 steg BNP pr. indbygger i den sydlige og østlige region med 74 %, hvilket er 63 procentpoint mere end i regionerne Border, Midland og Western, og stigningen accelererede efter 2012. I 2016 var BNP pr. indbygger i den sydlige og østlige region 2,6 gange højere end i regionerne Border, Midland og Western. Dublinområdet med 40 % af Irlands befolkning bidrog med 62 procentpoint til BNP-væksten i perioden 2000-2016.

(20)Lovgivningsmæssige benspænd for iværksætteri (navnlig visse bestemmelser vedrørende kommerciel ejendomsret og juridiske tjenesteydelser) har en negativ indvirkning på, om udenlandske virksomheder etablerer sig i landet eller forlader det, og dermed også på de lokale irske virksomheders produktivitet. Hindringerne for adgangen til detailmarkederne udgør en udfordring. Irland er på top fem over de lande, der har flest administrative krav til virksomheder i opstartsfasen. Detailhandlerne kæmper med tung administration, hvilket virker hæmmende og fordyrende i en opstartsfase og kan have en negativ indvirkning på markedsstrukturen og -dynamikken.

(21)Den nye lov om regulering af juridiske tjenester er endnu ikke gennemført, da indførelsen af regler stadig giver betydelige forsinkelser, selv om der pågår forberedende høringer. Det er stadig usikkert, hvilke muligheder der er for at give direkte professionel adgang til procederende advokater (barristers) i stridsspørgsmål, samt for at juridiske personer kan blive partnere i alle typer retspraksis. Alt for komplekse regler for drift og forvaltning i forbindelse med tværfaglig praksis bør på den anden side undgås. En ambitiøs gennemførelse af de tidsubegrænsede reformer har højeste prioritet. Med "ambition 2.3" i Irlands 2019-program for fremtidens beskæftigelse forventes problemerne med omkostningerne i forbindelse med juridiske tjenester løst, men det eneste reelle resultat i 2019 er foreløbigt, og tidsplanen tvetydig. Den forsinkede gennemførelse af denne reform har medført høje omkostninger i forbindelse med juridiske tjenester i Irland til skade for erhvervsliv, små og mellemstore virksomheder i særdeleshed og enkeltpersoner. Eftersom juridiske tjenesteydelser udgør et vigtigt redskab for andre erhvervstjenester, bidrager restriktioner i denne sektor til de høje omkostninger i andre brancher (f.eks. forsikringsbranchen).

(22)Andelen af misligholdte lån er fortsat med at falde og faldt med 3,4 procentpoint til 7,8 % i året frem til tredje kvartal af 2018. Bankerne er godt på vej til at opfylde deres reduktionsmål, støttet af porteføljesalg, omstruktureringsbestræbelser og stigende ejendomspriser. De langfristede restancer (over 2 år i restance) er fortsat forholdsvis høje og bidrager til at holde andelen af misligholdte lån over gennemsnittet i euroområdet. Der er blevet foreslået en række initiativer og lovudkast, såsom loven om "intet samtykke, intet salg" til afhjælpning af de sociale og økonomiske virkninger af afviklingen af misligholdte lån, herunder for sårbare husholdninger. Kreditregistret blev fuldt funktionsdygtigt for forbrugslån i 2018 og vil være afgørende for vurderingen af, om låntagerne er i stand til at betale renter og afdrag af på deres gæld. Der er fortsat et begrænset omfang af insolvensprocedurer og lille brug af inden- og udenretlige muligheder for afvikling af restancer. Det er fortsat en udfordring at finde ud af, hvordan de længerevarende restancer kan mindskes samtidig med, at initiativer for sårbare husholdninger udbygges uden at skabe unødige hindringer for de misligholdte lån, og der er stadig behov for at overvåge området.