P9_TA(2022)0068

En ny EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen efter 2020

Europa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2022 om en ny EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen efter 2020 (herunder en bedre beskyttelse af arbejdstagere mod eksponering for skadelige stoffer, stres på arbejdspladsen og skader som følge af gentagne bevægelser) (2021/2165(INI))

(2022/C 347/10)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union,

— der henviser til artikel 153 og artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

— der henviser til artikel 3 i Europarådets europæiske socialpagt,

— der henviser til artikel 3 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

— der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konventioner og henstillinger inden for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen,

— der henviser til FN's 2030-mål for bæredygtig udvikling, navnlig mål 8.8 med titlen »Beskyttelse af arbejdstagerrettigheder og fremme af sikre arbejdsmiljøer«,

— der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD), som EU sammen med medlemsstaterne er part i,

— der henviser til den seneste rapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) »AR6 Climate Change 2021: the Physical Science Basis« (AR6 Klimaændringer 2021: det videnskabelige grundlag),

— der henviser til Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) europæiske handlingsramme for mental sundhed 2021-2025 (1),

— der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (2),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. februar 2021 med titlen »Den europæiske kræfthandlingsplan« (COM(2021)0044),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. juni 2021 med titlen »EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2021-2027 — Sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen på et arbejdsmarked i forandring« (COM(2021)0323),

— der henviser til ekspertpanelets udtalelse af 23. juni 2021 om effektive måder at investere i sundhed på med titlen »Supporting mental health of health workforce and other essential workers« (Støtte til den mentale sundhed hos arbejdstagere i sundhedssektoren og andre væsentlige arbejdstagere),

— der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip 5-10, som blev proklameret i fællesskab den 17. november 2017 af Parlamentet, Rådet og Kommissionen (søjlen),

— der henviser til Kommissionens handlingsplan af 4. marts 2021 om den europæiske søjle for sociale rettigheder,

— der henviser til Portoerklæringen af 8. maj 2021 fra Det Europæiske Råd,

— der henviser til Rådets konklusioner fra oktober 2019 om trivselsøkonomi, hvori den afgørende betydning af at fremme mental sundhed på arbejdspladsen blev fremhævet,

— der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 20. oktober 2021 med titlen »Sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen — EU-strategiramme (2021-2027)«,

— der henviser til EU's handlingsramme for mental sundhed og trivsel, der blev vedtaget på den afsluttende konference om den fælles aktion om mental sundhed og trivsel den 21.-22. januar 2016 (3),

— der henviser til EU's strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030,

— der henviser til den første fælles gennemførelsesrapport om de europæiske arbejdsmarkedsparters rammeaftale om digitalisering (2021),

— der henviser til retningslinjerne fra Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) af 24. april 2020 med titlen »COVID-19: tilbage til arbejdspladsen — tilpasning af arbejdspladser og beskyttelse af arbejdstagerne«,

— der henviser til rapporten fra EU-OSHA af 22. oktober 2021 med titlen »Distancearbejde og sundhedsrisici i forbindelse med covid-19-pandemien: konkrete eksempler og konsekvenser på politikområdet«,

— der henviser til sin beslutning af 11. september 2018 om muligheder for reintegration af arbejdstagere, der er ved at komme sig efter skader og sygdom, til beskæftigelse af høj kvalitet (4),

— der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om europæisk beskyttelse af grænsearbejdere og sæsonarbejdere i forbindelse med covid-19-krisen (5),

— der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling (6),

— der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 med henstillinger til Kommissionen om retten til at være offline (7),

— der henviser til sin beslutning af 16. september 2021 om rimelige arbejdsvilkår, rettigheder og social beskyttelse for platformsarbejdere — nye beskæftigelsesformer, der er knyttet til den digitale udvikling (8),

— der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2021 med henstillinger til Kommissionen om beskyttelse af arbejdstagere mod asbest (9),

— der henviser til forretningsordenens artikel 54,

— der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0023/2022),

A. der henviser til, at der skal sikres et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter;

B. der henviser til, at ifølge WHO's definition er sundhed en tilstand af fuldstændig fysisk, psykisk og socialt velbefindende og ikke blot fravær af sygdom eller svækkelse (10);

C. der henviser til, at WHO definerer mental sundhed som en tilstand af velvære, i hvilken den enkelte udnytter sine evner, kan klare livets normale belastninger, arbejde produktivt og frugtbart og er i stand til at yde et bidrag til samfundet (11);

D. der henviser til, at der stadig var over 3 300 dødsulykker og 3,1 mio. ikkedødelige ulykker i EU-27 i 2018; der henviser til, at over 200 000 arbejdstagere hvert år dør af arbejdsrelaterede sygdomme (12); der henviser til, at det i betragtning af, at de ovennævnte tal ikke omfatter alle ulykker i forbindelse med sort arbejde, er realistisk at antage, at tallene formentlig er meget højere end de officielle (13); der henviser til, at 20 % af arbejdspladserne i Europa ifølge Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) i 2017 var af »dårlig kvalitet« og udgjorde en øget risiko for arbejdstagernes fysiske eller mentale sundhed; der henviser til, at 14 % af arbejdstagerne har været udsat for et højt niveau af psykosociale risici (14); der henviser til, at 23 % af de europæiske arbejdstagere mener, at deres sikkerhed eller sundhed er i fare på grund af deres arbejde; der henviser til, at det af europæiske undersøgelse af arbejdsvilkårene (EWCS) i 2015 fremgår, at 21 % af arbejdspladserne i Europa var »succesrige arbejdspladser« (15); der henviser til, at feltarbejdet i EWCS blev sat i stå i 2020 på grund af udbruddet af covid-19-pandemien, men blev genoptaget i juli 2021 med henblik på offentliggørelse i slutningen af 2022;

E. der henviser til, at risikoen for arbejdsrelaterede skader er mere end tre gange højere for arbejdstagere, der har arbejdet på deres arbejde i under fire uger, end for dem, der har arbejdet på deres arbejde i mere end et år (16);

F. der henviser til, at der ikke i alle lande konstateres den samme nedadgående tendens for ulykker/dødsfald på arbejdspladsen;

G. der henviser til, at målet for Europas kræfthandlingsplan er at mindske kræftbyrden for patienter, deres familier og sundhedssystemerne; der henviser til, at kræft er den største årsag til arbejdsrelaterede dødsfald og tegner sig for 52 % af alle arbejdsrelaterede dødsfald i EU; der henviser til, at kræftfremkaldende stoffer hvert år bidrager til omkring 100 000 arbejdsrelaterede kræftdødsfald på arbejdspladsen (17); der henviser til, at mellem 50 og 70 stoffer eller grupper af stoffer er blevet udpeget af forskellige agenturer, interessenter og WHO på prioriteringslister over kræftfremkaldende stoffer, mutagener og reproduktionstoksiske stoffer på arbejdspladsen, for hvilke der er behov for bindende grænseværdier; der henviser til, at arbejdstagere på arbejdspladsen kan blive eksponeret for en cocktail af stoffer, hvilket kan øge sundhedsrisiciene, forårsage negative effekter på deres reproduktive system, nedsat fertilitet eller infertilitet og have negativ indvirkning på fostres udvikling og mælkesekretionen;

H. der henviser til, at eksponering for asbest kræver omkring 88 000 liv i Europa om året, hvilket udgør 55-75 % af de lungekræfttilfælde, der udvikles på arbejdspladsen, og at asbest er den primære årsag til lungekræft, der tegner sig for 45 % af tilfældene (18); der henviser til, at det skønnes, at dødeligheden som følge af denne eksponering fortsat vil stige i slutningen af 2020'erne og 2030'erne (19); der henviser til, at selv om asbest har været forbudt i EU siden 2005, findes det stadig i mange kontorbygninger, skoler, boliger, infrastruktur, offentlige transportanlæg og vandforsyningsnet; der henviser til, at 80 % af de erhvervsbetingede kræfttilfælde, som anerkendes i medlemsstaterne, er asbestrelaterede;

I. der henviser til, at faktorer som stråling, stress, arbejdsorganisation og arbejdsforhold alle har været knyttet til arbejdsrelateret kræft; der henviser til, at forekomsten af hudkræft, som er en af de mest udbredte erhvervsbetingede sygdomme, er stigende som følge af forskellige faktorer, herunder klimaændringerne, og at kun en meget beskeden andel af de arbejdsrelaterede hudkræfttilfælde anerkendes som erhvervsbetinget sygdom i Europa; der henviser til, at udendørs arbejdstagere, navnlig dem, der arbejder inden for landbrug, skovbrug, byggeri og turisme, står over for en betydelig risiko for at udvikle ikke-melanom hudkræft (NMSC) på grund af høje niveauer af eksponering for ultraviolet stråling (UVR); der henviser til, at arbejdstagere i sundheds- og beredskabssektoren, som spiller en afgørende rolle i nødberedskabet og indsatsen, såsom brandmænd og sygeplejersker, også står over for lignende eksponeringer samt yderligere stress på grund af en øget arbejdsbyrde, som kan øge psykosociale risici; der henviser til, at der endnu ikke findes en fælles europæisk tilgang til forebyggelse af eksponering for UVR (20); der henviser til, at der aktuelt savnes pålidelige og sammenlignelige data på EU-plan om eksponering på arbejdspladsen for kræftrisikofaktorer (21); der henviser til, at omkring 2 % af kræftforekomsterne i EU kan tilskrives ioniserende stråling, og at indendørs eksponering for radon og dets henfaldsprodukter er den næststørste årsag til lungekræft i Europa (22) (23);

J. der henviser til, at klimaændringerne allerede har haft og fortsat vil have skadelige virkninger for menneskers sundhed, sikkerheden på arbejdspladsen og arbejdsvilkårene; der henviser til, at arbejdsvilkårene ifølge den seneste IPCC-rapport i stigende grad vil blive påvirket af betydelige ændringer i vejrmønstrene såsom hedebølger og kraftig nedbør; der henviser til, at øget eksponering for høje temperaturer på arbejdspladsen vil øge risikoen for hedeslag, dehydrering, træthed, manglende koncentration og komplikationer ved kroniske sygdomme; understreger, at arbejdsrelaterede sygdomme, der er forbundet med biologiske agenser, også påvirkes af klimaændringer, da f.eks. de stigende temperaturer har indflydelse på den geografiske fordeling af biologiske agensers smittebærere (flåter, myg) og dermed letter spredningen af nye sygdomme i en region; der henviser til, at det er vigtigt at tilpasse arbejdsmetoderne, så de tager højde for virkningerne af klimaændringerne (24);

K. der henviser til, at et godt psykosocialt arbejdsmiljø forbedrer arbejdstagernes mentale og fysiske velbefindende; der henviser til, at psykosociale risici kan være forårsaget af dårlig udformning, tilrettelæggelse og styring af arbejdet samt af en dårlig social kontekst på arbejdspladsen og kan føre til negative psykosociale, fysiske og sociale resultater såsom stress, angst, udbrændthed eller depression, hvilket hører til den næststørste gruppe af selvrapporterede arbejdsrelaterede sundhedsproblemer (25); der henviser til, at arbejdsrelateret stress kan medføre en markant øget risiko for at udløse og forværre muskel- og knoglelidelser, hjertesygdomme, autoimmune sygdomme og reumatiske sygdomme og kroniske betændelsessygdomme (26); der henviser til, at ifølge Eurofound og EU-OSHA oplever over 25 % af arbejdstagerne i Europa alt for meget arbejdsrelateret stress; der henviser til, at 51 % af EU's arbejdstagere mener, at stress er almindeligt udbredt på deres arbejdsplads, og at næsten 80 % af lederne er bekymrede over arbejdsrelateret stress (27), hvilket viser, at psykosociale risici giver anledning til bekymring for de fleste virksomheder (28); der henviser til, at over halvdelen af alle tabte arbejdsdage i EU skyldes arbejdsrelateret stress (29); der henviser til, at tilgangen til og lovgivningen om psykosociale risici varierer betydeligt i de forskellige medlemsstater; der henviser til, at den europæiske befolknings mentale sundhed og trivsel kan påvirkes i positiv retning ved at være opmærksom på strategier, som er implementeret på arbejdspladsen; der henviser til, at forebyggelse af mentale sundhedsproblemer og fremme af mental sundhed også vil bidrage til at reducere tilknyttet risikoadfærd såsom indtagelse af alkohol, stoffer og tobak, fysisk inaktivitet og dårlig kost; der henviser til, at bedre psykisk og fysisk trivsel kan knyttes direkte til bedre resultater på arbejdspladsen;

L. der henviser til, at arbejdspladser kan spille en vigtig rolle for folkesundheden i henhold til deres logistiske ressourcer ved at fremme en sund livsstil, tilskynde til at dyrke sport og være fysisk aktiv og fremme alle aspekter af sundhed i bredere forstand blandt de ansatte;

M. der henviser til, at sundhedskompetence spiller en grundlæggende rolle med hensyn til at forberede og begrænse virkningen af sundhedstrusler og bidrage til en bedre forståelse i befolkningen for modforanstaltningerne mod og risikovurderingen af forskellige sundhedstrusler;

N. der henviser til, at covid-19-pandemien har gjort det klart, at der er behov for at sikre arbejdstagernes sikkerhed og beskyttelse, herunder deres mentale sundhed; der henviser til, at den har fremhævet betydningen af at investere i folkesundhed; der henviser til, at covid-19-pandemien har forårsaget en hurtig stigning i telearbejde, idet næsten halvdelen af alle arbejdstagere i EU arbejder i det mindste en del af deres arbejdstid hjemmefra (30) under nedlukninger, samtidig med at de påtager sig et øget omsorgsansvar; der henviser til, at telearbejde har vist sig at have en stærk indvirkning på tilrettelæggelsen af arbejdstiden ved at øge fleksibiliteten og det, at arbejdstagerne konstant står til rådighed (31), hvilket ofte udløser en konflikt mellem fritid og arbejdsliv; der henviser til, at det forventes, at udbredelsen af telearbejde fortsat vil være højere end før covid-19-krisen, eller at den endda vil blive endnu større (32); der henviser til, at telearbejde fungerede som en form for stødpude under krisen, hvormed man kunne bevare arbejdspladser, som ellers kunne være gået tabt (33); der henviser til, at telearbejde også giver arbejdstagerne friheden til at tilpasse deres arbejdstid og tidsplan til at opfylde deres egne personlige og familiemæssige behov (34); der henviser til, at nogle undersøgelser tyder på, at opfattelsen af telearbejde er blevet væsentligt forbedret siden pandemiens begyndelse, hvilket igen udmøntes i en generel præference for hybride arbejdsordninger (35);

O. der henviser til, at folk, der regelmæssigt arbejder hjemmefra, er mere end dobbelt så tilbøjelige til at arbejde mere end 48 timer om ugen og risikerer at hvile i mindre end 11 timer mellem arbejdsdagene; der henviser til, at næsten 30 % af disse telearbejdere rapporterer, at de arbejder i deres fritid hver dag eller flere gange om ugen, sammenlignet med under 5 % de »kontorbaserede« arbejdstagere, og at telearbejdere også er mere tilbøjelige til at have skiftende arbejdstider; der henviser til, at psykosociale risici er de mest udbredte sundhedsrisici i forbindelse med telearbejde (36); der henviser til, at en højere forekomst af telearbejde også har resulteret i en højere forekomst af fysiske problemer såsom muskel- og skeletbesvær i forbindelse med stillesiddende adfærd, dårlige ergonomiske forhold, lange arbejdstider og arbejdsrelateret stress;

P. der henviser til, at et arbejdsmarked i forandring kan have potentielle konsekvenser for sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen og for arbejdsvilkårene gennem den demografiske udvikling, indførelsen af nye teknologier såsom nanoteknologi og kunstig intelligens samt generationer af eksisterende værktøjer eller maskiner, tilstedeværelsen af nye stoffer og kemiske produkter og nye typer job; der henviser til, at flere arbejdstagere flytter til platformsarbejde, utraditionelt arbejde eller atypisk beskæftigelse;

Q. der henviser til, at covid-19-krisen har blotlagt sårbarheden hos atypiske arbejdstagere, herunder dem, som arbejder gennem digitale arbejdsplatforme, og selvstændige arbejdstagere; der henviser til, at andelen af platformsarbejde på arbejdsmarkedet med stor sandsynlighed vil fortsætte med at vokse; der henviser til, at selvstændige er udelukket fra anvendelsesområdet for den strategiske ramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, da de ikke er omfattet af EU-lovgivningen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; der henviser til, at platformsarbejdere kan være udsat for øgede sundheds- og sikkerhedsrisici, som ikke er begrænset til fysisk sundhed, men også kan påvirke den psykosociale sundhed med uforudsigelige arbejdstider, arbejdsintensitet, konkurrenceprægede miljøer, overflod af information og isolation; der henviser til, at algoritmisk styring udgør nye udfordringer for fremtidens arbejde, idet det kan skabe et overdrevent pres med hensyn til hurtighed og effektivitet for arbejdstagerne; der henviser til, at denne form for styring kan bringe trafiksikkerheden for platformsarbejdere i transport- og leveringssektoren i fare, navnlig cyklister som sårbare trafikanter, samt bringe andre trafikanters sikkerhed i fare; der henviser til, at kvindelige platformsarbejdere, navnlig kvindelige chauffører og kvinder, der leverer rengørings- og plejetjenester i private boliger, kan have en øget risiko for at blive ofre for seksuel chikane og vold og kan afholde sig fra at indberette på grund af manglende rapporteringsværktøjer, ingen kontakt med en menneskelig leder eller frygt for dårlige bedømmelser og tab af fremtidigt arbejde; der henviser til, at seksuel chikane og vold er underrapporteret inden for platformsarbejde (37);

R. der henviser til, at covid-19-pandemien har vist, at arbejdspladser også er store centre for smittespredning; der henviser til, at de usikre arbejds- og levevilkår for sæsonarbejdere i Europa, navnlig i landbrugssektoren, allerede var veldokumenteret før covid-19 (38); der henviser til, at foruroligende rapporter om overtrædelser af grænseoverskridende arbejdstageres og sæsonarbejderes rettigheder med hensyn til arbejds- og levevilkår har vist, at deres situation er blevet yderligere forværret under pandemien; der henviser til, at arbejdstagere, der arbejder på kortfristede kontrakter, ofte bor i grupper, hvilket gør det vanskeligt at holde afstand og øger deres risiko for infektion; der henviser til, at der er forekommet store udbrud af covid-19-infektioner i brancher såsom fødevareproduktion; der henviser til, at usikre ansættelsesformer som vikararbejde, proforma selvstændig beskæftigelse eller arbejde i underleverandørkæder ofte udelukker arbejdstagere fra ydelser og uddannelse inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen; der henviser til, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndigheds mål er at sikre fair arbejdskraftmobilitet ved at bistå medlemsstaterne og Kommissionen med en effektiv anvendelse og håndhævelse af EU-retten vedrørende arbejdskraftmobilitet og koordinering af de sociale sikringsordninger i EU, herunder rapportering om formodede uregelmæssigheder såsom overtrædelser af arbejdsvilkår og sundheds- og sikkerhedsregler, hvis de informeres om sådanne uregelmæssigheder under udførelsen af deres opgaver;

S. der henviser til, at forebyggelse, bevidstgørelse, trivselsaktiviteter og fremme af sundheds- og sikkerhedskulturen på arbejdspladsen kan give positive resultater med hensyn til at forbedre arbejdstagernes sundhed og skabe nye muligheder for beskæftigelse eller frivilligt arbejde;

T. der henviser til, at arbejdstilsyn spiller en vigtig rolle i gennemførelsen af politikker om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen på regionalt og lokalt plan; der henviser til, at ILO's henstilling anbefaler én tilsynsførende pr. 10 000 arbejdstagere med henblik på iværksættelsen af effektive og punktlige tilsyn for at borteliminere enhver form for misbrug; der henviser til, at 88 % af arbejdsgiverne ifølge EU-OSHA's forskning anfører, at overholdelse af lovgivningen er hovedårsagen til, at de har kontrol med sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen (39);

U. der henviser til, at covid-19-pandemien har stillet ekstraordinære krav til sundhedspersonale; der henviser til, at et krævende arbejdsmiljø og frygt for personlig og familiemæssig sikkerhed har ført til en negativ psykologisk indvirkning; der henviser til, at sundhedspersonale oplever en højere grad af stress, angst og depression sammenlignet med fagfolk fra andre områder (40); der henviser til, at EU bør lære af covid-19-krisen og indføre et effektivt system til at koordinere responsen på enhver form for fremtidig trussel mod folkesundheden, herunder forebyggelse, beredskab og responsplanlægning på arbejdspladsen;

V. der henviser til, at covid-19-pandemien har kastet lys over og forværret kønsbestemte uligheder; der henviser til, at størstedelen af dem, der varetager kritiske funktioner i frontlinjen inden for sundheds-, social-, uddannelses- og plejesektoren, er kvinder; der henviser til, at disse kvindelige arbejdstagere under pandemiens højdepunkt havde lange arbejdstider og rapporterede om problemer med at forene arbejde og privatliv; der henviser til, at disse erhverv, selv om de betragtes som væsentlige, stadig er nogle af de mest undervurderede og underbetalte job i EU; der henviser til, at kvinder har været udsat for en særlig høj risiko som følge af covid-19-krisen og er hårdest ramt af de økonomiske og sociale konsekvenser heraf (41);

W. der henviser til, at det er vigtigt at anlægge et kønsperspektiv på sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, idet arbejdstagere kan være mere eksponeret og mere sårbare over for forskellige typer af stoffer eller risici afhængigt af deres køn; der henviser til, at der bør ses på kønsaspektet i forbindelse med retten til at være offline;

X. der henviser til, at bekæmpelsen af eksponering for farlige stoffer og andre risikofaktorer på arbejdspladsen er særligt relevant for at tage fat på ulighed i sundhed, idet nogle kategorier af arbejdstagere blandt de mest sårbare også kan blive overeksponeret for sådanne risikofaktorer; der henviser til, at personer med handicap, unge og ældre medborgere er særligt udsatte for covid-19-krisen; der henviser til, at de sandsynligvis vil lide uforholdsmæssigt hårdt og have særlige behov for støtte, som der skal tages hensyn til i en arbejdsmiljøstrategi, når der reageres på pandemien; der henviser til, at personer med handicap, kroniske sygdomme eller personer, der kommer sig efter skader eller sygdom, kan kræve individuel støtte og tilpasning af arbejdspladsen, hvis de ønsker at være en del af arbejdsmarkedet; der henviser til, at forskning viser, at disse grupper har en høj risiko for at udvikle mentale sundhedsproblemer; der henviser til, at manglende bestemmelser om tilpasninger på arbejdspladsen og rimelige tilpasninger, herunder nødevakueringsprocedurer, navnlig for arbejdstagere med handicap, kan føre til fysiske, psykiske og psykologiske belastninger, der kan bringe disse arbejdstageres sundhed og sikkerhed i fare, navnlig når der endnu ikke er opnået fuld adgang til arbejdsrelaterede digitale værktøjer for personer med handicap;

Y. der henviser til, at FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, som trådte i kraft i EU i 2011, fastsætter, at »deltagerstaterne skal træffe effektive og passende foranstaltninger, herunder gennem støtte fra ligestillede, for at gøre det muligt for personer med handicap at opnå og opretholde den størst mulige uafhængighed, fuld fysisk, psykisk, social og erhvervsmæssig formåen samt fuld inklusion og deltagelse i alle livets forhold«, og »anerkender retten for personer med handicap til at arbejde på lige fod med andre, hvilket omfatter retten til at kunne tjene til livets ophold ved beskæftigelse, som de selv frit vælger eller påtager sig på et arbejdsmarked og i et arbejdsmiljø, der er åbent, inkluderende og tilgængeligt for personer med handicap«;

Z. der henviser til, at EU-borgere ifølge Eurofound (42) er ulige i deres evne til at vende tilbage til arbejdet under eller efter en skade eller sygdom; der henviser til, at kun en ud af tre arbejdstagere i EU, hvis daglige aktiviteter er alvorligt eller i nogen grad begrænset af en kronisk sygdom, angiver, at deres arbejdsplads er blevet tilpasset for at imødekomme deres sundhedsproblem; der henviser til, at Eurofound også påpegede, at arbejdstagere med kort uddannelse og i lavtkvalificerede beskæftigelser ikke kun har større sandsynlighed for at have en kronisk sygdom og opleve begrænsninger i deres daglige aktiviteter, men også har mindre sandsynlighed for at nyde godt af tilpasning af arbejdspladsen;

AA. der henviser til, at den videnskabelige viden om eksponering for forskellige farer er vokset bemærkelsesværdigt i de seneste år; der henviser til, at EU's liste over erhvervssygdomme derfor bør ajourføres; der henviser til, at det i Kommissionens henstilling 2003/670/EF af 19. september 2003 om den europæiske liste over erhvervssygdomme (43) anbefales, at medlemsstaterne hurtigst muligt indfører forordninger eller administrative bestemmelser om erhvervssygdomme med henblik på erstatning i deres nationale lovgivning; der henviser til, at medlemsstaterne i deres nationale lovgivning bør garantere, at alle arbejdstagere har ret til erstatning for erhvervsrelaterede sygdomme, hvis vedkommende har pådraget sig en lidelse, hvor det kan fastslås, at den har erhvervsmæssig baggrund og natur; der henviser til, at den nuværende manglende harmonisering af anerkendelsen af erhvervssygdomme kan føre til diskrimination af visse arbejdstagere i EU i de lande, der enten har højere eller lavere anerkendelse af erhvervssygdomme;

AB. der henviser til, at høje standarder for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, balance mellem arbejdsliv og privatliv, et alderssvarende arbejdsmiljø, lavere kvantitative krav og arbejdstidsautonomi kan gøre det muligt for ældre og tilskynde dem til frivilligt at blive på arbejdsmarkedet; der henviser til, at der skal lægges særlig vægt på behovene hos arbejdstagere, der har et meget fysisk eller psykisk krævende job;

AC. der henviser til, at arbejdsrelaterede motorkøretøjsulykker finder sted på arbejdspladsen og i forbindelse med kørsel relateret til arbejdet og oftest involverer et firmakøretøj; der henviser til, at arbejdsrelaterede ulykker og dødsfald i trafikken indberettes forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat, hvilket gør det vanskeligt at sammenligne arbejdsrelaterede ulykkesstatistikker; der henviser til, at det anslås, at arbejdsrelaterede ulykkers bidrag til det samlede antal arbejdsrelaterede dødsfald ligger mellem en fjerdedel og over en tredjedel; der henviser til, at der ikke findes nogen standardiseret EU-definition af arbejdsrelaterede trafikdræbte; der henviser til, at der findes flere europæiske mål for nedbringelse af dødeligheden som følge af trafikulykker, men ingen, der specifikt vedrører arbejdsrelaterede trafikulykker;

AD. der henviser til, at traditionelle sundhedsrisici som manuel håndtering af tunge byrder, støj, ubehagelige arbejdsstillinger eller gentagne hånd-/armbevægelser fortsat udgør en trussel mod mange arbejdstagere og blev fremhævet som sådan i Eurofounds femte undersøgelse af arbejdsvilkårene (44); der henviser til, at risikofaktorerne for reumatiske og bevægeapparatsygdomme på arbejdspladsen omfatter vibrationer, tunge løft, arbejde ved skærmterminaler og brug af maskiner og tungt udstyr; der henviser til, at ud af alle erhvervsbetingede forhold forårsager reumatiske og bevægeapparatsygdomme det største produktivitetstab (45);

AE. der henviser til, at arbejdsrelaterede hjerte-kar-sygdomme og luftvejssygdomme er den næststørste årsag til arbejdsrelaterede dødsfald; der henviser til, at høje psykologiske krav, jobbelastning, lange arbejdstider, psykiske lidelser, jobusikkerhed og fysisk inaktivitet alle er forbundet med dem (46);

AF. der henviser til, at sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen af virksomhederne skal betragtes som en etisk og social pligt ud over den strengt lovbestemte,

1. glæder sig over Kommissionens strategiske ramme og navnlig indførelsen af »nul-visionstilgangen« til arbejdsrelaterede ulykker og sygdomme, herunder den kommende nye indikator for dødsulykker på arbejdspladsen i den sociale resultattavle; beklager imidlertid, at ambitionsniveauet i strategien for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen ikke svarer til målsætningen i nul-visionen, og opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag, der afspejler dette ambitionsniveau; opfordrer til, at der udarbejdes en køreplan for nedbringelse af antallet af ulykker og dødsfald på arbejdspladsen, som omfatter tilstrækkelig EU-støtte og national støtte til medlemsstater, så de kan fuldføre overgangen til »nul dødsfald«; understreger, at nul-visionen ikke bør føre til underrapportering af arbejdsrelaterede ulykker og sygdomme; opfordrer Kommissionen til at sikre, at nul-visionstilgangen omfatter alle skader og ulykker samt enhver form for fysisk og mental nedslidning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skærpe fokuseringen på forebyggelsesstrategier væsentligt, f.eks. ved at styrke arbejdstilsynet, de nationale sundheds- og sikkerhedstjenester og dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, for at sikre, at alle ansatte har ret til bedst mulig beskyttelse af deres sundhed og sikkerhed uanset arbejdsgiverens art eller størrelse; opfordrer til en ambitiøs gennemførelse og overvågning af den nye strategiramme for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen 2021-2027, også i lyset af konsekvenserne af covid-19-pandemien; opfordrer til regelmæssige ajourføringer af den strategiske ramme og til forbedring af de nuværende nationale strategier i overensstemmelse med udviklingen på arbejdsmarkederne og den dobbelte digitale og grønne omstilling; mener, at der er behov for et stærkt samarbejde med arbejdsmarkedets parter og en række lovgivningsmæssige foranstaltninger vedrørende flere aspekter af EU's politik vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for at supplere de mange forskellige bløde foranstaltninger, der påtænkes for at gøre nul-visionen til en realitet; opfordrer til, at der sættes klart fokus på arbejdstagernes deltagelse og på styrkelsen af høringen af arbejdsmarkedet parter i nul-visionen; glæder sig over, at arbejdsmiljøtopmødet i 2023 især vil fokusere på udviklingen af »nul-visionstilgangen«;

2. opfordrer Kommissionen til at højne sine ambitioner for bekæmpelse af arbejdsrelateret kræft i den europæiske kræfthandlingsplan; opfordrer til, at direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener ( 47 ) ajourføres løbende og inden for en ambitiøs tidsramme, herunder ved hurtigst muligt at fastsætte grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for mindst 25 yderligere prioriterede stoffer i direktivet efter forelæggelsen af handlingsplanen og inden udgangen af 2022 efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Sundhed og Sikkerhed på Arbejdspladsen; understreger i denne forbindelse behovet for, at Kommissionen sikrer tilstrækkeligt personale, herunder i de relevante enheder og myndigheder; understreger, at oprettelsen af omfattende nationale registre for alle medlemsstater kunne muliggøre indsamling af data om alle relevante kræftfremkaldende stoffer i hele Europa; opfordrer til et tæt samarbejde mellem EU-institutionerne og de relevante agenturer, medlemsstaterne og relevante interessenter og med en stærk inddragelse af arbejdsmarkedets parter, om aktivt at bruge dataindsamlingen til at følge op med de nødvendige lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger for at bekæmpe arbejdsrelateret kræft; opfordrer medlemsstaterne til at sikre retten til at indstille arbejdet i tilfælde af umiddelbar fare og usædvanligt farlige arbejdsvilkår for alle arbejdstagere i overensstemmelse med national praksis;

3. 3 og en biologisk grænseværdi på 150 μg bly pr. liter blod og dermed tager et skridt i den rigtige retning, beskytter den foreslåede biologiske grænseværdi ikke kvinder tilstrækkeligt, særligt ikke gravide kvinder glæder sig over Kommissionens tilsagn i direktiv 2004/37/EF om at revidere eksponeringsgrænseværdierne for bly samt dets forbindelser og diisocyanater; bemærker, at mens Udvalget for Risikovurdering (RAC) under Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) anbefaler en atmosfærisk grænseværdi på 4 μg/mog en biologisk grænseværdi på 150 μg bly pr. liter blod og dermed tager et skridt i den rigtige retning, beskytter den foreslåede biologiske grænseværdi ikke kvinder tilstrækkeligt, særligt ikke gravide kvinder ( 48 ) ; opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle forslag om reviderede eksponeringsgrænseværdier for bly og blyforbindelser indfører lige beskyttelse for alle arbejdstagere uanset køn; glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at tilføje hormonforstyrrende stoffer som en kategori for særligt problematiske stoffer i henhold til forordning (EF) nr. 1907/2006 ( 49 ) (REACH-forordningen) samt at klassificere dem i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008 ( 50 ) (CLP-forordningen); understreger, at arbejdstagere bør beskyttes mod eksponering for hormonforstyrrende stoffer gennem EU-lovgivning; påpeger, at automatisering og robotisering af visse aktiviteter i væsentlig grad kunne reducere risikoen for, at arbejdstagerne udsættes for kræftfremkaldende stoffer på arbejdspladserne; fremhæver behovet for yderligere handling med henblik på forebyggelse, registrering og bedre anerkendelse af arbejdsrelaterede kræfttilfælde med relation til natarbejde; opfordrer Kommissionen til at være særligt opmærksom på grupper, som er særligt eksponeret for farlige kemikalier, herunder arbejdstagere inden for den kemiske industri og landbruget, eller som er særligt sårbare over for farlige kemikalier, herunder gravide eller ammende arbejdstagere;

4. 3 (1 000 fibre/m 3 ); opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag om et EU-rammedirektiv for nationale strategier for fjernelse af asbest; opfordrer Kommissionen til at ajourføre direktiv 2010/31/EU glæder sig over Kommissionens tilsagn om i 2022 at fremlægge et lovforslag om yderligere at reducere arbejdstagernes eksponering for asbest; opfordrer Kommissionen til at højne sine ambitioner og fremsætte forslag om en europæiske strategi for fjernelse af al asbest i overensstemmelse med Europa-Parlamentets betænkning med henstillinger til Kommissionen om beskyttelse af arbejdstagere mod asbest; opfordrer Kommissionen til at være ambitiøs i sine bestræbelser på at opnå fjernelse af al asbest og til at revidere direktiv 2009/148/EF ( 51 ) med hensyn til uddannelse og certificering af arbejdstagere, som eksponeres for asbest, og, først og fremmest, til at ajourføre eksponeringsgrænsen for asbest, som bør sættes til 0,001 fibre/cm(1 000 fibre/m); opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag om et EU-rammedirektiv for nationale strategier for fjernelse af asbest; opfordrer Kommissionen til at ajourføre direktiv 2010/31/EU ( 52 ) om obligatorisk screening af bygninger og efterfølgende fjernelse af asbest og andre farlige stoffer, inden renoveringsarbejdet kan påbegyndes, og dermed forbyde forsegling og indkapsling af asbestholdige materialer, som teknisk set kan fjernes; opfordrer Kommissionen til at fremlægge et lovgivningsmæssigt forslag, der tager hensyn til gældende nationale regler, samt en konsekvensanalyse af de mest effektive modeller for obligatorisk undersøgelse af bygninger, i form af en overfladediagnose vedrørende forekomsten af asbest, som udføres af en professionel enhed med passende kvalifikationer og tilladelser, inden de sælges eller udlejes, og om udarbejdelse af minimumskrav til asbestcertifikater for bygninger, der er opført før 2005 eller før året for indførelse af et tilsvarende nationalt asbestforbud; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre bedre anerkendelse af og erstatning for asbestrelaterede sygdomme til alle udsatte arbejdstagere med henblik på at beskytte sundheden for byggearbejdere og andre arbejdstagere i den grønne omstilling; opfordrer til, hvor det er muligt, at anvende analytisk transmissionselektronmikroskopi (ATEM) eller lignende avancerede metoder til fibertælling;

5. mener, at Rådets direktiv 89/391/EØF om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet ( 53 ) måske vil vise sig ikke at være effektivt nok til arbejdslivet i det 21. århundrede og den seneste udvikling på arbejdsmarkederne og til at vurdere og styre psykosociale risici; mener derfor, at den bør suppleres for at styrke dette aspekt; minder om sin anmodning om, at Kommissionen i strategirammen for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen medtager retten til at koble fra og udtrykkeligt udvikler nye psykosociale foranstaltninger som en del af rammen; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at øge ambitionerne i strategirammen for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen; opfordrer Kommissionen til i samråd med arbejdsmarkedets parter at foreslå et direktiv om psykosociale risici og trivsel på arbejdspladsen med henblik på en effektiv forebyggelse af psykosociale risici på arbejdspladsen, såsom angst, depression, udbrændthed og stress, herunder risici forårsaget af strukturelle problemer såsom arbejdstilrettelæggelse (dvs. dårlig ledelse, dårlig arbejdstilrettelæggelse eller manglende overensstemmelse mellem arbejdstagernes viden og evner og de tildelte opgaver); opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at etablere mekanismer til forebyggelse af sådanne risici og reintegration af berørte arbejdstagere på arbejdspladsen og til at skifte fra individuelle foranstaltninger til en tilgang med arbejdstilrettelæggelse og i overensstemmelse med principperne om forebyggelseshierarki i direktiv 89/391/EØF; opfordrer Kommissionen til at udarbejde retningslinjer for det minimumsantal af medarbejdere, der leverer bedriftssundhedstjenester, som er nødvendige for at sikre tilstrækkelig overvågning af sundheden på arbejdspladsen ( 54 ) ; mener, at beskyttelse og fremme af mental sundhed bør være en integreret del af beredskabsplanerne for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i forbindelse med fremtidige sundhedskriser; understreger, at der bør lægges særlig vægt på sundhedspersonalets mentale sundhed og den mentale sundhed hos andre arbejdstagere i kritiske funktioner; glæder sig i denne forbindelse over bidraget fra ekspertpanelet om effektive måder at investere i sundhed (EXPH) i sin udtalelse om støtte til mental sundhed hos sundhedspersonale og andre arbejdstagere i kritiske funktioner; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre passende opfølgning på og gennemførelse af disse henstillinger;

6. understreger betydningen af at sikre passende erstatningsmuligheder for arbejdstagere i tilfælde af erhvervssygdomme; opfordrer Kommissionen til i samråd med arbejdsmarkedets parter at revidere Kommissionens henstilling fra 2003 om den europæiske liste over erhvervssygdomme med tilføjelser såsom arbejdsrelaterede muskel- og knoglelidelser, arbejdsrelaterede mentallidelser, navnlig depression, udbrændthed, angst og stress, alle asbestrelaterede sygdomme og hudkræft samt reumatisk og kronisk betændelse; opfordrer Kommissionen til efter høring af arbejdsmarkedets parter at omdanne denne henstilling til et direktiv, der skaber en minimumsliste over erhvervssygdomme og fastsætter minimumskrav for anerkendelse heraf og passende erstatning til de berørte personer;

7. understreger, at kvindelige arbejdstagere møder øgede udfordringer med hensyn til sundhed og trivsel på arbejdspladsen, navnlig i sundheds- og plejesektoren; glæder sig over, at Kommissionen styrker den kønsorienterede tilgang til sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at integrere kønsperspektivet og tage hensyn til kønsforskelle i alle foranstaltninger vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; opfordrer Kommissionen til at basere det kommende lovgivningsinitiativ om forebyggelse og bekæmpelse af kønsbaseret vold mod kvinder og vold i hjemmet på rammeaftalen om chikane og vold på arbejdspladsen; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at de forebyggende og beskyttende foranstaltninger, der har til formål at udrydde vold, forskelsbehandling og chikane på arbejdsmarkedet, herunder vold og chikane fra tredjeparter (dvs. fra kunder, besøgende eller patienter), hvor det er relevant, finder anvendelse uanset årsagen til og årsagen til chikanen, og at de ikke er begrænset til sager, der er baseret på forskelsbehandling; opfordrer medlemsstaternes regeringer til at ratificere ILO-konvention nr. 190 og anbefaling nr. 206 om vold og chikane og indføre de nødvendige love og politiske foranstaltninger til at forbyde, forebygge og bekæmpe vold og chikane i arbejdslivet;

8. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle strategier til forberedelse af en aldrende arbejdsstyrke, en højere forekomst af ansatte med kroniske sygdomme og behovet for at tilpasse arbejdspladsen til behovene hos arbejdstagere med handicap, aktivt støtte reintegration og ikkeforskelsbehandling og tilpasse arbejdsvilkårene for personer med handicap eller kroniske sygdomme og dem, der er ved at komme sig efter sygdom; understreger behovet for at definere og gennemføre skræddersyede og individualiserede strategier for at lette arbejdstagerens helbredelses- og rehabiliteringsproces; understreger, at sådanne strategier bør omfatte fremme af uddannelse, træning og livslang læring for personer i alle aldre samt en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv og fremme af udveksling mellem generationerne på arbejdspladsen; understreger, at der også bør lægges særlig vægt på omsorgspersoner;

9. opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af EU’s strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 at give medlemsstaterne og arbejdsgiverne klare og ambitiøse retningslinjer for rimelige tilpasninger på arbejdspladsen for personer med handicap; opfordrer Kommissionen til at foretage en ambitiøs revision af direktiv 2000/78/EF om ligebehandling i denne henseende; insisterer på, at det er lige så vigtigt at være opmærksom på situationen for arbejdstagere med kroniske sygdomme;

10. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på unge arbejdstagere i arbejdsmiljøstrategierne med særligt fokus på arbejdstagere under 18 år; minder om, at statistikkerne viser, at 18-24-årige er mere tilbøjelige til at have en alvorlig arbejdsulykke end ældre voksne på grund af utilstrækkelig erfaring, uddannelse og tilsyn, ringe kendskab til deres rettigheder og arbejdsgiverens forpligtelser, mangel på anerkendelse af deres behov fra arbejdsgivere og eksponering for usikre arbejdsvilkår, hvilket fører til udvikling af erhvervssygdomme, mens de stadig er unge eller senere i livet ( 55 )

11. minder om, at platformsarbejdere kan være udsat for øgede sundheds- og sikkerhedsrisici både ved arbejde på stedet og ved onlineplatformsarbejde; understreger, at disse risici ikke er begrænset til fysisk sundhed, men også kan påvirke psykosocial sundhed med uforudsigelige arbejdstider, arbejdsintensitet, konkurrenceprægede miljøer, meget store informationsmængder og isolation som nye risikofaktorer; glæder sig over Kommissionens forslag til direktiv om forbedring af arbejdsvilkårene for platformsarbejdere; understreger, at alle platformsarbejdere bør have ret til erstatning i tilfælde af arbejdsulykker og erhvervssygdomme og være omfattet af social beskyttelse, herunder syge- og invalideforsikring, ved at indføre en afkræftelig formodning om et ansættelsesforhold for platformsarbejdere i overensstemmelse med nationale definitioner som fastsat i medlemsstaternes respektive lovgivning eller kollektive overenskomster; gentager i denne henseende sine anbefalinger, der er skrevet i sin beslutning af 16. september 2021 om rimelige arbejdsvilkår, rettigheder og social beskyttelse for platformsarbejdere — nye beskæftigelsesformer, der er knyttet til den digitale udvikling,

12. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at alle arbejdstagere, der har en ansættelseskontrakt eller et ansættelsesforhold som defineret i national lovgivning, kollektive aftaler eller praksis, herunder atypiske arbejdstagere ( 56 ) , samt ægte og proforma selvstændige og mobile arbejdstagere, er omfattet af lovgivning og politikker om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen; understreger den afgørende rolle, som kollektive forhandlinger spiller for at sikre de højeste standarder for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; understreger, at europæiske og internationale menneskerettigheder garanterer alle arbejdstagere retten til at organisere sig, stifte og tilslutte sig en fagforening, deltage i kollektive forhandlinger, tage kollektive skridt til forsvar af deres rettigheder og nyde beskyttelse under kollektive overenskomster, uanset beskæftigelsesstatus ( 57 )

13. opfordrer Kommissionen til at medtage sundhed og sikkerhed i relevante EU-strategier og -politikker for grøn og digital omstilling, herunder dem om kunstig intelligens; understreger, at AI-løsninger på arbejdspladsen skal være etiske, menneskecentrerede, gennemsigtige, retfærdige og undgå negative konsekvenser for arbejdstagernes sundhed og sikkerhed; opfordrer Kommissionen til at forelægge et lovgivningsmæssigt initiativ efter rådføring med arbejdsmarkedets parter for at præcisere arbejdsmiljøforpligtelser og -ansvar i forbindelse med AI-systemer og nye arbejdsmetoder; understreger, at uddannelse for arbejdstagere og foranstaltninger til sikring af effektive arbejdsmiljøstrategier er nødvendig for indførelse og anvendelse af AI på arbejdspladsen; fremhæver, at AI og digitalisering sandsynligvis fremmer synergier mellem mennesker og maskiner og giver økonomiske og samfundsmæssige fordele samt nye muligheder for virksomhederne samt bekymringer vedrørende sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen såsom fremkomsten af nye former for overvågning og ledelse af arbejdstagere baseret på indsamling af store mængder realtidsdata, der kan føre til juridiske, reguleringsmæssige og etiske spørgsmål; opfordrer navnlig til, at der indføres beskyttelsesforanstaltninger mod de negative virkninger af algoritmisk styrede systemer for arbejdstagernes sundhed og sikkerhed; understreger, at algoritmer, der anvendes på arbejdsområdet, skal være gennemsigtige, ikkediskriminerende og etiske, og at algoritmiske beslutninger skal være ansvarlige, anfægtelige og, hvor det er relevant, reversible og derfor skal være underlagt menneskeligt tilsyn; understreger den rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller med hensyn til at foregribe nye erhvervsrisici, der opstår som følge af udviklingen af disruptive teknologier;

14. minder om, at klimaforandringerne påvirker arbejdstagernes sundhed direkte; minder om, at intensivering af ekstreme vejrforhold vil føre til flere fysiske skader, og at klimaændringer også kan øge risikoen for hudkræft, støveksponering og psykosociale risici; fastholder, at utilstrækkelig tilrettelæggelse af arbejdet også kan forværre situationen; understreger den rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller med hensyn til at foregribe nye erhvervsmæssige risici som følge af klimaændringer; minder om, at arbejdstagernes sundhed og sikkerhed hører under EU's kompetence, og at arbejdstagerne i henhold til direktiv 89/391/EØF bør beskyttes mod enhver form for risiko, herunder mod fremspirende risici; opfordrer Kommissionen til grundigt og snarest at vurdere de nye og fremspirende risici, som klimaforandringerne medfører for erhvervsrelateret sundhed og sikkerhed, med henblik på at beskytte arbejdstagerne mod eksponering for højere temperatur, naturlig UV-stråling og andre sundheds- og sikkerhedsfarer;

15. opfordrer til styrkelse af beskyttelsen mod eksponering for UV-stråling på EU-niveau, navnlig inden for rammerne af arbejdsmiljølovgivningen for arbejdstagere, der arbejder udendørs; opfordrer derfor Kommissionen til at revidere direktiv 2006/25/EF om arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (kunstig optisk stråling) ( 58 ) og at medtage solstråling inden for direktivets anvendelsesområde; opfordrer Kommissionen til at vurdere implementeringen og effektiviteten af de nuværende foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagere, der udsættes for ioniserende stråling, såsom flybesætninger, personale på kernekraftværker, arbejdstagere i relevante industrirammer, forskere og sundhedsfagligt personale og dyrlæger, der arbejder inden for radiologi, strålebehandling eller nuklear medicin, og til at gennemgå disse foranstaltninger i fornødent og proportionelt omfang;

16. opfordrer Kommissionen til at etablere en tidlig varslingsmekanisme inden for den nuværende interinstitutionelle struktur for at opdage, hvor der er behov for justeringer og revisioner af eksisterende arbejdsmiljødirektiver, der omhandler områder med konstant forandring, og som f.eks. kan påvirkes af nye videnskabelige data om farlige produkter eller udviklingen af arbejdsmarkeder og arbejdsvilkår inden for den dobbelte digitale og grønne omstilling; understreger det særlige behov for at inddrage arbejdsmarkedsparter fra forskellige sektorer i denne mekanisme, da de er de første, der bliver konfronteret med ændringerne;

17. opfordrer medlemsstaterne til at udvikle nationale politikker til beskyttelse af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen som en grundlæggende del af offentlige indkøb;

18. opfordrer Kommissionen til at fremme det overordnede spørgsmål om anstændigt arbejde i fremtidige EU-handelsaftaler og til at sikre, at der tages behørigt hensyn til standarder for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen som led i bindende forpligtelser vedrørende arbejdsstandarder og sociale standarder; opfordrer Kommissionen til at støtte kandidatlandene i at tilpasse deres retlige rammer til EU-retten om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med ILO og WHO for at fremme retten til sikre og sunde arbejdsvilkår inden for rammerne af ILO's grundlæggende arbejdsprincipper og -rettigheder og sikre, at aktørerne i de globale forsyningskæder overholder disse principper; glæder sig over Kommissionens hensigt om at foreslå et EU-dækkende forbud mod produkter fremstillet ved hjælp af tvangsarbejde;

19. glæder sig over målet om at styrke samarbejdet med EU's partnerlande, regionale og internationale organisationer og andre internationale fora for at højne arbejdsmiljøstandarderne globalt; opfordrer til, at Kommissionen aktivt engagerer sig i at støtte integrationen af retten til sikre og sunde arbejdsvilkår i ILO's ramme for grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen;

20. mener, at fælles grænseoverskridende uddannelse og udveksling af bedste praksis for sundhedspersonale bør fremmes i grænseoverskridende regioner;

Beredskabsplan for fremtidige sundhedskriser: erfaringer af covid-19-pandemien og dens indvirkning på arbejdet

21. understreger, at det er afgørende at trække på erfaringerne fra covid-19-pandemien og øge beredskabet i forhold til eventuelle fremtidige sundhedskriser; støtter opfordringen til medlemsstaterne om at udarbejde beredskabsplaner for fremtidige kriser som et led i deres nationale strategier for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen efter høring af arbejdsmarkedets parter på nationalt plan, herunder gennemførelse af EU's retningslinjer og værktøjer; understreger behovet for effektive EU-mekanismer for at koordinere disse planer; mener, at en styrkelse af formidlingen af verificerede oplysninger bør være kernen i enhver sundhedsberedskabsplan; mener, at beskyttelse og fremme af mental sundhed bør være en integreret del af arbejdsmiljøberedskabsplanerne for fremtidige sundhedskriser, og understreger, at der bør lægges særlig vægt på sundhedspersonalets og andre vigtige arbejdstageres mentale sundhed; glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at iværksætte en tilbundsgående analyse af konsekvenserne af pandemien og effektiviteten af EU's og de nationale arbejdsmiljørammer med henblik på at udvikle nødprocedurer og retningslinjer for hurtig indførelse, gennemførelse og overvågning af foranstaltninger i potentielle fremtidige sundhedskriser i tæt samarbejde med offentlige sundhedsaktører; opfordrer medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på grænseoverskridende regioner med henblik på at styrke samarbejdet; mener, at erklæringen om en folkesundhedsmæssig krisesituation på EU-plan i henhold til den fremtidige forordning ( 59 ) om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler bør udløse gennemførelsen og EU-koordineringen af foranstaltningerne i de nationale beredskabsplaner om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen;

22. minder om Kommissionens tilsagn om at vurdere behovet for yderligere tiltag for at forbedre den måde, EU's eksisterende lovramme for sundhed og sikkerhed fungerer på, og behovet for at ændre direktiv 2000/54/EF om biologiske agenser under arbejdet; opfordrer Kommissionen til straks at foretage en målrettet revision af dette direktiv på grundlag af erfaringerne fra covid-19-krisen med henblik på at forbedre beredskabs- og indsatsplanlægningen samt øge modstandsdygtigheden på alle arbejdspladser; understreger, at denne revision skal sikre, at det med direktivet er muligt at imødekomme pandemier, lette etableringen af nationale nødberedskabsplaner ved udbrud af en pandemi og udarbejde skriftlige instruktioner, der om nødvendigt er oversat til forskellige sprog, vedrørende risici forbundet med sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, hygiejneforanstaltninger og arbejdstilrettelæggelse, og sikre, at de er tilgængelige for alle medarbejdere i tilfælde af et sådant udbrud; glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at inkludere covid-19 i henstillingen vedrørende den europæiske planlægning af erhvervssygdomme;

23. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til kraftigt at prioritere og i tilstrækkelig grad finansiere styrkelsen af forskning og dataindsamling på både EU-plan og nationalt plan om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, navnlig om årsagerne til og indvirkningen på mental sundhed, psykosociale, ergonomiske risici og muskel- og knoglelidelser, arbejdsrelaterede kredsløbssygdomme, arbejdsrelateret kræft, kroniske inflammatoriske sygdomme på tværs af sektorer, og til at foretage en detaljeret vurdering af problemer samt virkningerne af et arbejdsmarked i forandring, herunder muligheder og udfordringer i forbindelse med sundhed og sikkerhed i forbindelse med fjernarbejde og telearbejde og retten til at være offline, med henblik på at analysere konsekvenserne af køn, alder og handicap; opfordrer Kommissionen til at følge op på forskningen med både lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed efter høring af arbejdsmarkedets parter;

24. opfordrer Europa-Kommissionen til at udføre yderligere forskning vedrørende de økonomiske omkostninger for sundhed og udelukkelse på arbejdspladsen;

25. opfordrer Kommissionen til at fremlægge en lovgivningsmæssig ramme med henblik på at fastsætte minimumskrav for telearbejde i hele Unionen, der ikke skal påvirke arbejdsvilkårene for telearbejdere negativt; bemærker, at denne ramme bør udvikles i samråd med medlemsstaterne og de europæiske arbejdsmarkedsparter under fuld overholdelse af nationale arbejdsmarkedsmodeller og under hensyntagen til arbejdsmarkedets parters rammeaftaler om telearbejde og digitalisering; understreger, at en sådan ramme bør præcisere arbejdsvilkårene, herunder levering, brug af og ansvar for udstyr, herunder hvad angår eksisterende og nye digitale værktøjer, og at den bør sikre, at dette arbejde udføres på frivillig basis, og at telearbejdernes rettigheder, balance mellem arbejdsliv og privatliv, arbejdsbyrde og præstationsstandarder svarer til sammenlignelige arbejdstageres; understreger, at dette lovgivningsforslag bør være baseret på en omfattende vurdering heraf af de psykosociale risici forbundet med digital arbejdspraksis og telearbejde og flydende grænser for arbejdsmiljøet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre foranstaltninger vedrørende tilgængelighed og inkluderende teknologi for personer med handicap, der er i færd med omstillingen til telearbejde og/eller i færd med fjernerhvervsstudier;

26. opfordrer Kommissionen til i samråd med arbejdsmarkedets parter at foreslå et direktiv om minimumsstandarder og -betingelser for at sikre, at alle arbejdstagere er i stand til effektivt at udøve deres ret til at være offline og til at regulere brugen af eksisterende og nye digitale værktøjer til arbejdsformål i overensstemmelse med sin beslutning af 21. januar 2021 med henstillinger til Kommissionen om retten til at være offline og under hensyntagen til arbejdsmarkedets parters rammeaftale om digitalisering;

27. glæder sig over Kommissionens tilsagn om at modernisere lovgivningsrammen for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen ved at revidere direktiv 89/654/EØF ( 60 ) og direktiv 90/270/EØF ( 61 ) om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdspladsen og arbejde med skærmterminaler; opfordrer Kommissionen til at være mere ambitiøs i denne henseende og til uden yderligere forsinkelse at foreslå et bredere og mere omfattende direktiv om forebyggelse og forvaltning af arbejdsrelaterede muskel- og knoglelidelser og reumatiske sygdomme og opfordrer medlemsstaterne til at optrappe deres forskning og indsamling af data; opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle arbejdsrelaterede risici, der kan føre til reumatiske sygdomme/kroniske betændelsessygdomme samt muskel- og knoglelidelser, er omfattet af direktivet såsom tunge løft, gentagne bevægelser, vibrationer eller stående/siddende arbejde i længere tid ad gangen; minder om, at kvindelige arbejdstagere er mere tilbøjelige til at blive berørt af muskel- og skeletbesvær; minder Kommissionen om, at et forslag om arbejdsrelaterede muskel- og knoglelidelser skal inkludere et stærkt kønsaspekt, for så vidt angår vurdering, forebyggelse og behandling af disse sygdomme; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje at indføre fleksible arbejdstider for arbejdstagere, der lider af muskel- og knoglelidelser/kronisk betændelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage hånd om arbejdsrelaterede risici i forbindelse med kredsløbssygdomme;

28. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde virksomhederne til at gøre en indsats for at fremme arbejdstagernes sundhed ved at anvende de logistiske ressourcer, de har til rådighed, ved at fremsætte anbefalinger om en sund livsstil, tilskynde til fysisk aktivitet ved at give adgang til særlige områder i lokalerne eller ved at lette adgangen til særlige eksterne strukturer, tilskynde til oprettelse af interne sportshold, stille cykelgarager til rådighed, tilskynde til indtagelse af god ernæring ved at stille sunde, afbalancerede og varierede retter til rådighed i virksomhedskantiner, stille naturlige drikkevareautomater til rådighed, opsætte skilte, der opfordrer de ansatte til at holde områderne omkring fælles indgange og udgange fri for skadelige stoffer såsom cigaretrøg, og med andre pædagogiske foranstaltninger, der kan tjene dette formål, såsom fremme af den europæiske kræftkodeks; understreger den positive virkning af korrekt uddannelse af ledere og arbejdstagere med personaleansvar for at forebygge psykosociale risici og chikane på arbejdspladsen; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at ledere og arbejdstagere med personaleansvar modtager eller har gennemført relevant uddannelse, herunder uddannelse i forebyggelse af psykosociale risici og kurser til bekæmpelse af chikane, inden de påbegynder deres arbejde på arbejdspladsen; opfordrer medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at tage initiativer til at forbedre repræsentanternes og ledernes sundheds- og sikkerhedsmæssige færdigheder i overensstemmelse med national lovgivning og praksis; opfordrer medlemsstaterne til at støtte en aktiv inddragelse af medarbejderne i gennemførelsen af forebyggende arbejdsmiljøforanstaltninger og sikre, at sundheds- og sikkerhedsrepræsentanter modtager uddannelse ud over de grundlæggende moduler;

29. minder om de adskillige tilfælde af overtrædelse af arbejdstagernes rettigheder under covid-19-pandemien, navnlig for mobile arbejdstagere, herunder grænsearbejdere, sæsonarbejdere og migrantarbejdere, der blev udsat for usikre leve- og arbejdsforhold såsom ringe eller overbefolket indkvartering, og som ikke fik tilstrækkelig information om deres rettigheder; gentager sin opfordring til Kommissionen om at træffe øjeblikkelige foranstaltninger til forbedring af situationen med hensyn til beskæftigelse, arbejde og sundhed og sikkerhed for mobile arbejdstagere og migrantarbejdere såsom grænsearbejdere, udstationerede arbejdstagere og sæsonarbejdere, herunder den rolle, som vikarbureauer, rekrutteringsbureauer, andre formidlere og underleverandører, spiller, med henblik på at identificere huller i beskyttelsen set i lyset af princippet om ligebehandling samt de specifikke sundheds- og sikkerhedsmæssige udfordringer, som de mobile arbejdstagere og migrantarbejderne står overfor såsom adgang til relevant udstyr og faciliteter, indkvartering af ordentlig kvalitet, sikker transport og et anstændigt måltid mål ( 62 ) , og imødekomme behovet for at lukke de kortlagte huller og sikre pandemisikring under hensyn til de erfaringer, der er gjort af covid-19-pandemien; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at arbejdstagernes indkvartering, når den tilrettelægges af arbejdsgiveren, er sikker, anstændig og opfylder minimumsstandarder; understreger den rolle, som Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed spiller med at bistå medlemsstaterne og Kommissionen i deres effektive anvendelse og håndhævelse af EU-retten vedrørende arbejdskraftmobilitet i hele Unionen og koordineringen af de sociale sikringsordninger i EU; understreger behovet for at overveje at revidere Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndigheds mandat i forbindelse med den evaluering, der skal foretages i 2024, med henblik på at medtage bestemmelser om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; opfordrer EU-OSHA og Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed til at arbejde sammen om at støtte Kommissionen og medlemsstaterne i at forbedre sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen for mobile arbejdstagere og migrantarbejdere; opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan digitale værktøjer kan være med til at styrke grænseoverskridende håndhævelse af standarderne for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen for alle mobile arbejdstagere, herunder selvstændige og mobile tredjelandsborgere, der er omfattet af EU's regler om arbejdskraftmobilitet inden for EU; opfordrer Kommissionen til i tæt samarbejde med Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed og efter en grundig vurdering at fremsætte et lovgivningsforslag om et europæisk socialsikringskort for alle mobile arbejdstagere og tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af EU-reglerne om mobilitet inden for EU, hvilket vil give de relevante nationale myndigheder og arbejdsmarkedets parter et instrument til at forbedre håndhævelsen af EU's regler om arbejdskraftmobilitet og koordinering af de sociale sikringsordninger på arbejdsmarkedet på en retfærdig og effektiv måde for at sikre lige vilkår i EU, herunder med hensyn til beskyttelse af mobile arbejdstageres sundhed og sikkerhed, jf. Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om indførelse af det europæiske socialsikringskort med henblik på at forbedre den digitale håndhævelse af sociale sikringsrettigheder og fair mobilitet ( 63 )

30. understreger behovet for at sikre, at sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen integreres i offentlige indkøb, og opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at fremsætte nationale politikker for at sikre dette; opfordrer Kommissionen til at udveksle bedste praksis om, hvordan sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen indarbejdes i reglerne om offentlige indkøb, og om, hvordan der på nationalt plan kan indføres bestemmelser om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, der er i overensstemmelse med direktivet om offentlige indkøb;

Gennemførelse og håndhævelse

31. understreger de nationale arbejdstilsyns vigtige rolle, når det kommer til at sikre overholdelse af lovgivningen om sundhed og sikkerhed og forebyggelse af arbejdsrelateret sygdomme og fysiske skader; opfordrer medlemsstaterne til at sikre de nationale arbejdstilsyn tiltrækkelige midler til at gennemføre ILO's henstilling om en tilsynsførende pr. 10 000 arbejdstagere med henblik på iværksættelsen af effektive og punktlige tilsyn for at borteliminere enhver form for misbrug; opfordrer Kommissionen til at gennemføre og formidle resultaterne af en undersøgelse af, hvordan de nationale arbejdstilsyn gennemfører deres tilsyn, og af omfanget og indholdet af disse inspektioner, herunder med hensyn til antallet af konstaterede overtrædelser og pålæggelsen af effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner, med henblik på at kortlægge deres evne til at håndhæve de eksisterende regler om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen med henblik på at sikre lige vilkår for tilstrækkelig beskyttelse; opfordrer Kommissionen til at nedsætte en dedikeret trepartsarbejdsgruppe om håndhævelse under Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen, der skal følge denne undersøgelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at strømline standarderne for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i alle politikker og til at forbedre forebyggende foranstaltninger og håndhævelse af eksisterende regler om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og af lovgivningen; påpeger arbejdsmarkedsparterne og de nationale sundheds- og sikkerhedstjenesters rolle i denne henseende; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre større koordinering, samarbejde og uddannelse på europæisk plan;

32. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre tilstrækkelig finansiering og adgang for alle arbejdstagere til oplæring i sikkerhed samt til sundheds- og undervisningsfaciliteter med henblik på bekæmpelse af ulykker og sygdom på arbejdet; understreger nødvendigheden af et tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter i den henseende;

33. opfordrer Kommissionen til at bekæmpe asymmetrier mellem de nationale lovgivninger inden for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, som skaber illoyal konkurrence ikke kun i det indre marked, men også i forholdet til tredjelande:

34. opfordrer Kommissionen til at iværksætte en vurdering af sundheds- og sikkerhedstjenesternes arbejde og de erfaringer, der er høstet i forbindelse med de eksterne sundheds- og sikkerhedstjenester efter indførelsen af artikel 7, stk. 3, i direktiv 89/391/EØF; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde henstillinger om styrkelse af de nationale eksterne sundheds- og sikkerhedstjenester med henblik på at forbedre risikoforebyggelse på arbejdspladsen;

35. opfordrer medlemsstaterne til at melde tilbage med hensyn til de mål, der er fastsat i de nationale strategier for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, og sikre tilstrækkelig finansiering til understøttelse af gennemførelsen; understreger, at arbejdsmarkedets parter bør inddrages fuldt ud i gennemførelsen af de nationale planer for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen eller i opfølgningen heraf; understreger behovet for at anerkende og inddrage arbejdsmarkedets parter og arbejdspladsernes sundheds- og sikkerhedsrepræsentanter i udformningen, gennemførelsen og håndhævelsen af lovgivningsrammen for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; opfordrer Kommissionen til at indlede en undersøgelse af opfattelser og praksisser med henblik på en bedre deltagelse af arbejdstagere og deres repræsentanter i alle faser af risikovurderinger og politikker for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og til at lancere finansierede programmer, der skal forbedre arbejdstageres deltagelse i virksomhedernes aktiviteter vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; opfordrer medlemsstaterne til at ophæve enhver national lovgivning, der hæmmer kollektive forhandlinger, herunder ved at sikre fagforeningernes adgang til arbejdspladserne med henblik på tilrettelæggelse, informationsdeling og høringer, styrkelse af arbejdstagernes repræsentation og dermed sikring af ordentlige sundheds- og sikkerhedsstandarder på arbejdspladsen;

36. fremhæver, at mobilitetspakken og dens initiativer, herunder Kommissionens retningslinjer for køre- og hviletidsregler, kan forbedre sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen; opfordrer medlemsstaterne til at øge vejtilsynet og sikre overholdelsen af disse regler, herunder sikre, at arbejdsgiverne sikrer førerne korrekte tidsplaner for at forhindre overdreven arbejdsbelastning og dermed øge trafiksikkerheden; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i deres nationale trafiksikkerhedsstrategier at fastsætte klare mål for nedbringelse af antallet af trafikdræbte i forbindelse med arbejdsrelaterede ulykker; opfordrer Kommissionen til at fremlægge lignende initiativer for at forbedre sundheden og sikkerheden for arbejdstagere i luftfartssektoren og i søfartsindustrien; opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne rapporterer og giver statistikker over arbejdsulykker på vejene;

37. understreger, at alle arbejdstagere bør beskyttes tilstrækkeligt uanset virksomhedens størrelse, og at der bør gives støtte til navnlig mirkovirksomheder og SMV'er for at hjælpe dem med at anvende reglerne om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen korrekt; fremhæver EU-OSHA's rolle med at give mikrovirksomheder og SMV'er de rigtige værktøjer og standarder for praksisser til vurdering af risici for deres arbejdskraft og til gennemførelse af hensigtsmæssige forebyggelsestiltag; mener, at EU-OSHA bør styrkes for at fremme sunde og sikre arbejdspladser i hele Unionen og videreudvikle initiativer til forbedring af forebyggelsen på arbejdspladser i alle erhvervssektorer;

o

o o

38. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

(1) Udkast til resolution om WHO's europæiske handlingsramme for mental sundhed 2021-2025, 71. regionale udvalg for Europa, den 13.-15. september 2021.

(2) EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(3) https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/guides_for_applicants/h2020-SC1-BHC-22-2019-framework-for-action_en.pdf

(4) EUT C 433 af 23.12.2019, s. 9.

(5) EUT C 362 af 8.9.2021, s. 82.

(6) EUT C 445 af 29.10.2021, s. 75.

(7) EUT C 456 af 10.11.2021, s. 161.

(8) Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0385.

(9) Vedtagne tekster; P9_TA(2021)0427.

(10) https://www.who.int/about/governance/constitution

(11) WHO's faktablad med titlen »Mental health: strengthening our response« (Mental sundhed: styrkelse af vores indsats), marts 2018. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/mental-health-strengthening-our-response.

(12) Europa-Kommissionens pressemeddelelse om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen på et arbejdsmarked i forandring, den 28. juni 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/da/IP_21_3170

(13) Eurostat, statistikker over arbejdsulykker, november 2020.

(14) Sjette europæiske undersøgelse af arbejdsvilkårene — oversigtsrapport (opdatering fra 2017), Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg.

(15) Jobkvalitetsmønstre tyder på, at billedet er mere nuanceret end en simpel polarisering mellem job af høj og lav kvalitet. Analysen grupperer arbejdstagerne i fem jobkvalitetsprofiler: »succesrige« arbejdspladser (omfatter 21 % af arbejdstagerne), »velfungerende« arbejdspladser (25 %), »aktive manuelle« arbejdspladser (21 %), arbejdspladser »under pres« (13 %), arbejdspladser af »dårlig kvalitet« (20 %). Mønstret for jobkvalitetsscorerne varierer mellem de forskellige profiler, hvilket styrker præmissen om, at jobkvalitet består af forskellige aspekter.

(16) https://www.safetyandhealthmagazine.com/articles/14053-new-workers-higher-risk

(17) EU-OSHA, An international comparison of the cost of work-related accidents and illnesses (En international sammenligning af omkostningerne ved arbejdsrelaterede ulykker og sygdomme), 2017.

(18) Takala, J., working paper Eliminating occupational cancer in Europe and globally (Eliminering af arbejdsrelateret kræft i Europa og globalt), 2015, s. 6.

(19) »Global Asbestos Disaster« (Global asbestkatastrofe), International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018.

(20) https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-the-society-and-the-welfare-system/

(21) EU-OSHA, undersøgelse af arbejdstagere om eksponering for kræftrisikofaktorer, 20. maj 2020.

(22) WHO's faktablad med titlen »Radon and health« (Radon og sundhed), den 2. februar 2021. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radon-and-health,

(23) European Parliament, DG IPOL, Strengthening Europe in the fight against cancer — Going further, faster, (Styrkelse af Europa i kampen mod kræft — længere, hurtigere) juli 2020. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU(2020)642388_EN.pdf

(24) IPCC, sixth assessment report, regional fact sheet — Europe (sjette vurderingsrapport, regionalt faktablad — Europa). https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf

(25) Eurostat, self-reported work-related health problems and risk factors — key statistics, (selvrapporterede arbejdsrelaterede sundhedsproblemer og risikofaktorer — nøglestatistikker), september 2021.

(26) EU OSHA, Musculoskeletal disorders: association with psychosocial risk factors at work (Muskel- og skeletbesvær: forbindelsen til psykosociale risikofaktorer på arbejdspladsen), 2021.

(27) Eurofound og EU-OSHS, Psychosocial risks in Europe: Prevalence and strategies for prevention (Psykosociale risici i Europa: Forekomst og forebyggelsesstrategier), Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2014.

(28) EU-OSHA, Psychosocial risks and stress at work. (Psykosociale risici og stress på arbejdspladsen) https://osha.europa.eu/en/themes/psychosocial-risks-and-stress

(29) EU OSHA, OSH figures: stress at work — facts and figures (Tal fra OSH: stress på arbejdspladsen — fakta og tal), 2009.

(30) Eurofound, Living, working and COVID-19 (At leve, at arbejde, covid-19), Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2020.

(31) Eurofound og Det Internationale Arbejdsbureau (2017), Working anytime, anywhere: The effects on the world of work, (At arbejde når som helst og hvor som helst: Virkningerne på arbejdsmarkedet), Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, og Det Internationale Arbejdsbureau, Genève.

(32) Det Europæiske Fagforeningsinstitut, Teleworking in the aftermath of the Covid-19 pandemic: enabling conditions for a successful transition (Telearbejde i kølvandet på covid-19-pandemien: forudsætninger for en vellykket overgang), 2021.

(33) Eurofound og Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter, What just happened? (Hvad skete der netop?) COVID-19 lockdowns and change in the labour market, (Covid 19-nedlukninger og ændringer af arbejdsmarkedet), Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2021.

(34) Eurofound, Telework and ICT-based mobile work: Flexible working in the digital age (Eurofound, telearbejde og IKT-baseret mobilarbejde: Fleksibelt arbejde i den digitale tidsalder), New forms of employment series, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2020.

(35) Microsoft Work Trend Index, The next great disruption is hybrid work — are we ready?’ (Den næste store forstyrrelse er hybridarbejde — er vi klar?), 2021.

(36) EU-OSHA, Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications (Telearbejde og sundhedsrisici i forbindelse med covid-19-pandemien: dokumentation og politiske følger), Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2021.

(37) Den Internationale Arbejdsorganisation, World Employment and Social Outlook 2021, The role of digital labour platforms in transformation the world of work. (Digitale platformes rolle i ændringen af arbejdsmarkedet) https://www.ilo.org/global/research/global-reports/weso/2021/lang--en/index.htm

https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-digitalisation-and-future-work

(38) Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation, briefingnotat med titlen »National measures targeting seasonal workers to address labour shortages (particularly in the agricultural sector)« (Nationale foranstaltninger rettet mod sæsonarbejdere for at afhjælpe manglen på arbejdskraft (navnlig i landbrugssektoren)), den 29. maj 2020. https://www.etuc.org/sites/default/files/publication/file/2020-05/Covid-19%20Briefing%20Seasonal%20Workers%20Final_updated%2029%20May%202020.pdf

(39) EU-OSHA, Third European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER 3), (Den tredje europæiske virksomhedsundersøgelse af nye risici og risici i fremvækst (ESENER-3)), 2019; https://www.enshpo.eu/pdfs/news01.pdf

(40) da Silva Neto, AM et al, »Psychological effects caused by the COVID-19 pandemic in health professionals: A systematic review with meta-analysis« (Psykologiske virkninger forårsaget af covid-19-pandemien hos sundhedspersonale: En systematisk gennemgang med metaanalyser) Progress in neuro-psychopharmacology & biological psychiatry, den 10. januar 2021.

(41) Europa-Parlamentets infografik, »Covid-19's konsekvenser for kvinder«, 1. marts 2021. https://www.europarl.europa.eu/news/da/headlines/society/20210225STO98702/understanding-the-impact-of-covid-19-on-women-infographics; Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder. https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/essential-workers

(42) Eurofound, nyhedsartikel med titlen "Just one in three workers with limiting chronic disease in adapted workplace’ (En ud af tre arbejdstagere med begrænsning af kroniske sygdomme på tilpasset arbejdsplads), den 15. oktober 2019, https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/just-one-in-three-workers-with-limiting-chronic-disease-in-adapted-workplace

(43) EUT L 238 af 25.9.2003, s. 28.

(44) Eurofound, den europæiske undersøgelse af arbejdsvilkårene 2021 https://www.eurofound.europa.eu/surveys/2021/european-working-conditions-survey-2021

(45) https://eular.org/myUploadData/files/ eular_vision_paper_on_eu_health_policy_branded.pdf

(46) Niedhammer I, Bertrais S, Witt K (2021), Psychosocial work exposures and health outcomes: a meta-review of 72 literature reviews with meta-analysis (Psykosocial eksponering på arbejdet og resultater for sundheden: en metagennemgang af 72 videnskabelige undersøgelser med metaanalyser), Scand J Work Environ Health 2021; 47(7):489-508.

(47) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50).

(48) Det Europæiske Fagforeningsinstitut, Occupational Exposure Limits (OELs) for lead and lead compounds & equality of treatment of women and men at work (Grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for bly og blyforbindelser: Ligebehandling af kvinder og mænd på arbejdspladsen), den 14. december 2020.

(49) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).

(50) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

(51) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/148/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest (EUT L 330 af 16.12.2009, s. 28).

(52) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13).

(53) EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

(54) ILO's henstilling nr. 171 om bedriftssundhedstjenester. https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_INSTRUMENT_ID:312509;

(55) https://osha.europa.eu/en/themes/young-workers

(56) https://www.ilo.org/global/topics/non-standard-employment/lang--en/index.htm

(57) I artikel 23 i verdenserklæringen om menneskerettighederne fremgår det, at enhver har ret til at danne og indtræde i fagforeninger til beskyttelse af sine interesser; ILO-konvention nr. 87 om foreningsfrihed og beskyttelse af foreningsretten, 1948; og ILO-konvention nr. 98 om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger.

(58) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/25/EF af 5. april 2006 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (kunstig optisk stråling) (EUT L 114 af 27.4.2006, s. 38).

(59) Kommissionens forslag af 11. november 2020 om Europa-Parlamentets og Rådets forordning om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og om ophævelse af afgørelse nr. 1082/2013/EU (COM(2020)0727). Europa-Parlamentet vedtog ændringer til forslaget den 14. september og den 11. november 2021 (Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0377 og P9_TA(2021)0449).

(60) Rådets direktiv 89/654/EØF af 30. november 1989 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdsstedet (EFT L 393 af 30.12.1989, s. 1).

(61) Rådet direktiv 90/270/EØF af 29. maj 1990 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejde ved skærmterminaler (EFT L 156 af 21.6.1990, s. 14).

(62) https://www.ilo.org/global/about-the-ilo/newsroom/news/WCMS_075505/lang--en/index.htm

(63) Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0473.