ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 384 
 
 
 
Vol. 1985/0148 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K O M <85) 384 endelig udg.  
Bruxelles, den 22 ju li 198S
S TY R K E LSE  A F  FÆ L L E S S K A B E T S  STR U K TU R FO R A N S TA LTN IN G ER  
TIL F O R D E L  F O R  D E  O M R Å D E R , D E R  B E R Ø R E S  A F  S TR U K TU R ­
O M L Æ G N IN G E N  I JERN- O G  STÅLINDUSTRIEN
(Meddelelse t i l  Rådet fra Kommissionen)
KOM(85) 384 endelig udg,

H tM glS E Af F Æ L LE S S K A B E TS  S TR U K TU R FO R A N STA LTN IN G ER  TIL F O R D E L  F O R  D E  
O M R Å D E R , Q E R  B É R Ø R E S  A F  S T R U K T U R O M L Æ G N IN G E N  I JERN- O G  STÅLINDUSTRIEN
i  n
1 ■  INDLEpNINC
1. U d  fra en helhedsanskuelse foresLår Kommissionen dels en gradvis tilbage­
venden t i l  normale handelsforhold gennem  en konsekvent formindskelse af  
den nationale støtte og gradvis liberalisering af markedsordningen, dels  
foranstaItninger t i l  afhjælpning af de negative beskæftigelsesvirkninger,  
der i den sam m enhæ ng v il følge m e d  videreførelsen af strukturomlægningen
i jern- og stålindustrien.
Efter en kortfattet redegørelse for den meget store ledsagende indsats,  
s o m  Fællesskabet i en årrække har gennemført ti L  fordel for arbejds­
tagerne i jern- og stålindustrien og de regioner, hvor denne industri  
er hjemmehørende, skitseres i det følgende de foranstaltninger, s o m  bør
udvikles i de^kom mende år.
: r ; i ;
'If
li
IX. F O R M Å L  '
2. Fra begyndeLsen af 1975 og in d til udgangen af 1984 er der gået 350 000  
arbejdspladser tabt i Fællesskabets jern- og stålindustri, deraf
33 000 si senlj s o m  i 1984. Det kan t illig e  anslås, at den indirekte virk­
ning har været mindst et tilsvarende tab af arbejdspladser.
1«H

Disse tab af arbejdspladser skaber sarlig akutte vanskeligheder i jern-  
og stålregicnerne/ navnlig fordi den økonomiske struktur i de pågælden­
de områder ofte er ensidig, og der ikke er alternative beskæftigelses­
muligheder. D ertil kom m er en baggrund i form af en mere generel økono­
misk krise.
Det er muligt, at disse vanskeligheder v il blive forøget i de kom m ende  
tre eller fire  Ir  s o m  følge af, at det er nødvendigt at videreføre  
strukturomlægningsplanerne for jern- og stålvirksomhederne.
« -
Selv o m  de fremtidige tab af arbejdspladser ser ud t i l  at blive mindre  
end de tab, der har kunnet registreres i de seneste Ir, kan det forhold,  
at de opstår i regioner, der i forvejen er hårdt ramt, medføre endnu en  
forverring af situationen i disse regioner.
Situationen kan i visse områder blive yderligere vanskeliggjort a f, at  
der foruden sljrukturomlægningen i jern- og stålindustrien også finder  
en strukturomlfægning sted i kulindustrien.
Alle ledsageforanstaltninger, s o m  Fællesskabet gennemfører i forbindelse  
m e d  den afgørø’ lft'd e  strukturomlægningsindsats i jern- og stålindustrien,  
bør derfor først og fremmest tage sigte pi skabelse af nye arbejdspladser  
i de kom m endei fire  år og o m  nødvendigt endnu længere frem.
N U V A R E N D E  FO R AN STA LTNING ER  - VUR DERING  O G  E R FA R IN G ER
I perioden 1 — 1 9 8 A  er der i forbindelse m ed  fællesskabsforanstaltningerne  
tiL fordel fop EKSF-beskæftigelsesområdeme s tille t et samlet beløb pi  
ca. 6,7 mia E C U  t i l  rådighed, deraf ca. 2,2 mia E C U  i 1984. Ca. halvdelen  
af dette beløb har været lån, og den anden halvdel tilskud

Fa L  Lesskabet har gennemført foranstaltninger af forskellig art: på den  
ene side mere gene-reIle foranstaltninger i forbindelse m e d  strukturind­
satsen og p| den anden side mere specifikke foranstaltninger i tilknytr. · .  
t i l  strukturomlægningen i jern- og stålindustrien.
D en hidtidige,'indsats fra Fællesskabets side har særlig drejet sig o m  
dets foranstaltninger, navnlig i omstillingsøjemed, t i l  fordel for de  
arbejdstagere^' jern- og stålindustrien, der har været berørt af struk-  
turomlægningeiv'dels foranstaltninger m e d  henblik pi direkte fremme af  
oprettelsen af 'alternative arbejdspladser (rentelettede EKSF-lån og EFRy—  
støtte t i l  industri investeringer) sam t skabelse af bedre grundlagsfacili-  
te te r, herunder infrastruktur, især i kraft af EFRli-støtte og lån fra EIB.
Derudover har også selve jern- og stålsektoren kunnet drage fordel af  
betydelige finansielLe midler.
4. Disse foranstaltninger har s o m  helhed givet følgende erfaringer:
Støtten og lånene t i l  infrastruktur har været langt mere omfattende end  
indsatsen i forbindelse m e d  produktionsinvesteringer, der har ført t i l  
oprettelse e lle r bevarelse af arbejdspladser. Selv o m  udbygningen af  
infrastrukturen også bidrager t i l  oprettelse af arbejdspladser, v il der  
i de kom m ende ar blive lagt større væ gt på produktionsinvesteringer.
Der har i den hidtidige sociale ledsageindsats i jern- og stilregionerne  
været Lagt stor væ gt pi finansiering af foranstaltninger i forbindelse  
m ed  førtidspensionering ved nedsættelse af aldersgrænsen i s t il-  og kul­
industrien ( f reks.: i Frankrig og Ita lie n  er aIdersgrænsen sænket t i l  
50 år). Denne-politik har sine begrænsninger s o m  følge af udviklingen i

-  4 -
alderspyramiderj i de berørte industrisektorer; den v il ikke kunne  
fortsættes, medmindre den tilgodeser problemet vedrørende omstilling af  
lønmodtagere under 50 år.
Kommissionen finder det v ig tig t, at Fællesskabets foranstaltninger ikke  
træder i stedet for de nationale foranstaltninger; den har derfor t i l  
hensigt i den forbindelse at anvende den integrerede fremgangsmåde, s o m  
giver mulighed for i højere grad at sikre, at fællesskabsforanstaltningerne  
bliver et supplement.
D en har også jjjj l hensigt at udbygge omsti lUngslånene, s o m  viser sig særlig
nyttige, navnlig for så vidt s o m  de direkte tilskynder virksomhederne* - ·
t i l  at Investere.
Det drejer sig således o m  i overensstemmelse m ed  de retningslinjer, der  
er o p stillet i Kommissionens arbejdsprogram, at nyorientere foranstalt­
ningerne, således at indsatsen i de jern- og stålomrider, der berøres  
af strukturomlægningen,i øget grad bidrager t i l  skabelse af nye arbejds­
pladser.
IV- FO R S LA G : S TY R K E LSE  A F  FÆ LLE S S K A B E TS  INDSATS
5. Videreføre Isen af strukturomlægningen i jern- og stålindustrien og for­
værringen af problemerne i visse regioner gør det nødvendigt at styrke  
Fællesskabets indsats.
' 1
n
\ r ·

Kommissionen agter' at gennemføre denne styrkelse i følgende tre retninger:
- for de omrider, der er udsat for de alvorligste kriser i tilknytning t i l  
beskæftigelsesneclgangen inden for stålindustrien: en integreret metode, s o m  
omfatter en rakke nye aktioner;
i
- for alle områder: intensivering af anvendelsen af långivningstransaktioner  
(EKSF, NIC);
- for alle områder: nye aktioner tiL fremme af beskæftigelsen.
I det begrænsede ai^tal områder, hvor de mest komplicerede og de alvorligste  
socioøkonomiske proklemer optræder, særlig de hårdest ramte områder, skal den  
integrerede metode m e d  de pågæLdende medlemsstaters samtykke tages i anvendelse;  
disse områder skal opfylde følgende betingelser:
i
- der skal være tale o m  virkelig talstærk arbejdskraft, s o m  er beskæftiget i  
EKSF-industrien;,j
- området skal væ re· stærkt afhængigt af beskæftigelsen inden for EKSF;
t · ■  *
- strukturomlægningen i stålindustrien skal have alvorLige virkninger (afskedi-  
gelser i stålindtistrien, udsigter t i l  beskæftigelsesnedgang i de kom m ende
4 år, den genereUe ledighedssituation);
I '
- der skal være lokale koordinations- og erhvervsfremmestrukturer t i l  rådighedi
tiL omstiLlingsaHtionen.W i 
I
Sigtet m ed  den integrerede metode er at forøge effektiviteten af de midLer,  
medlemsstaterne og j'Fæ l lesskabet skyder ind, og at sikre, at de koncentreres på  
højtprioriterede zoner og aktioner; det er en forudsætning, at Fællesskabets  
instanser og de nationale og regionale myndigheder samarbejder meget

snavert m ed  hinanden og m ed  arbejdsmarkedets parter. D en  v il gøre det lettere  
at fast L æ g g e  de høj)tprioriterede omrider og at sikre sam m enhæ ng mellem de  
forskellige aktioner.
i de udvalgte zoner v il der blive udarbejdet et integreret aktionsprogram,  
s o m  gør det muligt at udnytte eventuelle samvirkende faktorer og udgør en  
veritabel perspektivplan for ionernes omstilling og udvikling.
'!  I  ’ ·
Kommissionen v il sam m en m ed  de berørte medlemsstater fastlægge, for hvilke  
stllomrlder det vi L 1 *  være rimeligt at anvende en integreret metode.
p
For a lle  omrider uij»der ét skal de igangværende aktioner videreføres, og der
skal i pikommende pilfælde iværksættes nye aktioner, b l.a . sådanne, s o m  kan
ih
stimulere oprettelsen af nye arbejdspladser. I denne henseende agter Kommissio­
nen at læ gge særlig jstor væ gt pi, at der tages in itia tiv  t i l  at:l \  I► k  I
- lette de sml o g  niellemstore virksomheders adgang t i l  ris ik o v illig  kapital  
og kredit ved hj^ttp af budgetmidler C Efru) og udnyttelse af andre af  
Fællesskabets lirjjjgivningsinstrumenter (NIC, EKSF);
- tilskynde t i l  skabelse af nye erhvervsf remme- og innovationscentre m e d  
støtte fra E F R U  og budgetkonto 7731;
- tilskynde t i l  lokaLt tilre tte la g te  underleverandøraktiviteter ved hjælp af  
EFRU;

forøge støtten^til lokale beskæftigelsesfremmende in itia tiv e r enten pr  
grundlag af retningsLinjerne for Socialfonden 1986-1988 e lle r ved  
udnyttelse af det indre potentiel ved hjalp af EFRU.
8. Kommissionen agter: endvidere for samtlige områder at intensivere ydelsen a*  
EKSF-omstillingslin m e d  rentegodtgørelse sam t Nlc-lån, bL.a- i den hensigt  
at øge finansieringerne af beskaftigelsesskabende investeringer, i stilom­
råderne v il den 1  sar L  i g  høj grad lægge vegt på lån t i l  industrien m ed  hen­
blik pi at Lette afsatningen af stål og fremme miljøbeskyttelse og energi­
besparelser.
%
9. Disse nye aktioner og omstiLlingslånene skal først og fremmest realiseres i  
de omrider, der er omfattet af en integreret metode, m en  de kan også iv*rk-  
settes i andre stllom rlder, hvor situationen gør det berettiget.
V. FINANSIELLE M IDLER
0. S o m  følge af omfanget af de midler, der allerede er sat ind, agter Kommissio­
nen for det første at styrke koordineringen m ed  henblik pi at øge de  
indskudte midlers e ffe k tiv ite t efter de i del I I I  ovenfor anførte retnings­
lin je r. ;
For det andet v il Kommissionen i visse smrLig hårdt ramte områder benytte den  
integrerede metode for alle sine instrumenter under ét pi grundlag af de  
elementer, s o m  allerede er p rio riteret højt inden for rammerne af de  
forskellige eksilerende forordninger.
i ; 
i I

For det tredje vfl den tage den i stk. 6 nævnte finansiering af nye aktioner  
i anvendelse. Oisse aktioner finansieres under alLe omstændigheder - m ed  
undtagelse af rentegodtgørelsen - inden for rammerne af de eksisterende for­
ordninger: EFRU,|ESF og Lingivningsinstrumenterne (NIC, EKSF).
For det fjerde agter Kommissionen at øge långivningen t i l  omstilling i stål-  
omraderne m e d  200 mio E C U  o m  året. M ed  henblik herpå regner den m e d  at for­
høje rentegodtgørelserne i forbindelse m ed  omstillings- og NIC-iSn m e d  
50 mio E C U  o m  året.
%
Endelig agter den ligeledes at forøge linene t i l  industrien m ed  henblik pi  
at lette afsætningen af stal og fremme miljøbeskyttelse og energibesparelser,  
og den regner i denne sam m enhæ ng m e d  rentegodtgørelser pi 20 mio E C U  på et
Oar.
Disse forhøjelser v il finde sted ved omlægning af de eksisterende finansielle  
ressourcer, b l.a . EFRU's midler inden for rammerne af forordningen herom
elle r ressourcerne på EKSF's budget.
i
i
i