KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 18.05.1995 
KOM(95) 182 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
OM GARANTIER OPFØRT I DET ALMINDELIGE BUDGET 
SITUATIONEN PR. 31. DECEMBER 1994 

BERETNING OM GARANTIER OPFØRT I DET ALMINDELIGE BUDGET 
SITUATIONEN PR. 31. DECEMBER 1994 
I denne beretning gøres der rede for garantier, der var opført i det almindelige budget 
pr. 31. december 1994. 
Med beretningen lever Kommissionen op til den erklæring, som den afgav i forbindelse 
med vedtagelsen af tillægs- og ændringsbudget nr. 1/91, og hvori den forpligtede sig til 
to gange om året at aflægge beretning for budgetmyndigheden om de garantier, der er 
opført på budgettet, og de tilknyttede risici. 
Kommissionen har allerede afgivet syv beretninger til budgetmyndigheden. 
Beretningen falder i tre dele: 
1. En beskrivelse af de transaktioner, der er opført i budgettet, og af ændringerne siden 
foregående beretning. 
2. En oversigt pr. 31. december 1994 over de hidtidige garantiinterventioner og over de 
risici, der påhviler budgettet i de kommende år. 
3. En vurdering pr. 31. december 1994 af den økonomiske og finansielle situation i de 
tredjelande, som de største transaktioner vedrører. 
3-
DEL1: TRANSAKTIONER. SOM ALLEREDE ER OPFØRT PÅ BUDGETTET 
Budgetmyndigheden har givet tilladelse til, at der i budgettet for 1994 oprettes 26 p.m.-
poster til opførelse af eventuelle garantibetalinger. Posterne kan opdeles i tre kategorier, 
nemlig lånoptagelse/långivning inden for Fællesskabet, lånoptagelse/långivning uden for 
Fællesskabet og garantier, som ydes finansielle institutioner. 
I. OPTAGELSE AF LÅN MED HENBLIK PÅ GENUDLÅN INDEN FOR 
FÆLLESSKABET 
A. FÆLLESSKABETS OPTAGELSE AF LÅN MED HENBLIK PÅ 
BETALINGSBALANCESTØTTE 
Fællesskabet kan optage lån på kapitalmarkederne eller i penge- og 
finansieringsinstitutter med det formål at stille beløbene til rådighed for 
medlemsstater, som har forbigående problemer med betalingsbalancen. 
De samlede optagne lån, der således kan ydes medlemsstaterne, er begrænset til 
14 mia. ECU. 
Den 31. december 1994 omfattede långivningen et lån til Grækenland, som blev 
besluttet den 4. marts 1991, og et lån til Italien besluttet den 18. januar 1993. 
I forbindelse med de lån, der er ydet, var der den 31. december 1994 et udestående 
på henholdsvis 1 000 mio. ECU for Grækenland og 4 021,9 mio. ECU for Italien 
(jf. tabel 1). 
B EURATOM-LÅNOPTAGELSE 
Kommissionen fik i 1977 bemyndigelse til at optage lån med henblik på at bidrage til 
finansieringen af atomkraftværker. 
Lånene tager sigte på el-producenter og ledsages af de sædvanlige bankgarantier. 
Lånemodtagerne er ofte statsejede virksomheder eller virksomheder, der råder over 
en statsgaranti. 
Det højst tilladte lånoptagelsesbeløb er fastsat til 4 mia. ECU, hvoraf 500 mio. ECU 
blev godkendt i 1977, 500 mio. ECU i 1980, 1 mia. ECU i 1982, 1 mia. ECU i 1985 
og 1 mia. ECU i 1990. Lånoptagelsen androg pr. 31. december 1994 
ca. 2 900 mio. ECU, og der kan derfor optages lån på endnu 1 100 mio. ECU. 
Udeståendet på lånoptagelser androg pr. 31. december 1994 779,1 mio. ECU. 
-4 
Kommissionen foreslog den 9. december 1992, at det restbeløb, der ikke er udlånt til 
medlemsstaterne, anvendes til finansiering af effektivitetsforbedringer og øget 
sikkerhed i atomkraftanlæg i de central- og østeuropæiske lande og i SNG. 
Rådet vedtog i løbet af første halvår af 1994 en afgørelse herom (se del II om 
låntagning til fordel for tredjelande). 
C. LÅNOPTAGELSE BEREGNET TIL INVESTERINGSSTØTTE I FÆLLES­
SKABET 
Kommissionen har i medfør af Rådets afgørelse af 16. oktober 1978 fået 
bemyndigelse til at optage lån til fremme af investeringerne i Fællesskabet (det nye 
fællesskabsinstrument). 
Det højst tilladte lånoptagelsesbeløb er i afgørelsen af 16. oktober 1978 fastsat til 
1 mia. ECU, men siden er det blevet hævet med 1 mia. ved afgørelse af 15. marts 
1982. Loftet er derefter blevet hævet med yderligere 3 mia. ved afgørelse af 19. april 
1983 og med 750 mio. ved afgørelse af 9. marts 1987. 
Provenuet af disse lån genudlånes af EIB - der i denne sammenhæng optræder på 
EF's vegne - til finansiering af investeringsprojekter, der bidrager til øget konvergens 
og integration, og som er i overensstemmelse med Fællesskabets prioriterede mål 
inden for energi- og industrisektorerne samt på infrastrukturområdet, idet der bl.a. 
lægges vægt på projekternes regionale betydning og deres 
arbejdsløshedsbekæmpende virkning. I medfør af en afgørelse af 26. april 1982 er 
også støtte til små og mellemstore virksomheder blevet et prioriteret mål. 
Desuden har Fællesskabet i medfør af en afgørelse af 20. januar 1981 fået 
bemyndigelse til at optage lån med det formål at yde en ekstraordinær 
genopbygningsstøtte på 1 mia. ECU til de områder i Italien, der blev ødelagt af 
jordskælvet i november 1980. Den 14. december 1981 blev der truffet en lignende 
afgørelse om et støttebeløb på 80 mio. ECU til fordel for de områder i Grækenland, 
der blev ødelagt af jordskælvene i februar og marts 1981. 
Det højst tilladte lånoptagelsesbeløb er således på 6 830 mio. ECU. 
Udeståendet for lånoptagelsen var pr. 31. december 1994 1569,8 mio. ECU, hvilket 
er et fald på 28,72% siden 31. december 1993. 
Risikoen er fordelt på et stort antal låntagere i Den Europæiske Investeringsbank. 
Desuden er størstedelen af lånene globallån, der er ydet af EIB til penge- og 
finansieringsinstitutter, der er ansvarlige for tilbagebetalingen af midlerne. 
EIB giver årligt Kommissionen en liste over de debitorer, der ifølge Bankens 
oplysninger risikerer ikke at kunne overholde deres betalingsforpligtelser i de 
kommende år. Denne liste har hidtil været tom. 
5-
H. OPTAGELSE AF LÅN MED HENBLIK PÅ GENUDLÅN TIL 
TREDJELANDE 
A. EURATOM-LÅN TIL FORDEL FOR VISSE TREDJELANDE 
Rådet besluttede den 21. marts 1994 at ændre afgørelse 77/270/Euratom med henblik 
på at bemyndige Kommissionen til at optage Euratom-lån for at bidrage til 
finansieringen af forbedringen af sikkerheden og effektiviteten i visse tredjelandes 
atomkraftanlæg. 
Ved denne afgørelse udnyttes en stor del af lånemulighederne for Euratom-lån (ca. 1 
100 mio. ECU) til projekter, der for at komme i betragtning enten 
- skal vedrøre atomkraftanlæg eller anlæg i brændselscyklen, der er i drift eller under 
konstruktion; eller 
- skal tage sigte på nedlæggelse af anlæg, hvis modernisering hverken teknisk eller 
økonomisk er berettiget. 
Anlæg i følgende tredjelande kan komme i betragtning: 
Republikken Bulgarien 
Republikken Ungarn 
Republikken Litauen 
Rumænien 
Republikken Slovenien 
Den tjekkiske Republik 
Den slovakiske Republik 
Den russiske Federation 
Republikken Armenien 
Ukraine 
Det blev i konklusionerne af Det Europæiske Råd på Korfu den 24. og 25. juni 1994 
og af 7-landegruppens topmøde i Napoli den 7. og 8. juli 1994 anført, at der skulle 
ydes en international finansiel støtte bl.a. til lukning af Atomkraftværket i Tjernobyl. 
B. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ YDELSE AF 
MAKROFINANSIEL STØTTE TIL CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE 
LANDE 
1. UNGARN 
a) Ungarn I 
Fællesskabet bevilgede i 1990 Ungarn et mellemfristet lån med en hovedstol på 
maksimalt 870 mio. ECU og en løbetid på højst fem år. Lånet er beregnet til at 
lette omstillingen af den ungarske økonomi, så landet bliver i stand til at udnytte 
alle de fordele, der er forbundet med markedsøkonomi. Lånet stilles til rådighed 
for Ungarn i trancher. 
Den første tranche på 350 mio. ECU blev udbetalt den 20. april 1990. Anden 
tranche på 260 mio. ECU blev udbetalt den 14. februar 1991. Den tredje tranche 
på maksimalt 260 mio. ECU skulle have været udbetalt i løbet af 1992. Denne 
tranche er hidtil ikke kommet til udbetaling, da Ungarns betalingsbalance er bedre 
end forventet. De udbetalte trancher skal tilbagebetales på én gang 5 år efter 
udbetalingen, og renterne, som beregnes efter en variabel sats, skal betales hvert 
halve år. 
b) Ungarn II 
Da opløsningen af Rådet for Gensidig Økonomisk Bistand (Comecon) og 
Golfkrisen risikerer at bringe de første opmuntrende resultater af de iværksatte 
reformer i fare, besluttede Rådet i juni 1991 at yde Ungarn yderligere 
makrofinansiel støtte på 180 mio. ECU som led i 24-landegruppens samlede 
finansielle støtteprogram. 
Den første tranche på 100 mio. ECU blev udbetalt den 14. august 1991. Den skal 
tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, som beregnes efter 
en variabel sats, skal betales hvert halve år. Udbetalingen af anden tranche på 
80 mio. ECU skete den 15. januar 1993. Den skal være tilbagebetalt i januar 1997, 
og renterne, der beregnes til fast sats, skal betales årligt. 
Udeståendet på lånoptagelserne til fordel for Ungarn androg pr. 31. december 
1994 790 mio. ECU. 
2. DEN TJEKKISKE OG DEN SLOVAKISKE REPUBLIK 
- I forbindelse med en samlet finansiel støtte fra 24-landegruppen er Kommissionen 
på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage et lån i to trancher på 
375 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet af dette lån blev på 
samme vilkår genudlånt til Den Tjekkiske og Slovakiske Føderative Republik. 
Den første tranche på 185 mio. ECU blev udbetalt den 14. august 1991. Den skal 
tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, som beregnes efter 
en variabel sats, skal betales hvert halve år. 
Anden tranche på 190 mio. ECU blev udbetalt den 2. marts 1992. Den skal 
tilbagebetales på én gang 6 år senere. 
- Landets deling i en Tjekkisk Republik og en Slovakisk Republik den 1. januar 
1993 medførte, at Kommissionen foreslog en fordeling af lånet på de to 
republikker. 
Denne fordeling blev ved Rådets afgørelse af 24. januar 1994 foretaget således, at 
to tredjedele, dvs. 250 mio. ECU, tilfalder Den Tjekkiske Republik og en 
tredjedel, dvs. 125 mio. ECU, Den Slovakiske Republik. 
Udeståendet på lånoptagelser til fordel for de to republikker androg pr. 31. 
december 1994 375 mio. ECU. 
- Den slovakiske Republik 
Kommissionen blev som led i en ny finansiel støtte til Den slovakiske Republik ved 
Rådets afgørelse af 22. december 1994 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at 
optage et lån på 130 mio. ECU i to trancher med en maksimal løbetid på syv år. 
Provenuet af lånet skal på samme vilkår udbetales til Slovakiet. 
Pr. 31.12.1994 var ingen tranche endnu udbetalt. 
3. BULGARIEN 
a) Bulgarien I 
I forbindelse med en samlet finansiel fra 24-landegruppen er Kommissionen på 
Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage et lån i to trancher på 
290 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet af dette lån blev på de 
samme vilkår genudlånt til Bulgarien. 
Den første tranche på 150 mio. ECU blev udbetalt til Bulgarien den 14. august 
1991. Den skal tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, som 
beregnes efter en variabel sats, skal betales halvårligt. 
Anden tranche på 140 mio. ECU blev udbetalt den 2. marts 1992. Den skal 
tilbagebetales på én gang fem år senere, og renterne til variabel sats skal betales 
halvårligt. 
b) Bulgarien II 
Kommissionen er, som led i en ny støtte fra 24-landegruppen for perioden 1992-
1993, på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage lån på 
110 mio. ECU med en længste løbetid på syv år i to trancher. Provenuet af dette 
lån skal genudlånes til Bulgarien på samme vilkår. Som følge af forsinkelserne i de 
økonomiske reformer i Bulgarien blev denne transaktion udsat. 
Imidlertid blev der den 7. december 1994 udbetalt en første tranche på 70 mio. 
ECU, der skal tilbagebetales på en gang den 7. december 2001. Renterne til 
variabel sats skal betales halvårligt. 
Udeståendet på lånoptagelsen til fordel for Bulgarien androg pr. 31. december 
1994 360 mio. ECU. 
4. RUMÆNIEN 
a) Rumænien I 
Som led i en samlet finansiel støtte fra 24-landegruppen har Kommissionen på 
Fællesskabets vegne fået bemyndigelse til i to trancher at optage et lån på 
375 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet skal på samme vilkår 
genudlånes til Rumænien. 
Første tranche på 190 mio. ECU med en løbetid på syv år blev udbetalt den 
22. januar 1992. Den skal tilbagebetales på én gang den 1. februar 1999, og 
renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 
Anden tranche på 185 mio. ECU og med en længste løbetid på seks år blev 
udbetalt i april 1992. Den skal tilbagebetales på én gang den 18. marts 1998, og 
renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 
b) Rumænien II 
Som led i en ny støtte fra 24-landegruppen har Kommissionen på Fællesskabets 
vegne fået bemyndigelse til at optage et lån på 80 mio. ECU med en længste 
løbetid på syv år. Provenuet skal på samme vilkår genudlånes til Rumænien. 
Lånet blev udbetalt på én gang den 26. februar 1993. Det skal tilbagebetales på én 
gang den 26. februar 2000, og renterne skal betales halvårligt. 
c) Rumænien III 
Som led i en ny global makrofinansiel støtte er Kommissionen på Fællesskabets 
vegne ved Rådets afgørelse af 20.06.1994 blevet bemyndiget til at optage lån på 
125 mio. ECU med en maksimal løbetid på 7 år i to trancher på henholdsvis 90 og 
35 mio. ECU. Provenuet skal på samme vilkår genudlånes til Rumænien. 
Ingen tranche var endnu udbetalt pr. 31.12.1994. 
Udeståendet på lånoptagelsen til fordel for Rumænien androg pr. 31. december 
1994 455 mio. ECU. 
9-
C. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ YDELSE AF 
MAKROFINANSIEL STØTTE TIL DE NYE UAFHÆNGIGE STATER I 
DET TIDLIGERE SOVJETUNIONEN 
- Mellemfristet lån på 1 250 mio. ECU 
Rådet besluttede i december 1991 at åbne en kreditfacilitet på 1 250 mio. ECU for 
Sovjetunionen og dens republikker til finansieringen af import af landbrugsprodukter, 
fødevarer og lægemidler med oprindelse i EF og Østeuropa. Facilitetens længste 
løbetid var tre år. 
Som følge af Sovjetunionens opløsning blev kreditten i begyndelsen af 1992 fordelt 
mellem de forskellige nye uafhængige stater (SNG). 
1. Underskrevne lånekontrakter på grundlag af den oprindelige fordeling 
De fleste lånekontrakter blev underskrevet i 1992, bl.a.: 
- den 10. juli 1992 med Armenien (38 mio. ECU), Kirgisistan (32 mio. ECU), 
Turkmenistan (45 mio. ECU) og Moldova (27 mio. ECU). Beløbet til Kirgisistan 
blev senere nedsat til 23,7 mio. ECU efter ønske fra landets myndigheder. 
- den 13. juli 1992 med Ukraine (130 mio. ECU); 
- den 24. juli 1992 med Hviderusland (102 mio. ECU), Tadsjikistan (55 mio. ECU) 
og Georgien (70 mio. ECU); 
- den 9. september 1992 med Rusland (150 mio. ECU); 
- den 9. december 1992 med Rusland (349 mio. ECU); 
- den 15. december 1992 med Kasakhstan (25 mio. ECU). 
2. Underskrevne lånekontrakter på grundlag af den ændrede fordeling 
En række lånekontrakter blev ligeledes underskrevet i 1993 efter en ændring af den 
oprindelige fordeling af det samlede lånebeløb 
- Den 5. maj 1993 blev to nye kontrakter underskrevet med henholdsvis Armenien 
(20 mio. ECU) og Georgien (10 mio. ECU). Beløbene til de to lån var oprindeligt 
tildelt Kasakhstan. 
- Den 6. december 1993 blev en yderligere lånekontrakt på 40 mio. ECU 
underskrevet med Georgien. Dette lån finansieres ved en nedsættelse af tildelingen 
til Usbekistan. 
- Den 14. december 1994 blev en kontrakt på 59 mio. ECU underskrevet med 
Usbekistan. 
-10 
- Den 12. oktober 1994 blev en kontrakt på 68 mio. ECU underskrevet med 
Aserbajdsjan. 
Endnu ikke underskrevne lånekontrakter 
Pr. 31. december 1994 var en ny forberedt lånekontrakt for et lån til Republikken 
Kasakhstan (30 mio. ECU) stadig ikke underskrevet. Lånet skal finansieres ved en 
nedsættelse af lånet til Usbekistan. 
4. Udnyttelse af lånet på 1 250 mio. ECU 
Republikker 
Armenien a 
Armenien b 
Aserbajdsjan 
Hviderusland 
Georgien a 
Georgien b 
Georgien c 
Kasakhstan a 
Kasakhstan b 
Kirgisistan 
Moldova 
Rusland a 
Rusland b 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 
Usbekistan 
I alt Oprindelig 
fordeling 
(1992) 
38 
68 
102 
70 
55 
32 
27 
150 
349 
55 
45 
130 
129 
1.250 Fordeling 
pr. 31.12.94 
38 
20 
68 
100,5 
70 
10 
40 
25 
30 
23,7 
27 
72,9 
349 
55 
45 
129,8 
59 
1.162,9 Faktisk udnyttelse 
af lånet pr. 
31.12.94 
37,9 
19,6 
14,9 
100,5 
69,4 
9,8 
34,1 
24,9 
22,7 
27,0 
70,0 
299,7 
54,5 
44,9 
129,8 
959,8 
Pr. 31. december 1994 androg modtagerlandenes faktiske udnyttelse af lånet 959,8 
mio. ECU. 
5. Forfaldsplanen for tilbagebetalingerne af hovedstol og renter 
Forfaldsplanen for tilbagebetalingerne af hovedstol og renter i forbindelse med denne 
transaktion varierer alt efter datoen for lånekontrakternes underskrivelse og 
beløbene. 
Armenien (38 mio. ECU), Hviderusland, Georgien (70 mio. ECU), Kirgisistan, 
Moldova, Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine og Rusland (150 mio. ECU): 
- renter den 20. april og 20. oktober, 
- hovedstol den 20. august 1995, undtagen Hviderusland, Ukraine og Rusland, 
der betaler halvdelen henholdsvis den 20. august 1994 og 1995; 
11 
- Armenien (20 mio. ECU), Kasakhstan, Rusland (349 mio. ECU), Georgien (10 og 
40 mio. ECU): 
- renter den 15. januar og 15. juli, 
- hovedstol den 15. januar 1996, undtagen Rusland, der betaler halvdelen 
henholdsvis den 15. januar 1995 og 1996, og Georgien (40 mio. ECU), der 
betaler den 15. januar 1997. 
- Aserbajdsjan og Usbekistan: 
- renter den 28. marts og 28. september, 
- hovedstol den 28. september 1997. 
Pr. 31. december 1994 konstateredes der manglende tilbagebetalinger til et beløb på 
43,76 mio. ECU, nemlig af hovedstol fra Ukraine og af renter fra Georgien, 
Kirgisistan og Tadsjikistan (se IV, "Garantiinterventioner", anden del). 
Makrofinansiel bistand til Moldova 
Som led i Fællesskabets deltagelse i den internationale hjælp til Moldova blev 
Kommissionen ved afgørelse af 13.06.1994 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at 
optage lån i to trancher på i alt 45 mio. ECU med en maksimal løbetid på ti år. 
Provenuet af dette lån skal genudlånes på samme vilkår til Moldova. 
Den første tranche på 25 mio ECU blev udbetalt til Moldova i december 1994. Lånet 
skal tilbagebetales i 5 lige store annuiteter fra det 6. år. Det skal være fuldstændigt 
betalt den 7. december 2004. Renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 
Udeståendet på lånet til Moldova androg pr. 31. december 1994 25 mio. ECU. 
Makrofinansiel bistand til Ukraine 
Som led i et samlet låneprogram til Ukraine blev Kommissionen ved Rådets afgørelse 
af 22. december 1994 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at optage et lån på 85 
mio. ECU med en maksimal løbetid på ti år. Provenuet af dette lån skal på samme 
vilkår i en tranche genudlånes til Ukraine. 
Lånet var endnu ikke udbetalt pr. 31.12.1994. 
D. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ YDELSE AF 
MAKROFINANSIEL STØTTE TIL DE BALTISKE LANDE 
Som led i et samlet finansielt støtteprogram fra 24-landegruppen til de pågældende 
tre lande har Kommissionen på Fællesskabets vegne faet bemyndigelse til at optage et 
lån på 220 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet skal genudlånes på 
tilsvarende vilkår i to trancher til de tre lande med følgende fordeling: 
- 40 mio. ECU til Estland, 
- 80 mio. ECU til Letland, 
12 
- 100 mio. ECU til Litauen. 
De første lånetrancher til Estland (20 mio. ECU) og Litauen (40 mio. ECU) blev 
udbetalt den 31. marts 1993. Lånene skal tilbagebetales på én gang den 31. marts 
2000, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt den 31. marts og 
30. september. 
Den første tranche til Litauen blev udbetalt den 27. juli 1993. Den skal tilbagebetales 
på en gang den 27. juli år 2000 og renterne til en fast sats den 27. juli hvert år. 
Udeståendet på låntagningen til fordel for De Baltiske Lande androg pr. 31. 
december 1994 110 mio. ECU. 
E. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ YDELSE AF 
MAKROFINANSIEL STØTTE TIL MIDDELHAVSLANDENE 
1. ISRAEL 
Med henblik på at yde finansiel støtte til Israel og befolkningerne i de besatte 
områder fik Kommissionen i juni 1991 bemyndigelse til på Fællesskabets vegne 
at optage et lån på 160 mio. ECU i én tranche med en længste løbetid på 7 år. 
Provenuet skal på samme vilkår genudlånes til Israel, der desuden modtager en 
rentegodtgørelse på 27,5 mio. ECU, der konteres over EF's budget. 
Transaktionen fandt sted den 2. marts 1992. Lånet skal være fuldstændigt 
tilbagebetalt den 15. december 1997. 
Udeståendet på lån, optaget til fordel for Israel androg pr. 31. december 1994 
160 mio. ECU. 
2. ALGERIET 
Kommissionen blev på Fællesskabets vegne i september 1991 bemyndiget til at 
optage lån på 400 mio. ECU i to trancher med en længste løbetid på syv år. 
Provenuet af dette lån skal på samme vilkår genudlånes til Algeriet. 
Første tranche på 250 mio. ECU blev udbetalt den 23. december 1991 ved hjælp 
af en midlertidig bankkredit, der blev tilbagebetalt med nettobeløbet for lånet, 
der blev optaget den 14. januar 1992 med en løbetid på seks år. 
Lånet skal betales tilbage på én gang den 15. december 1997, og renterne betales 
årligt den 15. december. 
På grund af forsinkelserne i det økonomiske reformprogram blev udbetalingen af 
anden tranche på 150 mio. ECU udsat og først foretaget i august 1994 som led i 
genoptagelsen af strukturtilpasningerne i Algeriets økonomi. Lånet skal være 
13 
fuldstændig tilbagebetalt den 17. august 2001 og renterne betales årligt den 17. 
august. 
Rådet traf derfor i december 1994 beslutning om at yde en ny makrofinansiel 
støtte til Algeriet. Kommissionen blev derefter på Fællesskabets vegne 
bemyndiget til at optage lån på 200 mio. ECU med en maksimal løbetid på syv 
år. Provenuet af dette lån skal på samme vilkår i to trancher genudlånes til 
Algeriet. 
Ingen tranche var udbetalt pr. 31.12.1994. 
Udeståendet på lån, optaget til fordel for Algeriet, androg pr. 31. december 1994 
400 mio. ECU. 
IH. GARANTIER, SOM FÆLLESSKABET HAR YDET TREDJELANDE 
A. LÅN, DER ER YDET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TEL 
LANDE I MIDDELHAVSOMRÅDET, OG SOM ER GARANTERET OVER 
DET ALMINDELIGE BUDGET 
I overensstemmelse med Rådets afgørelse af 8. marts 1977 yder Fællesskabet som led 
i Fællesskabets finansielle forpligtelser over for landene i Middelhavsområdet garanti 
for de lån, der bevilges af Den Europæiske Investeringsbank. 
På grundlag af denne afgørelse blev der den 30. oktober 1978 (Bruxelles) og den 
10. november 1978 (Luxembourg) underskrevet en kautionskontrakt mellem Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Europæiske Investeringsbank, ifølge 
hvilken der ydes en samlet garanti svarende til 75% af de kreditter, der åbnes i 
forbindelse med lånetransaktioner i følgende lande: Portugal (finansprotokol, støtte 
forud for tiltrædelsen), Grækenland, Spanien (finansielt samarbejde), Malta, 
Tunesien, Algeriet, Marokko, Tyrkiet, Cypern, Ægypten, Jordan, Syrien, Israel, 
Jugoslavien og Libanon. 
Herudover ydes der undtagelsesvis en garanti på 100% for kreditterne i forbindelse 
med nødhjælpen til Portugal i henhold til bestemmelserne i Rådets afgørelse af 
7. oktober 1975. 
For hver ny finansprotokol udarbejdes et dokument om forlængelse af 
kautionskontrakten. 
Den 31. december 1994 var den tilladte lånesum på i alt 7 782 mio. ECU, heraf 
1 500 mio. ECU til Spanien, Grækenland og Portugal og 6 282 mio. ECU til tredje­
lande i Middelhavsområdet. Udeståendet pr. 31. december 1994 androg 
2 161 mio. ECU, under hensyn til grænsen på 75% af kreditterne. Heraf faldt 
473 mio. ECU på Spanien, Grækenland og Portugal og 1 688 mio. ECU på 
tredjelande i Middelhavsområdet. 
-14-
Desuden kan der ligeledes ydes lån fra EIB uden for protokollerne i henhold til 
Rådets forordning (EØF) nr. 1763/92 af 29. juni 1992 om finansielt samarbejde af 
interesse for alle tredjelande i Middelhavsområdet. 
I forbindelse med denne transaktion er det største beløb, der kan udlånes af EIB, 
1 800 mio. ECU. Der er oprettet en samlet garanti på 75%. 
Pr. 31. december 1994 var der åbnet kreditter for 527 mio. ECU, hvoraf 22 mio. 
ECU er blevet udbetalt. Udeståendet svarer i øjeblikket til det udbetalte beløb. 
Pr. 31. december 1994 var fordelingen af de godkendte lån følgende for tredjelande: 
Godkendte lån 
Algeriet 640 
Cypern 92 
Egypten 802 
Israel 215 
Jordan 198 
Libanon 222 
Malta 55 
Marokko 517 
Slovenien 150 
Syrien 323 
Tunesien 418 
Tyrkiet 90 
Jugoslavien1 760 
I alt protokoller 4 482 
Horisontalt finansielt samarbejde 1 800 
I alt Middelhavsområdet | 6 282 
Lånene har som regel en gennemsnitlig løbetid på 15 år og er afdragsfri i en 3-4-
års periode. 
B. LÅN YDET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TDL 
TREDJELANDE I CENTRAL- OG ØSTEUROPA 
På foranledning af en anmodning, som Rådet fremsatte den 9. oktober 1989, vedtog 
Den Europæiske Investeringsbanks Styrelsesråd den 29. november 1989 at tillade, at 
Banken af sine egne midler yder en række lån til finansiering af investeringsprojekter i 
Ungarn og i Polen til et samlet beløb på maksimalt 1 mia. ECU. Disse lån ydes til 
finansiering af investeringsprojekter, som opfylder de kriterier, der normalt lægges til 
grund ved Bankens udlån af egne midler. 
Kautionskontrakten mellem Fællesskabet og EIB blev undertegnet den 24. april 1990 
i Bruxelles og den 14. maj 1990 i Luxembourg. Herefter er der oprettet en garanti på 
100% af lånetransaktionerne. 
Anden protokol med Jugoslavien blev opsagt, da der endnu manglede at blive bevilget 100 mio. ECU. 
15-
Den 14. maj 1991 vedtog budgetmyndigheden at udvide denne garanti, svarende til 
100% af lånegarantien, til at omfatte et maksimumsbeløb på i alt 700 mio. ECU for 
lån, der ydes til Tjekkoslovakiet, Bulgarien og Rumænien. 
Tilføjelsen til kautionskontrakten blev undertegnet den 31. juli 1991. 
Kommissionen forelagde den 23. oktober 1992 et forslag til afgørelse for Rådet om 
udvidelse af Fællesskabets garanti til 100% af lånetransaktionerne i tilfælde af tab på 
de lån, som EIB har ydet Estland, Letland og Litauen, og som er godkendt af 
budgetmyndigheden ved afgørelsen af 15. marts 1993. 
Det samlede loft for de lån, som EIB ønsker at yde disse lande, blev fastsat til 
200 mio. ECU for en tre-års periode. 
Kommissionen forelagde ligeledes den 18. december 1992 et forslag om udvidelse af 
denne garanti til 100% af lånetransaktionerne i tilfælde af tab på lån fra EIB til 
Albanien. 
Budgetmyndigheden forlængede den 13. december 1993 Fællesskabets garanti til 
100% af lånetransaktionerne for EIB's lån i de tre kommende år til De Central- og 
Østeuropæiske Lande, herunder De Baltiske Lande og Albanien, inden for et samlet 
loft på 3 mia. ECU. 
Kautionskontrakten blev underskrevet den 22. juli 1994 i Bruxelles og den 12. august 
1994 i Luxembourg. 
Lånene er generelt langfristede, dvs. gennemsnitligt 15 år med 3-4 års afdragsfrihed 
på hovedstolen. 
Der var pr. 31. december 1994 åbnet kreditter for 2571 mio. ECU i De Central- og 
Østeuropæiske Lande, men kun 574 mio. ECU var udbetalt på det pågældende 
tidspunkt. 
C. LÅN YDET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TEL ANDRE 
TREDJELANDE 
På ECOFIN-Rådet den 19. maj 1992 blev de retningslinjer vedtaget, som 
Kommissionen havde foreslået for udvidelsen af EIB's virksomhed til også at omfatte 
lande uden for Fællesskabet, og Banken opfordredes til at yde lån i overensstemmelse 
med sine vedtægter og sædvanlige kriterier til projekter af gensidig interesse i visse 
tredjelande (Udviklingslande i Latinamerika og Asien), med hvilke Fællesskabet har 
indgået samarbejdsaftaler. 
Der blev fastsat et samlet loft på 250 mio. ECU om året for en tre-års periode. Loftet 
skal revideres ved denne periodes udløb. 
16 
Lånene garanteres med 100% over EFs budget. Kommissionen forelagde et forslag 
til afgørelse herom den 3. juni 1992, som Rådet formelt vedtog den 15. februar 1993. 
Kautionskontrakten mellem Fællesskabet og EIB blev underskrevet den 4. november 
1993 i Bruxelles og den 17. november 1993 i Luxembourg. 
Pr. 31. december 1994 androg kontraktbeløbet 319 mio. ECU, men der var kun 
udbetalt 45,5 mio. på dette tidspunkt. 
D. KREDITGARANTI YDET AF FÆLLESSKABET TEL EKSPORT AF 
LANDBRUGS- OG FØDEVAREPRODUKTER FRA FÆLLESSKABET TIL 
DET TIDLIGERE SOVJETUNIONEN 
Fællesskabet har besluttet at stille garanti for en kredit, som af et bankkonsortium er 
blevet ydet det tidligere Sovjetunionen til finansiering af import af landbrugs- og 
fødevareprodukter med oprindelse i Fællesskabet og en række central- og 
østeuropæiske lande. 
Fællesskabets garanti dækker op til 500 mio. ECU og 98% af eventuelle kapital- og 
rentetab (henholdsvis ca. 408 mio. ECU og ca. 92 mio. ECU). 
Da kreditten ikke er blevet udnyttet fuldstændigt, og fristen for udnyttelsen ikke er 
blevet forlænget, repræsenterer garantien kun 375,5 mio. ECU for kapitaltab og 
80,3 mio. ECU for rentetab. 
Fællesskabet har modtaget en kommission for denne garanti på 0,67% af 
garantibeløbet. Halvdelen af denne kommission blev udbetalt den 26. december 1991 
i overensstemmelse med kontrakten. Saldoen, hvori der tages hensyn til ovennævnte 
nedsættelse af EF-garantien, blev udbetalt den 28. januar 1993. 
Den 26. november 1991 blev bestemmelserne for långivning og vilkårene for 
midlernes anvendelse fastsat ved en brevveksling mellem Kommissionen og de 
sovjetiske myndigheder. Samme dag blev der undertegnet en kautionskontrakt 
mellem Fællesskabet og bankerne. 
Efter Sovjetunionens opløsning blev det besluttet, at midlerne skal anvendes af 
Republikken Rusland. 
Lånets løbetid er på tre et halvt år fra underskrivelsesdatoen. 
Renterne forfalder til betaling hvert halve år, og lånebeløbet skal betales tilbage ad 
tregange, henholdsvis tyve, enogtredive og toogfyrre måneder efter datoen for 
aftalens underskrivelse. 
17 
Situationen for overholdelsen af forfaldsdagene for renter betalt indtil 31. december 
1994 er følgende: 
Forfald Forfaldsdag Faktiske betalingsdag 
1. 09.09.92 25.09.92 
2. 09.03.93 02.04.93 
3. 09.09.93 18.11.93 
4. 09.03.94 24.03.94 
5. 09.09.94 09.09.94 
Situationen for overholdelsen af forfaldsdagene for tilbagebetalingen af hovedstolen 
pr. 31. december 1994 er følgende: 
Forfald Forfaldsdag Faktiske betalingsdag 
1. 26.07.93 18.11.93 
2. 26.06.94 14.07.94 
Alle morarenter for de for sene indbetalinger indtil 26.06.94 er betalt. 
18 
DEL 2: RISIKOSITUATIONEN 
Vurderingen af risiciene for fællesskabsbudgettet kan foretages på to måder: 
den ene måde, som ofte anvendes af bankerne, består i på en given dato at opgøre 
den samlede udestående kapital for de pågældende transaktioner 
den anden måde, som er mere egnet i budgetsammenhæng, består i at vurdere den 
højst tænkelige udbetalingsrisiko for Fællesskabet i et givet regnskabsår. 
I sidstnævnte tilfælde kan vurderingen ligeledes foretages på to måder, nemlig ved 
udelukkende at angive hvilke transaktioner, der er udbetalt pr. 31. december 1994. 
Heraf ses minimumsrisikoen for Fællesskabet, hvis der ikke er tale om forskudsvise 
tilbagebetalinger (tabel 2). 
på grundlag af prognoser at vurdere, hvilken virkning de transaktioner, som 
Kommissionen har fremsat forslag om, og som Rådet har vedtaget, vil have for de 
kommende budgetter. Heraf fremgår maksimumsrisikoen for Fællesskabet, forudsat 
at alle Kommissionens forslag bliver vedtaget (tabel 3). 
Det er klart, at den sidstnævnte fremgangsmåde forudsætter, at der opstilles en række 
hypoteser vedrørende udbetalingsdatoerne, tilbagebetalingsvilkår, rentesatser og 
valutakurser, hvilket der redegøres for i detaljer i bilaget. Fremgangsmåden gør det dog 
muligt at anslå, hvorledes de risici, der er forbundet med de nuværende forslag, vil udvikle 
sig. 
Resultaterne fremgår af tabellen i bilaget, hvori der skelnes mellem risiciene for lande uden 
for og inden for Fællesskabet. 
Det skal desuden bemærkes, at de samlede tal, der er anført, dækker risici af forskellig art, 
herunder lån ydet til et enkelt land i forbindelse med mikrofinansiel støtte og lån til 
projekter, der garanteres af låntagerne i forbindelse med det nye fællesskabsinstrument 
(NIC) og EIB-transaktioner. 
I den følgende analyse skelnes der mellem den samlede risiko, risikoen for så vidt angår 
medlemsstaterne og risikoen i forbindelse med tredjelande. 
I. DEN SAMLEDE RISIKO 
A. UDESTÅENDET PR. 31. DECEMBER 1994 (tabel 1) 
Den samlede risiko androg 13 769 mio. ECU pr. 31. december 1994, hvilket er 
en nedgang på 0,2% i forhold til 30. juni 1994. 
19-
B. DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABS­
BUDGETTET - UDBETALINGER I FORBINDELSE MED TRANS­
AKTIONER PR. 31. DECEMBER 1994 (tabel 2) 
Den samlede risiko androg 2 785 mio. ECU i 1994 og vil fra år til år udvikle sig 
på følgende måde: 
1995: 2 855 mio. 
1996:3 112 mio. 
1997: 2 934 mio. 
1998:3 130 mio. 
1999*: 872 mio. 
2000: 3 335 mio. 
2001: 620 mio. '+ 2,5%) 
+ 9%) 
"+ 7%) 
- 72%) 
+ 282%) 
81%) 
ingen forfald for tilbagebetalinger af hovedstol for betalingsbalancelån til 
medlemsstaterne og tilbagebetalingerne af hovedstol på lån til Ungarn, Den 
Tjekkiske og Den Slovakiske Republik og Bulgarien afsluttes i 1998. 
C. DEN ÅRLIGE MAKSIMALE TEORETISKE RISIKO FOR FÆLLES­
SKABSBUDGETTET (tabel 3) 
Denne risiko andrager 2 857 mio. ECU i 1994 og vil stige jævnt indtil år 2000 
(dog ikke i 1999: 2 529 mio. ECU) i følgende takt: 
1995: 3 
1996: 3 
1997:4 
1998:4 
1999: 2 
2000:5 
2001:4 148 mio. 
882 mio. 
098 mio. 
536 mio. 
529 mio. 
233 mio. 
492 mio. (+ 
(+ 23%) 
(+ 5,5%) 
(+ 10,5%) 
(- 44%) 
(+ 107%) 
(-14%) 
H. RISIKOEN I FORBINDELSE MED MEDLEMSSTATERNE 
A. UDESTÅENDE PR. 31. DECEMBER 1994 (tabel 1) 
Kapitaludeståendet i forbindelse med transaktioner vedrørende medlemsstaterne 
androg pr. 31. december 1994 7 844 mio. ECU, hvilket er en nedgang på 5,2% i 
forhold til 30. juni 1994. 
Denne nedgang skyldes væsentligst fal4et i udeståendet for lån til Grækenland, 
Euratom-lån og NIV-lån. 
Udeståendet for de øvrige transaktioner er uændret. 
20 
B. DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUD­
GETTET - UDBETALINGER I FORBINDELSE MED 
TRANSAKTIONER PR. 31. DECEMBER 1994 (tabel 2) 
Der er tale om et beløb på 1 900 mio. ECU for 1994. 
Den maksimale årlige risiko for fællesskabsbudgettet i forbindelse med de 
udbetalte transaktioner, der er anført i tabel 2, udvikler sig i takt med 
forfaldstidspunkterne for tilbagebetalingerne af hovedstolene (hver andet år) i 
forbindelse med betalingsbalance-lånene til Grækenland og Italien. Således er 
maksimumsrisiciene i de lige år indtil år 2000 højere og vil nå 2 802 mio. ECU,i 
dette år. 
C. DEN ÅRLIGE MAKSIMALE TEORETISKE RISIKO FOR FÆLLES­
SKABSBUDGETTET (tabel 3) 
Udviklingen er stort set som vist i tabel 2 indtil år 2000, hvor risikoen vil 
andrage 3 196 mio. ECU. Den vil nå op på 2 446 mio. ECU i 2001. 
HI. RISICI I FORBINDELSE MED TREDJELANDE 
A. UDESTÅENDE PR. 31. DECEMBER 1994 (tabel 1) 
Kapitaludeståendet pr. 31. december 1994 androg 5 925 mio. ECU, hvilket er en 
stigning på 7,2% i forhold til 30. juni 1994. 
B. DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUD­
GETTET - UDBETALINGER I FORBINDELSE MED TRANSAKTIO­
NER PR. 31. DECEMBER 1994 (tabel 2) 
Risikoen androg 885 mio. ECU i 1994 og stiger til 1 682 mio. ECU i 1995, især 
på grund af at følgende låns hovedstole er forfaldne til betaling: 
350 mio. ECU fra Ungarn 
494 mio. ECU fra republikkerne i det tidligere Sovjetunionen. 
Derefter konstateres der et fald i 1996 til 1 032 mio. ECU, der efterfølges af en 
ny stigning til 1 465 mio. ECU i 1997, fordi følgende beløb forfalder til betaling: 
80 mio. ECU fra Ungarn 
127 mio. ECU fra Den Tjekkiske Republik 
21 
63 mio. ECU fra Den Slovakiske Republik 
- 140 mio. ECU fra Bulgarien 
- 250 mio. ECU fra Algeriet 
160 mio. ECU fra Israel. 
108 mio. ECU fra republikkerne i det tidligere Sovjetunionen 
Risikoen i 1998 ligger lavere, men fortsat højt (1 076 mio. ECU), hvorefter den 
igen falder til 575, 533 og 514 mio. ECU i henholdsvis 1999, 2000 og 2001. 
C. DEN ÅRLIGE MAKSIMALE TEORETISKE RISIKO FOR FÆLLES­
SKABSBUDGETTET (tabel 3) 
Risikoen stiger fra 957 mio. ECU i 1994 til 1 890 mio. ECU i 1995, hvoraf 
republikkerne i det tidligere Sovjetunionen tegner sig for 566 mio. ECU som 
kapitaltilbagebetalinger. 
Efter et fald til 1 461 mio. ECU i 1996 øges risikoen på ny til 2 205 mio. ECU i 
1997, 2 057 mio. ECU i 1998, 1 838 mio. ECU i 1999, 2 037 mio. ECU i 2000 
og 2 046 mio. ECU i 2001. 
IV. GARANTIINTERVENTIONER 
1. Lån fra Den Europæiske Investeringsbank til tredjelande 
Den 21. juni måtte EIB igen benytte sig af budgetgarantien i forbindelse med lån 
til republikkerne i det tidligere Jugoslavien (Makedonien og Serbien) for et beløb 
på ca. 8,6 mio. ECU. Udbetalingen til EIB fandt sted den 23. september 1994. 
EIB benyttede sig igen af budgetgarantien den 6. oktober 1994 for så vidt angår 
de tidligere jugoslaviske republikker Makedonien, Serbien og Bosnien-
Herzegovina. Beløbet var på 5,3 mio. ECU, der udbetaltes til EIB den 11. januar 
1995. 
Den 31. december 1994 androg de fordringer, som Fællesskabet har betalt, og 
som endnu ikke er tilbagebetalt af debitorerne, 43,0 mio. ECU, for så vidt angår 
republikkerne i det tidligere Jugoslavien med undtagelse af Slovenien og 
Kroatien, der har overholdt deres forfaldsplaner. 
2. Lånoptagelse/långivning og lånegaranti over for tredjelande. 
Kommissionen har desuden foretaget udbetalinger over sine likvide midler i 
overensstemmelse med artikel 12 i Rådets forordning nr. 1552/89 af 29. maj 
-22 
1989 om gennemførelse af afgørelse 88/376/EØF, Euratom vedrørende ord­
ningen for Fællesskabets egne indtægter i forbindelse med følgende tilfælde: 
a) Lån ydet af et bankkonsortium og garanteret af Fællesskabet (500 mio. 
ECU). 
for Rusland: Forfaldne afdrag på hovedstol og forfaldne renter 
henholdsvis den 26. juni og 9. september 1994 for kreditter ydet af et 
bankkonsortium og garanteret af Fællesskabet. 
b) Lån ydet af Fællesskabet til SNG (1 250 mio. ECU). 
- Betaling af renter 
forfaldne beløb for 4 SNG (Rusland, Armenien, Georgien og Kasakhstan) 
den 15. juli 1994 i forbindelse med lånoptagelses-/långivningstransaktioner 
på 1 250 mio. ECU bevilget de pågældende republikker. 
forfaldne beløb for 9 SNG den 20. oktober 1994 af samme grund. 
- betaling af forfaldne kapitalafdrag og renter for tre SNG (Hviderusland, 
Rusland og Ukraine) den 22. august 1994. 
De forskellige forfaldne beløb er senere blevet betalt af de pågældende debitorer 
med undtagelse af fire republikker: Tadsjikistan, Kirgisistan, Georgien og 
Ukraine, der pr. 31.12.1994 stadig ikke havde betalt hele deres gæld. 
Situationen for forfaldne, men ikke betalte fordringer var den 31.12.94 følgende: 
Republikkerne i det tidligere Jugoslavien: 48,2 mio. ECU (heraf 28,6 mio. 
ECUførl994)2 
Tadsjikistan 5,8 mio. ECU (heraf 2 mio. ECU 
før 1994)3 
Kirgisistan 0,70 mio. ECU3 
Georgien 5,4 mio. ECU3 
Ukraine 31,9 mio. ECU3 
2 
Af de ubetalte og forfaldne 48,2 mio. ECU er 28,6 mio. budgetopført som udestående fordringer fra før 
1994, 19,6 mio. er betalt af garantifonden med 5,3 mio. den 11. januar 1995 og 14,3 mio. den 30. 
januar 1995. 
De forfaldne beløb blev betalt af garantifonden den 20. januar 1995 (4,6 mio. ECU) og 30. januar 
1995 (30,2 mio. ECU). 
23 
DEL 3: VURDERING AF MULIGE RISICI 
De tal, der er anført i de foregående afsnit, angiver størrelsen af risiciene for det 
almindelige budget. 
Imidlertid bør disse oplysninger sammenholdes med risicienes beskaffenhed, som er 
afhængig af transaktionernes art og låntagernes situation. 
L TRANSAKTIONERNES ART 
De risici, der er angivet i det ovenstående talmateriale, dækker over forskellige 
interventioner, som man kan opdele i to kategorier, nemlig transaktioner med 
henholdsvis makro- og mikro-økonomisk sigte. 
A. TRANSAKTIONER MED MAKRO-ØKONOMISK SIGTE 
Det drejer sig først og fremmest om betalingsbalancelån til medlemsstater, 
hvortil der normalt er knyttet nogle præcise økonomiske og forpligtelsesmæssige 
betingelser. 
Makrofinansielle støttetransaktioner tilhører den samme form for interventioner, 
men vedrørende tredjelande. 
Endelig hører under denne kategori den lånegaranti på 500 mio. ECU og de lån 
på 1 250 mio. ECU, der skal finansiere importen af landbrugsprodukter og 
fødevarer til det tidligere Sovjetunionen, idet risikoen i forbindelse med disse to 
transaktioner i vidt omfang afhænger af modtagerlandenes makro-økonomiske 
og politiske udvikling. 
B. TRANSAKTIONER MED MIKRO-ØKONOMISK SIGTE 
Der er tale om lån til finansiering af bestemte projekter, som normalt skal 
tilbagebetales over en lang periode ved hjælp af de forventede overskud af 
projekterne. Lånene tildeles som regel statslige virksomheder eller penge- og 
finansieringsinstitutter, og de er foruden af fællesskabsgarantien dækket af de 
sædvanlige bankgarantier. 
Der er tale om Euratom- og NIC-lån, der ydes i medlemsstaterne, samt om 
Euratom- og EIB-lån, der bevilges låntagere uden for Fællesskabet 
(Middelhavsområdet, Central- og Østeuropa og visse tredjelande -
udviklingslande i Latinamerika og Asien). 
-24 
A. ALGERIET 
1. Den generelle økonomiske situation 
Myndighederne nåede til en ny aftale om et økonomisk reformprogram med IMF i april 
1994. Hovedformålet med programmet var at give en ny impuls til økonomisk vækst og 
samtidig begrænse inflationen og nedbringe budgetunderskuddet. Programmet omfatter 
en betydelig liberalisering af priserne, importen og valutaordningen, ligesom en stram 
penge- og finanspolitik. 
Der blev i april indført betydelige prisforhøjelser og forskellige liberaliserings­
foranstaltninger. Samtidig devalueredes dinaren fra 25 til 36 dinar pr. dollar. Den deraf 
følgende stigning i inflationen tog af henimod slutningen af året til under 30%. 
Valutarationeringsordningen er blevet liberaliseret og importkontrollen afskaffet. I 
oktober blev der indført ugentlige møder til fastsættelse af valutakursen. Ved udgangen af 
1994 androg kursen 43 dinar pr. dollar. De forskellige liberaliseringsordninger forventes at 
føre til øget import, der så til gengæld vil øge industri- og anlægsvirksomheden. 
Stigningen i BNP forblev noget under forventningerne, men ventes dog at nå 2% i 1994 
efter et fald på 1,8% i 1993. Det offentliges samlede underskud skulle hurtigt falde til 
højst 5,7% af BNP i 1994. Stigningerne i eksportpriserne på olie og gas i 1994 vil 
formentlig gøre det lettere at gennemføre det økonomiske og finansielle 
genopli vningsprogram. 
2. Betalingsbalancen 
Eksportindtægterne, der næsten udelukkende stammer fra olie- og gaseksporten, 
forventes at forblive på et forholdsvis lavt niveau i 1994 trods prisstigningerne. 
Afskaffelsen af den stramme importordning medførte en stigning i importen på næsten 
20% i 1994. Underskuddet på de løbende poster ventes at nå ca. 1,4 mia. $. På grund af 
den økonomiske og politiske situation blev der ikke foretaget direkte udenlandske 
investeringer i 1993. 
Den forventede forøgelse af underskuddet på den løbende balance skal finansieres ved, at 
der indgås aftaler om en omlægning af udlandsgælden med Paris-Klubben og de private 
kreditorer og ved, at der tilføres nye penge fra bl.a. IMF, Verdensbanken og EF. Den 
resterende anden tranche (150 mio. ECU) af det betalingsbalancelån, som EF ydede i 
1992, blev udbetalt i august 1994. Der blev den 22. december 1994 godkendt et 
yderligere betalingsbalancelån fra EF på 200 mio. ECU for at støtte det økonomiske 
reformprogram. 
Situationen for Algeriets udenlandske reserver forværredes noget i 1993, men bedredes 
stærkt efter gældsomlægningsaftalen med Paris-Klubben og de nåede næsten 2,2 mia. $ 
ved udgangen af 1994 svarende til 11 ugers import. 
25 
3. Udlandsgæld 
Ved udgangen af 1993 androg Algeriets samlede udlandsgæld 24,6 mia. $ og lagde beslag 
på 2,1 mia. $ i rentebetalinger og 7,1 mia. til nedbringelse af selve gælden. Næsten tre 
fjerdedele af gælden bestod af statsgaranterede private kreditter. Næsten 13% var 
bilaterale kreditter på ikke koncessionelle vilkår. 
Efter aftalen med IMF om et økonomisk reformprogram opnåede de algierske 
myndigheder i juni til en aftale med Paris-Klubbens kreditorer om en omlægning af den 
bilaterale gæld. Forhandlingerne om en gældsomlægningsaftale med de kommercielle 
kreditorer er endnu ikke afsluttet. 
Efter disse omlægninger er gældsbetjeningen af udlandsgælden i IMF-programperioden 
(maj 1994 - maj 1995) faldet med ca. 5,1 mia. $ eller med over 55% i forhold til 
situationen uden omlægninger. I betragtning af den forventede situation på 
betalingsbalancen og de nuværende olie- og gaspriser vil Algeriet først ved udgangen af 
1997 nå en bæredygtig situation udadtil. Over de næste tre år vil yderligere finansiel hjælp 
fra udlandet, især IMF og i form af gældsomlægninger, være nødvendig. 
EF-betalingsbalancelånet fra 1992 (250 mio. ECU) er ikke omfattet af 
omlægningsordningerne, og gældsbetjeningen på dette lån skulle fortsætte som hidtil. 
-26 
B. HVIDERUSLAND 
1. Den almindelige økonomiske situation 
Hviderusland var under det foregående styre en af de højest udviklede republikker i 
unionen med et stærkt industrielt grundlag. BNP pr. capita var et af de højeste i det 
tidligere Sovjetunionen og lå tæt på Ungarns. Indtil 1994 var reformerne langsomme, idet 
en stor del af det administrative system forblev intakt med handelskontrol og høje 
subsidier. BNP faldt med ca. 10% om året i 1992 og 1993, mindre end i Rusland. 
Imidlertid forventedes der i 1994 et af de største fald i de lande, der er i gang med 
reformer (allerede -26% fra januar til september på årsbasis). 
En af de væsentligste grunde til den forsinkede økonomiske stabilisering var, at 
Hviderusland ikke førte en autonom valutapolitik. På trods af at der i 1992 blev indført en 
midlertidig lokal rubel, var udsigterne til en valutaunion med Rusland indtil tidligt i 1994 
fortsat store. Men i maj 1994 blev den hviderussiske rubel erklæret for det eneste lovlige 
betalingsmiddel i landet. På trods af at hr. Lukashenko, der gik ind for en tættere 
forbindelse med Rusland, blev valgt til ny præsident i juli, indtog premierminister Chigir 
og hans nydannede regering en reformvenlig holdning og udarbejdede et ambitiøst 
reformprogram med en autonom valutapolitik. En fælles valutapolitik med Rusland synes 
ikke at være på dagsordenen længere eller vil i givet fald være et mere langsigtet projekt. 
IMF og andre bi- og multilaterale långivere vil støtte Hvideruslands nye 
makroøkonomiske program. 
For de første seks måneder af 1994 var budgetunderskuddet ca. 8% af BNP. 
Pengeudvidelsen forblev betydelig i årets første ni måneder, og gennemsnitsinflationen var 
på over 25% om måneden. I juli blev pengeudvidelsen begrænset, og målet er nu at 
nedbringe inflationen til 8% om måneden senest medio 1995. 
Også de afgørende strukturreformer forsinkedes, indtil de seneste beslutninger herom blev 
truffet i 1994. Subsidieringen af basale fødevarer blev opretholdt, og huslejer og priser på 
offentlige ydelser blev holdt nede på meget lave niveauer. Der var ikke i egentlig forstand 
tale om et opdelt banksystem, idet det var praksis med direkte udlån fra centralbanken og 
endog subsidiering af virksomheder. Heller ikke virksomhederne var blevet omstruktureret 
i væsentligt omfang. Som følge af modstand fra virksomhederne og fagministerier blev 
også privatiseringen og dannelsen af selskaber forsinket. Først i juli 1993 blev en 
privatiseringslov godkendt og ved årets udgang tegnede den private sektor sig for kun 5% 
af beskæftigelsen og 10% af den ikke landbrugsmæssige produktion. En. konkurslov blev 
vedtaget allerede i 1992, men har hidtil ikke være anvendt. 
2. Betalingsbalancen 
Efter sammenbruddet af handelen og betalingerne i det tidligere Sovjetunionen har 
Hviderusland ikke været i stand til øge sin samhandel med vesten. Desuden har der været 
en negativ påvirkning som følge af, at bytteforholdet er blevet forværret, og udgifternetil 
importen af energi med priser nu tæt på verdensmarkedspriserne er blevet forøget. Som 
følge heraf udviste handelsbalancen, der var positiv i 1991 (hovedsagelig handel inden for 
27 
det tidligere Sovjetunionen), et underskud på ca. 600 mio. $ i 1994, der for størstedelens 
vedkommende skyldtes energiimporten fra Rusland, der tegnede sig for mere end 50% af 
den samlede import. Da Hviderusland mangler valutareserver, øgedes restancerne mellem 
de to lande og nåede 405 mio. $ ved udgangen af september. 
Underskuddet på de løbende poster androg ca. 630 mio. $ i 1994, og det forventes at 
ligge på ca. 320 mio. $ i 1995. IMF støtter reformpakken fra efteråret og har opfordret til 
støtte fra internationale långivere. Fonden skal allerede udbetale ca. 300 mio. $ under 
anden tranche af "Systemic Transformation Facility (STF), og udarbejdelsen af et stand-by 
arrangement forventes afsluttet tidligt i 1995. 
Efter støtten fra IMF og Verdensbanken (og en bilateral gældsomlægning for restancen 
for energiimporten i 1994 med Rusland) anslås det resterende underskud på 
betalingsbalancen til 250 mio. $. Det forventes udfyldt ved bilateral offentlig støtte. 
3. Udlandsgæld 
Efter Zero-option aftalen med Rusland og de øvrige nye uafhængige stater, overtog 
Rusland det tidligere Sovjetunionens aktiver og passiver udadtil. Derfor er Hvideruslands 
udlandsgæld stiftet for nylig (efter 1992). 
En stor del af denne gæld er handelsgæld fra restancer på gasleverancer fra Rusland (405 
mio. $). Efter forhandlinger mellem Hviderusland og Rusland (forventes afsluttet primo 
1995) ventes denne gæld omdannet ved en gældsombytning mod aktiver til 235 mio. $ 
eller tilbagebetalt ved en kompensationsforretning mellem de to lande. 
Landets udlandsgæld blev anslået til ca. 1,5 mia. $ ved udgangen af 1994. 
Gældsbetjeningen i forhold til eksporten androg i gennemsnit kun 10% af BNP, men som 
følge af de meget små reserver af udenlandsk valuta var det en tung byrde. I 1995 øges 
udlandsgælden måske til næsten 2 mia. $, dvs. til ca. 35% af BNP og det forventes, at 
IMF stand-by arrangementet godkendes, og at internationale långivere udfylder det 
resterende finansieringsbehov ved hjælp af nye lån. 
28 
C. BULGARIEN 
1. Den almindelige økonomiske situation 
Produktionen begyndte efter det voldsomme fald i hele 1993 at stige igen i 1994, hvilket 
medførte en vis forbedring af beskæftigelsen. Inflationen steg til 122% i 1994 som følge af 
en uventet stor devaluering af valutaen (udløst af den øgede politiske usikkerhed) og 
indførelsen af moms. Myndighederne reagerede på denne udvikling ved at gentage deres 
forpligtelse til at gennemføre den stramme finanspolitik, som var aftalt med IMF. Således 
viser budgettet fra 1994 en betydelig udligning af underskuddet både som følge af øgede 
indtægter og nedsættelse af udgifterne i faste priser - især til lønninger, drift og 
vedligeholdelse. 
Strukturreformerne har kun gjort langsomme fremskridt, og privatiseringstempoet har 
været trægt på trods af den ændring af privatiseringsloven, der besluttedes af parlamentet i 
juni 1994, og oprettelsen af et center for masseprivatiseringer. Heller ikke udrensningen af 
statsbankernes politisk bestemte uforrentede udlån fra før 1991 har været tilstrækkeligt til 
at få banksektoren til at fungere væsentligt bedre. 
2. Betalingsbalancen 
Bulgariens eksterne finansielle situation forbedredes i 1994. Eksporten øgedes væsentligt 
med levens faldende værdi (et skift fra tendensen til revaluering i 1993), medens importen 
begrænsedes som følge af den restriktive finanspolitik. Betjeningen af udlandsgælden faldt 
stærkt efter indgåelsen af gældsnedsættelsesaftalen med de kommercielle kreditorer (se 
sektion 3). Dette tilsammen førte til, at den løbende balance fra et underskud på 8% af 
BNP udviser et overskud på formentlig 2% af BNP i 1994. 
Efter indgåelsen af et ny stand-by arrangement med IMF i april 1994 blev tilførslen af 
offentlig kapital, der havde været afbrudt siden udgangen af 1992, herunder en betydelig 
betalingsbalancestøtte, genoptaget. Som følge heraf kunne Bulgarien betjene sin 
udlandsgæld og samle offentlige reserver. Ved udgangen af 1994 svarede statens reserver 
til værdien af 2V/2 måneders import af varer og ikke-faktorydelser. 
3. Udlandsgæld 
Situationen for så vidt angår Bulgariens udlandsgæld blev betydeligt forbedret som følge 
af, at der i juli 1994 blev indgået en omfattende aftale om nedsættelse af gælds- og 
gældsbetjeningen med de kommercielle kreditorer, hvorved der blev gennemført en 
omlægning af ca 8,1 mia. $ af statens gældsætning, der medførte en nedsættelse af den 
tilknyttede handelsgæld på 46%. Indledningsvis androg udgifterne til DDSR-aftalen (der 
omfattede adskillige omstruktureringsinstrumenter, herunder gældstilbagekøb og 
langfristede papirer) 706 mio. $. For delvis at skaffe Bulgarien de internationale reserver, 
det skal bruge til at finansiere disse indledningsvise udgifter, stillede IMF og 
Verdensbanken en særlig långivning på i alt 250 mio. $ til rådighed i september 1994 som 
-29 
et supplement til den finansielle betalingsbalancestøtte fra IMF, Verdensbanken, Den 
Europæiske Union og øvrige bilaterale långivere fra 24-landegruppen. 
Efter indgåelsen af denne DDSR-aftale forventes det, at Bulgarien med tiden kan få 
adgang til de internationale kapitalmarkeder og forbedre investeringsklimaet for 
investorer. Aftalen betyder ligeledes et stort skridt fremad med henblik på at gøre 
Bulgarien levedygtigt udadtil. Den øjeblikkelige situation er, at udlandsgælden er faldet til 
117% af BNP ved udgangen af 1994 (144% i 1992) og gældsbetjeningsforholdet til 19% 
(39% ved udgangen af 1992). 
30-
D. DEN TJEKKISKE REPUBLIK 
1. Den almindelige økonomiske situation 
Efter en voldsom nedgang i 1990-92 og stagnation i 1993 voksede tjekkisk økonomi med 
2,1% i de første ni måneder af 1994 (på årsbasis), hvilket afspejlede en stærk vækst i det 
private forbrug og investeringerne. BNP i faste priser forventes at stige med 3,5 - 4,5% i 
1995. Ledigheden fortsatte med at falde og nåede 3,1% i december 1994, et fald fra 3,5% 
i december 1993. 
Efter prishoppet på 8,5% i januar 1993, da momsen blev indført, faldt den årlige inflation 
hurtigt, og den var ved 1993's udgang 18,2% på årsbasis. Inflationen forblev under 
kontrol i første halvdel af 1994, dvs. på under 10% om året, hvilket var første gang siden 
midten af 1992. Med den store forøgelse af pengeforsyningen (M2) og den stigende 
indenlandske efterspørgsel øgedes inflationen imidlertid til 10,7% i november 1994 og 
falder sandsynligvis ikke derunder i 1995. Stigningen i M2 anslås til ca. 20% i 1994, 
hvilket er en del over det oprindelige mål på 12%. 
M2's stærke vækst afspejler den voldsomme tilstrømning af fremmed valuta, som den 
tjekkiske nationalbank kun delvis har kunnet neutralisere ved markedsoperationer og ved 
at forhøje (pr. 4. august) kravene til mindstereserverne for bankernes a vista-beholdninger. 
Valutapolitikken strammedes igen i oktober ved, at diskonto- og lombardsatsen 
forhøjedes med 50 points, og ved en yderligere forhøjelse på 50 points af lombard-renten i 
december. Finanspolitisk afsluttedes statsbudgettet i 1994 med et overskud på 11,2 mia. 
Ck (ca. 336 mio. $), og parlamentet har godkendt et budget i balance for 1995. 
Anden bølge af de omfattende privatiseringer på folkeaktier afsluttedes sidste november 
og omfattede 861 virksomheders aktiver til en bogført værdi på Ck på 155 mia. (4,7 mia. 
$). Hermed skønnes det, at ca. 80% af økonomiens produktionskapacitet er på private 
hænder. 
2. Betalingsbalancen 
Som følge af den øgede indenlandske efterspørgsel, realopskrivningen af den tjekkiske 
krone og de handelsrestriktioner, som Slovakiet indførte, faldt overskuddet på den 
løbende balance betydeligt i 1994 og vil formentlig forsvinde helt eller blive til et moderat 
underskud i 1995. Overskuddet faldt fra 643 mio. $ (1,8% af BNP) i 1993 til 197 mio. $ i 
de første ni måneder af 1994. Forværringen var særlig markant over for Slovakiet, over 
for hvilket Den Tjekkiske Republik kunne konstatere et underskud på 270 mio. $ i de 
første ni måneder af 1995. Som følge heraf har Den Tjekkiske Republik seks gange i 1994 
overskredet kreditloftet på 130 mio. ECU, der er aftalt under den tjekkisk/slovakiske 
clearingordning. 
Nettotilstrømningen af udenlandske direkte investeringer faldt betydeligt i 1993 (til 450 
mio. $ fra 983 mio. $ i 1992) og er kun øget moderat i 1994 (420 mio. $ i januar -
september). Men Den Tjekkiske Republik har oplevet en voldsom stigning i den 
øvrigekapitaltilstrømning siden tredje kvartal af 1993. Således androg investeringerne i 
31 
papirer (for det meste aktieinvesteringer på Prags fondsbørs og udenlandske opkøb af 
tjekkiske internationale obligationer) 750,5 mio. $ og tjekkiske virksomheders direkte 
nettolånoptagelse hos udenlandske banker 967 mio. I samme periode opnåede tjekkiske 
banker internationale lån fra bankkonsortier på 175 mio. $. Den Tjekkiske Republiks 
adgang til de internationale kapitalmarkeder lettedes ved, at landets ratings fortsat er 
blevet forbedret. Således hævede Moody igen i juni 1994 Den Tjekkiske Republiks rating 
(fra Baa3 til Baa2) og S&P forbedrede sin rating fra BBB- til BBB+ i juli. 
Kombinationen af en sund løbende balance og stor kapitaltilstrømning har presset den 
nominelle valutakurs opad og ført til en hurtig stigning i reserverne af udenlandsk valuta, 
der ved udgangen af november 1994 androg 5,8 mia. $ sammenholdt med 0,7 mia. $ ved 
udgangen af 1992. For at bremse det opadgående pres på valutakursen planlægger den 
tjekkiske nationalbank at gøre kronen fuldstændig konvertibel for transaktioner over de 
løbende poster og efterhånden at liberalisere kontrollen af kapitalbevægelserne. Banken 
besluttede ligeledes at tilbagebetale alle udestående lån til IMF før tiden. 
3. Udlandsgæld 
Trods den store vækst i gælden i konvertibel valuta i 1993 og 1994, der mest skyldtes 
tjekkiske selskabers og bankers voldsomme låntagning i fremmed valuta, er Den Tjekkiske 
Republiks gældsbyrde fortsat meget lav. Den samlede konvertible gæld øgedes fra 6,9 
mia. $ ved udgangen af 1992 til 9,1 mia. $ i slutningen af september 1994, men 
gæld/BNP-forholdet på 25,8% er stadig forholdsvis lavt. Den samlede gældsbetjening på 
10,2% i 1994, der er steget mellem 1992 og 1994, er ligeledes stadig moderat. Udsigterne 
for 1995 og 1996 peger i retning af en stigning i gælden og gældsbetjeningen, men de 
forventes dog at forblive på rimelige niveauer. 
32 
E. ESTLAND 
1. Den almindelige økonomiske situation 
Økonomien kom ud af recessionen ved udgangen af 1993, og BNP forventes at være øget 
med 4% i 1994 trods den alvorlige tørke, der nedsatte landbrugsproduktionen. Siden 1993 
har servicesektoren tegnet sig for mere end halvdelen af BNP og væksten vil hovedsagelig 
komme fra den private sektor. 
Inflationspresset, der øgedes af den store stigning i importpriserne på energi, tog igen til i 
slutningen af 1993 og tidligt 1994. Således øgedes priserne med ca. 40% i 1994, hvilket er 
en del over målsætningen, men de senest registrerede månedlige prisstigninger er 
moderate (1,4% Q4-gennemsnit) 
Efter aftalerne i valutarådet er det forbudt centralbanken at udlåne til staten. Dette har 
medført budgetdisciplin. Statens budget forventes at vise et underskud på 2,5% af BNP i 
1994 over for 1,8% i 1993. Dette skyldes væsentligst stigningen i de offentlige 
investeringer. Underskuddet finansieres fuldstændig af udenlandsk lånoptagelse. 1995-
budgettet forventes at være i balance. 
Estland har gjort fortsatte fremskridt med strukturreformerne. I 1993 og 1994 blev 
privatiseringerne videreført, især af de små virksomheder, hvoraf over 80% nu er solgt til 
private ejere. Der oprettedes i 1993 et privatiseringskontor for bedre at koordinere 
politikken i retning af virksomhedssektoren, og i 1994 blev der oprettet et særligt kontor i 
økonomiministeriet med ansvaret for omstrukturering af de statslige virksomheder før 
privatisering. I nogle tilfælde blev konkursloven anvendt. Banktilsynet er blevet forbedret, 
og efter bankkrisen i 1993 omstruktureredes banksektoren. Således blev antallet af 
forretningsbanker begrænset til 21, for det meste ved sammenslutninger. Det er 
centralbankens politik gradvis at øge kravene til bankernes mindstekapital, og dette 
presser dem fortsat til at slutte sig sammen. 
2. Betalingsbalancen 
Estlands løbende poster var stort set i balance i 1993. Kapitaltilskud udefra opvejede 
fuldstændig underskuddet på 2,2% af BNP på varer og tjenester. Dette ændrede sig 
afgørende i 1994. Inflationsniveauet i forhold til de internationale prisstigninger 
reducerede konkunencefordelen og den fornyede stigning i den indenlandske efterspørgsel 
medførte større import. Som et resultat heraf nåede det løbende underskud et højt niveau 
og var tæt på de anslåede 7% af BNP. 
For tredje år i træk var tilstrømningen af direkte udenlandske investeringer stor. De 
officielle reserver af fremmed valuta voksede fortsat og dækkede med 450 mio. $ om året 
næsten 5 måneders import. 
Den løbende balance forventes under forudsætning af, at Estlands økonomi er i jævn 
bedring, på mellemlang sigt fortsat at udvise et underskud. 
33-
3. Udlandsgæld 
Estland accepterede ikke at overtage en del af det tidligere Sovjetunionens 
udenlandsgæld. I 1994 øgedes Estlands udenlandsgæld fra 135 mio. $ til anslået 228 mio. 
$ (ca. 9% af BNP). En væsentlig del af denne gæld skyldes internationale 
finansieringsorganers tilgodehavender. IMF har ydet Estland en Systemic Transformation 
Facility på 17 mio. $ og har siden 1992 udbetalt 44 mio. $ under stand-by programmer. I 
1993 udbetalte Verdensbanken et genrejsningslån på 30 mio. $ til finansiering af kritisk 
import, og den har planlagt et stort antal kommende projekter. Estland omfattedes også af 
BERD's energinødprogram, i forbindelse med hvilket der blev udbetalt ca. 9 mio. $. 
Gældsbetjeningen er meget lav, nemlig omkring 1% i forhold til eksporten af varer og 
ikke-faktor ydelser. 
34 
F. UNGARN 
1. Den almindelige økonomiske situation 
Ungarns økonomi bedredes i 1994 med en forventet stigning i BNP i faste priser på ca. 
3%. Industriproduktionen øgedes med 9% (på årsbasis) i de ni første måneder af 1994. 
Ledigheden er efter at være nået toppen i februar 1993 stødt faldende til 10,4% i 
december 1994. Væksten forventes imidlertid at svækkes og endog standse fuldstændig i 
1995 med regeringens justeringsprogram til nedbringelse af det uholdbare underskud på 
de løbende poster 
Forhøjelsen af de indirekte afgifter, en hurtigere devaluering af forinten og stigningen i 
den indre efterspørgsel forhindrede igen et inflationsfald i 1994. Den årlige CPI-inflation 
nåede 21% i november, hvilket er samme niveau som ved udgangen af 1993. Efter fire år 
med fald begyndte reallønningerne igen at stige i 1994 med 6% på årsbasis i de 
gennemsnitlige nettoreallønninger i de første ni måneder af 1994. Den nye 
socialistisk/liberale regering mener ikke, at så store stigninger er holdbare og søger 
indgået en lønmoderationsaftale. 
Med et underskud på 320 mia. HUF (7,5% af BNP) var statsunderskuddet ved udgangen 
af 1994 18 mia. under målsætningen i det tillægsbudget, der blev vedtaget sidste efterår. 
Det er som et centralt element i det treårs stabiliserings- og moderniseringsprogram, der i 
øjeblikket er under udarbejdelse, regeringens hensigt at nedsætte 1995-underskuddet til 
282 mia. HUF (5,5% af BNP). Denne nedsættelse, der i stort omfang skyldes en ændret 
opgørelsemetode og usikkerhed omkring stigningen i de private indkomster, vil formentlig 
ikke være tilstrækkelig til i væsentlig grad at nedbringe underskuddet på de løbende 
poster. 
Myndighederne har videreført den bankkonsolideringsplan, der blev indført i 1993 og som 
indebar, at de største ungarske banker skulle rekapitaliseres i flere trin ved overførsel af 
statsobligationer. Privatiseringsprocessen gik langsommere i 1993 og 1994, men det er 
den ny regerings plan at genoplive den. Dens seneste beslutning om at annullere et 
allerede aftalt salg af en ungarsk hotelkæde til udenlandske investorer og afskedige den 
reformvenlige "kommissær" for privatisering har imidlertid skabt tvivl om dens strategi. 
2. Betalingsbalancen 
Efter den stærke forværring i 1993 fortsatte underskuddet på Ungarns løbende balance 
med at stige i 1994 til næsten 4 mia. $ (eller mere end 10% af BNP), hvilket er betydeligt 
mere end forudset i de officielle prognoser. Den løbende balances svaghed og 
spekulationen mod forinten medførte, at myndighederne devaluerede valutaen med 8% 
over for en ECU/$-kurv den 5. august, og brød således med politikken med små, 
regelmæssige devalueringer til stabilisering af realvalutakursen. 
Trods det meget store underskud på de løbende poster øgedes reserverne af fremmed 
valuta hurtigt i 1993 og nåede op på 7 mia. $ ved årets udgang, dvs. en stigning fra 4,4 
mia. i slutningen af 1992. Grunden til denne stigning var den fortsat store nettotilførsel af 
35 
direkte investeringer udefra (der nåede rekordhøjde på 2,3 mia. $), forretningsbankernes 
og virksomhedernes store låntagning i udlandet og centralbankens udstedelse af 
internationale obligationer for et beløb på 4,5 mia. $. 
Bankernes og virksomhedernes nettolåntagning steg i 1994 (til 1,7 mia. fra januar til 
august), og nationalbanken fortsatte sin låntagning på de internationale kapitalmarkeder. 
Imidlertid medførte det større underskud på den løbende balance, de færre direkte 
investeringer (ca. 1,2 mia. $) og de store førtidige tilbagebetalinger på udlandsgælden med 
henblik på at begrænse den ophobning af tilbagebetalinger, der forventes for 1995 og 
1996, for at statens beholdning af fremmed valuta faldt fra det højeste niveau på 7,5 mia. $ 
i januar 1994 til 6,8 mia. ved udgangen af oktober 1994. 
IMF bevilgede Ungarn et 18-måneders stand-by lån i september 1993, der blev afbrudt på 
grund af manglende overholdelse af nogle af programmålene. IMF forhandler i øjeblikket 
med de ungarske myndigheder om hovedindholdet i et økonomisk program, som IMF skal 
støtte ved en genoptagelse af långivningen. 
3. Udlandsgæld 
Da underskuddet på den løbende balance siden 1993 væsentligt har overskredet 
nettotilstrømningen af direkte investeringer, er udlandsgælden både brutto og netto steget 
stærkt fra et allerede højt niveau. Således er bruttogældsætningen til udlandet i konvertibel 
valuta steget fra 21,5 mia. $ ved udgangen af 1992 til 28,2 (78% af BNP) mia. $ ved 
afslutningen af oktober 1994. Nettogældsætningen i udlandet er steget fra 13,1 mia. $ 
ultimo 1992 til 18,7 mia. ultimo oktober 1994. Andelen af mellem- og langfristet gæld er 
forblevet praktisk taget stabil på ca. 92% efter en stigning i de foregående år. 
Den samlede gældsbetjening (eksklusive tilbagebetaling af kortfristet gæld, men inklusive 
førtidige tilbagebetalinger) er steget støt siden 1992 og vil formentlig nå 65% af eksporten 
i 1994 (33% i 1991). Nationalbankens tidlige tilbagebetalinger har dog i betydelig grad 
begrænset den forventede koncentration af tilbagebetalinger i 1995 og 1996, der ellers 
ville have nået henholdsvis 3,4 mia. $ og 3,9 mia. $. Det forudses nu, at de vil andrage 
henholdsvis 3 mia. og 3,1 mia. $. 
36 
G. ISRAEL 
1. Den almindelige økonomiske situation 
Væksten i BNP øgedes igen i 1994 til 6,8%. Udsigterne for 1995 er noget lavere, nemlig 
på 5%. Inflationen steg betydeligt i sidste kvartal af 1994 og nåede næsten 15% på 
årsbasis. Denne stigning udlignedes ikke af en tilsvarende devaluering af shekel, hvorfor 
realkursen steg og med et forhøjet underskud på den løbende balance på over 3 mia. $ i 
1994 til følge. Som følge deraf opstod der pres på shekel på valutamarkederne, og Bank 
of Israel måtte forhøje sine vigtigste udlånssatser til 17% medio december, uden at det 
dog lykkedes fuldstændig at standse spekulationen. Det er regeringens plan at fremlægge 
et omfattende makroøkonomisk program i januar 1995. Myndighedernes inflationsmål for 
1995 er ca. 8-11%. 
Det offentlige budgetunderskud reduceredes yderligere fra 2,5% af BNP i 1993 til 2% i 
1994, efter at husningsprogrammet samt de øvrige subsidier til immigranter, herunder 
arbejdsløshedsunderstøttelsen, var blevet begrænset og skatterne, især på kapitalgevinster, 
var blevet forhøjet. Budgetindtægterne fra'privatiseringen steg en del, nemlig til 700 mio. 
$ i 1994, men er fortsat små i forhold til, hvor stor en del af økonomien 
statsvirksomhederne tegner sig for. De var således under halvdelen af det bebudede mål på 
1,5 mia. $ 
Ledigheden fortsatte med at falde, fra 9% ved udgangen af 1993 til 7,8% ultimo 1994, 
som følge af at immigrationsbølgen fra Østeuropa og det tidligere Sovjetunionen i de 
tidlige 90'ere ophørte. De gentagne lukninger af De Besatte Områder fremskyndede 
indsættelsen af immigranter til erstatning for palæstinensiske arbejdere. 
2. Betalingsbalancen 
Ved udgangen af 1993 accepterede Israel fuldstændig liberalisering af transaktioner over 
den løbende balance i overensstemmelse med artikel VIII i IMF-aftalen. Israels 
centralbank opretholder et "crawling peg"-valutakurssystem, i forbindelse med hvilket den 
meddeler en nedskrivningsmålsats, der ligger på linje med den forventede inflation. 
Tolerancen er 2% omkring denne målsats. 
Stigningen i eksporten på anslåede 10,6% var en stærk vækstskabende kraft i 1994. 
Importen øgedes imidlertid ligeså stærkt, med 10,4%, og underskuddet på den løbende 
balance steg fra 1,2 mia. $ i 1993 til over 3 mia. i 1994. Nettotilstrømningen af privat 
kapital var fortsat beskeden på ca. 100 mio. $. 
Reserverne af udenlandsk valuta nåede op på et tilfredsstillende niveau, nemlig 6,8 mia. $ 
ved udgangen af 1994, hvilket svarer til næsten 2,5 måneders import. 
-37 
3. Udlandsgæld 
De kreditgarantier for 10 mia. $, som Israel opnåede fra USA i 1992, satte myndighederne 
i stand til at optage mellem- og langfristede lån til investeringsprojekter. Imidlertid kræver 
ugaranteret adgang, at Israels rating på de internationale kapitalmarkeder forbedres fra de 
nuværende BBB+. Nettogælden til udlandet steg fra 16,7 mia. $ ved udgangen af 1993 til 
17,7 mia. ultimo 1994. Heraf var næsten tre fjerdedel offentlig gæld. Forholdet mellem 
gældsbetjeningen og eksporten forbedredes lidt som følge af den store eksportstigning i 
1994. 
-38-
H. LETLAND 
1. Den almindelige økonomiske situation 
For første gang siden sin uafhængighed er Letland ved at komme ud af recessionen, der 
førte til et feld på 45% i BNP mellem 1991 og 1993. Væksten i 1994 har dog 
sandsynligvis været moderat (anslået 2%) delvis på grund af tørken, der var til skade for 
hele området. Ledigheden var allerede betydelig, anslået 7% ved udgangen af 1994 og 
dermed den højeste i De Baltiske Stater. 
Det er lykkedes Letlands myndigheder at holde valutakursen stabil med en uofficiel 
kobling til SDR. De strammede valutapolitikken yderligere i 1994 og begrænsede herved 
væksten i de brede penge til 39%. Som et resultat heraf faldt inflationen fortsat fra 35% i 
1993 til anslået 25% sidste år. Der er imidlertid stadig et vist inflationspres som følge af 
indstrømningen af fremmed kapital. Dette kan eventuelt fa myndighederne til at acceptere 
en revaluering af lat. 
Det offentlige budgetunderskud forventedes i 1994 at holde sig inden for det oprindelige 
mål på 2% af BNP. Det samlede underskud (inkl. statens nettolånoptagelse) på omkring 
4% af BNP finansieredes hovedsagelig ved lån i udlandet. I 1995 skulle både statens 
udgifter (især sociale ydelser) og indtægter (moms og bidrag til socialsikringsordninger) 
øges betydeligt, og der forventes et sammenligneligt finansieringsunderskud på 2%, uden 
at der herved tages hensyn til de offentlige investeringer, der finansieres af låntagning i 
udlandet. 
Letlands strukturreformer fortsatte i 1994. "Statsejendomsfonden", der har ansvaret for 
det offentliges aktiver, påbegyndte sin virksomhed i september. Privatiseringerne, der 
startede langsomt i 1992-1993, tog til i fart ved udgangen af 1994, efter at regeringen 
havde bebudet internationalt udbud om 45 mellemstore og store virksomheder. 
Privatiseringsorganet er nu fuldt operationelt, og det er dets hensigt at privatisere 50 
firmaer ved udbud hvert år i 1995 og 1996. Inden for banksektoren er de to hovedbanker, 
Universal Bank of Latvia (UBL) og Latvian Savings Bank, midt i en omstrukturering, 
deres porteføljer er blevet styrket, og UBL forventes at være klar til privatisering ultimo 
1995. Frihandelsaftalen, der blev indgået med Den Europæiske Union, trådte i kraft den 1. 
januar 1995. 
2. Betalingsbalancen 
Letlands løbende betalingsbalance, der udviste et betydeligt overskud i 1993, blev negativ 
i 1994 (-160 mio. $ uden offentlige overførsler) på grund af den betydelige stigning (20%) 
i importen, samtidig med at eksporten faldt. Grunden hertil er hovedsagelig den stærke 
stigning i den økonomiske aktivitet, der har ført til en væsentlig forøgelse af den 
investeringsrelaterede import. 
Store offentlige overførsler, tilstrømning af privat kapital og udbetalinger fra 
internationale finansieringsinstitutioner har bidraget til at finansiere underskuddet på den 
39 
løbende balanceLetlands reserver af hård valuta (596 mio. $ ved årets udgang) fortsatte 
med at vokse i 1994 og dækkede ved årets udgang 6 måneders import. 
3. Udlandsgæld 
Letland accepterede ikke at overtage en del af den tidligere Sovjetunionens gæld. I 1994 
øgedes den samlede gæld til udlandet fra 311 mio. $ til 445 mio., og internationale 
finansieringsinstitutioner tegner sig for mere end 50% heraf. Således skylder Letland IMF 
160 mio. $ (93,5 mio. under stand-by arrangementet og det supplerende stand-by 
arrangement fra henholdsvis 1992 og 1993 og 66;5 mio. som omstillingslån 1993-1994). 
Verdensbanken udbetalte i 1993 og 1994 den største del af 45 mio. $ som genrejsningslån 
og en del af et landbrugsudviklingslån på 24 mio. $. BERD har hidtil udbetalt 20 mio. $ til 
Letland, hvoraf halvdelen var til et nødprojekt i energisektoren. 
Gældsbetjeningen på 3,8% (på eksport) er fortsat moderat. 
40 
I. LITAUEN 
1. Den almindelige økonomiske situation 
Efter et stærkt fald i produktionen på omkring 55% mellem 1989 og 1993 stabiliserede 
BNP sig i 1994 på en vækst på anslået 1,5%. Den officielle ledighedssats steg kun 
moderat til anslået 2% ved årets udgang, men den reelle ledighed menes at være langt 
højere. 
Inflationen tog af i 1993 og tidligt 1994 efter at have nået hyperinflationsniveau i 1992. Et 
vigtigt skridt til at stabilisere økonomien var, at der den 1. april 1994 blev indført et 
arrangement med et valutaråd, hvorefter centralbanken ikke længere kan yde lån til 
regeringen, og pengemængden begrænses til markedsværdien for det guld og den hårde 
valuta, som Bank of Lithuania ligger inde med. Litas blev bundet til dollar i forholdet 4 
LTL til 1 $. I månederne efter indførelsen af dette arrangement faldt inflationen til under 
3% om måneden. 
Som følge af valutaarrangementet faldt pengeudvidelsen i 1994. Statens 
finansieringsunderskud var på ca. 4% af BNP i 1994. Den største del af dette underskud 
blev finansieret ved, at der siden juli er blevet udstedt statsobligationer. I mindre grad er 
de offentlige investeringer blevet finansieret ved normale forretningsbanklån. Som følge af 
det øgede underskud har myndighederne gennemført forskellige budgetstramninger, 
herunder en gradvis afskaffelse af de offentlige tilskud, der faldt til under 1% af BNP i 
1994 (5,5% i 1991). 
Litauen har gjort fremskridt med hensyn til strukturreformerne. Således er privatiseringen 
og tilbageoverdragelsen videreført, og i september 1994 var 76% af alle privatiserbare 
virksomheder eller 30% af al statskapital privatiseret ved hjælp af folkeaktier, aktietegning 
og udbud. Parlamentet vedtog i december 1994 en ny lov for centralbanken, og loven om 
forretningsbankerne forventes vedtaget tidligt i 1995. 
Regeringen har for perioden oktober 1994 - september 1997 vedtaget et treårsprogram, 
hvorefter der under det gældende valutarådsarrangement skal føres en stram budgetpolitik 
og arbejdes stærkt for strukturreformernes videreførelse. 
2. Betalingsbalancen 
Overskuddet på den løbende betalingsbalance indtil 1992 forvandledes til et underskud i 
1993 og 1994. Den væsentligste grund til denne forværring var, at Rusland begyndte at 
kræve næsten verdensmarkedspriser for sin energieksport til Litauen, der importerer ca. 
50% af sit energibehov herfra. Af denne grund udviste Litauens løbende balance et 
underskud på 260 mio. $ i 1994. 
En væsentlig del af dette underskud for 1994 finansieredes af tilførsel af privat kapital. 
Ligeledes godkendte IMF, efter at regeringen havde vedtaget sit treårsprogram i efteråret, 
den 24. oktober en udvidet lånefacilitet på 134,55 mio. SDR (ca. 200 mio. $). Hermed 
-41 
skulle Litauen være i stand til at opbygge de nødvendige reserver til at finansiere sin 
afgørende energi- og investeringsrelaterede import. 
Væksttendensen skulle på mellemlang sigt forblive fast, og importen af kapitalgoder 
forventes at stige betydeligt. Lithauen forventes derfor i de kommende fem år fortsat at 
have underskud på den løbende balance og være stærkt afhængig af kapitaltilførsel og 
støtte fra internationale finansieringsinstitutioner. 
3. Udlandsgæld 
Litauen accepterede ikke at overtage en del af det tidligere Sovjetunionens 
gældsforpligtelser. I 1994 steg gældsætningen til udlandet med 250 mio. $ til 580 mio. $. 
Der er tale om en moderat gældsætning i forhold til BNP (10%). Den største del af 
stigningen i 1994 tegnede udbetalingerne under IMF stand-by arrangementerne, STF-
programmerne og Verdensbankens 60 mio. $ genrejsningslån sig for. 
-42 
J. MOLDOVA 
1. Den almindelige økonomiske situation 
Myndighederne har med bemærkelsesværdig vedholdenhed i de sidste tolv måneder 
gennemført de økonomiske reformprogrammer, som de vedtog i december 1993. Da 
landbrugssektoren og fødevareindustrien tegner sig for næsten 60% af BNP, forstærkedes 
nedgangen i den økonomiske aktivitet i anden halvdel af 1994 imidlertid væsentligt på 
grund af den alvorlige tørke, der ødelagde afgrøderne i landets sydlige del. 
(Produktionsfaldet anslås til ca. 31% i 1994 og til 8,7% i 1993). Den registrerede ledighed 
er fortsat lav, under 1% af arbejdsstyrken, men hvis arbejdstagere på ubetalt orlov 
medregnes, anslås tallet til 14%. 
Inflationen er faldet drastisk siden begyndelsen af 1994 (fra 44% månedligt i januar til 
3,5% i november og 2,6% i december). På årsbasis er inflationen faldet til 105% ved 
udgangen af 1994, hvilket skal sammenholdes med 837% ultimo 1993. Siden leu blev 
indført i november 1993, er valutakursen forblevet forholdsvis stabil (ca. 4 leu pr. $), og 
renten er faldet (Moldovas nationalbank nedsatte diskontoen til 42% i december, hvilket 
skal sammenlignes med den højeste sats i februar på 377%). 
Regeringen har haft held til, dog delvis ved engangssalg af aktiver, at nedbringe 
budgetunderskuddet (til ca. 7,5% i 1994 fra ca. 9% i 1993), trods et meget betydeligt 
udgiftspres. 11995 er det regeringens hensigt at gennemføre finanspolitisk disciplin på en 
mere holdbar måde, idet den erkender, at der for øjeblikket sættes for stor lid til betalingen 
af restancer med henblik på at udligne kasseunderskud. Der vil blive lagt særlig vægt på at 
forbedre skatteopkrævningen. 
Der er gjort visse fremskridt med hensyn til strukturreformerne (det første udbud af 
mellemstore og store virksomheder gennemførtes ved udgangen af juni 1994, og 
eksportkvoterne er afskaffet, undtagen for korn, kornvarer og energiprodukter), men 
indsatsen her er bagud i forhold til den finansielle stabilisering. Den vedtagne konkurslov 
er ikke blevet anvendt over for statsvirksomheder, og hidtil er ingen store virksomheder 
lukket. Over 200 virksomheder af alle støneiser - ca. 20% af det antal virksomheder, det 
er planlagt at udbyde under privatiseringsprogrammet for 1993/1994 - var overdraget til 
private ved udgangen af november 1994. 
2. Betalingsbalancen 
Betalingsbalancen forblev under stærkt pres i 1994, først og fremmest på grund af de 
højere priser på importeret energi. På grundlag af foreløbige tal viser den løbende balance 
et underskud på 90 mio. $ for de første tre kvartaler af 1994 og underskuddet for hele 
1994 anslås til 183 mio. $ (eller 15,4% af BNP), dvs. praktisk taget uændret i forhold til 
1993. Både eks- og importen har været svage. 
Eksporten blev negativt påvirket af de bestandige økonomiske nedskæringer hos 
Moldovas vigtigste handelspartnere og de stigende transportomkostninger. Selv om der i 
december 1993 blev indgået finansieringsaftaler til dækning af det forventede 
-43 
finansieringsunderskud for 1993 og 1994, har det langsomme udbetalingstempo og 
produktionsfaldet medført en betydelig nedgang i importen. 
Foreløbige tal for betalingsbalancens kapitalposter viser et overskud på ca. 170 mio. $ for 
de første tre kvartaler af 1994 og et forventet overskud på 241 mio. $ for året som helhed, 
sammenholdt med 136 mio. i 1993. De direkte investeringer, der anslås til 25 mio. $ i 
1994, er fortsat beskedne. De mellem- og langfristede lån, der udgjorde 
kapitaltilstrømningen, anslås til 181 mio. $ for 1994. Som følge af kapitaltilførslen kunne 
centralbanken samle officielle reserver, der brutto overskrider det planlagte mål. 
3. Udlandsgæld 
Moldova aftalte en nulløsning med Den Russiske Føderation og har derfor intet ansvar for 
det tidligere Sovjetunionens gæld. Landet samlede udlandsgæld anslås til 550 mio. $ ved 
udgangen af 1994 (eller ca. 26% af BNP), og kreditorerne er især Rusland og 
internationale finansieringsinstitutioner (IMF og Verdensbanken), sammenholdt med 154 
mio. $ i 1993 (ca. 11% af BNP). Finansieringen fra andre bilaterale långivere, 
hovedsagelig EU, Japan, USA, Kina, Rumænien og Nederlandene er forholdsvis ringe. 
Gældsbetjeningen som procent af eksporten anslås at være steget fra ca. 1% i 1993 til 
over 8% i 1994 og forventes at stige yderligere til over 11% i 1995. 
44-
K. RUMÆNIEN 
1. Den almindelige økonomiske situation 
Selv om faldet vendte i 1993, forventes stigningen i BNP i faste priser fortsat at ligge lavt, 
nemlig på ca. 2% i 1994, på grund af den langsomme privatisering af de offentlige 
virksomheder. Væksten vil især komme fra eksporten. Statens underskud vil øges i 
forhold til 1993, men forventes at forblive lavt på ca. 2,5% af BNP 
Inflationen faldt betydeligt fra over 300% ved udgangen af 1993 til 70% ultimo 1994. 
Som følge af at realrenten steg til positive værdier tidligt i 1994, stabiliseredes lei, hvilket 
gjorde muligt at nå frem til et sammenfald mellem den officielle kurs og markedskursen. 
Mod årets slutning opstod der imidlertid igen forskel mellem de to kurser. Den nominelle 
rente på kreditkuponer udstedt af nationalbanken faldt i takt med inflationens aftagen til 
ca. 80% ved udgangen af 1994. 
Der blev i 1994 truffet nye foranstaltninger til stimulering af reformer inden for offentlige 
virksomheder. Ca. 60 statsejede virksomheder med store tab og/eller restancer blev 
isoleret fra det finansielle system, og der blev iværksat finansielle genrejsningsplaner. 
Fremskridtene med privatisering af store og mellemstore statsvirksomheder har dog været 
beskedne. Der er bebudet en masseprivatiseringsplan, men den er ikke iværksat endnu. 
Der er indført banktilsynsregler og strengere kontrol med bankporteføljer, men kun gjort 
få fremskridt med hensyn til privatiseringen afbanker. 
2. Betalingsbalancen 
Nedskrivningen af lei mellem udgangen af 1993 og begyndelsen af 1994 har forbedret den 
rumænske økonomis konkurrenceevne. Importen stabiliserede sig tæt på 1993-niveauet, 
. da den indenlandske efterspørgsel fortsat var svag. Eksporten voksede som følge af den 
bedrede konkunenceevne og den lettere adgang til markederne, der er opnået som følge 
af, at (interims) Europaaftalen med Den Europæiske Union blev godkendt, og De 
Forenede Stater indrømmede rumænsk import mestbegunstigelscsstatus. 
Handelsbalancen og den løbende balance bedredes derfor fortsat i første halvdel af 1994. 
Underskuddet på de løbende poster androg for samme periode kun 166 mio. $, der skal 
sammenholdes med underskuddet på 1,6 mia. $ for hele 1993. Overskuddet på 
kapitalbalancen mindskedes imidlertid til ca. 100 mio. $ (ekskl. IMF lån) i første halvdel af 
1994, der skal sammenholdes med overskuddet på 1,3 mia. $ for hele 1993. Den nye 
aftale med IMF, der blev godkendt af styringsrådet i maj 1994, vil formentlig udløse en ny 
strøm af statsmidler til Rumænien. Adgangen til de private finansieringsmarkeder er dog 
stadig begrænset. De direkte udenlandske investeringer er ligeledes fortsat meget lave, 
fordi privatiseringer i større omfang endnu ikke er begyndt. 
Nationalbankens reserver af udenlandsk valuta steg voldsomt fra det meget lave niveau på 
40 mio. $ ved udgangen af 1993 til over 600 mio. $ ultimo 1994. De meste afstigningen 
skyldes det skift fra indeståender i fremmed valuta til lei-indeståender i 
forretningsbankerne, der blev udløst af den store stigning i realrenten for lei. 
45-
3. Udlandsgæld 
Den samlede udenlandsgæld steg hurtigt fra reelt O i 1989 til over 4,7 mia $ eller 16% af 
BNP sidst i 1993. Gældsbetjeningen tegnede sig for 6,2% af de løbende indtægter, hvilket 
er forholdsvis lidt i forhold til andre østeuropæiske lande. Da det ikke er sandsynligt, at de 
udenlandske investeringer vil stige hurtigt, vil mellem- og langfristede statslån stadig være 
den betydeligste finansieringskilde for det løbende betalingsbalanceunderskud, og det 
forudses derfor, at væksten i gældsætningen fortsætter. Ifølge IMF vil 
gældsbetjeningsforholdet over for udlandet stige til ca. 18% i 1999. 
46-
L. RUSLAND 
1. Den almindelige økonomiske situation 
BNP anslås at være faldet med 15% i 1994, og industriproduktionen angives at være på 
under 45% af sit niveau i 1991. Siden oktober 1994 angives det månedlige BNP i faste 
priser dog til at være højere end i de tilsvarende måneder året før. Ligeledes steg 
industriproduktionsindekset stærkt fra det fald, der satte ind i 1994. 
Fremskridtet i retning af makroøkonomisk stabilisering i 1993 og første halvdel af 1994 er 
i vidt omfang gået i stå i sidste del af 1994. Efter en betydelig finansiel stramning i 1993 
og en del af 1994, indtrådte der en markant slækkelse i andet og tredje kvartal af 1994.1 
begge disse kvartaler steg centralbankens kreditgivning med 13% om måneden. 
De stigende udgifter til den militære indsats i oprørsrepublikken Tjetjenien, følgerne af 
rublens sammenbmd i oktober og udstedelsen af tilgodehavendebeviser for Føderationens 
gæld satte ny fart i inflationen, der i august 1994 var nede på 4,6% om måneden, men nu i 
det sidste kvartal af 1994 er steget til ca. 15% månedligt og dermed har bragt den samlede 
stigning i forbrugerpriserne for 1994 op på over 200%. Kursen for rubler var over 3 800 
for en dollar i midten af januar 1995, en stigning fra 3 550 ved udgangen af 1994 og 1 247 
ved begyndelsen af 1994. Rublens stadig hurtigere fald afspejler krisen i Tjetjenien og 
voksende inflationsforventninger. 
Der er udsendt indbyrdes modstridende signaler om struktuneformerne. På den ene side 
har nogle seniormedlemmer af regeringen bestridt, at privatiseringen er uafvendelig. På 
den anden side har regeringen helt uventet vedtaget en resolution om liberalisering af 
landets energieksport og dermed banet vejen for højere energipriser og øgede eksport- og 
afgiftsindtægter og mindsket mulighederne for korruption. 
Den kommende inflation, forholdet til IMF og Verdensbanken og mere generelt 
regeringens økonomiske politiks troværdighed afhænger stærkt af 1995-budgettet og af, 
hvorledes det finansieres. Dette var stadig vanskeligt at forudsige sidst i januar 1995. 
2. Betalingsbalancen 
Det er vanskeligt at vurdere Ruslands betalingsbalancesituation, da kvaliteten af 
oplysningerne er dårlige. Der har f. eks. været tydeligt bevis på en betydelig kapitalflugt 
siden de tidlige 90'ere, men det afspejles ikke fuldstændigt i de officielle data. 
11994 angav Rusland et stort handelsoverskud, der oprindeligt blev anslået til 19,8 mia. $ 
sammenlignet med overskuddet i 1993 på 16 mia. Dette beløb kan dog være stærkt 
overvurderet, da en del af importen ikke registreres for at undgå betaling af afgifter. 
Hovedtendenser er, at handelen og finanstransaktionerne ledes bort fra de traditionelle 
partnere - tidligere COMECON-partnere og i endnu højere grad de tidligere 
sovjetrepublikker - i retning af de højtudviklede industrilande. Således tegnede disse lande 
sig for 69% af Ruslands samlede import i 1994, sammenholdt med 60% i 1993, medens 
importen fra de tidligere COMECON-lande fortsat faldt og kun androg under 8,5%. 
47-
Den løbende balance svingede fra et underskud på 4 mia. $ i 1992 til et overskud på 2 
mia. i 1993. Efter den russiske centralbanks oplysninger udviste den løbende balance et 
overskud på 3,6 mia. $ i første halvdel af 1994. 
De udenlandske direkte investeringer i Rusland er fortsat meget beskedne i forhold til 
økonomiens størrelse og landets ressourcebehov. Nettotilstrømningen i første halvdel af 
1994 androg således 400 mio. $. En betydelig kapitalimport hindres af de interne politiske 
magtkampe og af den usikkerhed med hensyn til de retlige forhold, der fortsat eksisterer. 
En yderligere hindring er mangelen på en basislovgivning vedrørende kontraktforhold, 
besiddelse af fast ejendom, olie, gas og værdipapirer. 
I de første otte måneder af 1994 faldt nettoreserverne med 1,9 mia. $ til 1,4 mia ved 
udgangen af august. 
3. Udlandsgæld 
Ruslands udlandsgæld blev anslået til 85 mia. $ ved udgangen af 1994. Lidt under 90% 
består af gæld, der blev stiftet i sovjetperioden, og som Rusland overtog tidligt i 1993. 
Gældsætningen repræsenterer ca. 30% af BNP. Gældsbetjeningen anslås i 1994 til at 
udgøre 32% af eksporten, og ca. 10% er rentebetalinger. 
En omberegning i finansministeriet satte gældsætningen til 113 mia. $ ved 1995's 
begyndelse. Det er i øjeblikket uklart, hvorfor forskellen er så stor. Den kan således ikke 
blot forklares ved en revaluering af de valutaer, som gælden er stiftet i, over for dollars. 
Som led i flere aftaler med Paris-Klubben i 1992, 1993 og 1994 er forfaldsplanerne for 
den gæld, som regeringen havde stiftet eller garanteret før 31. december 1991, blevet 
omlagt. Forhandlingerne med Paris-Klubben om en omlægning af den gæld, der forfalder i 
1995, er blevet udsat til efter indgåelsen af en stand-by aftale med IMF. En aftale med 
London-Klubben om omlægning af en handelsgæld på 24 mia. $ er stadig til drøftelse og 
drøftelserne kan ikke afsluttes i 1994, på trods af at man nåede til enighed om retsstatus 
for Ruslands handelsgæld. 
48 
M. DEN SLOVAKISKE REPUBLIK 
1. Den almindelige økonomiske situation 
Efter et fald på 4,1% i 1993 steg Slovakiets BNP i faste priser på årsbasis med 4,3% i de 
første ni måneder af 1994. Industriproduktionen er igen steget stærkt, nemlig med 9,3% 
(på årsbasis) i tredje kvartal af 1994, og ledigheden synes at have stabiliseret sig på ca. 
14,3%. Tendensen i CPI-inflationen har været nedadgående siden begyndelsen af 1994 og 
faldt til ca. 12% ved udgangen af 1994, efter at være steget til 25,1% i 1993 som følge af 
forhøjelsen af de indirekte skatter og devalueringen af den slovakiske krone. 
Inflationsfaldet støttedes af en restriktiv makroøkonomisk politik. Nettoaktiverne faldt 
med 1,4% i 1994 og nettolångivningen til regeringen øgedes med kun 3,3%. Det samlede 
statsunderskud anslås i slutningen af året at ligge tæt på de 4% af BNP, der var 
målsætningen, hvilket er et godt stykke under underskuddet på 7,5% af BNP i 1993. Den 
nye regering har til hensigt at nedsætte underskuddet i 1995 til ca. 3% af BNP. Disse 
finanspolitiske mål er led i det økonomiske program for 1994/1995, der blev aftalt med 
IMF, og ledsagedes af en SDR stand by-kredit på 115,8 mio., andet opkøb (af 64,34 mio. 
SDR) fra Systemic Transformation Facility og supplerende makrofinansiel bistand fra 
EU/24-landegmppcn til et belob på indtil 24.Î mio. $. 
Masseprivatiseringen fik nye impulser i sommeren 1994 som følge af iværksættelsen af 
anden bølge af privatiseringer på folkeaktier, som ca. 3,2 mio. borgere (næsten 90% af de 
berettigede) tegnede. Denne privatiseringsform blev imidlertid suspenderet efter 
parlamentsvalgene den 30. september/1.oktober, da det nye parlament annullerede nogle 
kontrakter om privatisering ved direkte salg, der var indgået efter den 6. september 1994. 
Den nye regering skal nu klarlægge sin strategi for privatisering og omstrukturering af 
finanssektoren og virksomhederne. 
2. Betalingsbalancen 
Slovakiets betalingsbalance styrkedes betydeligt i 1994. Underskuddet på den løbende 
balance på 4,2% af BNP i 1993 ventes nu at være ændret til et overskud på ca. 3% af 
BNP i 1994. Dette skal sammenlignes med det forventede underskud på 2,5% af BNP 
under det program, der var aftalt med IMF. Forbedringen af den løbende balance har 
været særlig markant i forhold til Den Tjekkiske Republik. Således havde Slovakiet i de 
første ni måneder af 1994 et overskud på 581,7 mio $ (eller omkring 5% af BNP) over for 
Den Tjekkiske republik, der i 1994 seks gange overskred det kreditloft på 130 mio. ECU, 
der var aftalt under den bilaterale clearingordning. 
Også kapitalbalancen er styrket, hvilket både afspejler betydelig officiel støtte fra de 
internationale finansieringsinstitutioner (IMF, Verdensbanken, EU/G-24) og en forbedret 
adgang til de internationale kapitalmarkeder. I juli 1994 anbragte nationalbanken med held 
for 250 mio. $ obligationer på det japanske marked og yderligere internationale emissioner 
påtænkes. "Japan Bond Research Institute" vurderede i juli 1994 investeringer i Slovakiet 
til BBB. 
49 
Statens reserver af fremmed valuta er steget fra kun 395 mio. $ (under 1 måneds import) 
ved udgangen af 1993 til 1,8 mia. $ (eller 2,5 måneders import) ved udgangen af 1994. 
Dette var det mål, der blev sat som led i IMF-programmet for udgangen af 1995. 
Bankernes samlede valutareserver er steget fra 1,4 mia. $ ved udgangen af 1993 til 3,5 
mia. ultimo 1994. 
Trods forbedringen af betalingsbalancen har den slovakiske regering meddelt, at den i 
1995 vil opretholde den afgift på 10%, der i marts 1994 blev indført på import af 
forbrugsvarer. Som led i IMF-programmet skal regeringen ophæve denne afgift og træffe 
foranstaltninger til at indføre fuld konvertibilitet for transaktioner over den løbende 
balance med henblik på at opnå artikel Vlll-status inden for IMF senest 1. januar 1996. 
Valutapolitisk er den slovakiske krone siden juli 1994 blevet holdt stabil over for en kurv 
af vestlige valutaer, men den er blevet devalueret med 5% over for den tjekkiske krone 
inden for clearingordningen. 
3. Udlandsgæld 
Slovakiet arvede en meget lav udlandsgæld fra Den Tjekkoslovakiske Føderation. 
Udlandsgælden og gældsbetjeningsforholdet vil formentlig forværres i de kommende år, 
men forblive på relativt lave niveauer. Forholdet mellem gælden i konvertibel valuta og 
BNP forventes at stige fra 30,5% ved udgangen af 1993 til ca. 40% ved udgangen af 1995 
og stabilisere sig på ca. 45% efter 1997. Gældsbetjeningen i konvertibel valuta som 
procent af eksporten af varer og ydelser forventes at stige fra 8,9% i 1993 til 11% i 1995 
og derefter forblive på omtrent dette niveau. 
-50 
N. TRANSKAUKASISKE OG ASIATISKE REPUBLIKKER 
1. Den almindelige økonomiske situation 
Situationen i disse republikker, der for nylig er blevet uafhængige, varierer betydeligt. Alle 
tidligere sovjetrepublikker har i 1992 - 1993 lidt under svækkelsen af de gamle strukture 
og under, at handelssamkvemmet mellem republikkerne brød sammen. Nedgangen i 
handelen mellem dem (formentlig 20-30% om året siden 1992) har haft en voldsom 
negativ virkning på produktionen. Den løse finanspolitik i mange af republikkerne har 
forstærket chockvirkningerne udefra. De politiske og militære konflikter i Tadsjikistan og 
de transkaukasiske republikker har dramatisk forværret situationen i disse lande. 
Der blev allerede i 1993 i de fleste republikker indledt vidtrækkende økonomiske reformer, 
og nogle af dem har allerede gjort betydelige fremskridt i retning af overgang til 
markedsbaserede ordninger, samtidig med at de fører en strammere finanspolitik. I 1994 
tog reformerne fart i Georgien og Armenien. Medens der i 1993 herskede hyperinflation i 
de fleste republikker, tog inflationen tog generelt af i 1994. De fleste lande lider under 
store statslige budgetunderskud. 
To republikker, Kirgistan og Kasakhstan, har allerede i 1993 modtaget finansiel støtte fra 
IMF, hovedsagelig i form af strukturtilpasningslån (STF). Georgien og Armenien indgik 
lignende aftaler med IMF i slutningen af 1994. Også Aserbajdsjan og Usbekistan har gjort 
fremskridt imod omfattende reformer. Forholdene i Tadsjikistan var fortsat meget 
foruroligende, idet reformerne blev udsat på grund af borgerkrig og politisk ustabilitet, og 
der er ikke på kort sigt udsigt til væsentlige forbedringer. Landets produktion anslås at 
være faldet med over 60% siden 1989. 
2. Betalingsbalancen 
Betalingsbalancesituationen i området er ekstremt svag, dog formentlig med undtagelse af 
Turkmenistan. Store handelsunderskud med Rusland og Turkmenistan, som hovedsagelig 
skyldes højere priser på energi og råvarer, gør situationen på en række af staternes løbende 
balancer meget spændt. De fleste republikkers finansielle troværdighed er blevet yderligere 
svækket af, at de ikke råder over internationale reserver, således al underskuddene på de 
løbende balancer udvikler sig til bctalingskriser og ophobning af restancer. 
Udsigterne på længere sigt er meget forskellige for de nye stater. Nogle har betydelige 
muligheder for at tjene hård valuta (Kasakhstan, Usbekistan og Aserbajdsjan) og en vis 
potentiel industrikapacitet. Andre er meget tæt på at være udviklingslande og er derfor 
stærkt afhængige af hjælp udefra. Der er allerede åbnet mulighed, for at Armenien, 
Kirgisistan og Georgien kan ydes stærkt koncessionelle lån fra Bretton Woods 
institutionerne. 
3. Udlandsgæld 
-51 
I 1993 blev der gjort betydelige fremskridt med hensyn til at klarlægge SNG-staternes 
holdninger til spørgsmålet om det tidligere Sovjetunionens udlandsgæld. Oprindeligt 
(ultimo 1991) blev de tidligere republikker gjort solidarisk ansvarlige for den pågældende 
gæld. Aftalememorandummet med principperne for denne solidariske hæftelse blev 
underskrevet den 28. august 1991. Paris-Klubbens aftale i april 1993 med Rusland 
medførte dog en ændring af bestemmelserne for gældsbetjeningen inden for det tidligere 
Sovjetunionen, idet Rusland reelt blev gjort til eneforvalter af gælden. I overensstemmelse 
hermed anerkendte kreditorerne, at den såkaldte "zero-option"-aftale, som Rusland havde 
indgået med andre tidligere republikker (hvorefter Rusland hæfter for hele det tidligere 
Sovjetunionens gæld og til gengæld overtager alle de tidligere udenlandske aktiver), 
fritager disse fra enhver betjening af denne gæld. 
Kasakhstan er blandt de meget få lande, der siden deres uafhængighed har fået nye 
kreditter fra Vesten. Den største del af SNG-staternes udlandsgæld tegner Rusland og 
Turkmenistan som kreditorer sig for. Denne gæld skyldes den russiske centralbanks 
tilgodehavender på de tidligere republikkers centralbanker og restancer på 
energileverancer. Rusland indgik i 1993 med alle SNG-lande (dog ikke med 
Turkmenistan) aftaler om henstand til en periode fra 1994 til 1997 (Aserbajdsjan, 
Georgien) og ydede bilaterale lån til adskillige lande (Armenien, Usbekistan, Kirgistan), 
der var i en underskudssituation i forhold til det. Der er dog fortsat blevet opbygget 
handelsrestancer over for de to energieksporterende SNG-lande i 1994. 
Fællesskabet har ligeledes stillet betydelige beløb til rådighed som treårige handelskreditter 
for alle SNG-lande som led i en lånefacilitet på I 250 mio. ECU. Nogle af disse lande har i 
øjeblikket vanskeligt ved at betjene deres gæld til Fællesskabet til tiden. 
-52 
O. UKRAINE 
1. Den almindelige økonomiske situation 
Efter en akkumuleret produktionsnedgang på 40% fra 1990 til 1993 faldt BNP yderligere 
26% i 1994, hvilket både afspejler den vanskelige betalingsbalancesituation, og at landet i 
vidt omfang er gået over til en uofficiel og uregistreret økonomi. Faldet i 1994 skjuler 
imidlertid, at Ukraines økonomi synes at have stabiliseret sig i anden halvdel af 1994. Det 
officielle ledighedstal afspejler ikke de vedvarende produktionsfald. Det androg således 
0,3% ved udgangen af 1994. Det anslås imidlertid, at den skjulte arbejdsløshed andrager 
hele 20%. 
Ukraines nationalbank forsøgte igen i efteråret 1993 efter "stop and go" mønstret at 
stramme pengepolitikken betydeligt, hvilket førte til et stærkt fald i inflationen til en sats 
på månedsbasis på 3% i sommeren 1994. Der deraf følgende stejle stigning i inflationen i 
sidste kvartal af 1994 (månedligt gennemsnit 40%) var en delvis følge af endnu en 
lempelse af kreditpolitikken. Den er imidlertid også en reaktion på prisliberaliseringen i 
forbindelse med Ukraines omfattende stabiliserings- og reformprogram, som der opnåedes 
enighed med IMF om i september 1994, og som støttedes af en Systemic Transformation 
Facility (STF) i oktober 1994. Den stramme pengepolitik, som dette program indeholdt, 
skulle bidrage til en hurtig opbremsning af inflationen i første halvdel af 1995. 
Efter et kraftigt fald i budgetunderskuddet i 1993 (10% af BNP efter 29% i 1992) 
lykkedes det myndighederne at stabilisere det i 1994, trods stærke ønsker om at øge de 
tidligere nedskårne udgifter og om statsstøtte til de landbrugsprodukter, som 
forretningsbankerne nægtede at tage kreditrisikoen for. Budgettet stabiliseredes - trods en 
nettostigning i udgifterne til social sikring - ved nedskæringer i tilskudsordningerne og 
råvarereserverne og ved at kræve fuld tilbagebetaling af alle direkte kreditter ydet i første 
halvdel af 1994. Det er regeringens hensigt væsentligt at nedbringe budgetunderskuddet 
yderligere i 1995. 
I sidste kvartal af 1994 indledtes et antal vigtige reformer. Foruden en prisliberalisering og 
nedsættelse af tilskudsordningerne blev det besluttet at tilpasse de officielt fastsatte priser, 
således at prisforhøjelserne for importeret energi fuldtud blev væltet over på erhvervene 
og landbruget. Ligeledes åbnedes interbankmarkedet, og det blev tilstræbt at indføre en 
enhedskurs for karbovanets. Desuden godkendte regeringen en handlingsplan for at fjerne 
de retlige hindringer for virksomheders og privates muligheder for at eje og overdrage fast 
ejendom, og den tog skridt til at øge privatiseringstempoet. Disse foranstaltninger vil blive 
yderligere fremmet som led i det IMF stand by-arrangement, der forventes klart i foråret 
1995. 
2. BETALINGSBALANCEN 
På grund af at de tidligere sovjetrepublikker (hovedsagelig Rusland) forhøjede deres 
energipriser til verdensmarkedsniveau i begyndelsen af 1992, blev Ukraines bytteforhold 
udsat for en alvorlig omvæltning. Da landets økonomi var stærkt afhængig af energi, 
måtte det nedsætte sin import af både energi og andre varer, hvilket yderligere bidrog til 
53-
den økonomiske tilbagegang. Det vurderes, at underskuddet på den løbende balance er 
vokset yderligere i 1994 til 1,8 mia. $ (ca. 8% af BNP). 
Ukraine har ligeledes akkumuleret betydelige restancer til udlandet (mere end 2 mia. $) på 
grund af kapitalflugten, amortiseringen af mellem- og langfristede kreditter, der ikke 
udskiftes med nye, og de ubetydelige udenlandske direkte investeringer. Samtidig steg de 
officielle reserver af udenlandsk valuta med ca. 600 mio. $. 
Ukraine modtog første tranche (271 mio. $) under STF-lånefaciliteten fra IMF i 1994 som 
støtte til landets omfattende stabiliserings- og reformprogram. Den fik ligeledes tildelt 
første tranche (100 mio. $) af et genrejsningslån fra Verdensbanken (i alt 500 mio. $), der 
var blevet godkendt i december 1994. Unionen besluttede i december 1994 at yde Ukraine 
en betalingsbalancestøtte på indtil X5 mio IÏCII som støtte til landets reformprogram. 
3. UDLANDSGÆLD 
Ukraines gæld til udlandet øgedes fra 4,1 mia. $ i 1993 til 7,5 mia. i 1994. Det svarer til en 
stigning fra 27% til 35% af BNP. Gældsbetjeningen i forhold til eksporten af varer og 
ydelser steg fra 1% til 8,6%. I november 1994 indgik Ukraine en aftale med Turkmenistan 
om tilbagebetaling af restancer på gasleverancer på 300 mio. $, medens de resterende 
restancer skulle omlægges. Rusland har erklæret sig villig til at omlægge en mellemstatslig 
gæld på ca. 500 mio. $, men forhandlingerne er stadig ikke afsluttet. Der pågår yderligere 
forhandlinger om regulering af et udestående for gasleverancer til Rusland på 1,5 mia. $, 
der er akkumuleret i 1994. 
54-
II-F-3 Risikoindikatorer for landene 
Sidste ajourføring 
27Jan-95 Land: Algeriet 
Realvækst i BNP (i %) 
Produktion af kulhybridcr (ændring %) 
Ledighed (periodens slutning) 
Inflationssats (december/december) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- = nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- = nedskrivning) 
Generel officiel balance (som % ar BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og ydelser (i mia. USD) 
Løbende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) 
i mia. USD 
i måneders import af varer og ydelser 
1 I<I('|IIHII<IXK»*I<I 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (= < 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning (i mia. USD) 
IMF-arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer Tor markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (1) 
(antal lande) 
institutionelle investorer 
Position (1) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (2) 1992 
2,2 
2,6 
21,9 
32,1 
22,8 
-1,0 
27,0 
-1,3 
12,1 
1,3 
30,0 
1,5 
2,0 
26,1 
25,0 
1,2 
9,1 
6,8 
2,3 
58,6 
215,6 
75,0 
No 
No 
No 
Not rated 
Not rated 
66 
(169) 
Mar Sep 
53 57 
(119) (126) 
33.1 28.9 1993 
-1,8 
-0,5 
n.a. 
20,5 
24,0 
-7,9 
14,2 
-9,2 
10,9 
1,0 
0,0 
1,4 
1,9 
24,6 
n.a. 
n.a. 
9,1 
7,0 
2,1 
53,4 
225,3 
83,6 
No 
No 
No 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
68 79 
(169) (170) 
Mar Sep 
62 69 
(127)(133) 
28.2 27.1 1994 
Latest data or 
estimates (E) 
2,0 (E) 
-0,8 (E) 
n.a. 
29,2 
42,9 
-78,6 
n.a. 
-5,0 (E) 
10,0 (E) 
-1,4 (E) 
0,0 
2,2 
2,9 
26.2 (E) 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
65.3 (E) 
255,0 (E) 
46,1 (E) 
No 
5,2 
SBA 
(6/94-6/95) 
On-Track 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
92 96 
(167) (167) 
Mar Sep 
75 78 
(135) (135) 
26.3 24.6 
(1) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(2) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende 
betalingsevne. Et land kan forbedre sin rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), 
hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres. 
Latest data or estimates = Seneste data eller overslag 
n.a. = i.o. 
No = Ingen 
Not rated = Ikke vurd. 
II-K-3 RliikeiadUuierer fer •>••<•• 
SMite »Jearferlng 
27-J»a-95 htrnà: HVMensriaad 
1992 
Realvakst i BNP (i %) 
Industriproduktion (ændring %) 
Ledighed (periodens slutning) 
Inflationnati (december/december) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (gennemmit) 
Nominel effektiv valutakur» (amdring Q4/Q4) (- » nedskrivning) 
Red effektiv valutakurs (amdring Q4/Q4) (- - nedskrivning) 
Generel «mclol balance (sem % af HNP) 
Betalingsbalance 
Import i mio. USD 
Eksport i mio. USD 
Handelsbalance i mio. USD 
Løbende betalingsbalance i mio. USD 
Løbende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) 
i mio. USD 
i måneders import 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet (> 1 ir) 
kortfristet (- < 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol 
renter 
Ildeiilaiiibgield/HNIM0/.) 
llilonlHii<liinmlil/ok.s|Miil ni viuol <>g yiloUei (%) 
ti»ldsbetjeniiig/eks|M>rt af varer og ydelser (%) 
Restancer (bide for renter og hovedstol, i mia USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangeaMnter 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer fer Markedets sy« på kreditvssrdlghed 
Moody's, langfristet fremmedvaiuta-rating (perioden* slutning) 
SAP, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
ElU-risiko (2) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (3) 
(antal lande) 
limtlfllll<m«lk> uinwloini 
Position (3) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (4) -9,6 
-10.0 
0.6 
1560 
226 
n.a. 
aa. 
-4.5 
3203 
3580 
377 
221 
0,7 
aa. 
aa. 
aa. 
n.a. 
aa 
aa. 
aa. 
n.a. 
n.a. 
un 
Il H 
n.a. 
aa. 
-
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
132 
(169) 
Mm .'loii 
- (126) 1993 
-11,6 
-10,0 
1,5 
1990 
2688 
aa 
aa 
-9,4 
3299 
2946 
-353 
-413 
-1.5 
10 
62 
0,3 
n.a. 
aa. 
aa. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n H 
Il H 
n.a. 
aa. 
STF 
(08.93 - 8.94) 
Off track 
See footnote 
(5) 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
148 139 
(169)070) 
Mm !ln|i 
100 
(127)(133) 1994 
Latest data or 
estimates 
-26,0 
-35,0 
2,0 
1200 
26800 
aa. 
n.a. 
-12,0 
3125 
2650 
-475 
-502 
-2.4 
10 
85 
0,4 
aa 
aa. 
n.a. 
197,0 
n.a. 
n.a 
ii H 
n » 
7.6 
n.a. 
likely 
with Russia 
on gas arrears 
STF 
(01.95) 
See footnote 
(5) 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
145 138 
(167X167) 
Mm .'ki|i 
109 109 
(135)(135) 
15.5 15.7 
(1) Overslagene er foreløbige for alle 1994-data 
(2) Landene gives en rating fra A til E og en score mènera 1 og 100, idet E og 100 svarer til den største risiko. 
(3) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(4) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne. Et land kan forbedre sin rating og 
alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for aue vurderede lande forbedres. 
(5) IMF STF-programmet for 1994 var ikke Mart i 1994. IMPs personale vurderede imidlertid det regeringsprogram, der blev vedtaget i 
1994, positivt og vil støtte det med anden STF-tranche ved udgangen af januar 1995 og med et stand by arrangement senere i 1995. 
Latest data or estimates - Seneste data eller overslag 
aa • Lo. 
Not rated ~ Ikke vurd. 
Likely with Russia on gas arrears » sandsynlige for Rusland vadrørende gasrestancer 
See footnote (S) = Se fodnote 5 
Il-F-J RhikolndikakH-er for laadeae 
Sidste ajourføring 
27-Jaa-95 Laad: Bulgarien 
1 1992 
Realvækst i BNP (i H) 
Industriproduktion (amdring %) 
Ledighed (periodens slutning) 
Inflationtsatt (periodens shrining) 
Valutakurs Ci forhold til 1 USD) (periodens shitrang) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- - nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (-» nedskrivning) 
Generel officiel balance (som % af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og ydelser (i mia. USD) 
Løbende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (|>eriodeiis slutning) 
i mia USD 
i måneders import af varer og ydelser 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
Ci konvertible valutaer, i mia. USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (-< lår) 
Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
Qældsbetjening/eksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mia USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/olf track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn pi kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
ElU-risiko (1) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (2) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) -5,6 
-11,0 
15,3 
79,4 
24,5 
-15,7 
43,6 
-7,4 
4,0 
-9,2 
42 
1.0 
2,2 
12.5 
n.a. 
aa. 
2,0 
1,4 
0,6 
144,0 
248,0 
39,0 
6.1 
Paris Club 
(retched.) 
London CL 
(roU-oven) 
SHA 
(4/^2-4/91) 
Oll-lrack 
Not rated 
Not rated 
KO 
li 
Sep 
91 
(169) 
Mar Sep 
81 86 
(119)(126) 
21.1 19.8 1993 
-4,2 
-9.0 
16,3 
63,9 
333 
-3,1 
59,2 
-13,6 
4,0 
-7,9 
55 
0.7 
1,5 
12,8 
n.a. 
n.a. 
1,7 
1,1 
0,6 
124,0 
249,0 
32,0 
n.a. 
London Club 
(roll-overs, and 
DDSR agreed 
in princqile) 
No 
Not rated 
Not rated 
80 
l< 
Mar Sep 
122 125 
(169)(170) 
Mar Sep 
91 89 
(127)(133) 
18.9 19.5 1994 
Latest data or 
estimates (E) 
0,2 
4,0 
12,9 
122,0 
66,5 
aa. 
n.a. 
-6,6 
3.9 (QI-Q3) 
2.0 (E) 
n.a. 
I.I 
2,4 
10,8 
n.a. 
n.a. 
1.0 
0,5 
0,4 (E) 
117,0 (E) 
204,6 (E) 
19,0 (E) 
n.a. 
London Club 
DDSR 
(July) 
SHA 
(1/94-.WS) 
Not rated 
Not rated 
80 (AUK) 
IÎ (Aug) 
Mar 
88 
(167) 
Mar Sep 
91 95 
(135)(135) 
19.8 20.8 
(1) Landene gives en rating fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer til den største risiko. 
(2) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(3) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne. Et land kan forbedre sin rating og alligevel falde 
forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres. 
Latest data or esfjinute» - .Si;m>jitv dut» vllvr oveislag 
No =- Ingen 
Not rated = Ikke vurd. 
Paris Club (retched.) London Cl. (roll-vers) = Parisklub. (omlagt); Londonklub. (roll-oven) 
London Oub (roll-oven, and DDSR agreed in principle) = Londonklub. (roll-overs, og i princippet DDSR godkendt) 
London Club DDSR (July) - London-Klub DDSR-aftale (Juli) 
•57-
ll-F-3 RlslkolDdikato*»rfof l«Bde«» 
Sidste ajourføring 
27-Jaa-95 Laad: De« Tjekkiske RepaUik 
Real vakst i BNP (i %) 
Industriproduktion (amdring %) 
Ledighed (% af arbejdsstyrken) (periodens slutning) 
Inflationssats (december/december) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (amdring Q4/Q4) (- - nedskrrvning) 
Reel effektiv valutakurs (amdring Q4/Q4) (- - riextakrivning) 
Generel officiel balance (som % af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og ydelser (i mio. USD) 
Løbende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) 
i mia. USD 
i måneders import af varer og ydelser 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mm 1ISI). (unoden* slutning) 
molloiii- og Innglinlel ( • 1 Ai > 
kortfristet (- < 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
Osldsbetjening/eksport af varer og ydelser (S) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) (1 ) 
S&P, langfristet frenunedvaliita-ialing (|>erk>deiis slutning) 
HIU-ru>iko(2) 
Score (poriodon* sluljiin^) 
Rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (3) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer (1 ) 
Position (3) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (4) 1992 
-7.1 
-10.6 
3,1 
12,7 
28,9 
-0,1 
14,7 
1.9 
14800 
0,4 
983 
0.7 
1.1 
6,9 
S.l 
1.8 
1,4 
0.8 
0.5 
25,4 
46,8 
9,1 
No 
No 
SBA 
(4/92-4/93) 
on-trackbut 
expired with 
dissolution 
ofCSFR 
Bal 
Nol rated 
10 
B 
49 
(169) 
Mar Sep 
37 39 
(119)(125) 
47.1 46.1 1993 
-0.3 
-5.4 
3,5 
18.2 
29,9 
4,2 
19.3 
0.7 
16728 
1.8 
450 
3,8 
2,7 
8,7 
(..(> 
2,1 
1,4 
0,9 
0,5 
27,4 
52,0 
8,4 
No 
No 
SBA 
(3/93-3/94) 
On-track 
Baa3 
HHH 
B 
Mar Sep 
48 43 
(169) (170) 
Mar Sep 
42 40 
027)(133) 
44.6 46.6 1994 
Latest data or 
estimates (B) 
2.1 1-Q3/QI-Q3) 
2.7 I-Q3/Q1-Q3) 
3.1 
10.7 (Nov) 
27.8 (Nov) 
n.a. 
n.a. 
0,1 (E) 
18627 
0,7 (E) 
420 (Jan-Sep) 
5.8 (Nov) 
3.9 (Nov) 
9,1 (Q3) 
llll 
n.a. 
1,9 (E) 
n.a. 
n.a. 
25.8 (E) 
48.9 (E) 
10.2 (E) 
No 
No 
SBA 
On-track 
All debts to IMF 
paid ahead of 
schedule. 
Baa2 (Jim) 
HHHl (Jul) 
:<> (Aug) 
H (Aug) 
Mar Sep 
40 39 
067)(167) 
Mar Sep 
40 39 
035)(135) 
49.7 52.8 
(1 ) For 1992, rating og ranking for den tidligere Tjekkiske og Slovakiske Republik. 
(2) Landene gives en rating fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet Bog 100 svarer til den største risiko. 
(3) lo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(4) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mmdste chance for manglende betalingsevne. Et land kan forbedre sin rating 
og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres. 
Latest data or estimates - Seneste data eller overslag 
n.a. - i.o. 
No "Ingen 
Not rated - Ikke vurd. 
On-track but expired with dissolution of CSFR = On-track men udløbet med Tjekkoslovakiets opløsning 
All debt to IMF paid ahead of schedule = Al gæld til IMF er betalt før tiden 
II-F-3 RisaVolndtkalorer fer sandet» 1 
Sidste ajourferiag 1 
27-Jan-9S Laad: Esttaad 1 
1 1992 
Realvækst i BNI» (i %) 
Industriproduktion (ændring %) 
Ledighed (periodens slutning) 
Inflationssats (periodens slutning) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (-- nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (amdring Q4/Q4) (- » nedskrivning) 
Generel efnciel balance (som % af BNP) 
Finansiel balance (1) 
Kapitalbalance (1) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer (i mio. USD) 
Løbende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer 0 mio. USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) 
i mio. USD 
i meneders import af varer 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, periodens slutning) 
mellem tig liuixfristet ("• 1 år) 
ki.tllii.sld (- 1 Al) 
KOIIVCIIIIKI giflilslicl|ciiiiig(i min USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport af varer og ikke-finansieDe tjenester (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og ikke-finansielle tjenester (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
EIU-risiko(2) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position O) 
(»nlal Innilr) 
IlMilltiilioncllc mvcslofcl 
Position (3) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (4) -19,0 
-38,7 
2.0 
953,5 
n.a. 
n.a. 
0,8 
0,5 
446,0 
0,0 
57,9 
195,2 
4,5 
27 
ni 
nu 
0.3 
n.a. 
n.a. 
33 
5,9 
0,0 
No 
No 
SBA 
(9/92-9/93) 
On track 
Not rated 
Not rated 
80 
E 
Sep 
117 
(lfi''( 
Mai Nop 
68 74 
(U9)(126) 
25.7 22.1 1993 
-3.5 
-27,0 
1,7 
35,7 
1,6 
n.a. 
na. 
0,2 
-1,8 
801,0 
-2,2 
145,0 
384 
5,2 
135.5 
na. 
it ii 
IV 
n.a. 
n.a. 
6,7 
12,1 
U 
No 
No 
SBA/STF 
(10/93-3/94) 
On track 
Not rated 
Not rated 
75 
D 
Mar Sep 
l?o m 
(lf>')|(l/ll) 
Mai Srp 
81 84 
(127)(133) 
21.4 20.9 1994 
Latest data or 
estimates 
4.0 
n.a. 
4,0 
40,0 
8,0 
n.a. 
n.a 
-0,5 
-2,5 
881,0 
-7,0 
150,0 
445 
4,7 
228,1 
na 
it » 
10.2 
n u. 
n.a. 
9,0 
16,6 
0,7 
No 
No 
STF 
3/94 
On track 
Not rated 
Not rated 
70 (Aug) 
D(Aug) 
Mar Sep 
KIS Wi 
(Ifi/Klfi/I 
Mm Srp 
88 86 
035) (135) 
20.7 23.6 
(1) 1 den finansielle balance tages der ikke hensyn til statens nettolåntagning. Det gøres der derimod i kapitalbalancen. 
(2) Landene gives en rating fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer til den største risiko. 
(3) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(4) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne. Et land kan forbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres. 
Latest data or estimates = Seneste data eller overslag 
n.a. = i.o. 
No »Ingen 
Not rated - Ikke vurd. 
-59-
n-F-3 RisikoindlkatorerforUadeae 
Sidste ajourføring 
27-Jaa-95 Laad: Uagam 
Realvækst i BNP (iH) 
Industriproduktion (ændring %) 
Ledighed (H af arbejdsstyrken) (periodens slutning) 
Inflationssats (december/december) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- ~ nedskrivning) 
Reol effektiv valutakur* (ændring Q4/Q4) (- - nedskrivning) 
Generel officiel balance (son % af BNP) (GDS-defiaitioa) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og ikke-finansielle tjenester (i mio. USD) 
Løbende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettomdstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) 
i mia USD 
i måneders af vareimport 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (-< 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol (1) 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsg»ld/ek<i|iort af varer og ikke-finansielle tjenester (%) 
1 (lmliislwljeiiing/ekH|K)tt ni vmer <ig ikke finansielle Ijeiioiilei (%) 
Restancer (både for ronlci og liovettslol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn pi kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
EIU-risiko(2) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (3) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (3) 
(antal lunde) 
KtflllllVIU<lcllllg('l) 1992 
-4.4 
-9,8 
12.3 
21.6 
84.0 
-5.4 
7.9 
-6,9 
13332 
0,7 
1471 
4,4 
6,1 
21,5 
19.3 
2,3 
4,7 
3,1 
1,6 
58,7 
161,3 
tS.3 
No 
No 
EFF 
(2/91-2/94) 
Off track 
Summer 
Bal 
BB+ 
40 
B 
46 
(169) 
Mar Sep 
42 43 
(110)0*,) 
41 7 1.' » 1993 
-2.3 
4,0 
12,1 
21,1 
100,7 
-3.1 
10.2 
-7,0 
10898 
-9,3 
2328 
7,7 
8,2 
24.6 
22,8 
1.8 
5,0 
3,3 
1.7 
64,2 
225,4 
4V> 
No 
No 
SBA 
(9/93-12/94) 
On track 
Bal 
BB+ 
50 
C 
Mar Sep 
47 46 
(169) (170) 
Mar Sep 
43 43 
(I?/)(M1) 
•II t 44 H 1994 
Latest data or 
estimates (B) 
3.0 (E) 
9.0 (Q1-Q3/Q1-Q3) 
10.4 
21.0 (Nov) 
111.0 (24 Ian 95) 
-12.1 (Q3/Q3) 
3.0 (02/02) 
-8.0 (E) 
9428 (E) 
-10,0 (E) 
1200 (E) 
6,8 (Oct) 
6,3 (Oct) 
28.2 
25,8 
2,3 
6,1 
4,4 
1,7 
77.5 
299,1 (Oct) 
o 1.7 (IMl 
No 
No 
SBA 
First review 
uncompleted 
Bal 
BB+ 
50 (Aug) 
C (Aug) 
Mar Sep 
44 46 
(I67)(167) 
Mar Sep 
43 44 
(HS)tl »M 
4f. 1 If..'. 
(1 ) Inkl. tilbagebetalinger før tiden 
(2) Landene gives en rating fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet Bog 100 svarer til den største risiko. 
(3) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(4) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne. Et land kan forbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres. 
Latest data or estimates = Seneste data eller overslag 
n.a. " i.o. 
No-Ingen 
Not rated • Ikke vurd. 
Summer = Sommer 
First review uncompleted = Første undersøgelse er ufuldendt 
-60-
JJ-F-3 Risikoindikatorer for landene 
Sidste ajourføring 
27-Jan-95 Land: Israel 
Realvækst i BNP (i •/.) 
Industriproduktion (ændring %) (i faste 1990-priser) 
Ledighed (gennemsnit) 
Forbrugerprisindeks (Déc/Déc) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- - nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- - nedskrivning) 
Statens bruttounderskud (som % af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport (i mia. USD) 
Løbende betalingsbalance (i •/• af BNP) 
Nettomdstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle bruttoreserver af fremmed valuta (periodens slutning) (i måneders samlet import) 
i mia. USD 
i måneders import af varer og ydelser 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld (bruttogæld til udlandet) 
(i mia. USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet f> 1 år) 
kortfristet (- < 1 år) 
Gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol 
rentern (brutto) 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (1) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (1) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (2) 1992 
6.6 
8.2 
11,2 
9,4 
2.764 
-9.7 
-4,9 
-2,4 
13,3 
0,1 
-340 
5,127 
2.2 
33,6 
23,2 
10,4 
6.5 
4,2 
2,3 
52,3 
252,6 
31,0 
No 
No 
CCFF 
(3/92-3/93) 
On-track 
178 
Not rated 
BBB-
32 
(169) 
Mar Sep 
50 52 
(119)(126) 
37.1 35.1 1993 
3.5 
6.5 
10,0 
11,3 
2,986 
-6.1 
1,8 
-2,5 
14,9 
-1,8 
n.a. 
6,382 
2,4 
36,1 
n.a. 
n.a. 
6.4 
4.1 
2,3 
55.8 
242,3 
29,0 
No 
No 
No 
Not rated 
BBB+ 
Mar Sep 
29 29 
(169) (170) 
Mar Sep 
46 46 
(127) (133) 
39.6 40.5 1994 
Latest data or 
estimates (E) 
6.8 (E) 
8 (E) 
7,8 (Nov) 
15 (Nov) 
3,018 
-1,1 
n.a. 
-2,0 (E) 
16,5 (E) 
-3,1 (E) 
100 (E) 
6,817 (Nov) 
2.5 (Nov) 
37,4 (E) 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
226,7 (E) 
n.a. 
No 
No 
No 
Not rated 
BBB+ 
Mar Sep 
30 00 
(167) (000) 
Mar Sep 
46 43 
(135)(135) 
43.4 46.5 
... 
(1) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(2) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne. Et land kan forbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres. 
Latest data or estimates = Seneste data eller overslag 
n.a. = i.o. 
No *= Ingen 
Not rated - Ikke vurd 
II-F-3 RlslkeJadikatororforlaJidoiw I 
Sidste ajourfåring 1 
27-Jaa-95 Laad: LetJaad 1 
Realvækst i BNP (i %) 
tadustriproduktion (ændring %) 
Ledighed (periodens slutning) 
Inflationssats 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- - nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- - nedskrivning) 
Generel ofTlclel balance (som % af BNP) 
Finansiel balance (2) 
Kapitalbalance (2) 
Betalingsbalaace 
Eksport (i mio. USD) 
Løbende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) 
i mio. USD 
i måneders import af varer og ydelser 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mio. USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (= < 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i nmi USD) 
liomiUlol 
lonltii 
ll(tonlmi<lsgæl.l/IINI' (%) 
Udenlandsgæld/vareeksport (%) 
Gækbbe^ening/vareeksport (S) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn pi kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
ElU-nsiko (3) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (4) 
(antal lande) 
liMllliilionelki nivonliim 
Position (4) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (5) 1992 
-33,8 
-35,1 
2,3 
958,1 
0.843 
n.a 
n.a. 
0,0 
-0,8 
825 
2.3 
14 
156 
2.0 
58 
58 
0.0 
0 
t) 
(1 
4,7 
7,0 
0,0 
No 
No 
SBA 
(9/92-9/93) 
On track 
Not rated 
Not rated 
80 
li 
Sep 
123 
(169) 
Mm .'Snp 
72 77 
(119)(126) 
23.9 21.4 1993 
-12.0 
-32.6 
5.8 
34.8 
0,595 
n.a. 
n.a. 
1.0 
0,6 
998 
8.6 
39 
510 
5,6 
311 
311 
0,0 
10 
ii it 
Il H 
12,7 
31.2 
0,4 
No 
No 
SBA/STF 
(12/93-3/95) 
On track 
Net rated 
Not rated 
75 
D 
Mar Sep 
133 132 
(I69)(I70) 
Mm Nop 
89 87 
(127)(133) 
19.5 20.0 1994(1) 
Latest data 
or estimates (E) 
2,0 
n.a 
7.0 
25.0 
0,537 
n.a. 
n.a. 
-2,0 
-4,1 
951 
-1,6 
60 
596 
5,5 
445 
445 
0,0 
12.1 
46,8 
3,8 
No 
No 
SBA/STF 
(12/93-3/95) 
On track 
75 (Aug) 
D (Aug) 
Mar Sep 
104 125 
(167)(167) 
Mm .'!op 
94 92 
(135)(I35) 
19.6 21.3 
(1) Foreløbige overslag for alle data. 
(2) I den finansielle balance tages der ikke hensyn til statens nettolåntagning. Det gøres der derimod i kaprtalbalancen. 
(3) Landene gives en rating fia A til E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer til den største risiko. 
(4) Jo hejer« score, jo lavere er landets kreditvænughed. 
(5) Landene gives en rating fra 0 tal 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne Et land kan forbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for àDe vurderede lande forbedres. 
Latest data or estimates = Seneste data eller overslag 
n.a. = i.o. 
No" Ingen 
Not rated » Deke vurd 
U-F-3 Risikoindikatorer for landene g 
Sidste ajourføring 1 
27-Jan-95 Land: Lttaaoa | 
Realvækst i BNP (i •/.) 
Industriproduktion (ændring %) 
Ledighed (periodens slutning) 
Inflationssats (periodens slutning) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- * nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- m nedskrivning) 
Generel officiel balance (som % af BNP) 
Finansiel balance (1) 
Kapitalbalance (1) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og ydelser (i mio. USD) 
Løbende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettoindstremning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) 
i mio. USD 
i måneders import af varer og ydelser 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, periodens slutning) 
mellem- og hin^li islol ( - 1 år) 
koillnstel ( - 1 ml 
Konvertibel gældsbeljctiing (i mio USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
EIU-risiko (2) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
Huron ionoy 
I'OKIIHMI O) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (3) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (4) 1992 
-37.7 
-51.6 
1.3 
1161,1 
1,8 
n.a. 
aa 
0.6 
0.7 
1145 
3,4 
10 
106 
2,6 
98,8 
n (i 
n ii 
2,0 
n.a. 
n.a. 
5,4 
7,8 
0.2 
No 
No 
SBA 
(10/92-9/93) 
On brack 
Not rated 
Not rated 
80 
E 
So,. 
HK 
(169) 
Mar Sep 
73 80 
(119)026) 
23.7 20.7 1993 
-16.2 
-47.0 
1.6 
188,6 
3,9 
n.a. 
n.a. 
0,9 
-4,6 
1877 
-6,2 
23 
410 
2,4 
345,3 
il n 
ii n 
15.0 
n.a. 
na. 
11.2 
16,3 
0,7 
No 
No 
SBA/STF 
(10/93-3/94) 
On track 
Not rated 
Not rated 
75 
D 
Mis .Sop 
114 lit) 
(169)(170) 
Mar Sep 
91 93 
(127)(133) 
18.9 19.0 1994 
Latest data or 
estimates 
1.5 
n.a. 
2.0 
38,0 
4,0 
n.a. 
n.a 
-1,3 
-4,0 
2313 
-4,8 
60 
600 
2,7 
580 
II II 
II n 
25,4 
n.a. 
n.a. 
10,6 
25,0 
1,0 
No 
No 
STF (10/93-3/94) 
EFF (10/94-11/95) 
On track 
Not rated 
Not rated 
75 (Aug) 
D (Aug) 
Mm Sop 
III) I.M 
(I67)(I67) 
Mar Sep 
97 96 
(135)(135) 
18.4 20.0 
( 1 ) 1 den finansielle balance tages der ikke hensyn til statens nettolåntagning. Det gøres der derimod i kapitalbalancen. 
(2) Landene gives en rating fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer til den største risiko. 
(3) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed 
(4) Landene gives en rating fia 0 til 100, hvor 100 svarer tfl den mindste chance for manglende betalingsevne. Et land kan forbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsmtlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres. 
Latest data or estimates = Seneste data eller overslag 
n.a. - i.o. 
No - Ingen 
Not rated - Ikke vurd. 
-63-
II-F-J Risikoindikatorer for laiulene 
Sidste ajourføring 
27 Jan-95 Laad: Moldova 
Realvækst i BNP (i •/•) 
Industriproduktion (ændring */•) 
Ledighed (% af arbejdsstyrken) (periodens slutning) 
Inflationssats (periodens slutning) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- - ne<lskrivTÙng) 
Reel effektiv valutakurs (amdring Q4/Q4) (• - nedskrivning) 
Generel officiel balance (som % ar BNP) 
lletalingsbalanre 
Vareeksport (i mio. USD) 
Løbende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) 
i mio. USD 
i ugers vareimport 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mio. USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet f> 1 år) 
kortfristet (- < 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (•/.) 
Uderdandsgæld/vareeksport (%) 
Gcldsrxtjerùng/vareeksport (V») 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangrmenlrr 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn pi kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
ElU-risiko(l) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (2) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1992 
-29,1 
n.a. 
aa 
2198,0 
aa. 
aa 
aa 
-23,4 
aa. 
aa 
aa. 
2,5 
0.1 
aa 
aa. 
aa. 
aa 
aa 
aa. 
aa 
aa 
aa 
aa 
aa. 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Sep 
156 
(169) 
Not rated 1993 
-8.7 
na. 
aa 
837 
3,00 
aa 
aa 
-8,9 
451 
-11,2 
14,0 
76,6 
6.3 
154,0 
aa. 
aa 
5,0 
aa. 
aa 
10,8 
34,3 
1,1 
No 
No 
SBA 
(3/93-3/94) 
On-track 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
159 160 
(169)(170) 
Not rated 1994 
Latest data or 
estimates (E) 
-31.0 
-34.0 
1.0 
105,1 
4.00 (Q3) 
aa 
aa 
-7,7 (E) 
511 (E) 
-15,4 (E) 
25 (E) 
118 (Q3) 
11,2 (Q3) 
550,4 (E) 
aa. 
aa. 
49.4 (E) 
aa. 
aa 
26.2 (E) 
91.5 (E) 
8,2 (E) 
No 
No 
SBA 
(12/93-3/95) 
On-track 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
148 155 
(167) (167) 
Not rated 
(1) I .undone gives on inline fin A til H «g en score mellom I ug KM), j<|ot H tig lOOsvtHoi III don .ilm.ilo u.iiku 
(2) In hnjric nunc. |" liivrir. cl lantlrls kteditvtcrdighcd 
(3) I .andcne gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne. Et land kan forbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres. 
Latest data or estimates = Seneste data eller overslag 
aa = i.o. 
No - Ingen 
Not rated - Dcke vurd. 
II-F-3 RUilutadlkatorer fer landene | 
Sidste ajourføring H 
27-Jan-95 Land: Rumæniea 1 
1992 
Realvækst i BNP (i %) 1 -13,6 
Industriproduktion (ændring %) I -22,1 
Ledighed (periodens slutning) 1 8,4 
Inflationssats (december/december) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (-- nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4)(--" nedskrivning) 198,5 
460 
-74,6 
-24,0 
Generel oftkiei balance (som % af BNP) 1 -4,8 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og ydelser (i mio. USD) 
løbende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettoindstrønining af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) 
i mio. USD 
i måneders import af varer og ydelser 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD. periodens slutning) 
mellem- og langfristet ( • 1 år) 
kortfristet (=•-lår) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (bade for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/offlrack 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
EfU-risiko(l) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (2) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 4299 
-8.8 
73 
93 
0,2 
3.5 
2,4 
1.1 
176 
85 
91 
18,1 
95,1 
4,1 
No 
No 
SBA 
(5/92-3/93) 
Off track 
Dec 92 
Not rated 
Not rated 
60 
D 
72 
(169) 
Mar Sep 
69 68 
(119)026) 
25.6 24.8 1993 
1,0 
7,7 
9,9 
295,5 
1276 
-56,9 
39,7 
-0,1 
4882 
-5,5 
48 
52 
0,1 
4,7 
3,3 
1.4 
312 
147 
165 
21,4 
129,6 
6,4 
No 
No 
No 
Not rated 
Not rated 
65 
D 
Mar Sep 
66 75 
(169) (170) 
Mar Sep 
73 75 
027)033) 
24.2 24.4 1994 
Latest data or 
estimates (E) 
2.0 (E) 
5.1 (Nov) 
10,8 (Nov) 
69,0 (E) 
1800 
-29,4 
aa . 
-2,5 (E) 
4691 (Oct) 
-3.5 (K) 
172 (June) 
650 
1,5 
9.0 (E) 
n.a. 
n.a. 
449,0 
224,0 
225,0 
23,5 (E) 
191,4 (E) 
10,0 (E) 
No 
No 
SBA/SrF 
(5/94-12/95) 
On truck 
Not rated 
Not rated 
65 (Aug) 
D(Aug) 
Mar Sep 
74 77 
(I67)(167) 
Mar Sep 
76 74 
(135)(135) 
25.4 26.2 
(1) Landene gives en rating fra A til E og en score mellem 1 og lOO.idetEog 100 svarer til den største risiko. 
(2) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed 
(3) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mmdste chance for manglende betalingsevne. Et land kan forbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsmtlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres. 
Latest data or estimates - Seneste data eUer overslag 
No - IrtKcn 
Nol rated - Ikke viird 
D-FJ Riaikoudikatorer for laade*M 
Sidste ajourføring 
27-J.B-95 Laad: Raslaad 
Realvækst i BNP (i %) 
Industriproduktion (ændring %) 
Ledighed (periodens slutning - ILO-definrtion) 
Inflationssats (december/december) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel valutakurs (ændring Q4/Q4) (- - nedakrivnmg) 
Reel valutakurs (*) (amdring (dec./dec.) (-» nedskrivning) 
Generel officiel balance (som % af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og ydelser (i mia USD) 
Løbende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mia USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) (ekskl. guld) 
i mio. USD 
i måneders import af varer og ydelser 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
(i kimviiilililc vuliiliioi. i IIIIII 1 IND, |KII i.MICIIIH sliilnuip,) 
mellem- og Inugli intet (1 ilt) 
kortfristet (= < 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
Oældsbetjening/eksport af varer og ydelser (V.) 
Restancer (bide for renter og hovedstol, i mia USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn pa kreditværdighed 
Moody's, langfrist«! fremiiie<lvHltitH-riitirig(|wiiodeiis slutning) 
NAP, laugfristel ficiiiuioilvnliilH-rnlnig(|ieri<Hlain xlultiiiig) 
ElU-risiko(l) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (2) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1992 
-19,0 
-18,4 
n.a. 
2300 
414.5 
(Q4/Ql)-55,6 
68,7 
-18,8 
57 
-1,2 
0,7 
2.0 
0,5 
7K.7 
<>5.7 
13.0 
15,6 
10.4 
5,2 
24,0 
137,0 
25,0 
11.8 
Paris Club 
(deferrals) 
London Club 
(roll-overs) 
1st credit 
tranche 
Nol nil«! 
Nol IIIICKI 
95 
E 
129 
(169) 
Mar Sep 
- 73 
- (126) 
- 23.6 1993 
-12,0 
-16,4 
5,1 
840 
1247 
-62,5 
66,9 
-8,0 
69 
1.8 
0,7 
3.3 
0,9 
K3.7 
70.0 
13,1 
19,6 
14,7 
4,9 
26,0 
122,0 
29,0 
11,0 
Paris Club 
(resched.) 
STF 
(07.93 - 07.94) 
Off track 
Nul nitoil 
Nol IHtixl 
95 
E 
Mar Sep 
141 137 
(169)(170) 
Mar Sep 
87 92 
(127) (133) 
20.2 19.0 1994 
Latest data or 
estimates 
-15,0 
-21,0 
6.8 
203 
3571 
n.a. 
n.a. 
-10,0 
48 
2.5 
(Jan/Jun) 0.4 
(Aug) 1.4 
0,5 
KS.t) 
tin 
n.a. 
21,3 
n.a. 
n.a. 
30,9 
177,1 
44,4 
n.a. 
Paris Club 
(resched.) 
STF 
(07.93 - 07.94) 
On track 
See footnote 
(4) 
Nol tilled 
Nol tilled 
90 (Aug) 
E(Aug) 
Mar Sep 
138 136 
(167)067) 
Mar Sep 
98 100 
(135) (135) 
18.1 18.4 
(I ) Landene gives en rating fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer til den største risiko. 
(2) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(3) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne. Et land kan forbedre sin rating 
og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres. 
(4) Anden tranche blev udbetalt i april 94. 
(*) Realkurs: (faktisk kurs x US prisniveau) / (russisk prisniveau) 
Latest data or estimates - Seneste data eller overslag 
No-Ingen 
Not rated » Ddce vurd. 
Paris Club (deferrals) London Cl. (roll-vers) - Parisklub. (henstand): l-oixlonklub (roll-overs) 
Paris Club (resched ) - Pmixkltili (omlægning) 
See footnote (4) * Se fodnote 4 
H-F-J Klslkolmlikatftier for lundenr 
Slriile ajourføring 
27-J»n-95 l,aiid: Den Slovakltke Republik 
Realvækst i BNP (i %) 
Industriproduktion (ændring %) 
Lediglicd (% af ailiejdsstyrkrn) (periodens slutning) 
Inflationssats (deccmbei /december) 
Valutakurs (i foihold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- ~ nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring Q-t/Qt) (- = nedskrivning) 1992 
-7.0 
-12,8 
10,4 
9.1 
28,9 
1,0 
6,8 
Ctnrrel otilclrl balanrr (som % af BNP) I -13.1 
Hetaltngsbalance 
Eksport af vaier og ydelser (i mio. USD) 
Løbende betalingsbalance (i % af BNP) 
Netlotndsti «inning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valula (periodens slutning) 
i mio. USD 
i måneders import af vater og ydelser 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kott fristet (= < 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renler 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
Ciældsbeljeiiing/cksport af val er og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangementer 
Typc/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn på kredltvivrdlglird 
Moody's, langfristet fremniedvaluta-rating (periodens slutning) (1) 
SA.P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
EIU-risiko (2) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (3) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer ( 1 ) 
Position (3) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (4) 8219 
1.7 
100 
356 
0.7 
2,6 
2,1 
0.4 
675 
415 
260 
25,6 
31,2 
8,2 
No 
No 
SBA 
(4/92-4/93) 
on-lrack but 
expired with 
dissolution 
ofCSFR 
Bal 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
58 
(169) 
Mar - Sep 
37 39 
(119)(125) 
47.1 46.1 1993 
-4.1 
-B.6 
14.4 
25.1 
33,2 
-4,9 
16,7 
-7,5 
7568 
-4,7. 
131 
395 
0.9 
3,4 
n.a 
n.a. 
674 
490 
184 
30.5 
44,5 
8,9 
No 
No 
STF 
(7/93 - ) 
On-track 
Not ralcd 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
56 63 
(I69)(l70) 
Mar-Sep 
57 57 
(127)(133) 
31 30 6 1994 
Latest data or 
estimates (E) 
4.3 (Q1-Q3/Q1 Q3) 
9.3 (Q3) 
14,3 (OU) 
12.0 (!•) 
31.3 
-8,4 (Q2/Q2) 
0,8 (Q2/Q2) 
-4,0 (E) 
8903 (E) 
3,0 (E) 
100 (E) 
1725 
2,5 
4,4 
n.a. 
n.a 
650 (E) 
400 (P.) 
250 (E) 
35,0 (E) 
49,4 (K) 
7.3 (10 
No 
No 
STF 
( - 7/94) 
SBA 
(7/94-3/96) 
On-lrack 
Not rated 
BB-
50 (At«) 
C (Aug) 
Mar Sep 
64 66 
(167)(167) 
Mar Sep 
59 59 
(135)(135) 
31.6 33.1 
( 1 ) For 1992, rating og ranking for den tidligere Tjekkiske og Slovakiske Republik. 
(2) Landene gjves en rating fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer til den største risiko. 
(3) Jo højere score, jo lavere er landels kreditvasrdighed. 
(4) Landene gives en rating fra 0 fil 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne. Et land kan forbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres. 
Latest data or estimates = Seneste data eller overslag 
No = Ingen 
Not rated = Ikke vurd. 
On-track but expired with dissolution of CSFR = On-track, men udløbet med Tjekkoslovakiets opløsning 
-fi7. 
11-K-J Kisikolndllulorer for landene 
Sidste ajourføring 
27-Jan-95 Land: Ukraine 
Realvækst i BNP (i V.) 
Industriproduktion (ændring %) 
Ledighed (periodens slutning) 
Inflationssats (december/december) 
Valutakurs (i foihold til 1 USD) (periodens slutning) 
-auktion 
- officiel 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- - nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- = nedskrivning) 
Generel officiel balance (som % af BNI") 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og ydelser (i mia. USD) 
Løbende betalingsbalance (ekskl. overførsler) (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mia. USD) 
Officielle bruttoreserver af fremmed valuta (periodens slutning) 
i mio. USD 
i måneders import af varer og ydelser 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet ("<1 år) 
Gældsbetjening i konvertibel valuta betalt (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mia USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn pi kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
EIU-risiko (1) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens sluliung) 
Euromoney 
Position (2) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1992 
-17.0 
-6,5 
0 
2000 
749 
638 
n.a. 
n.a. 
-29,3 
11,4 
-3,7 
n.a. 
400 
0,4 
3,48 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
21,4 
30,5 
n.a. 
0,264 
-
Not rated 
Not rated 
100 
E 
122 
(169) 
Mar Sep 
- 79 
-(126) 
- 21.1 1993 
-14,2 
-8.0 
03 
10155 
25000 
12610 
n.a. 
n.a. 
-9,7 
15,9 
-6,4 
0,05 
980 
0,7 
4,12 
n.a. 
n.a 
75,0 
n.a. 
n.a. 
27.3 
25,9 
0,5 
0,548 
-
Not rated 
Not rated 
100 
E 
Mar Sep 
142 146 
(169) (170) 
Mar Sep 
95 96 
(127) (133) 
18.2 18.2 1994 
Latest data or 
estimates (E) 
-263 (E) 
-27,8 
03 
386 
130000 
108000 
n.a. 
aa. 
-10,0 (E) 
15,2 (E) 
-8.5 (E) 
0,09 (E) 
550 (Sept) 
0,4 
7.5 
n.a 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
35,4 (E) 
49,3 (E) 
n.a. 
2,214 
rescheduling 
Turkmenistan 
STF 
26 Oct 94 
on track 
Not rated 
Not rated 
100 (Aug) 
E(Aug) 
March 
149 
(167) 
Mar Sep 
111 113 
(135) (135) 
15.1 14.5 
(1) Landene gives en rating fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer til den største risiko. 
(2) Jo højere score, jo lavere er landels kreditværdighed. 
(3) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne. Et land kan forbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsmtlige samlede rating for alle vurderede bnde forbedres. 
Latest data or estimates = Seneste data eller overslag 
n.a. = i.o. 
No " Ingen 
Not rated = Ikke vurd. 
Rescheduling Turkmenistan = Omlægning Turkmenistan 
68-
TABEL1 
KAPITALUDESTÅENDER FOR GARANTIER FOR GODKENDTE TRANSAKTIONER 
(i mio. ECU) 
Transaktioner 
MEDLEMSSTATER 
A. Betalingsbalance 
1. Grækenland I 
2. Grækenland II 
3. Italien 
B. Øvrige 
4. Euratom 
5. NIC og NIC TT 
6. EIB, Middelhavsområdet 
Spanien, Grækenland, Portugal 
MEDLEMSSTATERNE I ALT 
TREDJELANDE 
A. Finansiel stolle 
1. Ungarn 
2. Den Tjekkiske Republik 
3. Den Slovakiske Republik 
4. Bulgarien 
5. Rumænien 
6. Algeriet 
7. Israel 
8. Baltiske stater 
9. Moldova 
10. Ukraine 
11. Ex-USSR 
B. Øvrige 
12. EIB, Middelhavsområdet 
13. EIB, central- og østeuropæiske lande I 
14. EIB, central-og østeuropæiske lande II 
15. EIB, udviklingslande i Asien og Latinamerika 
16. Garanti, SNG 
I ALT TREDJELANDE 
TILSAMMEN Godkendte 
maksimumsbeløb 
14000 
1750 
2200 
8000 
4000 
6830 
1500 
26330 
1050 
250 
255 
400 
580 
600 
160 
220 
45 
85 
1250 
6282 
1700 
3000 
750 
500 
17127 
43457 Kapitaludeståender pr. 
30.06.94 
1000 
4005 
862 
1880 
527 
8274 
790 
250 
125 
290 
455 
250 
160 
110 
934 
1634 
390 
2 
133 
5524 
13798 Kapitaludeståender 
pr. 31.12.94 
1000 
4022 
779 
1570 
473 
7843 
790 
250 
125 
360 
455 
400 
160 
110 
25 
810 
1688 
572 
2 
46 
133 
5925 
13769 Rest til udbetaling pr. 
31.12.94 
0 
1200 (1) 
4000 (2) 
0 
0 
0 
5200 
260 
0 
130 
40 
125 
200 
0 
110 
20 
85 
290 
3804 
1126 
2998 
704 
9892 
15092 
(1) Der forudses ingen udbetaling. 
(2) Tredje og fjerde tranche var endnu ikke udbetalt pr. 31.12.1994, da den italienske regering hidtil ikke 
har anmodet om disse udbetalinger. 
BILAG TIL TABEL 1 
OVERSIGT OVER EEB-TRANSAKTIONER PR. 31.12.94 
Transaktioner 
EIB, Middelhavsområdet 
Spanien, Grækenland, Portugal 
Tredjelande, EIB, Middelhavsområdet 
Central- og østeuropæiske lande I 
Central- og østeuropæiske lande II 
Udviklingslande i Asien og Latinamerika Godkendt långivning 
1500 
6282 
1700 
3000 
750 Åbnede kreditter 
- annulleringer 
1465 
4125 
1650 
921 
319 Oprindeligt udbetalte 
beløb 
1603 
2478 
574 
2 
46 Udeståender pr. 
31.12.94 
473 
1688 
572 
2 
46 
NB: Det oprindeligt udbetalte beløb kan til tider overskride det godkendte långivningsbeløb. Dette skyldes 
variationer i valutakurserne for ECU mellem datoen for kontrakternes underskrivelse og den 31. 
december 1994. 
69 
TABEL 2 
ÅRLIGE MAKSIMUMSRISICI FOR FÆLLESSKABSBUDGETTET 
(Overslag i mio. ECU på gnindlag af udbetalingerne pr. 31. december 1994) 
MEDLEMSSTATER 
KAPITAL 
A_ Betalingsbalance 
1. Grækenland 
2. Italien 
B. Slmkturlån 
3. Euratom 
4. NIC og NIC TT 
5. EIB, Middelhavsområdet, tidl. prot. 
Spanien, Grækenland, Portugal 
Subtotal kapital 
RENTER 
A. Betalingsbalance 
1. Grækenland 
2. Italien 
B. Strukturlån 
3. Euratom 
4. NIC og NIC TT 
5. EIB, Middelhavsområdet, tidl. prot. 
Spanien, Grækenland, Portugal 
Subtotal renter 
I ALT MEDLEMSSTATER 
TREDJELANDE 
KAPITAL 
A. Finansiel støtte 
6. Ungarn 
7. Den Tjekkiske Republik 
8. Den Slovakiske Republik 
9. Bulgarien 
10. Rumænien 
11. Israel 
12. Algeriet 
13. Ex-USSR 
14. De Baltiske Stater 
15. Moldova 
B. Garantier 
16. EIB, Middelhavsområdet 
17. EIB, Central- og Østeuropa I og II 
18. EIB, udviklingslande i Asien og 
Latinamerika 
19. Stotte Rusland, gar. 500 mio. 
Subtotal kapital 
RENTER 
A. Finansiel støtte 
6. Ungarn 
7. Den Tjekkiske Republik 
8. Den Slovakiske Republik 
9. Bulgarien 
10. Rumænien 
11. Israel 
12. Algeriet 
13. Ex-USSR 
14. De Baltiske Stater 
15. Moldova 
B. Garantier 
16. EIB, Middelhavsområdet 
17. EIB, Central- og Østeuropa 1 og II 
18. EIB, udviklingslande i Asien og 
Latinamerika 
19. Stolle Rusland, gar. 500 mio. 
Subtotal renter 
I ALT TREDJELANDE 
TILS AMMEN 
(heraf Østeu ropa) 
(heraf andre tredjelande) 1994 
200 
270 
656 
91 
1217 
110 
253 
81 
188 
50 
683 
1900 
152 
130 
2 
133 
417 
79 
25 
13 
29 
46 
16 
25 
60 
11 
120 
21 
24 
468 
885 
2785 
595 
291 1995 
47 
458 
81 
587 
95 
254 
62 
133 
41 
586 
1173 
350 
494 
139 
14 
133 
1130 
79 
25 
13 
36 
46 
16 
40 
112 
11 
3 
120 
39 
3 
9 
552 
1682 
2855 
1 364 
318 1996 
500 
500 
153 
315 
75 
1543 
95 
254 
58 
96 
34 
537 
2080 
260 
205 
138 
27 
630 
44 
25 
13 
36 
46 
16 
40 
15 
11 
3 
110 
39 
4 
402 
1032 
3112 
724 
308 1997 
459 
537 
74 
1069 
48 
213 
43 
70 
27 
401 
1469 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
108 
144 
35 
1107 
18 
25 
13 
36 
46 
16 
40 
9 
11 
3 
100 
37 
4 
358 
1465 
2934 
751 
714 1998 
500 
1000 
92 
92 
58 
1742 
48 
213 
10 
22 
21 
313 
2054 
100 
123 
62 
150 
185 
153 
46 
4 
823 
10 
13 
6 
22 
46 
15 
11 
3 
89 
34 
4 
253 
1076 
3130 
811 
265 1999 
16 
41 
51 
108 
159 
3 
13 
15 
190 
298 
190 
152 
54 
4 
400 
7 
27 
15 
11 
3 
78 
31 
3 
175 
575 
873 
323 
252 2000 
2522 
13 
41 
45 
2621 
159 
1 
10 
11 
181 
2802 
80 
110 
5 
142 
52 
4 
393 
7 
8 
15 
11 
3 
67 
27 
3 
140 
533 
3335 
302 
231 2001 
71 
21 
92 
7 
7 
14 
106 
70 
150 
5 
130 
52 
5 
412 
7 
10 
2 
57 
23 
3 
102 
514 
621 
159 
355 I ALT 
1200 
4022 
1049 
2211 
496 
8978 
395 
1505 
258 
539 
207 
2905 
11883 
790 
250 
125 
360 
455 
160 
400 
959 
110 
10 
1128 
282 
17 
266 
5312 
230 
113 
58 
180 
265 
64 
200 
196 
77 
20 
741 
251 
24 
33 
2450 
7762 
19645 
4 999 
2 763 
70 
TABEL 3 
TEORETISKE ÅRLIGE MAKSIMUMSRISICI FOR FÆLLESS* 
(Beløb i mio. ECU på grundlag af transaktioner, der er udbetalt, besluttet o 
MEDLEMSSTATER 
KAPITAL 
A. Betalingsbalance 
1. Grækenland 
2. Italien 
B. Strukturlån 
3. Euratom og NIC 
4. EIB, Spanien, Grækenland. Portugal 
Subtotal kapital 
RENTER 
A. Betalingsbalance 
1. Grækenland 
2. Italien 
B. Strukturlån 
3. Euratom og NIC 
4. EIB, Spanien, Grækenland, Portugal 
Subtotal renter 
I ALT MEDLEMSSTATER 
TREDJELANDE 
KAPITAL 
A. Finansiel støtte 
5. Ungarn 
6. Den Tjekkiske Republik 
7. Den Slovakiske Republik 
8. Bulgarien 
9. Rumænien 
10. Israel 
11. Algeriet 
12. Ex-USSR 
13. De Baltiske Stater 
14. Moldova 
15. Ukraine 
15. Euratom, Central- og Østeuropa 
B. Garantier 
16. EIB, Middelhavsområdet 
17. EIB, Central- og Østeuropa I og II 
18. EIB, Udviklingslande - Asien og Latinamerika 
19. Støtte Rusland garanti 500 mio. 
Subtotal kapital 
RENTER 
A. Finansiel støtte 
5. Ungarn 
6. Den Tjekkiske Republik 
7. Den Slovakiske Republik 
8. Bulgarien 
9. Rumænien 
10. Israel 
11. Algeriet 
12. Ex-USSR 
13. De Baltiske Stater 
14. Moldova 
15. Ukraine 
16. Euratom, Central- og Østeuropa 
B. Garantier 
17. EIB, Middelhavsområdet 
1X. EIB, Central- og Østeuropa 1 og II 
19. EIB, Udviklingslande - Asien og Latinamerika 
20. Støtte Rusland garanti 500 mio. 
Subtotal renter 
I ALT TREDJELANDE 
TILSAMMEN 
(heraf Østeuropa) 
(heraf andre tredjelande) 1994 
200 
926 
91 
1217 
110 
253 
270 
50 
683 
1900 
152 
130 
2 
133 
417 
79 
25 
13 
29 
45 
16 
25 
80 
11 
148 
46 
24 
541 
957 
2857 
639 
319 1995 
505 
81 
587 
95 
339 
196 
41 
671 
1258 
350 
566 
139 
14 
133 
1202 
92 
25 
16 
38 
52 
16 
50 
127 
17 
3 
2 
8 
153 
85 
5 
9 
697 
1899 
3157 
1536 
363 1996 
500 
500 
468 
75 
1543 
95 
595 
154 
34 
878 
2421 
260 
248 
138 
27 
673 
70 
25 
26 
40 
58 
16 
60 
24 
22 
5 
9 
25 
225 
192 
19 
815 
1488 
3909 
1030 
458 CABSBUDGETTET 
; foreslået af Kommissionen' 
1997 
995 
74 
1069 
48 
638 
113 
27 
825 
1894 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
197 
144 
35 
1196 
44 
25 
26 
40 
58 
16 
60 
18 
22 
5 
9 
45 
323 
279 
39 
1009 
2205 
4098 
1213 
992 1998 
500 
1000 
184 
58 
1742 
48 
638 
31 
21 
737 
2479 
100 
123 
62 
150 
185 
208 
123 
13 
964 
36 
12 
19 
26 
58 
35 
22 
5 
9 
65 
399 
365 
56 
1107 
2071 
4550 
1360 
711 1999 
57 
51 
108 
553 
16 
15 
583 
692 
190 
289 
232 
27 
738 
26 
13 
11 
40 
35 
22 
5 
9 
85 
423 
394 
63 
1126 
1864 
2555 
1027 
837 2000 
2522 
54 
45 
2621 
553 
11 
11 
575 
3196 
80 
110 
5 
10 
378 
308 
46 
937 
26 
13 
11 
21 
35 
22 
5 
9 
102 
405 
383 
63 
1095 
2032 
5228 
1105 
927 2001 
2000 
71 
21 
2092 
340 
7 
7 
354 
2446 
70 
150 
9 
17 
23 
420 
360 
57 
1106 
26 
13 
11 
13 
35 
11 
4 
9 
107 
300 
349 
58 
936 
2042 
4488 
1022 
1020 I ALT | 
1200 
6022 
3260 
496 
10978 
395 
3908 
797 
207 
5307 
16285 
790 
250 
125 
360 
455 
160 
400 
1163 
110 
14 
17 
33 
1846 
1101 
143 
266 
7232 
399 
112 
139 
206 
345 
64 
335 
249 
149 
31 
96 
437 
2376 
2093 
303 
33 
7323 
14556 
3084 Ï 
8971 
5584 
71-
FORKLARENDE BEMÆRKNINGER 
Formålet med disse tabeller er at give en skematisk oversigt over de kapital- og 
rentebeløb, der hvert år skal tilbagebetales i forbindelse med de lånoptagelser og 
långivninger, der indebærer en risiko for Fællesskabets budget. De angivne beløb er udtryk 
for den maksimale risiko, som disse transaktioner udgør for Fællesskabet. De må ikke 
tages som udtryk for, at budgettet rent faktisk vil blive belastet med disse beløb, og med 
hensyn til tabel 3 er det ikke givet, at alle beløbene vil blive udbetalt. Der er ikke taget 
højde for morarenter eller eventuelle ekstraudgifter som f.eks. advokathjælp. 
TRANSAKTIONERNES ART OG DE NÆRMERE BESTEMMELSER 
FOR GARANTIENS UDBETALING OVER BUDGETTET 
A. De pågældende transaktioners art 
De udbetalingsrisici, der hviler på Fællesskabets budget, skyldes følgende typer 
transaktioner: 
- lånoptagelse/långivning 
- garantier ydet tredjepart. 
a) Lånoptagelse/långivning 
I dette tilfælde optager Fællesskabet lån på kapitalmarkedet for at genudlåne 
provenuet heraf på de samme rente- og løbetidsvilkår til medlemsstaterne 
(betalingsbalancestøtte), tredjelande (mellemfristet finansiel støtte) og 
enkeltvirksomheder (NIC og Euratom). 
Tilbagebetalingen af lånet skal dække det lån, som Fællesskabet har optaget. I 
tilfælde af, at lånemodtageren ikke opfylder sine forpligtelser til tiden, skal 
Kommissionen tilbagebetale lånet på den fastsatte dato ved hjælp af sine midler. 
b) Garantier ydet tredjepart 
I de tilfælde, hvor der er ydet garanti, optræder Fællesskabet som garant for de 
lån, der er bevilget af et finansieringsinstitut (EIB eller en forretningsbank i det 
tidligere Sovjetunionens tilfælde). Hvis EIB konstaterer, at modtageren af et 
garanteret lån ikke betaler på det fastsatte tidspunkt, anmoder den i 
overensstemmelse med kautionskontrakterne Fællesskabet om at betale de beløb, 
som debitor ikke er i stand til at udrede. Kautionsudbetalingen skal falde senest 
tre måneder efter modtagelsen af EIB's anmodning. ELB forvalter lånet med den 
fornødne omhu efter sædvanlig bankskik og skal inddrive fordringen, efter at 
kautionen er udbetalt. 
72 
B. Tilvejebringelse af midlerne til betaling af garantien 
De midler, der er nødvendige til betaling af budgetgarantien, hvis modtageren af 
et lån, der er ydet eller garanteret af Fællesskabet, betaler for sent, kan 
fremskaffes på følgende måder: 
a) I forbindelse med låntagning/långivning 
1) Ved midlertidig anvendelse af kassebeholdningen i overensstemmelse med 
artikel 12 i finansforordningen. Herved kan Fællesskabet betale straks på 
forfaldsdagen, hvis lånemodtageren betaler for sent. 
2) Hvis forsinkelsen vedvarer tre måneder efter forfald, benytter 
Kommissionen garantifonden til udredning af de pågældende beløb. 
Formålet hermed er at refundere Kommissionens kassebeholdning. 
3) Ved overførsel, hvorved de bevillinger opføres på garantiposten på 
budgettet, der er nødvendige til betaling af det ikke betalte beløb. Denne 
fremgangsmåde benyttes, når midlerne under garantifonden er 
utilstrækkelige, og den kræver budgetmyndighedens 
forhåndsgodkendelse. 
4) Ved genanvendelse af beløb, der tidligere er inddrevet hos debitorer, der 
har været ude af stand til at betale, og for hvilke der er stillet garanti over 
fællesskabsbudgettet. I praksis kan der med kort frist foretages udbetaling 
fra disse midler, såfremt de inddrevne bevillinger er til rådighed. 
b) I forbindelse med garanti fra Fællesskabet for lån over ELB's egne midler: 
Siden forordningen om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til 
tredjelande fandt anvendelse, bemyndiger Kommissionen ifølge aftalen 
mellem Fællesskabet og ELB om forvaltningen af Fonden, efter at EIB har 
anmodet om effektuering af garantien i tilfælde af, at lånemodtagerne ikke 
betaler, banken til efter 3 måneder at hæve de pågældende beløb på kontoen 
for garantifonden. 
Har Fonden ikke tilstrækkelige midler, finder bestemmelserne om effektuering 
af garantien i forbindelse med lånoptagelse/långivning anvendelse. 
II. BEREGNINGSHYPOTESER 
Visse beløb er udtryk for skøn, som er beregnet efter nedenstående fremgangsmåde. 
Generelt er kurserne ved långivning i andre valutaer end i ECU de pr. 31. december 
1994 gældende. Det skal dog bemærkes, at lånoptagelses-/långivnings-
transaktionerne ikke må omfatte kursrisiko for Fællesskabet. Medmindre andet er 
angivet, anslås den gennemsnitlige rentesats til 10%. Satsen er sandsynligvis lidt for 
-73 
høj for ELB-lån i forbindelse med protokollerne, idet der til disse lån ofte gives 
rentetilskud. 
A. Medlemsstater 
1. Grækenland: Det godkendte betalingsbalancelån andrager 2 200 mio. ECU. Af 
dette beløb er 1 000 mio. ECU udbetalt i to trancher på hver 500 mio. ECU, der 
tilbagebetales i henholdsvis 1996 og 1998. De yderligere 1 200 mio. ECU 
forventes ikke udbetalt i de kommende år. 
2. Italien: Ifølge Rådets afgørelse af 18. januar 1993 blev der ydet et 
betalingsbalancelån til Italien på 8 000 mio. ECU. Lånet skal udbetales i fire rater 
på hver 2 000 mio. ECU og - med undtagelse af første rate - er det gjort betinget 
af, at Italien når de aftalte mål med hensyn til sin offentlige gæld og offentlige 
underskud. 
De første to rater blev udbetalt i 1993. Ifølge Rådets afgørelse kunne tredje rate 
frigøres den 1. februar 1995, men den italienske regering har ikke anmodet om 
det. Det er planlagt, at fjerde rate først skal udbetales den 1. februar 1996. 
Hvis den italienske regering beslutter at anmode om frigørelse af tredje og fjerde 
rate, og betingelserne anses for opfyldt, skal der i både 1995 og 1996 udbetales 
2 000 mio. ECU til Den Italienske Republik. 
3. ELB, gamle middelhavsprotokoller: Spanien. Grækenland og Portugal: Der er tale 
om garantier ydet af Fællesskabet for ELB's transaktioner i de nævnte lande før 
deres tiltrædelse. Beløbene er nu definitive, idet samtlige godkendte lån er 
udbetalt. 
B. Tredjelande 
a. Finansiel støtte 
1 Ungarn I: De første to trancher er definitive. Den sidste tranche af den 
makrofinansielle bistand, der blev besluttet i 1990, forventes at4 blive 
udbetalt i 1995. 
2. Ungarn II: 180 mio. ECU er godkendt og udbetalt. 
3. De Tjekkiske og Slovakiske republikker: 375 mio. ECU er godkendt. 
Længste løbetid: 7 år (bullet). To trancher, hvoraf den første er på 
185 mio. ECU, den anden på 190 mio. ECU. Løbetid: 6 år. 
Slovakiet har faet bevilget 130 mio. ECU i to trancher og med en 
maksimal løbetid på 7 år (bullet). Ingen tranche var udbetalt pr. 31.12.94. 
-74-
4. Bulgarien I: 290 mio. ECU er godkendt. Længste løbetid: 7 år (bullet). To 
trancher, hvoraf den første er på 150 mio. ECU med en løbetid på 7 år, 
den anden på 140 mio. ECU med en løbetid på 5 år. 
5. Bulgarien II: Bulgarien er blevet bevilget den finansielle bistand på 110 
mio. ECU i to trancher med en maksimal løbetid på syv år, der blev 
besluttet i 1992. Den første tranche på 70 mio. ECU blev udbetalt den 7. 
december 1994. Anden tranche forventes udbetalt i 1995. 
6. Rumænien I: Anslået beløb: 375 mio. ECU med en længste løbetid på 7 år 
(bullet). To trancher, hvoraf den første på 190 mio. ECU med en løbetid 
på 7 år blev udbetalt i 1992. Anden tranche med en løbetid på 6 år blev 
ligeledes udbetalt i 1992. 
7. Rumænien II: Den nye transaktion på 80 mio. ECU med en længste 
løbetid på 7 år blev udbetalt i 1993. 
8. Rumænien III: Der er tale om et lån på 125 mio. ECU med en løbetid på 7 
år, der skal udbetales i to trancher. Pr. 31.12.94 var endnu ingen tranche 
udbetalt. Der forventes en første udbetaling på 65 mio. i 1995 og en 
anden på 60 mio. i 1996. 
9. Moldova: Der er tale om et lån på 45 mio. ECU med en løbetid på 10 år, 
der skal udbetales i to trancher. Den første tranche på 25 mio. ECU blev 
udbetalt den 7. december 1994. Anden tranche på 20 mio. forventes 
udbetalt i løbet af 1995. 
10. Ukraine: Der er tale om et lån på 85 mio. ECU, der skal udbetales i en 
tranche og med en maksimal løbetid på 10 år. Lånet var endnu ikke 
udbetalt pr. 31.12.94. 
11. Baltiske Stater: Lån på 220 mio.ECU, hvoraf første tranche på 110 mio. 
ECU blev udbetalt i 1993. Anden tranche forventes udbetalt i 1995. De to 
trancher skal tilbagebetales i henholdsvis 2000 og 2002. 
12. Algeriet I: Godkendt beløb på 400 mio. ECU i to trancher på henholdsvis 
250 og 150 mio. ECU. Første tranche med en løbetid på 6 år blev udbetalt 
i december 1991. 
Lånets anden tranche på 400 mio. ECU blev udbetalt den 17. august 
1994. 
13. Algeriet II: Godkendt beløb på 200 mio. ECU i to trancher ved en 
maksimal løbetid på 7 år (bullet). Ingen tranche var udbetalt pr. 31.12.94. 
14. Israel: Et lån på 160 mio. ECU er blevet udbetalt. Det skal tilbagebetales i 
1997. 
-75 
b. Garantier 
l.EIB 
De tal, der er anvendt til beregningerne i tabel 3 vedrørende ELB-långivning 
til tredjelande af bankens egne midler, er oplyst af ELB. 
- ikke udbetalte lån (endnu ikke underskrevne kontrakter og underskrevne, 
men endnu ikke udbetalte lån) 
Nedenstående tabel viser situationen for ikke udbetalte lån. 
År 1995 1996 I ALT 
Middelhavsområdet4 2 7265 1 078 3 804 
Central- og østeurop. lande (I og II) 2 8046 1 270 4 074 
Andre tredjelande 4547 250 704 
For lån, som ikke er udbetalt, er den beregnede gennemsnitlige udbetaling 
10% af lånene i selve underskrivelsesåret og 30% i hvert af de tre følgende år. 
Den gennemsnitlige løbetid for lånene anslås til 15 år med en afdragsfri 
periode på 3 år. 
2. Fødevarehjælp til det tidligere Sovjetunionen 
a. Garanti 
Garanti for et banklån på 500 mio. ECU. Risikoen dækkes 
fuldstændigt over budgettet. Løbetid: 3 1/2 år. Tre afdrag med 
11 måneders mellemrum fra og med den 20. måned. Lånet er 
udnyttet med 375 mio. ECU af hovedstolen. 
b. Lånoptagelse/långivning 
Transaktionen omfatter 1 250 mio. ECU med en længste løbetid på 
3 år. 
Lånet fordeles mellem de forskellige republikker i det tidligere 
Sovjetunionen. For lån til engangsbeløb på under 100 mio. ECU 
Da protokollerne for landene i Middelhavsområdet udløber ved udgangen af 1996, er det samlede 
endnu ikke udbetalte lånebeløb fordelt ensartet over perioden 1995 - 1996, som følge af at der ikke 
foreligger en finansieringsoversigt. 
Dette beløb består af et lån på 1 647 mio. ECU, der er en del af de lån, der blev underskrevet før 
31.12.94, og af et lån på 1 078 mio. ECU, der skal underskrives og udbetales i 1995. 
Dette beløb består af et lån på 1 995 mio. ECU, der er en del af de lån, der blev underskrevet før 
31.12.94, og af et lån på 809 mio. ECU, der skal underskrives og udbetales i 1995. 
Delte bclob beslår af cl lån på 273 mio. F,CU, der er en del af de lån, der blev underskrevel for 
31.12.94, og af cl lån på 181 mio. lit'U, der skal underskrives og udbetales i 1995. 
76 
foretages tilbagebetalingen på én gang 3 år efter stiftelsen. For 
engangslån på beløb over 100 mio. ECU foretages tilbagebetalingen 
ad to gange henholdsvis 2 og 3 år efter stiftelsen. 
Alt efter kontrakttypen er der to stiftelsestidspunkter: den 20. august 
og 15. januar. 
Den uudnyttede saldo pr. 31. december 1994 er på 204 mio. ECU. 
3. EURATOM-lån (central- og østeuropæiske landet 
1100 mio. ECU forventes udbetalt med 150 mio. ECU i 1995, 
200 mio. ECU i hvert af de følgende fire år og 150 mio. i 2000. 
Lånenes forventede løbetid er 20 år med 5 års afdragsfrihed. 
-77 
BILAG 
DEFINITIONER AF DE I BERETNINGEN ANVENDTE 
BELØBSBETEGNELSER 
A. Det godkendte maksimumsbeløb for långivning 
er lig med summen af de godkendte maksimumsbeløb (lofterne), som Rådet har 
besluttet (se tabel 1). 
For at kunne vurdere den samlede risiko for budgettet, må der tages hensyn til 
følgende faktorer med modsatrettede virkninger på risikoen: 
- Forøgelse af risikoen: Til maksimumsbeløbet for den godkendte hovedstol for 
lånene lægges de påløbne renter, 
- Mindskelse af risikoen: 
garantien til EIB dækker kun op til 75% af lånene til landene i 
Middelhavsområdet, 
allerede foretagne tilbagebetalinger, idet der (undtagen i forbindelse med 
betalingsbalancelån) er tale om lofter for godkendte lån og ikke om tilladte 
mellemværender, 
lånetilladelserne udnyttes ikke nødvendigvis fuldt ud. 
Tilladelserne fordeler sig som følger: 
Medlemsstater 
Betalingsbalancelån 14 0008 
Det nye fællesskabsinstrument (NIC) 6 830 
Euratom 4 0009 
EIB, Spanien, Grækenland, Portugal 1 500 
Medlemsstater i alt 26 330 
8 Tilladt mellemværende: Når dette tal er nået, kan man yde lån inden for grænserne for 
tilbagebetalingerne i forbindelse med tidligere transaktioner. 
9 Heraf 1 100 mio. ECU, der kan ydes til østlandene og SNG. 
78 
Tredjelande 
Ungarn 
Ungarn II 
Den Tjekkiske Republik 
Den Slovakiske Republik I 
Den Slovakiske Republik II 
Bulgarien I 
Bulgarien II 
Rumænien I 
Rumænien II 
Rumænien III 
Israel 
Algeriet I 
Algeriet II 
Tidligere Sovjetunionen I 
Tidligere Sovjetunionen II 
Baltiske Stater 
Moldova 
Ukraine 
ELB, gamle protokoller 
ELB, Central- og Østeuropa I 
ELB, Central- og Østeuropa II 
ELB, nye protokoller 
ELB, horisontalt, finansielt samarbejde 
Andre tredjelande 870 
180 
250 
125 
130 
290 
110 
375 
80 
125 
160 
400 
200 
408 
1250 
220 
45 
85 
3 032 
1700 
3000 
1450 
1 800 
750 
I alt tredjelande 
Tilsammen 7035 
43365 
B. Mellemværender på lånoptagelse/långivning 
er lig med den del af det udbetalte beløb, der på en given dato mangler at blive 
tilbagebetalt (se tabel 1). 
I forhold til ovenstående sammenfattende beløb omfatter mellemværendet ikke 
långivning, der endnu ikke er udbetalt, og heller ikke den del, der er betalt tilbage af 
de udbetalte lån. Man kan altså sige, at mellemværendet angiver de "aktuelle" lån på 
et givet tidspunkt. 
C. IVIaksiimimrisici på årsbasis 
udregnes som skøn over størrelsen af de forfaldne afdrag og renter for hvert 
regnskabsår. 
79 
Beløbet beregnes enten 
udelukkende på grundlag af de udbetalte lån (tabel 2). I så fald svarer det beløb, 
der eventuelt skal tilbagebetales, til mellemværendet 
eller 
på grundlag af både udbetalte lån, vedtagne, men endnu ikke udbetalte lån, og 
lån, der er foreslået af Kommissionen, men som endnu ikke er vedtaget (tabel 3). 
I så fald svarer det beløb, der skal tilbagebetales, til loftet for tilladt långivning 
plus eventuelt beløbet for de af Kommissionen foreslåede, men endnu ikke 
vedtagne transaktioner. 

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 182 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 
Katalognummer : CB-CO-95-202-DA-C 
ISBN 92-77-88729-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg