28. 5. 77 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 126/7 
4. Særlige  bemærkninger  til bilag  IV til VIII 
4.1. Udvalget  godkender  forslagene  til afgørelser 
som fremlagt  i bilag  IV og VIII  i Kommissionens 
meddelelse.  Disse  forslag  bliver  især  nødvendige  efter 
de ændringer,  som  Kommissionen  agter  at få indført 
i forordning  EØF  2396,  og efter  den  foreslåede 
ophævelse  af forordning  (EØF)  nr. 2397  (bilag  II til 
meddelelsen). 
4.2. Vedrørende  ophævelsen  af tidsfristen  for gen-
nemførelsen  af de afgørelser,  som  er omtalt  i bilag  V, 
VI, VII og VIII,  og som  Udvalget  iøvrigt  godkender, 
skal det  dog  understreges,  at det  tidligere  er blevet 
hørt om  forslagene  om fornyelse  af disse  afgørelser. 
Når Kommissionen  foreslår,  at genbehandlingen  af disse  afgørelser  fremtidig  skal  foretages  i takt  med 
deres  gennemførelse,  en udvikling  som  Kommissio-
nen skal  gøre  status  over  i den  årlige  beretning,  den 
forelægger  Rådet  og Europa-Parlamentet,  finder  Ud-
valget,  at det ville  være  naturligt,  om Kommissionen 
tillige  forelægger  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg 
denne  beretning. 
5. Særlige  bemærkninger  til bilag  IX 
5.1. Udvalget  godkender  forlængelsen  af gennem-
førelsesfristerne  for de fire  i dette  bilag  nævnte  afgø-
relser  til 31. december  1977,  idet  man  derved  undgår 
enhver  afbrydelse  i finansieringen  af Fondens  virk-
somhed. 
Bruxelles,  den  28. april  1977. 
Basil  de FERRANTI 
Formand  for 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
Udtalelse  om de multilaterale  handelsforhandlinger  inden  for GATT 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  ifølge  dets  forretningsorden,  især  artikel  20, 
stk. 4, på sin  148.  plenarforsamling  afholdt  i Bruxelles,  den  27./28.  april  1977  sin 
udtalelse  om det nævnte  emne. 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til beslutning  truffet  den 16. decem-
ber 1976  af dets  præsidium  om  som  svar  på ønske 
fremsat  af Afdelingen  for  forbindelser  med  tredje-
lande  om under  afviklingen  af de multilaterale  han-
delsforhandlinger  inden  for GATT  at give  udtryk  for 
reaktionerne  i de økonomiske  og sociale  kredse,  der 
er repræsenteret  inden  for Udvalget,  at pålægge  afde-
lingen  at tilrettelægge  arbejdet  hermed, 
under  henvisning  til dets  forretningsorden,  især  arti-
kel 20, stk.  4, 
under  henvisning  til dets  tidligere  udtalelser  om disse 
forhandlinger  og især  dets  udtalelse  af 24. maj  1973 
om »Kommissionens  meddelelse  til Rådet  om  udar-bejdelse  af en samlet  plan  for de forestående  multila-
terale  forhandlinger  inden  for GATT«  (*), 
under  henvisning  til mundtlig  beretning  aflagt  af ord-
føreren,  hr. Claude  Evain, 
under  henvisning  til udtalelse  vedtaget  af Afdelingen 
for forbindelser  med  tredjelande  på mødet  den  19. 
April  1977, 
under  henvisning  til forhandlingerne  på den  148.  ple-
narforsamling  den 27. og 28. april  1977,  og 
ud fra følgende  betragtning 
(x) EFT  nr. C 115  af 28. september  1974. 
Nr. C 126/8 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 28. 5. 77 
de handelsmæssige  forhandlinger,  som  den  11.2.1975 
blev indledt  i Genéve  går  nu ind  i en afgørende 
fase — 
med stort  flertal  vedtaget 
FØLGENDE  UDTALELSE: 
idet én stemte  imod 
I. FÆLLESSKABET:  AFHÆNGIGHED  OG  HANDELS-
MÆSSIGE  SKÆVHEDER  (») 
1.1. For  Fællesskabets  vedkommende  afvikles  de 
løbende  GATT-forhandlinger  under  betingelser,  der 
adskiller  sig  fundamentalt  fra  dem,  der  herskede  i 
60'erne,  da aftalerne  inden  for  »Kennedy-runden« 
blev udarbejdet  og indgået. 
Olieprisstigningerne  og den  mindre  pludselige,  men 
uden  tvivl  lige  så langvarige  stigning  på mange 
råstoffer  har  betydet  en kraftig  forøgelse  af Fælles-
skabets  afhængighed  af import  af væsentlige  forsy-
ninger,  og denne  afhængighed  vil uden  tvivl  fortsat 
blive  øget. 
1.2. Det  er naturligvis  ikke  kun  Fællesskabet,  der 
er præget  af denne  udvikling;  det gælder  også  de an-
dre store  industrimagter,  især  De forenede  Stater  og 
Japan.  Men  Europa  mangler  både  Nordamerikas 
store  naturressourcer  og japanernes  handelsmæssige 
organisation  og aggresivitet. 
Det er måske  grunden  til, at der allerede  nu er en ten-
dens  til, at Fællesskabets  andel  af verdenshandelen  er 
faldende.  I årene  umiddelbart  efter  energikrisen  er 
Fællesskabets  eksport  steget  mindre  hurtigt  end  dets 
import.  Denne  udvikling  skyldes  især  den  relative 
forværring  i Fællesskabets  konkurrencedygtighed, 
som især  kommer  til udtryk  i underskuddet  på han-
delsbalancen  over  for  USA  og Japan.  Den  japanske 
ekspansion  frembyder  allerede  alvorlige  problemer 
for Fællesskabet,  og dette  vil sikkert  fortsætte  i de 
kommende  år. 
1.3. Inden  for  landbruget  har  åbningen  af Fælles-
skabets  marked  betydet  en fordobling  af dets  import 
af produkter  under  markedsordning  fra USA  (imod 
en stigning  på 2,6 for andre  produkter).  (USA  er ver-
dens  største  eksportør  af landbrugsprodukter  efter-fulgt  af Fællesskabet).  Hvad  angår  importen  ligger 
Fællesskabet  over  De forenede  Stater). 
1.4. Ovenstående  kendsgerninger  bør  have  afgø-
rende  indflydelse  på Fælleskabets  handelspolitik  og 
på dets  holdning  til de løbende  forhandlinger. 
Fællesskabet  bør  fortsat  deltage  aktivt  i udvidelsen  af 
verdenshandelen.  Det  bør  forhandle  sig frem  til en 
yderligere  gensidig  liberalisering  af handelen  og 
bidrage  til at forhindre  en tilbagevenden  til protektio-
nismen.  Men  dets  holdning  skal  ikke  blot  være  den 
samme  som  den,  det  indtog  under  de foregående 
GATT-forhandlinger. 
II. NYE  FAKTORER  I DEN  INTERNATIONALE 
ØKONOMISKE  SITUATION 
2.1. Der  er sket  fundamentale  ændringer  i den  in-
ternationale  økonomiske  situation,  især  på følgende 
punkter: 
a) Den  økonomiske  afmatning  gør  det  stadig  mere 
vanskeligt  at opnå  et tilfredsstillende  beskæftigel-
sesniveau  samt  en effektiv  udnyttelse  af produk-
tionskapaciteten  (især  i meget  investeringskræ-
vende  industrier).  Bekæmpelsen  af arbejdsløshe-
den er blevet  en ny prioritet  for  regeringerne  og 
for alle  med  et økonomisk  og socialt  ansvar.  Det 
var ikke  noget,  der  lå GATT's  grundlæggere 
særligt  på sinde. 
b) Ændringen  af den  internationale  økonomiske  geo-
grafi  dvs.  skabelsen  af ny produktionskapacitet  i 
den tredje  verden  og i de socialistiske  lande  vil 
medføre,  at Fællesskabet  må 'foretage  strukturelle 
tilpasninger,  og det vil være  nødvendigt,  at rege-
ringerne  styrer  og kontrollerer  disse  ændringers 
omfang  og tempo. 
c) Det  enkelte  lands  eller  de enkelte  økonomiske 
blokkes  behov  for at sikre  en vis forsyningssikker-
hed kan  sætte  visse  begrænsninger  for gennemfø-
relsen  af den  internationale  arbejdsdeling.  Det  kan 
blive  nødvendigt,  hvilket  man  allierede  har  ind-
set (2), at der inden  for særligt  vitige  sektorer  fast-
sættes  visse  produktionsniveauer  inden  for Fælles-
skabet  for  at sikre  aktiviteten  og beskæftigelsen, 
og at man  iværksætter  den  nødvendige  politik  i 
denne  forbindelse. 
i1) Jf. tabellerne  til dette  kapitel  i bilaget. (2) Eksempel:  inden  for  tekstil-,  jern-  og  metal-  og 
skibsbygningsindustrien. 
28. 5. 77 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 126/9 
Det kan  i øvrigt  blive  påkrævet  uden  diskrimine-
ring at forhandle  sig frem  til en åbning  af marke-
derne  såvel  som  til adgangen  til råstoffer  og basis-
produkter.  Hvad  angår  sidstnævnte  skal  import-
landene  af råstoffer  og  basisprodukter  dog 
respektere  eksportlandenes  ønsker  og rettigheder. 
I denne  forbindelse  får videreudviklingen  af den 
indsats,  der  er blevet  påbegyndt  inden  for  ram-
merne  af Lomé-konventionen  for at fremme  AVS-
landenes  forædling  af deres  egne  råstoffer  og 
basisprodukter,  ganske  særlig  betydning. 
d) Den  voksende  og  berettigede  betydning,  der 
tillægges  miljømæssige  hensyn  og forbrugerbe-
skyttelse,  har indført  et nyt element  i den interna-
tionale  konkurrence.  Hvis  Fællesskabet  ønsker  at 
skabe  en samfundsmodel,  hvor  disse  overvejelser 
får deres  rette  plads,  bør  det  tage  hensyn  hertil 
ved fastlæggelsen  af sin  handelspolitik,  specielt 
for at undgå,  at de bliver  protektionistiske  fakto-
rer. 
2.2. Anvendelse  af princippet  om handelsfrihed  vil 
ikke altid  i sig selv  være  tilstrækkeligt  til at tage  hen-
syn til disse  nye  faktorer.  I visse  tilfælde  kan  det 
endog  resultere  i det modsatte  af, hvad  man  forven-
tede,  nemlig  at man  tvunget  af omstændighederne 
vender  tilbage  til nationale  beskyttelsesforanstaltnin-
ger (*). 
Derfor  er det  for  fremtiden  nødvendigt  at arbejde 
henimod  visse  former  for international  handelsregule-
ring,  samtidig  med  at der gøres  en indsats  for at libe-
ralisere  handelen. 
III. DE STORE  LINJER  I FÆLLESSKABETS  STRATEGI 
3.1. Den  første  faktor  i en regulering  af verdens-
handelen  er indførelsen  af et valutasystem,  som  tilve-
jebringer  et minimum  af stabilitet  i vekselforholdet 
mellem  de forskellige  valutaer.  Her  adskiller  den 
nuværende  situation  sig radikalt  fra situationen  i det 
sidste  årti,  som  var  karakteriseret  ved  bemærkelses-
værdigt  stabile  valutaer.  Siden  da har  de forskellige 
valutaer  udviklet  sig meget  forskelligt,  og dette  har i 
realiteten  haft  langt  større  indvirkning  på verdens-
handelen  end  toldsatserne. 
(*) De sidste  tal, som  GATT-sekretariatet  har  offentlig-
gjort,  viser,  at i 1976  steg  verdenshandelen  dobbelt  så 
hurtigt  som  produktionen. Det er derfor  umuligt  at se bort  fra valutaproblemet  i 
handelsforhandlingerne.  Her  er det  væsentligt  at 
nævne,  at i Tokyo-erklæringen  af 14. december  1973 
knyttes  handels-  og valutaspørgsmålet  sammen.  Selv 
om denne  erklæring  som  indførte  »parallellismen« 
som begreb  mellem  disse  to problemer,  desværre  var 
ret vag,  kan  man  i det mindste  konkludere,  at det er 
nødvendigt,  at resultaterne  af handelsforhandlingerne 
og de egentlige  foranstaltninger,  der skal  genskabe  en 
retfærdig  og varig  valutarisk  orden,  må iværksættes 
samtidig. 
Udvalget  mener,  at dette  spørgsmål  stadig  er særdeles 
aktuelt,  og håber,  af forhandlingerne  og regeringerne 
vil tage  dette  i betragtning. 
3.2. Under  alle  omstændigheder  må man  inden  for 
de aftaler,  man  er ved  at forhandle  sig frem  til, træffe 
foranstaltninger  til at undgå,  at der  sker  så hyppige 
og så omfattende  ændringer  i valutakurserne,  at de 
får negativ  indvirkning  på den  økonomiske  og sociale 
balance  i de forskellige  signatarlande.  Den  regulering 
af handelen,  der  skal  foretages,  bør  derfor  omfatte 
beskyttelsesprocedurer,  en kodeks  for  rigtig  handle-
måde,  samt  regler  for afgørelse  af tvister,  som  anven-
delsen  af en sådan  kodeks  måtte  medføre. 
Dette  vil ligeledes  kræve  en styrkelse  af GATT's  for-
ligs- og voldgiftsfunktion.  Man  må  dog  forsøge  at 
undgå  at give  for store  beføjelser  til udvalg  bestående 
af medlemmer,  der handler  på egne  vegne.  Den  rolle, 
de ansvarlige  regeringsmyndigheder  spiller,  må beva-
res intakt  (art.  XXII  og XXIII  i den almindelige  over-
enskomst  går det allerede  i mange  tilfælde  muligt  på 
en pragmatisk  måde  at afgøre  stridigheder  mellem 
medlemmerne  og organisationen). 
3.3. Handelsforhandlingerne  inden  for GATT  er af 
betydelig  vigtighed  for Fællesskabets  fremtidige  for-
bindelser  med  De forenede  Stater.  Men  de kan  dog 
ikke reduceres  til en simpel  dialog  mellem  EF og 
USA.  De har ikke  blot  stor  betydning  for EF's  fremti-
dige forbindelser  med  Japan,  men  det  er også  afgø-
rende,  at de med  hensyn  til alle  de behandlede 
spørgsmål  er ægte  multilaterale  forhandlinger. 
Industrialiserede  lande  som  Canada  og Australien  bør 
påtage  sig de samme  forpligtelser  som  de vigtigste 
kontrahenter.  Den  stilling,  som  indtages  af de olie-
Nr. C 126/10 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 28. 5. 77 
producerende  udviklingslande,  som  endnu  ikke  er 
medlem  af GATT,  bør  behandles  med  særlig 
opmærksomhed,  fordi  deres  marked  er af voksende 
betydning  for Fællesskabet. 
Det er derfor  væsentligt  at integrere  disse  lande  mest 
muligt  i det  internationale  handelssystem  samt  at 
sikre  en fremtidig  åbning  af deres  markeder  for EF-
produkter. 
3.4. Fællesskabet  bør  under  forhandlingerne  ligele-
des stå fast  på sin politik  over  for udviklingslandene. 
Denne  politik  bør  ikke  blot  omfatte  en større  åbning 
af Fællesskabets  marked  for  deres  produkter,  men 
ligeledes  fastsættelsen  af en række  principper,  der 
muliggør  en  afbalanceret  udvikling  af de  han-
delsmæssige  forbindelser. 
— For  det første  må man  foretage  en differentiering 
mellem  udviklingslandene,  hvor  man  tager  hensyn 
til nødvendigheden  af at yde  dem  en præferentiel 
behandling  og deres  mulighed  for at klare  den  in-
ternationale  konkurrence  under  normale  betingel-
ser. 
— Toldnedsættelser  over  for  udviklingslandene  bør 
fortsat  være  ensidige  og midlertidige  (sådan  som 
det i øjeblikket  er tilfældet  med  de generelle 
præferencer),  således  at Fællesskabet  har  mulig-
hed for om nødvendigt  at tage  skridt  til at sikre 
sit marked  og at tilpasse  toldnedsættelserne  efter 
den reelle  situation  i de gegunstigede  lande  (i hen-
hold  til den ovennævte  differentiering). 
— selv  om der normalt  skal  fastsættes  særlige  betin-
gelser  for  udviklingslandene,  må  man  undgå  at 
yde dem  generel  fritagelse  for de regler,  som  del-
tagerne  i forhandlingerne  accepterer  at følge. 
Visse  udviklingslande  kræver  i realiteten  dispensa-
tioner  på alle  de områder,  der  forhandles  om: 
toldsatser  (her  kræver  de en konsolidering  af de 
generelle  præferencer);  landbruget  (her  klager  de 
over den  fælles  landbrugspolitiks  mekanismer); 
beskyttelsesforanstaltninger  (her  kræver  de,  at 
disse  ikke  anvendes  over  for dem);  kodeksen  for 
»dumping«;  forslagene  til kodeks  for  støtte  og 
kompensationsafgift,  normer  og offentlige  indkøb. 
Hvis  alle  disse  krav  accepteres,  vil det  medføre  en 
væsentlig  skævhed  i forhandlingsresultaterne  og selve 
grundlaget  for GATT,  som  har  været  et af elemen-
terne  i udviklingen  af den  internationale  samhandel  i de sidste  20 år, ville  blive  ændret.  Man  må  derfor 
finde  ud af at tilpasse  GATT  (x) efter  udviklingslan-
denes  problemer  uden  at ændre  dets  karakter  radi-
kalt.  Fællesskabet  bør  spille  en afgørende  rolle  for at 
sikre,  at dette  mål  nås. 
3.5. Statshandelslande:  Da visse  af disse  lande  til-
hører  GATT  og som  følge  af anvendelsen  af mestbe-
gunstigelsesklausulen  over  for  andre,  vil alle  disse 
lande  drage  fordel  af de indrømmelser,  som  de vest-
lige lande  yder  hinanden.  Men  det  er vanskeligt  at 
finde  frem  til de modydelser,  man  kan  kræve  af dem 
på grund  af deres  økonomiske  og sociale  opbygning. 
Det vil derfor  være  nødvendigt  at undersøge,  hvor-
dan der  kan  opnås  effektiv  gensidighed  fra  disse 
lande  for EF-eksporten. 
Fællesskabet  bør  imidlertid  af disse  lande  kræve 
større  mulighed  for  at udnytte  deres  markeder,  det 
bør fastholde  sine  handelsmæssige  forsvarsmekanis-
mer samt  kræve,  at disse  lande  i højere  grad  overhol-
der de  internationale  normer,  især  hvad  angår 
eksportpriser. 
3.6. Udvalget  henviser  til ministererklæringen  fra 
Tokyo  af 14.  september  1973,  hvori  det  hedder,  at 
»en forbedring  af verdensbefolkningens  levestandard 
og velfærd«  bør  være  en af målsætningerne  i GATT-
forhandlingerne,  og det mener,  at spørgsmål  vedrø-
rende  arbejdstagernes  arbejdsvilkår  og sikkerheden 
på arbejdspladsen  også  bør  indgå  i forhandlingerne. 
Man  bør  søge  at nå frem  til en vis harmonisering  af 
de sociale  bestemmelser  ikke  mindst  for de industria-
liserede  landes  vedkommende.  Under  alle  omstændig-
heder  bør  GATT's  kontraherende  parter  respektere 
minimumsbestemmelserne  fastsat  af ILO. 
3.7. På  alle  disse  punter  er det væsentligt,  at Fæl-
lesskabet  ikke  stiller  sig tilfreds  med  at reagere  på de 
standpunkter,  der indtages  af andre  parter  i forhand-
lingerne,  hvad  enten  det  drejer  sig om  De forenede 
Stater  eller  udviklingslandene,  men  at det indtager  en 
selvstændig  holdning  og følger  en velovervejet,  offen-
siv strategi.  En sådan  strategi  bør  sigte  på realistiske 
og afbalancerede  resultater. 
i1) Dette  er formålet  med  den  gruppe  kaldet  GATT's 
gruppe  for juridiske  rammer,  der fornylig  blev  nedsat  i 
Geneve,  og hvis  arbejde  bør følges  med  opmærksom-
hed. 
28.5.  77 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 126/11 
IV. HOVEDPUNKTERNE  I FÆLLESSKABETS 
STRATEGI 
4.1. Toldsatser 
Sammenlignet  med  den  fælles  ydre  toldtarif  indehol-
der visse  industrilandes  toldtariffer  nogle  meget  høje 
satser,  som  ofte  virker  afskrækkende  på Fællesska-
bets eksportører.  Målet  er derfor  en harmonisering  af 
satserne,  uden  at landene  med  lave  satser  skal  kome 
med indrømmelser.  De  højeste  toldsatser  skal  med 
andre  ord  nedsættes  mere  end  de lavere  toldsatser, 
uden  at der skal  ydes  noget  til gengæld. 
For færdigvarer  har en sats  på mindre  end  5 % ingen 
økonomisk  betydning.  Fællesskabet  bør  derfor  ikke 
modsætte  sig  fastsættelsen  af en nedre  grænse  for 
toldnedsættelser. 
Fællesskabet  bør  træffe  beslutning  om  undtagelser 
for sit eget  vedkommende  på baggrund  af de økono-
miske  og sociale  interesser,  der  står  på spil  i Fælles-
skabet  samt  den  holdning,  de øvrige  forhandlings-
partnere  indtager. 4.3.1.  Toldspørgsmål 
Fællesskabet  bør  deltage  i udarbejdelsen  af en ny de-
finition  af toldværdi  baseret  på principper,  GATT 
har accepteret,  for at mindske  vilkårlige  administra-
tive beslutninger.  Det  vil derfor  være  nødvendigt  at 
føre toldforhandlingerne  parallelt  med  forhandlin-
gerne  om toldværdien,  således  at de kan  iværksættes 
samtidigt.  Man  må  forhindre,  at betydningen  af 
toldindrømmelser  ikke  delvist  udhules  som  følge  af 
forskellige  toldvurderingsmetoder. 
I øvrigt  bør Fællesskabet  koncentrere  sig om 
— at opnå  en harmonisering  af toldprocedurerne  og 
specielt  af toldnomenklaturerne  på grundlag  af 
det arbejde,  der gøres  i toldsamarbejdsrådet  i for-
bindelse  med  det  harmoniserede  system,  og hvori 
De forenede  Stater  også  deltager; 
— at fastholde  de automatiske  licenser,  således  at 
medlemsstaterne  ikke  behøver  et middel  til at 
kontrollere  handelen,  hvilket  er specielt  nødven-
digt i den  nuværende  økonomiske  situation. 
4.2. Landbruget 
Omfanget  af EF's  landbrugs-  og fødevareimport  og 
især dets  voksende  underskud  over  for  De forenede 
Stater  bør  tilskynde  Fællesskabet  til at indtage  en 
meget  fast  holdning  under  landbrugsforhandlingerne. 
Man  bør  stå fast  på principperne  i Fællesskabets  hel-
hedsholdning,  nemlig  landbrugsaspektets  særlige 
karakter,  gensidighed  inden  for denne  sektor  og over-
holdelse  af den  fælles  landbrugspolitik. 
Hvis  EF skulle  komme  ud for,  at dets  partnere  stadig 
nægter  at overveje  det hensigtsmæssige  i verdensafta-
ler for visse  produkter  og fællesaftaler  for andre,  bør 
man sørge  for  ikke  at presse  forhandlingerne  inden 
for landbrugssektoren  videre  end  inden  for de øvrige 
sektorer. 4.3.2.  Tekniske  hindringer  for  handelen 
Fællesskabet  deltager  i Geneve  i fastlæggelsen  af en 
»international  standardkodeks«.  Det  må sørge  for,  at 
der er balance  mellem  de forpligtelser,  som  de for-
skellige  kontrahenter  indgår,  uden  hensyntagen  til de-
res institutionelle  og forfatningsmæssige  struktur  (det 
særlige  problem  med  de føderalistiske  stater). 
Man  må  sørge  for,  at vedtagelsen  af denne  kodeks 
ikke  hæmmer  Fællesskabets  fortsatte  bestræbelser  på 
at fjerne  tekniske  hindringer  for samhandelen  mellem 
medlemsstaterne. 
4.3 .3. Støtte  og udligningsafgifter 
4.3. Ikke-tarifære  hindringer 
Betydningen  af disse  øges,  efterhånden  som  toldsat-
sernes  beskyttende  virkning  mindskes.  Fællesskabet 
bør imidlertid  indtage  en offensiv  holdning  på dette 
område. Fællesskabet  bør  søge  at sikre,  at artikel  VI og XVI  i 
GATT-bestemmelserne  overholdes  og sørge  for  en 
præcisering  af begrebet  væsentlig  skade.  For  at kunne 
indføre  udligningsafgift  bør  det  både  fastslås,  at der 
findes  en sådan  støtte  og især  bevises,  at der  er sket 
reel skade  på baggrund  af en undersøgelse  af den 
lokale  produktion  og beskæftigelsessituation. 
Nr. C 126/12 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 28. 5. 77 
I øvrigt  bør  Fællesskabet  kraftigt  påpege,  at eksport-
varers  fritagelse  for moms,  ikke  er en eksportstøtte  i 
henhold  til GATT-eksperternes  tidligere  arbejder. 
Andre  lande  især  De forenede  Stater  har sådanne  reg-
ler inden  for den  indirekte  beskatning.  Ud fra denne 
synsvinkel  vil den  sag  der  nu er blevet  anlagt  i De 
forenede  Stater  på initiativ  af US-Steel  betyde  et klart 
brud  på GATT-bestemmelserne  hvis  sidstnævnte  får 
medhold. 
4.3.4.  Anti-dumping  regler 
Det er væsentligt  at få sikkerhed  for,  at underskri-
verne  af GATT's  anti-dumpings-kodeks  overholder 
de fopligtelser,  som  de indgik  ved  afslutningen  af 
Kennedy-runden.  Fællesskabet  bør  derfor  kræve,  at 
de pågældende  kontrahenter  tilpasser  deres  natio-
nale lovgivning  efter  den  internationale  kodeks. 
Fællesskabet  bør  også  kæmpe  imod,  at der  markeds-
føres  varer,  produceret  af arbejdskraft,  hvis  løn-  og 
arbejdsbetingelser  ikke  opfylder  de minimale  interna-
tionale  normer. 
4.3.5.  Anti-trust  lovgivninger 
Der mindes  om,  at forskellene  i de enkelte  landes 
antitrust  lovgivning  kan  have  en meget  betydelig  ind-
flydelse  på samhandelen. 
4.3.6.  Beskyttelsesklausul 
Inden  for rammerne  af GATT's  artikel  XIX  bør  man 
arbejde  henimod: 
— anvendelse  af selektive  foranstaltninger,  der  kan 
iværksættes  ojeblikkeligt  under  international  kon-
trol, og som  udelukkende  er rettet  imod  importen 
fra det eller  de lande,  der er direkte  ansvarlige  for 
forstyrrelsen  eller  truslen  om  forstyrrelse  af mar-
kedet; — indrømmelse  af fritagelse  til det importland,  som 
anvender  beskyttelsesforanstaltninger,  for  kravet 
om at yde  kompensation  eller  at acceptere  mod-
foranstaltninger  fra det pågældende  eksportland. 
4.4. Sektorel  fremgangsmåde 
Den sektorelle  fremgangsmåde  kunne  være  en veleg-
net teknik  og set ud fra Fællesskabets  synspunkt  være 
af virkelig  interesse  for visse  erhvervsgrene,  som  giver 
anledning  til særlige  problemer  som  følge  af de so-
ciale  og beskæftigelsesmæssige  aspekter. 
V. INDUSTRIELLE  SKÆVHEDER 
5.1. På  grund  af GATT-forhandlingernes  betyd-
ning  for de fremtidige  forbindelser  mellem  Europa  og 
De forenede  Stater  må  man  i særlig  grad  være 
opmærksom  på,  hvordan  man  kan  afbøde  de nuvæ-
rende  institutionelle  skævheder  mellem  myndighe-
derne  i Bruxelles  og myndighederne  i Washington. 
5.2. I  hendhold  til forfatningen  skal  de ameri-
kanske  forhandlere,  selv  om  de har  beføjelser  til at 
tage initiativer,  i de fleste  tilfælde  forelægge  forhand-
lingsresultaterne  til  godkendelse  for  Kongressen. 
Dette  gælder  bl.a.  alle  ikke-tarifære  spørgsmål.  F.eks. 
kunne  den  internationale  aftale  om  dumping  efter 
Kennedy-runden  ikke  gennemføres,  fordi  den  blev 
forkastet  af Kongressen. 
5.3. Den  nye  amerikanske  handelslov  (Tråde  Aet 
af 3. januar  1975)  strider  på flere  punkter  mod  de in-
ternationale  regler,  som  GATT-partnerne  overholder. 
Dette  gælder  bl.a.  spørgsmålet  om kompensationstold 
(hvor  den  amerikanske  lovgivning  ikke  indeholder 
begrebet  skade).  Desuden  skaber  den  amerikanske 
procedure  for  indgivelse  af klage  en vis usikkerhed 
selv i de tilfælde,  hvor  der afsiges  kendelse  om tiltale-
frafald,  og erfaringen  har  vist,  at det er til skade  for 
EF-eksportørerne. 
5.4. EF-forhandlernes  stilling  må  ikke  svækkes  af 
denne  tingenes  tilstand.  Det  vil uden  tvivl  være  van-
skeligt  for Fællesskabet  med  dets  nuværende  opbyg-
ning  at skaffe  sig et lovgivningsinstrument  i lighed 
med Tråde  Aet. 
— Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  mener  derfor, 
at det  er nødvendigt,  at fællesskabsmyndighe-
28.5.77 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 126/13 
derne  får mulighed  for eventuelt  hurtigt  og effek-
tivt at  iværksætte  beskyttelsesforanstaltninger 
eller  endog  gengældelsesforanstaltninger  over  for 
aktioner  fra  dets  partnere,  der  strider  imod  dets 
interesser; — håber,  at  forhandlingsresultaterne  før  disses 
ikrafttræden  underkastes  en fællesskabsprocedure 
og herunder  forelægges  Europa-Parlamentet  til 
bindende  udtalelse  og Det  økonomiske  og sociale 
Udvalg  til udtalelse. 
Bruxelles,  den  27. april  1977. 
Basil  de FERRANTI 
Formand  for 
Det økonomiske  og  sociale  JJdvalg 
Nr. C 126/14 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 28. 5. 77 
ANNEX  1 — ANNEXE  1 — ANHANG  1 
Evolution  du commerce  extérieur  de la CE 
Trends  in EC external  tråde 
Entwicklung  des Autéenhandels  der EG 
Source,  Quelle:  Eurostat 
, export 
import 
(1000  mio Eur) i / / , export 
import 
(1000  mio Eur) 
. 
V / / , / / 
i 
i \ ! / 
# i 
i y # / #/ 
#/ 
i 
/ */ r# 
ij 
<é 
SSS SSS 140 
120 
100 
80 
60 
40 
20 
68 69  70  71  72  73 75 76 
28. 5. 77 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 126/15 
ANNEX  2 — ANNEXE  2 — ANHANG  2 
Evolution  des parts  dans  le commerce  mondial  (exportations) 
Trends  in world  tråde  shares  (exports) 
Entwicklung  der Anteile  im Weltauftenhandel  (Ausfuhren) 
Source,  Quelle:  Eurostat 
25% 
24% 
23% 
22% 
21% 
20% 
19% 
18% 
17% 
16% 
US 
Japan 9% 
8% 
7% 
6% 
5% 
4% 
3% 
72 73  74  75  76 62 63  64  65  66  67  68  69  70 58 59  60 
Nr. C 126/16 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 28. 5. 77 
ANNEX  3 — ANNEXE  3 — ANHANG  3 
Échanges  de la CE avec  les EU et le Japon 
EC tråde  with  US and  Japan 
EG-Handel  mit  US und  Japan Source,  Quelle:  Eurostat 
Mio$-i 
i 
f 
US i 
t f 
/ 
/ f p 
importations  CE 
EC imports i 
/ f 
exportations  CE 
EC exports i 
i 
t 
i 
i 
i 
t / 
i 
t 
i - us 
t 
i . 
f å 
i 
i 
f 
t 
t a 
i i/ < Æ 
n 
7 f 
/ 
• /' 
*** 
* y 
/ Japan 
/ * * P 
/ > S 
w 
Japan 
P 
* * * 20000 
15000 
10000 
5000 
1000 
67 68 69 70 71 72 73 74 75 (76) 
28. 5. 77 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 126/17 
ANNEX  4 — ANNEXE  4 — ANHANG  4 
Balances  commerciales 
Tråde  balances 
Handelsbilanzen 
(1 000 mio  Eur) 
Source,  Quelle:  Eurostat,  American  Embassy,  letro 
80 
60 
40 
20 
0 
-20 
-40 
-60 
-80 Japan 
69 70  71  72  73  74  75  76 100 
80 
60 
40 
20 
0 
-20 
-40 
-60 
-80 US 
67 68  69  70  71  72  73  74  75  76 
0 
-20 
-40 
-60 
-80 
-100 
-120 
-140 
-160 
-180 
-200 > \ S / \ \ / I 1 i 
1 / \ \ / \ \ / \ \ / \ \ / \ 1 1 1 67 68  69  70  71  72  73  74  75  76 
Nr. C 126/18 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 28. 5. 77 
ANNEX  5 — ANNEXE  5 — ANHANG  5 
Evolution  du commerce  extérieur  (importations  CE) 
Trends  in foreign  tråde  (EC  imports) 
Entwicklung  des AuÆenhandels  (EG-Einfuhren) 
Source,  Quelle:  Eurostat 
20 Ligue  Arabe  —-
EU 
ACP 
74 
Europe  Orientale 
76 75 73 74 70 72 
28. 5. 77 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 126/19 
ANNEX  5a — ANNEXE  5a — ANHANG  5a 
Evolution  du commerce  extérieur  (exportations  CE) 
Trends  in foreign  tråde  (EC  exports) 
Entwicklung  des Aufienhandels  (EG-Ausfuhren) 
Source,  Quelle:  Eurostat 
20 
ACP 
74 
Ligue  Arabe 
EU 
Europe  Orientale 
72 73 76 70 75 74