KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 345 endelig udg. 
Bruxelles, den 1. september 1993 
ENDELIG RAPPORT FRA KOMMISSIQNHN TIL RÅDET. EUROPA-PARI..ANjRNTEI. 
OG PET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
om gennemførelsen af Rådets beslutning 90/665/EØF af 17. december 1990 
om iværksættelse af et toårigt program for 1991 og 1992 for udvikling 
af fællesskabsstatistikken vedrørende turisme 
INDHOLD 1 
INDLEDNING 
1. GENERELLE RAMMER 
2. EVALUERING AF BRUGERNES BEHOV 
3. INDSAMLING OG FORMIDLING AF EKSISTERENDE 
OPLYSNINGER OM TURISME 11 
4. ANALYSE AF EKSISTERENDE STATISTISKE SYSTEMER 14 
5. UDARBEJDELSE AF EN METODOLOGI FOR INDSAMLING 
AF STATISTISKE OPLYSNINGER OM TURISMEN I EF 18 
6. SAMARBEJDE MED INTERNATIONALE ORGANISATIONER 19 
7. SAMARBEJDE MELLEM KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 20 
8. SAMARBEJDE MED DE EUROPÆISKE BRANCHESAMMENSLUTNINGER 20 
9. KONKLUSIONER 21 
BILAG 2 4 
INDLEDNING 
I bevidstheden om den økonomiske, sociale og kulturelle betydning af turismen 
som en integrerende faktor har Fællesskabets institutioner siden begyndelsen 
af 80'erne ved flere lejligheder peget på behovet for en fællesskabsaktion, 
som skal lette, forbedre og bidrage til udviklingen af turismen1). 
I juni 1984 og marts 1985 opfordrede Det Europæiske Råd som led i debatten om 
"Folkenes Europa" Fællesskabets institutioner til at yde turismen særlig stor 
opmærksomhed, eftersom turismen blev anset for at være yderst vigtig for 
Fællesskabets borgere2). Senere blev turismens rolle i forbindelse med 
gennemforeisen af det indre marked understreget af de pågældende ministre på 
deres uformelle møder i maj og september 1988; denne rolle anerkendtes af 
Rådet, som erklærede 1990 for Det Europæiske Turistår3). I november 1990 
anmodede ministrene Kommissionen om at opstille retningslinjer for et EF-
handlingsprogram for turismen. 
Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Kommissionen har 
klart understreget, at en absolut forudsætning for EF-foranstaltninger til 
støtte for turismen er et dybtgående kendskab til de grundlæggende 
statistiske oplysninger om og problemerne omkring turismen, uden hvilke det 
ikke vil være muligt at gennemføre en hensigtsmæssig udforskning eller 
udvikling af turismens potentiale4). Fællesskabets rolle i forbindelse med 
offentliggørelse af statistikker, opinionsundersøgelser og oplysninger om 
turisme er hermed blevet officielt anerkendt^). 
Siden 1987 har Kommissionen arbejdet på at udvikle turiststatistikker. 
Arbejdet har været koncentreret om indsamling og analyse af statistiske 
oplysninger om turisme, udarbejdelse af en årlig publikation og samarbejde 
med WTO og OECD. 
1) "De første retningslinjer for en fællesskabspolitik på turistområdet", 
KOM(82)385 endelig udg., EFT nr. C 115 af 30.4.1984, samt udtalelse og 
rapport fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, EFT nr. C 358 af 31.1.1983. 
Europa-Parlamentets beslutning om Fællesskabets politik på turistområdet, 
EFT nr. C 10 af 16.1.1984. 
Kommissionens meddelelse til Rådet om "En fællesskabsindsats på 
turistområdet", KOM(86)32 endelig udg., EFT nr. C 114 af 14.5.1986; 
Europa-Parlamentets beslutning, EFT rir. C 7 af 12.1.1987. 
2) Rådets resolution om en iællesskabspolitik på turistområdet, EFT nr. C 
115 af 30.4.1984. 
3) Rådets afgørelse af 21. december 1988 om et handlingsprogram for Det 
Europæiske Turistår (1990), EFT nr. L 17 af 21.1.1989. 
4) Udtalelse og rapport fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg om de første 
retningslinjer for en fællesskabspolitik (se ovenfor). 
Kommissionens meddelelse til Rådet om "En fællesskabsindsats på 
turistområdet", KOM(86)32 endelig udg. (se ovenfor). 
5) Europa-Parlamentets beslutning om lettelse, fremme og finansiering af 
turismen i. EF, EFT nr. C 4 S) ,i! ? ? . .> . 1 9RR . 
Sammenligneligheden mellem de eksisterende statistiske oplysninger lod 
imidlertid meget tilbage at ønske. Da der samtidig var behov for større 
gennemskuelighed, mere omfattende oplysninger samt en cost/benefit-analyse, 
forelagde Kommissionen i 1990 Rådet forslag til en særlig beslutning. 
I sin beslutning af 17. december 1990*) vedtog Rådet, at der skal 
iværksættes fællesskabsforanstaltninger med henblik på «at opstille en EF-
referencerawne for udarbejdelse af statistikker vedrørende turisme gennem 
indbyrdes tilnærmelse af de begreber og fremgangsmåder, der anvendes af 
medlemsstaterne. 
Hed henblik på f*t nå dette mål er der ved Rådets beslutning vedtaget et 
toårigt (1991-19y2) program med følgende punkter: 
.1 . analyse og vusderiuQ af de vigtigste brugeres (EF-institutionerne, 
nat ioiiuile myn<i >l. r, internationale organisationer og erhvervslivet) 
behcv for statistxiw.i oplysninger om turisme på længere sigt; 
?.. indsamling og tormidi ing ai de foreliggende oplysninger om turisme; 
3. analyse af df. «• -*.; i etercnde systemer i medlemsstaterne samt af de 
systemer, som i nte? n;.t ionaie organisationer anvender; 
4. udformning af en n>- • odoiogisk fællesskabsramme for udarbejdelse af 
fællesskabsstatistik^* ! vedrørende turisme; 
3 henhold til artikel 6 i beslutningen skal "Kommissionen forelægge Rådet 
følgende: 
a) senest den 31. maj 1992, eu interimsrapport om arbejdets forløb; 
b) senest den 31. december 1992, en evalueringsrapport vedrørende 
resultaterne af det i artikel 3 omhandlede arbejde samt de af denne 
rapport udledte retningslinjer for udvikling af det informationssystem, 
der er nødvendigt for udarbejdelse af fællesskabsstatistikker vedrørende 
turisme efter 1992, herunder en liste over prioriterede emner". 
Interimsrapporten blev sendt til Rådet og Europa-Parlamentet i juli 19927). 
Dette dokument er den anden af de rapporter, der skal aflægges i henhold til 
artikel 6, litra b). Den vedrører aktiviteter, der er iværksat med hjemmel i 
Rådets beslutning 90/665/EØF, og som har fundet sted i perioden fra januar 
1991 til december 1992. 
I ni kapitler gives der en oversigt over det arbejde, der er udført, en 
beskrivelse af den fremgangsmåde, der er valgt til gennemførelse af hver 
enkelt af aktionerne i Rådets beslutning, en analyse af resultaterne samt 
forslag til yderligere tiltag. 
6) EFT nr. L 358 af 21.12.1990, s. 89 
7) SEK(92)1465 af 16.07.1992 
1. GENERELLE RAMMER 
Det største problem i forbindelse med statistikkerne over turisme på såvel 
EF-plan som internationalt plan er den manglende sammenlignelighed mellem 
oplysningerne fra de tolv medlemsstater. Generelt indsamler landene 
statistiske data med henblik på egne behov, på grundlag af særlige nationale 
forhold og efter egne metoder og definitioner. Der findes stadig forskelle i 
de grundlæggende begreber som f.eks. klassifikationer, definitioner og 
referenceperioder. 
Den manglende sammenlignelighed mellem de nationale statistikker medfører, at 
statistikkerne er upålidelige på EF-plan, og at de ikke nøjagtigt afspejler 
eller måler turistaktiviteterne. 
De strukturmæssige vanskeligheder, der allerede gør sig gældende på nationalt 
plan i overvågningen af de komplicerede økonomiske og sociale sammenhænge, 
hvori turismen optræder, bliver endnu større, når fænomenet betragtes fra en 
europæisk synsvinkel. 
Baggrunden for Rådets beslutning og for den måde, Kommissionen og 
medlemsstaterne har valgt at gennemføre den på, er et behov på EF-plan for et 
sæt sammenhængende statistikker om turisme, og et behov - ikke mindst på 
baggrund af gennemførelsen af det indre marked - for pålidelige, aktuelle og 
sammenlignelige statistiske oplysninger, der kan stilles til rådighed for 
alle brugere, f.eks. beslutningstagere, der skal forsøge at forbedre 
erhvervsklimaet i turistbranchen. 
I betragtning af de fremskridt, der siden 1990 er sket henimod oprettelsen af 
et europæisk økonomisk samarbejdsområde, var der på det andet fællesmøde 
mellem lederne af de nationale statistiske kontorer i EF og EFTA og 
Kommissionen enighed om, at EFTA-landene skulle medvirke ved udarbejdelsen af 
programmet vedrørende statistikker over turisme. 
EF's arbejdsgruppe vedrørende turiststatistik, hvis sekretariatsfunktioner 
varetages af Kommissionen, og som består af repræsentanter for de kompetente 
nationale myndigheder, blev udvidet med 'delegerede fra EFTA-landene. 
Der er nu nitten europæiske lande, der samarbejder om statistikker over 
turisme. 
Arbejdsgruppen inviterede også observatører fra OECD og WTO med det formål at 
gennemføre hele programmet i samarbejde med disse organisationer, der 
allerede beskæftiger sig med statistikker over turisme. 
Denne bredt sammensatte gruppe fremmer og styrker de internationale 
bestræbelser på at udvikle metoder og definitioner inden for 
turiststat istikken. 
Med det formål at få opstillet en fælles referenceramme for udarbejdelsen af 
EF-statistikker over turisme blev der fastlagt fire særlige aktioner i 
toårsprogrammet. Disse aktioner skal iværksættes i forlængelse af 
bestræbelserne på at harmonisere de begreber og metoder, medlemstaterne 
anvender. 
Kommissionen varetog koord i n.-r i ugen af handlingsplanen, dels gennem et 
snævert samarbejde med deltag«.- i andene i arbejdsgruppe-n - der i de LO år har 
al holdt seks moder deis ;eniiem de lire små Lask-furcer, der skulle 
analysere og afgøre t.ekniske spørgsmål efter a i Pe j ds gr uppens re-t n i ng s i i n j < • r . 
Medlemsstaterne har gennem deres brede og aktive medvirken varetaget den 
direkte opfølgning af programmet vedrørende statistikker over turisme, bl.a. 
på de møder, der har været afholdt. Dette har fremmet samarbejdet og øget 
gennemsigtigheden i gennemførelsen af de hidtidige foranstaltninger og er 
samtidig med til at sætte fart i det igangværende arbejde. 
Alligevel påvirkes arbejdet direkte af den snævre frist, Rådet har fastsat, 
og ligeledes af de begrænsede finansielle ressourcer. 
Rådets handlingsplan består af en række grundlæggende trin, der er knyttet 
snævert sammen indbyrdes og indgår i en igangværende proces, der har til 
formål at sikre, at de ovennævnte mål nås. Derfor er foranstaltningerne i 
beslutningen blevet gennemført parallelt. 
For hver enkelt aktion var der fastsat et givet mål, der på én gang er en 
selvstændig enhed og et led i den overordnede opgave, som er at opbygge det 
informationssystem, der skal anvendes ved udarbejdelsen af EF-statistikker 
over turisme efter 1992. 
2. EVALUERING AF BRUGERNES BEHOV 
Analysen af de vigtigste brugeres behov på lang sigt spiller en vigtig rolle, 
da den danner grundlaget for den fremtidige udvikling af EF's statistikker 
over turisme. 
Hvorvidt det system, der skal opbygges, vil være tilfredsstillende, afhænger 
hovedsagelig af, om det kan imødekomme det reelle behov for oplysninger. 
Det umiddelbare mål, nemlig at vurdere brugernes behov, består i at 
strukturere efterspørgslen efter statistiske oplysninger, som kan overvåge 
turismen og dens mange facetter set ud fra en europæisk og en international 
synsvinkel. 
Informationsbehov, der udelukkende er lokale, indgår således ikke i analysen, 
da disse falder ind under de nationale myndigheder. 
På den baggrund fandt Kommissionen, at informationssystemet burde opbygges 
som en pyramide, der skal afspejle behovene på lang sigt efter gennemførelsen 
af det indre marked, samtidig med at der tages hensyn til de større byrder, 
der pålægges indsamlerne af de statistiske oplysninger under opbygningen af 
systemet, og de fordele, det kan tilbyde dem. 
For at sikre, at de berørte brugere høres i videst mulig udstrækning, og for 
at få dækket hele spektret af brugere af turiststatistikker, opstillede 
arbejdsgruppen en række brugertyper, der skal høres, og udstak retningslinjer 
for, hvordan konsultationen af brugerne skulle foregå. 
Mere end et tusinde af de vigtigste brugere i såvel den offentlige som den 
private sektor er blevet hørt; på nationalt plan i alle EF-medlemsstaterne og 
i EFTA-landene og på internationalt plan hørte Kommissionen bl.a. EF-
institutionerne, branchesammenslutninger og andre internationale 
organisationer, f.eks. Europarådet, OECD og WTO. 
De deltagende lande udarbejdede rapporter og sendte dem til Kommissionen i 
perioden fra juni til september 1991. 
Kommissionen har modtaget et stort antal besvarelser fra sine tjenestegrene, 
Europa-Parlamentet, Den Europæiske investeringsbank, forskellige 
internationale branchesammenslutninger og Den Europæiske 
Forbrugersammenslutning. 
Udkastet til rapporten, der indeholder et resumé af resultaterne af 
undersøgelsen af brugerbehovet, er blevet drøftet med deltagerlandenes 
delegerede på det fælles EF/EFTA-møde i Arbejdsgruppen vedrørende 
Turiststatistik i Luxembourg den 13.-14. februar 1992. 
I Kommissionens endelige version af rapporten om brugerbehov er der taget 
hensyn til de bemærkninger, de konsulterede nationale myndigheder og andre 
brugere har fremsat under en skriftlig procedure, der også blev iværksat af 
Kommissionen. 
Analysen af brugerenes behov omfatter både efterspørgsels- og udbudssiden 
samt samspillet mellem turisme og miljø. Der er bl.a. foretaget en 
undersøgelse af de vigtigste faktorer, der påvirker efterspørgslen, og af 
turismens betydning for økonomien som helhed. 
Endelig indeholder rapporten en gannemgang af de metoder til indsamling af 
oplysninger, der anses for at være af særlig interesse, og af den form, hvori 
oplysningerne til sidst bør opstilles og formidles. 
Brugerene blev anmodet om at prioritere deres behov, begrunde deres 
prioritering og angive, om de ønskede statistiske oplysninger var: 
absolut nødvendige for at forbedre organisationens resultater (høj 
prioritet) 
supplerende oplysninger, der var vigtige for organisationens drift 
(mellemprioritet) 
nyttige baggrundsoplysninger (lav prioritet). 
Besvarelserne var led i en aktion, der er uden fortilfælde. Besvarelserne fra 
brugerne - hvis vidt forskellige juridiske status, aktiviteter og 
arbejdsområde illustrerer bredden i den høring, der er gennemført af 
deltagerlandene og af Kommissionen - afspejler disse vidt forskellige 
synsvinkler, og de udviser en forskellig grad af detaljerigdom. 
Trods vanskelighederne ved at gennemføre en bred brugerkonsultation om 
statistikker over turisme og ved at sammenfatte besvarelserne fra de 
forskellige aktører på dette område, der pr. definition er horisontalt, var 
der enighed i arbejdsgruppen om, at undersøgelsen af brugernes besvarelser er 
af tilstrækkelig høj kvalitet til at være pålidelig. 
Kommissionens endelige rapport, der er tilsendt de deltagende lande, skal 
betragtes som en rapport over gennemførelsen, og den omfatter: 
en redegørelse for de metoder, hvorefter indsamlingen og analysen af 
informationsbehovet har fundet sted: 
en oversigt over de prioriteringer, de forskellige brugere har peget på 
under konsultationen med hensyn til de valgte indikatorer og 
forvaltningen og formidlingen af oplysningerne; 
en sammenfattende oversigt over behov opdelt efter land og homogen gruppe 
af internationale brugere; 
konklusioner på grundlag af resultaterne af brugerkonsultationen, som der 
også vil blive taget hensyn til ved fastsættelsen af en referenceramme 
for udarbejdelsen af turiststatistikker efter 1992. 
VIGTIGSTE RESULTATER 
De forskellige brugere, som er blevet konsulteret, afviger fra hinanden både 
med hensyn til juridisk status, funktion og aktivitetsfære. Selv om det er 
vanskeligt at tilgodese alle disse brugeres behov, giver den oversigt over 
resultater, som følger nedenfor, og som også vises i tabelform på de følgende 
sider, et samlet billede af de behov for turiststatistikker, som de vigtigste 
brugere prioriterer. 
Brugernes behov for statistikker over udbuddet 
Seks sektorer betragtedes af brugerne som værende af høj prioritet for 
udbuddet på turistområdet: indlogeringsfaciliteter, konferencer og 
kongresser, rejsebureauers og rejsearrangørers aktiviteter, information og 
kommunikation samt ikke-udbyttegivende organisationer. 
De data, som brugerne anser for at være af mellemprioritet, omfatter følgende 
sektorer: restauranter og barer, helsecentre, leje af transportudstyr, leje 
af sports- og fritidsudstyr, finansielle og forsikringsmæssige aktiviteter 
samt detailvirksomhed. 
For alle ovennævnte sektorers vedkommende gælder det, at de variabler, som 
anses for at være de vigtigste for brugerne, vedrører oplysninger om 
infrastruktur med hensyn til kapacitet (antal værelser, antal sengepladser, 
antal pladser, antal sæder, antal besøgende, antal kilometer), omsætning og 
moms . 
En anden gruppe variabler ansås for at være af mellemprioritet: data 
vedrørende beskæftigelse (de ansattes kvalifikationer, beskæftigelsesprocent, 
lønniveau, opdelig af ansatte efter fuldtid, deltid og sæsonarbejde), 
finansielle oplysninger (udgifter, indtægter og overskud, udgifter og afkast 
af investeringer, tilskud og privat sponsorskab, skatter) og oplysninger 
vedrørende kunderne (antal, rejsefrekvens, socioøkonomiske karakteristika, 
nationalitet) . 
Brugernes behov for stat ist ikker__over efterspørgslen generelt 
Generelt var brugerne interesseret i at få data vedrørende de tre markeder 
inden for turisme (feriemarkedet, markedet for endagsturister og markedet for 
forretningsrejser) med særlig vægt på oplysninger om ophold af kort og lang 
varighed inden for feriemarkedet. 
De variabler, som brugerne anså for væsentlige, er knyttet til de tre 
m a r k e d s t y pe r . 
Hvad angår feriemarkedet, er de højst prioriterede variable følgende: 
turistmængden og antallet af overnatninger, turistmønstre, brug af 
rejsebureauer og turistorganisationer, turisternes forbrug, ikke-deltagere 
(personer, som ikke tager på ferie), vigtigste rejsegrund, rejsemål og 
variabler vedrørende grupper. 
Hvad angår markedet for endagsturister, er de vigtigste variabler følgende: 
mængde og forbrug, rejsens varighed og rejsemål, typer af aktiviteter og 
rejsegrunde, de rejsendes profil. 
Hvad angår forretningsrejser, prioriteres følgende variabler højt: 
rejsemønstre, rejsemængde (antal overnatninger), forbrug, de rejsendes profil 
og brugen af rejsebureauer. 
Variabler vedrørende ferieplanlægning og ferievaner betragtes som 
mellemprioriterede på feriemarkedet. Variabler vedrørende ikke-deltagere på 
markedet for endagsturister betragtes som lavtprioriterede. 
Brugernes behov for særlige statistikker over faktorer, som har indflydelse 
på efterspørgslen på turistområdet, og som kan måle turismens indvirkning 
Af de faktorer, der har indflydelse på turismen, ønskes der især oplysninger 
om følgende: ændringer i indkomst og prisniveau, større ændringer i 
transportinfrastrukturen og i miljøet (klima, forurening osv.). 
Brugerne var specielt interesserede i to typer oplysninger vedrørende 
turismens indvirkning på økonomien: turismens betydning for beskæftigelsen 
(direkte og indirekte) og dens bidrag til nationalindkomsten og 
skatteindtægterne. 
Brugerne nævnte også en anden gruppe variabler, som efter deres mening var 
vigtige: reinvesteringer til bevarelse af infrastrukturernes kvalitet, 
importen og eksporten på betalingsbalancen og behovet for at indarbejde 
turismen i nationalregnskabet og input/output-tabellerne. 
Metoder til indsamling af oplysninger 
Formålet med den geografiske enhed, som brugerne ønskede indført, var at få 
oplysninger på såvel nationalt som regionalt niveau. Hvad angår hyppigheden 
af oplysninger, oplyste brugerne, at de havde brug for årlige oplysninger; 
men for visse nøgleindikatorers vedkommende var der brug for både måneds- og 
kvartalsdata. 
Med hensyn til dataindsamlingsmetoden var opfattelsen, at det var nødvendigt 
med en totaltælling for at kunne indsamle statistiske oplysninger om udbuddet 
på turistområdet, hvorimod man kan nøjes med en repræsentativ 
stikproveundersøgelse til at indsamle statistiske oplysninger om 
efterspørgslen på turistområdet. 
Med hensyn til, hvilken type statistisk enhed der skal anvendes, var ønskerne 
ligeligt fordelt mellem: virksomheden, husstanden, den enkelte person om­
grupper af turister. 
Brugerne foretrækker især to former for dataoverførselsmedier: papir og 
floppy disk. Onlineoverførsel var også blandt de foretrukne metoder. 
Generelt anså flertallet af brugere det for vigtigt, at dataene præsenteres i 
form af tabeller med analytiske kommentarer. Ubearbejdede data ansås for 
mindre egnede. 
9<L 
BRUGERNES BEHOV FOR STATISTISKE OPLYSNINGER OM UDBUDDET PÀ TURISTOMRÅDET 
Aktiviteter 
HØJ 
PRIORITET 
MELLEM 
PRIORITET 
LAV 
PRIORITET SEKTORER 
Indlogeringsfaciliteter 
Konferencer og kongresser 
Rejsebureauer og rejse­
arrangører 
Transport 
Information og 
kommunikation 
Ikke-udbyttegivende 
organisationer 
Restauranter, barer 
Sundhedscentre DELSEKTORER 
Hoteller og moteller 
Lejede værelser og huse 
Feriebyer 
Campingpladser 
Vandrehjem og overnatningshytter 
Ferieboliger (herunder time-share-
boliger) 
Lystbåde 
Konferencer og kongresser 
Rejsebureauer, rejsearrangører, 
turistservice 
Tog 
Bil (turistbusser osv.) 
Fly 
Skib 
Audiovisuelle medier 
Pressebureauer 
Turistkontorer 
Kulturtilbud 
Offentligt tilgængelige 
sports- og fritidsfaciliteter 
Restauranter, barer 
Leje af transportudstyr, 
Leje af sportspladser 
og fritidsfaciliteter 
Finansielle og forsikring: 
mæssige aktiviteter 
Forlystelser Sportscentre 
Saunaer 
Kurbade 
Skønheds- og sundhedscentre 
Leje af transportudstyr, 
Leje af sportspladser 
og fritidsfaciliteter 
Kreditformidling 
Forsikring i forbindelse med 
i turistaktiviteter 
-A 
Forlystelsesparker 
Spillehaller og kasinoer 
Tur i stattrakt ioner 
2)\>) 
Variabler 
Oplysninger om infrastruktur (kapa­
citet (værelser,sengepladser,sæder, 
antal kilometer osv.) og omsætning/ 
moms ) 
Beskæftigelse (fuldtids, deltids, 
sæsonarbejde, løn, uddannelse osv.) 
Oplysninger om forbrugere (antal, 
rejsehyppighed, profil) 
Finansielle oplysninger 
(investering, overskud, afkast af 
investeringer, tilskud og privat 
sponsorskab, skatter) 
10 
BRUGERNES BEHOV FOR STATISTISKE OPLYSNINGER OM EFTERSPØRGSLEN PÅ TURISTOMRÅDET 
HØJ 
PRIORITET 
MELLEM 
PRIORITET 
LAV 
PRIORITET STATISTIKTYPE 
Feriemarkedet 
Endagsturister 
Forretningsrejser 
Feriemarkedet 
Endagsturister VARIABLER 
Turistmængde, antal overnatninger 
Variabler vedrørende turistmønstre 
Brug af rejsebureauer og turistorganisationer 
Turisternes forbrug efter udgiftstype 
Ikke-deltagere 
Vigtigste rejsegrund 
Rejsemål 
Variabler vedrørende grupper 
Hjemme,udadgående og indadgående turiststrøm 
(mængde og forbrug) 
Rejsemål 
Type af aktiviteter og grunde 
Deltagerprofil 
Rejsens varighed, rejsens længde 
Variabler vedrørende rejsemønstre 
Rejsemængde, antal overnatninger 
Forbrug 
De rejsendes profil (oplysninger om beskæftigelse) 
Brug af rejsebureauer 
Variabler vedrørende ferieplanlængning 
Ferievaner 
Ikke-deltagere 
BRUGERNES BEHOV FOR STATISTISKE OPLYSNINGER OM DE VIGTIGSTE AF DE FAKTORER, DER HAR 
INDFLYDELSE PÅ EFTERSPØRGSLEN PÅ TURISTOMRÅDET, OG OM TURISMENS INDVIRKNING 
HOJ 
PRIORITET 
MELLEM 
PRIORITET STATISTIKTYPE 
Vigtigste faktorer, 
der influerer på 
turismefterspørgs len 
Turismens 
indvirkning 
Vigtigste faktorer, 
der influerer på 
turismefterspørgslen VARIABLER 
Ændringer i indkomst 
Prisniveau 
Vigtige ændringer i transportinfrastrukturen 
Miljø 
Økonomisk betyding med hensyn til beskæftigelsen, 
betalingsbalance 
Udgifter til bevarelse af infrastrukturernes 
kvalitet, offentlige investeringer, osv. 
Indarbejdelse af turismen i nationalregnskabet, 
input/output-tabel ler-
Demografisk situation (mindre familier, flere ældre) 
11 
3. INDSAMLING OG FORMIDLING AF EKSISTERENDE OPLYSNINGER OM TURISME 
Kommissionen har siden 1988 indsamlet og formidlet de eksisterende 
statistiske oplysninger om turisme. Hidtil har oplysningerne været begrænset 
til kun at omfatte visse indikatorer for udbuddet på turistområdet og dette 
har ikke opfyldt alle de behov, de forskellige brugere har givet udtryk for. 
Med Rådets beslutning om statistikker over turisme er der gjort en særlig 
indsats for at forbedre indsamlingen og formidlingen af de eksisterende data. 
I sit arbejde har Kommissionen taget hensyn til brugernes behov, udviklingen 
i den anvendte metodologi og allerede igangværende aktioner på det 
statistiske område. Kommissionen har koncentreret sit arbejde om følgende 
fire områder: 
at konsolidere og strukturere de oplysninger, der leveres af de nationale 
myndigheder; 
i samarbejde med WTO og OECD at udarbejde et fælles 
dataindsamlingssystern; 
at indføre magnetiske og elektroniske medier for at lette indsamlingen og 
formidlingen af oplysninger; 
via publikationer at forbedre kvaliteten og mængden af dataformidling. 
3.1 Udarbejdelse af et informationssystem 
EF's og EFTA's medlemsstater har til Kommissionen leveret alle de 
oplysninger, der eksisterer på nationalt niveau. Oplysningerne er leveret på 
forskellige medier og i forskellige former, bl.a. som årlige og månedlige 
besvarelser af Eurostats turistspørgeskemaer og i form af nationale 
publikationer. 
Kommissionne har analyseret dataene fra EF's og EFTA's medlemsstater i et 
informationssystem ved navn "TOUR". Dette informationssystem indeholder 
hovedsagelig data vedrørende udbuddet på turistområdet, herunder: 
turistindlogeringsfaciliteter 
strømme af udenlandske og indenlandske gæster på overnatningsstederne 
strømme af udenlandske gæster på overnatningsstederne (efter 
gæsternes nationalitet) 
indlogeringskapacitet og belægningsprocenter 
andre turistaktiviteter (f.eks. restauranter, rejsebureauer, museer 
osv. ) 
beskæftigelsessituationen på overnatningssteder og ved andre 
turistaktiviteter 
antal indrejser af udenlandske turister ved grænserne (efter 
bopælsland) 
turisternes forbrug 
tendenserne i en række forbrugerpriser inden for turistområdet 
betalingsbalancen 
12 
Der foreligger dog ikke tal for alle medlemsstaterne vedrorende alle de 
ovennævnte områder. 
Der sker en løbende opdatering af listen over modtagne data. Formålet er at 
kontrollere udviklingen i de datasæt, der modtages fra hvert enkelt EF- og 
EFTA-land. Informationssystemet "TOUR" forvaltes og kontrolleres løbende, og 
der foretages lejlighedsvise kontrolcheck for at efterprøve og korrigere 
tallene, når der konstateres fejl. 
Indsatsen koncentreres nu om dels at udvide indsamlingen af statistiske 
oplysninger om udbuddet på turistområdet, dels at indsamle indikatorer for 
efterspørgslen på turistområdet. 
3.2 Samarbejde med internationale organisationer om dataindsamling 
Kommissionen, OECD og WTO har også iværksat foranstaltninger med henblik på 
at få etableret et fælles dataindsamlingssystem. Det er Kommissionen, der har 
taget initiativet hertil, og dette hilses velkommen af såvel EF- som EFTA-
medlemsstaterne. 
Kommissionen har drøftet disse foranstaltninger indgående med de berørte 
organisationer. Første fase af dette arbejde bestod i at sammenligne de 
eksisterende turistspørgeskemaer, som organisationerne arbejder med, og på 
basis af det metodologiske arbejde, som Kommissionen udfører, og WTO's 
henstillinger er man ved at udarbejde et harmoniseret sæt klassifikationer 
med henblik på at kunne udforme et fælles spørgeskema. Resultaterne er blevet 
forelagt de nationale statistiske kontorer, og der er blevet taget hensyn til 
disses kommentarer. Når denne fase er afsluttet, vil de tekniske formaliteter 
i forbindelse med udformningen af et fælles spørgeskema blive fastlagt i 
overensstemmelse med organisationernes svarbehov. 
I sidste fase skal der udarbejdes en fælles softwarefacilitet med henblik på 
at kunne oprette et internationalt udvekslingssystem. 
Resultaterne af dette projekt vil give en lang række fordele. For det første 
vil et fælles turistspørgeskema reducere de nationale statistiske kontorers 
arbejdsbyrde, idet man undgår dobbeltarbejde og kan rationalisere 
dataindsamlingen for de internationale organisationer. For det andet vil et 
sammenhængende og kompatibelt dataindsamlingssystem forbedre både kvaliteten 
og sammenligneligheden af turiststatistikkerne på internationalt plan. 
Desuden vil disse foranstaltninger betyde en yderligere styrkelse af det 
internationale samarbejde. 
3.3 Indførelse af magnetiske og elektroniske medier 
Man er nu også begyndt at indsamle og formidle oplysninger om turisme via 
magnetiske og elektroniske medier, såsom disketter, CD-ROM og onlinesystemer. 
Kommissionen har udviklet et multidimensionalt softwareprogram, som både er 
kompakt og simpelt at anvende. Dette program hedder CUB.X, og det er blevet 
anvendt til turiststatistikkerne. Med dette program kan brugeren håndtere en 
lang række forskellige statistiske dataset. Programmet er multifunktionelt. 
Dataene kan vises, som man ønsker, kan eksporteres til standard-PC-pakker og 
kan indlæses med henblik på at opdatere eller revidere dataene i matricerne. 
Det program, der anvendes på turiststatistikkerne, er blevet forelagt for og 
sendt til EF- og EFTA-medlemsstaterne, således at de kan afprøve programmet i 
egne omgivelser. 
13 
Hovedformålet med at anvende programmet på turiststatistikkerne er at lette 
udvekslingen af oplysninger mellem EF- og EFTA-medlemsstaterne. I 1993 
forventes medlemsstaterne at være blevet så fortrolige med CUB.X 
softwareprogrammet, at det kan erstatte Kommissionens turistspørgeskema 
(papirudgaven) til indsamling af data på europæisk plan. Kommissionen vil 
således langt mere effektivt kunne administrere indsamlingen og udvekslingen 
af statistiske data om turisme på europæisk plan. Desuden vil denne procedure 
gøre det muligt for de indberettende lande at udveksle disketter med de 
seneste data om turisme. 
Dataene i "TOUR"-informationssystemet er også blevet overført til 
Kommissionens referencedatabase "ACUMEN". Dette betyder, at alle brugere i 
Kommissionen råder over direkte onlineoplysninger om turiststatistikkerne i 
EØS-landene. 
Oplysningerne i "TOUR"-informationssystemet er også ved at blive forberedt 
til at skulle overføres til CD-ROM. Det vil være offentligt tilgængeligt i 
1993. 
3.4 Formidling via publikationer 
Der er gjort en særlig indsats for at kunne: 
offentliggøre den årlige statistiske rapport hurtigere efter 
referenceperioden og stille oplysningerne til rådighed ikke kun på papir, 
men også på andre medier; 
offentliggøre kortsigtede tendenser; 
levere lettilgængelige, kommenterede tal og oplysninger om strukturen og 
udviklingen i turisterhvervet. 
"The Tourism Yearbook" (turiststatistisk årbog) 
Der er offentliggjort årlige statistikker siden 1987. "The Tourism Yearbook" 
indeholder alle data i "TOUR"-informationssystemet. Den seneste rapport blev 
offentliggjort i marts 1992 i to 2-sprogede udgaver (én på fransk og engelsk 
samt én på spansk og tysk), og den indeholder data om turismen frem til 1990. 
Den ajourførte udgave for 1991 er ved at blive færdiggjort med henblik på 
offentliggørelse i begyndelsen af 1993. 
Månedsstatistikker 
Turiststatistikkerne indgår også nu i en månedlig publikation vedrørende 
tjenesteydelser, transport og turisme, som blev udgivet første gang i januar 
1992. Denne publikation er 3-sproget (engelsk, fransk og tysk) og indeholder 
statistiske tabeller og grafer med korte kommentarer til beskrivelse af 
oplysningerne. 
Hver måned offentliggøres der således oplysninger om indenlandske og 
udenlandske turisters overnatninger på hoteller og lignende etablissementer, 
og på supplerende overnatningssteder, samt om betalingsbalancen for rejser og 
personbefordring. 
14 
For 1993's vedkommende vil turiststatistikkerne blive udvidet til også at 
omfatte passagerbefordring med fly og grænseoverskridende turiststrømme for 
en række lande, hvor der foreligger oplysninger herom. Det er også planen at 
give yderligere statistiske oplysninger om metodologi og definitioner i 
relation til turisme. 
Turisme i Europa 
Den første reaktion på behovet for større viden om turistsektoren var 
publikationen "Turisme i Europa, Tendenser 1989", der blev udgivet i 1991 på 
alle officielle fællesskabssprog. Dette initiativ skete som led i Det 
Europæiske Turistår. 
For at imødekomme den voksende interesse fra alle de parter, der har med 
turisme at gøre, er Kommissionen for øjeblikket i samarbejde med EF- og EFTA-
medlemsstaterne ved at udarbejde en ny udgave med titlen "Tourism in Europe" 
(1990-1991). Denne publikation, som indeholder letlæselige, kommenterede 
grafer og tabeller, vil give en omfattende beskrivelse af den europæiske 
turistsektors struktur og udvikling i de seneste 10 år samt en beskrivelse af 
fremtidsudsigterne. Publikationen udsendes på tre sprog (engelsk, fransk og 
tysk) og vil foreligge i begyndelsen af 1993. 
I første del af publikationen gives der et overblik over den europæiske 
situation med henvisninger til globale turiststrømme. Desuden indeholder 
første del en analyse af udviklingstendenserne og fremtidsudsigterne. I anden 
del følger en analyse for hvert enkelt land (EF- og EFTA-medlemsstaterne) med 
oplysninger om følgende områder: nøgleindikatorer, udbuddet på turistområdet, 
efterspørgslens udvikling og struktur, turismens indvirkning, særlige former 
for turisme, som har speciel betydning for referencelandet. 
4. ANALYSE AF EKSISTERENDE STATISTISKE SYSTEMER 
Der er udarbejdet en rapport, som indeholder en analyse af de eksisterende 
statistiske systemer og metodologier til indsamling af data om turisme i EF-
og EFTA-medlemsstaterne. Rapporten dækker oplysninger om både turistudbud og 
-efterspørgsel og gennemgår de statistiske systemer, som anvendes af WTO og 
OECD til at sammenligne metodologisk praksis på verdensplan. 
Rapporten er udarbejdet i flere etaper efter tidsplanen i beslutningen om 
færdiggørelse af analysen af de metoder, der anvendes ved indsamlingen af 
oplysninger om turismen. 
Oplysningerne om den turistmetodologi, der anvendes i EF- og EFTA-
medlemsstaterne blev leveret L form af ubearbejdet oplysninger og 
strukturerede rapporter og ved både formelle og uformelle møder og 
konsultationer. 
Det brede samarbejde med medlemsstaterne på hver etape har gjort det muligt 
at træffe endelig beslutning om rapportens opbygning og at forbedre 
kvaliteten af oplysningerne om den statistiske praksis i de deltagende lande. 
15 
Efter en foreløbig sammenfatning af de metoder, som anvendes af 
medlemsstaterne, besluttede arbejdsgruppen, at mere detaljerede oplysninger 
ville blive suppleret med besvarelser af et spørgeskema med noter. Det 
endelige udkast til rapporten blev sendt til de deltagende EF- og EFTA-lande 
i april 1992 med henblik på kommentarer og blev i sin endelige udgave 
præsenteret på mødet i Arbejdsgruppen vedrørende Turiststatistik i oktober 
1992. På dette møde blev rapporten formelt godkendt af alle medlemsstater. 
Hovedformålet med analysen af de eksisterende statistiske systemer har været 
at kortlægge de områder af turistmetodologien og dataindsamlingen, hvor der 
kan konstateres en vis grad af harmonisering i de lande, der indgår i Det 
Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Dette mål er nået. Samtidig har 
undersøgelsen også kastet lys over områder, hvor der indsamles et bredt 
spektrum af statistiske oplysninger om turisme under anvendelse af mange 
forskellige metoder og med oplysninger om forskellige variabler. Til trods 
for at disse data er nyttige, er de ikke umiddelbart sammenlignelige på 
europæisk eller internationalt niveau. 
I analysen er der fokuseret på fem hovedområder inden for turiststatistikken: 
statistik over grænsetrafik 
statistik over overnatninger 
andre statistiske oplysninger om udbuddet på turistområdet 
statistik over indenlandske turisters rejsevaner 
statistik over værdien af den internationale turisme 
Statistisk dækning 
Selv om de statistikker, som indsamles af EF- og EFTA-medlemsstaterne med 
hensyn til detaljerethed langt fra er ensartede, er det interessant at 
konstatere, hvor mange lande der dækker de forskellige typer data, som indgår 
i "Analysis of Statistical Systems and Methodology for the Collection of 
Statistics on Tourism in EC & EFTA member Countries". Der blev ikke modtaget 
data fra Island eller Liechtenstein, hvorfor det samlede antal indberettende 
EF- og EFTA-lande udgjorde 17. 
Statistiske oplysninger om grænsetrafik indsamlet af 13 af de 17 
lande (Østrig, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, 
Irland, Italien, Nederlandene, Portugal, Schweiz og Det Forenede 
Kongerige). 
Statistik over overnatninger indsamles af alle EF- og EFTA-lande 
(Østrig, Belgien/Luxembourg, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, 
Grækenland, Irland, Italien, Nederlandene, Portugal, Schweiz og Det 
Forenede Kongerige). 
Andre statistiske oplysninger om efterspørgslen på turistområdet 
indsamles af 15 af de 17 lande 
(Østrig, Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Italien, 
Luxembourg, Nederlandene, Norge, Portugal, Spanien, Sverige, Schweiz 
og Det Forenede Kongerige). 
Data om indenlandske turisters rejsevaner registreres af 13 af de 17 
lande (Østrig, Belgien, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, 
Nederlandene, Norge, Spanien, Sverige, Schweiz og Det Forende 
Kongerige). 
16 
Statistiske oplysninger om værdien af den internationale turisme 
indsamles også af 15 af de 17 lande 
Østrig, Den Belgisk-Luxembourgske Økonomiske Union, Finland, 
Frankrig, Tyskland, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Norge, 
Spanien, Sverige, Schweiz, Det Forenede Kongerige). 
Generelt lader det til, at turistområdet er godt dækket i medlemsstaternes 
statistikker. Dermed være ikke sagt, at de statistiske metoder, der anvendes 
til indsamling af de data, er tilstrækkeligt harmoniserede eller fuldt 
sammenlignelige på internationalt/europæisk plan. 
De undersøgelser og tællinger, der gennemføres af de indberettende lande, 
varierer betydeligt med hensyn til dækningsgrad, og det gælder både 
turiststrømmene som sådanne og variablerne og indikatorerne for den 
pågældende statistiske enhed. 
Til statistikken over grænsetrafik registrerer Frankrig, Tyskland, Irland, 
Italien, Spanien og Det Forenede Kongerige både indenlandske og udenlandske 
turister/besøgende. De øvrige indberettende lande (Østrig, Danmark, Finland, 
Grækenland, Nederlandene, Portugal og Schweiz) indsamler kun data vedrørende 
antallet af udlændinge, der krydser de nationale grænser. Desuden kan der med 
hensyn til den type grænse, hvor disse data registreres, være tale om en 
enkelt national grænse (f.eks. vejtrafikgrænser for Schweiz*s vedkommende) 
eller alle former for nationale og regionale grænser, dvs. grænser i 
forbindelse med veje, jernbaner, hav, indre vandveje og luft (f.eks. 
indsamler Portugal data om udlændinges grænsepassage ad landevej, med 
jernbane, skib eller fly både på nationalt og regionalt niveau). 
Statistikken over overnatninger er den statistik, der foreligger flest 
dataserier for. Af de 17 EF- og EFTA-medlemsstater, som besvarede 
spørgeskemaet om turiststatistikmetodologi, leverede 16 lande data vedrørende 
antallet af overnatningssteder, værelser og sengepladser for såvel de 
vigtigste kategorier som de supplerende kategorier af 
turistovernatningssteder (hoteller, moteller, hotelpensioner, kroer, 
campingpladser og vandrehjem). Det, at der foreligger et betydeligt antal 
data, og det, at dataindsamlingen foregår regelmæssigt (som regel på 
månedsbasis), udgør et stabilt grundlag for at kunne udarbejde statistikker 
om efterspørgslen på turistområdet. 
Hvad angår efterspørgslen på turistområdet giver dataene vedrørende 
indenlandske turisters rejsevaner for det meste oplysninger om ophold af 
længere varighed (4 overnatninger eller derover) og ophold af kortere 
overnatning (1-3 overnatninger). Der indsamles også data vedrørende 
endagsture, forretningsrejser og besøg hos slægtninge og venner, selv om 
indsamlingen af sådanne oplysninger ikke ligger i så faste rammer i de 
enkelte landes metodologier som det er tilfældet for oplysninger om ophold af 
kortere eller længere varighed. På WTO*s konference i Ottawa om international 
turisme og rejseaktivitet i juni 1991 erkendte man betydningen af at få 
registreret endagsture og forretningsrejser, som er signifikante, ikke kun 
fordi de udgør en del af forbruget på turistområdet (udgifter), men også 
fordi de danner grundlaget for prognoser, som kan influere på de 
beslutninger, der tages i relation til udbuddet (f.eks. investeringer, 
etablering af konferencefaciliteter på hoteller). 
Socio-økonomiske data vedrørende rejsendes eller turisters rejsevaner indgår 
også i analysen. På grundlag af disse oplysninger kan man fastslå de 
rejsendes alder, køn, stilling og bopæl og de særlige rejsemål og 
aktiviteter, de har valgt, således at der kan opstilles "profiler" over de 
rejsende. For øjeblikket omfatter disse data kun sjældent en kvalitativ 
vurdering af den foretagne rejse, selv om det er en kendsgerning, at disse 
oplysninger er af stor betydning for brugere af turiststatistikker i 
forbindelse med planlægning af strategier inden for marketing og 
salgsfremmende foranstaltninger. 
17 
Mange af oplysningerne i analysen af de statistiske systemer og metodologier 
til indsamling af data om turismen i EF- og EFTA-medlemsstaterne tages fra 
administrative kilder. Men ifølge rapporten eksisterer der i flere lande også 
partnerskaber mellem den private og den offentlige sektor (f.eks. Danmark, 
Holland, Tyskland osv.). Brugen af "officielle" organisationer giver ofte 
større kompabilitet og sammenlignelighed mellem de europæiske lande, eftersom 
disse organer som regel anvender samme praksis. Ikke desto mindre er det en 
kendsgerning, at man ved at konsultere og arbejde direkte sammen med 
erhvervslivet kan få et mere nuanceret billede af de faktorer, der direkte 
indvirker på beslutningstagerne inden for turisterhvervet (således som det 
har været tilfældet med undersøgelsen af brugernes behov for 
turiststatistikker), og samtidig lettes de ressourcemæssige og tidsmæssige 
byrder, der tynger de nationale administrationer. Da målet er at få 
harmoniseret metodologien for turiststatistikkerne, således at dataene både 
bliver pålidelige og sammenlignelige, er det vigtigt, at organisationerne 
inden for begge områder arbejder sammen for at lempe de byrder, der hviler på 
virksomhederne, undgå dobbeltarbejde og udvikle dataindsamlingskilderne og 
-metoderne på et fælles grundlag. 
Definitioner 
De definitioner, flertallet af EF- og EFTA-landene anvender vedrørende 
indenlandske og udenlandske besøgende, rejsende, turister, indlændinge og 
udlændinge, er forenelige med dem, som WTO har vedtaget, og der kan således 
foretages sammenligninger af nationale og internationale turiststrømme. 
Når der er tale om statistikker over overnatninger, indsamler nogle lande 
(Danmark, Tyskland og Norge) imidlertid kun data om etablissementer, som har 
et minimumsantal af værelser og sengepladser. Andre lande nævner også 
"tilrådighedsstillelse af visse faciliteter ud over det at indlogere 
turister" i definitionen af overnatningssteder (f.eks. "room service"). I 
Østrig indsamles data vedrørende overnatningssteder kun for de 
"turistetablissementer", hvor der er mere end 3 000 turistovernatninger om 
året. Dette begrænser ofte rækkevidden af de indsamlede statistiske 
oplysninger og kan skabe problemer, når man skal sammenligne med andre lande, 
hvor der ikke tages hensyn til sådanne kriterier. 
Definitionerne af "endagsture" varierer også fra medlemsstat til medlemsstat. 
I dette tilfælde tilføjes minimums- og maksimumsafstanden og -tiderne til den 
generelle definition ("en rejse frem og tilbage foretaget inden for et 
tidsrum af 24 timer, som ikke omfatter ophold med overnatning på det besøgte 
sted"). 
Den stigende tendens til, at turisterne tager på kortere og hyppigere 
ture/ferier, gør det nødvendigt at revidere og udvide de allerede 
eksisterende definitioner og indarbejde dem i den nuværende metodologi. Det 
vil også være nødvendigt at opstille definitioner af endagsture, 
forretningsrejser, og turisme omfattende ophold på særlige steder 
(landdistrikter, bondegårde, kurbade osv.) og/eller som et resultat af 
"kulturelle" eller miljømæssige faktorer, hvis det i fremtiden skal være 
muligt at foretage en nøjagtig indberetning af turistoplysninger. 
18 
Indsamlingshyppighed 
Man kan ikke generalisere med hensyn til hyppigheden af indsamling af 
turistdata. De fleste lande leverer data mindst én gang om året om de fem 
ovenfor nævnte emneområder, især når disse data kan tages fra allerede 
eksisterende statistiske registre (registre over antallet af virksomheder 
eller antallet af beskæftigede, eller posten "Rejser" i 
betalingsbalancestatistikken). Mange af landene indsamler også månedlige 
data. Hvis der anvendes stikprøver, som f.eks. i Holland, kan der blive tale 
om yderligere forskelle i hyppigheden af indsamlingen af data, eftersom 
stikprøvepanelerne som regel spørges med bestemte mellemrum i løbet af året, 
og det er det pågældende land, der bestemmer tidspunktet. 
5. UDARBEJDELSE AF EN METODOLOGI FOR INDSAMLING AF STATISTISKE 
OPLYSNINGER OM TURISMEN I EF 
Opstillingen af en referenceramme for statistikker over turisme på europæisk 
plan forventes at have en lang række fordele: 
at sikre brugerne størst mulig gavn af statistikkerne ved at sørge for, 
at de statistiske oplysninger er sammenlignelige og pålidelige, hvilket 
skal ske ved at afstikke retningslinjer for opstilling af definitioner og 
ved at udarbejde klassifikationer og dataindsamlingsmetoder; 
det, at der eksisterer sammenlignelige data for de forskellige lande, vil 
fremme anvendelsen og udvekslingen af statistiske oplysninger, ved at der 
udarbejdes hensigtsmæssige analyseværktøjer, som kan støtte 
beslutningstageren; 
for leverandørerne af oplysninger vil referencerammen udgøre et praktisk 
arbejdsdokument, som vil være et grundlæggende harmoniseringsredskab til 
at udarbejde officielle europæiske statistikker, og som kan tjene som 
vejledning for alle andre informationsleverandører. 
Turisme er et komplekst fænomen, som er karakteriseret ved hurtige ændringer 
og ved en omfattende segmentering såvel på efterspørgselsiden som på 
udbudssiden. 
Da turismen er en branche, som berører de fleste økonomiske sektorer, er der 
mange problemer forbundet med opstillingen af en metodologisk referencramme 
til analyse og produktion af statistikker. Der kan derfor opstilles meget 
brede og forskelligartede metoder. 
De vigtigste aspekter, der blev taget hensyn til ved udarbejdelsen af 
metodologien, var: 
de eksterende statistiske systemer i EF- og EFTA-landene og international 
praksis (navnlig i WTO og OECD); 
brugernes behov for statistiske oplysninger om turisme. 
Man har siden begyndelsen ment, at. metodologien skal være, om ikke 
udtømmende, så dog bred nok til at være et nyttigt redskab ved dataindsamling 
foretaget af den offentlige og private sektor. 
Der blev vedtaget en trinvis fremgangsmåde for at få forbedret metodologien, 
og dette arbejde skulle støttes ved taskforce-møder og et snævert samarbejde 
med WTO og OECD, idet der blev taget hensyn til udarbejdelsen af 
internationale definitioner, som var ved at blive ændret. 
19 
Det første skridt blev taget på møderne i arbejdsgruppen vedrørende 
Turiststatistik i januar og febraur 1991, hvor man kortlagde de vigtigste 
problemer ved udarbejdelsen af en fælles metodologi. EF- og EFTA-landene samt 
Kommissionen blev anmodet om at indkredse de områder, som kræver metodologisk 
udvikling. De forskellige områder er anført i de generelle rammer, hvoraf 
også forbindelsen mellem de enkelte områder fremgår. 
Bilag 1 indeholder listen over de områder, som blev fastslået som værende af 
fælles og grundliggende interesse. 
Der er udarbejdet særrapporter om de forskellige udvalgte områder. De 
vedrører især grundlæggende statistiske oplysninger om udbud og efterspørgsel 
på turistområdet, nye former for turisme, såsom turisme med kulturelt sigte 
og turisme i landdistrikterne, indikatorer for turismens indvirkning på 
økonomien og miljøet. 
En gruppe konsulenter fra næsten alle EF- og EFTA-landene har i forbindelse 
med afslutningen af undersøgelserne ydet Arbejdsgruppen vedrørende 
Turiststatistik stor bistand. 
De generelle rammer for turiststatistikkerne er blevet fastlagt ved at 
udnytte resultaterne af rapporten om brugerbehov, analysen af statistiske 
systemer i EF- og EFTA-landene og resultaterne af de allerede nævnte 
særrapporter, som dækker udvalgte aspekter af turismen. 
Medlemmerne af Arbejdsgruppen vedrørende Turiststatistik var enige om 
strukturen og de vigtigste resultater i rapporten, hvori den metodologiske 
ramme blev fremlagt i oktober 1992. Den-endelige rapport vil blive fremlagt 
til formel vedtagelse i arbejdsgruppen på mødet i februar 1993. Bilag 2 
indeholder de generelle rammer. 
Den metodologiske analyse, som udgør et betydeligt fremskridt i det arbejde, 
der udføres på internationalt plan inden for turiststatistikken, kan ikke 
betragtes som udtømmende, når der tages hensyn til analysens karakteristika 
og den tidsplan, der er fastsat. 
I de kommende år er det planen at udbygge det arbejde, der allerede er 
udført, og at formidle resultaterne og drøfte dem med alle berørte parter. 
Når vejledningen er færdiggjort, skal den således konsolideres gennem 
vedtagelse af en særlig henstilling, som vil forøge værdien af det 
metodologiarbejde, der udføres på europæisk plan. 
6. SAMARBEJDE MED INTERNATIONALE ORGANISATIONER 
Behovet for at opbygge et fælles metodologisk grundlag på internationalt plan 
understreges også af det tætte samarbejde mellem WTO's og OECD's 
sekretariater på de enkelte trin af gennemførelsen af toårsprogrammet. 
Samtidig med at der er taget hensyn til de deltagende organisationers 
forskellige status og rolle i dette projekt, har det været muligt at forbedre 
koordineringen og at udvikle nye synergier på grundlag af den 
arbejdsprocedure, der er etableret med henblik på at nå det fælles mål, 
nemlig et internationalt accepteret og ensartet fælles turiststatistisk 
sprog. 
20 
En betydningsfuld faktor i denne sammenhæng var Kommissionens deltagelse i 
forberedelsen af den internationale konference om rejse- og turiBtstatistik, 
som blev afholdt i Ottawa i juni 1991. Den forudgående detaljerede gennemgang 
inden for EF-EFTA-arbejdsgruppen af dokumenterne vedrørende de metoder, 
definitioner og klassifikationer, der blev foreslået på konferencen, viser 
betydningen af det europæiske bidrag på dette område. De praktiske resultater 
af dette samarbejde, som allerede ses i de aktioner, der er iværksat ved 
Rådets beslutning, har gjort det muligt at øge virkningen af Fællesskabets 
arbejde, også uden for fællesskaberne. 
7. SAMARBEJDE MELLEM KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Det tætte samarbejde, der også på dette feldt har været mellem Kommissionens 
tjenestegrene siden udarbejdelsen af Rådets beslutning om turiststatistikker, 
er blevet forstærket og yderligere suppleret ved aftale om de særlige 
aktioner, der påtænkes iværksat for at få et bedre kendskab til 
turistområdet. 
Kommissionen indkaldte til en møde i juni 1991, dels for at informere de 
tjenestegrene, der er direkte eller indirekte involveret i turistområdet, om 
de aktioner, der er iværksat på turiststatistikområdet, dels for at kunne 
drage nytte af de forslag, tjenestegrenene fremsatte, og for at tilrettelægge 
indsamling af oplysninger om brugerbehov inden for Kommissionen. 
På dette møde, hvori 12 generaldirektorater var repræsenteret, blev man enig 
om inden for Kommissionen at nedsætte en gruppe (GUST) bestående af 
repræsentanter for de tjenestegrene, der bruger turiststatistikkerne, med 
henblik på bedre at kunne gennemføre en produktion af statistiske oplysninger 
i takt med udviklingen af de fællesskabsaktiviteter, der har indvirkning på 
turismen. 
8. SAMARBEJDE MED DE EUROPÆISKE BRANCHESAMMENSLUTNINGER 
Kommissionen indkaldte til et møde den 15. marts 1991 for at forelægge 
branchesammenslutningerne, som både er brugere og producenter af statistik, 
toårsprogrammet og for at finde ud af, hvilke foranstaltninger der var bedst 
egnede til at forbedre kvaliteten af den europæiske turiststatistik. De 15 
branchesammenslutninger, der deltog i mødet, og som repræsenterede alle 
sektorer inden for turistbranchen, hilste Kommissionens tiltag velkommen og 
gik varmt ind for udviklingen af et tæt samarbejde med Kommissionen med 
henblik på at gennemføre det statistiske program vedrørende turisme. 
Resultaterne af det arbejde, der er gennemført inden for rammerne af Rådets 
beslutning, blev forelagt branchesammenslutningerne på det mode, som 
Kommissionen afholdt i september 1992. 
Herigennem er der sikret en bedre cirkulation af oplysninger om de programmer 
og aktioner, som de to parter udvikler. 
21 
Branchesammenslutningerne anerkendte Kommissionens^indsats, de fremskridt den 
havde gjort på dette område, og den transparens, der havde karakteriseret 
Kommissionens arbejde. Men de henledte samtidig opmærksomheden på den mangel 
på pålidelige statistiske oplysninger om turisme på europæisk niveau, der 
stadig væk gør sig gældende. 
Repræsentanter for de økonomiske beslutningstagere understregede behovet for 
fællesskabsforanstaltninger på dette område og krævede, at arbejdet blev 
fortsat, og at Kommissionen spillede en mere aktiv rolle ved 
tilvejebringelsen af de nødvendige statistiske oplysninger. 
Branchesammenslutningerne mente også, at det var nødvendigt at fortsætte 
konsultationsproceduren, når det metodologiske grundlag og eventuelle nye 
dataindsamlingsværktøjer skulle indføres. 
9. KONKLUSIONER 
De konsultationer, der har været afholdt i implementeringsperioden for 
toårsprogrammet har vidnet om fuld enighed om udarbejdelsen af et 
sammenhængende system for turiststatistikker på europæisk plan. 
De vigtigste brugere af statistikker om turisme i den offentlige og private 
sektor og på regionalt, nationalt og internationalt niveau, har udtrykt behov 
for statistiske oplysninger om turisme, som er pålidelige, sammenlignelige og 
aktuelle, og som derfor vil gøre det muligt at: 
forbedre planlægningen og iværksættelsen af strategier i forbindelse 
med gennemførelsen af det indre marked og oprettelsen af Det 
Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, og 
vurdere virkningen af særlige foranstaltninger inden for 
turistområdet. 
Brugerne prioriterer følgende aspekter: 
at overvåge de vigtigste aktiviteter i tilknytning til efterpørgslen 
på turistområdet ved anvendelse af struktur- og 
præstat ions indikatorer ; 
at evaluere den mikro- og makroøkonomiske betydning af 
turistaktiviteter; 
at analysere strukturen i efterspørgslen på turistområdet generelt, 
herunder forretningsrejser. 
Den undersøgelse, der er foretaget af de eksisterende statistiske systemer og 
de tilgængelige data i EF- og EFTA-medlemsstaterne, viser, at forskelle i 
metodologi hænger sammen med de strukturelle karakteristika, både med hensyn 
til tendensen til at udvikle turismen og til de geografiske forhold. De 
forskelle, der også eksisterer mellem de enkelte landes systemer med hensyn 
til dækningsgrad, mindsker ikke nødvendigvis effektiviteten af samarbejdet 
med hensyn til sammenligneligheden af resultaterne. 
22 
Analysen af metodologien vedrørende turisme, som blev gennemført som led i 
arbejdsprogrammet for 1991-1992, bevirkede en betydelig forøgelse af 
fremskridtene i forbindelse med andre turiststatistikprojekter på nationalt 
og internationalt plan. Selv om resultaterne af disse projekter ikke kan 
betragtes som udtømmende, udgør de dog grundlaget for opstillingen af en 
referenceramme for turiststatistikker på fællesskabsplan og europæisk plan. 
Forskellige beslutningstagere inden for turistbranchen har henvendt sig til 
Kommissionen og har anmodet denne om at virke som drivkraft ved udarbejdelsen 
af turiststatistikker. 
Udarbejdelsen af fællesskabsstatistikker over turisme blev også prioriteret 
højt af Rådet i dets beslutning af 13. juli 1992 om en EF-handlingsplan for 
turisme8). 
Disse anmodninger skal ikke undervurderes, men det er nødvendigt, at 
yderligere fællesskabsaktiviteter på dette område fortsat baseres på en 
pragmatisk strategi, der er i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. 
Dette indebærer en konsolidering af arbejdet, der allerede er i gang, samt 
udvikling af fleksible, men også sammenhængende kontrolmidler, som sikrer den 
størst mulige anvendelse af de allerede eksisterende statistiske systemer. 
Foranstaltningerne i forbindelse med udviklingen af det informationssystem, 
der skal bruges til udarbejdelse af Fællesskabets turiststatistikker efter 
1992, er fastlagt på. grundlag af de resultater, der er præsenteret ovenfor, 
og på grundlag af de retningslinjer, der er afstukket af EF/EFTA-
arbejdsgruppen vedrørende turiststatistik, lederne af de nationale 
statistiske kontorer og Udvalget for Forvaltning af Turismen. 
På baggrund heraf og under hensyntagen til De Europæiske Fællesskabers 
statistiske program for perioden 1993-1997 påtænkes følgende aktioner 
iværksat: 
Færdiggørelse og konsolidering af turiststatistikmetodologien 
Forbindelserne mellem de mange aktioner, der for øjeblikket er i 
gang, skal udvikles på en sådan måde, at der opnås større synergi. 
Metodologivejledningen, herunder et generelt grundlag for indsamling 
af statistiske oplysninger om turismen i EF, som allerede foreligger 
som udkast, vil blive færdiggjort og sendt til de vigtigste 
producenter og brugere af statistiske oplysninger. Dette arbejde, der 
betragtes som højt prioriteret, skal opfølges med en særlig retsakt, 
f.eks. en henstilling. 
Der skal en henstilling til for at konsolidere det arbejde, der er 
udført på metodologien og få mest muligt ud af de opnåede resultater. 
Brugerne vil også få størst nytte af metodologien, såfremt man sørger 
for, at fakta og tal om turismen er sammenlignelige og pålidelige. 
Samtidig vil det lette indførelsen af dataindsamlingsmetoder, idet 
man vil have retningslinjer vedrørende de metoder og definitioner, 
som skal bruges. 
For at sikre en hensigtsmæssig udveksling af synspunkter og 
erfaringer om den løbende udarbejdelse af turiststatistikker, skal 
Kommissionen bistå de pågældende medlemsstater ved tilrettelæggelse 
af internationale seminarer med deltagelse af nationale myndigheder, 
sagkyndige, branchesammenslutninger. I den forbindelse kan der ske en 
drøftelse af større tekniske problemer i forbindelse med udarbejdelse 
af harmoniserede turiststatistikker. 
23 
Organisering og værdiforøgelse af eksisterende data med henblik på 
formidling af harmoniserede statistikker. 
Dette forudsætter udvikling af de nødvendige synergier mellem 
medlemsstaternes og Fællesskabets statistiske projekter vedrørende 
turisme. Målet er at få strømlinet indsamlingen af oplysninger 
(passagerer, transport, miljø, husstandsbudgetter, beskæftigelse, små 
og mellemstore virksomheder, statistik over landbrugspriser, 
betalingsbalance osv.). 
Hvis de forskellige dataindsamlingsmetoder, der anvendes for 
øjeblikket, skal gøres ensartede i praksis, og hvis 
multiplikatorvirkningen i Fællesskabets aktion skal udnyttes, således 
at medlemsstaterne får mulighed for at optimere deres nuværende 
indsats uden at skulle foretage større ændringer i deres nationale 
systemer, vil det sikkert være muligt at finde et passende 
retsgrundlag. Et rådsdirektiv kan udgøre et fælles grundlag til at 
omgruppere de forskellige aktioner, som udføres på nationalt niveau, 
og lede de bestræbelser, der for øjeblikket foregår spredt, hen i et 
koordineret forløb. Det bør dække både statistikker over udbuddet og 
efterspørgslen på turistområdet, idet disse to områder supplerer 
hinanden. 
I betragtning af ovennævnte bør der foretages en lønsomhedsberegning 
vedrørende harmoniseringen, som alternativt vil kunne gennemføres 
etapevis. 
Omkring en kerne af turiststatistikker baseret på et bestemt retsgrundlag 
skal der senest i år 2000 iværksættes supplerende aktioner eller indføres 
hjælpeinstrumenter. Disse aktioner skal have følgende formål: 
en omfattende anvendelse og analyse af andre eksisterende 
statistikker med tilknytning til turisme, såsom statistikker over 
beskæftigelse, transport, nationalregnskaber, priser, servicefag 
osv. ; 
en omfattende anvendelse af en ny teknologi til at indsamle 
oplysninger (dokumentdatabaser, geografiske informationssystemer, 
elektronisk dataoverførsel osv.); 
udvikling af særlige statistiske instrumenter på europæisk plan med 
henblik på at kunne levere hurtige oplysninger i tilfælde af en krise 
i efterspørgslen på turistområdet og at overvåge virkningerne af 
særlige aktioner vedrørende turisme (panel af virksomheder eller/og 
husstande/enkeltpersoner osv.); 
udvikling af prognosemodeller. 
24 
BILAG 1 
De områder, der skal undersøges som led i det metodologiske arbejde, 
omfatter: 
Grundlæggende metodologi: 
Efterspørgslen på turistområdet: 
ophold af kort/lang varighed 
endagsture 
turisme og passagerbefordring 
Udbuddet på turistområdet: 
overnatningssteder 
andre efterspørgselsstatistikker 
Særlige former for turisme: 
Turisme i landdistrikter og regionale aspekter af turisme 
Turisme med kulturelt sigte 
Turistrelateret statistik (indvirkning): 
Turisme og betalingsbalance 
Priser, omkostninger og takster inden for turistsektoren 
Turisme og miljø 
Beskæftigelse og uddannelse 
Ovenstående metodologi suppleres af følgende aktioner til vejledning for 
statistikproducenterne/-brugerne 
Generelle rammer 
Nogleindikatorer 
Et europæisk integreret informationssystem 
Hoteller, restauranter og rejsebureauer inden for rammerne af 
tjenesteydelsesstatistikken 
Klassifikationer 
25 
BILAG 2 
Udkastet til "Generelle rammer for udarbejdelse af fællesskabsstatistikker 
over turisme - Metodologisk vejledning" indeholder følgende punkter: 
Efterspørgslen på turistområdet 
Hovedsegmenter i efterspørgslen på turistområdet 
Besøg i ferieøjemed 
Endagsbesøg i fritidsøjemed 
Besøg i forretningsøjemed 
Særlige former for turisme under undvikling 
Turisme med kulturelt sigte 
Turisme i landdistrikter 
Udbuddet på turistområdet 
Statistik over overnatningssteder 
Statistik over udbuddet af turistprodukter 
Turismens indvirkning 
Økonomiske systemer 
hjælpekonti 
betalingsbalance 
beskæftigelse 
prisindeks og turisme 
Indvirkning på miljøet 
Særlige sektorer med tæt tilknytning til turisme 
HORECA 
Turisme og passagerbefordring 
Samspillet mellem udbud og efterspørgsel 
Nøgletal 
Dataforvaltning og -formidling 
2 G 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 345 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 17 
Katalognummer : CB-CO-93-378-DA-C 
ISBN 92-77-58048-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg