ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2.5.

Kommissionens forslag om at fremme et tilstrækkeligt kendskab til de forskellige måder at få adgang til statsstøtte på gennem særlige webinarer og workshopper er prisværdigt, men utilstrækkeligt. Der er behov for et mere indgribende lovgivningsinitiativ, også gennem »blød lovgivning«, der præciserer betingelserne for at få adgang til og omfanget af den statsstøtte, der er til rådighed for de socialøkonomiske virksomheder, specielt hvad angår sektoren for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse på den ene side og støtten til ansættelse af ugunstigt stillede personer i henhold til den generelle gruppefritagelsesordning på den anden side.
3.16.

De nuværende markedsforhold giver ikke noget incitament til at lagre gas om sommeren. EØSU glæder sig over, at Kommissionen udpeger gaslagring som »kritisk infrastruktur«. EØSU bakker kraftigt op om Kommissionens forslag om gaslagring. Udvalget opfordrer indtrængende institutionerne til at: — supplere forslaget med et instrument for kortsigtede investeringer for at støtte investeringer i brintklar infrastruktur såsom tilslutningspunkter og oplagringsfaciliteter — overveje at benytte gaslagre i tilgrænsende tredjelande, herunder Ukraine — udarbejde planer for de enkelte medlemsstater, som tager hensyn til lagerets størrelse, landets forbrug samt lagerets kapacitet til at forsyne andre lande i området for at undgå en skæv byrdefordeling på regionalt niveau — indføre en mekanisme for hurtig gennemførelse, som vil give de nationale tilsynsmyndigheder mulighed for at begynde at forberede arbejdet på den obligatoriske certificeringsproces så hurtigt som muligt. På grund af forskellige systemer i de forskellige medlemsstater skal det også være muligt at opfylde forpligtelserne til oplagring af gas med alternative brændstoffer.
3.5.3.

I lyset af ovenstående opfordrer udvalget Kommissionen til så hurtigt som muligt at fremlægge retningslinjer for certificeringsprocedurerne, så de nationale tilsynsmyndigheder kan foretage vurderingen i god tid. Samtidig understreger EØSU, at Kommissionens retningslinjer er vigtige for en ensartet anvendelse af forordningen i alle medlemsstater og i sidste ende for, at gaslagringspolitikken bliver en succes.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring og berigtigelse af forordning (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår særlige foranstaltninger til at afbøde konsekvenserne af Ruslands militære aggression mod Ukraine på fiskeriaktiviteterne og afbøde virkningerne af de markedsforstyrrelser, som er forårsaget af den militære aggression, på forsyningskæden for fiskevarer eller akvakulturprodukter

(COM(2022) 179 final — 2022/0118 (COD))

(2022/C 323/25)

Anmodning om udtalelse Rådet, 25.4.2022 Europa-Parlamentet, 2.5.2022 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, artikel 175 og artikel 304 i EUF-traktaten Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 18.5.2022 Plenarforsamling nr. 569 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 188/2/2

I lyset af de korte frister og nødvendigheden af Kommissionens initiativ besluttede udvalget på sin 569. plenarforsamling den 18.-19. maj 2022, mødet den 18. maj, med 188 stemmer for, 2 imod og 2 hverken for eller imod ikke at afgive en udtalelse om emnet, men at støtte det fremsatte forslag.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om orslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 223/2014 for så vidt angår øget forfinansiering fra REACT-EU-midlerne

(COM(2022) 145 final —2022/0096 (COD))

og om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 223/2014 for så vidt angår øget forfinansiering fra REACT-EU-midlerne

(COM(2022) 162 final —2022/0096 (COD))

(2022/C 323/24)

Anmodning om udtalelse Rådet for Den Europæiske Union, 25.3.2022 og 4.4.2022 Europa-Parlamentet, 4.4.2022 Retsgrundlag Artikel 175, stk. 3, artikel 177 og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed Vedtaget på plenum 18.5.2022 Plenarforsamling nr. 569 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 179/0/4

Da EØSU går ind for indholdet af begge forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 223/2014 for så vidt angår øget forfinansiering fra REACT-EU-midlerne, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 569. plenarforsamling den 18.-19. maj 2022, mødet den 18. maj, med 179 stemmer for, 4 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/1628 for så vidt angår forlængelse af Kommissionens beføjelse til at vedtage delegerede retsakter

(COM(2022) 113 final — 2022/0080 (COD))

(2022/C 323/23)

Anmodning om udtalelse Rådet, 24.3.2022 Europa-Parlamentet, 23.3.2022 Retsgrundlag Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug Vedtaget på plenarforsamlingen 18.5.2022 Plenarforsamling nr. 569 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 199/2/1

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og allerede har behandlet dette emne i sin udtalelse INT/763 (1) af 18. februar 2015, besluttede det på sin 569. plenarforsamling den 18.-19. maj 2022, mødet den 18. maj, med 199 stemmer for, 2 imod og 1 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det fremsatte forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokument.

Bruxelles, den 18. maj 2022. Christa SCHWENG Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT C 251 af 31.7.2015, s. 31.
3.1.

EØSU påpeger ( 6 ) , at det »er vigtigt at stræbe mod at skabe flere forbindelser mellem det europæiske område for videregående uddannelse og det europæiske forskningsrum for at forbedre kvaliteten af og inklusionen på videregående uddannelser og inden for forskning for alle studerende uanset alder og socioøkonomisk baggrund. Fremme af kvaliteten og anerkendelsen af uddannelser universiteterne imellem bør være et vigtigt fokus for initiativet om europæiske universiteter. Selv om videregående uddannelser er en national kompetence, er Kommissionens forslag om en europæisk universitetsgrad, en europæisk universitetsstatut og et europæisk system for anerkendelse og kvalitetssikring et skridt i retning mod en synkronisering af studier på videregående uddannelser. EØSU anmoder derfor om, at idéerne bag disse initiativer og de videre politiske tiltag drøftes yderligere med myndigheder, relevante arbejdsmarkedsparter og civilsamfundsorganisationer.« EØSU er tilfreds med, at arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer havde mulighed for at tilkendegive deres syn på initiativet via offentlige høringer.
4.1.1.

EØSU bifalder indføjelsen af minimumsstandarder for fastsættelse af maksimumgrænser for hhv. straffe for privatpersoner og sanktioner for juridiske personer. Derudover værdsætter EØSU anerkendelsen af behovet for at tillade samtidige administrative og strafferetlige bøder samt fastfrysning og konfiskation med respekt for det grundlæggende princip om ikke at blive retsforfulgt to gange for den samme lovovertrædelse. EØSU mener dog, at grænserne for sanktionerne skal hæves markant, hvis de skal være reelt effektive, forholdsmæssige og afskrækkende. Ved at sætte sanktionsniveauerne for overtrædelser af miljølovgivningen lavere end på andre af EU-rettens områder, f.eks. konkurrencelovgivningen, sendes der et forkert signal om prioriteringen af EU's gældende miljølovgivning, herunder den europæiske grønne pagt og klimamålene for 2030.
4.8.

På trods af de store virksomheders primære due diligence-forpligtelse vil mikrovirksomheder og SMV'er indirekte blive berørt, da virksomheder, der er omfattet af direktivets anvendelsesområde, vil øge deres krav til leverandører med hensyn til deres gennemførelse af FN's vejledende principper, deres ikkefinansielle rapportering og deres egen forvaltning af forsyningskæden. Den betydelige indsats er lettere for store virksomheder end for mindre virksomheder, der endnu ikke er omfattet af denne form for lovgivning. Sidstnævnte har især mindre indflydelse på håndteringen af menneskerettighedsrisici i deres forsyningskæde og langt færre ressourcer til at foretage omfattende risikovurderinger. EØSU foreslår, at Kommissionen opretter en helpdesk, der giver lettilgængelige oplysninger om menneskerettighedsrisici i lande og regioner. Det bør være muligt for interessenter at tage kontakt til en sådan helpdesk og for partnerlande eller -regioner at samarbejde med den. Denne helpdesk bør også støtte kapacitetsudviklingen med hensyn til menneskerettigheder hos leverandører i tredjelande og styrkelsen af deres miljøpræstationer. EØSU opfordrer desuden medlemsstaterne til at yde bistand, navnlig til mikrovirksomheder og SMV'er, på en praktisk, specifik og effektiv måde og inden for et strukturelt samarbejde med de berørte repræsentative organisationer. EØSU mener, at det er yderst vigtigt, at anvendelsesområdet for de virksomheder, der er omfattet af dette direktiv, er i overensstemmelse med anden relevant EU-lovgivning, der er nævnt i punkt 2.1.
4.5.2.

EØSU anbefaler navnlig mere effektive nationale politiske foranstaltninger, der giver mobilitetsincitamenter, med vægt på aktive arbejdsmarkedspolitikker såsom arbejdsmarkedsrelaterede ydelser til EU- og tredjelandsarbejdstagere med flygtningestatus. I den forbindelse mener EØSU, at værtslandes tilbud om økonomiske incitamenter for jobsøgende til at tage et job i en anden medlemsstat eller en anden region vil fremme mobiliteten yderligere. Desuden skal der gøres en større indsats for at forbedre informationen om job i andre EU-lande og om hjælp til flytning for at støtte logistikken i forbindelse med at flytte fra et land til et andet — f.eks. ved at finde indkvartering, registrering med henblik på skatteformål, finde skole til eventuelle børn, evt. hjælp til at finde et job til partneren osv. EØSU henleder imidlertid opmærksomheden på, at arbejdskraftmobilitet i EU har været offer for denne hidtil usammenhængende tilgang. Yderligere usammenhængende foranstaltninger på navnlig nationalt plan skal undgås.
2.5.

Et vigtigt aspekt af køreplanen er målet om at reducere de afhængighedsforhold, der er kortlagt, inden for kritiske teknologier og værdikæder. Med dette in mente foreslår Kommissionen, at forsvarshensyn, hvor det er relevant, integreres i vigtige industri- og teknologiinitiativer i EU (f.eks. alliancer og standarder), at der rapporteres om behovet for at foretage risikovurderinger af forsyningskæder for kritisk infrastruktur (navnlig i den digitale sektor), og at screeningen af udenlandske direkte investeringer styrkes ved at tilskynde alle medlemsstater til at etablere en national screeningsmekanisme.
2.3.

Meddelelsen fokuserer på kortsigtede foranstaltninger, der skal garantere forsyningssikkerheden og overkommelige priser, men foranstaltninger er nødt til at blive overvejet inden for rammerne af mere langsigtede mål. EØSU mener, at det er afgørende konstant og konsekvent at overholde alle de grundlæggende mål om et bæredygtigt energisystem, dvs. forsyningssikkerhed, rimelige omkostninger og priser samt miljømæssig bæredygtighed. Det er nødvendigt at anerkende, at mange foranstaltninger, navnlig store investeringer, tager længere tid at gennemføre i praksis, og at det kan være nødvendigt at gå på kompromis og træffe kortsigtede foranstaltninger for at komme igennem nødsituationen.
4.3.1.

Artikel 15, stk. 3, litra a), ifølge hvilken grænseværdierne for miljøpræstationer skal ligge inden for intervallerne for de BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) og andre niveauer for miljøeffektivitet (BAT-AEPL'er), er ikke i tilstrækkelig grad i overensstemmelse med kravet om, at driftslederne skal anvende bedste tilgængelige teknik, og bør svare til det strenge niveau for intervallerne for de BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet (BAT-AEPL'er), der vedrører standarder for »nye anlæg«, hvor der foretages en differentiering i den tilsvarende BAT-konklusion. EØSU bifalder, at bedste tilgængelige teknik spiller en større rolle i forbindelse med ressourceudnyttelse, som ikke blot er til gavn for miljøet og menneskers sundhed, men også udgør en forretningsmæssig fordel for driftslederne.
3.4.

EØSU påpeger, at virksomhederne har brug for økonomisk støtte til at indføre automatiserede sorteringsteknologier for ikkegenanvendelige tekstiler samt til udvikling af forbedrede genanvendelsesanlæg, herunder muligheden for at designe lokale og regionale genbrugs- og sorteringscentre. Desuden skal bygningsinfrastruktur til reparation af tøj såsom butikker være et centralt opmærksomhedspunkt for industriens interessenter. I den forbindelse glæder udvalget sig over EURATEX' initiativ til at oprette fem tekstilgenanvendelsescentre (ReHubs) i nærheden af de europæiske tekstil- og beklædningsdistrikter til indsamling, sortering, forarbejdning og genanvendelse af industrielt førforbruger- og efterforbrugertekstilaffald. Udvalget mener, at der er behov for tekniske, miljømæssige, sociale og energimæssige standarder for genanvendte produkter, og at de bør omsættes til og anvendes på ISO-niveau og indsættes i de internationale handelsaftaler.
C 443/144

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om specifikke og midlertidige foranstaltninger i lyset af Ruslands invasion af Ukraine vedrørende førerdokumenter udstedt af Ukraine i overensstemmelse med landets lovgivning

(COM(2022) 313 final — 2022/0204 (COD))

(2022/C 443/21)

Anmodning om udtalelse Rådet, 28.6.2022 Europa-Parlamentet, 4.7.2022 Retsgrundlag Artikel 91 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet Vedtaget på plenarforsamlingen 13.7.2022 Plenarforsamling nr. 571 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 195/4/3

Da EØSU går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, har udvalget besluttet at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
4.5.

Vi glæder os over, at EØSU for nylig har udarbejdet en række udtalelser, hvis mål er direkte knyttet til forberedelsen af covid-19-krisen. En af disse er SOC/665 ( 12 ) , som navnlig understreger behovet for, at EU og medlemsstaterne sikrer lige adgang for alle til sundhedspleje og sociale tjenester af høj kvalitet, træffer passende foranstaltninger til at forbedre arbejdsvilkårene og sundheden og sikkerheden for sundhedspersonale og sikrer, at adgangen til vaccination forbliver et offentligt gode, og at medicinske innovationer og løsninger er tilgængelige for alle, uanset deres indkomstniveau og hvilken medlemsstat eller region de bor i. I lyset af det nye mandat for Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) understreger EØSU betydningen af at sikre, at mindskelse af uligheder på sundhedsområdet i EU står i centrum for centrets arbejde, og at ikke-smitsomme sygdomme også medtages. Med hensyn til styrkelsen af Det Europæiske Lægemiddelagenturs (EMA's) rolle opfordrer udvalget indtrængende til, at styringsgrupperne for lægemidler og medicinsk udstyr på nyttig vis inddrager og hører civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter.
2.3.

For at sikre, at Europa bevæger sig i et hurtigere tempo mod målene for det digitale årti, indeholder den foreslåede styringsramme et overvågningssystem baseret på det styrkede indeks over den digitale økonomi og det digitale samfund (DESI), og rapporten om status over det digitale årti vil tjene som en årlig vurdering af den digitale omstilling i Europa. Rapporten skal navnlig i) udpege de områder, hvor der er brug for yderligere foranstaltninger, ii) analysere manglende investeringer eller andre manglende midler og beskrive de foranstaltninger, der er nødvendige for at øge EU's digitale suverænitet, og iii) vurdere gennemførelsen af relevante forslag til retsakter og de foranstaltninger, der er truffet på EU-plan og i medlemsstaterne. Rapporten vil også give mulighed for at gøre status over graden af overholdelse af de digitale principper, der vil blive fastsat i den kommende erklæring.
1.3.

Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) imødekommer dog allerede de eksisterende finansieringsbehov og mellem- og langsigtede forpligtelser og bør ikke anvendes til at finansiere nødforanstaltninger. Eftersom nogle EU-lande allerede har opbrugt eller øremærket deres midler under ELFUL, mener EØSU, at Kommissionen bør finde en anden finansieringskilde uden for budgettet for den fælles landbrugspolitik for at gøre det muligt at gennemføre denne foranstaltning uden at reducere midlerne under ELFUL i de kommende år.
3.8.

Der er i artikel 2, stk. 2, i forslaget til forordning fastsat klare kriterier for udvælgelse af eventuelle foranstaltninger. EØSU accepterer, at forslaget til forordning opfylder proportionalitetskravene, og at forordningen ikke går ud over, hvad der er strengt nødvendigt for at nå målet om at sikre en hurtig og effektiv udøvelse af disse rettigheder i tilfælde af en potentiel overtrædelse eller manglende overholdelse af aftalerne.
3.3.6.

EØSU understreger, at et helhedsorienteret fokus på økosystemet, inklusive back-end-processerne, desuden bidrager til at opnå målene i den europæiske grønne pagt. Således giver det ud fra et miljømæssige synspunkt ikke mening at bevare front-end-produktionen i Europa for derefter at sende produkterne til tredjelande og der teste og emballere dem, blot for efterfølgende at importere dem til Unionen igen. Ud over det miljømæssige regnskab er de dermed forlængede forsyningskæder langt mere risikobehæftede. Der skal findes den rette balance mellem en åben, strategisk autonomi for at blive modstandsdygtig uden samtidig at løbe risikoen for at blive koblet af verdensmarkedet.
1.3.

I betragtning af det presserende behov for at handle blev der ikke foretaget nogen konsekvensanalyse, og der blev ikke planlagt nogen offentlig onlinehøring. EØSU benytter anledningen til at gøre opmærksom på visse bekymringer med hensyn til fraværet af en konsekvensanalyse i forslaget. EØSU forstår, at det på grund af det presserende behov ville have taget for lang tid at levere en teknisk konsekvensanalyse af standardlængde, men mener, at Kommissionen som minimum burde have leveret en intelligent matrix til dynamisk simulering for at hjælpe medlovgiverne og civilsamfundet med at forudse de potentielle virkninger af forslaget.
3.5.2.

Med hensyn til bekæmpelsen af migrantsmuglernes logistiske netværk på IT-platforme og de sociale medier bør Kommissionen støttet af EU's agenturer (ENISA) gribe ind for at kortlægge de instrumenter, der anvendes direkte af migrantsmuglerne, og de instrumenter, der tjener til indbyrdes kommunikation mellem migranterne. Det skal bidrage til at fastslå ansvaret og til, at retten til datafortrolighed ikke krænkes, eller at sikkerheden ikke forringes, heller ikke indirekte og utilsigtet, for de migranter, der er ofre for instrumentalisering.
2.34.

Det er altafgørende at tage hånd om behovet for uddannelse vedrørende alternativer til HFC'er. For at fremme naturlige kølemidler med et lavt GWP er det vigtigt at have kvalificerede teknikere og ordninger for kvalifikationer, certificering og registrering. Der er behov for certificering af alternativer til F-gasser og ikke bare af F-gasser. EØSU efterlyser et obligatorisk element vedrørende kompetencer inden for naturlige kølemidler i certificeringsprogrammer.
3.6.

EØSU bifalder bestemmelsen vedrørende SMV'er, som nu beskyttes mod urimelige aftalevilkår takket være fortegnelsen over ensidigt pålagte aftalebetingelser, der vil blive anset for eller formodes at være urimelige. Betingelser, der ikke består denne »urimelighedsprøve«, vil ikke være bindende for SMV'er. I den forbindelse vil Kommissionen udvikle og anbefale en ikkebindende model for aftalevilkår for at hjælpe SMV'er med at forhandle mere retfærdige og afbalancerede datadelingsaftaler med virksomheder, der har en betydeligt stærkere forhandlingsposition. EU og medlemsstaterne bør være mere opmærksomme på at øge de europæiske virksomheders — navnlig SMV'ers og nystartede virksomheders — kapacitet til at deltage i og bidrage til dataøkonomien i Europa og globalt. Dette kræver flere investeringer i uddannelse, forskning og udvikling og fælles dataområder, der understøtter databaseret værdiskabelse. Det er afgørende at sikre, at SMV'er har mulighed for at anvende urimelighedsprøven og beskytte sig mod en urimelig aftalepraksis. Et nødvendigt redskab fra Kommissionen i denne sammenhæng er standardaftalevilkår, der dog skal suppleres med andre former for støtte fra de kompetente nationale myndigheder.
1.3.

EØSU ser forslaget om det europæiske sundhedsdataområde som en glimrende mulighed for at give den enkelte borger adgang til og kontrol over sine personlige sundhedsdata. I samme tråd mener EØSU, at denne strategi vil sikre en sammenhængende ramme for anvendelse af borgernes sundhedsdata inden for rammerne af FoU-politikker. For at nå begge disse mål er det meget vigtigt at garantere fortrolighed og sikkerhed i forløbet. EØSU bakker derfor op om en storstilet oplysningskampagne, der skal bidrage til at skabe tillid i offentligheden. Borgerne er nødt til at kende fordelene ved at dele data. Det er i EØSU's interesse, at de direkte fordele fremhæves over for borgere og forbrugere, sådan som de er blevet det over for andre interessenter, men det skal gøres klart, at der er indført obligatoriske kvalitetskrav, navnlig når det drejer sig om godkendelse og anonymitet.
3.9.

EØSU mener, at det er positivt, at håndværks- og industriprodukter kan beskyttes af en europæisk titel, der erstatter eksisterende nationale ordninger. Med denne løsningsmodel undgår man at have to ordninger (europæiske og nationale), og der opnås en mere ensartet tilgang. For at lette beskyttelsen i grænseregioner er det særligt vigtigt, at procedurerne standardiseres.
I meddelelsen hedder det, at Unionen vil prioritere en multilateral tilgang inden for FN's rammer og fremme dialogen med Komitéen for Fredelig Udnyttelse af det Ydre Rum (COPUOS) og på nedrustningskonferencen. Den vil derfor skulle udpege de kompetente FN-organer, der skal gennemføre dens aktiviteter, for det er menneskehedens fremtid, der står på spil, samt Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) ikke at forglemme.

Den metode, der er omhandlet i meddelelsen, er en bottom-up metode, dvs. den vil bygge på nationale og regionale bidrag med henblik på at søge konsensus mellem de planlagte regler og standarder for derefter at integrere de regionale elementer i den globale styring, som endnu ikke er defineret.