EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 30.5.2017 COM(2017) 262 final 2017/0102(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastlæggelse af de retlige rammer for det europæiske solidaritetskorps og om ændring af forordning (EU) nr. 1288/2013, forordning (EU) nr. 1293/2013, forordning (EU) nr. 1303/2013, forordning (EU) nr. 1305/2013, forordning (EU) nr. 1306/2013 og afgørelse nr. 1313/2013/EU {SWD(2017) 166 final}

{SWD(2017) 167 final}

{SWD(2017) 168 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Den Europæiske Union bygger på solidaritet, en fælles værdi, som tydeligt kan mærkes overalt i det europæiske samfund. Solidaritet er kendetegnende for det europæiske projekt og skaber det sammenhold, der er nødvendigt for at kunne klare aktuelle og kommende kriser ved at opretholde en stærk moralsk position. Den fungerer som et kompas for Europas ungdom i deres stræben efter et bedre EU. Stats- og regeringscheferne for de 27 medlemsstater, Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen bekræftede i anledning af 60-års-jubilæet for undertegnelsen af Romtraktaterne deres tilsagn om at støtte sammenholdet og solidariteten med henblik på at øge Den Europæiske Unions styrke og modstandsdygtighed. I talen om Unionens tilstand den 14. september 2016 blev det understreget, at der er behov for at investere i de unge, og samtidig blev idéen om et europæisk solidaritetskorps bebudet med henblik på at skabe muligheder for, at unge i hele Den Europæiske Union kan yde et meningsfuldt bidrag til samfundet, udvise solidaritet og udvikle deres færdigheder, således at de ikke alene får arbejde, men også høster værdifuld menneskelig erfaring. Ved topmødet i Bratislava den 16. september 2016 blev der opfordret til at øge den politiske indsats for at støtte unge europæere og oprette nye EU-programmer med henblik på at skabe bedre muligheder for dem. Kommissionens meddelelse "Et europæisk solidaritetskorps" af 7. december 2016 markerede startskuddet til første fase af det europæiske solidaritetskorps og gentog målsætningen om, at 100 000 unge europæere skal have deltaget i det europæiske solidaritetskorps inden 2020. I denne første fase er der mobiliseret otte forskellige EU-programmer med henblik på at skabe muligheder for frivilligt arbejde, praktikophold eller job til unge i hele EU. Forslaget kommer også som reaktion på opfordringen fra Det Europæiske Råd i dets konklusioner af 15. december 2016 om at fortsætte arbejdet med det europæiske solidaritetskorps, og det er et af de prioriterede initiativer, der indgår i den fælles erklæring om EU's lovgivningsmæssige prioriteter for 2017, hvori formanden for henholdsvis EuropaParlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen har forpligtet sig til at strømline indsatsen i de tre institutioner for at sikre en hurtig lovgivningsmæssig behandling inden for disse prioriterede områder med sigte på at afslutte behandlingen inden udgangen af 2017. Med dette forslag skabes der retlige rammer for, at det europæiske solidaritetskorps kan give de unge mulighed for at engagere sig i solidaritetsaktiviteter, hvilket vil bidrage til at tilgodese et uopfyldt samfundsmæssigt behov, samtidig med at de unges personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling fremmes. I forbindelse med udformningen af dette forslag har Kommissionen taget hensyn til den dokumentation og de konklusioner, der er indsamlet gennem den forudgående evaluering, som ledsager forslaget, samt de synspunkter og forslag, der er indsamlet gennem en omfattende offentlig høringsproces, som er nærmere beskrevet i de relevante afsnit nedenfor. Dette forberedende arbejde bidrog til at identificere følgende mangler, som dette forslag tager sigte på at løse. Der er mange unge, der ønsker at deltage i solidaritetsaktiviteter, samtidig med at der er mange uopfyldte behov ude i lokalsamfundene, som bedre kan tilgodeses gennem unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter. Der er en udækket efterspørgsel blandt mange organisationer efter motiverede unge, der kan deltage i deres aktiviteter. Hvis disse organisationer får denne hjælp, vil de kunne yde endnu mere hjælp til lokalsamfundene. Der findes imidlertid mangler med hensyn til at matche udbud og efterspørgsel og hindringer vedrørende adgangen til midler, kvalitetssikring og diverse juridiske aspekter. De vigtigste udfordringer på dette område kan sammenfattes som følger: –i de seneste årtier har vores samfund ikke i tilstrækkeligt omfang investeret i unge europæeres muligheder for at kunne deltage effektivt i solidaritetsaktiviteter, enten som frivillige eller gennem erhvervsmæssige aktiviteter. Efter den verdensomspændende finansielle og økonomiske krise er EU's økonomi nu ved at komme på fode igen, men genopretningen er stadig ujævnt fordelt på tværs af samfund og regioner, og situationen er særlig kritisk for den yngre generation. De konkrete solidaritetsaktiviteter har potentiale til at mobilisere de unge til fordel for gode formål og hjælpe dem med at udvikle den viden og de færdigheder og kompetencer, som er afgørende for deres personlige, sociale, uddannelsesmæssige, faglige og medborgerlige udvikling. Dette gælder alle unge, herunder også ugunstigt stillede unge. Fremme af de unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter er også et særligt spørgsmål, som bør overvejes i denne forbindelse. –holdningen til solidaritet og opbygningen af social, økonomisk og medborgerlig samhørighed kræver en alsidig struktur af dynamiske organisationer (private og offentlige, erhvervsmæssige og nonprofit). I denne sammenhæng er der behov for bedre at imødekomme behovene hos sådanne organisationer, især organisationer, som på græsrodsniveau arbejder med de mest ugunstigt stillede samfundsgrupper. Organisationer, der tilbyder solidaritetsophold, har brug for støtte i form af ressourcer til at sikre hensigtsmæssig uddannelse og forberedelse af frivillige, praktikanter eller arbejdstagere og til at være aktive i en europæisk sammenhæng. Organisationerne har desuden brug for tydelige og simple regler, –idet mulighederne for solidaritetsaktiviteter – det være sig på erhvervsmæssig eller frivillig basis – er temmelig fragmenterede i EU. Der hvor mulighederne findes, er der ofte manglende kendskab. Fragmenteringen medfører også visse mangler, når det drejer sig om at forstå, dokumentere og validere, hvad de unge har lært af at deltage i en given solidaritetsaktivitet. Hvis der ikke træffes foranstaltninger for at bringe organisationerne og de unge sammen om solidaritet, er der risiko for, at et vigtigt potentiale for solidaritetsaktiviteter forbliver uudnyttet, hvilket vil føre til et unødvendigt tab af velfærd blandt både organisationerne, de unge og samfundet som helhed. På denne baggrund er målsætningen med det europæiske solidaritetskorps at øge unges og organisationers deltagelse i solidaritetsaktiviteter af høj kvalitet, som alle unge har adgang til, for derigennem at bidrage til at styrke samhørighed og solidaritet i Europa, støtte lokalsamfundene og tilgodese uopfyldte samfundsmæssige behov. For at nå dette generelle mål vil det europæiske solidaritetskorps lette de unges adgang til muligheder for at deltage i frivilligt arbejde, praktikophold eller job i solidaritetsrelaterede sektorer samt på eget initiativ udforme og udvikle solidaritetsprojekter, som også skal bidrage til at forbedre deres færdigheder og kompetencer til gavn for deres personlige, sociale og faglige udvikling samt deres beskæftigelsesegnethed. Det europæiske solidaritetskorps vil også støtte netværksaktiviteter for dets deltagere og organisationer, som har til formål at fremme en solidarisk korpsånd, fællesskabsfølelse og engagement i solidaritet samt tilskynde til udveksling af nyttige former for praksis og erfaringer. Det europæiske solidaritetskorps vil endvidere sigte mod at sikre, at de solidaritetsaktiviteter, der tilbydes de unge deltagere, bidrager til at håndtere konkrete samfundsmæssige udfordringer og styrke lokalsamfundene, at de er af høj kvalitet, og at de læringsresultater, der følger af de unges deltagelse i aktiviteterne, valideres behørigt. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område Dette forslag er en del af det bredere sæt initiativer med titlen "Investering i Europas ungdom", som blev indledt den 7. december 2016. Det bidrager til at gennemføre alle EU's vigtigste ungdomspolitikker i hele Europa, ikke mindst den europæiske strategi for unge, ungdomsgarantien og den nye dagsorden for færdigheder i Europa, som hver især omfatter en række forskellige aktioner til støtte for unge, lige fra uformel uddannelse og frivilligt arbejde til erhvervsuddannelse og beskæftigelse. Målet er at forbedre mulighederne for de unge ved i væsentlig grad at højne kvaliteten og de forventede resultater. Det europæiske solidaritetskorps vil trække på medlemsstaternes rige tradition for og store erfaring med almennyttige aktiviteter, såsom frivilligt arbejde. Nogle af medlemsstaterne har nationale programmer for samfundsnyttigt arbejde, der giver unge mulighed for at deltage, mens andre fremmer aktiviteter, der udføres af civilsamfundet. På EU-plan har den europæiske volontørtjeneste (EVS) igennem 20 år givet de unge mulighed for frivilligt arbejde, og politikker og programmer, som f.eks. ungdomsgarantien og ordningen "Dit første Eures-job", hjælper de unge med at tage på praktikophold og få job. Det europæiske solidaritetskorps vil tage afsæt i styrkerne og erfaringerne fra disse initiativer og dermed bygge på et solidt eksisterende grundlag og samtidig udvide dette grundlag for at skabe nye muligheder, øget synlighed og større virkning. Det europæiske solidaritetskorps vil tilbyde nye muligheder, som ikke får støtte under de nuværende programmer, og samtidig forenkle adgangen til dem for såvel interesserede unge som organisationer. Det europæiske solidaritetskorps vil via sin portal tilbyde ét samlet, lettilgængeligt kontaktpunkt og have et bredt sigte for at nå ud til deltagende organisationer og unge. Kommissionen vil også udvikle og forbedre uddannelsen forud for et ophold samt yde relevant støtte og validering af læringsresultater efter opholdet. For at sikre kontinuitet med hensyn til frivilligt arbejde, der støttes på EU-plan, vil de aktiviteter, der er blevet støttet under den europæiske volontørtjeneste, og som falder inden for det geografiske anvendelsesområde for det europæiske solidaritetskorps, blive støttet af sidstnævnte i form af grænseoverskridende frivilligt arbejde. Sideløbende hermed vil den europæiske volontørtjenestes øvrige aktiviteter, som ikke er omfattet af det geografiske anvendelsesområde for det europæiske solidaritetskorps, fortsat blive støttet under det program, der blev oprettet ved forordning (EU) nr. 1288/2013. Med hensyn til fortolkningen af relateret lovgivning på EU-plan indeholder forslaget bestemmelser, der skal sikre, at både grænseoverskridende frivilligt arbejde under det europæiske solidaritetskorps og frivilligt arbejde, som fortsat vil blive støttet i henhold til forordning (EU) nr. 1288/2013, betragtes som sidestillede med aktiviteterne under den europæiske volontørtjeneste.

For at sikre en effektiv og virkningsfuld gennemførelse vil det europæiske solidaritetskorps gøre optimal brug af de forvaltningsordninger, der allerede er gældende. Herved kan man fokusere på at maksimere resultater og gennemførelse og samtidig minimere den administrative byrde. Dette er grunden til, at ansvaret for at gennemføre det europæiske solidaritetskorps vil blive varetaget af de eksisterende strukturer, dvs. Europa-Kommissionen, herunder også Kommissionens Forvaltningsorgan for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA), samt til de nationale agenturer, der er udpeget til at forvalte de aktioner, der er omhandlet i ungdomskapitlet i forordning (EU) nr. 1288/2013 om oprettelse af programmet Erasmus+. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Aktionerne under det europæiske solidaritetskorps vil være i overensstemmelse med og supplere en lang række relevante EU-politikker og -programmer, navnlig, men ikke begrænset til, dem, der vedrører uddannelse, beskæftigelse, ligestilling mellem kønnene, iværksætteri (navnlig socialt iværksætteri), medborgerskab og demokratisk deltagelse, miljø- og naturbeskyttelse, klimaindsatsen, katastrofeforebyggelse, beredskab og genopretning, landbrug og udvikling af landdistrikterne, levering af fødevarer og andre varer, sundhed og trivsel, kreativitet og kultur, idræt og sport, social bistand og velfærd, modtagelse og integration af tredjelandsstatsborgere, territorialt samarbejde samt samhørighed. I første fase af det europæiske solidaritetskorps, som blev indledt i december 2016, blev der mobiliseret otte forskellige EU-programmer med henblik på at skabe muligheder for frivilligt arbejde, praktikophold eller job til unge i hele EU. Disse aktiviteter vil, uanset om de gennemføres før eller efter ikrafttrædelsen af den foreslåede forordning, fortsat være omfattet af de regler og betingelser, der er fastsat i de respektive europæiske programmer, der har bidraget med midler til dem i første fase af det europæiske solidaritetskorps. Til den anden fase, der starter ved ikrafttrædelsen af den foreslåede forordning, vil det europæiske solidaritetskorps modtage større fra flere EU-programmer. Nogle af disse vil være i form af bidrag til finansieringsrammen for det europæiske solidaritetskorps (som det forklares nærmere i afsnit 4). Andre vil eventuelt bidrage til opfyldelsen af målene for det europæiske solidaritetskorps ved at støtte aktiviteter, der ligger inden for deres område. Dette bidrag finansieres i overensstemmelse med de pågældende programmers respektive basisretsakter. 2. RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Hovedformålet med dette forslag er at skabe muligheder for unge til at engagere sig i solidaritetsaktiviteter, herunder frivilligt arbejde, praktikophold, job og projekter udviklet af de unge på eget initiativ, som vil indeholde et vigtigt læringselement til gavn for de unges personlige, sociale, uddannelsesmæssige og faglige udvikling. I tråd med dette er indholdet af dette forslag fokuseret på at tilskynde til mobilitet, aktivt engagement, ikkeformel uddannelse og erhvervsuddannelse blandt unge. Dette vil desuden bidrage til at øge deres beskæftigelsesegnethed og lette overgangen til regulær beskæftigelse. Retsgrundlaget for forslaget med henblik på ovenstående er artikel 165, stk. 4, og artikel 166, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I artikel 165, stk. 4, er det fastsat, at Unionens indsats har til formål at "tilskynde til udvikling af udvekslingen af unge (…) og fremme de unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa". Unionens indsats baseret på artikel 166, stk. 4, udgør et passende retsgrundlag for en retsakt, der som dette forslag sigter mod at "forbedre den grundlæggende erhvervsuddannelse samt efter- og videreuddannelsen for at lette den erhvervsmæssige integration og reintegration på arbejdsmarkedet" og "lette adgangen til erhvervsuddannelse og begunstige mobiliteten for erhvervslærere og personer under uddannelse, navnlig unge". •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) I lyset af den europæiske dimension af de foreslåede mål – at mobilisere unge for solidaritet overalt i Den Europæiske Union – er det hensigtsmæssigt med en indsats på EU-plan. EU har en rolle at spille med hensyn til at støtte en fælleseuropæisk tilgang til solidaritet. EU's indsats gennem det europæiske solidaritetskorps vil ikke erstatte tilsvarende foranstaltninger fra medlemsstaternes side, men vil tjene til at supplere og støtte dem under fuld overholdelse af nærhedsprincippet. Selv om der i samtlige medlemsstater er tradition for at drive programmer og instrumenter, der støtter almennyttige aktiviteter, navnlig gennem frivilligt arbejde, er disse meget forskellige, idet nogle lande foretrækker statslig indgriben, mens andre lader civilsamfundet være drivkraft. Der er også forskel på, hvilke begreber og konnotationer der forbindes med solidaritetsaktiviteter og frivilligt arbejde, og på aktiviteternes indhold og varighed. Endvidere er der vidt forskellige opfattelser af sammenhængen mellem social beskyttelse og frivilligt arbejde, og der er forskellige grader af retlig status, læring og anerkendelse. Alt dette fører til opsplitning af markedet på EU-plan, hvilket indebærer, at unge i EU har ulige adgang til de muligheder, der findes. EU's indsats gennem det europæiske solidaritetskorps vil bidrage til at tilgodese behovet for at få bugt med denne fragmentering, hvilket fremgår af den forudgående evaluering, der ledsager dette forslag. Samtidig vil dette være en udmærket anledning til at bygge videre på de mange forskellige erfaringer i medlemsstaterne og at fremme frivilligt arbejde i de medlemsstater, hvor dette er mindre udbredt, som foreslået af de interesserede parter, der blev hørt under udarbejdelsen af dette forslag. Det europæiske solidaritetskorps vil supplere de eksisterende offentlige og private politikker, programmer og aktiviteter, såvel på nationalt plan som på europæisk plan. Takket være en række kvalitetssikringer – eksempelvis chartret for det europæiske solidaritetskorps, et kvalitetsmærke for de deltagende organisationer og principperne i kvalitetsrammen for praktikophold – kan det europæiske solidaritetskorps bidrage til at forbedre kvaliteten af de forskellige typer ophold for unge i hele EU samt valideringen af læringsresultaterne. Derudover vil det europæiske solidaritetskorps tilbyde ét samlet kontaktpunkt til frivilligt arbejde og solidaritetsophold af høj kvalitet for unge i hele EU, i modsætning til i dag, hvor disse muligheder kun er tilgængelige gennem et væld af forskellige ordninger. Korpset vil således sikre, at alle interesserede unge i hele EU får samme muligheder for at deltage og får lettere adgang til en bredere vifte af aktiviteter. Ved at samle forskellige former for solidaritetsaktiviteter under samme "banner" kan man også bidrage til at udbrede kendskabet til og højne synligheden af de muligheder, der er findes for unge. Det europæiske solidaritetskorps vil omfatte både grænseoverskridende ophold, som gennemføres i et andet land end deltagerens eget bopælsland, og ophold inden for landegrænserne, som gennemføres i selve bopælslandet. Denne fleksibilitet er i overensstemmelse med de forslag, der er indkommet fra de interesserede parter, som er blevet hørt. For så vidt angår grænseoverskridende ophold, kan de enkelte medlemsstaters indsats ikke erstatte EU's indsats, navnlig i betragtning af fragmenteringen af de strukturer og programmer, der tilbyder frivilligt arbejde og praktikophold, og af forskellene i forståelse og begreber inden for sektoren, der tilbyder solidaritetsaktiviteter. For så vidt angår ophold inden for landegrænserne, kan det europæiske solidaritetskorps forventes at have en innovativ karakter og samtidig håndtere lokale eller nationale udfordringer ud fra et bredere europæisk perspektiv. Navnlig kan en EU-indsats medvirke til at afhjælpe fragmenteringen i forbindelse med solidaritetsaktiviteter og sikre inklusion af alle unge, herunder også dem, der møder hindringer for at deltage i aktiviteter i et andet land. Den kan også give en europæisk kontekst og hjælpe med at finde europæiske løsninger på specifikke udfordringer, der ikke holder sig inden for nationsgrænserne. Sidst, men ikke mindst, vil anvendelsen af eksisterende strukturer, der har vist sig at være effektive og virkningsfulde, sikre en effektiv gennemførelse af det europæiske solidaritetskorps samt synergi og komplementaritet med medlemsstaternes tiltag til fordel for unge. •Proportionalitetsprincippet Forslaget søger at afhjælpe påviste mangler med hensyn til at tilbyde unge lettilgængelige muligheder for at deltage i solidaritetsaktiviteter og går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. •Valg af retsakt Det foreslåede instrument er en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet.

3.RESULTATER AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Høringer af interesserede parter Ved udarbejdelsen af dette forslag og den ledsagende forudgående evaluering blev der afholdt høringer på forskellige niveauer med inddragelse af en bred vifte af interesserede parter samt individuelle borgere, offentlige myndigheder samt øvrige EU-institutioner og -organer (nemlig Europa-Parlamentet, Rådet, Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale Udvalg). Der blev gennemført en 8-ugers offentlig høring online, som affødte 660 besvarelser og 82 holdningsdokumenter. Høringen var tilgængelig på 23 officielle EU-sprog, og der indkom svar på alle 23 sprog. Endvidere blev der den 12. april 2017 arrangeret et større interessentforum med omkring 700 deltagere, og der blev afholdt målrettede høringer med medlemsstaterne og vigtigste interesserede parter (herunder organisationer, frivillige organisationer, solidaritetsorganisationer, ungdomsorganisationer, offentlige arbejdsformidlinger og Eures-koordinatorer, ungdomsgarantikoordinatorer, arbejdsmarkedets parter, virksomheder, støttemodtagere og programmets aktører, herunder nationale myndigheder og nationale agenturer under Erasmus+). En detaljeret oversigt over høringsprocessen findes som bilag til den forudgående evaluering, der ledsager dette forslag. De vigtigste elementer fra disse høringer er sammenfattet nedenfor. Kort fortalt gav de interesserede parter, der deltog i høringerne, udtryk for en generel tilfredshed med den synlighed og politiske anerkendelse, som de unges engagement i solidaritet har fået. De så positivt på de nye muligheder for, at de unge kan gøre en forskel i kraft af det europæiske solidaritetskorps. De fremhævede det potentiale, der ligger i det europæiske solidaritetskorps for at fremme integration, solidaritet mellem europæerne og mellem generationerne samt fælles værdier. De understregede dog også, at der er behov for supplerende finansiering for at sikre en inkluderende tilgang, der giver ugunstigt stillede unge og mindre organisationer mulighed for at deltage samt aktiviteter af høj kvalitet, og som bygger videre på allerede eksisterende strukturer. Nærmere bestemt var ét af de centrale problemer, som de interesserede parter påpegede, behovet for en inkluderende tilgang. Mange af de interesserede parter nævnte faktisk specifikt behovet for et særligt fokus på inklusion af alle unge, herunder også ugunstigt stillede unge og unge med færre muligheder. De interesserede parter lagde vægt på, at det europæiske solidaritetskorps bør have endnu større fokus på solidaritet end de eksisterende programmer med en klar definition af, hvad "solidaritetsaktiviteter" er. De interesserede parter anerkendte, at aktiviteterne inden for rammerne af det europæiske solidaritetskorps kan bidrage til udviklingen af færdigheder og kompetencer og dermed støtte til ikkeformel og uformel læring samt de unges beskæftigelsesegnethed. Organisationerne lagde ligeledes vægt på behovet for at uddanne de frivillige, og nogle af dem nævnte også behovet for, at de frivillige får udstedt et diplom for deres indsats. En eventuel overlapning med eksisterende programmer og manglende finansiering var de største anledninger til bekymring bland de interesserede parter. Mange af dem ønskede et særskilt budget for det europæiske solidaritetskorps. Hovedparten af de interesserede parter understregede, at hvis det europæiske solidaritetskorps skal kunne opfylde de nuværende og fremtidige behov, kræves der tilstrækkelige ekstra midler ud over de midler, der kan opnås fra eksisterende programmer. Hovedparten af de interesserede parter ønskede også en tydelig sondring mellem frivilligt arbejde og erhvervsmæssige aktiviteter for at undgå arbejdstagernes brug af billig arbejdskraft eller ulønnet arbejde, f.eks. ved at udskifte arbejdstagere og praktikanter med frivillige. For så vidt angår gennemførelsen understregede de interesserede parter, at denne bør være enkel og effektiv for at undgå en unødvendig administrativ byrde for de unge og organisationerne. De betonede desuden vigtigheden af at sikre høje kvalitetsstandarder og bygge videre på synergier og erfaringer fra eksisterende, velfungerende ordninger, såsom den europæiske volontørtjeneste. Som afgørende faktorer for at nå dette mål understregede de interesserede parter det nødvendige i at have en klar fordeling af roller og kompetencer mellem gennemførelsesorganerne, at afklare reglerne for akkreditering af organisationer og at have et velfungerende værktøj til at matche organisationer med frivillige og et højkvalitativt støttesystem for deltagerne. For så vidt angår det geografiske anvendelsesområde, plæderede de fleste af de interesserede parter for at sikre overensstemmelse med betingelserne i eksisterende programmer. De interesserede parter bakkede op om forslaget om at give mulighed for at fremme solidaritet på lokalt plan (i tillæg til de grænseoverskridende muligheder), og de anerkendte, at ugunstigt stillede unge derved kan gives bedre mulighed for at deltage. Flere af de interesserede parter påpegede imidlertid behovet for samarbejde og samordning med de nationale myndigheder og lokalsamfundene for at sikre komplementaritet i forhold til eksisterende programmer. Forslaget om det europæiske solidaritetskorps afspejler overvejende de synspunkter og henstillinger, der blev indhentet under høringerne. I overensstemmelse med disse vil det europæiske solidaritetskorps vil åbne nye muligheder, som alle unge har adgang til, med større vægt på solidaritet og på at fremme deltagelsen af ugunstigt stillede unge, bl.a. ved at overveje yderligere finansiel støtte, når det er relevant. Det vil også lægge særlig vægt på at sikre relevansen og kvaliteten af de aktiviteter, der skal støttes. Deltagerne vil få tilbudt kvalitets- og støtteforanstaltninger, som f.eks. forsikring, sproglig onlinesupport, almen og specifik uddannelse online, et diplom fra det europæiske solidaritetskorps samt støtte efter opholdet. Kvalitetsforanstaltningerne vil også gælde for de organisationer, der er villige til at tilbyde ophold som led i det europæiske solidaritetskorps. Med henblik herpå og i tråd med de forslag, der blev indhentet under høringerne, vil der for alle interesserede organisationer blive indført et kvalitetsmærke som en forudsætning for deltagelse. Formålet er at kontrollere, om de opfylder principperne og kravene i chartret for det europæiske solidaritetskorps med hensyn til deres rettigheder og forpligtelser under alle stadier af solidaritetsopholdet. Kommissionen vil i tråd med de interesserede parters henstillinger bestræbe sig på at forbedre brugervenligheden og mindske den administrative byrde i forbindelse med registreringen og ansøgningsproceduren både for de unge og organisationerne. Udviklingen af portalen for det europæiske solidaritetskorps er allerede et skridt i denne retning. Portalen og matchningværktøjet tjener som ét samlet kontaktpunkt for solidaritetsaktiviteter i hele EU. For så vidt angår behovet for at tage højde for supplerende finansiering, som mange af de interesserede parter har nævnt, vil det europæiske solidaritetskorps blive finansieret af både supplerende midler og bidrag fra flere eksisterende programmer, der er i overensstemmelse med målene med det europæiske solidaritetskorps, således at der opnås størst mulig synergi og komplementaritet med eksisterende ordninger. De interesserede parter gik også ind for en tydelig sondring mellem frivilligt arbejde og erhvervsmæssige aktiviteter. Dette vil blive tilgodeset ikke alene med hensyn til fastlæggelsen af, hvilke aktiviteter der skal støttes, men også i relation til den finansielle støtte til disse aktiviteter. I denne forbindelse indfører lovgivningsforslaget en vejledende fordeling af den finansielle støtte til solidaritetsophold og -projekter (80 % til frivilligt arbejde og solidaritetsaktiviteter og 20 % til praktikophold og job), og dette burde også bidrage til at sikre kontinuitet i de aktiviteter, der støttes af programmer, der bidrager til det europæiske solidaritetskorps. For så vidt angår det geografiske anvendelsesområde, bliver udgangspunktet for gennemførelsen af det europæiske solidaritetskorps EU's medlemsstater. Den foreslåede forordning giver imidlertid mulighed for, at også andre lande kan deltage på grundlag af bilaterale aftaler med disse lande. •Konsekvensanalyse Der er ikke foretaget nogen konsekvensanalyse, da det europæiske solidaritetskorps allerede er blevet oprettet ved Kommissionens meddelelse i december 2016. Formålet med denne forordning er at følge op på denne meddelelse. Men i betragtning af, at forordningen vil indebære betydelige udgifter, ledsages den ikke desto mindre af en forudgående evaluering for at opfylde kravene i finansforordningen. I den forudgående evaluering blev der undersøgt udfordringer på to niveauer: med fokus på de unge og deres muligheder for at deltage i solidaritetsaktiviteter på den ene side og på bredere sociale, institutionelle og organisatoriske behov på den anden side. Det fremgik af den forudgående evaluering, at der er behov for, at EU tager fat på følgende vigtige udfordringer inden for rammerne af et europæisk ungdomsinitiativ på solidaritetsområdet: –der er behov for at afhjælpe fragmenteringen og skabe flere muligheder for at tilskynde unge og organisationer til at deltage i solidaritetsaktiviteter, nemlig ved at samle frivilligt arbejde og erhvervsmæssige aktiviteter under én paraply med en fælles metode af høj kvalitet og ved at udvikle en synlig og omfattende validering af den indhøstede læring, uanset i hvilken sammenhæng. Der er også behov for at sikre let og lige adgang ved hjælp af enkle procedurer, idet der samtidig træffes passende foranstaltninger til at fremme inklusion af ugunstigt stillede unge –der er behov for at sikre, at de ophold og aktiviteter, der udbydes af et europæisk ungdomsinitiativ på solidaritetsområdet, modsvarer udækkede samfundsmæssige behov, fælles kvalitetsstandarder og en fælles forståelse af erhvervelse af viden, færdigheder og kompetencer, som valideres på tværs af grænserne.

I den forudgående evaluering blev der fokuseret på to løsningsmodeller, nemlig: 1) at fortsætte med gennemførelsen af det europæiske solidaritetskorps gennem forskellige eksisterende programmer, som det har været tilfældet i den første fase, der blev iværksat i december 2016, hvor otte programmer har finansieret solidaritetsaktioner, som hver har deres eget retsgrundlag, målsætninger og budget; 2) at udarbejde et nyt selvstændigt initiativ med øget fokus på solidaritet, som vil bygge videre på erfaringerne fra eksisterende programmer, men vil have sine egne klare målsætninger og sikre større klarhed om formålet med og omfanget af interventionen. Muligheden for at anvende retsgrundlaget for ét af de eksisterende programmer blev forkastet, fordi det ville have medført et program med komplekse og overlappende målsætninger og begrænset synlighed af solidaritetsaktioner i et bredere perspektiv. Endvidere ville en sådan tilgang have medført, at de interesserede parters deltagelse i de andre programmer ophørte. To løsningsmodeller blev således udpeget, analyseret og sammenlignet på grundlag af følgende kriterier, som er i overensstemmelse med de interesserede parters forslag under høringerne: –tilgængelighed (synlighed og klarhed for organisationer, unge og andre interesserede parter om, hvordan man kan deltage i og få adgang til finansiering af solidaritetsaktiviteter) –kvalitet (procedurer og kriterier, der sikrer kvalitet og sikkerhed i forbindelse med opholdene) –inklusion (foranstaltninger til at sikre, at ugunstigt stillede unge kan deltage) –synergi (deltagelse af og synergi mellem de organisationer, der er aktive i solidaritetsaktiviteter, uanset deres lokale, regionale, nationale eller europæiske rækkevidde) –effektivitet og forenkling af forvaltningsbestemmelserne og lave administrative omkostninger. På grundlag af denne multikriterieanalyse fremstod løsningsmodel 2 (dvs. at udarbejde et nyt selvstændigt initiativ med øget fokus på solidaritet) som den, der ville give det bedste resultat i forhold til alle kriterierne, og blev derfor antaget som den foretrukne løsningsmodel. Denne løsningsmodel vil indebære, at der bliver ét klart, samlet kontaktpunkt for organisationer og unge, og gøre solidaritetsaktionerne mere synlige. Den vil indebære en mere inkluderende tilgang gennem en særlig inklusionsstrategi. Den vil sikre generelle kvalitet af opholdene og af de unges forberedelse gennem en række specifikke kvalitetsmæssige processer og kriterier (såsom et kvalitetsmærke for organisationer, uddannelse, forsikring, mv.). Den vil bibringe nye synergier mellem aktiviteterne og anerkendelsen af dem ved at sætte dem i en fælles ramme og vil bidrage til at skabe nye netværk mellem mennesker og organisationer med fælles stræben efter solidaritet. Løsningsmodel 2 vil også mindske forvaltningsomkostningerne og samtidig opnå større virkninger (dvs. mere valuta for pengene). Forskellige gennemførelsesmekanismer blev taget i betragtning for den foretrukne løsningsmodel: direkte forvaltning, indirekte forvaltning eller en kombination af begge. I analysen konkluderes det, at sidstnævnte (dvs. en kombination af direkte og indirekte forvaltning) vil give den mest omkostningseffektive gennemførelse med henblik på at nå det fastsatte målet om at have mobiliseret 100 000 unge inden 2020. I den forudgående evaluering blev det også understreget, at en afgørende forudsætning for at nå det fastsatte mål er, at der afsættes tilstrækkelige finansielle midler. Den forudgående evaluering fremhævede også de forventede positive sociale virkninger af den foretrukne løsningsmodel både på det individuelle plan (f.eks. erhvervelse af viden, færdigheder og kompetencer til gavn for den personlige og faglige udvikling; øget solidaritet og medborgerskab gennem social og medborgerlig udvikling) og på samfundsplan (f.eks. tilgodesete behov i lokalsamfundene til gavn for velfærd og livskvalitet; større opbakning til organisationer, der arbejder for solidaritet, til gavn for disses engagement og for de eksisterende muligheder for unge; bidrag til andre politiske mål, såsom unges deltagelse, civilbeskyttelse, social inklusion, samhørighed, regionaludvikling og miljøbeskyttelse; mere positive beskrivelser af unge i nogle nationale medier). At fremme unges deltagelse og sociale kapital er også tæt forbundet med økonomisk vækst. Øget deltagelse og beskæftigelsesegnethed blandt unge kan få en positiv indvirkning på beskæftigelsen og den makroøkonomiske vækst. Men i betragtning af det forholdsvis begrænsede omfang af den foreslåede intervention samt den omstændighed, at dens virkninger vil være spredt over hele Europa og ikke koncentreret i én bestemt medlemsstat eller sektor, var det ikke muligt at opgøre den reelle indvirkning i økonomisk henseende. Ligeledes fandt Kommissionen det ikke relevant at foretage en tilbundsgående analyse af miljøkonsekvenserne. Det anerkendes i den forudgående evaluering, at det europæiske solidaritetskorps i lighed med andre mobilitetsprogrammer i princippet vil medføre et øget behov for transport, hvilket igen kan føre til øget udledning af drivhusgasser. Denne konsekvens blev imidlertid betragtet som ubetydelig i forhold til de samlede mobilitetsstrømme i Europa. Det er dog værd at bemærke, at det europæiske solidaritetskorps som en sidegevinst kan spille en nøglerolle med hensyn til at gøre de unge mere bevidste om miljøspørgsmål og mobilisere deres engagement på dette område, hvilket netop var tilfældet under den første fase, hvor de forskellige bidragende programmer allerede støttede en række projekter, der beskæftiger sig med miljøspørgsmål. Dette forslag er fuldt ud i overensstemmelse med den foretrukne løsningsmodel. •Grundlæggende rettigheder Dette forslag er fuldt ud i overensstemmelse med EU's charter om grundlæggende rettigheder, som anerkender, at solidaritet er én af de universelle værdier, som EU bygger på. I dette forslag tages der navnlig fuldt hensyn til de rettigheder og forbud, der fremgår af chartrets artikel 5 (forbud mod slaveri og tvangsarbejde), artikel 14 (ret til uddannelse), artikel 15 (erhvervsfrihed og ret til at arbejde), artikel 21 (ikke-forskelsbehandling), artikel 24 (børns rettigheder), artikel 26 (integration af mennesker med handicap), artikel 31 (retfærdige og rimelige arbejdsforhold) og artikel 32 (forbud mod børnearbejde og beskyttelse af unge på arbejdspladsen). 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Kommissionen foreslår at finansiere tre fjerdedele af det europæiske solidaritetskorps budget gennem udgiftsomlægninger fra eksisterende programmer. Det resterende beløb vil blive dækket ved anvendelse af den samlede margen for forpligtelser i 2018 og disponible ikke-tildelte margener i 2019 og 2020. Det primære referencegrundlag under udgiftsområde 1a for perioden 2018-20 er på 294,2 mio. EUR, hvilket indbefatter omfordeling fra samme udgiftsområder under programmet Erasmus+ (197,7 mio. EUR) og programmet for beskæftigelse og social innovation (10 mio. EUR). Bevillingen i udgiftsområde 1a vil blive suppleret med bidrag fra programmer i andre budgetposter inden for deres eksisterende finansielle tildeling i overensstemmelse med henblik på at integrere solidaritet aktiviteter i forskellige EU-programmer og fonde, af EU's budget. Det samlede foreslåede beløb for bidraget fra andre budgetposter er på 47,3 mio. EUR og forudsætter bidrag fra følgende programmer: Den Europæiske Socialfond (35 mio. EUR), EU's civilbeskyttelsesordning (6 mio. EUR), programmet Life+ (4,5 mio. EUR) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (1,8 mio. EUR). En nærmere redegørelse for dette forslags budgetmæssige og finansielle konsekvenser findes i den finansieringsoversigt, der ledsager forslaget.

5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering I overensstemmelse med den analyse, der blev foretaget i forbindelse med den forudgående evaluering, der ledsager dette forslag, og for at sikre en effektiv og hensigtsmæssig gennemførelse, skabe synergier og mindske den administrative byrde, vil det europæiske solidaritetskorps anvende de eksisterende forvaltnings- og gennemførelsesordninger, der allerede er indført i forbindelse med programmet Erasmus+. På grundlag af de positive erfaringer med gennemførelsen af dette program og på grundlag af dets strukturer indeholder forslaget en klar fordeling af programforvaltningsopgaverne mellem Kommissionen, de nationale agenturer, der er oprettet i henhold til programmet Erasmus+ og Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA). Siden oprettelsen i 2006 har EACEA med godt resultat og efter høj standard gennemført dele af programmerne Erasmus+, Et Kreativt Europa, Europa for Borgerne og EU-bistandsfrivillige (og disse programmers forgængere), hvilket bekræftes af en række uafhængige eksterne evalueringer. Som krævet i forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for forvaltningsorganer blev der foretaget en cost-benefit-analyse, inden programmerne blev uddelegeret til forvaltningsorganerne, hvorved det blev påvist, at det er omkostningseffektivt at anvende EACEA til bestemte opgaver i forbindelse med gennemførelsen af det europæiske solidaritetskorps. Sideløbende hermed har modellen med nationale agenturer under Erasmus+ vist sig at være vellykket og effektiv og har samtidig et højt sikkerhedsniveau og en forsvarlig økonomisk forvaltning. Ordninger for overvågning og evaluering af det europæiske solidaritetskorps vil omfatte permanent overvågning for at vurdere fremskridt og en evaluering for at vurdere effektiviteten af den eksisterende dokumentation af de opnåede resultater. Ordningerne for overvågning baseres på en omfattende analyse af de kvantitative og kvalitative resultater af det europæiske solidaritetskorps. De kvantitative resultater indsamles systematisk ved hjælp af it-systemer til forvaltning af aktionerne under det europæiske solidaritetskorps. De kvalitative resultater vil blive overvåget gennem regelmæssige spørgeundersøgelser rettet mod både enkeltpersoner og deltagende organisationer. Ordninger for rapportering og vurdering af alle gennemførelsesorganer vil sikre en omfattende overvågning af forslagets gennemførelse. Kommissionen vil i 2020 offentliggøre en rapport, hvori den gør status over de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå målet om, at 100 000 unge skal tilbydes muligheder under det europæiske solidaritetskorps. Forslaget vil desuden være genstand for en uafhængig evaluering fire år efter dets anvendelsesdato for at vurdere de kvalitative resultater af de støttede aktioner, herunder deres indvirkning på unge og organisationer. I evalueringen bør der tages hensyn til den eksisterende dokumentation for effektiviteten og virkningen af de resultater, som det europæiske solidaritetskorps har opnået. Kontrolkilderne vil omfatte overvågning af data, oplysninger fra de gennemførende organers arbejdsprogrammer og rapporter, resultater fra formidling, evidensbaserede undersøgelser, spørgeundersøgelser, mv. •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Kapitel I — Almindelige bestemmelser i den foreslåede forordning fastlægger dens genstand, definitioner af visse hyppigt forekommende begreber, de generelle og specifikke mål med aktiviteterne under det europæiske solidaritetskorps samt sammenhæng og komplementaritet i Unionens indsats. Målsætningen med det europæiske solidaritetskorps er at øge unges og organisationers deltagelse i solidaritetsaktiviteter af høj kvalitet, som alle unge har adgang til, for derigennem at bidrage til at styrke samhørighed og solidaritet i Europa, støtte lokalsamfundene og håndtere samfundsmæssige udfordringer. Kapitel II — Aktioner under det europæiske solidaritetskorps indeholder en beskrivelse af de planlagte aktiviteter med henblik på at nå målene i den foreslåede forordning. EU's støtteforanstaltninger omfatter solidaritetsophold, projekter og netværksaktiviteter på den ene side og kvalitets- og støtteforanstaltninger på den anden side. Kapitel III — Finansielle bestemmelser fastlægger budgetrammen for det europæiske solidaritetskorps i perioden 2018-2020 samt de planlagte former for EU-finansiering. Det primære referencegrundlag omfatter omfordeling fra programmet Erasmus+ (197,7 mio. EUR) og programmet for beskæftigelse og social innovation (10 mio. EUR) samt yderligere midler i regnskabsårene 2018, 2019 og 2020. Finansieringsrammen suppleres med bidrag fra forskellige budgetposter og adskillige af EU's programmer. Kapitel IV — Deltagelse i det europæiske solidaritetskorps indeholder kriterier for de deltagende lande, enkeltpersoner og organisationer. De deltagende lande er EU's medlemsstater og eventuelt andre lande på grundlag af bilaterale aftaler. Unge i alderen 17-30 år kan tilmelde sig via portalen for det europæiske solidaritetskorps, men de kan først påbegynde selve deltagelsen, når de er mellem 18 og 30 år gamle. En deltagende organisation, som kan tilbyde solidaritetsophold eller -aktiviteter til tilmeldte personer, er ethvert offentligt eller privat organ eller en international organisation, der udfører solidaritetsaktiviteter i deltagerlandene, forudsat at de er blevet tildelt et kvalitetsmærke, som attesterer, at de opfylder kravene for det europæiske solidaritetskorps. Kapitel V — Resultater og formidling indeholder bestemmelser om, at Kommissionen og de deltagende lande skal sikre regelmæssig overvågning, rapportering og evaluering af det europæiske solidaritetskorps og sikre formidling af information, presseomtale og opfølgning med hensyn til alle aktioner, der støttes af det europæiske solidaritetskorps. Kapitel VI — Forvaltnings- og revisionssystem omhandler de organer, der ifølge forslaget skal gennemføre det europæiske solidaritetskorps. Forvaltningsmæssigt er den foreslåede gennemførelsesmetode en kombination af indirekte forvaltning (gennem nationale agenturer på nationalt plan) og direkte forvaltning (gennem Kommissionen på EU-plan, bl.a. ved anvendelse af et forvaltningsorgan på grundlag af en cost-benefit-analyse). Kombinationen af forvaltningsmetoder er baseret på de positive erfaringer med gennemførelsen af programmet Erasmus+ og bygger videre på dets eksisterende strukturer. Forslaget indeholder bestemmelser om, at de nationale myndigheder og de nationale agenturer, der er udpeget til at forvalte ungdomsaktionerne under Erasmus+, også skal fungere som nationale myndigheder og nationale agenturer under det europæiske solidaritetskorps i de deltagende lande. I lande hvor der ikke er udpeget nogen national myndighed eller noget nationalt agentur, vil disse i stedet blive oprettet i henhold til forordning (EU) nr. 1288/2013. De nationale agenturer vil få ansvar for at forvalte størstedelen af midlerne og skal drives på grundlag af en delegeringsaftale. Til visse opgaver knyttet til gennemførelsen af det europæiske solidaritetskorps vil Kommissionen desuden gøre brug af Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur. I forbindelse med gennemførelsen af denne forordning vil Kommissionen udføre opgaver, der indebærer politiske valg, navnlig fastlæggelse af mål og prioriteter, vedtagelse af arbejdsprogrammer (herunder finansieringsafgørelser), repræsentation af Kommissionen i programudvalget, mv. Forvaltningsorganet vil få ansvar for gennemførelsesopgaver, såsom iværksættelse og afslutning af tilskuds- og udbudsprocedurer, overvågning af projekter, finanskontrol og regnskab, bidrag til programevaluering og forskellige støtteopgaver. Kapitel VII — Kontrolsystem fastsætter det nødvendige tilsynsmæssige system, hvorigennem det skal sikres, at beskyttelsen af Unionens finansielle interesser tages i betragtning ved gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres under forordningen om det europæiske solidaritetskorps. Kapitel VIII — Gennemførelsesbestemmelser indeholder de bestemmelser, der er nødvendige for, at Kommissionen kan tillægges visse beføjelser til at vedtage arbejdsprogrammer ved hjælp af gennemførelsesretsakter. For så vidt angår det udvalg, der i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011 kræves for at bistå Kommissionen ved vedtagelsen af gennemførelsesretsakter, angiver forslaget det udvalg, der er nedsat ved artikel 36 i forordning (EU) nr. 1288/2013 om oprettelse af programmet Erasmus+. Udvalget vil arbejde i forskellige sammensætninger (Erasmus+ og det europæiske solidaritetskorps), og medlemsstaterne vil få mulighed for at udnævne deres repræsentanter for disse. Kapitel IX — Ændringsbestemmelser og afsluttende bestemmelser omhandler de nødvendige ændringer i de grundlæggende retsakter for de programmer, som omdirigerer midler fra deres respektive finansielle bevillinger for 2014-2020 til aktionerne under det europæiske solidaritetskorps. De afsluttende bestemmelser fastsætter ikrafttrædelsesdatoen for den foreslåede forordning, som er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat fra den 1. januar 2018. 2017/0102 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastlæggelse af de retlige rammer for det europæiske solidaritetskorps og om ændring af forordning (EU) nr. 1288/2013, forordning (EU) nr. 1293/2013, forordning (EU) nr. 1303/2013, forordning (EU) nr. 1305/2013, forordning (EU) nr. 1306/2013 og afgørelse nr. 1313/2013/EU

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 165, stk. 4, og artikel 166, stk. 4, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Den Europæiske Union bygger på solidaritet, mellem borgerne såvel som mellem medlemsstaterne. Denne fælles værdi er retningsgivende for Unionens tiltag og skaber det sammenhold, der er nødvendigt for at kunne klare de aktuelle og kommende samfundsmæssige udfordringer, som unge europæere er villige til at bidrage til at håndtere ved at vise deres solidaritet i praksis. (2)I talen om Unionens tilstand den 14. september 2016 blev det understreget, at der er behov for at investere i de unge, og samtidig blev oprettelsen af et europæisk solidaritetskorps bebudet med henblik på at skabe muligheder for, at unge i hele EU kan yde et meningsfuldt bidrag til samfundet, udvise solidaritet og udvikle deres færdigheder, således at de ikke alene får arbejde, men også høster værdifuld menneskelig erfaring. (3)Kommissionen betonede i sin meddelelse "Et europæisk solidaritetskorps" af 7. december 2016 behovet for at styrke grundlaget for solidaritetsarbejde på tværs af Europa, at give unge flere og bedre muligheder for solidaritetsaktiviteter, som dækker en bred vifte af områder, og at støtte de nationale og lokale aktører i deres bestræbelser på at håndtere de forskellige udfordringer og kriser. Meddelelsen markerede startskuddet til første fase af det europæiske solidaritetskorps, hvorved der blev mobiliseret otte forskellige EU-programmer med henblik på at skabe muligheder for frivilligt arbejde, praktikophold eller job til unge i hele EU. Disse aktiviteter bør, uanset om de gennemføres før eller efter ikrafttrædelsen af denne forordning, fortsat være omfattet af de regler og betingelser, der er fastsat i de respektive EU-programmer, der har bidraget med midler til dem i første fase af det europæiske solidaritetskorps. (4)Unge bør gives let adgang til muligheder for at deltage i solidaritetsaktiviteter, hvorigennem de kan udtrykke deres engagement til fordel for lokalsamfundene, samtidig med at de erhverver nyttige erfaringer, færdigheder og kompetencer til gavn for deres personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling, og dermed forbedrer deres beskæftigelsesegnethed. Disse aktiviteter skal også fremme mobilitet for unge frivillige, praktikanter og arbejdstagere. (5)De solidaritetsaktiviteter, som tilbydes de unge, bør være af høj kvalitet i den forstand, at de skal tilgodese uopfyldte samfundsmæssige behov, bidrage til at styrke lokalsamfundene, give de unge mulighed for at erhverve værdifuld viden og kompetencer, være økonomisk tilgængelige for de unge og foregå under sikre og sunde vilkår. (6)Det europæiske solidaritetskorps vil tilbyde ét samlet kontaktpunkt for solidaritet inden for EU. Der bør sikres sammenhæng og komplementaritet mellem disse rammer og andre relevante EU-politikker og -programmer. Det europæiske solidaritetskorps bør tage afsæt i styrkerne og synergierne fra eksisterende programmer, ikke mindst den europæiske volontørtjeneste. Korpset bør også supplere medlemsstaternes bestræbelser på at støtte unge og lette deres overgang fra skole til arbejdsliv under ungdomsgarantien ved at give de unge yderligere muligheder for at gøre deres entré på arbejdsmarkedet i form af praktikophold eller job i solidaritetsrelaterede sektorer inden for deres respektive medlemsstater eller på tværs af grænserne. Der bør ligeledes sikres komplementaritet i forhold til eksisterende netværk på EU-plan af relevans for aktiviteterne under det europæiske solidaritetskorps, såsom det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger, Eures og Eurodesk. Der bør endvidere sikres komplementaritet mellem de eksisterende nationale ordninger, navnlig ordninger vedrørende solidaritet og mobilitet for unge, og det europæiske solidaritetskorps, med udgangspunkt i god praksis når det er relevant. (7)Med henblik på at maksimere virkningen af det europæiske solidaritetskorps bør der indføres bestemmelser, der giver mulighed for, at andre EU-programmer – såsom Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, programmet Europa for Borgerne, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og sundhedsprogrammet – kan bidrage til at nå målsætningerne for det europæiske solidaritetskorps ved at støtte aktiviteter inden for dets anvendelsesområde. Dette bidrag bør finansieres i overensstemmelse med de pågældende programmers respektive basisretsakter. Når støttemodtagerne er blevet tildelt et gyldigt kvalitetsmærke fra det europæiske solidaritetskorps, bør de gives adgang til det portalen for det europæiske solidaritetskorps og de kvalitets- og støtteforanstaltninger, der tilbydes for den pågældende type aktivitet, som de tilbyder. (8)Det europæiske solidaritetskorps bør give de unge nye muligheder for at deltage i frivilligt arbejde, praktikophold eller job i solidaritetsrelaterede sektorer samt at på eget initiativ udforme og udvikle solidaritetsprojekter. Disse muligheder bør bidrage til at fremme deres personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling. Det europæiske solidaritetskorps bør også støtte netværksaktiviteter for sine deltagere og organisationer samt foranstaltninger til at sikre kvaliteten af de støttede aktiviteter og til at fremme valideringen af læringsresultater. (9)Frivilligt arbejde giver rige erfaringer i en ikkeformel og uformel læringskontekst, hvilket fremmer de unges personlige, sociale, uddannelsesmæssige og faglige udvikling samt deres aktive medborgerskab og beskæftigelsesegnethed. Frivilligt arbejde bør ikke have en negativ indvirkning på potentiel eller eksisterende lønnet beskæftigelse og bør heller ikke opfattes som en erstatning for den. For at sikre kontinuitet med hensyn til frivilligt arbejde, der støttes på EU-plan, bør de aktiviteter, der støttes under den europæiske volontørtjeneste, og som falder inden for det geografiske anvendelsesområde for det europæiske solidaritetskorps, støttes af sidstnævnte i form af grænseoverskridende frivilligt arbejde. De øvrige aktiviteter under den europæiske volontørtjeneste, som ikke er omfattet af det geografiske anvendelsesområde for det europæiske solidaritetskorps, bør fortsat støttes af det program, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 om oprettelse af "Erasmus+": EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt. Med hensyn til fortolkningen af relateret lovgivning på EU-plan bør både grænseoverskridende frivilligt arbejde under det europæiske solidaritetskorps og frivilligt arbejde, som fortsat vil blive støttet i henhold til forordning (EU) nr. 1288/2013, betragtes som sidestillede med aktiviteterne under den europæiske volontørtjeneste. (10)Praktikophold og job i solidaritetsrelaterede sektorer kan give de unge yderligere muligheder for at gøre deres entré på arbejdsmarkedet og samtidig bidrage til at håndtere de vigtigste samfundsmæssige udfordringer. Dette kan være med til at fremme de unges beskæftigelsesegnethed og produktivitet og samtidig lette deres overgang fra uddannelse til beskæftigelse, hvilket er afgørende for at forbedre deres chancer på arbejdsmarkedet. De praktikophold, der tilbydes under det europæiske solidaritetskorps, bør aflønnes af de deltagende organisationer og følge de principper, der er skitseret i Rådets henstilling af 10. marts 2014 om en kvalitetsramme for praktikophold. Disse praktikophold og job bør tjene som springbræt for de unge til at komme ind på arbejdsmarkedet og bør derfor følges op af passende støtte efter opholdet. De relevante aktører på arbejdsmarkedet, først og fremmest offentlige og private arbejdsformidlinger, arbejdsmarkedets parter og handelskamre, bør fremme praktik- og jobophold. Disse bør som deltagende organisationer have mulighed for at søge finansiering via den kompetente gennemførelsesstruktur for det europæiske solidaritetskorps med henblik på at agere mellemled mellem de unge deltagere og de arbejdsgivere, der tilbyder praktikophold og job i solidaritetsrelaterede sektorer. (11)De unges initiativlyst udgør et vigtigt aktiv for samfundet og arbejdsmarkedet. Dette bør det europæiske solidaritetskorps bidrage til at fremme ved at give unge mulighed for at udarbejde og gennemføre deres egne projekter med sigte på at håndtere bestemte udfordringer, som kan gavne deres lokalsamfund. Sådanne projekter bør give mulighed for at afprøve idéer og støtte de unge til selv at være drivkraft bag solidaritetsaktioner. De kunne også tjene som springbræt for videre engagement i solidaritetsaktiviteter og være et første skridt i retning af at tilskynde deltagerne i det europæisk solidaritetskorps til at udøve selvstændig erhvervsvirksomhed eller grundlægge foreninger, NGO'er eller andre organer, der er aktive inden for de solidaritetsrelaterede, almennyttige eller ungdomsrelaterede sektorer. (12)Unge og organisationer, der deltager i det europæiske solidaritetskorps skal helst kunne mærke, at de tilhører et fællesskab af personer og enheder, der arbejder på at øge solidariteten på tværs af Europa. Samtidig har de deltagende organisationer behov for støtte til at øge deres kapacitet til at tilbyde ophold af god kvalitet til et stigende antal deltagere. Det europæiske solidaritetskorps bør støtte netværksaktiviteter, der sigter mod at styrke samfundsengagementet blandt de unge og de deltagende organisationer, fremme en solidarisk korpsånd samt tilskynde til udveksling af nyttige praksisser og erfaringer. Disse aktiviteter bør også bidrage til at udbrede kendskabet til det europæiske solidaritetskorps blandt offentlige og private aktører og til at indhente feedback fra deltagere og deltagende organisationer om gennemførelsen af det europæiske solidaritetskorps.

(13)Der bør udvises særlig omhu for at sikre kvaliteten af ophold og andre muligheder under det europæiske solidaritetskorps, navnlig ved at deltagerne tilbydes uddannelse, sproglig assistance, forsikring, administrativ støtte og støtte efter opholdet samt validering af den viden og de færdigheder og kompetencer, de har erhvervet i kraft af deres deltagelse i det europæiske solidaritetskorps. (14)For at sikre, at ophold under det europæiske solidaritetskorps får den ønskede effekt på deltagernes personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling, bør den viden og de færdigheder og kompetencer, der opnås gennem opholdene, identificeres og dokumenteres behørigt i overensstemmelse med de nationale omstændigheder og særlige forhold, jf. Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring. (15)Der bør indføres et kvalitetsmærke med henblik på at sikre, at de deltagende organisationer opfylder principperne og kravene i chartret for det europæiske solidaritetskorps med hensyn til deres rettigheder og forpligtelser under alle stadier af solidaritetsopholdet. At have et kvalitetsmærke bør være en forudsætning for at kunne deltage, men det bør ikke automatisk give ret til finansiering under det europæiske solidaritetskorps. (16)Et ressourcecenter for det europæiske solidaritetskorps bør bistå de gennemførelsesorganer, deltagende organisationer og unge, som deltager i det europæiske solidaritetskorps, for at højne kvaliteten af gennemførelsen og af aktiviteterne i det europæiske solidaritetskorps samt styrke identificering og validering af de kompetencer, der er erhvervet gennem disse aktiviteter. (17)En portal for det europæiske solidaritetskorps bør løbende udvikles med henblik på at sikre let adgang til det europæiske solidaritetskorps og udgøre ét samlet kontaktpunkt for både berørte enkeltpersoner og organisationer, bl.a. med hensyn til tilmelding, identificering og matchning af profiler og muligheder, netværk og virtuelle udvekslinger, onlineuddannelse, sproglige assistance og støtte efter opholdet samt andre praktiske funktioner i fremtiden. (18)Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for perioden 2018-2020, som skal udgøre det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning. Det primære referencegrundlag omfatter omfordeling fra programmet Erasmus+ (197,7 mio. EUR) og programmet for beskæftigelse og social innovation (10 mio. EUR) samt yderligere midler i regnskabsårene 2018, 2019 og 2020 og suppleres af bidrag fra flere EU-programmer under forskellige budgetposter, såsom Den Europæiske Socialfond, EU's civilbeskyttelsesordning, Life-programmet og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne. (19)For at sikre kontinuiteten i de aktiviteter, der støttes af programmer, som bidrager til det europæiske solidaritetskorps, bør den finansielle støtte til solidaritetsophold og -projekter som udgangspunkt fordeles således, at 80 % tildeles projekter for frivillige og solidaritet og 20 % til praktik- og jobophold. (20)For at maksimere virkningen af det europæiske solidaritetskorps bør de deltagende lande gives mulighed for at afsætte supplerende national finansiering i overensstemmelse med reglerne for det europæiske solidaritetskorps. (21)For at forenkle kravene for støttemodtagerne bør finansieringen så vidt muligt bestå af faste beløb, engangsudbetalinger og faste tilskud. (22)Foruden medlemsstaterne bør andre lande også gives mulighed for at deltage i det europæiske solidaritetskorps på grundlag af bilaterale aftaler. Dette samarbejde bør i givet fald gennemføres ved hjælp af supplerende bevillinger, som tilvejebringes efter procedurer, der aftales med de pågældende lande. (23)Det europæiske solidaritetskorps bør være rettet mod unge i alderen 18-30 år. Deltagelse i aktiviteter under det europæiske solidaritetskorps bør kræve forudgående tilmelding via dets portal. (24)Der bør udvises særlig omhu for at sikre, at de aktiviteter, der støttes af det europæiske solidaritetskorps, er tilgængelige for alle unge, herunder navnlig de mest ugunstigt stillede unge. Der bør derfor træffes særlige foranstaltninger for at fremme social inklusion og deltagelse af ugunstigt stillede unge, og begrænsningerne forbundet med den afsides beliggenhed i Unionens fjernområder og de oversøiske lande og territorier bør tages i betragtning. De deltagende lande bør ligeledes tilstræbe at træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at fjerne retlige og administrative hindringer for et velfungerende europæisk solidaritetskorps. Dette omfatter så vidt muligt at løse administrative problemer, der medfører vanskeligheder med at opnå visa og opholdstilladelse, uden at dette dog tilsidesætter Schengenreglerne eller EU-bestemmelserne om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere. (25)Enhver virksomhed, der ønsker at deltage i det europæiske solidaritetskorps, uanset om deltagelsen er finansieret af budgettet for det europæiske solidaritetskorps, et andet EU-program eller en anden finansieringskilde, bør tildeles et kvalitetsmærke, forudsat at de relevante betingelser er opfyldt. Den proces, der fører frem til tildelingen af kvalitetsmærket, bør løbende udføres af strukturerne til gennemførelse af det europæiske solidaritetskorps. Det tildelte kvalitetsmærke bør revurderes regelmæssigt og kan tilbagekaldes, hvis det i forbindelse med den kontrol, der skal udføres, konstateres, at de betingelser, der lå til grund for tildelingen, ikke længere er opfyldt. (26)En virksomhed, der ønsker at ansøge om midler til at tilbyde ophold som led i det europæiske solidaritetskorps, bør som en forudsætning først være blevet tildelt et kvalitetsmærke. Dette krav bør ikke gælde for fysiske personer, der ansøger om økonomisk støtte på vegne af en uformel gruppe af deltagerne i det europæiske solidaritetskorps til gruppens solidaritetsprojekter. (27)Effektiv resultatforvaltning, herunder evaluering og overvågning, kræver udvikling af specifikke, målbare og realistiske resultatindikatorer, som kan måles over tid, og som afspejler foranstaltningens hensigtsmæssighed. (28)Passende former for opsøgende virksomhed, offentliggørelse og formidling af de muligheder og resultaterne af de aktioner, der støttes af det europæiske solidaritetskorps, bør sikres på europæisk, nationalt og lokalt plan. Opsøgende virksomhed, oplysning og formidling bør foregå via alle de organer, der gennemfører det europæiske solidaritetskorps, herunder, hvis det er relevant, med støtte fra andre vigtige aktører. (29)For at opnå større gennemslagskraft i kommunikationen til offentligheden og stærkere synergier mellem kommunikationsaktiviteter, der gennemføres på Kommissionens initiativ, bør de ressourcer, der tildeles kommunikationsaktiviteter i henhold til denne forordning, også medvirke til kommunikation udadtil om Unionens politiske prioriteringer, såfremt disse vedrører denne forordnings overordnede mål. (30)For at sikre en effektiv og virkningsfuld gennemførelse af denne forordning bør det europæiske solidaritetskorps gøre optimal brug af de forvaltningsordninger, der allerede er gældende. Ansvaret for at gennemføre det europæiske solidaritetskorps bør derfor overdrages til de bestående strukturer, dvs. Europa-Kommissionen, Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur og de nationale agenturer, der er udpeget til at forvalte de aktioner, der er omhandlet i kapitel III i forordning (EU) nr. 1288/2013. (31)For at sikre en finansielt forsvarlig gennemførelse og nøje overvågning af det europæiske solidaritetskorps på nationalt plan er det vigtigt at anvende de eksisterende nationale agenturer, der er udpeget til at forvalte de aktioner, der er omhandlet i kapitel III i forordning (EU) nr. 1288/2013. (32)For at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og retssikkerhed i hvert af de deltagende lande bør hvert nationalt agentur udpege et uafhængigt revisionsorgan. For at maksimere effektiviteten kan det uafhængige revisionsorgan, hvis det er praktisk muligt, være det samme revisionsorgan som det, der er udpeget for de aktioner, der er omhandlet i kapitel III i forordning (EU) nr. 1288/2013.

(33)EU's finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, tilbagesøgning af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne ved anvendelse af sanktioner. (34)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser. (35)Kommissionen bør i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget vedtage arbejdsprogrammer og underrette Europa-Parlamentet og Rådet herom. I arbejdsprogrammet bør det fastsættes, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for deres gennemførelse i overensstemmelse med de generelle og specifikke mål med det europæiske solidaritetskorps, udvælgelses- og tildelingskriterierne for tildeling af tilskud samt alle øvrige elementer, der kræves. Arbejdsprogrammer og eventuelle ændringer hertil bør vedtages ved gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren. (36)Målet for denne forordning, nemlig at oprette et europæisk solidaritetskorps, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af dets omfang og virkninger, men kan bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. (37)Af hensyn til effektivitet og virkningsfuldhed bør det udvalg, der er nedsat i henhold til forordning (EU) nr. 1288/2013, også bistå Kommissionen med gennemførelsen af denne forordning. For så vidt angår det europæiske solidaritetskorps bør dette udvalg mødes i en særlig sammensætning, og dets mandat bør tilpasses med henblik på at varetage denne nye rolle. Det bør være de deltagende landes opgave at udpege de relevante repræsentanter til disse møder under hensyntagen til de dimensioner af det europæiske solidaritetskorps, der omfatter frivilligt arbejde og beskæftigelse. (38)Forordning (EU) nr. 1288/2013 bør ændres for at tage højde for de ændringer af den europæiske volontørtjeneste, der følger af de nye frivilligaktiviteter, der støttes inden for rammerne af det europæiske solidaritetskorps. (39)Finansieringsrammen for det europæiske solidaritetskorps under udgiftsområde 1a i den flerårige finansielle ramme bygger ligeledes på midler, der omfordeles fra programmet Erasmus+. Disse midler bør hovedsagelig hidrøre fra bevillinger, der tager sigte på at finansiere den europæiske volontørtjenestes aktiviteter, som falder ind under anvendelsesområdet for frivilligt arbejde, der støttes i henhold til denne forordning. Derudover bør nogle bevillinger af studielånsgarantifaciliteten, som ikke ventes at blive opbrugt under Erasmus+, omfordeles med henblik på at yde passende samfinansiering til de nationale agenturers driftsudgifter og bringes mere i overensstemmelse med absorptionskapaciteten for denne foranstaltning. (40)Finansieringsrammen for det europæiske solidaritetskorps under udgiftsområde 1a i den flerårige finansielle ramme bør desuden suppleres med finansielle bidrag fra andre programmer og udgiftsområder, hvilket kræver ændring af forordning (EU) nr. 1293/2013, forordning (EU) nr. 1303/2013, forordning (EU) nr. 1305/2013, forordning (EU) nr. 1306/2013 samt Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1313/2013/EU. (41)Denne forordning bør anvendes fra den 1. januar 2018. For at sikre omgående anvendelse af foranstaltningerne i denne forordning bør den træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — VEDTAGET DENNE FORORDNING: KAPITEL I ALMINDELIGE BESTEMMELSER Artikel 1 Emne Ved denne forordning fastlægges de retlige rammer for det europæiske solidaritetskorps, der skal give unge mulighed for at deltage i solidaritetsaktiviteter. Artikel 2 Definitioner I denne forordning forstås ved: 1)"solidaritetsaktivitet": aktivitet, der har til formål at imødekomme uopfyldte samfundsmæssige behov til gavn for et lokalsamfund og samtidig fremmer den enkeltes personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling, og som kan tage form af ophold, projekter eller netværksaktiviteter inden for forskellige områder som f.eks. uddannelse, beskæftigelse, ligestilling mellem kønnene, iværksætteri, navnlig socialt iværksætteri, medborgerskab og demokratisk deltagelse, miljø- og naturbeskyttelse, klimaindsatsen, katastrofeforebyggelse, beredskab og genopretning, landbrug og udvikling af landdistrikterne, levering af fødevarer og andre varer, sundhed og trivsel, kreativitet og kultur, idræt og sport, social bistand og velfærd, modtagelse og integration af tredjelandsstatsborgere, territorialt samarbejde og samhørighed

2)"deltager": ungt menneske, der har tilmeldt sig det europæiske solidaritetskorps' portal og deltager i en solidaritetsaktivitet, som tilbydes af en deltagende organisation inden for rammerne af det europæiske solidaritetskorps 3)"ugunstigt stillede unge": personer, som har brug for yderligere støtte på grund af handicap, uddannelsesmæssige vanskeligheder, økonomiske hindringer, kulturelle forskelle, helbredsproblemer, sociale hindringer og geografiske hindringer 4)"deltagende organisation": enhver offentlig eller privat enhed, der har fået tildelt det europæiske solidaritetskorps' kvalitetsmærke, og som tilbyder et ophold til en deltager i det europæiske solidaritetskorps eller gennemfører andre aktiviteter inden for rammerne af det europæiske solidaritetskorps 5)"solidaritetsophold": frivillig aktivitet, praktikophold eller job inden for et solidaritetsrelateret område, som er arrangeret af en deltagende organisation, og som bidrager til at tackle vigtige samfundsmæssige udfordringer, og som samtidig, hvad angår deltageren i det europæiske solidaritetskorps, der har påtaget sig den pågældende opgave, styrker dennes personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling samt beskæftigelsesegnethed i et andet land end bopælslandet (på tværs af landegrænserne) eller i bopælslandet (inden for landegrænserne) 6)"frivilligt arbejde": ulønnet volontørtjeneste på fuld tid i en periode på op til tolv måneder, som giver unge mulighed for at bidrage til det daglige arbejde hos organisationer, der er aktive inden for solidaritetsrelaterede områder, til gavn i sidste ende for de lokalsamfund, hvor aktiviteterne gennemføres, herunder en solid lærings- og uddannelsesdimension med henblik på at sætte unge frivillige i stand til at erhverve færdigheder og kompetencer, som vil være til nytte for deres personlige, uddannelsesmæssige, sociale og faglige udvikling, og som også vil bidrage til at forbedre deres beskæftigelsesegnethed 7)"ophold for frivilliggrupper": ophold, der giver grupper bestående af deltagere i det europæiske solidaritetskorps fra forskellige deltagerlande mulighed for sammen at arbejde frivilligt for et fælles mål, idet de udfører manuelle eller intellektuelle opgaver, i forbindelse med et vigtigt projekt i lokalsamfundets tjeneste i en periode på mellem to uger og to måneder 8)"praktikophold": periode af jobtræning fra to til tolv måneder, som aflønnes af den organisation, der er vært for deltageren i det europæiske solidaritetskorps, på basis af en skriftlig praktikaftale omfattende en lærings- og uddannelseskomponent, og som gennemgås med det formål at opnå praktisk og erhvervsmæssige erfaring med henblik på at forbedre beskæftigelsesegnetheden og lette overgangen til rigtige job 9)"job": periode af arbejde fra to til tolv måneder, som aflønnes af den deltagende organisation, der har ansat deltageren i det europæiske solidaritetskorps, og som gennemføres i et deltagerland på basis af en ansættelseskontrakt i overensstemmelse med deltagerlandets lovgivningsmæssige rammer 10)"solidaritetsprojekt": lokalt initiativ for en periode fra to til tolv måneder, som iværksættes og gennemføres af grupper på mindst fem deltagere i det europæiske solidaritetskorps med det formål at tackle vigtige udfordringer i deres lokalsamfund og sætte dem ind i et bredere europæisk perspektiv 11)kvalitetsmærke: certificering af en offentlig eller privat enhed eller en international organisation, der er villig til at tilbyde ophold inden for rammerne af det europæiske solidaritetskorps efter en procedure, der skal sikre, at principperne og kravene i det europæiske solidaritetskorps' charter overholdes 12)"det europæiske solidaritetskorps' charter": det dokument, som fastsætter de respektive rettigheder og forpligtelser, som alle de enheder, der er villige til at slutte sig til det europæiske solidaritetskorps, skal indvillige i at overholde 13)det europæiske solidaritetskorps' ressourcecenter : de yderligere funktioner, som varetages af et udpeget nationalt agentur med det formål at støtte udviklingen og gennemførelsen af aktiviteter inden for rammerne af det europæiske solidaritetskorps samt identifikationen af de kompetencer, som erhverves af deltagerne via deres ophold og projekter 14)"det europæiske solidaritetskorps' portal": webbaseret værktøj, som stiller relevante onlinetjenester til rådighed for deltagere i det europæiske solidaritetskorps og deltagende organisationer, herunder information om det europæiske solidaritetskorps, registrering af deltagere, søgen efter deltagere til ophold, annoncering af og søgen efter ophold, søgen efter potentielle projektpartnere, håndtering af kontakter og tilbud om ophold og projekter, uddannelses-, kommunikations- og netværksaktiviteter, information og meddelelse om muligheder samt andre relevante udviklingstendenser i relation til det europæiske solidaritetskorps. Artikel 3 Generel målsætning Målsætningen med det europæiske solidaritetskorps er at øge unges og organisationers deltagelse i tilgængelige solidaritetsaktiviteter af høj kvalitet for at bidrage til at styrke samhørighed og solidaritet i Europa, støtte lokalsamfund og imødegå samfundsmæssige udfordringer. Artikel 4 Specifikke mål Det europæiske solidaritetskorps skal opfylde følgende specifikke mål: a)at give unge - med støtte fra deltagende organisationer - let tilgængelige muligheder for at deltage i solidaritetsaktiviteter og samtidig forbedre deres færdigheder og kompetencer med henblik på personlig, uddannelsesmæssig, social, medborgerlig og faglig udvikling samt forbedre deres beskæftigelsesegnethed og lette overgangen til arbejdsmarkedet, herunder ved at støtte mobilitet for unge frivillige, praktikanter og arbejdstagere

b)at sikre, at de solidaritetsaktiviteter, som tilbydes deltagerne i det europæiske solidaritetskorps, bidrager til at tackle konkrete, uopfyldte samfundsmæssige behov og styrke lokalsamfund, og at de er af høj kvalitet og behørigt valideret. Artikel 5 Sammenhæng og komplementaritet i EU-indsatsen 1.Det europæiske solidaritetskorps' aktioner skal være i overensstemmelse med og supplere de relevante politikker og programmer på de områder, der er nævnt i artikel 2, stk. 1, samt eksisterende netværk på EU-niveau, der er relevante for det europæiske solidaritetskorps' aktiviteter. 2.Kommissionen og deltagerlandene bør samarbejde om at opnå effektivitet og virkning ved at sikre sammenhæng mellem nationale programmer og ordninger, der vedrører solidaritet, uddannelse, erhvervsuddannelse samt unge, på den ene side og aktioner under det europæiske solidaritetskorps på den anden side. Disse aktioner skal baseres på relevant god praksis og eksisterende programmer. 3.Andre EU-programmer kan også bidrage til opfyldelsen af målene for det europæiske solidaritetskorps ved at støtte aktiviteter, der ligger inden for deres område. Dette bidrag finansieres i overensstemmelse med deres respektive basisretsakter. KAPITEL II DET EUROPÆISKE SOLIDARITETSKORPS' AKTIONER Artikel 6 Det europæiske solidaritetskorps' aktioner Det europæiske solidaritetskorps forfølger sine mål gennem følgende typer af aktioner: a)solidaritetsophold, projekter og netværksaktiviteter b)kvalitets- og støtteforanstaltninger. Artikel 7 Solidaritetsophold, projekter og netværksaktiviteter 1.Denne aktion skal støtte: a)solidaritetsophold i form af frivilligt arbejde, praktik eller job, herunder individuelle ophold på tværs af eller inden for landegrænserne samt ophold for frivilliggrupper b)solidaritetsprojekter på initiativ af deltagere i det europæiske solidaritetskorps c)netværksaktiviteter for enkeltpersoner og organisationer, der deltager i det europæiske solidaritetskorps. 2.Det grænseoverskridende frivillige arbejde, der er omhandlet i stk. 1, litra a), betragtes som ligestillet med det arbejde, som udføres under den europæiske volontørtjeneste, og henvisninger til den europæiske volontørtjeneste i EU-lovgivningen læses også som henvisninger til det europæiske solidaritetskorps for så vidt angår dette arbejde.

Artikel 8 Kvalitets- og støtteforanstaltninger Denne aktion skal støtte: a)foranstaltninger, der skal sikre kvaliteten af solidaritetsophold, herunder uddannelse, sprogstøtte, administrativ støtte til deltagere og deltagende organisationer, forsikring, støtte efter opholdet samt udvikling af et certifikat, der identificerer og dokumenterer den viden samt de færdigheder og kompetencer, der er erhvervet under opholdet b)udvikling og bevarelse af et kvalitetsmærke for enheder, der er villige til at tilbyde ophold til det europæiske solidaritetskorps med henblik på at sikre, at principperne og kravene i det europæiske solidaritetskorps' charter overholdes c)aktiviteter iværksat under det europæiske solidaritetskorps' ressourcecenter med henblik på at støtte og forbedre gennemførelsen af det europæiske solidaritetskorps' aktioner og styrke valideringen af resultaterne heraf d)etablering, vedligeholdelse og opdatering af det europæiske solidaritetskorps' portal og andre relevante onlinetjenester samt de nødvendige IT-systermer og webbaserede værktøjer. KAPITEL III FINANSIELLE BESTEMMELSER Artikel 9 Budget 1.Det samlede budget for gennemførelsen af det europæiske solidaritetskorps er 341 500 000 EUR i løbende priser for perioden 1. januar 2018 - 31. december 2020. 2.Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, omfatter en finansieringsramme på 294 200 000 EUR i løbende priser suppleret med bidrag fra: a)Den Europæiske Socialfond med et bidrag på 35 000 000 EURi løbende priser b)EU's civilbeskyttelsesordning med et bidrag på 6 000 000 EURi løbende priser c)LIFE-programmet med et bidrag på 4 500 000 EURi løbende priser d)Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne med et bidrag på 1 800 000 EUR i løbende priser. 3.Den finansielle støtte til de solidaritetsophold og projekter, der er nævnt i artikel 7, stk. 1, litra a) og b), er foreløbig 80 % for frivilligt arbejde og solidaritetsprojekter og 20 % for praktikophold og jobophold. 4.Den finansielle tildeling kan også dække udgifter til den forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som er nødvendig for forvaltningen af det europæiske solidaritetskorps og opfyldelsen af dets mål, navnlig undersøgelser, ekspertmøder, informations- og kommunikationsforanstaltninger, udgifter i forbindelse med etablering, vedligeholdelse og opdatering af det europæiske solidaritetskorps' portal og de nødvendige IT-systemer og alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen afholder i forbindelse med forvaltningen af det europæiske solidaritetskorps. 5.Der kan om nødvendigt afsættes bevillinger i budgettet, der rækker ud over 2020, for at dække tilsvarende udgifter med henblik på at muliggøre gennemførelsen af aktioner, der endnu ikke er afsluttet pr. 31. december 2020.

6.Et deltagerland kan stille nationale finansielle midler, som skal forvaltes efter reglerne for det europæiske solidaritetskorps, til rådighed for støttemodtagere og anvende det europæiske solidaritetskorps' decentrale strukturer til dette formål, forudsat at det sørger for den supplerende pro rata finansiering af disse strukturer. Artikel 10 EU-finansieringsformer 1.Midler til finansiering af det europæiske solidaritetskorps kan antage en eller flere af de former, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, navnlig tilskud, udbud og priser. 2.Kommissionen kan gennemføre det europæiske solidaritetskorps indirekte i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1, litra c), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. KAPITEL IV DELTAGELSE I DET EUROPÆISKE SOLIDARITETSKORPS Artikel 11 Deltagerlande 1.Medlemsstaterne deltager i det europæiske solidaritetskorps. 2.Andre lande kan deltage i det europæiske solidaritetskorps på grundlag af bilaterale aftaler. Samarbejde kan i givet fald gennemføres ved hjælp af supplerende bevillinger, som tilvejebringes efter de procedurer, der aftales med de pågældende lande. Artikel 12 Enkeltpersoners deltagelse 1.Unge i alderen 17-30 år, der er villige til at deltage i det europæiske solidaritetskorps, registrerer sig på det europæiske solidaritetskorps' portal. Registrerede unge skal dog være mindst 18 år og ikke ældre end 30 år på det tidspunkt, hvor de påbegynder et ophold eller et projekt. 2.Ved gennemførelsen af denne forordning sikrer Kommissionen og deltagerlandene, at der gøres en særlig indsats for at fremme social inklusion, navnlig når det gælder ugunstigt stillede unges deltagelse. Artikel 13 Deltagende organisationer 1.Offentlige eller private enheder eller internationale organisationer deltager i det europæiske solidaritetskorps, forudsat at de har modtaget det europæiske solidaritetskorps' kvalitetsmærke. 2.En ansøgning fra en enhed, der kan komme i betragtning, om at deltage i det europæiske solidaritetskorps vurderes af det kompetente gennemførelsesorgan under det europæiske solidaritetskorps for at sikre, at dets aktiviteter opfylder kravene i forbindelse med det europæiske solidaritetskorps. 3.Enheden kan som et resultat af denne vurdering tildeles det europæiske solidaritetskorps' kvalitetsmærke. Det erhvervede mærke tages regelmæssigt op til fornyet vurdering og kan tilbagekaldes.

4.En enhed, der har modtaget det europæiske solidaritetskorps' kvalitetsmærke, gives adgang til det europæiske solidaritetskorps' portal og mulighed for at tilbyde solidaritetsaktiviteter til registrerede personer. 5.Det europæiske solidaritetskorps' kvalitetsmærke fører ikke automatisk til finansiering under det europæiske solidaritetskorps. 6.Solidaritetsaktiviteter og dermed forbundne kvalitets- og støtteforanstaltninger, der tilbydes af en deltagende organisation, kan modtage støtte under det europæiske solidaritetskorps eller et andet EU-program, der selvstændigt bidrager til målene for det europæiske solidaritetskorps, eller fra andre finansieringskilder, som ikke afhænger af EU-budgettet. Artikel 14 Adgang til støtte under det europæiske solidaritetskorps Enhver offentlig eller privat enhed, som er etableret i et deltagerland, og internationale organisationer, som udfører solidaritetsaktiviteter i deltagerlandene, kan søge om støtte under det europæiske solidaritetskorps. For så vidt angår aktiviteter, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra a), er det en forudsætning for at modtage støtte under det europæiske solidaritetskorps, at den deltagende organisation har opnået et kvalitetsmærke. For så vidt angår solidaritetsprojekter, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra b), kan fysiske personer ligeledes søge om støtte på vegne af uformelle grupper af deltagere i det europæiske solidaritetskorps. KAPITEL V RESULTATER OG FORMIDLING Artikel 15 Overvågning og evaluering af effektivitet og resultater 1.Kommissionen overvåger i samarbejde med deltagerlandene regelmæssigt det europæiske solidaritetskorps' fremskridt med hensyn til at nå dets målsætninger. 2.Fremskridt med hensyn til de specifikke mål måles ved hjælp af eksempelvis følgende indikatorer: a)antal deltagere i frivilligt arbejde (inden for eller på tværs af landegrænserne) b)antal deltagere i praktikophold (inden for eller på tværs af landegrænserne) c)antal deltagere i jobophold (inden for eller på tværs af landegrænserne) d)antal deltagere i solidaritetsprojekter e)antal organisationer, som har fået tildelt det europæiske solidaritetskorps' kvalitetsmærke. Senest seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden fastlægger Kommissionen et detaljeret program for overvågning af resultaterne og virkningerne af forordningen. 3.Kommissionen offentliggør i 2020 en rapport, der gør status over de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå resultaterne, herunder målet om at tilbyde 100 000 unge muligheder under det europæiske solidaritetskorps inden 2020 (omfattende alle ophold og projekter, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra a) og b)). 4.Fire år efter datoen for denne forordnings anvendelse foretager Kommissionen en uafhængig evaluering af denne forordning og forelægger en rapport om de vigtigste resultater for Europa-Parlamentet, Rådet, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 16 Kommunikation og formidling 1.Kommissionen varetager i samarbejde med deltagerlandene formidlingen af information, presseomtale og opfølgning med hensyn til alle aktioner, hvortil der ydes støtte inden for rammerne af det europæiske solidaritetskorps. 2.De nationale agenturer, jf. artikel 20, udvikler en sammenhængende tilgang med henblik på effektivt opsøgende arbejde samt formidling og udnyttelse af resultater af aktiviteter, der er støttet under de aktioner, de forvalter, bistår generelt Kommissionen i forbindelse med formidlingen af information om det europæiske solidaritetskorps, herunder oplysninger om aktioner, der forvaltes på nationalt plan og på EU-plan, og deres resultater og informerer de relevante målgrupper om initiativer i deres land. 3.Kommunikationsaktiviteter skal også bidrage til kommunikation udadtil om Unionens politiske prioriteringer, såfremt de vedrører denne forordnings overordnede mål. KAPITEL VI Forvaltnings- og revisionssystem Artikel 17 Gennemførelsesorganer Denne forordning gennemføres på en ensartet måde af: a)Kommissionen på EU-plan b)de nationale agenturer på nationalt plan i deltagerlandene. Artikel 18 National myndighed De nationale myndigheder, som i hvert af de lande, der deltager i det europæiske solidaritetskorps, er udpeget til at forvalte de aktioner, der er omhandlet i kapitel III i forordning (EU) nr. 1288/2013, fungerer også som nationale myndigheder i forbindelse med det europæiske solidaritetskorps. Artikel 27, stk. 1, 3, 5, 8, 9, 11, 12, 13, 14, 15 og 16, i nævnte forordning finder analog anvendelse på det europæiske solidaritetskorps. I de tilfælde, hvor der for et land, som er nævnt i artikel 11, stk. 2, i denne forordning, ikke er identificeret en national myndighed, udpeges der en sådan i henhold til artikel 27, stk. 2-6 og 8-15, i forordning (EU) nr. 1288/2013. Artikel 19 Uafhængigt revisionsorgan 1.Den nationale myndighed udpeger et uafhængigt revisionsorgan. Det uafhængige revisionsorgan udsteder en revisionserklæring om den årlige forvaltningserklæring som nævnt i artikel 60, stk. 5, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. 2.Det uafhængige revisionsorgan: a)skal have de nødvendige faglige kvalifikationer til at foretage revisioner i den offentlige sektor

b)skal sikre, at der i revisionerne tages hensyn til internationalt anerkendte revisionsstandarder c)må ikke være i interessekonflikt med hensyn til den retlige enhed, som det nationale agentur, jf. artikel 20, er en del af, og skal være driftsmæssigt uafhængigt af den retlige enhed, som det nationale agentur er en del af. 3.Det uafhængige revisionsorgan giver Kommissionen og dens repræsentanter samt Revisionsretten fuld adgang til alle dokumenter og rapporter, der udgør grundlaget for den revisionserklæring, som det udsteder om det nationale agenturs årlige forvaltningserklæring. Artikel 20 Nationalt agentur 1.De nationale agenturer, som i hvert af de lande, der deltager i det europæiske solidaritetskorps, er udpeget til at forvalte de aktioner, der er omhandlet i kapitel III i forordning (EU) nr. 1288/2013, i deres respektive lande, fungerer også som nationale agenturer i forbindelse med det europæiske solidaritetskorps. Artikel 28, stk. 1, 2, 5, 6, 7 og 8, i forordning (EU) nr. 1288/2013 finder analog anvendelse på det europæiske solidaritetskorps. 2.Med forbehold af artikel 28, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1288/2013 er det nationale agentur ansvarligt for at forvalte alle projektfaser for de af det europæiske solidaritetskorps' aktioner, der er opført i de gennemførelsesretsakter, der henvises til i artikel 24, i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1, litra c), nr. v) og vi), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og artikel 44 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012. 3.I de tilfælde, hvor der for et land, som er nævnt i artikel 11, stk. 2, i denne forordning, ikke er udpeget et nationalt agentur, fastsættes der et sådant i henhold til artikel 28, stk. 2, 5, 6, 7 og 8, i forordning (EU) nr. 1288/2013. Artikel 21 Europa-Kommissionen 1.De regler, der gælder for forholdet mellem Kommissionen og et nationalt agentur, fastsættes i et skriftligt dokument, der skal: a)angive interne kontrolstandarder og regler for nationale agenturers forvaltning af EU-midler til tilskud b)indeholde det nationale agenturs arbejdsprogram, herunder det nationale agenturs EU-støttede forvaltningsopgaver c)specificere rapporteringskravene til det nationale agentur. 2.Kommissionen stiller hvert år følgende midler til rådighed for det nationale agentur: a)midler til tilskud i det pågældende deltagerland til de aktioner under det europæiske solidaritetskorps, som det nationale agentur har til opgave at forvalte b)et finansielt bidrag til støtte for det nationale agenturs forvaltningsopgaver som defineret efter den fremgangsmåde, der er beskrevet i artikel 29, stk. 4, litra b), i forordning (EU) nr. 1288/2013. 3.Kommissionen fastsætter kravene til det nationale agenturs arbejdsprogram. Kommissionen stiller først midler under det europæiske solidaritetskorps til rådighed for det nationale agentur, efter at den formelt har godkendt det nationale agenturs arbejdsprogram. 4.På grundlag af overensstemmelseskravene til nationale agenturer som omhandlet i artikel 27, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1288/2013 vurderer Kommissionen de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer, det nationale agenturs forvaltningserklæring og udtalelsen fra det uafhængige revisionsorgan herom, idet der tages hensyn til oplysninger fremsendt af det nationale agentur om dets overvågnings- og tilsynsaktiviteter vedrørende det europæiske solidaritetskorps.

5.Efter vurderingen af den årlige forvaltningserklæring og udtalelsen fra det uafhængige revisionsorgan herom tilstiller Kommissionen sin udtalelse og sine bemærkninger til det nationale agentur og den nationale myndighed. 6.I tilfælde af at Kommissionen ikke kan godkende den årlige forvaltningserklæring eller udtalelsen fra det uafhængige revisionsorgan herom, eller i tilfælde af at det nationale agentur ikke gennemfører Kommissionens bemærkninger på tilfredsstillende måde, kan Kommissionen gennemføre de sikkerhedsforanstaltninger og korrigerende foranstaltninger, der måtte være nødvendige for at sikre Unionens finansielle interesser i overensstemmelse med artikel 60, stk. 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. 7.Kommissionen afholder regelmæssigt møder med nettet af nationale agenturer med det formål at sikre en sammenhængende gennemførelse af det europæiske solidaritetskorps på tværs af alle deltagerlande. KAPITEL VII KONTROLSYSTEM Artikel 22 Principper for kontrolsystemet 1.Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning. 2.Kommissionen er ansvarlig for tilsynskontroller med hensyn til de af de nationale agenturer forvaltede aktioner under det europæiske solidaritetskorps. Den fastsætter minimumskrav til det nationale agenturs og det uafhængige revisionsorgans kontroller. 3.De nationale agenturer er ansvarlige for den primære kontrol af støttemodtagerne med hensyn til de aktioner under det europæiske solidaritetskorps, der er blevet overdraget til dem Disse kontroller skal give rimelig sikkerhed for, at de tildelte tilskud anvendes efter hensigten og i overensstemmelse med de gældende EU-regler. 4.Med hensyn til midler, der overføres til de nationale agenturer, sikrer Kommissionen korrekt koordination af sine kontroller med de nationale myndigheder og de nationale agenturer på grundlag af princippet om én enkelt revision og efter en risikobaseret analyse. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på undersøgelser udført af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF). Artikel 23 Beskyttelse af Unionens finansielle interesser 1.Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at foretage revisioner af alle tilskudsmodtagere, kontrahenter, underkontrahenter og andre tredjeparter, som har modtaget EU-midler. De kan også foretage revisioner og kontroller af de nationale agenturer. 2.OLAF kan efter proceduren i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering. 3.Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer og aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet, jf. dog stk. 1 og 2. KAPITEL VIII GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER Artikel 24 Gennemførelse af det europæiske solidaritetskorps

1.Med henblik på denne forordnings gennemførelse vedtager Kommissionen arbejdsprogrammer ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Hvert arbejdsprogram sikrer, at de generelle og specifikke mål i artikel 3 og 4 gennemføres på en ensartet måde, og skitserer de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og det samlede beløb. Arbejdsprogrammerne skal endvidere indeholde en beskrivelse af de aktioner, der skal finansieres, en angivelse af de beløb, der er tildelt hver enkelt aktion, og fordelingen af midler mellem deltagerlandene til aktioner, der skal forvaltes gennem de nationale agenturer, og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. 2.Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 25, stk. 2. Artikel 25 Udvalgsprocedure 1.Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 36 i forordning (EU) nr. 1288/2013. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2.Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. KAPITEL IX ÆNDRINGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 26 Ændring af forordning (EU) nr. 1288/2013 I forordning (EU) nr. 1288/2013 foretages følgende ændringer: 1.Artikel 13 i forordning (EU) nr. 1288/2013 affattes således: "1. Under den enkeltes læringsmobilitet støttes følgende: a) mobilitet for unge inden for ikke-formelle og uformelle læringsaktiviteter mellem programlandene: en sådan mobilitet kan tage form af udvekslingsophold for unge og frivilligt arbejde samt innovative aktiviteter, der bygger på eksisterende bestemmelser om mobilitet b) mobilitet for personer, der er aktive inden for ungdomsarbejde eller ungdomsorganisationer, og ungdomsledere; en sådan mobilitet kan tage form af uddannelses- og netværksaktiviteter. 2. Denne aktion støtter også unges mobilitet, herunder frivilligt arbejde, og mobilitet blandt personer, der er aktive i ungdomsarbejde eller ungdomsorganisationer, og ungdomsledere til og fra partnerlande, navnlig naboskabslande. 3. De frivillige aktiviteter, der er omhandlet i stk. 1, litra a), og stk. 2, betragtes som ligestillet med de aktiviteter, der gennemføres under den europæiske volontørtjeneste, og henvisninger til den europæiske volontørtjeneste i EU-lovgivningen læses også som henvisninger til disse frivillige aktiviteter." 2.Artikel 18, stk. 1, 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1288/2013 affattes således: "1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet fra den 1. januar 2014 er fastsat til 14 576 824 000 EUR i løbende priser. 2. Det i stk. 1 nævnte beløb tildeles til programmets aktioner, som følger, med en fleksibilitetsmargen, der ikke overstiger 5 % af hvert af de tildelte beløb:

a) mindst 80,7 % til uddannelse, hvoraf følgende minimumstildelinger afsættes: i) 44,3 % til videregående uddannelse, hvilket repræsenterer 35,7 % af det samlede budget ii) 21,4 % til erhvervsuddannelse, hvilket repræsenterer 17,3 % af det samlede budget iii) 14,6 % til skoleuddannelse, hvilket repræsenterer 11,8 % af det samlede budget iv) 4,9 % til voksenuddannelse, hvi