DA Den Europæiske Unions Tidende C 487/92

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — IKT-standardiseringsprioriteter for det digitale indre marked

(COM(2016) 176 final)

(2016/C 487/15)

Ordfører: Gundars STRAUTMANIS

Anmodning om udtalelse Kommissionen, 19/04/2016 Retsgrundlag Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet Vedtaget i sektionen 07/09/2016 Vedtaget på plenarforsamlingen 21/09/2016 Plenarforsamling nr. 519 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 159/1/3

1. Konklusioner og anbefalinger

1.1. EØSU bifalder generelt Kommissionens meddelelse, som danner udgangspunkt for planer og initiativer til fremme af IKT-standardisering. Heri fastlægges prioriteringsområder og centrale foranstaltninger ledsaget af en tidsplan (køreplan).

1.2. EØSU er af den opfattelse, at standardisering skal bidrage til at øge merværdien, sikre beskæftigelsen på alle områder og forbedre velfærden i samfundet som helhed. Det er derfor særligt vigtigt at indkredse de prioriteringsområder, hvor standardisering skal gennemføres, herunder i informationsteknologi- og kommunikationssektoren (IKT), for at løse de dermed forbundne problemer, som har betydning for alle. Kommissionens meddelelse er således særdeles påkrævet, og man forstår på denne baggrund, hvorfor dens udarbejdelse er af afgørende betydning for yderligere IKT-standardisering — og dermed for udviklingen af det indre marked.

1.3. EØSU vil gerne fremsætte en række anbefalinger, som kan hjælpe Kommissionen med yderligere at forbedre meddelelserne og de ledsagende dokumenter, som den har udarbejdet.

1.3.1. Anbefaling nr. 1

EØSU anbefaler, at Kommissionen i fremtidige meddelelser og andre ledsagende dokumenter gør det klart for alle interessenter, at det er nødvendigt med en afbalanceret tilgang til IKT-standardisering: standarder som en begrænsende faktor set i forhold til kreativitet.

1.3.2. Anbefaling nr. 2

EØSU anbefaler, at der gøres en betydelig indsats for at sikre overensstemmelse mellem prioriteringsområderne for IKT-standardisering, som har forskellige betegnelser i Kommissionens meddelelse og den årlige køreplan for IKT-standardisering. For at skabe overensstemmelse mellem de forskellige dokumenter og alle indbyrdes forbundne tekster bør der anvendes en ensartet terminologi.

1.3.3. Anbefaling nr. 3

I betragtning af, hvor vigtigt det er at fastsætte prioriteter for IKT-standardisering, anbefaler EØSU, at der gives flere oplysninger om begrundelser, fremgangsmåde og konsekvenser i forbindelse med valget af prioriteringsområder.

1.3.4. Anbefaling nr. 4

For at sikre, at alle interessenter får en bedre forståelse af, hvordan Kommissionens meddelelse skal gennemføres og hænger sammen, anbefaler EØSU, at der informeres om de tilbagevendende aktiviteter, som er nødvendige for at supplere eller fortsætte det arbejde, der indledes med dette dokument.

1.3.5. Anbefaling nr. 5

For at give alle interessenter vished om, at Kommissionen ved udarbejdelsen af sin meddelelse ikke kun har set på problemstillinger, som direkte vedrører prioriteringer for IKT-standardisering, men også har vurderet disses indvirkning på forskellige sociale aspekter (jf. artikel 11 i TEUF), anbefaler EØSU, at Kommissionens fremtidige meddelelser også kommer til at indeholde specifikke oplysninger om forskellige interessenters deltagelse og om de sociale konsekvenser af Kommissionens tilgang til IKT-standardisering, som allerede påvirker hele samfundet.

1.4. EØSU støtter generelt Kommissionens meddelelse, men foreslår dog, at det vurderes: — om en meddelelse er et tilstrækkeligt middel til at nå de erklærede mål, f.eks. om »lederskab«, eller om det ikke er nødvendigt at benytte former, som giver mulighed for mere handling og beslutsomhed, — om det ikke er relevant at genoverveje denne forestilling om »lederskab«, og om Kommissionen i sin meddelelse ikke snarere skulle fokusere på partnerskabsbaseret samarbejde med internationale standardiseringsorganer frem for på konkurrenceprincipper, eftersom vi alle stort set har de samme behov, som rækker ud over EU's grænser.

2. Indledning

2.1. Den 19. april 2016 vedtog Kommissionen sin meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om IKT-standardiseringsprioriteter for det digitale indre marked (COM(2016) 176 final).

2.2. Målsætninger i Kommissionens meddelelse: — at støtte og styrke Europas rolle i den digitale verdensøkonomi — at sikre, at IKT-relaterede standarder fastsættes på en måde, der svarer bedre til de politiske behov — at sikre, at standarder er dynamiske, åbne og tættere knyttet til forskning og innovation.

2.3. Ånden i Kommissionens meddelelse: — En omfattende strategisk og politisk tilgang til standardisering for prioriterede IKT-teknologier. I meddelelsen beskrives en omfattende strategisk og politisk tilgang til standardisering for prioriterede IKT-teknologier, der er afgørende for gennemførelsen af det digitale indre marked. — Håndtering af udfordringer forbundet med IKT-standardisering. For at løfte de udfordringer, der er forbundet med standardisering på IKT-området, har Kommissionen bebudet, at den vil iværksætte »en integreret standardiseringsplan for at fastlægge de vigtigste standardiseringsmål med fokus på teknologier og områder, der anses for kritiske for det digitale indre marked«.

2.4. Baggrund for Kommissionens meddelelse: — Fælles standarder som grundlag for et effektivt digitalt indre marked. Fælles standarder sikrer interoperabiliteten mellem digitale teknologier og udgør grundlaget for et effektivt digitalt indre marked. De sikrer, at teknologier fungerer godt og pålideligt sammen, giver stordriftsfordele, fremmer forskning og innovation og holder markederne åbne. Afvigende nationale standarder kan derimod hæmme innovationen væsentligt og bevirke, at europæiske virksomheder bliver ufordelagtigt stillet i forhold til resten af verden. — Forordning (EU) nr. 1025/2012 om europæisk standardisering. Den seneste revision af EU's standardiseringspolitik resulterede i vedtagelsen af forordning (EU) nr. 1025/2012 om europæisk standardisering og etableringen af en ramme for et mere gennemsigtigt og effektivt europæisk standardiseringssystem for samtlige industrisektorer. Meddelelsen bygger på forordning (EU) nr. 1025/2012 (1) og knytter an til det planlagte fælles initiativ om standardisering, som er en del af den bredere strategi for det indre marked (COM(2015) 550 final — Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne).

2.5. Hovedpunkter i meddelelsen: — IKT-standarder som hjørnestenen i det digitale indre marked — Standardisering på IKT-området: en udfordrende global kontekst i hastig forandring — Europas svar: en tostrenget plan for at prioritere og levere IKT-standardisering for det digitale indre marked — Fem prioriteringsområder: byggestenene for IKT-standardisering — Forpligtelse fra højt niveau om at yde og garantere lederskab gennem standarder.

3. Oversigt over og generelle bemærkninger til indholdet i Kommissionens meddelelse

3.1. IKT-standarder som hjørnestenen i det digitale indre marked

3.1.1. I punkt 1 i Kommissionens meddelelse anføres det, at verdensøkonomiens omstilling til en digital økonomi påvirker samtlige industri- og servicesektorer. Ligeledes omtales i punkt 1 nogle almene emner i udtalelsen såsom: — meddelelsens formål — meddelelsens art — meddelelsens baggrund.

3.2. Standardisering på IKT-området: en udfordrende global kontekst i hastig forandring

3.2.1. I punkt 2 i Kommissionens meddelelse anføres det, at udviklingen af IKT-standarder står over for en række nye udfordringer, der kræver en målrettet og bæredygtig europæisk reaktion.

3.2.2. Det understreges i meddelelsen, at de potentielle følgevirkninger af disse udfordringer kan være spredning af begrænsede ressourcer, en forholdsvis ringe effektivitet og, mere generelt, en svækkelse af innovationsevnen i Europa.

3.3. Europas svar: en tostrenget plan for at prioritere og levere IKT-standardisering for det digitale indre marked

3.3.1. I punkt 3 i Kommissionens meddelelse fremlægges en handlingsplan for prioriteringsområder i forbindelse med den næste bølge af teknologisk standardisering i den digitale økonomi.

3.3.2. Kommissionens foreslåede tilgang: 1) Meddelelsen indeholder en liste over prioriterede byggesten for det digitale indre marked, hvor bedre IKT-standardisering er mest presserende, ledsaget af forventede resultater og en tidsplan. 2) Kommissionen foreslår en politisk proces på højt niveau, der skal validere, overvåge og om nødvendigt ændre i listen over prioriteter. Det er planen, at man i denne proces vil tage det europæiske standardiseringssystems instrumenter i brug og involvere en lang række aktører, både internt i EU og på internationalt plan. 3.3.3. Det er nødvendigt, at begge dele af prioriteringsplanen videreudvikles samtidigt for at sikre, at EU bliver førende i den digitale verdensøkonomi.

3.4. Fem prioriteringsområder: byggestenene for IKT-standardisering

3.4.1. I punkt 3.1 i meddelelsen har Kommissionen indkredset fem prioriteringsområder, som udgør de vigtigste teknologiske byggesten for det digitale indre marked (rækkefølgen er ikke vigtig). — cloudcomputing — tingenes internet — 5G-kommunikation — (masse-)datateknologier — IT-sikkerhed.

3.4.2. Disse områder blev udvalgt på grundlag af udtalelser fra den europæiske interessentplatform for standardisering på IKT-området, som samler interessenter fra industrien, standardiseringsorganer, regeringer og repræsentanter for civilsamfundet.

3.4.3. Den digitale omstilling har betydelig indvirkning på forskellige sektorer og forbrugerne. En lang række vigtige IKT-anvendelsesområder (f.eks. e-sundhed, intelligente transportsystemer, intelligent energi, kompleks fremstillingsvirksomhed, intelligente byer osv.) er direkte baseret på de fem udvalgte prioriterede IKT-standardiseringsområder.

3.4.4. De udvalgte prioriteter skal supplere andre standardiseringsinstrumenter, der anvendes til at gennemføre EU's standardiseringspolitik. Disse omfatter — foruden det planlagte fælles initiativ vedrørende europæisk standardisering — køreplanen for IKT-standardisering og det årlige EU-arbejdsprogram.

3.5. Forpligtelse fra højt niveau om at yde og garantere lederskab gennem standarder

3.5.1. I punkt 3.2 i meddelelsen anfører Kommissionen, at det ikke er nok at opstille prioriteringer for IKT-standarder for det digitale indre marked alene. For at opnå gode resultater kræves der engagement i standardiseringen fra højt niveau med deltagelse af en bred vifte af interessenter, herunder fra industrien, standardiseringsorganisationer og forskningsverdenen samt fra EU's institutioner og de nationale myndigheder.

3.5.2. Kommissionen foreslår en proces på højt niveau for at udføre de prioriterede foranstaltninger. Denne proces vil bygge videre på og supplere den europæiske interessentplatform, køreplanen for IKT-standardisering og det årlige EU-arbejdsprogram for europæisk standardisering som værktøjer til gennemførelse og publikation af standarder. Kommissionens meddelelse beskriver hvert element i processen og alle dertil knyttede aktiviteter.

4. Særlige bemærkninger

4.1. Balance mellem standardisering og kreativitet

4.1.1. Set ud fra synsvinklen i Kommissionens meddelelse er standardisering ikke et mål i sig selv, men blot et middel. Et af målene er at tilskynde til forskning og innovation inden for IKT.

4.1.2. Standarder byder ikke kun på muligheder, de sætter også nogle rammer og begrænsninger. Standarder kan fremme udviklingen, men også hæmme den, især i sektorer, hvor udviklingen går meget hurtigt, såsom IKT.

4.1.3. I meddelelsens punkt 2 med overskriften »Standardisering på ikt-området: en udfordrende global kontekst i hastig forandring«, som behandler problemer, man støder på under standardiseringsprocessen, nævnes det, at »den tiltagende kompleksitet, som er en konsekvens af denne mangfoldighed af standarder og tekniske grupper, der er involveret i standardisering, [kan] hæmme innovationen«.

4.1.4. Resultaterne af den offentlige høring (Sammenfattende rapport om den offentlige høring vedrørende standarder i det digitale indre marked: fastsættelse af prioriteringer og opnåelse af resultater) viser holdningen blandt de berørte interessentgrupper, såsom IKT-sektoren. Denne sektor ønsker en bundstyret standardiseringsproces.

4.1.5. Det er klart, at indførelse af for strenge standarder eller for tidlig indførelse af standarder kan — hæmme kreativiteten, hvilket vil forsinke udviklingen og gennemførelsen af innovative løsninger — føre til en situation, hvor standarder er udarbejdet og godkendt, men hvor producenterne udfører deres daglige aktiviteter efter andre »standarder«, som de selv har opstillet.

4.1.6. Dette betyder, at man under standardiseringsprocessen nøje må vurdere situationen med hensyn til udformning, vedtagelse og gennemførelse af hver enkelt standard, og at der må findes en fornuftig balance mellem standarder som en begrænsende faktor og kreativitet, f.eks. ved at give mulighed for at udtrykke sig frit og skabe nye »ikke-standardiserede« løsninger.

4.1.7. Anbefaling nr. 1

EØSU anbefaler, at Kommissionen i fremtidige meddelelser og andre ledsagende dokumenter gør det klart for alle interessenter, at det er nødvendigt med en afbalanceret tilgang til IKT-standardisering: standarder som en begrænsende faktor set i forhold til kreativitet.

4.2. Uoverensstemmelser mellem prioriteringsområder i forskellige dokumenter om standardisering

4.2.1. I punkt 3.1 i meddelelsen nævner Kommissionen følgende fem prioriteringsområder for IKT-standardisering: — cloudcomputing — tingenes internet — 5G-kommunikation — IT-sikkerhed — (masse-)datateknologier.

4.2.2. Samtidig henviser meddelelsen til den årlige køreplan for IKT-standardisering. De forskellige prioriteringsområder, som kortlægges og beskrives i The 2016 Rolling Plan on ICT Standardisation (2016-køreplanen for IKT-standardisering, foreligger kun på engelsk), vises nedenfor: 3.5. Vigtige katalysatorer og sikkerhed 95 3.5.1. Cloud computing 96 3.5.2. Den offentlige sektors information, åbne data og big data 101 3.5.3. e-forvaltning 106 3.5.3.1. DCAT-applicationsprofil til dataportaler i Europa 107 3.5.3.2. Udveksling af metadata om genanvendelige interoperabilitetsaktiver (e-forvaltning) 107 3.5.3.3. Centrale glossarer for at lette udviklingen af interoperable løsninger 107 3.5.4. Elektronisk identifikation og tillidstjenester, herunder e-signaturer 109 3.5.5. Radiofrekvens-identifikation (RFID) 112 3.5.6. Tingenes internet 114 3.5.7. Net- og informationssikkerhed 120 3.5.8. e-databeskyttelse 124 3.5.9. e-infrastrukturer til forskningsdata og beregningstung forskning 127 3.5.10. Kortlægning af bredbåndsinfrastruktur 131 3.5.11. Opbevaring af digitaliserede film 134

4.2.3. Skønt disse to dokumenter — Kommissionens meddelelse og 2016-køreplanen for IKT-standardisering — hænger sammen og supplerer hinanden, bruger de ikke samme terminologi. Ingen af de to dokumenter knytter forbindelse mellem tilsvarende standardiseringsområder.

4.2.4. Anbefaling nr. 2

EØSU anbefaler, at der gøres en betydelig indsats for at sikre overensstemmelse mellem de prioriterede områder for IKT-standardisering, som har forskellige betegnelser i Kommissionens meddelelse og den årlige køreplan for IKT-standardisering. For at skabe overensstemmelse mellem de forskellige dokumenter og alle indbyrdes forbundne tekster bør der anvendes en ensartet terminologi.

4.3. Opstilling af IKT-standardiseringsprioriteter

4.3.1. I punkt 3.1 i Kommissionens meddelelse nævnes de fem prioriteringsområder for IKT-standardisering. Det anføres, at »Disse områder blev udvalgt på grundlag af udtalelser fra den europæiske interessentplatform for standardisering på IKT-området, som samler interessenter fra industrien, standardiseringsorganer, regeringer og repræsentanter for civilsamfundet. En offentlig høring bekræftede, at der er bred konsensus om den prioritering, der her præsenteres.«

4.3.2. Den offentlige høring fandt sted fra den 23. september 2015 til den 4. januar 2016, og der var 168 deltagere. Resultaterne af høringen er beskrevet i den Sammenfattende rapport om den offentlige høring vedrørende standarder i det digitale indre marked: fastsættelse af prioriteter og opnåelse af resultater.

4.3.3. Når det betænkes, at der blev taget hensyn til resultaterne af høringen ved udvælgelsen af de prioriteringsområder for IKT-strategien, som beskrives i Kommissionens meddelelse, og som berører en stor del af det europæiske erhvervsliv, kan den ret beskedne deltagelse (168 respondenter) gøre det nødvendigt at få flere oplysninger om respondenternes sammensætning.

4.3.4. Rapporten indeholder oplysninger om respondentgrupperne (2).

4.3.5. Som det kan ses, er der adskillige respondenter, som kommer fra forskellige standardiseringsorganer. En forholdsvis lille andel udgøres af udviklere og producenter, dvs. folk, som er opmærksomme på markedets behov, som skaber eller følger tendenserne i de teknologiske fremskridt, og som har deres egne udviklingsplaner. I absolutte tal er det få.

4.3.6. De resultater af høringen, som fremgår af den sammenfattende rapport, indeholder oplysninger om de valgte områder, men viser dog ikke, hvor mange områder der faktisk er undersøgt, eller hvad de går ud på (og heller ikke de områder, der er omhandlet i den årlige køreplan for IKT-standardisering). Det anføres heller ikke, hvem der har truffet valgene, eller hvad holdningerne var i de tilfælde, hvor den oprindelige liste omfattede andre områder.

4.3.7. Anbefaling nr. 3

I betragtning af, hvor vigtigt det er at fastsætte prioriterer for IKT-standardisering, anbefaler EØSU, at der gives flere oplysninger om begrundelser, fremgangsmåde og konsekvenser af valget af prioriterede områder.

4.4. Meddelelsens livscyklus

4.4.1. Kommissionens meddelelse nævner en række konkrete punkter, som vil ændre sig over tid, herunder prioriteringsområder, centrale foranstaltninger, vigtigste tidsfrister og meget andet. Dette betyder, at et dokument som denne kommissionsmeddelelse ikke kan udformes med et langt sigte.

4.4.2. Derfor er der brug for en specifik procedure for gennemførelsen i praksis, som fastlægger fremgangsmåde og hyppighed for revision af dokumentet, afholdelse af offentlige høringer, beslutningstagning og iværksættelse af andre aktiviteter. Med andre ord bør den almindelige forvaltning af dokumentets livscyklus og alle relaterede aktiviteter planlægges.

4.4.3. Anbefaling nr. 4

For at sikre, at alle interessenter får en bedre forståelse af, hvordan Kommissionens meddelelse skal gennemføres og hænger sammen, anbefaler EØSU, at der informeres om de tilbagevendende aktiviteter, som er nødvendige for at supplere eller fortsætte det arbejde, der indledes med dette dokument.

4.5. Utilstrækkeligt dækkede emner

4.5.1. Kommissionens meddelelse nævner mange aspekter vedrørende valget af prioriteringer for IKT-standardisering og de tiltag, der er planlagt for at komme videre med dette arbejde. Ikke desto mindre er studiegruppen ved gennemlæsning af denne meddelelse og de tilknyttede dokumenter kommet til den konklusion, at en række aspekter, som er vigtige for samfundet, slet ikke omtales eller kun nævnes i forbifarten.

4.5.2. Selv om hovedsigtet med Kommissionens meddelelse er at fastlægge de vigtigste indsatsområder for IKT-standardisering og de tilknyttede aktiviteter, vil dens gennemførelse og håndhævelse også få direkte eller indirekte indvirkning på områder såsom: — forbrugerrettigheder — små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) aktivitet — beskæftigelse og jobsikkerhed — arbejdstid og arbejdsforhold — hvordan folk med særlige behov kan få adgang til IKT — miljøbeskyttelse — forskellige andre spørgsmål i relation til den sociale dimension.

4.5.3. EØSU bemærker, at man under standardiseringsprocessen bør være opmærksom på: — at give alle interessenter lige konkurrencevilkår — betydningen af at lægge vægt på standardiseringsspørgsmål i EU's handelsaftaler — hvordan aktivitetssektorer er afgrænset — arbejdstagernes forudsætninger for at opfylde krav forbundet med standarder — arbejdstagernes grundlæggende rettigheder — inddragelse af civilsamfundets repræsentanter i dialogen.

4.5.4. Anbefaling nr. 5

For at give alle interessenter vished om, at Kommissionen under udarbejdelsen af sin meddelelse ikke kun har set på problemstillinger, som direkte vedrører prioriteringer for IKT-standardisering, men også har vurderet disses indvirkning på forskellige sociale aspekter (jf. artikel 11 i TEUF), anbefaler EØSU, at Kommissionens fremtidige meddelelser også kommer til at indeholde specifikke oplysninger om forskellige interessenters deltagelse og om de sociale konsekvenser af Kommissionens tilgang til IKT-standardisering, som allerede påvirker hele samfundet.

Bruxelles, den 21. september 2016. Georges DASSIS Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT L 316 af 14.11.2012, s. 12.

(2) http://ec.europa.eu/information_society/newsroom/image/document/2016-17/synopsis_report_on_the_public_consultation_-_standards_in_the_digital_single_market_setting_priorities_and_ensuring_delivery_15264.pdf.