KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 276 endelig udg. 
Bruxelles, den 16. juni 1993 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om det fjerde rammeprogram for 
Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs indsats inden for forskning, 
teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998) 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om et rammeprogram for 
Det Europæiske Atomenergifællesskabs 
indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998) 
(forelagt af Kommissionen) 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
- Oversigt over Forslagene 3 
- Begrundelse 7 
Bilag: Forslag i lyset af nærhedsprincippet/subsidiaritetsprincippet 24 
- Forslag til Rådets afgørelse om det fjerde rammeprogram for Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskabs indsats inden for forskning, 
teknologisk udvikling og demonstration ( 1994-1998). 27/28 
Bilag I: Det fjerde rammeprogram (1994-1998): Beløb og 
fordeling 35 
Bilag II .Kriterier for udvælgelse af EF-forantsaltningerne 37 
Bilag III: Videnskabelige og teknologiske mål 39 
Bilag IV: Fællesskabets finansielle deltagelse 86 
- Forslag til Rådets afgørelse om et rammeprogram for Det Europæiske 
Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse 
(1994-1998). 88 
Bilag I: Det fjerde rammeprogram ( 1994-1998): De beløb, der skønnes 
nødvendige 93 
Bilag II: Kriterier for udvælgelse af EF-forantsaltningerne 94 
Bilag III: Videnskabelige og teknologiske mål 96 
Bilag IV: Fællesskabets finansielle deltagelse 99 
- Finansieringsoversigt 100 
OVERSIGT OVER FORSLÅ GENE 
TIL 
DET FJERDE RAMMEPROGRAM 
FOR FTU OG DEMON STRÅ TION 
OG TIL ET RAMMEPROGRAM FOR FORSKNING 
OG UDDANNELSE PÅ 
DET NUKLEARE OMRÅDE (EURA TOM) (1994-1998) 
Vedrørende: 
Dette forslag bygger påarbejdsdokumenteme fra oktober 1992 (KOM(92) 406) og april 1993 
(KOM (9 3) 158) og på følgende: 
konklusionerne fra Edinburgh 
udviklingen på verdensplan 
bemærkninger til og udtalelser om det første arbejdsdokument 
bem ærkninger til og udtalelser om det andet arbejdsdokum ent. 
For at fremme det interinstitutionelle arbejde omkring det fjerde rammeprogram (politisk 
enighed) og sikre kontinuiteten i Fællesskabets FTU-indsats fremsætter Kommissionen sit 
forslag med Den Europæiske Fællesakt som retsgrundlag, idet de tekster, derfårvirkningmed 
Maastricht-Traktatens ikrafttræden, anføres nederst på siden. Forslaget til Euratom -
rammeprogrammet, som er baseret på Euratom-Traktaten, fremsættes samtidig for at sikre 
sammenhængen i alle Fællesskabets FTU-aktiviteter. 
Politiske retningslinier: 
større selektivitet i Fællesskabets ET U-foranstaltninger m ed henblik på 
større økonomiske virkninger (koncentration omkring generiske teknologier) 
bedre integration af medlemsstaternes, Fællesskabets og europæiske foranstaltninger 
(EF-Traktatens artikel 130 H) 
øget synergi mellem forskning og uddannelse 
m ere fleksible EF-foranstaltninger, så der hurtigt kan reageres på nye videnskabelige og 
teknologiske udfordringer 
tilpasning af de finansielle data til behovene og til de nye finansielle overslag for 1993-
1999. 
Øget selektivitet 
Rammeprogrammerne omfatter al indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og 
demonstration. Det fjerde FTU-rammeprogram er opbygget omkring fire 
foranstaltninger. Den første foranstaltning (FTU- og demonstrationsprogrammer) 
omfatter syv emner mod 15 i det tredje rammeprogram. Der er to nye emner forskning 
med henblik på en europæisk transportpolitik og målrettet socioøkonomisk forskning. 
Hvert emne dækkeret eller flere FTU- og dem onstrationsom råder. 
Euratom-rammeprogramm et fordeler sig på to områder. 
De udvælgelseskriterier, der blev fastlagt i de tidligere arbejdsdokumenter, er blevet 
justeret af hensyn til kravene om koncentration og integration, og anvendelsen af disse 
kriterier har medført, at antallet af emneområderer blevet reduceret fra de oprindeligt 54 
til 28 for begge rammeprogrammer. 
Der er lagt større vægt på den første foranstaltning af hensyn til retningslinjerne fra 
Edinburgh: koncentration omkring generiske teknologier, som kan anvendes i mange 
forskellige sektorer. 
Selektiviteten gælder også inden for de enkelte områder, så indsatsen kan koncentreres 
omkring igangsættende projekter og integrationen af medlemsstaternes, Fællesskabets 
og europæiske foranstaltninger kan øges. 
Foranstaltningerne 
EF-støtten til FTU-aktiviteteme, som indgår under den første foranstaltning, skal fortsat 
koncentreres om generisk og prækompetitiv forskning, som kan finde anvendelse i flere 
forskellige sektorer. 
Videnskabeligt og teknologisk samarbejde af fælles interesse med tredjelande og 
internationale organisationer, som øger Fællesskabets FTU-foranstaltningers økonomiske 
effektivitet, gennemføres dels på centraliseret vis i den anden foranstaltning, dels indenfor 
andre emner under den første foranstaltning, når de kan bidrage til virkeliggørelsen af de mål, 
der forfølges under disse emner. 
Videreform idlingsaktiviteteme gennemføres på et sammenhængende og samordnet grundlag, 
dels på centralt plan under den tredje foranstaltning, dels inden for rammerne af 
særprogrammerne. 
Den fjerde foranstaltning, sigter mod avanceret uddannelse af forskere i videncentre i 
forskellige dele af Fællesskabet; den bevarer således en åben struktur, hvor der tillige lægges 
vægt på samarbejde mellem universiteterne og industrien. 
Integration af medlemsstaternes. Fællesskabets og europæiske foranstaltninger. 
Der ønskes integration i relation til: 
vurderingen af de politiske m uligheder inden for FTU og demonstration (derforeslås et 
nyt emne for at stimulere arbejde til støtte for beslutningsprocessen) 
det politiske plan (m inistrenes regelm æssige sam ordning) 
det operationelle plan: mellem de ansvarlige for FTU. 
Foranstaltningerne skal udformes nærmere i programmerne på grundlag af den indhøstede 
erfaring og viljen til at etablere et samarbejde m ellem forskere, som arbejderpå nationalt plan, 
EF-plan og europæisk plan. 
Synergi mellem forskning og uddannelse 
For at få ny gang i væksten og give den økonomiske og sociale udvikling en ny rytme er det 
ikke nok blot at kombinere arbejde og kapital. Der er behov for en tredje faktor, nemlig en 
forening af viden, knowhow og videnformidling, 
Forskningsuddannelsestiltag gennemføres inden for emnerne under den første foranstaltning 
i det fjerde rammeprogram og på horisontalt plan (fjerde foranstaltning) for at stimulere 
tværnational mobilitet blandt forskere, som arbejder på ny opdukkende emnekomplekser. Det 
samme gælder Eumtom-rammeprogram mets emneområder. De suppleres med 
forskningsaktiviteter, som kan indføre fornyelser i undervisnings-og uddannelsessystemerne, 
og af undervisnings- og uddannelsesforanstaltninger ved forlængelse af programmer som 
COMETT og ERA SMUS. 
Fleksibilitet 
Beslutningsapparatet er m eget kompliceret. Fra vedtagelsen af et ram m eprogram til revisionen 
af det tre år senere skal Fællesskabet hurtigt kunne reagere på den videnskabelige og 
teknologiske udvikling. 
Der er fastsat foranstaltninger på tre niveauer: 
ram m eprogram : forberedende foranstaltninger 
særprogram : begrænset beløb til teknologisk stim u le ring bestem t til spontane forslag fra 
små og mellemstore virksomheder, forbindelser med EUREKA 
arbejdsprogram: tilpasning. 
Finansielle midler 
11625 mio. ECU i løbende priser til det fjerde rammeprogram og 1475 mio. ECU til 
Euratom-rammeprogrammet (1994-1998), i alt 13100 mio. ECU. 
Med hensyn til fordelingen mellem de fire foranstaltninger under det fjerde 
rammeprogram vil der blive lagt størst vægt på den første foranstaltning, men set i 
forhold til perioden 1990-1994 vil den anden (internationalt samarbejde) og den tredje 
(form idling) foranstaltning få m ere vægt. 
Under den første foranstaltning (FTU- og dem onstrationsprogram mer) foreslås det, som 
vejledning, at lægge større vægt på industrielle behov og følgevirkninger under alle 
emnerne samt på forskning med henblik på en europæisk transportpolitik og på 
biovidenskaber og bioteknologi. 

BEGRUNDELSE 
Indledning 
Fællesskabet er et område uden indre grænser med egne økonomiske og sociale strukturer, og 
det opfattes som en troværdig partner i Europa og i verden som helhed. De økonomiske og 
sociale beslutningstagere og borgerne samarbejder, og konkurrencen kan udfolde sig inden 
for klare og stabile rammer. 
Fællesskabet har vedtaget et omfattende program for stimulering af den økonomiske vækst 
og beskæftigelsen. Baggrunden herfor er de politiske omvæltninger på verdensplan, den 
økonomiske afmatning, der ledsager disse omvæltninger, og de initiativer, Fællesskabets 
partnere for nylig har taget. 
Fællesskabets politik for forskning, teknologisk udvikling (FTU) og demonstration, som er 
knæsat i Traktaten om Den Europæiske Union, vil på grundlag af den viden og knowhow, den 
vil munde ud i på mellemlang og lang sigt, bidrage til denne indsats ved at fremme 
industhstrukturemes og -strategiernes tilpasning til de nye konkurrencevilkår på 
verdensmarkedet og til kravet om bæredygtig udvikling og bedre livskvalitet i Euruopa. 
1. Det forslag til det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (1994-
1998), der forelægges i denne meddelelse, ligger i direkte og logisk forlængelse af 
udviklingen inden for Fællesskabets videnskabelige og teknologiske politik siden midten 
afl980'erne. 
11984 besluttede Fællesskabet at samle sine forsknings- og udviklingsaktiviteter i flerårige 
rammeprogrammer for bedre at kunne samordne disse aktiviteter. Dette er baggrunden for 
det første rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (1984-1987). Det 
efterfulgtes af det andet rammeprogram (1987-1991 ) og det tredje, igangværende program 
(1990-1994). 
Ved Den Europæiske Fælles Akt fra 1987 blev forskning og teknologisk udvikling formelt 
udpeget som et kompetenceområde for Fællesskabet; den indeholder derfor reglerne og 
principperne for Fællesskabets indsats på dette område og hovedlinjerne for den praktiske 
gennemførelse: vedtagelse af flerårige rammeprogrammer og gennemførelse af 
rammeprogrammerne ved hjælp af særprogrammer. Det andet og det tredje rammeprogram 
blev foreslået og vedtaget på grundlag af Fællesakten. Traktaten om Den Europæiske 
Union, der blev undertegnet i Maastricht i februar 1992, klargør nogle af Fællesaktens 
aspekter med hensyn til FTU og indeholder ligeledes en række ændringer, heraf nogle 
vigtige, i bestemmelserne på dette område. 
I april 1992 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om "Forskningen efter 
Maastricht: status og strategi" (SEK(92) 682). Heri gøres der rede for de retningslinjer, 
Kommissionen forslår for EF's FTU-politik i de kommende fem år, baseret på en analyse 
af forskningens og industriens situation i Europa her i begyndelsen af 1990'erne og en 
kritisk status over EF's hidtige indsats på området. 
Samtidig med ovennævnte meddelelse offentliggjorde Kommissionen en sammenfattende 
evaluering af det andet rammeprogram (1987-1991) og en analyse foretaget af CREST på 
Rådets anmodning. Efter at have gjort sig bekendt med disse to dokumenter opfordrede 
Rådet i slutningen af april 1992 Kommissionen til snarest at fremsætte konkrete forslag. 
For at undgå en nedgang i ressourcerne til EF's FTU i de kommende to år fremsatte 
Kommissionen endelig i juli 1992 et forslag om forhøjelse af budgettet til det tredje 
rammeprogram (1990-1994), som Rådet vedtog i marts 1993. 
I oktober 1992 offentliggjorde Kommissionen et arbejdsdokument angående det fjerde 
rammeprogram (KOM(92) 406), der skulle danne grundlag for en drøftelse af 
hovedlinjerne i rammeprogrammet, indtil Traktaten om Den Europæiske Union blev 
ratificeret. Dette første arbejdsdokument gav anledning til en bred og konstruktiv debat 
med deltagelse af medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg og andre EF-organisationer, men også forskere og repræsentanter for industrien. 
En meget væsentlig ting er kommet frem under disse drøftelser, nemlig erkendelsen af, at 
forskningen spiller en fremtrædende rolle for bedre livskvalitet og for EF-industriens 
konkurrenceevne. 
2. Under hensyntagen til behovet for kontinuitet i EF's FTU-foranstaltninger (koncentration 
om generisk, prækompetitiv forskning med tværfaglige anvendelsesmuligheder) fastsatte 
Det Europæiske Råd i Edinburgh i december 1992 de finansielle overslag for 1993-1999, 
fastlagde rammerne for EF-bevillingerne til forskning og opfordrede Kommissionen til at 
lægge sine foranstaltninger om. I konklusionerne hedder det: 
"Fællesskabets støtte til /'<£ U børfortsat sætte fokus på generisk, prækompetitiv forskning 
og bør ydes til flere forskellige sektorer. EUREKA bør fortsat være den vigtigste drivkraft 
i støtte tilforskning, der har mere direkte tilknytning til markedet, og Kommissionen bør 
fremsætte forslag med henblik på at fremme synergien mellem Fællesskabets 
forskningsaktiviteter og EUREKA. Fællesskabet bør navnlig sætte indpåatopnåen bedre 
udbredelse af resultaterne til virksomhederne, især små og mellemstore virksomheder, 
samt en forbedring af omkostningseffektiviteten og koordinationen mellem de nationale 
programmer. Der bør tages hensyn til disse konklusioner i behandlingen og vedtagelsen 
af fjerde ram m eprogram. " 
Det Europæiske Råd opfordrede desuden 
"Kommissionen til at frem sætte forslag tilforbedring af forvaltningen og effektiviteten af 
den forskning, der finansieres af Fællesskabet, således at der opnås en større økonomisk 
effektivitet. Med henblik herpå bør aktionerne være mere selektive, og det bør sikres, at 
Fællesskabets virksomhed bidrager med størst muligt ekstraudbytte tilde bestræbelser, der 
allerede er i gang i medlemsstaterne." 
I april 1993 offentliggjorde Kommissionen endnu et arbejdsdokument (KOM(93) 158) 
baseret på kommentarer, udviklingen på verdensplan samt retningslinjerne fra Det 
Europæiske Råd i Edinburgh. Det supplerer og præciserer retningslinjerne i dokumentet 
fra oktober 1992 med henblik på en mere effektiv mobilisering af hele Fællesskabets 
ressourcer. Det er grundlaget for denne meddelelse. 
L HOVEDLINJERNE I FÆLLESSKABETS POLITIK FOR FORSKNING, 
TEKNOLOGISK UDVIKLING OG DEMONSTRATION 
3. For at kunne tage udfordringen op fra den amerikanske og Japanske FTU-politik og 
indhente Europas efterslæb på forskningsområdet (2% af BNP i EF mod ca. 3% i USA og 
Japan) og med hensyn til forskerstyrken (4,3 forskere i Europa pr. 1000 erhvervsaktive 
mod 7,5 i USA og Japan) er det påkrævet, at Fællesskabets foranstaltninger inden for FTU 
og demonstration efterhånden udvikles til en egentlig EF-politik på dette område. 
Det fjerde rammeprogram skal derfor 
sikre større selektivitet i EF-foranstaltningeme for at øge de økonomiske virkninger 
heraf, navnlig ved at lægge vægten på generisk teknologi, der sætter den europæiske 
industri og dens underleverandører i stand til at klare sig i den internationale 
konkurrence; 
tage sigte på samarbejde med henblik på bedre integrering af de nationale 
foranstaltninger og EF-foranstaltningeme inden for FTU og øge synergien mellem 
strukturfondene ogforskningsforanstaltninger til støtte for samhørigheden i EF\ 
gøre det muligt at udvikle synergi mellem forskning og uddannelse', 
med passende midler sikre, at EF bliver i stand til at reagere hurtigt på den 
videnskabelige og teknologiske udvikling; 
have tilstrækkelige finansielle midler til, at der kan opretholdes en stærk EF-indsats, 
således at der bliver en realistisk mulighed for at forfølge målene i Traktaten om Den 
Europæiske Union og dermed, med størst muligt 
ekstraudbytte, bidrage til de igangværende bestræbelser i medlemsstaterne. 
Større selektivitet med henblik på større økonomiske følgevirkninger 
Programmets aktivitetsområde 
4. Aktivitetsområdet for det fjerde rammeprogram er fastlagt efter en af de vigtigste nye 
bestemmelser om FTU i Maastricht-Traktaten. Her hedder det, at rammeprogrammet 
omfatter samtlige Fællesskabets FTU-foranstaltninger, der hører under Traktaten. 
Rammeprogrammet omfatter således alle Fællesskabets aktiviteter inden for forskning og 
teknologisk udvikling, uanset deres form og uanset, under hvilken fælles politik de hører. 
Disse aktiviteter omfatter: grundforskning, grundlæggende industriel forskning, anvendt 
forskning og teknologisk udvikling. De omfatter ligeledes demonstrationsprojekter til 
påvisning af projekternes tekniske gennemførlighed eller deres økonomiske levedygtighed, 
hvilket er i overensstemmelse med den nye artikel 130 F, stk. 3. Alle disse aktiviteter skal 
imidlertid fortsat være prækompetitive. 
I henhold til bestemmelserne i Maastricht-Traktaten omfatter det fjerde rammeprogram 
ligeledes alle de forsknings-, udviklings- og demonstrationsaktiviteter, der gennemføres 
som led i de store fælles politikker, såsom landbrug, fiskeri, energi og transport. Samtidig 
med det fjerde rammeprogram forelægges et Euratom-program for forskning og 
10 
uddannelse på det nukleare område. Målet hermed er at sikre sammenhængen mellem alle 
Fællesskabets FTU-aktiviteter. Det fierde rammeprogram indeholder de demonstrations-
og videreformidlingsaktiviteter til fremme af energiteknologi, der hidtil har varet omfattet 
af THERMIE-programmet. I tråd med Kommissionens planer om EKSF-Traktatens 
fremtid vil Fællesskabets kul- og stålindustri ligeledes i stigende grad få sit 
forskningsbehov, herunder social forskning, dækket med Fællesskabets FTU-aktiviteter. 
Det drejer sig ikke blot om at samle aktiviteterne under ét; den nye bestemmelse er primært 
politisk: det drejer sig om sammenhæng mellem forskningspolitikken og de store fælles 
politikker og en gensidig positiv påvirkning. For at sikre denne sammenhæng og muliggøre 
en optimal synergi i fastlæggelsen og gennemførelsen af de forskellige politikker er der 
brug for en sammenhængende planlægning af samtlige forskningsaktiviteter. 
5. De foranstaltninger, der tidligere blev gennemført uden for rammeprogrammet, og som går 
under betegnelsen udrednings-, ledsage- og støtteforanstaltninger ( APAS), vil for eftertiden 
blive indlemmet i det fjerde rammeprogram. 
Det mest nærliggende eksempel er internationalt videnskabeligt samarbejde. 
Foranstaltninger, som hidtil er blevet gennemført på årsbasis, uden overordnede, 
langsigtede planlægningsrammer, vil nu blive planlagt på flerårig basis. De vil udgøre et 
samlet hele under rammeprogrammets "anden foranstaltning". 
Det samme vil gælde andre flerårige foranstalminger, som f.eks. SPRINT, som idag 
gennemføres på et flerstrenget retsgrundlag. Disse foranstaltninger vil blive samlet under 
rammeprogrammets "tredje foranstaltning". 
En anden gruppe foranstaltninger, som nu gennemføres uden for rammeprogrammet, er de 
horisontale foranstalminger til fastlæggelse og gennemførelse af og støtte til FTU-
politikken. De omfatter undersøgelser, udrednings- og evalueringsaktiviteter og fremme-, 
støtte- og samordningsaktiviteter. De vil nu ligeledes indgå i rammeprogrammet, men skal 
gennemføres efter fleksible fremgangsmåder, så Kommissionen i overensstemmelse med 
finansforordningens artikel 22 beholder sin initiativ- og udøvelsesret for foranstalminger 
af beskedent omfang. 
Kommissionen nedsætter et uafhængigt stående udvalg for forskningsevaluering, som vil 
give evalueringen af EF's FTU-programmer og -foranstalminger større troværdighed. 
11 
Foranstaltningerne 
6. Maastricht-Traktaten angiver, hvilke foranstaltninger rammeprogrammet skal omfatte. Det 
drejer sig om fire foranstaltninger, beskrevet i artikel 130 G: 
a) iværksættelse af programmer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 
gennem fremme af samarbejdet med og mellem virksomheder, forskningscentre og 
universiteter 
b) fremme af samarbejdet vedrørende forskning, teknologisk udvikling og demonstration 
i Fællesskabet med tredjelande og internationale organisationer; 
c) formidling og nyttiggørelse af resultaterne af aktiviteter vedrørende forskning, 
teknologisk udvikling og demonstration i Fællesskabet; 
d) fremme af uddannelse og mobilitet for forskere i Fællesskabet. 
Det fjerde rammeprogram er således baseret på disse fire foranstalminger. 
De FTU-områder, der henhører under Euratom-Traktaten, er samlet i rammeprogrammet 
for forskning og uddannelse på det nukleare område. 
Selektivitet 
7. Det gælder om at udvælge aktionerne med omhu og skabe et videnskabeligt og teknologisk 
grundlag for en bæredygtig, miljøvenlig udvikling af industri, landbrug og servicesektor, 
hvori enhedsmarkedets fordele udnyttes til at forbedre den europæiske konkurrenceevne 
og livskvaliteten i Europa. Inden for hvert forskningsemne vil målet være at koncentrere 
de økonomiske midler på et begrænset antal temaområder, der er udvalgt i kraft af deres 
merværdi (aktioner med omkostningsdeling), og at samordne de aktioner, der gennemføres 
på nationalt plan, på EF-plan og på europæisk plan. 
På baggrund af den EF-industripolitik, som Rådet har godkendt, og behovene i forbindelse 
med de andre fælles politikker skal forskningsindsatsen koncentreres om prækompetitiv 
forskning i generisk teknologi med tværfaglige virkninger, der kan styrke industriens 
konkurrenceevne, navnlig i nøglesektorerne, og om temaer af samfundsinteresse, det skal 
12 
sikres, at resultaterne hurtigt overføres til industrien, navnlig til små og mellemstore 
virksomheder, og til brugersektorerne. Nogle overordnede mål er bestemmende for valget 
af forskningsforanstaltninger, nemlig udvikling af effektive og sikre infrastrukturer 
herunder navnlig en informations- og kommunikationsinfrastruktur, effektiv, ren og sikker 
produktion på grundlag af en moderne produktionsorganisation, miljøbeskyttelse som et 
aspekt af industriens konkurrenceevne, fremme af sundhed og levnedsmiddelhygiejne og -
kvalitet og integrering af teknologi og industri på det indre marked (navnlig gennem øget 
samordning mellem FTU-politikken og standardiseringspolitikken), forudsigelse af 
teknologiske og industrielle forandringer med henblik på bedre hensyntagen til 
markedsbehovene, fremme af samspillet mellem det internationale forskningssamarbejde 
og Fællesskabets politik over for tredjelande. 
EF's FTU-indsats skal koncentreres på følgende tre niveauer: 
det fjerde rammeprograms struktur: med henblik på rationalisering foreslås det, at den 
første foranstaltning (forsknings-, teknologiske udviklings- og 
demonstrationsprogrammer) samles omkring syv hovedtemaer, hvoraf to er nye og 
vedrører henholdsvis forskning med henblik på en europæisk transportpolitik 
(strategiske, systematiske og horisontale aspekter til fastlæggelse og gennemførelse 
af EF's transportpolitik, samordnet med de generiske foranstaltninger, der henhører 
under de andre temaområder) og 
målrettet socio-økonomiske forskning. I bilag I foreslås en struktur for det fjerde 
rammeprogram, der sikrer både kontinuitet med det tredje rammeprogram og 
hensyntagen til de nødvendige fornyelser; 
selektivitetsfremmende kriterier: til fastlæggelse af EF's FTU-aktiviteter er der i bilag 
II til dette forsalag til det fjerde rammeprogram opstillet en række kriterier ("Kriterier 
for udvælgelse af EF-foranstaltningerne"), som bl.a. vedrører koncentrationen af disse 
aktiviteter og samordningen af medlemsstaternes og Fællesskabets foranstalminger; 
disse kriterier vil også blive anvendt ved fastlæggelsen af særprogrammerne og 
udvælgelsen af projekter; 
anvendelse af disse kriterier til at koncentrere EF-foranstaltningerne omkring et mere 
begrænset antal områder for forskning, teknologisk udvikling og demonstration: den 
13 
detaljerede beskrivelse af indholdet af foranstaltningerne i det fjerde rammeprogram 
findes i dettes bilag III. 
Struktur, kriterier og indholdet for så vidt angår forsknings- og uddannelsesaktiviteter på 
det nukleare område er beskrevet i bilaget til Euratorn-rammeprogrammet. 
En bedre samordning af FTU-foranstaltningerne i Europa 
8. Nærhedsprincippet indebærer, at Fællesskabet påforskningsområdet kun handler, hvis dets 
mål bedre kan gennemføres på fællesskabsplan end i de enkelte medlemsstater (jf. bilaget 
om dette forslag i lyset af nærhedsprincippet). I henhold til artikel 130 H i Traktaten om 
Den Europæiske Union skal Fællesskabet og medlemsstaterne desuden samordne deres 
indsats for at sikre sammenhængen mellem de nationale politikker indbyrdes og i forhold 
til Fællesskabets politik. På dette område må det erkendes, at det hidtidige arbejde har 
været utilstrækkeligt. Der er behov for en ny metode med bestemmelser, der er afpasset 
efter hvert forskningsområde. 
9. Den tilstræbte indbyrdes sammenhæng mellem de nationale politikker og Fællesskabets 
politik bygger på en konstatering af, at mindre end 4% af alle de offentlige midler, som 
medlemsstaterne giver ud til civil forskning og teknologisk udvikling, svarer til EF's 
bevillinger til fælles foranstaltninger. 
Det foreslås, at følgende foranstaltninger iværksættes: 
Evaluering af de politiske muligheder inden for videnskab og teknologi, der kan danne 
et fælles videngrundlag for debatten om FTU i Europa. 
Samråd på højeste politiske plan gennem regelmæssige møder specielt om dette 
spørgsmål mellem de europæiske forskningsministre i samarbejde med de ministre, 
der er ansvarlige for industri og økonomisk udvikling. 
Samråd om den konkrete gennemførelse mellem ansvarlige fra de nationale og 
europæiske forskningsorganer og industrielle beslutningstagere (producenter og 
brugere). 
14 
Med hensyn til den praktiske gennemførelse af FTU-foranstaltoingerne kan samordningen 
af de nationale foranstalminger og EF-foranstaltningerne ske på følgende tre niveauer: 
styrkelse af synergi og gensidig inspiration mellem medlemsstaternes foranstaltninger 
kan gennemføres ved at prioritere bedre samordning højt i særprogrammerne: 
på de områder, hvor der er indledt et samarbejde på verdensplan, kan kun et forenet 
og samordnet Europa få vægt over for de store partnere, navnlig USA og Japan; det 
foreslås, at der sker en stærk samordning af nationale foranstaltninger og EF-
fo ran stal tmn ger på de områder, der egner sig til det; 
en kreativ integrering af "forskernes Europa" under hensyntagen til de mange og 
forskelligartede fremgangsmåder kan kun ske gennem en bedre sammenknvming af 
det forskningsarbejde, der udføres på europæisk plan i forskellige internationale 
organisationer som CERN, ESA, ESO, EMBO, EMBL, ESF og især EUREKA. Der 
er i denne forbindelse grund til at understrege styrkelsen af forbindelserne mellem EF-
og EUREK A-foranstaltningerne. Under henvisning til henholdsvis EUREKA's og EF-
forskningens roller blev der på Det Europæiske Råds møde i Edinburgh lagt særlig 
vægt på behovet for at udbygge samspillet mellem dem. 
10. Foruden de klassiske net, der hidtil er oprettet ved EF-foranstaltninger, kan dette 
samarbejde gennemføres med midler som ekspertnet, samrådsnet og konsortier for 
integrerede foranstaltninger (se bilag III til dette forslag). 
FFC vil bidrage til gennemførelsen heraf. 
11. En sådan sammenhæng giver kun mening, hvis Fællesskabet selv stiler mod en 
harmonisk udvikling af sine egne videnskabelige og teknologiske ressourcer. 
Samspillet mellem FTU-politikken og strukturpolitikken skal derfor styrkes. De 
ændringer, som Kommissionen har foreslået i reglerne for strukturfondene, indebærer 
en første mulighed, der kan udnyttes i den nye programperiode 1994-1999. Den vægt, 
der nu lægges på styring af teknologien i mindre gunstigt stillede områder samt på 
kvalificering inden for videnskab og teknologi, åbner nye muligheder for samvirke, 
navnlig med tredje og fjerde foranstaltning i det fjerde rammeprogram. Samtidig med 
at kvalitetsprincippet overholdes, åbner Fællesskabets FTU-aktiviteter en anden 
mulighed. Ved fastlæggelsen af forskningsprioriteterne under den første foranstaltning 
15 
i det fjerde rammeprogram er der taget hensyn til medlemsstaternes interesser og 
ressourcer, herunder de mindre gunstigt stillede medlemsstater. FTU-programmerne 
kan effektivt og billigt bidrage til at udnytte og nyttiggøre ugunstigt stillede områders 
teknologisk-videnskabelige potentiel for Fællesskabet ved at forbinde dem i et net 
med bestående videncentre i de mere udviklede regioner. Tredje og fjerde 
foranstaltning vil få stigende indflydelse på de mindre gunstigt stillede områder og 
lande gennem særforanstaltninger (nationale/regionale formidlingscentre, 
formidlingsnetomkringdetraditionelleindustrigrene,foranstaltningertilforebyggelse 
af hjerneflugt, "europæiske lærestole"). Dette samspil mellem strukturfondene og 
forskningsforanstaltningerne bidrager til en virkelig samhørighedspolitik ved at 
udvikle regionernes potentielle muligheder og bringe dem i kontakt med det 
europæiske forskningsmiljø. Men det må ikke glemmes, at det først og fremmest 
henhører under medlemsstaterne at fastlægge en samlet strategi for bedst mulig 
udnyttelse af den kapacitet, der skabes af de forskellige EF-fmansieringskilder. Et 
dokument fra Kommissionen om samspillet mellem FTU-politikken og 
strukturfondene blev i maj 1993 forelagt Rådet, Europa-Parlamentet og Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg. 
Da de små og mellemstore virksomheder spiller en afgørende rolle for den 
økonomiske udvikling i Fællesskabet som helhed, bør der søges skabt en bedre 
sammenhæng mellem FTU-politikken og de foranstalminger, der vedrører disse 
virksomheder. I denne forbindelse vedtog Rådet den 14. juni 1993 et nyt flerårigt 
rammeprogram for fællesskabsforanstaltninger, der skal sikre kontinuiteten i og styrke 
virksomhedspolitikken, bl.a. for de småog mellemstore virksomheder. Et vigtigt afsnit 
i dette program drejer sig om at forbedre de små og mellemstore virksomheders 
adgang til EF-programmerne. 
Synergi mellem forskning og uddannelse 
12. Til at sætte gang i væksten og den økonomiske og sociale udvikling er arbejde og 
kapital ikke nok. Der er brug for en tredje faktor, nemlig en kombination af viden og 
knowhow, hvor der gøres brug af den nye teknologi, herunder navnlig informations-
ogkommunikationsteknologien: tilvejebringelse afvidengennemforskningssystemet; 
udvikling af knowhow gennem forsknings- og uddannelsessystemet; videreformidling 
af den tilvejebragte viden gennem informationssystemet og medierne. Et af de 
vigtigste resultater af de seneste års EF-foranstaltninger har været skabelsen og 
16 
videreudviklingen af Europa-dækkende forskningsnet. I forlængelse af det 
igangværende program 
vedrørende menneskelige ressourcer og mobilitet bør hvert enkelt emne under den 
første foranstaltning i det fjerde rammeprogram omfatte foranstaltninger til fremme 
af forskermobilitet og oprettelse af net, samt omfattes af en horisontal foranstaltning 
(fjerde foranstaltning) med henblik på at udvikle de menneskelige ressourcer, der skal 
til for at kunne reagere på nye forskningsområder og -emner. 
Lige så strategisk en rolle spiller uddannelsesforanstaltningerne for den 
videnskabelige og tekniske udvikling; på grundlag af ERASMUS- og COMETT-
programmerne skal det fjerde rammeprogram ledsages af foranstalminger til fremme 
af uddannelse og mobilitet på europæisk plan og til fremme af videnskabelig 
information og kultur i Europa, bl.a. i forbindelse med aktiviteter til udvikling af 
generiske teknologier. 
Mulighed for at reagere på den videnskabelige, teknologiske og industrielle udvikling 
13. I tilknytning til ønsket om at forbedre EF-forskningens økonomiske virkninger opstår 
problemet om, hvor hurtigt der kan reageres på udviklingen i det videnskabelige og 
teknologiske system. EF's institutions- og beslutningsapparat for FTU er meget tungt. 
Fællesskabet skal derfor have mulighed for at reagere hurtigt på udviklingen på dette 
område, idet balancen mellem institutionerne opretholdes. Dette betyder først og 
fremmest, at der skal tages hensyn til, at EF-lovgivningens to niveauer 
(rammeprogrammet og særprogrammerne) og gennemførelsesniveauet 
(arbejdsprogrammet) har forskellig karakter og ikke er lige detaljerede. Desuden kan 
der fastsættes konkrete bestemmelser for, hvor stor fleksibiliteten skal være på de tre 
niveauer: 
Rammeprogrammet: Der skal fastsættes et begrænset antal aktiviteter, således at der 
mellem vedtagelsen af et rammeprogram og midtvejsrevisionen heraf kan iværksættes 
en forberedelse af og en definitionsfase for nye programmer og 
eventuelt pilotprojekter. Også den løbende og systematiske kontrol med 
rammeprogrammets gennemførelse og den uafhængige vurdering af programmets 
17 
forvaltning og foranstaltningernes gennemførelse vil bidrage til, at Fællesskabets 
indsats på dette område kan justeres i rette tid. 
Særprogrammerne: Fleksibiliteten består her i, at der i hvert særprogram afsættes et 
begrænset beløb til spontane forslag, hovedsaglig fra små og mellemstore 
virksomheder og tekniske centre (forskningsorganisationer), som der bør reageres 
hurtigt på (teknologisk stimulering). 
Arbei dsprogrammer: Ved tilpasningen af arbejdsprogrammerne til særprogrammerne 
har medlemsstaterne og Europa-Parlamentet mulighed for at spille en effektiv rolle, 
når der skal tages højde for den videnskabelige og teknologiske udvikling - de 
førstnævnte gennem deres deltagelse i programudvalgene og de sidstnævnte gennem 
den årlige budgetprocedure. Ved gennemførelsen af EF-foranstaltningerne vil der 
blive lagt særlig vægt på forenkling og forbedring af forvaltningen med henblik på 
åbenhed og effektivitet, passende decentralisering og grundige evalueringer. 
14. Med hensyn til forbindelserne mellem EF-foranstaltningerne og EUREKA er der sket 
yderligere store fremskridt, og grundlaget for en sådan synergi er blevet udarbejdet i 
fællesskab mellem Kommissionen og EUREKA-instanserne på grundlag af et dobbelt 
princip: øget åbenhed i de procedurer, som landene anvender i EUREKA-projekter og 
i rammeprogrammet, og en klarere fastlæggelse af deres respektive roller. De vigtigste 
elementer er bedre videreformidling af oplysninger om projekterne og 
støtteforanstaltningerne (lovgivning, standardisering, uddannelse), hensyntagen i 
EUREKA-projekterne til resultater fra EF-projekterne, tydeligere fastlæggelse over 
for virksomhederne, navnlig små og mellemstore virksomheder, af deres respektive 
rolle, mere systematisk hensyntagen i rammeprogrammet til EUREKA-projekternes 
prækonkurrencemæssige faser og fælles gennemgang af store strategiske projekter 
foreslået af de erhvervsdrivende. For Fællesskabet indebærer dette, at der efter en 
længere pilotfase indføres nye ordninger, hvorigennem der kan tages hensyn til 
projekter fra EUREKA-initiati vet efter fristen for Fællesskabets indkaldelse af forslag, 
dog efter de traditionelle udvælgelsesregler, i lighed med tidligere besluminger truffet 
fra sag til sag i forbindelse med en række store strategiske EUREKA-projekter (JESSI, 
HDTV, COSINE). De finansielle midler til denne foranstaltning vil eventuelt kunne 
anføres (vejledende) i arbej dsprogrammerne for EF-programmerne. Det samme gælder 
projekter, som indgår i forskningsforanstaltninger, som gennemføres inden for andre 
rammer for europæisk FTU-samarbejde. Projekterne behandles af de to 
18 
samarbejdsrammers instanser (for Fællesskabets vedkommende bistås Kommissionen 
af udvalg, hvori medlemsstaterne er repræsenteret) og værdien af de foreslåede 
projekter sammenlignes i forbindelse med Fællesskabets indkaldelse af forslag. Ved 
Fællesskabets deltagelse skal særprogrammernes målsætninger overholdes, og den må 
kun vedrøre den prækompetitive og generiske del af projekter, som forelægges til 
udvalgenes bedømmelse. EUREKA-instanserne, på internationalt og nationalt plan, 
bør anmode de involverede erhvervsdrivende om ved hver etape af fastlæggelsen og 
gennemførelsen af EUREKA-projekter at foretage en mere systematisk gennemgang 
af deres relationer med Fællesskabets FTU-foranstaltninger. EUREKA bør fortsat 
være det vigtigste middel til støtte for de mest markedsrelaterede FTU-aktiviteter, 
herunder demonstrationsprojekter og produktudviklingsprojekter, og dette bør 
indebære stigende samordning mellem FTU-aktionerne i EUREKA's medlemsstater, 
samtidig med at der trækkes på initiativets fleksibilitet og "bottom-up" karakter. 
II. LOVGIVNINGSRAMMEN 
Beslutningsgrundlaget 
15. Det fjerde rammeprogram er udformet i Maastricht-Traktatens ånd. Da ratifikationen 
af denne imidlertid er forsinket, forelægger Kommissionen nu - for at sikre den 
nødvendige kontinuitet i EF-forskningen - forslaget til det fjerde rammeprogram med 
Den Fælles Europæiske Akt som retsgrundlag, idet den tekst, der får virkning med 
Maastricht-Traktatens ikrafttræden, er anført i fodnoterne. Forslaget til det fjerde 
rammeprogram (1994-1998) hviler på en flerstrenget beslutningsmekanisme. 
I Traktaten om Den Europæiske Union har man bevaret princippet med den i 
Fællesakten fastsatte dobbelte lovgivningsprocedure: først vedtagelse af 
rammeprogrammet som helhed og dernæst vedtagelse af de enkelte særprogrammer. 
I forhold til Fællesakten er der imidlertid tale om en vigtig fornyelse. Bestemmelserne 
om vedtagelse af reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters 
deltagelse i fællesskabsprogrammerne er ændret. Disse regler, som hidtil blev vedtaget 
samtidig med de enkelte særprogrammer, skal nu vedtages ved en særskilt 
rådsafgørelse. Dette gælder også de bestemmelser, som i dag er fastsat i Rådets 
beslutning 92/272/EØF af 29. april 1992 om udbredelse og udnyttelse af den viden, 
der erhverves på grundlag af Fællesskabets særprogrammer for forskning og 
teknologisk udvikling. 
19 
16. Lovgivningsrammen for gennemførelsen af det fj erde rammeprogram omfatter således 
fire forskellige kategorier af afgørelser: 
a) En rådsafgørelse om selve rammeprogrammet. I henhold til EF-Traktaten skal 
den vedtages enstemmigt af Rådet, sammen med Europa-Parlamentet (artikel 
189 B). 
For at sikre en samlet planlægning af EF's FTU-foranstaltninger kræves der 
samtidig en rådsafgørelse baseret på Euratom-Traktaten. 
I forhold til Fællesakten er proceduren for rammeprogrammets vedtagelse altså 
nu mere kompleks. 
b) I Maastricht-Traktaten er proceduren for godkendelse af særprogrammerne 
derimod lettere. De vedtages af Rådet med kvalificeret flertal efter høring af 
Europa-Parlamentet og ØSU. 
c) En rådsbeslutning om reglerne for virksomheders, forskningscentres og 
universiteters deltagelse i rammeprogrammet samt en rådsbeslutning om 
reglerne for videreformidling af forskningsresultaterne. Disse beslutninger, der 
nævnes i Traktatens nye artikel 130 J, vil blive vedtaget i samarbejde med 
Europa-Parlamentet (i den nye Traktat: proceduren i artikel 189 C). 
d) Samtlige akter til vedtagelse af afgørelser om skabelse af andre, fakultative 
instrumenter til gennemførelse af rammeprogrammet: supplerende 
programmer; deltagelse i forskningsprogrammer, der iværksættes af flere 
medlemsstater; samarbejde med internationale organisationer samt 
fællesforetagender. Disse akter henhører henholdsvis under EF-Traktatens 
artikel 130 K, L, M og N og vedtages efter proceduren i artikel 130 O. 
Tidsplan for afgørelserne 
17. Tidsplanen for afgørelserne hviler på følgende to betingelser: 
Det fjerde rammeprogram, som fastlægger Fællesskabets FTU til langt hen 
mod århundredets afslutning, skal baseres på Traktaten om den Europæiske 
Union, og skal vedtages efter dennes ikrafttræden. 
20 
Det fjerde rammeprogram skal vedtages i tide, så det kan sikre kontinuiteten 
i EF-forskningen i industrien, universiteterne og andre 
forskningsorganisationer. I denne sammenhæng skal det nævnes, at det tredje 
rammeprogram og dets særprogrammer udløber den 31. december 1994, og at 
det fjerde rammeprogram først kan gennemføres, når de forskellige 
særprogrammer er vedtaget, samtidig med at der kræves en lang 
forberedelsesfase forud for ikraftsættelsen af de konkrete forskningsprojekter. 
Som følge af disse to betingelser er der tale om en kort tidsfrist, nemlig mellem 
november/december 1993 (førstebehandling i Europa-Parlamentet og Rådets fælles 
holdning) og februar/marts 1994 (andenbehandling i Parlamentet og endelig 
afgørelse). Det er derfor vigtigt, at der er konsensus mellem de to institutioner, så der 
ikke kræves tredjebehandling (forligsprocedure). 
III. DE FINANSIELLE ASPEKTER 
De juridiske og budgetmæssige rammer 
18. Med hensyn til de juridiske og budgetmæssige rammer adskiller bestemmelserne for 
det fjerde rammeprogram (1994-1998) sig i væsentlig grad fra de tre første 
rammeprogrammer. Også på dette område er der med Maastricht-Traktaten indført en 
vigtig nyskabelse i forhold til Fællesakten. I EF-Traktatens artikel 130 I og 130 K, 
som ændret ved Fællesakten, anvendes begrebet "det beløb, der skønnes nødvendigt". 
Med Maastricht-Traktaten indføres begrebet "det samlede maksimumsbeløb" til 
fastsættelse af de finansielle midler for hele rammmeprogrammet og de forskellige 
foranstaltninger, det skal gennemføres ved. 
Finansieringen som følge af FTU-prioriteterne 
19. På grundlag af Det Europæiske Råds konklusioner (fremsat i Edinburgh) om 
Fællesskabets finansiering for 1993-1999, ser finansieringen som følge af de nye 
FTU-retningslinjer og -prioriteter således ud: 
det samlede maksimumsbeløb til det fjerde rammeprogram i perioden 1994-
1998: i konklusionerne fra Edinburgh fastsættes beløbet til EF's FTU på 
mellem halvdelen og to tredjedele af finansieringen af de interne politikker i 
21 
denne periode; det anføres desuden, at væksten i FTU-udgifterne skal følge 
den globale vækst i udgifterne til de interne politikker (udgiftsområde 3 i de 
finansielle overslag); på grundlag af FTU-udgifterne for 1993 har disse 
forskellige hensyn og en vurdering af finansieringsbehovene fået 
Kommissionen til at justere sin vurdering fra oktober 1992 og foreslå et beløb 
på 13,1 mia. ECU i løbende priser for det fjerde rammeprogram og 
rammeprogrammet for forskning og uddannelse på det nukleare område ( 1994-
1998). Denne finansielle ramme skal dække hele Fællesskabets 
forskningsbehov og dermed bidrage til at styrke industriens konkurrenceevne 
og forbedre livskvaliteten. Med en øget koncentration omkring nogle 
prioriterede områder skulle dette beløb gøre det muligt at udbygge visse 
aktioner væsentligt samt tage højde for nyopdukkede emner under den første 
foranstaltning i det fjerde rammeprogram; det vil endvidere gøre det muligt at 
dække behovene for energidemonstrationsaktiviteter, som tidligere 
gennemførtes under THERMlE-programmet, og som nu er medtaget i det 
fjerde rammeprogram; på grundlag af denne bevilling vil også Fællesskabets 
kul- og stålindustri efterhånden få dækket sine forskningsbehov gennem det 
fjerde rammeprogram; alle de videnskabelige og teknologiske 
samarbejdsaktiviteter med tredjelandene kan integreres på dette grundlag, og 
endelig kan Fællesskabet hermed bedre reagere på eksterne udfordringer 
(massiv indsats i tredjelande, navnlig USA og Japan) og interne udfordringer 
(tendens til stabilisering i de nationale forskningsbudgetter); 
fordelingen af det samlede beløb mellem de fire foranstaltninger i det fjerde 
rammeprogram og prioriteringen af hovedtemaerne under den første 
foranstaltning: i bilag I til det fjerde rammeprogram vises hver af de fire 
foranstaltningers andel; den finansielle balance mellem de fire foranstaltninger 
er blevet ændret i forhold til bilag I i det første arbejdsdokument af hensyn til 
de beslutninger og retningslinjer, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds 
møde i Edinburgh (finansielle rammer, prioritering af den første foranstaltning 
til fordel for de generiske teknologier, øget vægt på formidling og udnyttelse 
af resultaterne inden for de enkelte emner og på centralt niveau); da den første 
foranstaltning, som er beskrevet i bilag I til det fjerde rammeprogram, er ret 
omfattende, gives der også yderligere oplysninger om prioriteringen af 
hovedtemaerne under denne første foranstaltning. De omfatter et nyt emne, 
forskning med henblik på en europæisk transportpolitik, da den fælles 
22 
transportpolitik kræver særligt forskningsarbejde med tilstrækkelig 
finansiering; for endvidere at bidrage til bedre livskvalitet i Europa, bør 
biovidenskaber og bioteknologi tildeles supplerende midler for at dække de 
øgede behov for forskning i almen bioteknologi og i biomedicin og sundhed 
samt behovene for forskning, som skal støtte den fælles reformpolitik inden 
for landbrug, skovbrug, udvikling af landdistrikter, fiskeri og akvakultur. 
23 
BILAG TIL BEGRUNDELSEN 
FORSLAGET TIL DET FJERDE RAMMEPROGRAM I LYSET AF 
NÆRHEDSWUNCIPPET/SUBSIDIARfrETSPRINCIPPET 
Med nærhedsprincippet, således som det er defineret i EF-traktatens artikel 3B, indført ved 
Traktaten om Den Europæiske Union, pålægges der begrænsninger for Fællesskabets 
handling, idet det kun handler hvis og i det omfang målene for den påtænkte handling ikke 
i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor, på grund af den påtænkte 
handings omfang eller virkninger,bedre kan gennemføres på fællesskabsplan. I denne 
sammenhæng har følgende spørgsmål relevans. 
a. Hvadermålene med den påtænkte foranstaltning set i ly set af Fællesskabets forpligtelser? 
Sigtet med dette forslag er at virkeliggøre de mål, der er opstillet for FTU-politikken i 
Fællesakten og dernæst bekræftet i Trakten om Den Europæiske Union, herunder navnlig 
styrkelse af EF-industriens konkurrenceevne, forbedring af livskvaliteten og støtte til 
Fællesskabets andre politikker. Disse mål er i overensstemmelse med en harmonisk og 
bæredygtig udvikling i Fællesskabet. 
b. Henhørerden påtænkteforanstaltning underFællesskabets enekompetence, ellererdertale 
om en kompetence, som den deler med medlemsstaterne? 
Med Den Europæiske Fælles Akt er forskning og teknologisk udvikling udtrykkeligt 
stadfæstet som Fællesskabets kompetenceområde, idet det dog deles med medlemsstaterne; 
den kodificerer reglerne og principperne for Fællesskabets handling på dette område, som 
supplerer medlemsstaternes egne foranstaltninger, og fastsætter hovedlinjerne for 
Fællesskabets indgriben. 
c. Hvad er problem et s fælle s skab sdim ens ion (f. eks. hvor mange m edlem sstater berøres heraf, 
og hvorledes er problemet hidtil blevet løst)? 
24 
Gennemførelsen af FTU-rammeprogrammet, der sigter mod at styrke det videnskabelige 
og teknologiske grundlag for hele Fællesskabet (alle medlemsstaterne), ligger i forlængelse 
af de tidligere rammeprogrammer fra og med 1984. Det svarer imidlertid til under 4% af 
medlemsstaternes offentlige udgifter til forskning. 
d. Hvad er den mest effektive løsning, hvis man sammenholder Fællesskabets og 
medlem ssttaemes midler? 
For at sikre, at Fællesskabets FTU-foranstaltninger er effektive, og for at undgå 
overlapning med medlemsstaterens foranstalminger, er rammeprogrammet navnlig 
koncentreret om generiske teknologier af betydning for flere forskellige sektorer og om 
store forskningsprojekter. En bedre samordning mellem medlemsstaternes og 
Fællesskabets indsats i overensstemmelse med Traktatens artikel 13 OH vil ligeledes sikre 
øget effektivitet. 
e. Hvilke særlige fordele rummer den af Fællesskabet påtænkte foranstaltning, og hvad vil 
omkostningerne være ved at forholde sig passivt? 
Set i forhold til medlemsstaternes foranstaltninger hver for sig vil en integrering af disse 
foranstaltninger og Fællesskabets indsats samt udvikling af samspillet mellem de 
foranstaltninger, der gennemføres inden for udvidede europæiske forskningsrammer, 
navnlig udbygning af samspillet mellem Fællesskabets foranstaltninger og EUREKA, give 
muligheder for at udnytte Fællesskabets forskningspotentiale bedre og give reelle fordele 
for Fællesskabet som helhed, ikke blot for industriens konkurrenceevne og mulighederne 
for at imødekomme samfundets behov, men også som støtte til Fællesskabets andre 
politikker. Forholder Fællesskabet sig passivt, vil dette samspil gå tabt, og 
medlemsstaternes foranstaltninger vil blive opsplittet og overlappe hinanden indbyrdeds. 
f) På hvilken måde kan Fællesskabet gribe ind (henstilling, finansiel støtte, regulering, 
gensidig anerkendelse osv.)? 
Formerne for Fællesskabets handling er anført i bilag IV til forslaget til Rådets afgørelse. 
g) Er det nødvendigt med helt ensartede forskrifter, eller er det tilstrækkeligt at opstille de 
generelle mål i et direktiv, der derefter gennemføres på medlemsstatsplan? 
25 
Med rammeprogrammet pålægges der ikke ensartede forskrifter i egentlig forstand; det 
fastlægger, gennem passende finansiering, en sammenhængende ramme for de projekter, 
der gennemføres af offentlige og private instanser (virksomheder, forskningscentre, 
universiteter). 
26 
Foralag til 
RÅDETS AFGØRELSE1 
om det fjerde rammeprogram for Det Europæiske Økonomiske2 Fællesskabs indsats 
inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998) 
RÅDET3 FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske4 Fællesskab, 
særlig artikel 130 Q, stk. I,5 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,6 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Ifølge Traktatens artikel 130 F sætter Fællesskabet sig som mål at styrke det videnskabelige 
og teknologiske grundlag for den europæiske industri og at fremme udviklingen af dens 
internationale konkurrenceevne; 
det er vigtigt, at Fællesskabet og medlemsstaterne samordner deres indsats inden for 
forskning og teknologisk udvikling for at sikre den indbyrdes sammenhæng mellem de 
nationale politikker og Fællesskabets politik; 
ifølge Traktatens artikel 1301 skal der vedtages et flerårigt rammeprogram, som omfatter alle 
NB: De nummererede fodnoter angiver ændringer (oid, der udgår eller tilføjes), som 
skal foretages, efter at Traktaten om Den Europæiske Union er trådt i kraft; de 
alfabetiske fodnoter indeholder henvisninger til tidligere offentliggørelser i De 
Europæiske Fællesskabers lidende. 
1 Erstattes af: "EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE". 
2 Dette ord udgår. 
3 Erstattes af: "EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET". 
4 Dette ord udgår. 
5 Erstattes af "artikel 130 I, stk. 1". 
6 Denne henvisning udgår. 
- 27/28 -
Fællesskabets foranstalminger inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 
(i det følgende benævnt FTU); 
Rådet vedtog ved afgørelse 90/221 /Euratom, EØF(a) et tredje rammeprogram for 1990-1994, 
som nu er under gennemførelse; Rådet bevilgede ved afgørelse 93/167/Euratom, EØF(b) en 
supplerende finansiering, som dækker de to sidste år af gennemførelsen af det tredje 
rammeprogram; 
den 9. april 1992 forelagde Kommissionen en vurdering af fremskridtene under 
gennemførelsen af det tredje rammeprogram; den forelagde den 22. april 1992 en vurdering 
af alle de særprogrammer, der blev gennemført under det andet rammeprogram; Udvalget for 
Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) forelagde en analyse af denne evaluering den 
25. september 1992 på Rådets anmodning; 
Kommissionen forelagde den 18. november 1992 et dokument om EKSF-Traktatens fremtid 
og finansielle virksomhed frem til år 2002, hvor den udløber; 
Det Europæiske Råd nåede på mødet den 11. og 12. december 1992 i Edinburgh til 
konklusioner, som bekræfter, at Fællesskabets FTU bør være generisk og 
prækonkurrencemæssig samt dække flere sektorer med bedre samvirke mellem Fællesskabets 
og EUREKA's FTU-aktiviteter og med bedre formidling af resultaterne fra disse aktiviteter 
til små og mellemstore virksomheder, idet den centrale rolle for Fællesskabets FTU-politik 
ved samordningen af de foranstaltninger, der gennemføres i medlemsstaterne, endvidere 
understreges; 
på grund af den hastige teknologiske udvikling, de nye økonomiske udfordringer, som 
Fællesskabet står over for, og den skærpede konkurrence på verdensplan bør der for perioden 
1994-1998 vedtages et nyt rammeprogram, som kan sikre kontinuiteten i Fællesskabets 
flerårige FTU-foranstaltninger; 
(8) EFT nr. L 117 af 8.5.1990, s. 28. 
00 EFT nr. L 69 af 20.3.1993, s. 43. 
29 
styrkelsen af Fællesskabets videnskabelige og teknologiske grundlag bør både tage sigte på 
at forbedre livskvaliteten og EF-industriens konkurrenceevne(7); 
i overensstemmelse med Traktaten er det nødvendigt at gennemføre 
demonstrationsforanstaltninger, det være sig demonstration af projekternes tekniske 
gennemførlighed eller af deres økonomiske levedygtighed; 
Fællesskabet har forpligtet sig til at sikre en bæredygtig udvikling, som tager hensyn til 
miljøet; Fællesskabets FTU-foranstaltninger vil bidrage til en sådan udvikling; 
små og mellemstore virksomheder kan bidrage betydeligt til innovationsprocessen, og de bør 
spille en vigtig rolle i gennemførelsen af Fællesskabets FTU-foranstaltninger; der bør derfor 
lægges særlig vægt på disse virksomheders specifikke behov med henblik på at lette deres 
adgang til information, tilskynde dem til at deltage aktivt i EF-programmerne og øge deres 
evne til at udnytte resultaterne; 
ved formuleringen og iværksættelsen af Fællesskabets politikker og foranstaltninger skal der 
tages hensyn til, at den økonomiske og sociale samhørighed skal styrkes; i overensstemmelse 
med dette princip bør rammeprogrammet bidrage til en harmonisk udvikling i Fællesskabet, 
samtidig med at videnskabelig ekspertise opretholdes som et vigtigt kriterium; det er derfor 
vigtigt at styrke samspillet mellem FTU-indsatsen og de foranstalminger, som Fællesskabet 
gennemfører via strukturfondene; 
Fællesskabet skal ifølge nærhedsprincippet kun handle, hvis og i det omfang målene for den 
påtænkte handling ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor, på 
grund af den påtænkte handlings omfang eller virkninger, bedre kan gennemføres på 
fællesskabsplan; dette er tilfældet for Fællesskabets FTU-aktiviteter, som opfylder kriterierne 
i denne afgørelse; med henblik på overholdelsen af disse kriterier bør der udvises stor 
omhyggelighed ved valget af de områder, hvor Fællesskabet handler; 
Traktatens artikel 130 G og 130 I omhandler fire foranstaltninger, som Fællesskabet skal 
gennemføre; den første af disse foranstaltninger omfatter iværksættelse af særprogrammer for 
FTU baseret på samarbejde med og mellem virksomheder, forskningscentre og universiteter; 
(7) Tilføj: "og der er behov for at fremme forskningsforanstaltninger, som findes 
nødvendige i medfør af andre EF-politikker. 
30 
disse programmer bør kun omfatte et begrænset antal FTU-områder, som EF har prioriteret; 
de emner, der er omfattet af den første foranstaltning, udgør på grund af deres betydning den 
vigtigste del af det fjerde rammeprogram; 
forskningsindsatsen inden for nuklear sikkerhed og kontrolleret termonuklear fusion omfattes 
af en særskilt afgørelse om et rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare 
område, og de teknisk-videnskabelige målsætninger for de foranstaltninger, der skal 
gennemføres på dette område, er anført i nævnte rammeafgørelse; 
den anden foranstaltning omfatter fremme af samarbej det vedrørende Fællesskabets FTU med 
tredjelande og internationale organisationer; inden for dette område bør Fællesskabet leve op 
til sit internationale ansvar; det teknisk-videnskabelige samarbejde med industrilandene, 
udviklingslandene, landene i Øst- og Centraleuropa og staterne i det tidligere Sovjetunionen 
bør udbygges, idet der for industrilandenes vedkommende tages hensyn til de nye muligheder, 
som Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde indebærer; det gensidigt 
supplerende forhold, der er mellem Fællesskabets indsats og den forskningsindsats, der gøres 
inden for europæiske særorganisationer, bør systematisk udbygges, og der bør sikres øget 
sammenhæng mellem de forskellige aktiviteter; COST-aktiviteteme i forbindelse med 
multilaterale FTU-projekter bør intensiveres; 
den tredje foranstaltning omfatter formidling og nyttiggørelse af Fællesskabets FTU-
resultater; disse aktiviteter bør forstærkes og fornyes for at lette den effektive udnyttelse af 
resultaterne og forbedre miljøet for formidling og tilegnelse af teknologi; der bør med henblik 
herpå skabes midler og ordninger, som kan lette udnyttelsen og teknologioverførslen mellem 
parterne, navnlig de små og mellemstore virksomheder, bl.a. ved at forbedre deres 
finansieringsmiljø; 
den fjerde foranstaltning omfatter fremme af uddannelse og mobilitet for forskere, navnlig 
unge forskere, i Fællesskabet; der bør arbejdes videre på det initiativ, der blev indledt under 
det tredje rammeprogram, med henblik på at øge de menneskelige FTU-ressourcer og 
mobiliteten for forskere, blandt andet på grundlag af net af medlemsstaternes laboratorier og 
forskerhold, såvel offentlige som private, som dækker hele Fællesskabet; 
31 
de centrale foranstaltninger for internationalt samarbejde, formidling og nyttiggørelse af FTU-
resultater og fremme af uddannelse og mobilitet for forskere, er ikke til hinder for at anvende 
sådanne aktiviteter særskilt for hvert af de særprogrammer, som henhører under den første 
foranstaltning, i det omfang det er nødvendigt for en tilfredsstillende gennemførelse af disse; 
Det Fælles Forskningscenter er selvskrevet til at yde et bidrag til rammeprogrammets 
gennemførelse, navnlig på de områder, hvor det kan tilbyde objektiv og uafhængig 
sagkundskab, og hvor det i særlig grad kan virke som en drivkraft for gennemførelsen af 
Fællesskabets samlede politik; 
rammeprogrammet iværksættes gennem særprogrammer, men kan også iværksættes gennem 
supplerende programmer, hvori kun nogle af medlemsstaterne deltager, eller ved 
Fællesskabets deltagelse i FTU-programmer, der iværksættes af flere medlemsstater, eller det 
kan endelig iværksættes ved oprettelse af fællesforetagender eller andre strukturer, der er 
nødvendige for at gennemføre Fællesskabets FTU-programmer korrekt; 
det er dels nødvendigt konstant og systematisk at kontrollere, hvor langt gennemførelsen af 
det fjerde rammeprogram er nået sammenholdt med kriterierne og målsætningerne i denne 
afgørelse, dels at foretage en uafhængig evaluering af forvaltningen af programmet og 
resultaterne fra forskningsindsatsen på et passende tidspunkt og inden Kommissionen 
forelægger sit forslag til det femte rammeprogram; 
det er i overensstemmelse med Traktatens artikel 130 1, stk. 1, nødvendigt at fastsætte det 
beløb, der skønnes nødvendigt(8) til gennemførelsen af rammeprogrammet, samt de nærmere 
vilkår for Fællesskabets deltagelse i finansieringen herafog fordelingen af dette beløb på de 
forskellige påtænkte foranstaltninger; 
sammenhængen i alle Fællesskabets FTU-foranstalminger bør bevares, og nærværende 
rammeprogram og rammeprogrammet for Euratom bør derfor vedtages samtidigt og for 
samme periode; 
Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hørt -
(8) Udtrykket "det beløb, der skønnes nødvendigt" erstattes af "det samlede 
maksimumsbeløb". 
32 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE(9): 
Artikel 1 
1. Et rammeprogram for Fællesskabets indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og 
demonstration, i det følgende benævnt "fjerde rammeprogram", vedtages hermed for 
perioden 1994-1998. 
2. Det fjerde rammeprogram omfatter alle de i Traktatens artikel 130 G omhandlede 
fællesskabsforanstaltninger. 
3. Det beløb, der skønnes nødvendigt(>0) til Fællesskabets finansielle deltagelse i det fjerde 
rammeprogram som helhed, udgør 11 625 mio ECU, og de enkelte foranstaltningers andele 
er fastsat i bilag I. 
4. De udvælgelseskriterier, der skal anvendes ved iværksættelsen af det fjerde 
rammeprogram, er fastsat i bilag II. 
5. Bilag III beskriver på baggrund af de i stk. 4 nævnte kriterier de påtænkte foranstaltninger 
i store linjer og deres videnskabelige og tekniske mål. 
A rtikel 2 
1. Det fjerde rammeprogram iværksættes ved hjælp af særprogrammer, og i hvert særprogram 
fastsættes de præcise mål herfor i overensstemmelse med de retningslinjer, der er fastsat 
i bilag III. 
2. Til iværksættelsen af det fjerde rammeprogram kan der om nødvendigt vedtages supple­
rende programmer, hvori kun nogle af medlemsstaterne deltager, eller Fællesskabet kan 
deltage i FTU-programmer, der iværksættes af flere medlemsstater, eller der kan endelig 
oprettes fællesforetagender eller andre strukturer, der er nødvendige for at gennemføre 
Fællesskabets FTU-programmer korrekt. 
(9) Ingen ændringer i den danske udgave. 
(,0) Udtrykket "Det beløb, der skønnes nødvendigt" erstattes af "Det samlede 
maksimumsbeløb". 
33 
A rtikel 3 
For Fællesskabets finansielle deltagelse i det fjerde rammeprogram som helhed gælder de 
nærmere bestemmelser om bevillinger til FTU i finansforordningen vedrørende De Euro­
pæiske Fællesskabers almindelige budget, som nærmere fastsat i bilag IV til denne 
afgørelse. 
A rtikel 4 
1. Kommissionen undersøger konstant og systematisk, hvor langt gennemførelsen af det 
fjerde rammeprogram er nået sammenholdt med kriterierne og målsætningerne i bilag II 
og III. Den vurderer navnlig, om målene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er 
i overensstemmelse med situationens udvikling. Den forelægger om nødvendigt forslag 
med henblik på at tilpasse eller supplere rammeprogrammet på grundlag af denne 
undersøgelse. 
2. Inden Kommissionen forelægger sit forslag til det femte rammeprogram, lader den 
uafhængige eksperter evaluere forvaltningen og gennemførelsen af Fællesskabets 
aktiviteter i løbet af de fem år, der går forud for evalueringen. Den meddeler resultatet af 
evalueringen forsynet med sine bemærkninger hertil til Europa-Parlamentet, Rådet og Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg sammen med forslaget til det femte rammeprogram. 
Udfærdiget i Bruxelles; den På Rådets vegne 
Formand 
34 
BILAG I 
DET FJERDE RAMMEPROGRAM (1994-1998): BELØB OG FORDELING 
" I ••' ••»-»••'-»»«»MMMMaggiMgBagage^^aa^ i • •••• i"i i I" • i m j n ', m i J il, .',' , I i",l 'i. 
mio. ECU 
(løbende priser) 
Første foranstaltning (programmer for forskning, teknologisk 
udvikling og demonstration) 9450 ** 
Anden foranstaltning (samarbejde med tredjelande og 
internationale organisationer) 790 
Tredje foranstaltning (formidling og nyttiggørelse 600 
af resultaterne) 
Fjerde foranstaltning (fremme af uddannelse og mobilitet 
for forskere) 785 
BELØB, DER SKØNNES NØDVENDIGT 11625 ** 
in" i Jin gr=s=r • i ri n, iv, ' =r=c=gt, u 11 , » M.-, "i • , ,• i"iv,v ,', , • M ,J'ii , ' I, I i ae 
Vejledende fordeling mellem temaerne under den første foranstaltning 
Informations- og kommunikationsteknologi 
Industriteknologi* 
Miljø* 
Biovidenskab og bioteknologi* 
Ikke-nuklear energi* 
Forskning med henblik på en europæisk transportpolitik* 
Målrettet socioøkonomisk forskning* mio. ECU 
(løbende priser) 
3900 
1800 
970 
1325 
1050** 
280 
125 
9450** 
* Heraf FFC: 724 mio. ECU. NB: ud over denne deltagelse i den første foranstaltning deltager 
FFC også i den tredje foranstaltning til et beløb af 70 mio. ECU. 
"DET BELØB, DER SKØNNES NØDVENDIGT" erstattes med 
"MAKSIMUMSBELØB". 
35 
** Et rammeprogram (1994-1998) for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden 
for forskning og uddannelse er vedtaget samme dag som nærværende program til et beløb 
af 1475 mio. ECU, hvorved det vejledende beløb til FTU-foranstaltninger på 
energiområdet andrager 2 525 mio. ECU og det beløb, der skønnes nødvendigt (11) til 
samtlige Fællesskabets FTU-foranstaltninger, 13 100 mio. ECU 
*** Jf. nærværende EFT, s.... 
36 
BILAG II 
KRITERIER FOR UDVÆLGELSE AF EF-FORANSTALTNINGERNE 
Følgende kriterier for valget af de videnskabelige og tekniske mål for rammeprogrammet 
gælder også ved fastlæggelsen af særprogrammet: 
1. EF's forskning, teknologiske udvikling og demonstration (FTU) skal koncentreres om 
veldefinerede mål, hvorved de bidrager til 
at styrke EF-industriens teknologiske grundlag og gøre den mere konkurrencedygtig 
på verdensmarkedet ved at give den den nødvendige viden og knowhow 
(kompetence); 
at fastlægge og gennemføre EF-politikkeme 
at opfylde samfundets behov og hermed bidrage til udviklingen af en bæredygtig 
vækst. 
Denne indsats medfører også økonomiske virkninger på kort, mellemlang eller lang sigt 
og bidrager til at styrke Fællesskabets økonomiske og sociale samhørighed, samtidig med 
at der tilstræbes umindsket videnskabelig og teknisk kvalitet. 
2. EF's FTU-aktiviteter skal være i overensstemmelse med nærhedsprincippet, dvs. at 
Fællesskabet kun foreslår en foranstaltning, hvis målene for den påtænkte handling ikke 
fuldt ud kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor bedre kan gennemføres på 
fællesskabsplan. 
3. Ud fra dette princip er det berettiget at gennemføre følgende typer foranstaltninger på 
fællesskabsplan: 
meget omfattende foranstaltninger, hvortil medlemsstaterne ikke eller kun vanskeligt 
kan mobilisere de fornødne faciliteter og finansielle og menneskelige ressourcer 
("kritisk masse"); 
37 
aktiviteter vedrørende ambitiøse spørgsmål, omfattende problemer eller problemer af 
videnskabelig rækkevidde på lang sigt. Denne type aktiviteter kræver en særlig 
forskningsindsats på EF-plan og øger dermed ofte Fællesskabets bidrag til løsning af 
internationale problemer; 
aktiviteter, hvis virkninger i form af oplagte økonomiske fordele taler for en EF-
foranstaltning, selv om et internationalt samarbejde altid indebærer ekstra 
omkostninger; 
aktiviteter, der supplerer nationale aktiviteter, som tager sigte på at styrke det 
videnskabelige og tekniske grundlag for Fællesskabet som helhed, og hvis resultater 
har større chancer for at blive udnyttet i Fællesskabet; 
aktiviteter, som bidrager til at gennemføre en fælles politik, såsom realiseringen af det 
indre marked, eller nå et fælles mål, såsom et forenet videnskabeligt og teknisk 
Europa og, når der er behov for det, fastsættelse af ensartede regler og standarder. 
4. EF's FTU-virksomhed skal gennemføres ved hjælp af projekter, der skal vurderes ud fra 
deres videnskabelige og tekniske værdi. 
Under udvælgelsen af de projekter, der skal gennemføres som led i særprogrammerne, 
prioriteres projekter, 
der giver en bedre samordning af igangværende forskning i medlemsstaterne, på EF-
plan og i andre europæiske og internationale samarbejdsfora, 
som mere effektivt opfylder Fællesskabets mål i retning af global økonomisk og 
industriel konkurrencedygtighed. 
38 
BILAG IH 
VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL 
De nye retningslinjer til fremme af en virkelig EF-politik for forskning, teknologisk udvikling 
og demonstration (FTU), indebærer, at EF-foranstaltningerne koncentreresyderligere, såderes 
værditilvækst øges, bl.a. i overensstemmelse med nærhedsprincippet og kriterierne i bilag II. 
De FTU-aktiviteter, der indgår i det tredje rammeprogram (1990-1994), videreføres, hvis de 
opfylder disse kriterier. 
Foranstaltningerne dækker alle Fællesskabets FTU-aktiviteter. De støtter de fælles politikker 
og tager sigte på at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag, der er en nødvendig 
forudsætning for en bæredygtig, miljøforligelig udvikling, for en forbedring af den europæiske 
industris konkurrenceevne og af livskvaliteten i Europa. 
I tråd med Fællesskabets industripolitik og i ønsket om at opfylde samfundets stigende behov, 
har man udpeget en række målsætninger af almen interesse som grundlag for valget af FTU-
foranstaltninger på EF-plan: 
- at udvikle effektive og sikre infrastrukturer, navnlig for informationsteknologi og 
kommunikation 
- at sikre effektiv, ren og sikker produktion på grundlag af moderne organisation af 
produktionsleddet, hvor der tages hensyn til de menneskelige faktorer 
- at gøre miljøbeskyttelse til et aspekt af industriens konkurrenceevne 
- at forbedre sundheden samt levnedsmiddelkvalitet og -hygiejne 
- at sikre teknologisk og industriel integration af det indre marked (bl.a. ved at øge 
samordningen mellem FTU-politikken og standardiseringspolitikken) 
- at foregribe teknologiske og industrielle forandringer, så der kan tages større hensyn til 
markedets og samfundets behov 
39 
- at styrke samspillet mellem de foreslåede internationale samarbejdsaktiviteter og 
Fællesskabets politik udadtil 
- at sikre, at de videnskabelige og teknologiske resultater vinder indpas i erhvervslivet, 
navnlig hos de små og mellemstore virksomheder 
- at uddanne virksomhedslederne i at beherske den nye teknologi. 
De videnskabelige og teknologiske mål er bygget op omkring fire foranstaltninger: 
- Den første foranstaltning omfatter programmerne for forskning, teknologisk udvikling og 
demonstration 
- Den anden foranstaltning tager sigte på at fremme FTU-samarbejdet med tredjelande og 
internationale organisationer 
- Den tredje foranstaltning omfatter foranstaltninger til videreformidling og udnyttelse af 
resultaterne af Fællesskabets FTU-aktiviteter 
- Den fjerde foranstaltning omfatter aktiviteter til fremme af forskeruddannelse og -mobilitet 
i Fællesskabet. 
Fællesskabet skal sigte mod en harmonisk udvikling af sine videnskabelige og teknologiske 
ressourcer. I et tættere samspil mellem FTU-politikken og strukturpolitikken - med umindsket 
hensyntagen til kravet om kvalitet - skal der ved fastlæggelsen af forskningsprioriteterne inden 
for den første foranstaltning tages højde for alle medlemsstaternes, også de mindst udviklede 
medlemsstaters, interesser og muligheder. Tredje og fjerde foranstaltning vil, gennem 
særforanstaltninger, få stigende indflydelse på de mindre udviklede regioner og lande. Men 
det er først og fremmest op til medlemsstaterne selv at opstille en samlet, kohærent strategi 
for bedst mulig udnyttelse af disse muligheder. 
Fællesskabets støtte til FTU-aktiviteter under den første foranstaltning vil fortsat være 
koncentreret om generisk og prækompetitiv forskning af relevans for flere erhvervssektorer. 
Denne foranstaltning omfatter ligeledes FFC's langsigtede støtte til Kommissionens øvrige 
40 
tjenestegrene. Endvidere vil EF's indsats blive rettet mod en række store emneområder, 
således at den europæiske forskning bedre kan bidrage til at løse erhvervslivets og samfundets 
problemer. 
I denne sammenhæng bør der udvikles en operationel fremgangsmåde til at skabe en effektiv 
grænseflade mellem de horisontale forskningsprogrammer og brugerindustrisektorernes 
behov, så disses konkurrenceevne kan bedres. Kommissionen samordner de foranstaltninger, 
der er samlet under de forskellige horisontale forskningsprogrammer og hører i denne 
forbindelse repræsentanterne for de berørte parter (virksomheder, offentlige instanser, 
brugere); disse rådgiver Kommissionen med hensyn til fastlæggelsen af de forskningsemner, 
som forekommer mest lovende, så de hurtigst muligt kan gennemføres som led i 
arbejdsprogrammerne og indkaldelser af projektforslag under den første foranstaltning. I 
denne sammenhæng kan bl.a. bil-, luftfarts- og skibsfartsindustrien nævnes. 
EUREKA vil fortsat være det vigtigste middel til støtte for de mest markedsorienterede FTU-
og demonstrationsaktiviteter. Samspillet mellem EF-aktiviteterne og EUREKA vil blive 
udbygget. De finansielle midler til denne foranstaltning vil (vejledende) kunne medtages i 
arbejdsprogrammerne for EF-programmerne. EF-foranstaltningen tager især sigte på at 
forbedre videreformidlingen af resultaterne til virksomhederne, navnlig de små og 
mellemstore virksomheder, at øge udbyttet og styrke samordningen mellem de nationale 
programmer. 
Der vil blive lagt stor vægt på små og mellemstore virksomheders, de højere 
uddannelsesinstitutioners og forskningscentrenes forsknings-, udviklings- og 
innovationsmuligheder, og samarbejdsaktioner imellem dem skal søges fremmet. Man vil især 
søge at give de små og mellemstore virksomheder lettere adgang til EF-programmerne efter 
den procedure, der tillader hurtig reaktion på spontane forslag (teknologisk stimulation). 
Inden for de forskellige foranstaltninger vil der også blive lagt vægt på grundforskning, 
overalt hvor dette viser sig nødvendigt. 
Inden for de enkelte forskningsområder skal mulighederne for samarbejde eller samordning 
mellem medlemsstaternes foranstaltninger og fællesskabsforanstaltninger og europæiske 
foranstaltninger udnyttes optimalt. Ud over foranstaltningerne med omkosmingsdeling, der 
er koncentreret om udvalgte forskningsopgaver, vil øget anvendelse af samordnede 
foranstaltninger kunne fremme dette samarbejde omkring et større antal forskellige emner, 
41 
dog stadig efter kriterierne i bilag II. Der er lagt tilsvarende vægt på at sikre komplementaritet 
mellem FFC's aktiviteter og aktiviteterne med omkostningsdeling. 
De repræsentative videnskabelige, tekniske og industrielle instanser i Fællesskabet vil blive 
hørt oftere, bl.a. i forbindelse med de aktiviteter, der tager sigte på at indkredse de forsknings-
og teknologipolitiske valgmuligheder på europæisk plan. 
Ud over den målrettede socioøkonomiske forskning, der indgår under den første 
foranstaltning, vil humanistisk og samfundsvidenskabelig forskning, inden for de enkelte 
temaer i den første foranstaltning såvel som inden for rammerne af anden, tredje og fjerde 
foranstaltning, blive koblet sammen med forskningen i eksakte videnskaber og teknik; herved 
vil de socioøkonomiske konsekvenser af de planlagte aktiviteter og de eventuelle teknologiske 
risici bedre kunne forudberegnes. 
Målene for de forskningsaktiviteter, der hidtil henhørte under EKSF-Traktaten, vil 
efterhånden blive optaget under de tilsvarende temaer i den første foranstaltning; herefter vil 
de berørte parter kunne indgive deres projekter i forbindelse med indkaldelser af forslag under 
rammeprogrammets særprogrammer. 
Videnskabeligt og teknisk samarbejde (af gensidig interesse) med tredjelande og 
internationale organisationer gennemføres dels centraliseret (andenforanstaltning), dels inden 
for emnerne i den første foranstaltning, når målene hermed kan opfyldes på denne måde. 
Videnskabeligt og teknologisk samarbejde på internationalt plan øger EF-aktionernes 
økonomiske effektivitet. Det er vigtigt, at der på dette område skabes sammenhæng mellem 
medlemsstaternes og Fællesskabets forskningspolitik. Samarbejdet med tredjelande og 
internationale organisationer vil på denne måde kunne virke som en yderligere løftestang for 
Fællesskabets F&U-investeringer. 
Rådet fastsætter reglerne for videreformidling af den viden, særprogrammerne resulterer i, og 
de andre bestemmelser vedrørende rammeprogrammets gennemførelse. Inden for denne 
juridiske ramme gennemføres videreformidlingsaktiviteteme på et sammenhængende og 
samordnet grundlag; hertil kræves dels central forvaltning (tredje foranstaltning), dels et vist 
frit spillerum inden for særprogrammerne til etablering af specialiseret videreformidling. I 
begge tilfælde kan videreformidlingen finde sted gennem publikationer eller edb, i henhold 
til fælles standarder og protokoller. 
42 
Formidlingsaktiviteterne omfatter ligeledes oplysninger om Fællesskabets programmer og 
aktioner; herved kan de små og mellemstore virksomheder og private og offentlige 
forskningslaboratorier lettere få adgang til disse oplysninger. I samme øjemed skal der inden 
for den tredje foranstaltning gives støtte til at oprette eller udbygge centre, der kan 
videreformidle og udnytte resultaterne på nationalt eller regionalt plan. 
Selv om det først og fremmest er op til virksomhederne og laboratorierne selv at nyttigøre 
forskningsresultaterne, er det klart, at der i visse tilfælde er behov for et samordnet EF-tiltag 
med de berørte parter og med de kompetente offentlige og private organisationer, navnlig på 
natonalt og regionalt plan (bl.a. de ovennævnte videreformidlingscentre), med henblik på at 
beskytte visse resultater og fremme teknologiens indpas og overførslen af nyskabelser. Den 
tredje foranstaltning omfatter endvidere de videnskabelige tjenester, FFC udfører til støtte for 
Fællesskabets politik og som ikke henhører under første foranstaltning. 
Der skal gennemføres uddannelses- og mobilitetsaktiviteter inden for de enkelte temaer i den 
første foranstaltning, så brugerne på de for Fællesskabet vigtigste områder, ikke blot får 
adgang til de FTU-resultater, de har brug for, men også de menneskelige ressourcer, der kan 
udnytte disse resultater. Herved vil de økonomiske følgevirkninger af forskningen på disse 
prioriterede områder blive forstærket. 
Men den europæiske dimension skal også udnyttes til at udvikle de menneskelige ressourcer 
på horisontalt plan, så der hurtigt kan reageres på den videnskabelige og teknologiske 
udvikling inden for nye områder. Den fjerde foranstaltning, der tager sigte på avanceret 
uddannelse af forskere i videncentre overalt i Fællesskabet, skal således bevare en åben 
struktur og endvidere udbygge samarbejdet mellem universiteterne og industrien. 
Til gennemførelse af den forskning, der støttes af EF, vil først og fremmest to muligheder 
finde anvendelse: Dels koncentrering af de finansielle midler omkring et begrænset antal 
emner, der er udvalgt i kraft af deres værditilvækst (foranstaltninger med omkostningsdeling), 
uden at dette udelukker muligheden for gradvis aftagende støtte alt efter projekternes art, dels 
samordning af medlemsstaternes foranstaltninger, fællesskabsforanstaltninger og europæiske 
foranstaltninger efter passende fremgangsmåder. 
Ved siden af de klassiske net, der allerede er etableret gennem EF-foranstaltninger, vil dette 
samarbejde kunne gennemføres med følgende midler: 
43 
- Tematiske vidennet, der samler fabrikanter, brugere, universiteter og forskningscentre 
omkring samme teknologiske eller industrielle mål. De skal fremme integration og 
overførsel af viden og teknologi og sikre, at der tages hensyn til markedets behov. De skal 
tilrettelægges med Fællesskabet som katalysator og efter en model, der allerede er 
gennemprøvet i forbindelse med gennemførelsen af det tredje rammeprogram, på 
områderne mikrosystemer, sprogforskning og fleksibel fremstilling. De bliver "bottom-up" 
både med hensyn til udformning og forvaltning. 
- Samordningsnet, hvor medlemsstaterne skal spille en vigtig rolle, idet de skal udpege de 
laboratorier og institutter, som skal deltage i den pågældende aktion. Kommissionen 
tilrettelægger samordningen. Epidemiologisk forskning og kliniske undersøgelser inden 
for biomedicinsk forskning vil f.eks. kunne gennemføres på denne måde. 
- Konsortier for integrerede foranstaltninger, som bygger på den model, der blev anvendt 
til "fusionsprogrammet" i de foregående rammeprogrammer. Medlemsstaterne udpeger de 
laboratorier og institutter, der skal deltage i den integrerede foranstaltning, støttet af en 
koncentration af fællesskabsmidler. Store europæiske forskningscentre uden for EF, såsom 
CERN, ESA og EMBL, vil blive opfordret til at deltage. 
Kommissionen mener, at FFC kan bidrage til at gennemføre dette nye tiltag. FFC er selv aktør 
i forskningen og inddraget i fastlæggelsen og gennemførelsen af Fællesskabets politik; det kan 
derfor på de videnskabelige og tekniske områder, hvor det har kompetence, optræde som 
igangsætter og samlingspunkt for net af offentlige og private laboratorier i medlemsstaterne 
og være centrum for europæiske forskningskonsortier på specifikke områder. 
Nedenfor følger en beskrivelse qfforanstaltningemes videnskabelige og teknologiske indhold 
og årsagerne til, at de er medtaget i rammeprogrammet for 1994-1998.1 denne forbindelse er 
der taget nøje hensyn tilden retningsgivende rolle, Traktaten tilkender rammeprogrammet. 
44 
FØRSTE FORANSTALTNING 
Gennemførelse af programmer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration baseret på 
øget samarbejde med og mellem virksomheder, forskningscentre og universiteter. 
Denne foranstaltning omfatter en stor del af Fællesskabets aktiviteter inden for forskning og 
teknologisk udvikling. Den er baseret på deltagelse fra tværnationale grupper af foretagender, 
forskningscentre, universiteter og virksomheder samt Det Fælles Forskningscenter (FFC) på de 
områder, hvor det har særlig kompetence. Den skal gennemføres inden for det fjerde 
rammeprogram efterfølgende retningslinjer. 
GENERELLE FORMÅL: Det fjerde rammeprogram har tre grundlæggende formål: at støtte den 
europæiske industris konkurrenceevne; at levere videnskabelige og teknologiske bidrag til 
opfyldelse af samfundets behov samt at støtte de forskellige fælles pol tiker. Disse mål søges 
opfyldt med en passende kombination af kontinuitet og nyskabelse. Desuden skal 
forskningsaktiviteter, der nu udføres som led i de fælles politikker eller som aktiviteter uden for 
ram m eprogram met, scan les under dette. 
1. INFORMATIONS- OG KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI 
Informations- og kommunikationsteknologiens horisontale rolle i alle industri- og 
samfundsaktiviteter er blevet en faktor af afgørende betydning for forsknings- og 
udviklingspolitikken. Grænserne mellem IKT og andre industrisektorer, mellem leverandører og 
brugere og mellem erhvervs- og forbrugermarkedet udviskes i stadig større grad, efterhånden som 
IKT integreres i alle former for tjenesteydende og producerende erhverv. Der er ved at opstår en 
ny "digitalindustri". I samfundet som sådan bliver administration, sundhedsvæsen, uddannelse, 
transport, miljø, underholdning, arbejdspladser og private hjem i stigende grad afhængige af IKT. 
I selve IKT-industrien kræver den teknologiske udvikling en stadig større indsats af 
leverandørerne, hvis de skal blive ved med at være konkurrencedygtige, men FTU-omkostningerne 
vokser ud over, hvad selv de største virksomheder kan klare. Årsagen til disse forandringer er, at 
der er ved at opstå en ny informations- og kommunikationsinfrastruktur, hvor informationsindhold, 
informationsoplagring, behandlingskapacitet, kommunikation, tjenesteydelser og anvendelser 
samles under ét. 
Fællesskabets målsætninger med FTU inden for IKT i 1990'erne er at forbedre industriens 
45 
konkurrencedygtighed på grundlag af det gunstige miljø, som er opstået med det indre marked, og 
at tilfredsstille samfundets behov for bedre livskvalitet. For at nå disse mål og for at videreføre 
1980'ernes teknologipolitik, som tog sigte på en voksende IKT-industri, vil der blive lagt større 
vægt på en bruger- og markedsorienteret politik, som passer til den ny infrastrukturs udvikling. 
Samtidig skal der bygges på resultaterne fra det andet og tredje rammeprogram, hvis programmer, 
heriblandt ESPRIT (informationsteknologi), RACE (kommunikation) og DRIVE, AIM og DELTA 
samt en række andre telematikanvendelser har skabt et solidt videnskabeligt og teoretisk grundlag 
for at integrere informations- og kommunikationsteknologien i samfundet og for at udvikle den 
ny infrastruktur. Aktiviteterne vil fortsat være prækonkurrencemæssige og lægge vægt på 
demonstration, validering og integration af teknologier, specifikationer og standarder. De vil blive 
underbygget med avanceret langtidsforskning, især tværfaglig forskning i relevante problemer på 
en række industrielle områder. 
Den vægt, der i FTU efterhånden lægges på generiske teknologier og anvendelser, som er 
nødvendige for en grundlæggende fælleseuropæisk informationsstruktur, sikrer sammen med en 
omhyggelig samordning med nationale initiativer, at nærhedsprincippet overholdes. 
Infrastrukturens vækst og udbredelse vil desuden styrke den økonomiske og sociale samhørighed, 
fordi virksomheder og borgere i selv afsides regioner får adgang til oplysninger, tjenesteydelser 
og avanceret kommunikation. De små og mellemstore 
virksomheder vil blive i stand til at udnytte deres konkurrencekapacitet fuldt ud. Infrastrukturens 
krav vil blive den målestok, hvorefter FU-prioriteringer opstilles, således at en effektiv udnyttelse 
af ressourcerne sikres. 
Infrastrukturen kan siges at bestå af fire hovedelementer: Anvendelser, integrerede systemer, 
kommunikation og understøttende informationsteknologi. Områderne generisk 
informationsteknologi og kommunikationsteknologi omfatter de teknologier, der ligger til grund 
for infrastrukturen, herunder komponenter, datamater, programmer, databanker, hovedkanaler og 
videoskærme, og som har afgørende betydning for teknologien bag digital højdefmitions-tv. De 
udgør byggestenene i de komplekse integrerede systemer, der forener teknologier som 
datalingvistik, højtydende databehandling og multimediegrænseflader. Disse danner på deres side 
grundlaget for anvendelse på områder som sundhedsvæsen, transport, åben uddannelse, statistik, 
biblioteksvæsen og virksomhedsledelse. 
46 
Som en afspejling af IKT's stadig mere integrerede natur kan en nøje sammenhæng mellem FTU-
aktiviteterne på de forskellige områder ikke undgås. Desuden betyder den udbredte anvendelse af 
IKT, at der knyttes forbindelser til mange andre emner inden for rammeprogrammet. 
I tilknytning til alle fire elementer benyttes en række forskellige metoder for at fremme fleksibilitet 
og reaktionsevne. Foruden de traditionelle samordnede aktioner og aktioner med 
omkostningsdeling skal FTU-aktiviteterne på nogle områder være en gruppe projekter, der 
ledsages og støttes af ekspertnet, leverandør- og brugersammenslutninger, koordination med 
nationale initiativer, internationalt samarbejde, videreformidling af resultater og tilrettelæggelse 
af uddannelsesaktiviteter, som skal koordineres med lignende, mere centraliserede aktiviteter og 
supplere dem. De små og mellemstore virksomheders deltagelse vil desuden blive gjort lettere ved 
hjælp af pardannelser mellem leverandør og bruger og ved hjælp af procedurer, som er tilpasset 
små projekter. 
For at styrke FTU-resultaternes indflydelse på industrien og samfundet, vil FTU-aktionerne blive 
integreret i en række sammenhængende industripolitiske aktioner. Der vil derfor systematisk blive 
fastsat ledsageforanstaltninger på grundlag af løbende undersøgelser af markeds-, industri- og 
teknologiudviklingen. Disse undersøgelser skal være udgangspunkt for retningslinjerne for 
fremtidige aktioner og bane vejen for passende industripolitiske foranstalminger. 
A. Telematikteknologi til støtte for anvendelser af almen interesse. 
Dette område omfatter FTU-aktiviteter inden for anvendelser af informations- og 
kommunikationsteknologi, der på den ene side bidrager til at opfylde behov, der skyldes 
nuværende EF-politik, samt grundlæggende samfundsbehov inden for sektorer som 
sundhedsvæsen, transport og uddannelse, og på den anden side medvirker til at forberede den 
europæiske industri på de nye markeder, der vil opstå som følge af forskningsaktiviteterne. Det 
generelle formål er at gøre telematikanvendelsers teknik mere effektiv og at sikre systemers og 
telematiknetværks driftskompatibilitet ved hjælp af standardforberedende forskning og udvikling 
og tekniske valideringsforsøg. Arbejdet vil støtte sig til erfaringerne fra det tredje rammeprogram, 
men hovedvægten vil blive flyttet fra datatelematik til billedtelematik. Aktiviteterne skal 
koncentreres omkring tre emner med vigtige forbindelser til det arbejde, der udføres inden for 
forskningsområderne europæisk transportpolitik og samfundsøkonomi og vil blive nøje samordnet 
med andre relevante EF-aktiviteter. 
47 
Udvikling og forbedring af transeuropæiske telematikanvendelser. For at kunne blive mere effektiv 
har den europæiske forskning brug for avancerede transeuropæiske netværk og tjenesteydelser. 
Desuden stiller det indre marked afgørende krav til udveksling af tjenesteydelser og oplysninger 
mellem myndighederne. Behovet for øgede telematiktjenester vil blive støttet af FTU-aktiviteter, 
som tager sigte på at udvikle og udnytte rentable løsninger, der bygger på den stadigt voksende 
fond af nye teknologier og på forbedring af de europæiske telekommunikationsnetværk. Arbejdet 
skal især dreje sig om anvendelser, der omfatter distribuerede tjenester til brug for 
informationsudveksling og videokonferencer. Resultatet af FTU-arbejdet på dette område, som 
udelukkende drejer sig om transeuropæiske anvendelser, vil blive stillet til rådighed for de øvrige 
telematikanvendelsesområder. 
Anvendelserne inden for sundhedsvæsen skal gå ud på at fremme telematikteknologier, der kan 
sikre uhindret sundhedspleje uanset lokalitet, og lægger hovedvægten på adgang til oplysninger, 
udveksling og behandling af data, telemedicin og beskyttelse af private oplysninger, mens 
anvendelserne for handicappede og ældre skal tage sigte på at udvikle og udnytte systemer og 
tjenester, der kompenserer for handicap, aldersproblemer og social isolation. 
Arbejdet inden for områder som fleksibel uddannelse, fjernstudier og informationsudveksling 
mellem biblioteker skal fremme muligheden for at tilbyde effektive uddannelser, som er let 
tilgængelige og kan opfylde både enkeltpersoners, forskeres og erhvervslivets behov. 
Aktiviteterne skal omfatte teknologi og systemudvikling til udformning og levering af 
undervisning og undervisningsmateriale, som skal integreres i forsøgsnetværk. Arbejdet skal også 
omfatte teknologiudviklinger, der kan skabe et generisk videnskabeligt og teknologisk grundlag 
for Europas biblioteksressourcer og for en biblioteksinfrastruktur, der bygger på netværk. 
FTU-arbejdet med transporttelematikanvendelser skal udvikle og udnytte fælles 
funktionsspecifikationer, fælles praksis og fælles retningslinjer for telematiksystemer og 
-tjenester, der udvikles og integreres inden for alle transportformer, herunder transport med 
forskellige transportmidler. Hovedvægten vil blive lagt på telematiksystemer som bidrag til 
trafikstyring og til styring af jernbane-, skibs- og landevejstrafik samt bytransport og transport 
mellem byer med sammenknytning af forskellige transportmidler foruden oprettelse af et samlet 
europæisk lufttrafikstyringssystem. Anvendelser til by- og landdistrikter skal udnytte løsninger 
som fjernarbejde og teleydelser, der bringer arbejdet og tjenesteydelserne til brugerne og 
begrænser udnødvendig persontransport. De skal desuden modvirke, at virksomheder og borgere 
flytter fra landdistrikterne og forbedre de daglige levevilkår. Der vil blive lagt særlig vægt på at 
48 
gøre disse telematiktjenesters brug lettere for borgerne og for de små og mellemstore 
virksomheder. 
Endelig skal der foretages undersøgelser for at vurdere mulighederne for telematikløsninger inden 
for nye områder som miljø (forureningsovervågning, tilsyn og kontrol, varsling af større 
naturkatastrofer, kontrol med miljøricisi og sporing af farlige stoffer) samt andre 
telematiktjenester, der med fordel kan udvikles under det fjerde rammeprogram. 
B. Teknologier til integrerede informations- og kommunikationssystemer 
Den voksende tilnærmelse mellem informationsteknologi og kommunikation i 
informationsinfrastrukturen fører til mere komplekse systemer, som på deres side forudsætter 
teknologier til systemintegration. Dette område drejer sig især om udvikling af de integrerede 
teknologier, der er afgørende for den europæiske informationsinfrastrukturs vækst. Aktiviteterne 
er delt i seks emner. 
Formålet med aktiviteterne inden for emnerne datalingvistik og informationsteknik er at udvikle 
teknologier til behandling aftale- og skriftssprog i informations- og kommunikationssystemer og 
at vise, hvorledes de kan integreres i en lang række forskellige anvendelsesområder. Arbejdet 
omfatter også elektroniske sprogressourcer, herunder ordbøger og corpus og almindelig lingvistisk 
forskning. Informationsteknikken skal omfatte avancerede elektroniske udgivelsessystemer, nye 
databasestrukturer, der kan lette informationsadgangen, forbedring af informationernes 
anvendelighed og af informationsbehandlingen, samvirkende FTU-netværk og arbejde med 
standarder. Emnet databehandling og netværk med høj ydeevne tager sigte på at udnytte 
databehandlings- og netværksteknologier med høj ydeevne til gavn for en lang række brugere 
inden for områder som produktion, konstruktion og handel, hvor anvendelserne strækker sig fra 
ikke-destruktiv simulering af bilsammenstød, medicinalvarefremstilling og avanceret billedteknik 
i forbindelse med jordobservation til medicinsk diagnosticering og kirurgi samt databaser med 
meget høj ydeevne. Aktiviteterne omfatter overførsel af anvendelser og realisering af 
brugermiljøer i forbindelse med benyttelse af parallelle, distribuerede og indlagrede sy stemer samt 
udvikling af udvalgte nye anvendelser og teknologier. Arbejdet med integrerede personsystemer 
går ud på at udvikle teknologier og systemer, som kan støtte den personlige adgang fra et hvilket 
som helst sted til informations- og kommunikationsinfrastrukturens tjenesteydelser og være til 
hjælp ved den lokale informationsbehandling. Arbejdet skal omfatte miniaturisering, nye 
multimodale brugergrænseflade-paradigmer, systemintegration på højt niveau, integration af 
chipkortteknologi, personlige anvendelser og hurtig og sikker fjernadgang til digitale 
49 
informationstjenester. Anvendeligheden vil blive påvist i systemer som den elektroniske pung, det 
avancerede europæiske Minitel og systemer til individuelt arbejde og gruppearbejde. 
Emnet multimediesystemer tager sigte på at fremme avancerede teknologier og standardiserede 
udvekslingsformater til behanding, genfinding og formidling af elektroniske 
multimedieinformationer (tekst, stemme, billeder, audio og video) og at demonstrere deres 
integration i en lang række interaktive multimedieanvendelser. Arbejdet skal omfatte maskinel­
og programmel-produktivitetsværktøjer til forfatter- og udviklingsplatforme, 
multimedieinformationsservere, hypermediepræsentationer, dokumentbehandling, avancerede 
kompressionsalgoritmer, programmel til copyright-beskyttelse, virtual reality-teknikker og 
pilotanvendelser, især inden for forretningslivet. IKT-støtte til integration i fabrikationen har til 
formål at udvikle nye IKT-løsninger til støtte for fabrikations- og konstruktionsindustrierne for at 
opnå større konkurrenceevne og effektivitet og sikrere og mere miljøvenlige operationer, som 
bygger på en trimmet produktionsmetode. Der vil blive udviklet en særlig IKT-infrastruktur og 
avancerede teknologier til distribuerede multi-site-operationer vil blive udviklet for at støtte 
produkt- og procesinnovation. Aktiviteterne skal tage sigte på at udnytte nye organisationsmetoder, 
samtidig med at de integrerer grundlæggende teknologier inden for programmelteknik, åbne 
systemer, datamatstøttet konstruktion, datamodellering og databasekonstruktion, mikroelektronik, 
mikrosystemer og, på selektiv basis, mekatronik. Arbejdet med informationssystemers sikkerhed 
omfatter udvikling og demonstration af teknologier, der kan sikre informationernes integritet, 
fortrolighed og tilgængelighed i integrerede systemer. Arbejdet skal omfatte forskning i nye 
teknologiske muligheder for sikkerhed, udvikling af programmel, protokoller og komponenter og 
deres integration i sikre systemer og tjenester, fulgt af udnyttelse og afprøvning i integrerede 
systemer. Der vil blive lagt særlig vægt på de krav, som stilles af systemer til elektronisk betaling, 
sundhedspleje og fjernarbejde. 
C. Teknologi til avancerede kommunikationstjenester 
Telekommunikationsnet er et uundværligt led i informationsinfrastrukturen. Det generelle formål 
på dette område er at udvikle avancerede kommunikationssystemer og kommunikationstjenester, 
der kan styrke det indre marked, den økonomiske udvikling og den sociale samhørighed i Europa 
og samtidig tage hensyn til teknologiens hastige udvikling, den ændrede retssituation og 
mulighederne for at udvikle avancerede transeuropæiske netværk og tjenester. Der vil blive skabt 
et effektivt grundlag for brugsinnovation og for omfattende videreformidling af europæisk 
teknologi og ekspertise. Aktiviteterne skal især dreje sig om fire emner. 
50 
Arbejdet med digitale multimedietjenester skal omfatte teknologiudvikling til terrestrisk radio-, 
satellit- og fibertransmission af interaktive digitale videotjenester. Det skal også omfatte koblings-, 
behandlings- og registreringsudviklinger til tjenesteleverandører, netværk og brugere, herunder 
udvikling af ny teknologi til billedkompression, kodning med variabel bithastighed, trådløse 
netværk, netværksgrænseflader og registrering. Arbejdet med fotonteknologier har til formål at 
stimulere og fremskynde europæisk udvikling af integrerede fotonsystemer og omfatter udvikling 
af integrerede optiske subsystemer, fri sammenpaknings- og masseproduktionsteknikker, optiske 
krydskoblinger og nøgleteknologier til det 21. århundrede: 3D-holografiskærme, virkeligheds- og 
billedgenkendelseog nye signalkompressionsteknikker. Arbejdet med mobil kommunikation tager 
sigte på at sikre mobilitet i forbindelse med faste netværk og udnyttelse af avancerede radio- og 
satellitsystemer i hele Europa. Arbej det skal omfatte teknologiudviklinger inden for signalkodning, 
adgangssystemer, kanal- og netværksstyring; udvikling af nye signalprotokoller og udvikling af 
systemer, som skal sikre kompatibilitet og driftskompatibilitet mellem netværk ved hjælp af 
protokoller til samkøring af transparente net. Arbejdet med intelligens i netværks- og 
tjenesteteknik har til formål at udvikle teknologi til fleksibel og tidstro styring af 
kommunikationsmidler, at muliggøre hurtig og fleksibel indførelse af nye tjenester i avancerede 
netværk og effektivnerværksstyringogtjenesteudnyttelseietforskelligartetogkonkurrencepræget 
kommunikationsmiljø. Arbejdet skal især koncentrere sig om udvikling af værktøjer til 
tjenesteintegration og skal støtte udviklingen af protokoller og standarder. Det vil komme til at 
omfatte udvikling, forbedring og prototypefremstilling af tjenesteskabende miljøer og udvikling 
af avancerede "operativsystemer" til kommunikationstjenester. 
D. Informationsteknologi 
Arbejdet på dette område koncentrerer sig om teknologier, der støtter informationsinfrastrukturen, 
og de aktiviteter, som er mest nødvendige og har størst værdi på europæisk plan, vil blive udvalgt. 
Der er en stærk vekselvirkning med de tre øvrige IKT-områder: aktiviteterne inden for 
informationsteknologi er en væsentlig forudsætning for de øvrige områder, men betinges selv af 
disse områders krav. Arbejdet er opdelt i 6 emner. 
Formålet med emnet halvlederteknologi, heiunder ASIC, er at fremskaffe de livsvigtige 
mikroelektroniske komponenter, som er grundlaget for alle højteknologiske industriers 
konkurrencedygtighed. Arbejdet skal koncentrere sig om de teknologier, især CMOS, hvis 
51 
anvendelse vil være mest udbredt mod tiårets slutning. Alle sider af processen, herunder design 
og produktion, vil blive støttet. Noget af arbejdet vil muligvis blive udført i tilknytning til 
EUREKA-initiativet. Systemintegration af avancerede komponenter til kundespecificerede 
integrerede kredsløb (ASIC) er et af de vigtigste nøgleområder. 
Initiativet for åbne mikroprocessorsystemer går ud på at skaffe Europa en anerkendt kapacitet 
inden for mikroprocessorsystemer og at fremme almindelig accept af dem i brugersy stemer over 
hele verden. Arbejdet omfatter etablering af et åbent bibliotek af maskinelle byggeblokke, som kan 
indbygges i one-chip-systemer til en lang række forskellige anvendelser, programmel til åbne 
systemer og værktøjer til både maskinel- og programmelintegration. Emnet integrerede 
mikrosystemer har til formål at skabe teknologier til det nye mikrosystemområde, hvori 
mikroelektronik skal integreres med andre mikroteknologier som f.eks. mikromekanik og 
mikrooptik. Arbejdet skal især koncentrere sig om tværfaglig design, fremstilling af miniature-
multiteknologisystemer og integrerings- og sammenpakningsmetoder. Anvendeligheden vil blive 
demonstreret i mikrosystemer til anvendelser som det 21. århundredes sikre, rene bil og 
transportable, intelligente systemer til medicinsk diagnosticering. 
Aktiviteterne inden for avanceret teknologi til ydre enheder skal koncentrere sig om de 
teknologier, der kræves til billige komponenter til flade skærme med høj opløsning og til 
hukommelsessubsystemer, som benyttes i datamater, fjernsyn og intelligente systemer inden for 
områder som flyteknik, biler, telekommunikation, fabrikation og detailhandel. Arbejdet med 
skærme skal især dreje sig om visuel kvalitet, skærmstørrelse og fladhed med særlig vægt på LCD-
teknologi. Udviklingen af hukommelsessubsystemer skal omfatte øget kapacitet, kompakthed og 
læse-/skriveevne. Emnet programmel best practice har til formål at forbedre den europæiske 
programmelproduktions produktivitet, kvalitet og pålidelighed ved at fremme den bedste 
udnyttelse af avancerede programmel værktøj er og -teknikker, herunder støtte til genbrug og 
bærbarhed i et distribueret miljø. Foruden udvikling af de nuværende teknikker skal arbejdet 
omfatte industriforsøg, videreformidling, som skal skabe bevidsthed om best pratice, uddannelse 
i forbindelse med indførelse af nye metoder og et europæisk programmelinstitut. Aktiviteterne 
inden for distribueret informationsbehandling skal især dreje sig om de problemer, der opstår ved 
sammensmeltningen af informationsbehandling og kommunikationsteknologi, og hovedvægten 
vil blive lagt på distribueret databasestyring, distribuerede statistiksystemer, åben distribueret 
behandling og avancerede vekselvirkninger mellem menneske og datamat. 
52 
2. INDUSTRITEKNOLOGI 
Som følge af markedernes verdensomspændende karakter, nye konkurrencecentres fremkomst, 
internationaliseringen af processerne for erhvervelse af ny teknologi og den fornødne forbedring 
af miljøbeskyttelsen må virksomhederne tilpasse deres struktur og deres strategi for samarbejde 
og konkurrence. I industrilandene er fremstillingssektoren i tilbagegang og nærmer sig nu 30% af 
BNI (herunder bygge- og anlægsarbejder). Denne sektor må stimuleres, så den bliver mere 
konkurrencedygtig, bl.a. ved et øget samarbejde med de viden-baserede aktiviteter (tjenester, 
teknisk knowhow og uddannelse). På trods af de bestræbelser, der er gjort, befinder Europa sig 
fortsat i en vanskelig situation. Virksomhedernes F&U-udgifter og antallet af forskere er stadig 
langt mindre end i Japan og USA (1,3% af BNP mod henholdsvis 2,2% og 1,9%), og der er fare 
for, at Europas efterslæb øges. I denne sammenhæng må Fællesskabet spille en vigtig rolle som 
katalysator og støtte for virksomhedernes initiativer og bestræbelser, for udviklingen af 
teknologiske nyskabelser og for udarbejdelsen af EF-standarder. 
For industriens konkurrenceevne bliver det stadig vigtigere, at den kan beherske et bredt spektrum 
af forskellige teknologier; Fællesskabets indsats på dette område bør derfor udbygges. De 
undersøgelser, der er foretaget under programmet BRITE-EURAMII har vist, at EF-
foranstaltninger inden for industriforskning giver gode resultater. De indirekte økonomiske 
følgevirkninger er således anslået til fire gange mere end de offentlige F&U-investennger 
(virkninger med hensyn til teknologi, organisation, netværk og uddannelse), og resultaterne er især 
bemærkelsesværdige i de perifere og mindre begunstigede regioner. De nye forskningsaktioner 
ligger i forlængelse heraf. De vil blive koncentreret om udvikling og anvendelser af generisk 
videnskab og teknologi (f.eks. matematik og fysik anvendt på industrisystemer, nye metoder til 
konception og organisation, fremstilling af højtydende materialer, hurtig prototyping og molekylær 
teknik) takket være forskning, der går på tværs af fag- og sektorgrænser. Endvidere vil 
udviklingen af harmoniserede måle- og prøvningsmetoder og den prænormative forskning styrke 
industriens konkurrenceevne og samtidig være til støtte for Fællesskabets lovgivning. 
I tråd med Fællesskabets nye industripolitik vil indsatsen inden for industriteknologi blive 
koncentreret om de områder, hvor anvendelserne hurtigt kan få betydning for en lang række 
industriaktiviteter. Et nærliggende eksempel herpå er forskning i ny teknologi, som åbner mulighed 
for renere fremstillingsmetoder og fleksible produktionssystemer. De økonomiske konsekvenser 
af den nye teknologi er betydelige. En måned mindre til markedsføring af en ny bil betyder således 
en gevinst på næsten 30 mio. ECU for bilindustrien. En lang række virksomheder, herunder små 
og mellemstore virksomheder, vil kunne få udbytte af disse forskningsaktiviteter, der koncentreres 
53 
omkring strategiske emner med deltagelse af leverandører, fabrikanter, brugere, universiteter og 
forskningscentre. De foreslåede foranstaltninger, navnlig samordningsforanstaltningerne, vil sætte 
gang i udviklingen af teknologiske net, som vil sikre bedre sammenhæng mellem de forskellige 
forskningsprojekter og bedre udnyttelse og videreformidling af resultaterne, navnlig igennem 
udvikling af industristandarder og -specifikationer. Forskningsaktiviteter for og med de små og 
mellemstore virksomheder samt uddannelse i industrien vil ligeledes blive udbygget. 
Forskningen omfatter fire områder: de tre første skal opfylde behovet for integration af de 
teknologier, derberørermaterialersogprodukterslivscyklus(herunderanvendelse af informations-
og telekommunikationsteknologi), mens det fjerde område er rettet mod prænormativ forskning. 
A. Konstmktionsteknologi, systemudvikingsteknologi og teknologi til menneskevenlig 
tilrettelæggelse af produktionen 
Dette temaområde er af stor betydning og berører hele fremstillingsindustrien. Målet er at 
udvikle og anvende nye metoder, teknikker, fremgangsmåder og værktøjer i de faser af 
industriprocessen, der er afgørende for konkurrenceevnen (konstruktion og teknik, 
fremstilling og vedligeholdelse, kvalitetsprodukter), under hensyntagen til miljø og 
livskvalitet; at integrere og anvende de forskellige generiske teknologier i 
produktionssystemer, der er tilpasset de krav, der stilles af virksomhedsnetværk, og kravet 
til menneskevenlig tilrettelæggelse af produktionen. Indsatsen vil blive koncentreret om 
bl.a. udnyttelse af intelligente og datamatintegrerede teknologier, hurtig prototyping, 
mikrosystem-teknologi, grænsefladerne mellem menneske og maskine, teknologi til renere 
industriprocesser (såsom bio-behandling) og fremkomsten af ny e produkter, navnlig inden 
for industrimaskiner, transport og boliger i byområder. 
B. Materialeteknologi samt teknologi vedrørende forarbejdning og genanvendelse af materialer 
Målet er dels at forbedre materialeforarbejdningsindustriens metoder (jern og metal, kemi, 
bygge og anlæg), dels at sikre, at fremstillingsindustrien (elektromekanik, 
værktøjsmaskiner, transportmidler osv.) og den avancerede industri, f.eks. flyindustri og 
elektronik, har adgang til de mest avancerede materialer. Der vil blive lagt størst vægt på 
forskning i højtydende materialer (strukturmaterialer, men også biomaterialer, magnetiske 
materialer, optiske, elektroniske og superledende materialer), forskning til forbedring af 
materialers og produkters kvalitet, pålidelighed og ydeevne samt mere langsigtet forskning, 
der, selvom den nærmer sig grundforskning, hurtigt kan føre til konkrete anvendelser, som 
54 
kan give den europæiske industri et teknologisk fremskridt Programmet dækker 
naturligvis genanvendelse og behandling af affald og genvinding af materialer ved 
afslutningen af produkternes levetid, herunder den nødvendige kvalitetssikring. Der vil 
blive lagt særlig vægt på teknologi til fremme af rationel råstofforvaltning og 
genanvendelse af materialer og biprodukter med henblik på renere processer og 
teknologier. 
C. A vanceretfremdriftsteknologi 
Den europæiske integration og erhvervslivets udvikling skaberet stadig stigende behov for 
effektive og fleksible transportsystemer. Avancerede fremdriftssystemer er afgørende 
faktorer i denne sammenhæng, da de kan sikre komfort, kvalitet, sikkerhed, økonomisk 
brug, kapacitet, høj hastighed og hensyntagen til miljøet inden for rammerne af en 
europæisk transportpolitik. De vigtigste forskningsområder for bil-, fly-, jernbane- og 
skibsfartsektoren vedrører således konstruktion og fremstilling af nye 
kraftoverføringssystemer. Forskningen vedrører anvendelse og integrering af de 
teknologier, der kræves til udvikling af avancerede systemer. Afhængigt af de forskellige 
transportformer kan der anvendes eller udvikles forskellige teknologier. Bestræbelserne 
skal imidlertid først og fremmest omfatte de nye design- og fremstillingsmetodologier, 
modelberegning og simulation, anvendelse af avancerede materialer og begrænsning af 
miljøvirkningerne. Der vil blive lagt særlig vægt på styrings- og kontrolsystemer. 
D. Forskning vedrørende standardisering, måling og prøvning 
Det primære mål er forskning til udvikling af nye måle- og prøvningsmetoder og hurtigere 
udarbejdelse af europæiske direktiver og standarder, som kan styrke det indre marked og 
fremme Fællesskabets politik på andre områder, bl.a. inden for sundhed og sikkerhed. På 
det industrielle område vil hovedvægten blive lagt på at forbedre grænsefladen mellem de 
standard- og forskriftsmæssige aspekter og design og samling af produkter og disses 
kvalitet. Sideløbende med udarbejdelsen af mere effektive målinger og prøvninger og 
gensidig anerkendelse af overensstemmelsescertifikater vil vægten blive lagt på 
anerkendelse af akkrediterings- og auditsystemer etableret som led i virksomhedernes 
samarbejde. Infrastrukturerne vil blive udbygget på europæisk plan. Der vil blive indledt 
samordnede aktioner og aktioner med omkostningsdeling med nationale laboratorienet. Via 
seminarer og uddannelsesstipendier vil god målepraksis kunne videreformidles til alle 
medlemsstaterne. 
55 
Foranstaltningerne vil først og fremmest blive gennemført på grundlag af samarbejdsbaseret 
forskning. Udfraerfaringernemed det tredje rammeprogram (CRAFT, gennemførlighedspræmier) 
vil aktiviteterne til stimulering af forskning med og for de små og mellemstore virksomheder blive 
forbedret og udbygget, bl.a. gennem en forenklet procedure, der i højere grad hviler på et 
decentraliseret net. Med øget anvendelse af samordnede aktioner - når denne fremgangsmåde er 
tilstrækkelig til at opnå den merværdi, EF-dimensionen kan give - vil foranstaltningerne med 
omkostningsdeling kunne udvælges efter strengere kriterier (koncentreret om strategiske 
emneområder af en vis størrelse). De nærmere gennemførelsesbestemmelser vil blive udformet på 
en sådan måde, at de sikrer den nødvendige fleksibilitet; herved kan foranstaltningerne 
gennemføres effektivt, og der kan reageres hurtigt på nye behov. 
Ledsageforanstaltninger, der kan øge virkningerne af EF-indsatsen, skal forbedres: undersøgelser, 
konsekvensvurderinger, uddannelsesforanstaltninger, fremme af videreformidling og udnyttelse 
af resultaterne, foranstaltninger i samarbejde med bistandsnettene for de små og mellemstore 
virksornheder,foranstalmingertildecentraliseretfoivalmingogindustriforanstaltningersamordnet 
omkring et fælles mål, såsom fremtidens fabrik, den rene bil osv. Disse foranstaltninger skal lette 
teknologiintegreringen og videnoverførslen mellem projekter og sektorer og samordningen med 
EUREKA. 
FFC vil bidrage til dette tema-område med forskning i avancerede materialer, keramiske materialer 
og kompositmaterialer (bl.a. til højtemperaturanvendelser) og metoder til ikke-destruktiv analyse. 
Den prænormative forskning skal omfatte forskning i strukturel mekanik og i referencemål og -
materialer. Dette arbejde omfatter ligeledes FFC's videnskabelige og tekniske støtte til 
Fællesskabets politik vedrørende industrien og det indre marked. 
3. MILJØ 
Miljøforskning bidrager i mange henseender til at styrke virksomhedernes konkurrenceevne og 
forbedre levevilkårene i Fællesskabet. Dette forhold er både bestemmende for fastlæggelsen og 
gennemførelsen af Fællesskabets miljøpolitik og for et økonomisk opsving baseret på bæredygtig 
udvikling i tråd med Fællesskabets femte handlingsprogram på miljøområdet. Programmet bygger 
på en ny strategi; denne er baseret på fælles ansvar og vedrører de foranstaltninger, der berører 
naturressourcerne eller miljøet. Strategien går ud på at hæmme miljøskadelige tendenser og 
fremgangsmåder af hensyn til livskvaliteten og den socioøkonomiske udvikling for den nuværende 
og de kommende generationer. Dette skal nås ved at tage en lang række virkemidler i brug til at 
56 
påvirke og ændre de berørte parters adfærd. I denne forbindelse skal også de forpligtelser, 
Fællesskabet indgik på FN-konferencen for miljø og udvikling i Rio de Janeiro, tages i 
betragtning. 
Miljøforskningen og dens økonomiske og samfundsmæssige konsekvenser har efterhånden fået 
en global dimension. Den omfatter stadig flere discipliner og kræver så mange og store midler, at 
der er brug for en stærkt integreret og samordnet international indsats, som overskrider de enkelte 
medlemsstaters kapacitet. De politiske og geostrategiske problemer, f.eks. de globale 
miljøændringer og forvaltningen af naturressourcerne, er så alvorlige, at Det Europæiske 
Fællesskab må deltage aktivt i disse bestræbelser. 
På denne baggrund tager Fællesskabets FTU-indsats på miljøområdet især sigte på: 
a. Fortsat udbygning af det videnskabelige grundlag for Fællesskabets miljøpolitik med henblik 
på et højt beskyttelsesnievau. 
b. Forbedring af industriens konkurrenceevne ved (i) at stimulere udviklingen af generiske 
teknologier under hensyntagen til miljø og bæredygtig udvikling og (ii) ved at forbedre 
mulighederne for at forudse miljøproblemerne. 
c. Observation af jordsystemets egenskaber og indsigt i processerne heri samt undersøgelse af de 
virkninger og feed back-effekter, som menneskelige aktiviteter har på disse egenskaber og 
processer. 
I forhold til det tredje rammeprogram er problemerne nu så omfattende, at Fællesskabets indsats 
må koncentreres om to vigtige forskningsemner: dels forskning i det naturlige miljø og globale 
ændringer, dels ny teknologi til beskyttelse af miljøet. 
Ligesom i det tredje rammeprogram (kontinuitet) vil denne forskning primært blive gennemført 
via samordnede aktioner (samrådsnet) og aktioner med omkostningsdeling (integrerede projekter). 
På området forskning i miljøkvalitet og globale ændringer vil de samordnede aktioner og 
aktionerne med omkostningsdeling imidlertid - for at koncentrere Fællesskabets indsats - blive 
inkorporeret i store tematiske net med aktiv deltagelse fra medlemsstaternes forskningsmiljøer. De 
skal etableres med FFC's medvirken og i snævert samarbejde med de internationale 
forskningsorganisationer og -programmer (ESF, IGBP, WCRP og HDP) og 
rumforskningsorganisationerne. 
57 
Endvidere skal de socioøkonomiske aspekter ved de to hovedområder og ved den generelle 
målsætning, nemlig en bæredygtig udvikling, gribes an på passende måde. Disse aspekter er 
vigtige, hvis befolkningens og beslutningstagernes adfærd skal ændres. 
A. Det naturlige miljø, miljøkvaliteten og de globale ændringer 
På dette område vil der blive lagt særlig vægt på standardforberedende og lovforberedende arbejde, 
som kan fremme gennemførelsen af det femte EF-program på miljøområdet. 
EF's indsats, herunder FFC's arbejde med risikoen ved kemikalier (Det Europæiske 
Kemikaliekontor)ogvalideringogalternativeprøvningsmetoder(EuropæiskCenterfor Validering 
af Alternative Metoder), vil blive koncentreret omkring følgende mål: 
- tilvejebringelse af et videnskabeligt grundlag for at vurdere miljøtilstanden og forbedre 
muligheden for at forstå miljøproblemerne i tide, hvilket indebærer, at der opstilles 
miljøparametre og avancerede overvågnings- og evalueringssystemer, bl.a. for de 
naturfænomener, der indebærer risiko for mennesker og samfund; 
- bedre forståelse af de grundlæggende mekanismer i miljøet og indvirkningen fra de 
menneskelige aktiviteter. Her er der behov for en langsigtet strategi koncentreret omkring de 
globale ændringer og følgerne heraf. 
På dette område vil EF's indsats blive koncentreret om: (a) at iagttage egenskaberne ved og forstå 
de grundlæggende processer i det naturlige miljø - jord, oceaner, klima og atmosfæren - med vægt 
på den europæiske situation, men dog i et globalt perspektiv; (b) at indkredse og vurdere 
virkningerne af de menneskelige aktiviteter på disse egenskaber og processer og omvendt; (c) at 
vurdere, hvordan de mulige ændringer i klima, biosfære og atmosfære vil indvirke på mennesker, 
miljø, samfund og erhvervsliv. Disse opgaver skal løses inden for rammerne af tematiske net, som 
omfatter samordnede aktioner og integrerede projekter samt FFC's aktiviteter. De tematiske net 
vil blive samordnet indbyrdes for at sikre overordnet sammenhæng, centralisering, behandling og 
videreformidling af resultaterne samt udvikling af modeller. FFC skal deltage aktivt i disse 
foranstaltninger, som skal udvikles inden for rammerne af nettet ENRICH (European Network for 
Research on Global Change) og i samarbejde med CEO (Centre for Earth Observation). 
58 
De socio-økonomiske aspekter vil blive behandlet enten inden for rammerne af 
forskningsprojekterne (tværfaglig tilgang), eller de vil blive taget op særskilt, når det drejer sig om 
udvikling af metoder og koncepter. 
B. Nye miljøbeskyttelsesteknologier 
Fællesskabets indsats skal samles om tre områder: instmmentudvikling, teknologier knyttet til 
industriprocesser og produkter samt teknologier til genopretning af miljøet og 
forebyggelse af virkningerne af naturkatastrofer. 
På instrumentområdet er målet at bidrage til den teknologiske udvikling inden for observation, 
overvågning og miljøforskning. Dette indebærer navnlig bidrag til udvikling af 
jordobservationsteknologi, navnlig fra rummet, herunder luftbårne sensorer, teknologi til 
observation og overvågning af biosfærens forskellige medier, teknologi til miljøanalyser og til 
behandling, validering og videreformidling af data. Denne indsats skal også støtte Fællesskabets 
politik på andre områder. 
Med hensyn til teknologier knyttet til industriprocesser og produkter er målet at bidrage til (a) at 
udvikle metoder til at mindske og forebygge de negative miljøvirkninger af industriprocesser, 
produkter og stoffer, (b) at udvikle metoder til analyse af produkternes livscyklus og til 
konsekvensvurdering af industriprocesser og produkter, (c) at udvikle teknologi til behandling, 
genanvendelse og bortskaffelse af affald samt vandrensning, (d) at udvikle miljøvenlig boligmiljø-
og transportteknologi, som forbedrer levevilkårene (snævert samordnet med aktiviteterne under 
andre relevante temaområder), (e) at støtte udviklingen af virksomheder på 
jordobservationsområdet og (f) at tilpasse den teknologi, der anvendes til indvinding af 
havressourceme, for at forbedre miljøet og bekæmpe forureningen. 
Med hensyn til genopretningsteknologi vil vægten blive lagt på genopretning af miljøkvaliteten, 
mens man med hensyn til teknologi i tilknyming til naturkatastrofer vil lægge særlig vægt på 
overvågning og alarmering. 
Den teknologiske forskning vil blive gennemført via samrådsnet og integrerede projekter på de 
områder, hvor der er behov for at etablere forskningskapacitet i EF-måiestok. FFC bidrager 
ligeledes inden for sine særlige kompetenceområder. Disse foranstalminger kan gennemføres i 
samarbejde med EUREKA. Virksomhederne og brugerne af produkter knyttes til denne forskning. 
59 
Indsatsen vil blive koncentreret om generiske teknikker. Der vil endvidere blive tale om 
supplerende stimuleringsaktioner, der skal forbedre videnoverførslen til virksomhederne. 
Som for det foregående områdes vedkommende vil de socio-økonomiske aspekter af den 
teknologiske forskning blive grebet an sideløbende, enten inden for rammerne af de enkelte 
foranstaltninger, eller som særskilt foranstaltning, når det drejer sig om udvikling af metoder og 
koncepter. 
4. BIOVIDENSKABER OG BIOTEKNOLOGI 
De europæiske landbrugeres og virksomheders vanskeligheder, sundhedstjenesternes behov og de 
teknologiske aspekter ved gennemførelsen af Fællesskabets politik viser, at der endnu kræves en 
betydelig indsats for at mobilisere forskningspotentialet inden for biovidenskab og -teknologi, så 
Fællesskabets socioøkonomiske partnere kan få mere direkte gavn af det forventede teknologiske 
fremskridt. Der er endvidere kun begrænsede midler til rådighed på EF-plan. Der bør derfor være 
nøje overensstemmelse mellem det videnskabelige og tekniske udbud og den økonomiske og 
sociale efterspørgsel, udmøntet i Fællesskabets foranstaltninger og politikker. 
På udbudssiden står grundforskningen i dag meget stærkt i Europa, men samtidig fordeler 
ekspertisen sig ujævnt på for mange discipliner. Samtidig har der fra samfundets side endnu aldrig 
været så stærk en efterspørgsel efter beskyttelse af det levende miljø. I et samfund som vores, der 
står over for store demografiske ændringer, opstår der nye behandlingskrav, som har betydelige 
økonomiske konsekvenser, og som medfører, at en række sygdomme skal undersøges i en større 
geografisk og kulturel sammenhæng. Nu hvor samhandelen er liberaliseret og problemerne 
omkring biosfæren har fået global karakter, opstår der ligeledes nye problemer med hensyn til 
konkurrenceevnen for en lang række industrigrene, som traditionelt udnytter de biologiske 
ressourcer. På dette stadium består det nye i de mange muligheder, som navnlig de nye 
bioteknologiske metoder har skabt, 
integreret med anden industriel teknologi. Det står nu fast, at biovidenskab og -teknologi kan spille 
en rolle i samfundet, og det er derfor vigtigt i højere grad at gøre sig klart, under hvilke vilkår 
mennesket skal beherske det levende til fælles gavn på økonomisk og socialt plan. Opgaven inden 
for dette temaområde skal bestå i at udnytte biovidenskab og 
-teknologi så harmonisk, det overhovedet er muligt, i forhold til al anden gældende praksis på 
området, med henblik på at opfylde samfundets grundlæggende behov. Medlemsstaternes 
forskningspotentiale er i dag langt større end for blot 10 år siden, men der er store skævheder. På 
nogle nøgleområder er forskningspotentialet så splittet, at det nødvendige omfang ikke kan nås, 
60 
og de fordele, integrering af komplementære fremgangsmåder indebærer, ikke kan realiseres; på 
den anden side overlapper forskningsindsatsen ét sted ofte lignende forskning et andet sted. Med 
etableringen af videnskabelige net er der skabt et værdifuldt værktøj, som dog endnu ikke er 
optimalt. Emnerne under dette temaområde skal først og fremmest gennemføres ved at udnytte 
komplementariteten mellem medlemsstaternes foranstaltninger. Emnerne fordeler sig på tre 
områder: 
- bioteknologi 
- biomedicin og sundhed 
- landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug og udvikling af 
landdistrikter). 
De vigtigste aktiviteter skal understøttes af en række foranstalminger til fremme af et gunstigere 
miljø for de praktiske anvendelser af biovidenskab og -teknologi. Demonstrationsaktioner skal 
gøre de alternative teknologier mere synlige og attraktive. Demonstrationsprojekterne skal 
udvælges med særlig omhu for at sikre, at de vil få den ventede effekt. Når vilkårene taler derfor, 
vil der blive knyttet forbindelser med EUREKA-programmet. Aktionen skal endvidere bidrage til 
undersøgelser og drøftelser af forholdet mellem teknologisk innovation og etiske og 
lovgivningsmæssige spørgsmål. Andre foranstalminger: uddannelsesstipendier og særlige midler 
til at fremme deltagelsen fra de små og mellemstore virksomheder (som i CRAFT-programmet). 
A. Bioteknologi 
Europa står svagt på det bioteknologiske område; dette skyldes uklarhed med hensyn til 
ansvarsfordelingen og manglende social konsensus om, hvilke videnskabelige opgaver der skal 
udføres. Denne overdrevne tilbageholdenhed med at analysere og indlede vigtige aktiviteter bør 
overvindes ved at tage mere systematisk hensyn til det brede spektrum af videnskabelige 
muligheder og ved at koncentrere indsatsen omkring de muligheder, der vedrører problemer af stor 
betydning for industrien og/eller samfundet. 
EF-programmet skal lægge vægt på helhedsløsninger i modsæming til reduktionistiske løsninger, 
på tværfaglighed i modsæming til overdreven specialisering, på hensyntagen til de potentielle 
brugere, som kan udtrykke sig i forskellige interessegrupper bl.a. forbrugerorganisationer, 
lovgivningsinstanser, industrielle fora og branchesammenslutninger, EUREKA-projekter og 
nationale programmer. På dette område må der foretages tematiske valg i de tilfælde, hvor de 
ovenfor beskrevne samarbejdsbetingelser er til stede på EF-plan. 
For at koncentrere den bioteknologiske forskning om de punkter, hvor bioteknologien adskiller 
61 
sig grundlæggende fra andre teknologier, bør hovedvægten lægges på forståelse af den levende 
celles mekanismer og indsigt i celleprocesserne fra industriens side. Indsatsen fordeler sig på fire 
integrerede foranstaltninger, som kan samle medlemsstaternes og Fællesskabets forskning på 
området. Det drejer sig om: 
- at forstå cellefabrikken og udvikle dette koncept med henblik på de nye industrielle 
bioprocesser, hvori biologi, teknologi og informatik skal integreres sammen med en tværfaglig 
indfaldsvinkel til biokemisk teknik; 
- at udvikle metoder og infrastrukturer til studiet af genomer; 
- at studere planternes molekylær- og cellebiologi samt fysiopatologi, bl.a. med henblik på 
anvendelse i landbrug og agroindustri; 
- at fremme neurovidenskaberne på tværfagligt grundlag, såsom farmakologi, cellebiologi, 
molekylær biologi og medico-kemi, for at forstå de intercellulære og intracellulære hændelser, 
hvorigennem nervecellen styrer information. 
Tre andre mål vil blive realiseret med FTU-projekter eller gennem samrådsnet og støtte til 
medlemsstaternes indsats. Det drejer sig om: 
- at udvikle videnskabelig og teknologisk forskning i dyrefysiologi, immunologi og struktur-
biologi; 
- at etablere en sammenhængende ramme for prænormativ forskning og forskning i biodiversitet 
og bioetik; 
- at stille edb- og telematikressourcer og gen-samlinger til rådighed for den nævnte forskning. 
Alle disse aktiviteter vil skabe den nødvendige viden til industriel fremgang inden for de områder, 
hvor EF yder støtte, baseret på den tværfaglige arbejdsmetode, der er typisk for bioteknologisk 
forskning. Det er vigtigt, at der lægges vægt på sammenhæng mellem den generiske forskning, der 
støttes på dette område, og de andre områder for biomedicinske og agro-industrielle anvendelser. 
B. Forskning i biomedicin og sundhed 
Sundheden, dette værdifulde gode for den enkelte borger, tegner sig for en af de vigtigste 
erhvervssektor i Europa - den absorberer 6-8% af bruttonationalproduktet og beskæftiger en 
arbejdsstyrke på over 6 millioner; sundhedsforskningen står over for en række alvorlige lidelser. 
AIDS er en af tidens mest foruroligende epidemier; her må forskningsindsatsen samordnes 
yderligere. Kræft, hjerte-karsygdomme, nerve- og sindslidelser, aldersbetingede problemer og 
handicap kræver også særlig opmærksomhed. De stigende omkosminger er blevet et problem i alle 
landene, samtidig med at borgerne kræver sundhedstjenester af stadig bedre kvalitet; 
62 
sundhedssystemerne står alle over for disse problemer. EF-indsatsen skal koncentreres omkring 
følgende forskningsopgaver: 
- Udvikling af det videnskabelige og tekniske grundlag for vurdering af nye lægemidler, bl.a. til 
behandling af AIDS, nervelidelser, sindslidelser og immun- og virussygdomme (i 
gennemførelsen af disse foranstaltninger skal der tages hensyn til Det Europæiske 
Lægemiddelagenturs behov). Forskningen skal omfatte de nye in vitro-tests og de nye 
dyremodeller (primater, transgene dyr), validering heraf, kliniske afprøvninger i flere centre ad 
gangen og lægemiddelovervågning. Forskningen gennemføres i samarbejde mellem 
virksomheder, forskningscentre, universiteter og de myndigheder, der står for kontrol med nye 
lægemidlers effektivitet, sikkerhed og kvalitet. 
- Udvikling af biomedicinsk teknik, navnlig baseret på forskning i medicinsk udstyr og 
instrumenter til små indgreb, billedbehandling, biosensorer, biomaterialer og modellering af 
menneskelige funktioner. 
- Deltagelse i "hjerne-tiåret", bl.a. med udvikling og udnyttelse af de meget avancerede og 
kostbare metoder, instrumenter og infrastrukturer, der kræves til undersøgelser af 
nervesystemet. Denne forskning skal være tværfaglig. 
Tre andre mål søges realiseret ved at samordne og støtte medlemsstaternes indsats: 
- Udvikling af indsamling og analyse af statistiske og epidemiologiske data vedrørende stærkt 
samfundsbelastende sygdomme (AIDS, kræft, erhvervssygdomme osv.) og de sygdomme, der 
ikke har industriens bevågenhed; fælles udnyttelse og standardisering af databanker for arvelige 
sygdomme, herunder EF-deltagelse i forvaltningen af den internationale database for det 
humane genom, eventuelt i tilknytning til somatisk genterapi. 
- Forskning i sundhedssystemer og -teknologier samt i sundhedsinformation og 
-uddannelse. Indsatsen koncentreres om primær sundhedspleje, vurdering af 
sundhedsbehovene, vurdering af de sundhedspolitiske indgreb og af sundhedsrelateret 
teknologi. Virkningerne af det indre marked på sundhedsplejen ud over de indre grænser; 
regulering og deregulering, ligevægten mellem privat og offentligt finansierede 
sundhedssystemer; foranstalminger til afgiftsharmonisering; behovet for at fastlægge en 
europæisk indfaldsvinkel til anvendelsen af ny teknologi i sundhedssystemerne. 
- Forskning i lægeetik. 
C. A nv endelse qfbiovidenskab og -teknologi inden forlandbmg og fiskeri (herunder-agro-industri, 
levnedsmiddelteknologi, skovbmg og udvikling af landdistrikter) 
Inden for landbrug, skovbrug, udvikling af landdistrikter, agro-industri og fiskeri er målet at 
etablere FTU-grundlaget for en konkurrencedygtig, effektiv og bæredygtig primærproduktion 
63 
(landbrug, gartneribrug, skovbrug og fiskeri) og for agroindustrien (levnedsmidler, bioenergi og 
non-food). Det drejer sig om at støtte gennemførelsen af udviklingen i EF's politik (bl.a. landbrug 
og fiskeri) med målrettet forskning og at opfylde samfundets behov for en lang række 
levnedsmidler af høj sundheds- og næringsrigtig værdi og for miljørigtige non food-produkter. Til 
realisering af programmets forskellige mål har man fastlagt fire prioriterede opgaver, som skal 
gennemføres via FTU-projekter, samrådsnet og tematiske net til støtte for medlemsstaternes egen 
forskning. Der bliver tale om: 
- Integreret fremstilling og forarbejdningssamlebånd, baseret på al den ekspertise og teknologi, 
der kræves til udnyttelse af råvarer af biologisk oprindelse (herunder akvatisk) i en bestemt 
sektor; vægten lægges på de områder, der kan nå det største marked og den bedste rentabilitet. 
- Opskalering og opstrømsforarbejdning gennem fælles udnyttelse af de europæiske ressourcer; 
den kritiske masse, der behøves til at klare de store problemer og teknologiske flaskehalse på 
dette område, vil blive tilvejebragt, så der kan foretages modelberegninger, simuleringer og 
prøvninger i forskellig målestok til afprøvning af forskellige nye fremgangsmåder. 
- Generisk levnedsmiddelvidenskab og avanceret teknologi til dækning af forbrugernes behov 
for sunde og sikre levnedsmidler. Forskningen koncentreres om generiske teknikker til 
levnedsmiddelforarbejdning baseret på molekylegrundlaget for omdannelse af råvarer til 
forarbejdede levnedsmidler og på integrering af ny avanceret teknologi på dette område. 
- Landbrug, skovbrug, udvikling i landdistriker og fiskeri. Forskningsarbejdet skal støtte 
reformen af de fælles politikker og finde frem til løsninger på problemerne i forbindelse med 
omvæltningerne i landbruget. Der skal udvikles produktions- og afsætningssystemer, der er 
økonomisk levedygtige og miljøforligelige, og som kan bevare beskæftigelsen på et 
tilstrækkeligt højt niveau. Man vil ligeledes søge at forbedre den økonomiske situation for 
landbruget og fiskeriet ved at fremme kvalitetsprodukter, differentiering af produktionen 
(levnedsmidler og nonfood) og af aktiviteterne og ved at reducere omkostningerne, hvilket 
indebærer indførelse af ny teknologi og mere effektive og bedre udnyttede inputs. For at 
opfylde forbrugernes behov og realisere det indre marked skal der sættes ind med hensyn til 
dyre- og plantesundhed og dyrevelfærd. Der skal søges udviklet nye aralanvendelser, f.eks. for 
brakjorde. Inden for skovbrug bør der etableres "multifunktionel" forvaltning (produktion, 
rekreative formål, beskyttelse). Til støtte for EF's politik til fremme af udviklingen i 
landdistrikterne bør der sættes yderligere ind på dette område. Det samme gælder for 
udviklingen i kystområderne. 
Der skal gennemføres tre prioriterede samordnings/net-aktioner med støtte for medlemsstaternes 
egen indsats inden for nedenstående områder. Aktionerne skal gennemføres i overensstemmelse 
med Fællesskabets politik, og primærproduktionen (herunder akvakultur) skal kunne opfylde 
64 
brugernes og industriens efterspørgsel efter råvarer i tilstrækkelige mængder af god kvalitet, til 
fordel for producenterne og landbrugserhvervet: 
- net til forbedring af primærproduktionen inden for landbrug, skovbrug og fiskeri- og 
dambrugsindustri, med vægten lagt på bæredygtighed, kvalitet, forsyningssikkerhed og 
miljøforligelighed 
- net til udvikling af landdistrikter og kystområder med særlig vægt på uddannelse og alternative 
erhvervsaktiviteter 
- levnedsmiddelfremstilling og-forarbejdning, under hensyntagen til socio-økonomiske aspekter 
og levnedsmidlernes sundhed og sikkerhed. 
FFC vil gennemføre foranstaltninger på dette område 
- ved at udnytte et analyselaboratorium for vin og andre drikkevarer, hvor efterhånden samtlige 
levnedsmidler og lægemidler vil kunne analyseres; 
- ved at etablere et projekt for teknisk støtte til forvaltning af og kontrol med gennemførelsen af 
den fælles landbrugspolitik, baseret på satellit-data; 
- ved at videreføre projektet for telemåling anvendt på landbrugsstatistik. 
Inden for dette område søger man at udbygge anvendelsen af de grundlæggende teknologier, der 
er udviklet inden for bioteknologi, biomedicin og telemåling. 
5. ENERGI 
Energipolitikken, hvis mål er forsyningssikkerhed (bl.a. ved at fremme egne teknologier og 
ressourcer og differentiere energikilderne), står i dag over for et nyt krav, nemlig kravet om 
forenelighed mellem energi og miljø. 
Anvendelsen af de forskellige energikilder i Europa og i verden som helhed indebærer og vil også 
i fremtiden indebære lokale, regionale og globale risici for mennesker og miljø: øget forurening; 
drivhusgasser; ioniserende stråling osv. Målet med Fællesskabets indsats på dette område er at 
udvikle og demonstrere effektiv, renere og sikrere teknologi, der sikrer forenelighed mellem 
energiudnyttelse, biosfærens ligevægt og den økonomiske udvikling i dens forskellige aspekter 
(konkurrencedygtighed og økonomisk og social samhørighed). 
Under det andet og det tredje rammeprogram har man med F&U-foranstaltninger og 
demonstrations/videreformidlingsprojekter etableret forskningssamarbejdsnet og net for fremme 
og videreformidling af gennemprøvede energiteknologier (bl.a. OPET-nettet). Disse aktiviteter vil 
blive videreført; herunder skal man søge at etablere en passende ligevægt mellem de tre vigtigste 
energikilder (ikke-nuklear energi; nuklear fissionsenergi og fusion) og fremme integreringen 
mellem F&U og demonstration (i tråd med THERMIE-programmet) til virkeliggørelse af 
65 
Fællesskabets hovedmål inden for energi, bæredygtig udvikling og støtte til konkurrenceevnen. 
På dette grundlag vil man bedre kunne vurdere F&U- og demonstrationsprojekternes relative 
effektivitet inden for de forskellige teknologier og bedre kunne realisere den nødvendige 
samordning og tilpasning mellem produktion og forbrug. Aktionerne med omkostningsdeling på 
disse områder og FFC's aktiviteter søges tilrettelagt på en sådan måde, at de supplerer hinanden. 
På F&U-området vil aktiviteterne blive koncentreret på de kritiske videnskabelige og tekniske 
felter, hvor der er mulighed for vigtige teknisk-økonomiske fremskridt på mellemlang og lang sigt. 
Der vil blive taget hensyn til energiproblematikkens globale og kontinentale dimension og 
løsningerne på denne nye situation. Med modelberegninger, der skal øge forståelsen af samspillet 
mellem energi-miljø-økonomi, vil man bedre kunne analysere og fastlægge EF's energistrategi og 
bedre kunne orientere foranstaltningerne i den rigtige retning. Forskning, der vedrører 
gennemprøvet teknologi (håndtering af lavaktivt affald og nedlukning af kernekraftværker, 
energibesparelser i industrien) eller områder (såsom klassisk geothermi), hvor EF-indsatsen 
hverken er nødvendig eller tilstrækkelig (utilstrækkelige midler), vil blive indskrænket eller i visse 
tilfælde opgivet. 
Med hensyn til demonstration og videreformidling skal der gøres en særlig indsats inden for 
rationel energiudnyttelse og vedvarende energi samt inden for teknologi til ren forbrænding af kul. 
Denne EF-indsats skal give alle de europæiske virksomheder adgang til stabile energiforsyninger 
til acceptable priser. Den vil ligeledes forbedre ressourceudnyttelsen i Fællesskabets forskellige 
regioner og vil bidrage betydeligt til samarbejdet om teknologioverførsel med virksomheder i 
tredjelandene. 
A. Teknologier til frem me af renere og m ere effektiv energifrem stilling og -udnyttelse 
Fællesskabets indsats inden for forskning (herunder de prænormative aspekter), teknologisk 
udvikling, demonstration og videreformidling/nyttiggørelse skal koncentreres på omkring tre 
hovedlinjer: rationel energiudnyttelse, anvendelse af vedvarende energi i stor målestok og mere 
effektiv forbrænding af fossilt brændsel (kul og kulbrinter). 
Rationel energiudnyttelse berører først og fremmest transportsektoren, hvor der skal gennemføres 
integrerede projekter for bytransport, og hvor forsknings- og udviklingsindsatsen skal koncentreres 
om feks. batterier, brændselsceller og avanceret brændsel. Hvad boligsektoren og servicesektoren 
angår, skal foranstaltningerne først og fremmest tage sigte på indførelse af effektiv teknologi på 
markedet, omstrukturering af energitunge systemer, påvirkning af forbrugerne i retning af mere 
forsvarligenergiudnyttelse,prænormativforskningvedrørendeenergianvendelsenibygninger.For 
66 
industriens vedkommende vil udviklings- og demonstrationsforanstaltningerne omfatte teknologi, 
der reducerer energiforbruget kraftigt. Disse aktiviteter skal undersøttes af projekter til fremme af 
et mere effektivt energiforbrug (det "intelligente" hus) og integrerede projekter vedrørende 
forbrugsstrukturerne (kombineret damp/kraft-produktion og udformning af industriområder). 
Hvad den 2. hovedlinje angår, er formålet at bidrage til udvikling og demonstration af vedvarende 
energi med henblik på miljøforligeligt energiforbrug og større forsyningssikkerhed. Aktiviteterne 
på dette område skal skabe de industrielle og teknologiske rammer for massiv anvendelse af 
vedvarende energi. Programmet skal ligeledes stimulere videncentre: specialiserede 
forskningscentre, elselskaber, byer, regioner og øer, arkitekter og bygningsingeniører. 
Programmet er et kompromis mellem kontinuitet og nyskabelser. For at videreføre og fremskynde 
de igangværende aktiviteter vil vægten blive lagt på forskning, udvikling og demonstration inden 
for de mest lovende teknologier: foto voltaisk energi, solopvarmning, luftkonditionering og naturlig 
belysning i bygninger, vindenergi og biomasse. Også andre muligheder vil blive udforsket: bølge-
og tidevandsenergi, sol-elektricitet baseret på termodynamiske kredsløb, geotermi (varme tørre 
klipper), hydrogen fremstillet ved solenergi. 
FFC vil hovedsageligt bidrage til disse foranstaltninger gennem prænormativ forskning i 
fotovoltaisk energi og energibesparelser i bygninger. Der skal tages nye initiativer for at fremme 
anvendelsen af vedvarende energi under hensyn til de tekniske, økonomiske og sociale aspekter. 
De vigtigste mål er store integrerede projekter, såsom udvikling af el-produktion på grundlag af 
vedvarende energi, navnlig biomasse, eller anvendelse af vedvarende energi i fremtidens 
elsystemer. Der lægges også stor vægt på massiv indførelse af vedvarende energi i landdistrikter, 
i byer og på øer. Der er rige muligheder for udnyttelse af vedvarende energi til fremme af 
udviklingen i landdistrikterne i den tredje verden, og følgerne heraf vil være betydelige. For at 
disse integrerede projekter kan gennemføres effektivt, må der etableres snævre forbindelser med 
Fællesskabets politik på andre områder (landbrugspolitik, strukturfonde). 
Den tredje hovedlinje omfatter energifremstilling og -omdannelse ud fnfossilt brændsel. Der vil 
navnlig blive lagt vægt på forbrændingsprocessen, et generisk forskningsområde af stor betydning 
for rationel energiudnyttelse og omdannelse af fossilt brændsel. Med hensyn til energiomdannelse 
skal forskningen tage sigte på renere og mere effektive metoder til omdannelse af fossilt brændsel. 
Aktiviteterne vil blive koncentreret om nøgleteknologier, såsom integrerede kombinerede kredsløb 
("hot gas cleaning" og tryksat forbrænding) og brændselsceller til decentraliseret elproduktion. 
Metoder til erstatning af kul med biomasse eller brændbart affald (kombineret forbrænding eller 
forgasning) skal ligeledes undersøges nærmere. 
En række komplementære forskningsopgaver skal øge forsyningssikkerheden på længere sigt: der 
67 
bliver tale om foranstaltninger til bedre forvaltning af egne ressourcer, både i forbindelse med 
indvinding og omdannelse. På kulbrinteområdet vil indsatsen blive koncentreret om udvikling og 
demonstration (navnlig rettet mod den petrokemiske sektor) af mere effektiv teknologi til 
efterforskning af forekomster (geofysik), udvinding og transport. Disse aktiviteter vil kunne 
ledsages afgrundforskning inden for geovidenskaberne. 
[B. Nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol (Nuclear safety and safeguards) 
C. Kontrolleret termonuklear fusion 
NB. Foranstaltning B og C vedtages samtidig m ed det fjerde rammeprogram, ved en rådsafgørelse 
om et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskab inden for forskning og 
uddannelse (Euratom).] 
6. FORSKNING MED HENBLIK PÅ EN EUROPÆISK TRANSPORTPOLITIK 
Transport af mennesker og gods gennem Europas lande, regioner og byer er blevet et af de 
aspekter af vores moderne samfund, som er stadig vanskeligere at håndtere. Udvikling af 
tværeuropæiske transportnet, som let kan kombineres med medlemsstaternes transportnet, og 
hvortil der er let adgang, vil i denne forbindelse spille en fremherskende rolle for skabelsen af et 
åbent og konkurrencedygtigt marked. 
I Kommissionens meddelelse til Rådet om den fremtidige udvikling i den fælles transportpolitik 
(hvidbog, KOM(92) 494), understreges det, at hovedmålet med forskningen på dette område er 
at bidrage til udvikling, integrering og forvaltning af mere effektive, sikrere og mere miljøvenlige 
transportsystemer samt øget livskvalitet baseret på bæredygtig person- og godstransport. 
For at nå dette mål skal der udvikles en europæisk taktik til at udnytte samspillet mellem de 
forskellige aktiviteter, der foregår på nationalt plan og EF-plan og i de andre internationale 
organisationer. Forskningen skal gennemføres indenfor kohærente og samordnede rammer, under 
hensyntagen til forskningen under emnerne "industriteknologi", "telematik", "miljø" og "energi", 
når den er af relevans for målene med den fælles transportpolitik. Den forskning, der vedrører de 
generiske teknologier, gennemføres således under hvert af de tilsvarende emner i den første 
foranstaltning. 
Forskningsindsatsen på dette område skal navnlig vedrøre de nødvendige betingelser for, at nettene 
kan fungere sammen og sammenkobles, bl.a. med hensyn til multimodal transport og adgangen 
68 
til transportnettene. Der vil blive lagt vægt på udformning og forvaltning af mere miljøvenlige 
infrastrukturer, der samtidig er sikrere for brugerne. 
I dette øjemed skal forskningsarbejdet først og fremmest bestå i at vurdere og integrere de 
teknologier, derudviWes underde andre emneområder, og foretage en overordnet validering heraf. 
Målet er at bidrage til en optimering af de tværeuropæiske transportnet, videreudvikling af de 
forskellige transportformers ydeevne og deres muligheder for at fungere sammen med andre 
transportformer, let adgang for brugerne samt støtte til udvikling af et mulitimodalt 
transportsystem på by-, land-, regionalt og tværeuropæisk plan. 
I dette øjemed skal FTU-aktiviteterne baseres på en systemisk og integrationsorienteret 
fremgangsmåde, der tager hensyn til hovedlinjerne for den europæiske transportpolitik og til 
resultaterne af den forskning, der gennemføres inden for de andre emner i den første foranstaltning, 
med henblik på at finde løsninger, der kan anvendes på transportsektoren. 
Denne forskning kan om nødvendigt udmunde i storskalaforsøg og demonstrationsprojekter. 
Forskningsarbejdet skal især dreje sig om optimering af transportsystemerne, forbedring af 
sikkerheden, mindskelse af gener og accept fra samfundets side, herunder navnlig: 
- For kombineret transport og jernbanetransport drejer det sig bl.a. om at sikre 
driftskompatibilitet mellem jernbanenettene, navnlig højhastighedsnettene, ved efterhånden at 
fjerne de tekniske, lovgivningsmæssige og operationelle hindringer herfor. Forskningen skal 
munde ud i, at der kan fastsættes funktionsspecifikationer (functional requirements) for 
integrerede, multimodale transportkæder; endelig bør der udvikles pilotprojekter, hvor de nye 
omladnings-, styrings- og kontrolteknologier kan integreres og evalueres. 
- På luftfartsområdet bør der opstilles fælles europæiske mål, dels med henblik på at mindske 
trafiktætheden i luften og i lufthavnene samt at øge personsikkerheden og mindske 
miljøkonsekvenserne, dels med henblik på integrering og evaluering af resultaterne af 
forskningen i de generiske teknologier, der bl.a. omfatter styring af lufttrafikken, flysikkerhed, 
mindskelse af gener og motorstøj, mindskelse af slæbevirkningerne og den kritiske teknologi 
i forbindelse med meget store fly. 
- På ^transportområdet vil man kunne udvikle specifikke løsninger på systemisk grundlag 
69 
omfattende resultater, der er indhentet og valideret i andre forskningsprogrammer vedrørende 
generiske teknologier og opstille modeller for at mindske trafiktætheden og energiforbruget 
og forbedre fordelingen mellem de forskellige transportmetoder, navnlig mellem kollektiv og 
individuel transport. 
- På søtransportområdet skal man med de integrerede forsknings- og demonstrationsprojekter 
kunne optimere effekten af hurtige transportsystemer over korte afstande, de nye grænsefalder 
mellem sø/land/flod-transport, herunder nye havnefaciliteter og anvendelse af menneskelige 
ressourcer under hensyntagen til kravet om sikkerhed og miljøbeskyttelse og et effektivt 
trafikstyringssystem. 
- På vejtransportområdet drejer det sig om at udvikle metoder til at indkredse virkemidlerne til 
at gennemføre en fælles politik for trafiksikkerhed og optimering af transporten mellem byer, 
samtidig med at de mulige teknologiske løsninger integreres og evalueres, bl.a. med hensyn til 
trafikstyring og udformning infrastrukturerne. 
Inden for alle disse aktiviteter vil der blive lagt stor vægt på de ergonomiske aspekter, på de 
menneskelige faktorer og på miljøet. 
Disse aktiviteter skal på strategisk plan ledsages af forskning i modelopstilling og 
transportscenarier. Det overordnede mål med forskningen på dette område er større 
indsigt i, hvorledes transportefterspørgslen opstår. 
Der skal udvikles harmoniserede metoder på EF-plan til at analysere udviklingen inden for 
transport, transportstrømme og vekselvirkninger. Det skal ligeledes undersøges, hvorledes 
virksomhedernes beliggenhed og deres distributionssystemer indvirker på transportefterspørgslen, 
og ændringerne i industristrukturerne, i de logistiske forhold og i valget af transportformer i Det 
Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde skal udredes. 
I tråd med den fælles transportpolitik skal de teknologiske nyskabelser i øvrigt ledsages af 
undersøgelser af, hvordan de kan integreres i de nye operationelle og institutionelle rammer 
(herunder for de tekniske standarder og for retningslinjerne for de tværeuropæiske transportnet). 
Hertil er der brug for en ny harmoniseret metodologi til vurdering af de europæiske 
transportsystemers globale virkning, navnlig med henblik på at optimere de tværeuropæiske net. 
FFC's bidrag på dette område vil hovedsagelig bestå i en analyse af transportsystemernes sikkerhed 
70 
og deres indvirkning på samfundet og miljøet i almindelighed. FFC yder ligeledes videnskabelig 
og teknisk bistand til de af Kommissionen finansierede projekter. 
7. MÅLRETTET SOCIOØKONOMISK FORSKNING 
I en situation, der er præget af et tæt samspil mellem teknologi, vækst og beskæftigelse, er målet 
at undersøge, hvilke konkrete FTU-foranstaltninger der skal gennemføres i Fællesskabet for at 
fremme industriens konkurrenceevne og skabelsen af en ny uddannelses- og samfundsmodel, hvor 
forskellene i de europæiske samfund udnyttes optimalt. Dette nye forskningstema kan dække 
beslutningstagernes stigende behov for at udnytte et øget samspil mellem naturvidenskabelig og 
teknisk forskning og de økonomiske og samfundsvidenskabelige discipliner. Dette behov føles 
navnlig af dem, der står for forsknings-, teknologi- og demonstrationspolitikken i medlemsstaterne 
og på EF-plan. Det drejer sig navnlig om at forny og udbygge det videngrundlag, de har brug for 
til at træffe beslutninger i lyset af den teknologiske og videnskabelige udvikling på grundlag af 
evalueringer af de videnskabs- og teknologipolitiske valgmuligheder. Dette vigtige aspekt ved 
forskningsaktiviteterne under dette emne skal endvidere understøttes af forskning i uddannelse og 
problemerne omkring social integration. 
Ud over disse horisontale målrettede forskningsaktiviteter vil der blive gennemført økonomisk og 
samfundsvidenskabelig forskning inden for hvert enkelt FTU-temaområde i den første 
foranstaltning (vurdering af de socio-økonomiske virkninger og af risici) og i den anden 
foranstaltning (de socioøkonomiske aspekter af det internationale, videnskabelige og tekniske 
samarbejde), den tredje foranstaltning (effektivisering af overførslen af FTU-resultaterne) og den 
fjerde foranstaltning (uddannelse og mobilitet for forskere i økonomi og samfundsvidenskab). Der 
vil blive tale om snævre kontakter med COST-aktioneme på det samfundsvidenskabelige område 
og med de europæiske organisationer, der arbejder på dette felt. 
A. Vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske valgmuligheder 
En vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske valgmuligheder for Europa vil skabe et 
fælles videngrundlag for beslutningstagerne på nationalt plan og EF-plan. 
Vurderingen skal bygge på det grundlag, der er lagt med MONITOR-programmet (FAST, 
SAST, SPEAR), arbejdet i FFC's institut for teknologiske fremtidsstudier, aktiviteterne under 
VALUE, SPRINT og EUROSTAT-programmerne, og på grundlag af erfaringerne med de 
særprogrammer(evalueringafforskningenssocioøkonomiskekonsekvenser), der ergennemført 
71 
i medfør af en beslutning truffet i forbindelse med vedtagelsen af det tredje rammeprogram. 
Målet er at give aktører, beslutningstagere og FTU-brugere adgang til et europæisk værktøj, 
hvormed de, under hensyntagen til udviklingen på verdensplan, kan vurdere de videnskabs- og 
teknologipolitiske valgmuligheder, som bedst kan fremme vækst og 
beskæftigelse, og integrere de aktiviteter, der på regionalt, nationalt og europæisk plan 
gennemføres med hensyn til prognoser for relationerne videnskab-teknologi-samfund, 
teknologisk og økonomisk overvågning, strategiske analyser, bl.a. af de generiske teknologier, 
og evaluering af FTU-programmer og -politikker. Man vil søge at udbygge arbejdet med 
teknologiske og industrielle prognoser og forbedre samordningen i EF for at skabe et 
sammenhængende grundlag, hvorpå beslutningstagerne kan tage deres respektive initiativer og 
tilpasse deres strategi efter den teknologiske og industrielle udvikling. Med udvilingen af et 
begrænset antal specialnet, samråds- og undersøgelsesaktiviteter, aktiviteter til forberedelse og 
fastlæggelse af nye programmer, støtteaktiviteter (metodologisk forskning, åbne databaser, 
indikator-samlinger, årsberetninger om "teknologivurdering" i Europa osv.) og 
videreformidlingsaktiviteter (møder, seminarer, informationsuger), får de ansvarlige for 
vurderingen af de videnskabs- og teknologipolitiske valgmuligheder en pluralistisk ramme for 
dialog og sammenligning, som kan angive de videnskabs-og teknologipolitiske valgmuligheder 
for Europa og fremsætte rekommandationer til brug for beslutningstagere og brugere af FTU. 
Disse aktiviteter skal derfor gennemføres i snævert samarbejde med de regerings- og 
parlamentsinstanser, der beskæftiger sig med vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske 
valgmuligheder på regionalt, nationalt og europæisk plan (navnlig i STOA og European 
Parliamentary Technology Assessment Network), med private organer med speciale på disse 
områder samt med de relevante repræsentanter for arbejdsmarkedets parter. Der skal endvidere 
kunne iværksættes et begrænset antal forberedende foranstaltninger med henblik på nye FTU-
aktioner. 
FFC bidrager til disse aktiviteter via Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier; det skal skabe 
en teknologisk observationspost til indsamling og analyse af oplysninger om videnskabelige 
fremskridt og teknologiske nyskabelser, og det skal endvidere gennemføre teknologiske 
prognosestudier, hovedsagelig efter anmodning fra EF-institutionerne. 
72 
B. Forskning i uddannelse og undervisning 
Det er blevet stadig vanskeligere for uddannelsessystemerne, herunder uddannelsen af lærerstaben, 
at holde trit med udviklingen inden for videnskab og teknologi og erhvervene. Der gøres en 
betydelig indsats på nationalt plan for at klare disse problemer. Som følge af den nylige udvikling 
på europæisk plan i forsknings- og uddannelsesnettene og i de industrielle og kommercielle aftaler 
mellem virksomheder, er det påkrævet, at europæerne, som led i den voksende internationalisering, 
får kendskab til og behersker disse problemer. 
Målet med Fællesskabets forskningsaktiviteter på dette område er dobbelt: for det første drejer det 
sig om at indkredse de nye generiske processer, der forbinder forskning og uddannelse, og de 
kontaktflader, der skal skabes for at beherske disse processer. For det andet er det nødvendigt at 
vurdere konsekvenserne af internationaliseringsprocesserne for at fastlægge Fællesskabets bidrag 
til at forbedre uddannelsessystemerne i Europa. 
I forskningsaktiviteterne skal der tages højde for nærhedsprincippet, og de skal koncentrere sig om 
udveksling af erfaringer, sammenligninger og kompatibilitet mellem uddannelsesmetoder, hvis 
forskelligartethed er en kilde til berigelse for Fællesskabet. Hovedvægten vil blive lagt på fire 
forskningsområder. For det første forskning i udviklingen i det åbne arbejdsmarked i EF-målestok 
for alle de forskellige erhverv i Europa og forskning i de uddannelsesbehov, denne udvikling 
medfører. For det andet forskning i uddannelsesmetodik på alle niveauer, herunder forskning i de 
anvendte værktøjer og i psykopædagogiske og organisatoriske aspekter. For det tredje en 
sammenlignende analyse af behovene for spei cal uddannelse som følge af udviklingen af metoder 
til kvalitetskontrol med produkter og processer. Hertil kræves nemlig en passende udvikling i 
videreuddannelsessystemerne, som giver mulighed for gensidig anerkendelse af de forskellige 
problemer og fremgangsmåder i Europa. For det fjerde sammenlignende forskning i 
uddannelsessystemerne, herunder de regionale forskelle og tilknytningen til den økonomiske 
udvikling i regionerne. 
C. Forskning i problemerne omkring social integration 
Medlemsstaterne står over for alvorlige problemer med stigende fattigdom og nye former for social 
udstødelse. Fællesskabet har bidraget til at bekæmpe fattigdom og social udelukkelse gennem 
strukturfondene, visse dele af initiativerne EUROFORM, NOW, HORIZON, LEADER, samt 
HELIOS og TIDE-programmerne og navnlig via de tre på hinanden følgende programmer for 
fattigdomsbekæmpelse. 
73 
Set i forhold til medlemsstaternes egen forskning på dette område har EF-forskningen et tredobbelt 
formål: For det første at bidrage til en mere systematisk forståelse af mekanismerne for social 
udstødelse og integration baseret på en Europa-dækkende, sammenlignende analyse af årsagerne 
til problemet, de former, det optræder i, og konsekvenserne heraf for fællesskabspolitikken, 
herunder navnlig strukturpolitikken; for det andet at give alle medlemsstaterne mulighed for at 
udnytte resultaterne af vellykede forsøg med social integration; hertil kræves videreformidling af 
oplysninger og overførsel og udnyttelse af de mest nyskabende projekter, med udgangspunkt i en 
tilbundsgående analyse af resultaterne og den lære, de forskellige medlemsstater har draget; for 
det tredje at vurdere, i hvor høj grad den nuværende europæiske integrationsproces (for så vidt 
angår markeder, valuta osv.) resulterer i faktorer af betydning for social udstødelse eller 
integration, set i relation til de faktorer, der er bestemmende for den enkelte situation på nationalt 
eller lokalt plan. Dette forskningsarbejde vil give mulighed for mere målrettede foranstaltninger 
på EF-plan til løsning af problemerne med social integration. 
Da de nye former for social udelukkelse og erfaringerne med social integration på nuværende 
tidspunkt først og fremmest kan observeres i byer, er det her og i forbindelse med de stadig tættere 
net, der forbinder byerne indbyrdes (informations- og kommunikationsnet, transportnet, finansielle 
net), at udviklingen bedst kan iagttages. Fællesskabets deltagelse vil blive koncentreret om to 
hovedlinjer, med udgangspunkt i resultaterne af medlemsstaternes forskningsprogrammer og 
erfaringerne med de europæisk net af byer og regioner samt disses voksende ønske om at 
gennemføre fælles interventionsprojekter i marken. 
Den første hovedlinje vedrører navnlig tværfaglig forskning i konkrete midler til at sikre de sociale 
tabere nem adgang til information, kommunikation, offentlige tjenesteydelser, uddannelse og 
arbejde, som de har interesse for i deres egenskab af borgere og socioøkonomiske aktører på såvel 
nationalt som europæisk plan. Formålet med den anden hovedlinje er at vurdere, hvordan den 
teknologiske udvikling bidrager til at løse disse problemer set i relation til de udveje, der afprøves 
i forskellige dele af Fællesskabet. Målet er at løse de alvorlige problemer i byeme og fremme nye 
indfaldsvinkler. I denne forbindelse må der lægges vægt på komplementariteten mellem de 
forskellige generiske teknologier, der udvikles under de andre temaområder i den første 
foranstaltning, i tilknytning til socio-økonomisk forskning i de strategiske, organisatoriske og 
institutionelle aspekter. 
74 
ANDEN FORANSTALTNING 
Fremme af Fællesskabets samarbejde med tredjelande og internationale organisationer om 
forskning, teknologisk udvikling og demonstration 
Denne anden foranstaltning omfatter en række forskellige former for beslægtet 
fællesskabsvirksomhed. Det videnskabelige samarbejde med industrilandene, Central- og 
Østeuropa, de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og uviklings landenevil blive 
udviklet og udbygget. Dette samarbejde kan være bilateralt eller multilateralt, det kan være 
direkte eller foregå gennem internationale organisationer. Formålet er både et styrke 
Fællesskabets kapacitet inden for forskning og udvikling og at støtte dets politik overfor 
tredjelandene. Gmndprincippet er gensidig fordel. 
For at forbedre Fællesskabets konkurrenceevne og videnskabelige og teknologiske grundlag er det 
nødvendigt at øge merværdien ved Fællesskabets FTU-aktiviteter, medlemsstaternes FTU-
aktiviteter og aktiviteterne i henhold til andre EF-politikker, takket være et selektivt samarbejde 
med tredjeparter, baseret på samordning med medlemsstaterne. Forskning vil kunne yde et vigtigt 
bidrag til løsningen af regionale eller globale problemer eller til bedring af forholdene i 
udviklingslandene og de central- og østeuropæiske lande. Det er endvidere nødvendigt at være 
tilstrækkelig fleksibel til at kunne opfylde nye behov i tredjelandene. I tilfælde, hvor der er tale 
om intellektuel ejendomsret, gælder de regler, som Rådet og Kommissionen i Fællesskab vedtog 
retningslinjerne for i juni 1992. 
De vigtigste mål er at udbygge Europas videnskabelige og teknologiske formåen, at støtte 
gennemførelsen af Fællesskabets politik over for tredjelandene, og at medvirke til løsning af de 
regionale og globale problemer ved at øge samordningen med medlemsstaterne. 
A. Videnskabeligt og teknologisk samarbejde i Europa 
1. Samarbejde med andre europæiske instanser for videnskabeligt og teknologisk samarbejde 
Formålet er øget sammenhæng og integrering i Europas forskning, med størst mulig udnyttelse af 
medlemsstaternes og EFTA-landenes indsats, og arbejdet i COST, EUREKA og europæiske 
75 
organisationer såsom CERN, ESA, EMBL, ESF osv. Endvidere skal Europas stilling overfor de 
internationale verdensorganisationer (FN, OECD osv.) fortsat udnyttes bedst muligt. 
Målet er at etablere snævrere forbindelser med disse instanser og organisationer, ikke blot på 
politisk plan, men navnlig i forbindelse med konkrete projekter. Hermed vil man kunne fremme 
skabelsen af videnskabelige og tekniske net på højt plan, der strækker sig ud over Fællesskabets 
grænser. Overførslen af FTU-resultaterne til brug for industrien vil blive forbedret, bl.a. via 
EUREKA. Med disse forbindelser vil det være nemmere at fastsætte standarder og regler, der 
svarer til de behov, forskningsforanstaltningeme har afdækket. 
De samordnede COST-aktioner supplerer EF-programmerne og bevarer deres særlige præg i 
forhold til de andre europæiske forskningsstrukturer. 
For at knytte nærmere forbindelser mellem Fællesskabets aktioner og EUREKA er der opstillet 
retningslinjer for et bedre samspil ud fra princippet om øget gennemsigtighed og klarere 
fastlæggelse af deres respektive roller, bl.a. over for industrien og de små og mellemstore 
virksomheder. De vigtigste faktorer i denne forbindelse er bedre videreformidling af oplysninger 
om projekter og støtteforanstaltninger, hensyntagen til resultaterne af EF-projekterne i EUREKA-
projekterne, systematisk hensyntagen til de prækompetitive faser i EUREKA-projekter i 
rammeprogrammet og fælles gennemgang af omfattende strategiske projekter, som er foreslået af 
virksomhederne. 
Dette indebærer, at Fællesskabet, efter en omfattende pilotfase, etablerer nye mekanismer for 
hensyntagen til projekter fra EUREKA, samtidig med at de særlige træk ved de to systemer 
bevares, herunder Kommissionens særlige procedurer. 
De midler, der skal afsættes til denne foranstalming, kan (vejledende) medtages i 
arbejdsprogrammerne for fællesskabsprogrammerne. Fællesskabets deltagelse skal ske i 
overensstemmelse med målene for særprogrammerne og må kun vedrøre den 
prækonkurrencemæssige og generelle del af projekterne, som skal vurderes af de relevante udvalg. 
Hvad EFT A-landene angår, vil der blive taget hensyn til, at flere af dem deltager fuldt ud i 
rammeprogrammet (Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde), og at andre er tilknyttet 
via bilateralt samarbejde. 
2. Samarbejde med landene i Central- og Østeuropa og med de nye uafhængige stater i det 
tidligere Sovjetunionen 
Målet med denne foranstalming er, til gensidig fordel, at medvirke til at bevare disse landes 
76 
videnskabelige og tekniske potentiale og hjælpe med at genopbygge dette potentiale via 
samarbejde. Dette vil bidrage til at genopbygge produktionssystemerne og forbedre livskvaliteten 
i de pågældende områder, hvilket igen vil være stabiliserende faktorer. 
Denne foranstaltning gennemføres samordnet med de andre EF-aktiviteter, bl.a. PHARE og 
TACIS, og i tilknytning med medlemsstaternes egne foranstaltninger. På energiområedet vil de 
"energicentre", som EF har oprettet i dsise lande (under THERMIE-programmet) blive udnyttet. 
De pågældende lande kan deltage i særprogrammerne under den første foranstaltning. Der er afsat 
midler på EF-budgettet til at fremme deres deltagelse. Denne foranstaltning skal også omfatte 
særlige forskningsemner, der har berøring med den aktuelle kritiske situation i disse lande, bl.a. 
med hensyn til miljø, energi og sikkerhed samt teknologi, der har en integrerende virkning på 
økonomisk plan. 
B. Samarbejde med industrialiserede tredjelande uden for Europa 
Målet med dette samarbejde er at fremme Fællesskabets interesser og optimere dets indsats på 
FTU-området ved at lette adgangen til de pågældende landes videnskabelige og teknologiske 
ressourcer: USA, Japan, Canada, Australien m.m. 
Det skal understreges, at disse lande både er Fællesskabets allierede partnere og dets konkurrenter, 
bl.a. på kommercielt og industrielt plan. Det er derfor vigtigt at overholde følgende principper: 
selektivitet på samarbejdsområderne, koncentration omkring nogle få velvalgte sektorer, 
fleksibilitet i samarbejdsformerne, afbalanceret gensidig fordel, ingen overførsel af finansielle 
midler. 
Samarbejdet med disse lande antager følgende former: samordning på visse områder, f.eks. 
megaprojekter, gennemførelse af fælles forsknings- og undersøgelsesprojekter samt udveksling 
af oplysninger og eksperter. 
Samarbejdet skal tjene til at fremme Fællesskabets politik udadtil og bør derfor indgå som led i 
denne politik. Det giver også medlemsstaterne lejlighed til, på lige fod, at få adgang til de 
pågældende tredjelandes videnskabelige og teknologiske ressourcer. Det er nødvendigt at 
koordinere disse aktiviteter med medlemsstaterne for at undgå overlapninger og unødig spredning 
af de finansielle midler og for bedre at fastlægge Fællesskabets virkefelt ud fra nærhedsprincippet. 
C. Videnskabeligt og teknologisk samarbejde med udviklingslandene 
77 
Medlemsstaterne genenmfører hver for sig programmer for videnskabeligt samarbejde med 
udviklingslandene, ofte baseret på kulturelle traditioner og tidligere tiders relationer. Denne EF-
foranstaltning skal først og fremmest være et middel til at integrere forskellige forskningsinitiativer 
i en global og samordnet ramme og i samspil med Fællesskabets udviklingsaktioner. 
I kraft af dette samarbejde kan Europas videnskabelige indsats til løsning af udviklingslandenes 
problemer bevares og endog øges i visse medlemsstater, så der kan opnås større ligevægt mellem 
dem på dette område. Samtidig vil et samarbejde udbygge udviklingslandenes forskningskapacitet 
takket være fælles gennemførelse af forskningsprojekter som led i kontrakter med 
omkostningsdeling og takket være snævrere forbindelser gennem de netværk, der skabes. 
Temaområderne, der er fælles for alle ulandene, vedrører først og fremmest vedvarende 
naturressourcer og anvendelsen heraf med henblik på en forbedret, bæredygtig 
landbrugsproduktion, miljøbeskyttelse og sundhedsforskning - afgørende faktorer for disse landes 
økonomiske og sociale udvikling. Den nye informations- og kommunikationsteknologi kan også 
tænkes anvendt til at styrke de økonomiske strukturer. Disse generiske temaområder giver plads 
til en fleksibel fastlæggelse af de spørgsmål, der skal tages op i arbejdsprogrammerne for de 
pågældende regioner, baseret på de erklærede behov. 
Endvidere bør ulandene deltage i nogle af særprogrammerne under den første foranstaltning, inden 
for områder af klart påvist generel eller gensidig interesse, navnlig for de ulande, som allerede har 
en vis forskningskapacitet. De pågældende lande vil få EF-støtte til samordnede aktioner eller 
kontrakter med omkostningsdeling. 
TREDJE FORANSTALTNING 
Videreformidling og nyttiggørelse af resultaterne af Fællesskabets aktiviteter inden for fonkning, 
teknologisk udvikling og demonstration. 
Denne tredje foranstaltning omfatter aktiviteter, som ikke er knyttet til noget bestemt 
temaområde, men snarere vedrører Fællesskabets samlede FTU-aktiviteter. Formålet er at sikre, 
at disse aktiviteter giver udbytte i form af forbedret konkurrenceevne og realisering af andre af 
Traktatens målsætninger. 
Den europæiske industris konkurrenceevne afhænger i meget høj grad af dens evne til at udmønte 
78 
forskningsresultaterne i kommercielt levedygtige produkter eller processer. På dette område er den ofte 
mindre effektiv end sine konkurrenter, og nu hvor den internationale konkurrence til stadighed skærpes, 
bliver FU-investeringernes rentabilitet en kritisk faktor i mange industrisektorer. 
For at rette op på denne situation og tage højde for udviklingen i USA og i Japan, bør Fællesskabet gøre 
en stor indsats, for at forskningsresultaterne videreformidles og udnyttes mere effektivt, men det bør 
også skabe bedre betingelser for overførsel og accept af den nye teknologi, bl.a. hos de små og 
mellemstore virksomheder, og uanset hvor den nye teknologi kommer fra, samtidig med at der tages 
hensyn til samfundets behov, eftersom den videnskabelige og teknologiske udvikling synes at møde 
stadig større modstand i befolkningen. 
EF-landene har både på nationalt og regionalt plan iværksat foranstaltninger til udnyttelse af 
forskningsresultater og videreformidling af teknologi. Men dels varierer omfanget af disse initiativer 
meget fra region til region, dels spiller fællesskabsdimensionen ikke en tilstrækkelig stor rolle, skønt 
den med det indre marked vil kunne give en betydelig merværdi. Det tredje rammeprograms 
centraliserede foranstaltning til videreformidling og udnyttelse af forskningsresultater og SPRINT-
programmet og THERMIE-programmet (energi), der gennemføres uden for det tredje rammeprogram, 
tager sigte på, i tilknytning med andre EF-initiativer, at opbygge et sammenhængende EF-system, der 
med relativt beskedne midler skal fremme udnyttelsen af forskningsresultaterne og videreformidlingen 
af den nye teknologi. Dette skal i overensstemmelse med nærhedsprincippet finde sted via de relevante 
nationale og regionale strukturer. I det fjerde rammeprogram må dette initiativ udbygges med 
integrerede EF-foranstaltninger af større omfang. 
Videreformidlings- og udnyttelsesaktiviteterne skal i øvrigt gennemføres samordnet med de aktiviteter, 
der gennemføres og finansieres via særprogrammerne. Der tages højde for, at innovationsprocesser er 
ikke-lineære, komplekse og repetitive, og at der til teknologioverførsel og udnyttelse af 
forskningsresultater kræves specialviden og en tværsektoriel indfaldsvinkel. 
Målet med den tredje foranstaltning er at fremme videreformidling og tværsektoriel og tværnational 
udnyttelse af resultaterne af FTU- og demonstrationsaktiviteter, at fremme teknologioverførsel til 
virksomhederne og disses accept heraf, at forbedre virksomhedernes finansielle miljø for at fremme 
videreformidling og udnyttelse af nye teknologi. Opmærksomheden vil især blive rettet mod de små 
og mellemstore virksomheder. Samordningen med EUREK A-programmet vil blive uddybet tillige med 
forbindelserne mellem disse aktiviteter og Fællesskabets samhørigheds- og regionaludviklingspolitik. 
A. Videreformidling og nyttiggørelse af resultaterne 
79 
Målet er at fremme videreformidling og udnyttelse, på tværs af sektor- og landegrænser, af 
resultaterne af FTU- og demonstrationsaktiviteterne, så de får større virkning på økonomisk og 
socialt plan. 
Aktionen omfatter følgende aktiviteter: 
Skabelse af en europæisk infrastruktur for videreformidling og udnyttelse med henblik på at øge 
kendskabet til Fællesskabets FTU- og demonstrationsaktiviteter, at fremme videreformidling 
af information og udnyttelse af FTU-resultaterne i Europa og befordre videnskabeligt og teknisk 
samarbejde. Denne infrastruktur hviler dels på en udbygning af aktiviteterne for nettet af 
"formidlings-centre", dels på en udbygning af den europæiske offentlige informations- og 
videreformidlingstjeneste (bl.a. CORDIS). 
Specialiserede tjenester og direkte bistand, som skal supplere den ovennævnte infrastruktur, og 
som navnlig er rettet mod de små og mellemstore virksomheder, med henblik på at fremme 
udnyttelsen af forskningsresultaterne på tværs af lande- og sektorgrænser. Der er tale om bistand 
til beskyttelse af resultaterne, marketingundersøgelser, uddannelsesforanstaltninger og 
stimulering af videnoverførsel, oprettelse af "teknologiklubber" og støtte til tværsektorielle 
projekter for resultatudnyttelse. 
Strategiske og tværfaglige overvejelser vedrørende effektivisering af overførslen af FTU-
resultaterne (accept og vurdering af de samfundsmæssige konsekvenser, forskningsledelse og -
økonomi, samfundsrelaterede kommunikationspilotforanstaltninger). 
Nettet af organisationer til fremme af energiteknologi (OPET) fortsætter sine aktiviteter på 
energiområdet. 
B. Videreformidling af teknologi til virksomhederne 
Målet er, i overensstemmelse med nærhedsprincippet, at øge navnlig de små og mellemstore 
virksomheders udnyttelse af teknologi og at fremme udviklingen af en europæisk infrastruktur for 
teknologioverførsel med deltagelse af de kompetente nationale og regionale organer. 
Vægten vil blive lagt på kvaliteten og effektiviteten af tjenesterne til støtte for innovation og 
teknologioverførsel samt på forbedring af absorptionen af ny teknologi i erhvervslivet, bl.a. de små 
og mellemstore virksomheder og de traditionelle industrigrene. Der vil blive tale om en integreret 
80 
fremgangsmåde, der er baseret på industriens efterspørgsel ("bottom up") og som omfatter samtlige 
aspekter ved teknologioverførsel og -udnyttelse. De foreslåede aktiviteter omfatter ikke de egentlige 
FTU-aktiviteter, der indgår i den første foranstaltning. 
Der bliver tale om følgende aktiviteter: 
Skabelse af tværnationale net af teknologioverførsels- og videreformidlingsinstanser, bl.a. 
forsknings- og teknologiorganisationer, sektorielle tekniske centre, forskerparker osv., som kan 
fremme udnyttelsen af ny teknologi i de små og mellemstore virksomheder og udveksling af 
erfaringer. 
Udvikling af værktøjer, der kan fremme videreformidlingen af ny teknik og skabe nærmere 
kontakt mellem udbuds- og efterspørgselssiden. 
Demonstration af mekanismerne og betingelserne for nye brugeres teknologiudnyttelse, baseret 
på tværregionale eller tværsektorielle pilotprojekter. Projekterne skal gennemføres med hjælp 
fra repræsentative instanser, som kan have en betydelig forstærkende virkning på 
videreformidling af teknologi og ledelsesmetoder til de små og mellemstore virksomheder. 
Oplysning af virksomhederne om de bedst mulige metoder til forvaltning af de teknologiske 
ressourcer. 
Bedre indblik i mekanismerne for og udbygning af samordningen af de forskellige politikker 
og virkemidler. 
C. Det finansielle miljø for teknologiformidling 
Formålet med det tredje område, det finansielle miljøs indvirkning på industriens konkurrenceevne, 
er at forbedre det europæiske miljø for finansiering af udnyttelse, tilpasning og videreformidling af 
teknologi, baseret på passende fællesskabsinitiativer og i overensstemmelse med nærhedsprincippet. 
Dette område omfatter: 
Indirekte foranstaltninger, der sigter mod at styrke kommunikationen mellem de finansielle 
miljøer og igangsætterne af teknologiprojekter, at støtte udviklingen af effektive systemer for 
tilvejebringelse af privat kapital og nyinvesteringer, samt at analysere og fremme de bedst 
egnede juridiske rammer. 
Pilotaktioner til udvikling eller afprøvning af finansieringsordninger til fremme af de små og 
mellemstore virksomheders udnyttelse af forskningsresultater og ny teknologi. De erfaringer 
med finansiering af teknologi baseret på teknologiens ydeevne, som blev indledt med SPRINT-
programmet, vil blive videreført, og der vil blive skabt et nyt instrument, der er kompatibelt med 
medlemsstaternes tilsvarende instrumenter og tilpasset de nationale forhold. Ledelsen af dette 
81 
værktøj overdrages specialiserede offentlige eller private, kreditformidlende institutioner, der 
udvælges i de forskellige medlemsstater, bl.a. ud fra deres muligheder for at sikre 
saminvestering med egen kapital. Gennem dette instrument vil det være lettere at opnå 
lånegarantier og rentestøtte og støtte til teknisk og ledelsesmæssig bistand, i snæver samordning 
med Fællesskabets øvrige foranstaltninger på dette område (Eurotech capital, Den Europæiske 
Investeringsfond, virksomhedspolitik). 
Disse to foranstaltninger bør gennemføres i snæver samordning de øvrige tiltag på dette område 
(Eurotech capital, Europæiske Investiringsfond, virksomhedspolitik). 
D. Videnskabelige tjenester til støtte for Fællesskabets politik 
FFC yder teknisk støtte til videreformidling og udnyttelse af resultaterne af centrets egne forsknings-
og udviklingsaktiviteter, som i kraft af deres horisontale og tværsektorielle indhold indgår i den tredje 
foranstaltning. 
Man vil søge at fremme de forskellige udveje til at udnytte disse resultater, bl.a. ved at overføre dem 
til industrien, navnlig til de små og mellemstore virksomheder. 
Man vil ligeledes søge at fremme videnudnyttelse gennem overførsel til, og eventuelt associering med, 
EUREKA-projekter. 
Disse aktiviteter gennemføres i snævert samarbejde med de af Kommissionens tjenestegrene, der står 
for videreformidling og udnyttelse. 
FFC yder ligeledes videnskabelig støtte til gennemførelsen af Fællesskabets politik, på anmodning af 
de direktorater, der er ansvarlige for den pågældende politik. 
Disse aktiviteter er generelt punktvise og kortvarige og egner sig derfor ikke til planlægning på lang 
sigt, da de tjener til at opfylde generaldirektoraternes løbende efterspørgsel. Nytten af disse aktiviteter 
vil først vise sig i forbindelse med rammeprogrammets gennemførelse, og i det øjeblik det viser sig, at 
den viden, der er indhentet af FFC, kan bidrage til at fastlægge eller gennemføre EF-foranstaltninger. 
Visse træk kan dog beskrives: telemåling til overvågning af forskellige forureningsstoffer eller dyrkning 
af euforiserende planter (narkotikabekæmpelse); analyse af særlige statistiske oplysninger; telemåling 
til fordel for fiskeriet. 
82 
FJERDE FORANSTALTNING 
Stimulering af uddannelse og mobilitet for forskere i Fællesskabet 
Formålet med denne foranstaltning er, under hensyntagen til nærhedsprincippet, at fremme 
udnyttelsen af de menneskelige ressourcer i Fællesskabet, som er afgørende for den 
videnskabelige og tekniske udvikling. Øget mobilitet giver udbytte i form af øget produktivitet. 
Optimal udnyttelse af de menneskelige ressourcer er en afgørende faktor for al socioøkonomisk 
virksomhed. Skønt Europas menneskelige ressourcer på forskningsområdet indtager 
andenpladsen på verdensplan, er udnyttelsen heraf ofte ineffektiv og langsom som følge af de 
barrierer, der isolerer medlemsstaterne, adskiller de forskellige fag eller hindrer 
teknologioverførsel. Udviklingen af de menneskelige ressourcer på forskningsområdet gennem 
uddannelse og bedst mulig udnyttelse heraf gennem mobilitet og samarbejde på tværs af 
grænserne er centrale faktorer til styrkelse af selve grundlaget for den europæiske industri og 
dens internationale konkurrenceevne. 
Den foreslåede foranstaltning ligger, med de nødvendige tilpasninger, i forlængelse af 
programmet "Menneskelige ressourcer og mobilitet" (1992-1994) og de tidligere programmer 
"SCIENCE" (1988-1992) og "Adgangen til store videnskabelige og tekniske anlæg" (1989-
1992). Kontinuiteten i den nye foranstaltning består primært i målene (effektivisering af 
forskningen og forskningsinfrastrukturerne i Fællesskabet gennem uddannelse, mobilitet og 
samarbejde). Den tilpasning, udviklingen indebærer, vedrører navnlig strategi og ledelse (mindre 
spredning af finansieringsindsatsen; forenkling af kontraktaftaler; øget anvendelse af net; 
decentralisering af visse uddannelsesaktiviteter; fjernelse af hindringer for forskernes frie 
bevægelighed; klar skelnen mellem de områder, der er omfattet af programmet, og 
målsætningerne for den "målrettede forskning", der er beskrevet under den første foranstaltning 
i nærværende rammeprogram). Den fjerde foranstaltning, der tager sigte på avanceret uddannelse 
i videncentre i hele Fællesskabet, skal bevare et åbent præg og lægge vægt på samarbejde 
mellem industri og universiteter. 
De generelle målsætninger, som ligger på linje med målsætningerne for det tidligere SCIENCE-
program, er følgende: 
- at stimulere uddannelse gennem forskning og, gennem samarbejde, udnytte Fællesskabets 
kvalitetsforskere optimalt 
83 
- at øge de europæiske forskeres mobilitet i geografisk og faglig henseende og mellem 
universitetsverdenen og industrien 
- at fremme tværnationalt samarbejde til fordel for "fri" forskning (til forskel for målrettet 
forskning, som omhandlet under den første foranstaltning), dvs. forskningsaktiviteter, som 
forskerne selv foreslår 
- at forbedre de store anlæg, som er en nødvendig forudsætning for kvalitetsforskning, og at 
give alle Fællesskabets forskere adgang til disse anlæg 
- at forbedre den videnskabelige og teknologiske sammenhæng i Fællesskabet ved at tilbyde 
forskningsinstitutter og forskere forskningsmuligheder, der giver dem lejlighed til at nå et højt 
kvalitetsniveau. 
Foranstaltningen skal omfatte eksakte videnskaber og naturvidenskaber, økonomi og 
management samt samfundsvidenskab og humaniora af interesse på europæisk plan. 
De planlagte aktiviteter fordeler sig, som i SCIENCE-programmet, på tre delområder: 
a) Uddannelse gennem forskning og stimulering af mobiliteten: 
- Samordning af alle de uddannelsesaktiviteter, der indledes i særprogrammerne for den første, 
anden og tredje foranstaltning, med henblik på at øge synergien mellem dem. 
- Harmonisering af medlemsstaternes politik på området og fastsættelse af vedtægter for 
europæiske stipendiater. 
- Gennemførelse af en foranstaltning til uddannelse gennem forskning og til stimulering af 
forskernes mobilitet. Der bliver tale om studieophold fra 3 måneder til 3 år, hvorunder 
europæiske forskere kan uddanne sig og specialisere sig uden for deres eget land. Disse 
stipendier vil være åbne for forskere, der allerede har en doktorgrad eller forbereder en 
doktorafhandling. Tilskuddene ydes værtslaboratorierne og skal dække forskernes rejse- og 
opholdsudgifter, en del af forskningsudgifterne samt administrationsomkostningerne. Der vil 
blive lagt særlig vægt på uddannelse i styring af virksomhedsomlægninger som følge af 
indførelsen af ny teknologi. 
- Afholdelse af eurokonferencer og uddeling af forskerpriser. 
b) Samarbejde mellem laboratorier i forskellige lande 
Hermed kan forskere, som arbejder isoleret i forskellige EF-lande, forene deres bestræbelser 
i et europæisk "åbent laboratorium", hvorved de medvirker til at skabe et forskningssystem 
84 
med den tilstrækkelige "kritiske masse". Der vil blive afsat midler til at hjælpe forskerne, så 
de kan mødes, gennemføre fælles forsøg, udveksle resultater, supplere deres udstyr eller 
supplere deres mandskab ved midlertidig ansættelse af forskere, helst fra andre lande. 
c) Store anlæg. Fællesskabets indsats omfatter: 
støtte til forskere, så de får lettere adgang til de store videnskabelige anlæg og 
instrumenter (nødvendige for forskningen og sjældne i EF) 
støtte til udvikling af ny teknologi 
samordning af de store forskningsinfrastrukturer. 
85 
BILAG IV 
BETINGELSER FOR FÆLLESSKABETS FINANSIELLE BIDRAG 
1. Der gælder normalt følgende betingelser for Fællesskabets finansielle bidrag til FTU: 
a) Indirekte foranstaltninger (foranstaltninger med omkostningsdeling, som gennemføres af 
tredjemand) 
til FTU-projekter, herunder konsortiumintegrerede projekter: højst 50% af projektets 
samlede forskningsomkostninger (i visse tilfælde op til 100% af ekstraomkostningerne 
til forskningen for universiteter eller lignende organisationer), idet procentsatsen gradvis 
bliver mindre jo mere markedsrelateret projektet er; 
til tematiske ekspertisenet samt uddannelse og mobilitet: normalt 100% af 
ekstraomkostningerne; 
til forberedelse, ledsage- og støtteforanstaltninger: indtil 100% af omkostningerne; 
b) Samordnede foranstaltninger 
til samordnede foranstaltninger, som består i samordning af FTU-projekter, såsom 
samordningsnet: indtil 100% af de administrative omkostninger ved samordningen. 
c) Direkte foranstaltninger 
til direkte foranstaltninger, som består af FTU-programmer eller dele heraf, som 
gennemføres af FFC: normalt 100% af forskningsomkostningerne. 
Disse genelle regler må kun fraviges på de betingelser, der er fastsat i de enkelte 
særprogrammer. 
86 
2. Betingelserne for Fællesskabets eventuelle finansielle bidrag til aktiviteter omfattet af artikel 
2, stk. 2, i denne afgørelse fastsættes i de regler herom, som Rådet vedtager i 
overensstemmelse med artikel 130 Q i Traktaten . 
Erstattes af: "artikel 130 O". 
Indsæt følgende stk. 3: "Reglerne for virksomheders, forskningscentres og 
universiteters finansielle bidrag til gennemførelsen af særprogrammerne fastsættes 
i de i Traktatens artikel 130 J omhandlede regler". 
87 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats 
inden for forskning og uddannelse ( 1994-1998) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig 
artikel 7, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Fællesskabets indsats inden for forskning og uddannelse på det nukleare område kan omfattes 
af et flerårigt rammeprogram og af særprogrammer fastlagt i overensstemmelse med Traktatens 
artikel 7; 
Rådet vedtog ved afgørelse 90/221 /Euratom, EØF(8) et tredje rammeprogram for 1990-1994, både 
for forskning og teknologisk udvikling (i det følgende benævnt FTU) omfattet af EØF-Traktaten 
og for det nukleare område, som nu er under gennemførelse; Rådet bevilgede ved afgørelse 
93/167/Euratom, EØF00 en supplerende finansiering, som dækker de to sidste år af 
gennemførelsen af dette rammeprogram; 
den 9. april 1992 forelagde Kommissionen en vurdering af fremskridtene under gennemførelsen 
af det tredje rammeprogram for FTU; den forelagde den 22. april 1992 en vurdering af alle de 
særprogrammer, der blev gennemført under det andet rammeprogram for FTU; 
(a) EFT nr. L 117 af 8.5.1990, s. 28. 
(h) EFT nr. L 69 af 20.3.1993, s. 43. 
88 
på grund af den hastige teknologiske udvikling bør der for perioden 1994-1998 vedtages et nyt 
rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område, som kan sikre kontinuiteten 
i Fællesskabets flerårige foranstaltninger på dette område; 
i henhold til Traktatens artikel 4, stk. 1, går Fællesskabets indsats inden for forskning og 
uddannelse på det nukleare område ud på at supplere medlemsstaternes foranstaltninger; der bør 
med henblik herpå fastlægges kriterier, som kan øge værdien af medlemsstaternes indsats; med 
henblik på overholdelsen af kriterierne i denne afgørelse bør der udvises stor omhyggelighed ved 
valget af de områder, hvor Fællesskabet griber ind; 
forskningen inden for nuklear sikkerhed og kontrolleret termonuklear fusion bør fortsættes på 
grundlag af ovennævnte kriterier; disse aktiviteter iværksættes ved særprogrammer baseret på 
samarbejde med og mellem virksomheder, forskningscentre og universiteter; 
samarbejdet vedrørende Fællesskabets forskning med tredjelande og internationale 
organisationer bør fremmes; inden for dette område bør der tages hensyn til Fællesskabets 
internationale ansvar, navnlig med hensyn til sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, over 
for landene i Øst- og Centraleuropa og staterne i det tidligere Sovjetunionen, og det 
internationale samarbejde med tredjelande inden for kontrolleret termonuklear fusion bør 
fortsættes i de tilfælde, hvor det måtte vise sig hensigtsmæssigt; det gensidigt supplerende 
forhold, der er mellem Fællesskabets indsats og den forskningsindsats, der gøres inden for 
europæiske særorganisationer, bør systematisk udbygges og der bør sikres øget sammenhæng 
mellem de forskellige aktiviteter; 
formidling og nyttiggørelse af resultaterne fra Fællesskabets forskning bør fremmes; Traktaten 
indeholder nærmere bestemmelser om formidling af viden, som blandt andet finder anvendelse 
på nukleare forskningsprogrammer; disse programmer gennemføres sammen med 
særprogrammerne og en central foranstaltning; 
det er også nødvendigt at fremme uddannelse og mobilitet for forskere, navnlig unge forskere, 
i Fællesskabet; 
det internationale samarbejde og fremme af uddannelse og mobilitet for forskere finder sted 
under hvert enkelt særprogram; 
89 
Det Fælles Forskningscenter er selvskrevet til at yde et bidrag til rammeprogrammets 
gennemførelse; 
rammeprogrammet iværksættes gennem særprogrammer; 
det er nødvendigt dels konstant og systematisk at kontrollere, hvor langt gennemførelsen af 
rammeprogrammet er nået sammenholdt med kriterierne og målsætningerne i denne afgørelse, 
dels at foretage en uafhængig evaluering af forvaltningen af programmet og resultaterne fra 
forskningsindsatsen på et passende tidspunkt og inden forslaget til det følgende rammeprogram; 
Kommissionen forelægger endvidere hvert år Rådet en statusrapport; 
uden at dette berører afsætningen af de midler, der er nødvendige til gennemførelsen af 
programmerne, som led i den årlige budgetprocedure i overensstemmelse med Traktatens artikel 
7, stk. 3, bør der foretages et skøn over, hvor store finansielle EF-midler der er behov for til 
gennemførelse af den påtænkte forsknings- og udviklingsindsats; 
sammenhængen i alle Fællesskabets FTU-foranstaltninger bør bevares, og nærværende 
rammeprogram og det fjerde rammeprogram for Fællesskabets FTU-indsats(c) bør derfor vedtages 
samtidigt og for samme periode; 
Kommissionen har hørt Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE. 
A rtikel 1 
1 .Et rammeprogram for Fællesskabets indsats inden for forskning og uddannelse på det nukleare 
område vedtages hermed for perioden 1994-1998. 
2.Rammeprogrammet omfatter alle foranstaltninger i forbindelse med forskning og teknologisk 
udvikling, internationalt samarbejde, formidling og nyttiggørelse af resultater samt uddannelse 
på områderne: 
(c) EFT nr. L 
90 
-nuklear sikkerhed 
-kontrolleret termonuklear fusion. 
3. Det beløb, der skønnes nødvendigt til Fællesskabets finansielle deltagelse i dette 
rammeprogram som helhed, udgør l 475 mio ECU, idet fordelingen mellem de to i stk. 2 
nævnte områder er fastsat i bilag I, jf. i øvrigt Traktatens artikel 7, stk. 3. 
4. De udvælgelseskriterier, der skal anvendes ved iværksættelsen af rammeprogrammet, er 
fastsat i bilag II. 
5. Bilag III beskriver på baggrund af de i stk. 4 nævnte kriterier de påtænkte foranstalminger i 
store linjer og deres videnskabelige og teknologiske mål. 
Artikel 2 
Rammeprogrammet iværksættes ved hjælp af særprogrammer, som vedtages i 
overensstemmelse med Traktatens artikel 7.1 hvert særprogram fastsættes de præcise mål 
herfor i overensstemmelse med de retningslinjer, der er fastsat i bilag III. 
A rtikel 3 
For Fællesskabets finansielle deltagelse i rammeprogrammet som helhed gælder de nærmere 
bestemmelser om bevillinger til FTU i finansforordningen vedrørende De Europæiske 
Fællesskabers almindelige budget, som nærmere anført i bilag IV til denne afgørelse. 
A rtikel 4 
1. Kommissionen undersøger konstant og systematisk, hvor langt gennemførelsen af 
rammeprogrammet er nået sammenholdt med kriterierne og målsætningerne i bilag II og III. 
Den vurderer navnlig, om målene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er i 
overensstemmelse med situationens udvikling. Den forelægger om nødvendigt forslag med 
henblik på at tilpasse eller supplere rammeprogrammet på grundlag af denne undersøgelse. 
91 
Inden Kommissionen forelægger sit forslag til det følgende rammeprogram, lader den 
uafhængige eksperter evaluere forvaltningen og gennemførelsen af Fællesskabets forskning 
og uddannelse på det nukleare område i løbet af de fem år, der går forud for evalueringen. 
Den meddeler resultatet af evalueringen forsynet med sine bemærkninger hertil til Europa-
Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg sammen med forslaget til det 
følgende rammeprogram. 
Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne 
Formand 
92 
BILAG I 
RAMMEPROGRAMMET (1994-1998): BELØB OG FORDELING 
mio. ECU 
(i løbende priser) 
Nuklear sikkerhed 495 
Kontrolleret termonuklear fusion 980 
BELØB, SOM SKØNNES NØDVENDIGT* 1475 
* heraf FFC: 343 mio. ECU fordelt således: nuklear sikkerhed 293 mio. ECU og kontrolleret 
termonuklear fusion 50 mio. ECU. 
93 
BILAG II 
KRITERIER TOR UDVÆLGELSEN AF EF-FORANSTALTNINGERNE 
Følgende kriterier for valget af rammeprogrammets videnskabelige og teknologiske mål, 
anvendes også ved fastlæggelsen af særprogrammerne: 
1. EF's forskning, teknologiske udvikling og demonstration (FTU) skal koncentreres om 
veldefinerede mål, som bidrager til at: 
styrke det teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og gøre den mere 
konkurrencedygtig på verdensmarkedet ved at give den den fornødne viden og 
knowhow (kompetence), 
fastlægge og gennemføre EF-politikkerne, 
opfylde samfundets behov og hermed bidrage til udviklingen af en bæredygtig 
vækst. 
Indsatsen medfører også økonomiske følgevirkninger på kort, mellemlang og lang sigt og 
bidrager til at styrke Fællesskabets økonomiske og sociale samhørighed, samtidig med at den 
teknisk-videnskabelige kvalitet opretholdes. 
2. På denne baggrund kan følgende former for foranstalminger berettige til Fællesskabets 
indsats: 
meget omfattende foranstaltninger, hvortil medlemsstaterne ikke eller kun vanskeligt kan 
tilvejebringe de nødvendige faciliteter og finansielle og menneskelige ressourcer ("kritisk 
masse"), 
aktiviteter vedrørende ambitiøse spørgsmål, problemer af stor rækkevidde, eller hvis 
videnskabelige resultater først kan forventes på lang sigt. Sådanne aktiviteter kræver en 
særlig forskningsindsats på EF-plan og øger dermed ofte Fællesskabets bidrag til løsning 
af internationale problemer, 
94 
aktiviteter, hvor de oplagte økonomiske fordele taler for fælles foranstaltninger, selv om 
internationalt samarbejde altid indebærer ekstra omkostninger, 
aktiviteter, der supplerer forskning i medlemsstaterne, og som styrker det videnskabelige 
og teknologiske grundlag for Fællesskabet som helhed, og hvis resultater har bedre 
chancer for at blive udnyttet i Fællesskabet, 
aktiviteter, som bidrager til at nå fælles mål, såsom det indre marked, et forenet 
videnskabeligt og teknologisk Europa og, når der er behov for det, fastlæggelse af fælles 
regler og standarder. 
3. EF's FTU-foranstaltninger gennemføres ved hjælp af projekter, der vurderes ud fra deres 
teknisk-videnskabelige kvalitet. 
Ved udvælgelsen af projekter under de enkelte særprogrammer prioriteres projekter: 
der giver en bedre samordning af den igangværende forskning i medlemsstaterne, på EF-
plan og i andre europæiske og internationale samarbejdsfora, 
som mere effektivt opfylder EF's mål i retning af global økonomisk og industriel 
konkurrenceevne. 
95 
BILAG III 
VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL 
Nuklear sikkerhed 
Formålet er sikkerhed ved alle nukleare aktiviteter, uanset om det drejer sig om kernekraft, 
udnyttelse af radioaktivitet eller ioniserende stråling eller om tilstedeværelsen af naturlig 
baggrundsstråling. Trods det udviklingstrin kernekraftindustrien har nået, viste Tjernobyl-
uheldet, at den nukleare sikkerhed stadig bør forbedres, navnlig i østlandene. Det er derfor 
nødvendigt at underbygge valget af kernekraft ved at vise, at vi er i stand til at styre den på alle 
anvendelsesområder. Demonstrationen af vores beherskelse af kernekraft skal følge fire 
hovedlinjer: 
- udvikling af en dynamisk indfaldsvinkel til nuklear sikkerhed, som bidrager til at skabe en 
"sikkerhedskultur" på verdensplan; - fælles udnyttelse af store europæiske anlæg for at opnå 
bedre indblik i afgørende fænomener forbundet med det nukleare brændselskredsløb og 
radioaktivt affald; - fortsat teknisk udvikling af nuklear sikkerhedskontrol; integrering af 
strålingsbeskyttelse i et globalt system for beskyttelse af mennesker og deres miljø. 
Det første område, som skal gennemføres i snævert samarbejde med de ansvarlige internationale 
organisationer, vedrører undersøgelse af nye kontrol- og overvågningssystemer, fænomenerne 
i forbindelse med alvorlige uheld og vurdering af de sikkerhedstekniske træk ved nye 
reaktormodeller. Den fortsatte drift af ældre anlæg kræver supplerende undersøgelser i 
forskningsnet. Nedlukningen af anlæg i EF og i Øst- og Centraleuropa samt miljøgenopretningen 
af anlægsområder skal undersøges i samarbejde med de nationale myndigheder. 
Under det andet område skal FFC's forskning i brændselskredsløbet og forskningen vedrørende 
radioaktivt affald koncentreres omkring sikkerhedsproblemerne i forbindelse med nukleart 
brændsel og slutdeponering. Det standardforberedende arbejde skal udbygges. Ordningen med, 
at forskere fra alle medlemsstater udnytter de underjordiske anlæg i fællesskab, skal udbygges. 
FFC's forskning i sikkerhedskontrol som led i et net af nationale laboratorier tager sigte på at nå 
resultater eller udvikle nye teknikker, som er nødvendige for at leve op til forpligtelserne i EF-
Traktaten og i ikkespredningstraktaten. FFC fortsætter endvidere sin støtte til gennemførelsen 
af de opgaver, der påhviler Kommissionen på dette område, samt sin deltagelse i indførelsen af 
et sammenhængende og pålideligt internationalt system til sikkerhedskontrol gennem centrets 
samarbejde med IAEA og med de lande, der ønsker at medvirke i et sådant system, herunder 
navnlig østlandene. 
Inden for strålingsbeskyttelse er forståelsen af de biologiske mekanismer ved eksponering stadig 
96 
et nøgleområde for opnåelsen af en bedre kvantificering af virkningerne af små doser. 
Formindskelse af alle former for eksponering, under hensyntagen til sociale og økonomiske 
hindringer, er fortsat målet af hensyn til beskyttelsen af mennesker og deres miljø. 
Problemerne med radioaktiv forurening fra ulykker eller driften af anlæg i landene i Øst- og 
Centraleuropa, herunder navnlig Tjernobyl, skal løses i samarbejde med disse lande. Oprettelsen 
af et net af internationale centre vil stimulere det internationale samarbejde og bidrage til bedre 
samordning af bilaterale og internationale initiativer. 
Kontrolleret termonuklear fusion 
Det langsigtede formål med Fællesskabets indsats, som omfatter al forskning i fusion ved 
magnetisk indeslutning, der gennemføres af medlemsstaterne (plus Sverige og Schweiz), er i 
fællesskab at fremskaffe sikre, miljøvenlige reaktorprototyper. Denne opgave er så langvarig og 
kræver så store finansielle og menneskelige ressourcer, at den kun kan løses ved et totalt 
sammenhold i det net af organisationer, der er tilknyttet fællesskabsaktionen, og ved maksimal 
udnyttelse af samarbejdet med store fusionsprogrammer uden for Fællesskabet. 
Spørgsmålene om sikkerhed og miljø spiller en central rolle i opførelsen af store anlæg, som 
indgår i strategien frem mod en reaktorprototype. I perioden 1994-1998 må der samtidig udvikles 
tre projekter til gennemførelse af denne strategi: Next Step-aktiviteterne vedrørende den første 
forsøgsreaktor; bedre konstruktion, med hensyn til plasmaets fysik og formgivning, af 
demonstrationsreaktoren i en senere fase; teknologi, som på lang sigt er afgørende for 
efterhånden at kunne udnytte fusion som energikilde. 
I perioden 1994-1998 bliver målet for Next Step-aktiviteterne at fuldføre det detaljerede projekt 
for en forsøgsreaktor som led i den internationale ITER-firpartsaftale mellem Euratom, Japan, 
Den Russiske Føderation og USA. Aktiviteterne under Euratom, bortset fra deltagelsen i den 
centrale fællesgruppe, samordnes af NET-gruppen og gennemføres af JET, associerede 
laboratorier, FFC og industrien. Der vil blive udpeget et sted i Europa til opførelsen af Next Step. 
Fællesforetagendet JET afsluttes efter en driftsfase med tritium; den opnåede ekspertise 
overføres hovedsageligt til ITER; det disponible udstyr vil blive anvendt inden for 
organisationsmæssige rammer, som senere skal fastlægges. Optimeringen af konstruktionen skal 
fortsættes af de associerede laboratorier på grundlag af tokamakker og lignende konfigurationer; 
det vil muligvis blive nødvendigt at modernisere de bestående anlæg og opføre nye, f. eks. en 
stellarator. Muligheden for at anvende andre fusionsreaktioner skal undersøges. Teknologierne 
97 
på lang sigt vedrører tritiumformeringskappen, materialer og sikkerhed; speciallaboratorierne, 
navnlig FFC's, bidrager ved at demonstrere sikker anvendelse af tritium. 
Forskningen vil fortsat hovedsagelig være koncentreret om fusion ved magnetisk indeslutning. 
Det er dog vigtigt, at alternative metoder, såsom fusion ved inerti-indeslutning, for eksempel ved 
hjælp af partikelbundter, ofres en vis opmærksomhed, eventuelt som led i et internationalt 
samarbejde, herunder navnlig en eventuel forsøgsaktivitet. 
Samspillet mellem forskning og uddannelse vil blive udbygget. Forskernes mobilitet skal øges 
yderligere, navnlig omkring konsortier til gennemførelse af integrerede foranstaltninger med 
deltagelse fra en række associerede laboratorier omkring fælles projekter. Den decentraliserede 
programforvaltning opretholdes. 
98 
BILAG IV 
BETINGELSER FOR FÆLLESSKABETS FINANSIELLE BIDRAG 
1. Fællesskabets finansielle bidrag til FTU-aktiviteter under særprogrammerne består i: 
a) Indirekte foranstaltninger (foranstaltninger med omkostningsdeling, som gennemføres 
af tredjemand) 
til FTU-projekter, herunder konsortiumintegrerede projekter, normalt højst 50% af 
projektets samlede forskningsomkostninger (i visse tilfælde op til 100% af 
ekstraomkostningerne t\\ forskningen for universiteter ellerlignendeorganisationer), idet 
procentsatsen gradvis bliver mindre, jo mere markedsrelateret projektet er; 
til tematiske ekspertisenet samt forskeruddannelse og -mobilitet: normalt 100% af 
ekstraomkostningerne; 
til forberedelses-, ledsage- og støtteforanstaltninger: indtil 100% af omkostningerne ved 
den pågældende forantaltning; 
b) Samordnede foranstaltninger 
til samordnede foranstaltninger, som består i samordning af FTU-projekter, såsom 
samordningsnet: indtil 100% af de administrative omkosminger ved samordningen. 
c) Direkte foranstaltninger 
til direkte foranstalminger, som består af FTU-programmer eller dele heraf, som gennemføres 
af FFC: normalt 100% af forskningsomkostningerne. 
Disse generelle regler må kun fraviges på de betingelser, der er fastsat i de enkelte 
særprogrammer. 
2. Betingelserne for Fællesskabets deltagelse i fællesforetagendet JET og i ITER-aktivitetemes 
fastsættes i særprogrammet vedrørende kontrolleret termonuklear fusion. 
99 
VINANSIKKINCiSOVKRSKrr 
Del 1: Finansielle virkninger 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Det fjerde rammeprogram for Fællesskabets indsats inden for forskning og teknologisk udvikling og rammeprogrammet for Det Europæiske 
Atomenergifællesskab (1994-1998) 
2. BUDGETPOST 
Undersektion B6 
r 
3. RETSGKUNDIJVG 
Artikel 130 Q, stk. 1, i EØF-Traktaten (erstattes med KF-Traktatens artikel 1301, stk. 1, når Maastricht-Traktaten er trådt i kraft) og Furatom-
Traktatens artikel 7 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1 Specifikke mål 
Gennem førelse af programmer for forskn ing. teknologisk udvikling og demonstration ved at frem me samarbejdet med og mellem virksomheder, 
forskningscentre og universiteter 
Fremme af samarbejdet inden for Fællesskabets forskning, teknologiske udvikling og demonstration med tredjelande og internationale 
organisationer 
Formidling og udnyttelse af resultaterne fra Fællesskabets forskning, teknologiske udvikling og demonstration 
Stimulering af forskeroddannelse og -mobilitet inden for Fællesskabet. 
100 
4.2 Varighed 
1994-1998 
4 J Målgruppe 
Erhvervs- og industrivirksomheder - herunder navnlig små og mellemstore virksomheder- forskningscentre og universiteter i deres forskning 
og teknologiske udvikling. 
5. SPECIFICERING AF UDGIFTER OG INDTÆGTER 
5.1 Bike-obligatoriske udflfter 
5.2 Opdelt bevilling 
S3 Forventede indtægter 
EFTA-landene vil i overensstemmelse med artikel 2 i ændringsprotokollen til Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde 
(EØS) såfremt det i aftalen omhandlede blandede EØS-udvalg træffer beslutning herom - yde proportionelle supplerende bidrag til 
finansieringen af foranstaltningerne under dette rammeprogram, sandsynligvis begrænset til de ikke-nukleare foranstaltninger. 
6. UDGIFTERNES ELLER INDTÆGTERNES ART 
Ved forsknings-, udviklings- og demonstrationsprojekter, som gennemføres af eksterne kontrahenter, kan Fællesskabet deltage i 
forekningsomkostaingeraemedetloftpåS0%afomkosmingemeellertilsvaKnde(100%afekstraomkostningerne foruniversiteter og lignende). 
Net, uddannelse og mobilitet for forskere, samordnede foranstaltninger, som består i samordning af forsknings-, udviklings- og 
demonstrationsprojekter, samt ledsageforanstaltninger kan modtage et bidrag på op til 100% af omkostningerne ved disse aktiviteter. 
Forskning, som gennemføres af Det Fælles Forskningscenter, finansieres principielt fuldt ud. 
101 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1 Beregningsmetode forde samlede omkostninger 
Rammeprogrammerne er blevet fastlagt, således at det ikke overskrider det samlede beløb, der er «fsat til forakning i kategori 3 i forslaget til 
nye finansielle overslag for 1993-1999. 
Beløbene skal dække videnskabelige, tekniske og demon strationsmæssige foranstaltninger og hertil knyttede horisontale støtteforanstaltninger 
samt omkostninger til personale og administrative, videnskabelige og tekniske udgifter, som er direkte forbundet med gennemførelsen af 
aktiviteterne og foranstaltningerne. Ved de aktioner, der gennemføres af FFC, skal disse beløb dække institutionens infrastruktur. 
7.2 Fordeling 
De fire foranstaltninger svarer til de fire mål, der er nævnt i punkt 4.1. 
102 
4. RAMMEPROGRAM 1994-1998 
mio. ECU 
(løbende priser) 
Første foranstaltning (programmer for forskning, teknologisk udvikling og 
demonstration) I092S 
Anden foranstaltning (samarbejde med tredjelande og internationale 790 
U organisationer) 
Tredje foranstaltning (formidling og nyttiggørelse af resultater) 600 
Fjerde foranstaltning (fremme af uddannelse og mobilitet for forskere) 783 
SAMLET BELØB 13100 
' —— »ni—«——"i m • •'• • nu t——«-i-i • i •• »i • 
Vejlodende fordeling mellem temaerne ynder den første foranstaltning 
Informations- og kommunikationsteknologi* 
Industriteknologi* 
Miljø* 
Biovidenskab og bioteknologi* 
Energi* 
nuklear 
ikke-nuklear 
Forskning med henblik på en europæisk transportpolitik* 
Målrettet socioøkonomisk forskning* mio. ECU 
(løbende priser) 
3900 
1800 
970 
1325 
2525 
1475 
1050 
280 
125 
10925 
* Heraf FFC: 1.067 mio. ECU. Bemærk at FFC ud over denne deltagelse i den første foranstaltning også deltager i den tredje foranstaltning til et 
beløb på 70 mio. ECU. 
103 
7.3 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne 
Mio. ECU - løbende priser 
i" '• "'" i'•••" * " ' • * • '• *• i1" ' • '' s 
År Finansielle Beløb 
overslag 4. RP 
1994 4325 pm 
1995 4715 2928 
1996 5078 3153 
1997 5450 3384 
1998 5852 3635 
lait 
1994-1998 13100 
Der er anvendt følgende deflatorcr: for 92-93 - 1,023, for 92-94 1,059, for 92-95 - 1,091, for 92-96 - 1,123, for 92-97 - 1.157 og for 92-98 
1,192. 
Del endelige årlige beløb vil blive fastlagt al budgetmyndighederne. 
8. FORHOIJJSREGLERMOIKSVKÏ 
Generaldirektoratets re vision splan. Overvågning foretaget af de tjenestemænd, der officielt er ansvarlige for foranstaltningerne. 
104 
Del 2: Analyse af omkostningseffektiviteten 
1. MAL 
Rammeprogrammet svarer til de målsætninger, der er fastsat i Traktaten om Den Europæiske Union, særlig i EF-traktatens artikel 130 F, stk. 
I, hvorefter "Fællesskabet sætter sig som mål al styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for den europæiske industri og at fremme 
udviklingen af dens internationale konkurrenceevne.'' De fire udvalgte aktionsområder afspejler artikel 130 G. 
2. BEGRUNDELSE FX» FORANSTA LIN INGEN 
Foranstaltningen er begrundet med Fællesskabets behov for at medvirke til at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for den 
europæiske industri og at fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne, samtidig med at det bidrager til at fastlægge og 
gennemføre Fællesskabets politikker og tit at imødekomme samfundets behov. 
3. OPFØIXSN1NG OG EVALUERING AK FORANSTALTN INGEN 
Evauleringsprocesscns form og hyppighed skal afpasses, såledesat Kommissionen kan efterkomme kravene i artikel 4 i det udkast til afgørelse, 
der er omfattet af ovennævnte forslag, og evaluere Fællesskabets FTU-programmer og -politik. 
De vigtigste usikkerhedsfaktorer, der kan få indflydelse på programmets resultaler, omfatter eventuelle forsinkelser i gennemførelsen af 
foranstaltningerne i forslaget, private virksomheders evne og vilje til fuldt ud at udnytte de fordele, de kan opnå fra foranstaltningerne, og de 
uundgåelige vanskeligbeder ved at knytte en direkte forbindelse, navnlig på kort sigt, mellem forskningsudgifterne på den ene side og industriens 
øgede konkurrenceevne på den anden side, navnlig i lyset af den kendsgerning, at innovation ikke er en lineær proces fra grundforskning via 
anvendt forskning til erhvervsmæssig udnyttelse. 
De indikatorer og kvantitative eller kvalitative kriterier, der skal gøre det muligt at måle resultaterne, vil blive fastsat inden for hvert enkelt 
særprogram. 
Kommissionen gør status over gennemførelsen af det fjerde rammeprogram på grundlag af kriterierne og målsætningerne i bilag II og III. Den 
vurderer navnlig konstant og systematisk, om målene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er i overensstemmelse med situationens 
udvikling (se artikel 4, stk. 1, i udkastet til afgørelse). Den forelægger om nødvendigt forslag med henblik på attilpasse eller supplere 
rammeprogrammet på grundlag af denne undersøgelse. Inden Kommissionen forelægger sil forslag til det femte rammeprogram, lader den 
endvidere uafhængige eksperter evaluere forvaltningen og gennemførelsen af Fællesskabets FTU-aktiviteter i løbet af den fem år, der går forud 
for evalueringen (se artikel 4, stk. 2, i udkastet til afgørelse). 
105 
KONSEKVENSANALYSE 
FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, 
HERUNDER NAVNLIG SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER 
Forslagets betegnelse: Kommissionens forslag om det fj erde rammeprogram for Fællesskabets 
indsats inden for FTU (1994-1998). 
Dokumentets referencenummer: 
Forslaget 
1. Hvorfor er der, underhensyntagen til nærhedsprincippet, behov for EF-lovgivning på dette 
område, og hvad erde vigtigste målsætninger? 
Fællesskabets mål for forskning og teknologisk udvikling er at styrke det videnskabelige og 
teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og at fremme udviklingen af dens 
internationale konkurrenceevne. Behovet for EF-foranstaltninger er fastlagt i afsnit VI i EØF-
Traktaten og i kapitel I i EURATOM-Traktaten. Det fastsættes endvidere i EF-Traktaten 
(artikel 130 F i Traktaten om Den Europæiske Union), at Fællesskabet skal fremme alle de 
forskningsaktioner, der skønnes nødvendige i medfør af andre kapitler i Traktaten. De 
foreslåede FTU-aktioners subsidiahtetskarakter er bestemt efter fremgangsmåden i artikel 3 
B, indført i EØF-Traktaten ved Maastricht-Traktaten. 
106 
Virkninger for virksomhederne 
2. Hvem påvirkes af forslaget? 
- Hvilke virksomhedssektorer? 
Fællesskabets FTU-aktioner skal i højere grad koncentreres om generiske teknologier, som 
i stor udstrækning kan anvendes inden for alle europæiske erhvervsgrene. Det 
forskningssamarbejde, der kan finansieres takket være de beløb, der fastsættes under det fjerde 
rammeprogram, foreksempel indenforinformationsteknologi,industri-ogmaterialeteknologi 
eller bioteknologi, vil give en lang række sektorer en saltvandsindsprøjtning. 
- Hvor store virksomheder (de små og mellemstore virksomheders andel) ? 
Fællesskabet ansporer virksomhederne, herunder små og mellemstore virksomheder, 
forskningscentrene og universiteterne i deres FTU-indsats og støtter deres gensidige 
samarbejde. Den måde, hvorpå små og mellemstore virksomheders og store virksomheders 
fordele supplerer hinanden, har fået Kommissionen til med succes at tilskynde små og 
mellemstore virksomheder til at deltage og få indflydelse på Fællesskabets 
forskningsprogrammer, navnlig gennem særlige tilskyndelsesordninger. De ændringer, der 
er foretaget i forvaltningen af EF-forskningen, har endvidere først og fremmest været til fordel 
for de små og mellemstore virksomheder: forenkling af "informationspakkerne", støtte til 
partnerforskning, målrettede informationsdage ("proposer days"), osv. ... Under det fjerde 
rammeprogram udvides dette, ved at der fastlægges teknologiske stimuleringsakti viteter rettet 
mod små og mellemstore virksomheder, hvor der lægges vægt på disse virksomheders 
deltagelse i formidlingen, og ved at der foreslås et helt nyt finansieringsinitiativ, som er 
specielt udformet til fordel for små og mellemstore virksomheders udnyttelse af resultaterne 
fra Fællesskabets forskning. Dette nye instrument, som er medtaget i den tredje foranstaltning, 
er således et nyt element i en pakke af foranstaltninger, som skal effektivisere små og 
mellemstore virksomheders deltagelse i Fællesskabets FTU-aktioner. 
- Er disse virksomheder beliggende i bestemte geografiske områder i Fællesskabet? 
Fællesskabets FTU-aktioner har ikke særlige geografiske eller regionale formål. 
Målsætningen, nemlig at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet og 
fremme dets harmoniske udvikling, er også relevant for FTU-politikken, og den bidrager hertil 
107 
ved at anvende teknisk-videnskabelig ekspertise som overordnet udvælgelseskriterium. Dette 
kriterium udgør i sig selv et samhørighedselement, derhen at det gør det muligt at tilknytte 
forskere fra mindre gunstigt stillede områder til mere avancerede europæiske 
forskningsaktiviteter. Rapporten fra evalueringspanelet om rammeprogrammets virkninger 
for den økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet fra september 1991 viste 
endvidere, at virksomhederne fra mindre gunstigt stillede områder (overvejende små og 
mellemstore virksomheder) i stigende grad deltager som fællesskabspartnere. Det fjerde 
rammeprogram skal bidrage til videreførelsen af denne tendens ved at udnytte resultaterne fra 
foranstaltningerne under strukturfondene (navnlig STRIDE), som går ud på at udbygge FTU-
strukturerne i de mindre gunstigt stillede regioner. Under foranstaltning 3 og 4 er der 
endvidere fastsat særlige foranstaltninger for disse regioner. 
3. Hvilke foranstaltninger skal virksom hederne træffe for at overholde forslaget? 
Forslaget pålægger ikke Fællesskabets virksomheder nogen formelle pligter; tværtimod giver 
det dem øgede muligheder for at deltage i forskningssamarbejdet Det er den private sektor, 
der får hovedansvaret for fuldt ud at drage fordel af de tilbudte muligheder og for at anvende 
resultaterne fra forskningsprojekterne til produktion og markedsføring af nyskabende 
produkter 
4. Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få? 
- for beskæftigelsen? for investeringer og oprettelse af nye virksomheder? for 
virksomhedernes konkurrenceevne? 
Ved at styrke europæiske virksomheders internationale konkurrenceevne fremmer 
Fællesskabets FTU-aktioner beskæftigelsen og investeringerne. 
Kommissionens meddelelse om evalueringen af det andet FTU-rammeprogram (SEK (92) 675 
af 22. april 1992) og den analyse, som CREST foretog af denne evaluering, viser de 
økonomiske virkninger af Fællesskabets FTU-aktioner. Det foreslåede fjerde rammeprogram, 
som i denne henseende fortsætter den koncentrering, der blev indledt under det tredje 
rammeprogram, og som gennem en selektiv fordeling af de ansøgte midler til de forskellige 
aktioner - gør det muligt at gøre disse aktioner endnu mere relevante og virkningsfulde. 
108 
5. Indeholder forslaget foranstaltninger, som går ud på at tage hensyn til småog mellemstore 
virksomheders særlige situation (begrænsede eller afvigende krav osv....)? 
Der skal fortsat udvikles særordninger for små og mellemstore virksomheder, og for nogles 
vedkommende forsøgsordninger. Der foreslås endvidere nye bestemmelser (jf. punkt 2). 
Høring 
6. Liste over organisationer, som er blevet hørt om forslaget, og som har fremført særlige 
synspunkter. 
Dette forslag vedrørende det fjerde rammeprogram bygger på politiske overvejelser i 
Kommissionen, som konstant har været i kontakt med rådgivende organer på FTU-området 
(CREST, IRDAC, CODEST), med Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg, med UNICE, med medlemsstaternes administrationer, forskerne selv og de vigtigste 
repræsentative organisationer på europæisk og nationalt plan. 
109 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 276 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-93-329-DA-C 
ISBN 92-77-57037-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
-110