P9_TA(2022)0247

Social klimafond ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 22. juni 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en social klimafond (COM(2021)0568 — C9-0324/2021 — 2021/0206(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2023/C 32/12)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

Kommissionens forslag Ændring (1) EU og dens medlemsstater er parter i Parisaftalen, der blev undertegnet i december 2015 under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) (»Parisaftalen«) (28) og trådte i kraft i november 2016. I henhold til aftalen skal de holde stigningen i den gennemsnitlige globale temperatur et godt stykke under 2 oC over de førindustrielle niveauer og fortsætte indsatsen for at begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC over de førindustrielle niveauer. (1) Unionen og dens medlemsstater er parter i Parisaftalen, der blev undertegnet i december 2015 under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) (»Parisaftalen«) (28) og trådte i kraft i november 2016. I henhold til aftalen skal de holde stigningen i den gennemsnitlige globale temperatur et godt stykke under 2 oC over de førindustrielle niveauer og fortsætte indsatsen for at begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC over de førindustrielle niveauer. Gennem vedtagelsen af klimaaftalen i Glasgow anerkendte parterne i Parisaftalen, at en begrænsning af stigningen i den gennemsnitlige globale temperatur til 1,5 oC over de førindustrielle niveauer ville reducere risiciene ved og indvirkningerne af klimaændringer væsentligt, og de forpligtede sig til at styrke deres 2030-mål inden udgangen af 2022 for at opfylde ambitionerne i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC). Dette bør ske på en måde, der er retfærdig og overholder princippet om parternes fælles, men differentierede ansvarsopgaver og varierende muligheder i lyset af forskellige nationale forhold.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 2

Kommissionens forslag Ændring (2) Med Kommissionens meddelelse om den europæiske grønne pagt (29) blev der iværksat en ny vækststrategi, der har til formål at gøre EU til et bæredygtigt, mere retfærdigt og mere velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der ikke er nogen nettoemission af drivhusgasser i 2050, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceforbruget . Kommissionen foreslår endvidere at beskytte, bevare og øge EU's naturkapital og beskytte borgernes sundhed og trivsel mod miljørelaterede trusler og konsekvenser. Kommissionen mener endelig, at omstillingen bør være retfærdig og inkluderende, så ingen lades i stikken. (2) Med Kommissionens meddelelse om den europæiske (29) grønne pagt blev der iværksat en ny vækststrategi, der har til formål at gøre Unionen til et bæredygtigt, rimeligt, mere retfærdigt og mere velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der senest i 2050 ikke er nogen nettoemission af drivhusgasser. Kommissionen foreslår endvidere at genoprette, beskytte, bevare og øge Unionens naturkapital og beskytte borgernes sundhed og trivsel mod miljørelaterede trusler og konsekvenser. Kommissionen mener endelig, at omstillingen bør være retfærdig og inkluderende, så ingen lades i stikken.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 3

Kommissionens forslag Ændring (3) Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (30) blev målet om klimaneutralitet i hele økonomien inden 2050 fastsat. I nævnte forordning fastsættes der en bindende forpligtelse for EU til at reducere emissionerne. Senest i 2030 bør EU reducere sine drivhusgasemissioner efter fratrækning af optag af drivhusgasemissioner med mindst 55 % i forhold til niveauet i 1990. Alle økonomiske sektorer bør bidrage til at opnå dette mål. (3) Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (30) blev målet om klimaneutralitet i hele økonomien senest i 2050 fastsat. I nævnte forordning fastsættes der en bindende forpligtelse for Unionen til at reducere emissionerne. Senest i 2030 bør Unionen reducere sine drivhusgasemissioner efter fratrækning af optag af drivhusgasemissioner med mindst 55 % i forhold til niveauet i 1990. Alle økonomiske sektorer bør bidrage til at opnå dette mål.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 6

Kommissionens forslag Ændring (6) I Portoerklæringen af 8. maj 2021 blev Det Europæiske Råds tilsagn om at arbejde hen imod et socialt Europa og dets vilje til fortsat at uddybe gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder på EU-plan og nationalt plan under behørig hensyntagen til de respektive kompetencer samt nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet på ny bekræftet. (6) Handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (1a) understreger, at sociale rettigheder og den europæiske sociale dimension skal styrkes på tværs af alle Unionens politikker som fastsat i traktaterne, navnlig artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 9 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). I Portoerklæringen af 8. maj 2021 blev Det Europæiske Råds tilsagn om at arbejde hen imod et socialt Europa og sikre en retfærdig omstilling og dets vilje til fortsat at uddybe den konkrete gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder på EU-plan og nationalt plan under behørig hensyntagen til de respektive kompetencer samt nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet på ny bekræftet.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (6a) Fonden bør kun støtte aktiviteter og modtagere, der overholder gældende EU-ret og national lovgivning om sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder vedrørende bl.a. løn- og arbejdsforhold, herunder kollektive overenskomster, og som fremmer bæredygtige kvalitetsjob.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 7

Kommissionens forslag Ændring (7) Med henblik på at gennemføre forpligtelserne om klimaneutralitet er EU's klima- og energilovgivning blevet revideret og ændret for at fremskynde reduktionen af drivhusgasemissioner. (7) Med henblik på at gennemføre forpligtelserne om klimaneutralitet er Unionens klima- og energilovgivning blevet revideret og ændret for at fremskynde reduktionen af drivhusgasemissioner. En retfærdig omstilling efter principperne i FN's 2030-dagsorden og den europæiske søjle for sociale rettigheder betyder udryddelse af energi- og mobilitetsfattigdom i hele Unionen. For at fremme dette bør en ny social klimafond bidrage til at beskytte og styrke de mest sårbare husstande. Der skal lægges særlig vægt på at sikre, at disse husstande rent faktisk får gavn af gennemførelsen af forskellige finansieringsinstrumenter, nærmere betegnet de instrumenter, der er til rådighed for medlemsstaterne, og som omfatter Samhørighedsfonden, genopretnings- og resiliensfaciliteten og de indtægter, der i øjeblikket genereres af EU ETS. De midler, der er til rådighed for medlemsstaterne, bør anvendes til at investere i renovering af bygninger, skabelse af kvalitetsprægede og sikre grønne job samt udvikling af de nødvendige færdigheder, der er egnede til den grønne og digitale omstilling, dekarboniseringen af transportsektoren, og i bedre adgang til offentlig, delebaseret blød mobilitet.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 8

Kommissionens forslag Ændring (8) Disse ændringer har forskellige økonomiske og sociale konsekvenser for de forskellige økonomiske sektorer, for borgerne og for medlemsstaterne. Navnlig bør medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (31) give et yderligere økonomisk incitament til at investere i nedbringelsen af forbruget af fossile brændstoffer og dermed fremskynde reduktionen af drivhusgasemissioner. Kombineret med andre foranstaltninger bør dette på mellemlang til lang sigt nedbringe omkostningerne til bygninger og vejtransport og give nye muligheder for jobskabelse og investeringer. (8) Disse ændringer har forskellige økonomiske og sociale konsekvenser for de forskellige økonomiske sektorer, for borgerne og for medlemsstaterne. Navnlig bør enhver udvidelse af anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (31) give et yderligere økonomisk incitament til at investere i nedbringelsen af forbruget af fossile brændstoffer og dermed fremskynde reduktionen af drivhusgasemissioner. Kombineret med andre foranstaltninger bør dette på mellemlang til lang sigt bidrage til udryddelse af energi- og mobilitetsfattigdom og give nye muligheder for skabelse af kvalitetsjob og bæredygtige investeringer , der er i fuld overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt. Kommissionen bør indsamle data om de sociale virkninger af ledsageforanstaltningerne og om, hvordan disse foranstaltninger indvirker på forskellige medlemsstater, regioner og sårbare grupper, for at sikre en forebyggende tilgang, der kan mindske ulighederne i adgangen til bæredygtig energi og mobilitet til en overkommelig pris. Der bør lægges særlig vægt på de dårligst stillede grupper og på husstande, der er ramt af mobilitets- eller energifattigdom, således at de kan få gavn af gennemførelsen af disse finansieringsinstrumenter, og ingen lades i stikken.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 9

Kommissionens forslag Ændring (9) Der er imidlertid brug for ressourcer til at finansiere disse investeringer. Inden de har fundet sted, vil husstandenes og transportbrugernes omkostninger til opvarmning, køling og madlavning samt til vejtransport derudover sandsynligvis stige, da brændstofleverandører, der er underlagt forpligtelserne i forbindelse med emissionshandel for bygninger og vejtransport, lægger kulstofomkostningerne over på forbrugerne . (9) Der er imidlertid brug for ressourcer til at finansiere tilstrækkelige, stabile og rimelige investeringer. Inden de har fundet sted, vil husstandenes og transportbrugernes omkostninger til opvarmning, køling og madlavning samt til vejtransport derudover sandsynligvis stige, også set i lyset af den russiske aggressionskrig og af medlemsstaternes afhængighed af importerede fossile brændstoffer .

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 9 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (9a) De høje priser på fossil gas, der forårsager ekstreme prisstigninger i visse medlemsstater i fyringssæsonen 2021/2022, og som forværres af importafhængighed og geopolitiske spændinger, har endnu en gang blotlagt Unionens afhængighed af importeret fossil gas til sine industrier og husstande, som især går ud over de fattigste husstande. Investeringer i energieffektivitetsforanstaltninger samt vedvarende energibaserede opvarmningssystemer, herunder med elektriske varmepumper, opvarmning og køling i byområder og deltagelse i vedvarende energifællesskaber, er derfor den mest omkostningseffektive metode til at reducere importafhængighed og emissioner og samtidig øge Unionens modstandsdygtighed. Tredjepartsfinansieringsordninger er nødvendige, navnlig for de fattigste husstande, for at sikre overholdelsen af disse principper.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 9 b (ny)

Kommissionens forslag Ændring (9b) Da omstillingen til et renere Europa vil få økonomiske og sociale konsekvenser, som det er vanskeligt at vurdere på forhånd, kan der være behov for yderligere investeringer og dermed for finansielle ressourcer for at nå målet om klimaneutralitet og samtidig bevare den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 9 c (ny)

Kommissionens forslag Ændring (9c) De omkostninger, som brændstofleverandørerne overvælter på de endelige forbrugere, kan variere fra virksomhed til virksomhed, fra region til region eller fra medlemsstat til medlemsstat. Kommissionen bør derfor indsamle data om den andel af omkostningerne, der bæres af brændstofleverandørerne, og den andel, der overvæltes på de endelige forbrugere, og bør hvert år aflægge rapport til Europa-Parlamentet om sine resultater.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 9 d (ny)

Kommissionens forslag Ændring (9d) I byggesektoren vil en helhedsorienteret reform af bygningsstrukturen føre til mindre efterspørgsel efter energi, som på en mere effektiv måde vil tage hensyn til mennesker, der risikerer udstødelse, dvs. dem, der lider mest under energifattigdom i Unionen. Dette vil også modvirke husstandenes tendens til at flytte mellem landzoner, bynære områder, byområder og tyndt befolkede områder, og man beskytter dem mod eventuelle prisstigninger på boliger og forhindrer den deraf følgende udledning af drivhusgasser på grund af øget brug af privat transport.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 10

Kommissionens forslag Ændring (10) Prisstigningen på fossile brændstoffer kan i uforholdsmæssig grad påvirke sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere, der bruger en større del af deres indkomst på energi og transport, og som i visse regioner ikke har adgang til alternative, økonomisk overkommelige mobilitets- og transportløsninger, og som kan mangle den finansielle mulighed for at investere i en nedbringelse af forbruget af fossile brændstoffer. (10) Omstillingen til klimaneutralitet, herunder via CO2-prissætning, forventes i uforholdsmæssig grad at påvirke sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere, der bruger en større del af deres indkomst på energi og transport, og som i visse regioner , herunder i landdistrikter, på øer, i bjergegne samt fjerntliggende og vanskeligt tilgængelige områder eller i mindre udviklede regioner og territorier, herunder mindre udviklede områder i bynære områder, ikke har adgang til alternative, økonomisk overkommelige mobilitets- og transportløsninger, og som kan mangle den finansielle mulighed for at investere i en nedbringelse af forbruget af fossile brændstoffer.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 11

Kommissionens forslag Ændring (11) Derfor bør en del af indtægterne fra medtagelsen af bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF anvendes til at håndtere de sociale virkninger af denne medtagelse, således at omstillingen bliver retfærdig og inkluderende, idet ingen lades i stikken. (11) Derfor bør en del af indtægterne fra medtagelsen af bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF anvendes som en egen indtægt til at finansiere Unionens budget som almindelige indtægter i overensstemmelse med den juridisk bindende interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 (1a) (»den interinstitutionelle aftale«), i hvilken der fastsættes en køreplan for indførelsen af nye egne indtægter, som derved giver Unionens budget mulighed for at bidrage til at håndtere de sociale virkninger af denne medtagelse, således at omstillingen bliver retfærdig og inkluderende, idet ingen lades i stikken. I henhold til den interinstitutionelle aftale skal en vifte af sådanne nye egne indtægter indføres senest den 1. januar 2023. Grønne egne indtægter skal skabe overensstemmelse mellem Unionens budget og Unionens politiske prioriteter og dermed tilføre EU-merværdi og bør anvendes til at bidrage til målene for klimamainstreaming og til tilbagebetalingen af NextGenerationEU-gælden samt styrke EU-budgettets modstandsdygtighed med hensyn til dets funktion som et redskab for investeringer og garantier.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (11a) Yderligere skatte- eller stimulusforanstaltninger kan også vise sig nødvendige for at støtte sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder, sårbare små virksomheder eller sårbare transportbrugere.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 12

Kommissionens forslag Ændring (12) Dette er endnu mere relevant i betragtning af de eksisterende niveauer af energifattigdom. Energifattigdom er en situation, hvor husstande ikke kan få adgang til basale energitjenester såsom køling, i takt med at temperaturerne stiger , og opvarmning . Omkring 34 millioner europæere rapporterede i en EU-dækkende undersøgelse fra 2019, at de ikke var i stand til at holde deres hjem tilstrækkeligt varme i 2018, og 6,9 % af EU's befolkning har sagt, at de ikke har råd til at opvarme deres hjem tilstrækkeligt (32). Overordnet set anslår observatoriet for energifattigdom, at energifattigdom er et problem for mere end 50 millioner husstande i EU . Energifattigdom er derfor en stor udfordring for EU . Mens der med sociale takster eller direkte indkomststøtte kan ydes umiddelbar støtte til husstande, der står over for energifattigdom, kan kun målrettede strukturelle foranstaltninger, navnlig energirenoveringer, udgøre varige løsninger. (12) Dette er endnu mere relevant i betragtning af de eksisterende niveauer af energifattigdom. Energifattigdom er en situation, hvor husstande savner adgang til basale energitjenester , der danner grundlag for en anstændig levestandard og sundhed, herunder tilstrækkelig opvarmning, køling, belysning og energi til elapparater, og i den relevante eksisterende socialpolitik og andre relevante politikker, ofte som følge af, at energiudgifterne udgør en større del af deres disponible indkomst som følge af en kombination af faktorer, herunder lav indkomst , høje energipriser og en dårligt fungerende boligmasse af lav kvalitet . Omkring 34 millioner europæere rapporterede i en EU-dækkende undersøgelse fra 2019, at de ikke var i stand til at holde deres hjem tilstrækkeligt varme i 2018, og 6,9 % af Unionens befolkning har sagt, at de ikke har råd til at opvarme deres hjem tilstrækkeligt (32). Overordnet set anslår observatoriet for energifattigdom, at energifattigdom er et problem for mere end 50 millioner husstande i Unionen . Energifattigdom er derfor en stor udfordring for Unionen . Selv om betydningen af denne udfordring er blevet anerkendt på EU-plan i over ti år gennem forskellige initiativer, love og retningslinjer, findes der stadig ingen standarddefinition på EU-plan af energifattigdom, og kun en tredjedel af medlemsstaterne har en national definition. Som følge heraf foreligger der ingen gennemsigtige og sammenlignelige data om energifattigdom i Unionen, hvilket begrænser kapaciteten til effektivt at overvåge og vurdere niveauet af energifattigdom. Der bør derfor fastlægges en definition på EU-plan for effektivt at bekæmpe energifattigdom og måle fremskridt på tværs af medlemsstaterne. Mens der med sociale takster eller direkte indkomststøtte kan ydes umiddelbar støtte til husstande, der står over for energifattigdom, kan kun målrettede strukturelle foranstaltninger, anvendelse af princippet om energieffektivitet først, ibrugtagning af yderligere vedvarende energikilder, herunder gennem lokalsamfundsstyrede projekter, samt informations- og bevidstgørelsesforanstaltninger rettet mod husstandene, navnlig energirenoveringer, der bidrager til renoveringskravet i direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning), udgøre varige løsninger og effektivt bidrage til at bekæmpe energifattigdom .

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (12a) For så vidt angår bygningssektoren vil en helhedsorienteret renovering af bygninger baseret på tiltag, der tager sigte på at forbedre energieffektiviteten ved at fokusere på alle de elementer, der udgør en bygning, føre til en reduktion af energiforbruget for hver enkelt husstand og give en mærkbar pengebesparelse og dermed være et middel til at bekæmpe energifattigdom. Den fremtidige revision af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU skal danne grundlag for at nå disse mål og bør derfor tages i betragtning ved implementeringen af fonden.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 12 b (ny)

Kommissionens forslag Ændring (12b) Der skal rettes særlig opmærksomhed mod lejere på det private udlejningsmarked. Disse lejere omfatter sårbare husstande, der er ramt eller risikerer at blive ramt af energifattigdom, herunder mellemindkomsthusstande, som er hårdt ramt af stigende varmeudgifter, men ikke har mulighed for at renovere den bygning, de bor i, eller er hårdt ramt af huslejestigninger efter en renovering. Som led i deres sociale klimaplaner bør medlemsstaterne derfor i samråd med udlejere, den private sektor og relevante lokale myndigheder og civilsamfundsorganisationer udvikle energieffektive, grønne sociale boliger og specifikke foranstaltninger og investeringer til støtte for sårbare lejere på det private udlejningsmarked, f.eks. ved at overveje nationale ordninger eller kuponordninger rettet mod lejere i den private udlejningssektor, træffe renoveringsforanstaltninger og bidrage til Unionens klimamål. Som led i den toårige rapportering og evaluering af de foranstaltninger og investeringer, som medlemsstaterne foretager, bør Kommissionen vurdere deres virkning og effektivitet for så vidt angår støtten til sårbare lejere på det private udlejningsmarked. I mangel af positive resultater bør denne vurdering ledsages af et initiativ fra Kommissionen, i relevant omfang i samråd med medlemsstaterne, repræsentanter for det private udlejningsmarked og relevante lokale myndigheder og civilsamfundsorganisationer med henblik på at adressere situationen for sårbare lejere på det private udlejningsmarked.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 12 c (ny)

Kommissionens forslag Ændring (12c) Mobilitetsfattigdom har været underbelyst, og der findes ingen klare definitioner på EU-plan eller nationalt plan. Det er imidlertid et problem, som det bliver stadig mere presserende at løse som følge af de skærpede krav til udfasning af køretøjer med forbrændingsmotor, høje brændstofpriser og udbredt transportafhængighed, tilgængelighed og omkostninger ved at tage på arbejde eller med henblik på at dække det daglige mobilitetsbehov for personer, der bor i landdistrikter, på øer eller i perifere, bjergrige, fjerntliggende og mindre tilgængelige regioner eller områder, herunder i mindre udviklede bynære områder og regioner i den yderste periferi.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 13

Kommissionens forslag Ændring (13) Der bør derfor oprettes en social klimafond (»fonden«) med henblik på at stille midler til rådighed for medlemsstaterne til støtte for deres politikker til håndtering af de sociale virkninger af emissionshandel for bygninger og vejtransport på sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere. Dette bør navnlig opnås gennem midlertidig indkomststøtte og foranstaltninger og investeringer, der efter planen skal reducere afhængigheden af fossile brændstoffer gennem øget energieffektivitet i bygninger, dekarbonisering af opvarmning og køling af bygninger, herunder integration af energi fra vedvarende kilder, og øget adgang til nul- og lavemissionsmobilitet og -transport til fordel for sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere. (13) Der bør derfor oprettes en social klimafond (»fonden«) med henblik på at stille midler til rådighed for medlemsstaterne til støtte for deres politikker til håndtering af de sociale virkninger af omstillingen til klimaneutralitet, herunder via CO2-prissætning, på sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere. Dette bør navnlig opnås gennem midlertidig indkomststøtte og foranstaltninger og investeringer, der efter planen skal reducere afhængigheden af fossile brændstoffer gennem øget energieffektivitet i bygninger, dekarbonisering af opvarmning og køling af bygninger, herunder integration af energi fra vedvarende kilder, og øget adgang til prisoverkommelig og effektiv nul- og lavemissionsmobilitet og -transport til fordel for sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (13a) Eftersom sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere vil have behov for yderligere støtte i forbindelse med den grønne omstilling, bør der afsættes tilstrækkelig og forholdsmæssig finansiel bistand til alle medlemsstater.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 14

Kommissionens forslag Ændring (14) Med henblik herpå bør hver medlemsstat forelægge Kommissionen en social klimaplan (»planen«). Disse planer bør forfølge to mål. For det første bør de give sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere de nødvendige ressourcer til at finansiere og gennemføre investeringer i energieffektivitet, dekarbonisering af opvarmning og køling i nul- og lavemissionskøretøjer og -mobilitet. For det andet bør de afbøde virkningerne af stigningen i omkostningerne forbundet med fossile brændstoffer på de mest sårbare og derved forebygge energi- og transportfattigdom i overgangsperioden, indtil sådanne investeringer er gennemført. Planerne bør indeholde en investeringskomponent, der fremmer den langsigtede løsning med at reducere afhængigheden af fossile brændstoffer , og kan omfatte andre foranstaltninger, herunder midlertidig direkte indkomststøtte for at afbøde negative indkomstvirkninger på kort sigt. (14) Med henblik herpå bør hver medlemsstat forelægge Kommissionen en social klimaplan (»planen«). Disse planer bør bidrage til gennemførelsen af principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder og opnåelsen af De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling og samtidig sikre, at ingen lades i stikken, samt forfølge to mål. For det første bør de sammen med de lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet identificere og kortlægge de sårbare husstande, der er ramt af energi- eller mobilitetsfattigdom, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere , der skal medtages som modtagere af de nødvendige ressourcer til at finansiere og gennemføre investeringer i energieffektivitet, dekarbonisering af opvarmning og køling i nul- og lavemissionskøretøjer og -mobilitet. Medlemsstaterne bør i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet fremlægge en detaljeret analyse af de vigtigste årsager til energi- og mobilitetsfattigdom på deres respektive områder. Planerne bør også fastsætte mål og målsætninger for at reducere antallet af personer, der er ramt af energi- eller mobilitetsfattigdom, sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere. For det andet bør de afbøde virkningerne af stigningen i omkostningerne forbundet med fossile brændstoffer på de mest sårbare og derved forebygge energi- og mobilitetsfattigdom i overgangsperioden i overgangsperioden, indtil sådanne investeringer er gennemført. Planerne bør indeholde en investeringskomponent, der fremmer den langsigtede løsning med at udfase afhængigheden af fossile brændstoffer suppleret med midlertidig direkte indkomststøtte for at afbøde negative indkomstvirkninger på kort sigt. Planerne bør også sikre, at der tages hensyn til allerede trufne foranstaltninger på nationalt plan.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 14 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (14a) Arbejdstagere i bygge- og renoveringssektoren er særligt udsat for eksponering for asbest. Der er derfor behov for krav om obligatorisk screening, registrering og fjernelse af asbest og andre farlige stoffer, inden renoveringsarbejdet påbegyndes. Energirenoveringer bør benyttes som anledning til sikker fjernelse af asbest fra bygninger.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 14 b (ny)

Kommissionens forslag Ændring (14b) De planer, som medlemsstaterne forelægger, bør omfatte foranstaltninger til at yde informationsstøtte, kapacitetsopbygning og uddannelse, der er nødvendig for at gennemføre de investeringer og foranstaltninger, der har til formål at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer gennem øget energieffektivitet i bygninger og øget adgang til vedvarende energi til opvarmning og køling af bygninger, og give bedre adgang til bæredygtige mobilitets- og transporttjenester, herunder de nødvendige infrastrukturer og etablering af ladestationer til elektriske køretøjer. Planerne bør også afhjælpe manglen på den nødvendige arbejdskraft i alle faser af den grønne omstilling, navnlig i forbindelse med job i forbindelse med bygningsrenovering og integration af energi fra vedvarende energikilder samt peer- og lokalsamfundsarbejde til tackling af energi- og mobilitetsfattigdom.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 15

Kommissionens forslag Ændring (15) Medlemsstaterne er i samråd med de regionale myndigheder bedst i stand til at udforme og gennemføre planer, der er tilpasset og målrettet deres lokale, regionale og nationale forhold, som deres eksisterende politikker på de relevante områder og planlagt anvendelse af andre relevante EU-midler. På denne måde kan den brede vifte af situationer, de lokale og regionale myndigheders særlige viden , forskning og innovation samt erhvervsrelationer og strukturer for arbejdsmarkedsdialogen foruden de nationale traditioner bedst respekteres og bidrage til effektiviteten og produktiviteten af den samlede støtte til sårbare grupper. (15) Medlemsstaterne er , med en meningsfuld høring af lokale og regionale myndigheder , økonomiske interesseorganisationer, arbejdsmarkedets parter og relevante civilsamfundsorganisationer, bedst i stand til at udforme og gennemføre planer, der er tilpasset og målrettet deres lokale, regionale og nationale forhold, som deres eksisterende politikker på de relevante områder og planlagt anvendelse af andre relevante EU-midler. På denne måde kan den brede vifte af situationer, den særlige viden, som lokale og regionale myndigheder, økonomiske interesseorganisationer, arbejdsmarkedets parter og relevante civilsamfundsorganisationer ligger inde med , forskning og innovation samt erhvervsrelationer og strukturer for arbejdsmarkedsdialogen foruden de nationale traditioner bedst respekteres og bidrage til effektiviteten og produktiviteten af den samlede støtte til sårbare grupper og til at opskalere projekter, der er udviklet af lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og socioøkonomiske aktører .

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 15 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (15a) Planerne bør udformes på en omfattende måde og samtidig forhindre uforholdsmæssigt store administrative byrder. Det bør derfor kræves, at medlemsstaterne, når de udformer og gennemfører planerne som beskrevet, sørger for, at de bliver omfattende, men ikke unødigt komplekse.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 16

Kommissionens forslag Ændring (16) Det er afgørende for en retfærdig omstilling hen imod klimaneutralitet at sikre, at foranstaltningerne og investeringerne er særligt rettet mod energifattige eller sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere. Støtteforanstaltninger til fremme af reduktionen af drivhusgasemissioner bør hjælpe medlemsstaterne med at håndtere de sociale virkninger af emissionshandelen i sektorerne for bygninger og vejtransport . (16) Det er afgørende for en retfærdig omstilling hen imod klimaneutralitet at sikre, at foranstaltningerne og investeringerne er særligt rettet mod energifattige eller sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere. Støtteforanstaltninger til fremme af reduktionen af drivhusgasemissioner bør hjælpe medlemsstaterne med at håndtere de sociale virkninger af omstillingen til klimaneutralitet, herunder de sociale virkninger af CO2-prissætning .

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 17

Kommissionens forslag Ændring (17) I afventning af disse investeringers indvirkning på reduktionen af omkostninger og emissioner vil målrettet direkte indkomststøtte til de mest sårbare bidrage til en retfærdig omstilling. En sådan støtte bør forstås som en midlertidig foranstaltning, der ledsager dekarboniseringen af bolig- og transportsektoren. Den bliver ikke permanent, da den ikke tager fat på de grundlæggende årsager til energi- og transportfattigdom . En sådan støtte bør kun vedrøre direkte virkninger af inddragelsen af bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF og ikke elektricitets- eller varmeomkostninger i forbindelse med medtagelsen af el- og varmeproduktion i nævnte direktivs anvendelsesområde. Berettigelsen til en sådan direkte indkomststøtte bør være tidsbegrænset . (17) Direkte indkomststøtte kombineret med langvarige strukturelle investeringsforanstaltninger rettet mod de samme modtagere vil bidrage til at nå fondens mål. I afventning af disse investeringers indvirkning på nedbringelsen af omkostninger og emissioner vil målrettet direkte indkomststøtte til sårbare husstande, der er ramt af energi- eller mobilitetsfattigdom, bidrage til at nedbringe energi- og mobilitetsomkostningerne og støtte den retfærdige omstilling , medens der foretages mere strukturelle investeringer . En sådan støtte bør forstås som en midlertidig foranstaltning, der ledsager dekarboniseringen af bolig- og transportsektoren. Den bliver ikke permanent, da den ikke tager fat på de grundlæggende årsager til energi- og mobilitetsfattigdom . En sådan direkte indkomststøtte bør være begrænset til maksimalt 40 % af den samlede anslåede omkostning ved hver plan for perioden 2024-2027 og bør fastsættes for perioden 2028-2032 i overensstemmelse med en landeopdelt vurdering, som Kommissionen foretager af effektiviteten, merværdien, den fortsatte relevans og det krævede niveau for direkte indkomststøtte i lyset af fremskridtene i og virkningen af gennemførelsen af strukturelle investeringer og foranstaltninger med henblik på at udfase denne støtte inden udgangen af 2032 .

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 17 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (17a) Sårbare husstande, sårbare transportbrugere og sårbare mikrovirksomheder bør informeres om eksistensen af og mulighederne for at modtage støtte fra fonden. Der bør derfor ydes målrettet, tilgængelig og økonomisk overkommelig information, uddannelse, bevidstgørelse og rådgivning om omkostningseffektive foranstaltninger og investeringer og tilgængelig støtte.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 17 b (ny)

Kommissionens forslag Ændring (17b) Fonden bør være forenelig med Unionens forpligtelse i henhold til FN's konvention om handicappedes rettigheder og bør ikke støtte foranstaltninger eller investeringer, som bidrager til segregering eller social udstødelse.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 18

Kommissionens forslag Ændring (18) I betragtning af vigtigheden af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med forpligtelserne i Parisaftalen og forpligtelsen til at nå FN's mål for bæredygtig udvikling bør foranstaltningerne i henhold til denne forordning bidrage til at nå målet om, at 30 % af alle udgifter under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 bør anvendes til at integrere klimamålene og bør bidrage til ambitionen om at sætte 10 % af de årlige udgifter af til biodiversitetsmålene i 2026 og 2027, samtidig med at der tages hensyn til de eksisterende overlapninger mellem klima- og biodiversitetsmålene. Med henblik herpå bør den metode, der er fastsat i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 (33), anvendes til at øremærke fondens udgifter. Fonden bør støtte aktiviteter, der fuldt ud overholder EU's klima- og miljømæssige standarder og prioriteter og princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (34). Det er udelukkende sådanne foranstaltninger og investeringer, der bør medtages i planerne. Direkte indkomststøtteforanstaltninger bør som hovedregel anses for at have en ubetydelig forventet indvirkning på miljømålene og bør derfor anses for at være i overensstemmelse med princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«. Kommissionen har til hensigt at udstede tekniske retningslinjer til medlemsstaterne i god tid forud for udarbejdelsen af planerne. Retningslinjerne bør indeholde en beskrivelse af, at foranstaltningerne og investeringerne skal følge princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som omhandlet i artikel 17 i forordning (EU) 2020/852. Kommissionen agter i 2021 at forelægge et forslag til Rådets henstilling om, hvordan de sociale aspekter af den grønne omstilling kan tackles. (18) I betragtning af vigtigheden af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med forpligtelserne i Parisaftalen , forpligtelsen med hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder og forpligtelsen til at nå FN's verdensmål for bæredygtig udvikling bør foranstaltningerne i henhold til denne forordning bidrage til at nå målet om, at mindst 30 % af det samlede EU-budget under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og udgifterne under EU-genopretningsinstrumentet bør anvendes til at integrere klimamålene og bør bidrage til ambitionen om at sætte 7,5 % af de årlige udgifter inden for den flerårige finansielle ramme af til biodiversitetsmål i 2024 og 10 % af de årlige udgifter til biodiversitetsmål i 2026 og 2027, samtidig med at der tages hensyn til de eksisterende overlapninger mellem klima- og biodiversitetsmålene. Med henblik herpå bør den metode, der er fastsat i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 (33), anvendes til at øremærke fondens udgifter. Fonden bør støtte aktiviteter, der fuldt ud overholder de tekniske screeningskriterier, som Kommissionen har fastsat i overensstemmelse med artikel 10, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (34). Det er udelukkende sådanne foranstaltninger og investeringer, der bør medtages i planerne. Direkte indkomststøtteforanstaltninger bør som hovedregel anses for at have en ubetydelig forventet indvirkning på miljømålene og bør derfor anses for at være i overensstemmelse med princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«. Kommissionen forelagde i 2021 et forslag til Rådets henstilling om, hvordan de sociale aspekter af den grønne omstilling kan tackles.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 19

Kommissionens forslag Ændring (19) Kvinder er særlig berørt af CO2-prissætning , da de udgør 85 % af familierne med enlige forsørgere. Familier med enlige forsørgere har en særlig høj risiko for at blive ramt af børnefattigdom. Ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle, integration af disse mål samt spørgsmål om tilgængelighed for personer med handicap bør tages i betragtning og fremmes under hele udarbejdelsen og gennemførelsen af planerne for at sikre, at ingen lades i stikken. (19) Kvinder er i uforholdsmæssig grad berørt af energi- og mobilitetsfattigdom , navnlig enlige mødre, som udgør 85 % af familierne med enlige forsørgere , samt enlige kvinder, kvinder med handicap eller ældre kvinder, der bor alene . Desuden har kvinder anderledes og mere komplekse mobilitetsmønstre. Børnefamilier med enlige forsørgere har en særlig høj risiko for at blive ramt af børnefattigdom. Ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle, integration af disse mål samt rettigheder vedrørende tilgængelighed for personer med handicap bør håndhæves og fremmes under hele udarbejdelsen og gennemførelsen af planerne for at sikre, at ingen lades i stikken.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 19 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (19a) Vedvarende energifællesskaber og borgerenergifællesskaber kan hjælpe medlemsstaterne med at nå målene i denne forordning ved hjælp af en bottom-up-tilgang igangsat af borgerne selv, da disse fællesskaber styrker og inddrager forbrugerne og gør det muligt for visse grupper af husstandskunder, både i byområder og i landdistrikter, øområder, bjergområder, fjerntliggende og mindre tilgængelige områder eller i mindre udviklede regioner eller territorier, herunder mindre udviklede bynære områder, at deltage i energieffektivitetsprojekter, ligesom de støtter husstandenes anvendelse af vedvarende energi og samtidig bidrager til at bekæmpe energifattigdom. Medlemsstaterne bør derfor fremme den rolle, som vedvarende energifællesskaber og borgerenergifællesskaber spiller, og betragte dem som berettigede til at modtage støtte fra fonden.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 20

Kommissionens forslag Ændring (20) Medlemsstaterne bør indsende deres planer sammen med ajourføringen af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (35). Planerne bør omfatte de foranstaltninger, der skal finansieres, de anslåede omkostninger og det nationale bidrag. De bør også omfatte centrale delmål og mål til vurdering af den reelle gennemførelse af foranstaltningerne. (20) Medlemsstaterne bør indsende deres planer sammen med ajourføringen af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (35) og den europæiske adfærdskodeks for partnerskab som fastsat i forordning (EU) nr. 240/2014 (35a). Planerne bør omfatte de foranstaltninger, der skal finansieres, de anslåede omkostninger og det nationale bidrag. De bør også omfatte centrale delmål og mål til vurdering af den reelle gennemførelse af foranstaltningerne.

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 20 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (20a) Gennemførelsen af foranstaltningerne i planerne vil afhænge af, at der er en passende arbejdsstyrke til rådighed, herunder såvel håndværkere som højt kvalificerede eksperter inden for grøn teknologi, eksperter inden for anvendt videnskab og innovatorer. Medlemsstaterne bør derfor supplere planerne ved at gøre brug af andre relevante EU-foranstaltninger og -programmer for at skabe bedre muligheder for specialiserede håndværkere og højt kvalificerede eksperter, navnlig i job relateret til bygningsrenovering, isolering og installation af varmepumper, og etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer, såsom etablering af ladestationer til elektriske køretøjer.

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 21

Kommissionens forslag Ændring (21) Fonden og planerne bør være i overensstemmelse med og være omfattet af de planlagte reformer og de forpligtelser, som medlemsstaterne har indgået i henhold til deres ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv [åååå/nnn] [Forslag til omarbejdning af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet] (36), handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (37), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/ 1057 (38), planerne for retfærdig omstilling i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/ 1056 (39) og medlemsstaternes langsigtede strategier for renovering af bygninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU (40). Oplysningerne i planerne bør være i overensstemmelse med ovennævnte lovgivning og planer for at sikre administrativ effektivitet, hvor det er relevant. (21) Fonden og planerne bør være i overensstemmelse med og være omfattet af de planlagte reformer og de forpligtelser, som medlemsstaterne har indgået i henhold til deres ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv [åååå/nnn] [Forslag til omarbejdning af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet] (36), handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (37), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) (38) , Moderniseringsfonden, de operationelle programmer under samhørighedspolitikken i henhold til forordning (EU) 2021/ 1058 , genopretnings- og resiliensplanerne i henhold til forordning (EU) 2021/ 241, planerne for retfærdig omstilling (39) og medlemsstaternes langsigtede strategier for renovering af bygninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU (40). Oplysningerne i planerne bør være i overensstemmelse med ovennævnte lovgivning og planer for at sikre administrativ effektivitet, hvor det er relevant.

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 21 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (21a) Det er af afgørende betydning, at fonden afstemmes såvel med de nationale energi- og klimaplaner som med de samhørighedspolitiske programmer, der indeholder tilsvarende prioriteter, for derved at undgå overlapning og dobbeltarbejde. Der er desuden behov for en effektiv koordinering og strategisk programmering i medlemsstaterne mellem fonden, samhørighedspolitikken 2021-2027 og andre EU-fonde, herunder navnlig Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Socialfond Plus.

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 22

Kommissionens forslag Ændring (22) EU bør støtte medlemsstaterne med finansielle midler til at gennemføre deres planer gennem den sociale klimafond. Betalinger fra den sociale klimafond bør gøres betinget af, at delmålene og målene i planerne er nået. Dette vil gøre det muligt effektivt at tage hensyn til nationale forhold og prioriteter og samtidig forenkle finansieringen og lette integrationen heraf med andre nationale udgiftsprogrammer, samtidig med at virkningen og integriteten af EU's udgifter garanteres. (22) Unionen bør støtte medlemsstaterne med tilstrækkelige finansielle midler , der står i et rimeligt forhold til medlemsstaterne under hensyntagen til deres respektive geografiske og demografiske realiteter, samt teknisk støtte til at gennemføre deres planer gennem Den Sociale Klimafond. Der bør lægges særlig vægt på de unikke og specifikke udfordringer i landdistrikter, øregioner, perifere regioner, og bjergområder, fjerntliggende og mindre tilgængelige regioner eller territorier, som står over for en forstærket socioøkonomisk indvirkning af klimaomstillingen. For at sikre effektiviteten af foranstaltninger og investeringer i disse regioner bør der fastsættes en specifik finansiel minimumstildeling til de relevante regioner. For at sikre den mest effektive anvendelse af EU-midlerne bør betalinger fra Den Sociale Klimafond gøres betinget af, at delmålene og målene i planerne er nået , og bør være i overensstemmelse med de omkostninger, der er angivet for at nå disse delmål og mål, og bør sikre, at de ikke forlænger afhængigheden af fossile brændstoffer og undgår fastlåsning af kulstof . Dette vil gøre det muligt effektivt at tage hensyn til nationale forhold og prioriteter og samtidig forenkle finansieringen og lette integrationen heraf med andre nationale udgiftsprogrammer, samtidig med at virkningen og integriteten af Unionens udgifter garanteres.

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 22 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (22a) Princippet om EU-budgettets enhed, hvorefter alle Unionens indtægter og udgifter opføres på budgettet, er et traktatkrav i henhold til artikel 310, stk. 1, i TEUF. Fonden skal derfor integreres fuldt ud i Unionens budget med henblik på bl.a. at respektere fællesskabsmetoden, respektere parlamentarisk demokratisk ansvarlighed, tilsyn og kontrol, sikre forudsigelighed i finansieringen og den flerårige programmering samt sikre gennemsigtigheden i de budgetbeslutninger, der træffes på EU-plan.

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 23

Kommissionens forslag Ændring (23) Fondens finansieringsramme bør i princippet svare til 25 % af de forventede indtægter fra medtagelsen af bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF i perioden 2026 -2032. I henhold til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 (41) bør medlemsstaterne stille disse indtægter til rådighed for EU-budgettet som egne indtægter. Medlemsstaterne skal selv finansiere 50 % af de samlede omkostninger forbundet med deres plan . Til dette formål og med henblik på investeringer og foranstaltninger til at fremskynde og lette den nødvendige omstilling for borgere, der påvirkes negativt, bør medlemsstaterne bl.a. anvende deres forventede indtægter fra emissionshandel for bygninger og vejtransport i henhold til direktiv 2003/87/EF til dette formål. (23) Fondens finansieringsramme fastsættes på grundlag af en vurdering af det anslåede beløb, der fremkommer ved at tildele 25 % af de forventede indtægter , der er forbundet med erhvervsmæssig vejtranport, erhvervsbygninger og andre brændstoffer, der er omfattet af kapitel IVa (ETS-direktivet) i den første periode. Dette beløb bør suppleres med indtægterne fra de 150 mio. kvoter, der auktioneres i overensstemmelse med artikel 30d, stk. 3, i direktiv 2003/87/EF. Hvis man antager en kulstofpris på 35 EUR pr. ton, vil der være yderligere 5,25 mia. EUR til rådighed over treårsperioden. Sammen med finansieringsrammen vil dette beløbe sig til 16,39 milliarder euro for denne periode. Der vil være behov for et forslag fra Kommissionen om at fastsætte beløbet til Den Sociale Klimafond for den anden periode 2028-2032 i lyset af de næste FFR-forhandlinger og eventuel inddragelse af sektorerne for private bygninger og privat vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF senest den 1. januar 2029 i overensstemmelse med artikel [XX] i direktiv 2003/87/EF. Fonden kunne derfor nå op på 72 milliarder euro i hele perioden [ikrafttrædelsesdato] - 2032. I henhold til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 (41) bør medlemsstaterne stille disse indtægter til rådighed for EU-budgettet som egne indtægter. Medlemsstaterne skal selv finansiere en betydelig del af de samlede omkostninger forbundet med deres planer, svarende til mindst 60 % for midlertidig direkte indkomststøtte og mindst 50 % for målrettede strukturforanstaltninger og strukturmæssige investeringer. Som en undtagelse herfra bør det være muligt at begrænse den nationale samfinansieringsandel for målrettede strukturforanstaltninger og investeringer til 40 % for medlemsstater, der er berettiget til et supplement fra Moderniseringsfonden . Til dette formål og med henblik på investeringer og foranstaltninger til at fremskynde og lette den nødvendige omstilling for borgere, der påvirkes negativt, bør medlemsstaterne først anvende deres forventede indtægter fra emissionshandel for bygninger og vejtransport i henhold til direktiv 2003/87/EF til dette formål. Finansieringen af fonden bør ikke ske på bekostning af andre EU-programmer og -politikker.

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 23 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (23a) I tilfælde af en højere kulstofpris bør der stilles yderligere tildelinger til rådighed for fonden for at sikre, at de disponible bevillinger til Den Sociale Klimafond i Unionens budget stiger i overensstemmelse med kulstofprisen for yderligere at støtte sårbare husholdninger og transportbrugere i omstillingen til klimaneutralitet. En sådan årlig forøgelse bør medtages i den flerårige finansielle ramme via en automatisk tilpasning efter udsvingene i kulstofprisen af loftet i udgiftsområde 3 og af betalingsloftet, idet mekanismen i forbindelse hermed skal fastsættes i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 i henhold til artikel 312 i TEUF.

Ændring 42

Forslag til forordning

Betragtning 24

Kommissionens forslag Ændring (24) Fonden bør støtte foranstaltninger, der overholder princippet om additionalitet for EU-midler. Fonden bør , undtagen i behørigt begrundede tilfælde, ikke træde i stedet for tilbagevendende nationale udgifter. (24) Fonden bør støtte foranstaltninger, der overholder princippet om additionalitet for EU-midler. Fonden bør ikke træde i stedet for tilbagevendende nationale udgifter.

Ændring 43

Forslag til forordning

Betragtning 25

Kommissionens forslag Ændring (25) For at sikre en effektiv og sammenhængende tildeling af midler og for at overholde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør tiltag under denne forordning stemme overens med og supplere igangværende EU-programmer, samtidig med at der undgås dobbeltfinansiering af de samme udgifter fra fonden og andre EU-programmer . Navnlig bør Kommissionen og medlemsstaten i alle faser af processen sikre en effektiv koordination for at sikre konsistens, sammenhæng, komplementaritet og synergi mellem finansieringskilderne. Med henblik herpå bør medlemsstaterne pålægges at forelægge de relevante oplysninger om eksisterende eller planlagt EU-finansiering, når de indgiver deres planer til Kommissionen. Finansiel støtte inden for rammerne af fonden bør supplere den støtte, der ydes under andre EU-programmer og -instrumenter. Foranstaltninger og investeringer, der finansieres gennem fonden, bør kunne modtage finansiering fra andre EU-programmer og -instrumenter, forudsat at sådan støtte ikke dækker de samme omkostninger. (25) For at sikre en effektiv , gennemsigtig og sammenhængende tildeling af midler og for at overholde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør tiltag under denne forordning stemme overens med og supplere igangværende EU-programmer, nationale programmer og, hvor det er relevant, regionale programmer, instrumenter og fonde, samtidig med at det undgås , at fonden erstatter andre EU-programmer, -investeringer eller -fonde med de samme udgifter . Navnlig bør Kommissionen og medlemsstaten i alle faser af processen sikre en effektiv koordination for at sikre konsistens, sammenhæng, komplementaritet og synergi mellem finansieringskilderne og fremme evidensbaseret politikudformning og social innovation i partnerskab med arbejdsmarkedets parter og offentlige og private organer . Med henblik herpå bør medlemsstaterne pålægges at forelægge de relevante oplysninger om eksisterende eller planlagt EU-finansiering, når de indgiver deres planer til Kommissionen. Finansiel støtte inden for rammerne af fonden bør supplere den støtte, der ydes under andre EU-programmer og -instrumenter. Foranstaltninger og investeringer, der finansieres gennem fonden, bør kunne modtage finansiering fra andre EU-programmer og -instrumenter, forudsat at sådan støtte ikke dækker de samme omkostninger.

Ændring 44

Forslag til forordning

Betragtning 25 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (25a) For at sikre at støtten i henhold til planerne kan gennemføres effektivt fra de første år efter [datoen for den sociale klimafonds ikrafttræden], bør det være muligt for Kommissionen at betale op til 13 % af medlemsstaternes finansielle bidrag i form af forfinansiering efter en anmodning fra medlemsstaten, der indsendes sammen med den sociale klimaplan.

Ændring 45

Forslag til forordning

Betragtning 27

Kommissionens forslag Ændring (27) For at sikre gennemsigtige regler for overvågning og evaluering bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår fastsættelse af fælles indikatorer for rapportering om fremskridt og med henblik på overvågning og evaluering af planernes gennemførelse. Det er særlig vigtigt, at Kommissionen under sit forberedende arbejde gennemfører de rette høringer , herunder eksperthøringer , og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning . For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter. (27) For at gøre det lettere at udarbejde den sociale klimaplan og sikre gennemsigtige regler for overvågning og evaluering bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår fastlæggelse af den skabelon, som medlemsstaterne skal udarbejde deres sociale klimaplaner ud fra, og fastsættelse af fælles indikatorer for rapportering om fremskridt og med henblik på overvågning og evaluering af planernes gennemførelse. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau , og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den europæiske adfærdskodeks for partnerskaber . For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter.

Ændring 46

Forslag til forordning

Betragtning 28

Kommissionens forslag Ændring (28) Gennemførelsen af fonden bør ske i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, herunder effektiv forebyggelse og retsforfølgning af svig, skattesvig, skatteunddragelse, korruption og interessekonflikter. (28) Gennemførelsen af fonden bør ske i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, herunder beskyttelse af EU-budgettet i tilfælde af overtrædelse af retsstatsprincippet, effektiv forebyggelse og retsforfølgning af svig, skattesvig, skatteunddragelse, korruption og interessekonflikter.

Ændring 47

Forslag til forordning

Betragtning 28 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (28a) Integreringen af fonden i Unionens budget giver solide garantier med hensyn til fondens gennemførelse takket være den beskyttelse, der ydes igennem såvel Unionens finansielle lovgivning og de gældende sektorspecifikke og finansielle regler i tilfælde af uregelmæssigheder eller alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemerne som af de foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 (1a) om beskyttelse af Unionens budget, i tilfælde af at medlemsstaterne tilsidesætter retsstatsprincippet. Med henblik herpå bør Kommissionen sørge for et effektivt internt kontrolsystem og inddrivelse af uretmæssigt udbetalte eller ukorrekt anvendte beløb og bør træffe de nødvendige foranstaltninger, som bl.a. kan omfatte suspension af betalinger, ophør af den retlige forpligtelse som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (1b) , et forbud mod at indgå sådanne retlige forpligtelser eller suspension af udbetalingen af rater.

Ændring 48

Forslag til forordning

Betragtning 29

Kommissionens forslag Ændring (29) Med henblik på forsvarlig økonomisk forvaltning, samtidig med at der tages hensyn til fondens resultatbaserede karakter, bør der fastsættes særlige regler for budgetforpligtelser, betalinger, suspension og tilbagesøgning af midler samt opsigelse af aftaler vedrørende finansiel støtte. Medlemsstaterne bør træffe passende foranstaltninger for at sikre, at anvendelsen af midler i forbindelse med foranstaltninger, der støttes af fonden, overholder gældende EU-ret og national ret. Medlemsstaterne skal sikre, at en sådan støtte ydes i overensstemmelse med EU's statsstøtteregler, hvor det er relevant. De bør navnlig sikre, at svig, korruption og interessekonflikter forebygges, opdages og korrigeres, og at der undgås dobbeltfinansiering fra fonden og andre EU-programmer. Suspension og opsigelse af aftaler vedrørende finansiel støtte samt nedsættelse og tilbagesøgning af den finansielle tildeling bør være mulig, når den pågældende medlemsstat ikke har gennemført planen på tilfredsstillende vis, eller i tilfælde af alvorlige uregelmæssigheder, dvs. svig, korruption eller interessekonflikter i forbindelse med de foranstaltninger, der støttes af fonden, eller en alvorlig misligholdelse af en forpligtelse i henhold til aftalerne vedrørende finansiel støtte. Der bør fastsættes passende kontradiktoriske procedurer for at sikre, at Kommissionens afgørelser vedrørende suspension og tilbagesøgning af udbetalte beløb samt opsigelse af aftaler vedrørende finansiel støtte respekterer medlemsstaternes ret til at fremsætte bemærkninger. (29) Med henblik på forsvarlig økonomisk forvaltning, samtidig med at der tages hensyn til fondens resultatbaserede karakter, bør der fastsættes særlige regler for budgetforpligtelser, betalinger, suspension og tilbagesøgning af midler samt opsigelse af aftaler vedrørende finansiel støtte. Medlemsstaterne bør træffe passende foranstaltninger for at sikre, at anvendelsen af midler i forbindelse med foranstaltninger, der støttes af fonden, overholder gældende EU-ret og national ret. Medlemsstaterne skal sikre, at en sådan støtte ydes i overensstemmelse med Unionens statsstøtteregler, hvor det er relevant. De bør navnlig sikre, at svig, korruption og interessekonflikter forebygges, opdages og korrigeres, og at der undgås dobbeltfinansiering fra fonden og andre EU-programmer. Suspension og opsigelse af aftaler vedrørende finansiel støtte samt nedsættelse og tilbagesøgning af den finansielle tildeling bør være mulig, når den pågældende medlemsstat ikke har gennemført planen på tilfredsstillende vis, eller i tilfælde af alvorlige uregelmæssigheder, dvs. svig, korruption eller interessekonflikter i forbindelse med de foranstaltninger, der støttes af fonden, eller en alvorlig misligholdelse af en forpligtelse i henhold til aftalerne vedrørende finansiel støtte. Hvis aftaler om finansiel støtte bringes til ophør, eller der foretages nedsættelse og inddrivelse af den finansielle tildeling, bør disse beløb tildeles de øvrige medlemsstater forholdsmæssigt. Der bør fastsættes passende kontradiktoriske procedurer for at sikre, at Kommissionens afgørelser vedrørende suspension og tilbagesøgning af udbetalte beløb samt opsigelse af aftaler vedrørende finansiel støtte respekterer medlemsstaternes ret til at fremsætte bemærkninger.

Ændring 49

Forslag til forordning

Betragtning 29 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (29a) Alle medlemsstater, der modtager støtte fra Den Sociale Klimafond, har pligt til at respektere de grundlæggende værdier, der er nedfældet i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union. Respekt for retsstatsprincippet er en afgørende forudsætning for overholdelse af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning som fastsat i artikel 317 i TEUF. Kommissionen bør sikre en effektiv gennemførelse af de horisontale regler til beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af overtrædelser af retsstatsprincippet i medlemsstaterne i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 (1a) . Hvis det fastslås, at overtrædelser af retsstatsprincippet i en medlemsstat påvirker eller i alvorlig grad risikerer at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Den Sociale Klimafond eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser på en tilstrækkelig direkte måde, bør Kommissionen træffe de nødvendige foranstaltninger, som bl.a. kan omfatte suspension af betalinger, ophør af den retlige forpligtelse som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (1b) , et forbud mod at indgå sådanne retlige forpligtelser eller suspension af udbetalingen af rater. I sådanne tilfælde bør Kommissionen træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de tiltænkte modtagere af midler fra fonden ikke berøres negativt, men fortsat har adgang til bistand fra Unionen, hvis de har behov for den, idet Kommissionen sikrer udbetaling gennem lokale og regionale myndigheder, ikkestatslige organisationer eller andre enheder, der har en dokumenteret kapacitet til at sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af fonden.

Ændring 50

Forslag til forordning

Betragtning 30 a (ny)

Kommissionens forslag Ændring (30a) Respekt for grundlæggende rettigheder og overholdelse af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder bør sikres under hele udarbejdelsen, evalueringen, gennemførelsen og overvågningen af støtteberettigede projekter under fonden. Fonden skal bidrage med at fjerne uligheder, fremme ligestilling mellem kønnene og integrere kønsperspektivet samt bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering som omhandlet i artikel 2 i TEU, artikel 10 i TEUF og artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

Ændring 51

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3

Kommissionens forslag Ændring De foranstaltninger og investeringer, der støttes af fonden, skal være til gavn for husstande, mikrovirksomheder og transportbrugere, som er sårbare og særlig berørt af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF , navnlig husstande, der er ramt af energifattigdom, og borgere uden offentlig transport som alternativ til individuelle biler ( i fjerntliggende områder og landdistrikter) . De foranstaltninger og investeringer, der støttes af fonden, skal være til gavn for husstande, mikrovirksomheder og transportbrugere, som er sårbare og særlig berørt af virkningerne af omstillingen til klimaneutralitet, herunder af CO2-prissætning , navnlig husstande, der er ramt af energifattigdom, og borgere , der er ramt af mobilitetsfattigdom, idet der lægges særlig vægt på dem, der bor i landdistrikter, øsamfund, perifere, bjergrige, fjerntliggende og mindre tilgængelige områder eller mindre udviklede regioner eller territorier, herunder mindre udviklede bynære områder, regionerne i den yderste periferi og kulstofintensive regioner med høj arbejdsløshed.

Ændring 52

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 4

Kommissionens forslag Ændring Fondens overordnede mål er at bidrage til omstillingen til klimaneutralitet ved at imødegå de sociale virkninger af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF. Fondens specifikke mål er at støtte sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere gennem midlertidig direkte indkomststøtte og gennem foranstaltninger og investeringer, der efter planen skal øge bygningers energieffektivitet, dekarbonisering af opvarmning og køling af bygninger, herunder integration af energi fra vedvarende kilder, og øge adgangen til nul- og lavemissionsmobilitet og -transport. Fondens overordnede mål er at bidrage til en socialt retfærdig omstilling til klimaneutralitet , der ikke lader nogen i stikken, navnlig ved at imødegå de sociale virkninger af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF. Fondens specifikke mål er at støtte sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere , navnlig dem, der er ramt af energifattigdom eller mobilitetsfattigdom, gennem midlertidig direkte indkomststøtte og gennem foranstaltninger og investeringer, der efter planen skal øge bygningers energieffektivitet, dekarbonisering af opvarmning og køling af bygninger, herunder integration og lagring af energi fra vedvarende kilder, og øge adgangen til effektiv og prisoverkommelig nulemissionsmobilitet og -transport i overensstemmelse med artikel 6, med det mål gradvis at udfase og ikke forlænge afhængigheden af fossile brændstoffer og undgå fastlåsning af kulstof .

Ændring 53

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1

Kommissionens forslag Ændring (1) »bygningsrenovering«: alle former for energirelateret bygningsrenovering, herunder isolering af klimaskærmen, dvs. vægge, tag, gulv, udskiftning af vinduer, udskiftning af varme-, køle- og madlavningsapparater og installation af produktion af energi fra vedvarende kilder på stedet (1) »bygningsrenovering«: alle former for energirelateret bygningsrenovering og ledsagende sikkerhedsforanstaltninger , herunder ved at bidrage til renoveringkravene i direktiv …/… [om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning) [2021/0426(COD)], der har til formål at reducere bygningens energiforbrug, herunder: isolering af klimaskærmen, dvs. vægge, tag, gulv, udskiftning af vinduer, passiv ventilation, installation af varmepumper og kølesystemer; udskiftning af varme-, køle- og madlavningsapparater ; opgradering af elektriske installationer og installation af produktion på stedet af energi fra vedvarende kilder , varmegenindvindingsystemer eller tilslutning til nærliggende systemer, der anvender energi fra vedvarende kilder

Ændring 54

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2

Kommissionens forslag Ændring (2) »energifattigdom«: energifattigdom som defineret i artikel 2 , nr. [49)], i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) [åååå/nnn] (50) (2) »energifattigdom«: fattigdom, der rammer husholdninger i de laveste indkomstdeciler , herunder husstande med lavere mellemindkomst , for hvem energiudgifterne udgør en betydelig andel i forhold til den disponible indkomst, herunder som følge af boliger af lav kvalitet, restancer på forsyningsregninger på grund af økonomiske vanskeligheder eller begrænset adgang til væsentlige og økonomisk overkommelige energitjenester, der understøtter en anstændig levestandard og sundhed, herunder tilstrækkelig varme, køling, belysning og energi til elapparater

Ændring 55

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2 a (nyt)

Kommissionens forslag Ændring (2a) »mobilitetsfattigdom«: fattigdom, der berører husstande, de laveste indkomstdeciler, herunder husstande med lavere mellemindkomst, for hvem mobilitetsudgifterne udgør en betydelig andel af den disponible indkomst eller med en begrænset tilgængelighed af offentlige eller alternative transportformer til en overkommelig pris, og som er nødvendige for at opfylde væsentlige socioøkonomiske behov, med særlig fokus på husstande i landdistrikter, øområder, bjergområder, fjerntliggende og mindre tilgængelige områder eller mindre udviklede regioner eller områder, herunder mindre udviklede bynære områder og regionerne i den yderste periferi, der er forårsaget af en eller en kombination af følgende faktorer: lav indkomst, høje brændstofudgifter, udfasning af biler med forbrændingsmotor, høje omkostninger eller mangel på offentlige eller alternative transportformer til overkommelige priser

Ændring 56

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 11

Kommissionens forslag Ændring (11) »sårbare husstande«: husstande, der er ramt af energifattigdom, eller husstande, herunder nedre mellemindkomsthusstande, som er væsentligt påvirket af prisvirkningerne af at medtage bygninger i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF , og som ikke har midlerne til at renovere den bygning, de bor i (11) »sårbare husstande«: husstande, der er ramt af eller er i risiko for at blive ramt af energifattigdom, eller husstande i de laveste indkomstdeciler , herunder nedre mellemindkomsthusstande, som er væsentligt påvirket af virkningerne af omstillingen til klimaneutralitet, herunder CO2-prissætning , og som ikke har midlerne til at renovere den bygning, de bor i

Ændring 57

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 12

Kommissionens forslag Ændring (12) »sårbare mikrovirksomheder«: mikrovirksomheder, som er væsentligt påvirket af prisvirkningerne af at medtage bygninger i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF, og som ikke har midlerne til at renovere den bygning, de er beliggende i (12) »sårbare mikrovirksomheder«: mikrovirksomheder, som er væsentligt påvirket af prisvirkningerne af at medtage drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF, som del af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet, hvor ingen lades i stikken, og som ikke har midlerne til at renovere den bygning, de er beliggende i , eller til at opgradere vejkøretøjer, som de er afhængige af som led i deres erhvervsmæssige virksomheder

Ændring 58

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 13

Kommissionens forslag Ændring (13) »sårbare transportbrugere«: transportbrugere, herunder fra nedre mellemindkomsthusstande, som er væsentligt påvirket af prisvirkningerne af at medtage vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF , og som ikke har midlerne til at købe nul- og lavemissionskøretøjer eller til at skifte til alternative bæredygtige transportformer, herunder offentlig transport , navnlig i landdistrikter og fjerntliggende områder . (13) »sårbare transportbrugere«: transportbrugere, herunder fra husstande med lavere mellemindkomster i de laveste indkomstdeciler, herunder de lavere middelindkomsthusstande , som risikerer at blive ramt af mobilitetsfattigdom, og som i væsentlig grad påvirkes af virkningerne af omstillingen til klimaneutralitet , herunder af CO2-prissætning .

Ændring 59

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

Kommissionens forslag Ændring 1. Hver medlemsstat forelægger Kommissionen en social klimaplan (»planen«) sammen med ajourføringen af den integrerede nationale energi- og klimaplan, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, i overensstemmelse med den procedure og den tidsplan, der er fastsat i nævnte artikel. Planen skal indeholde et sammenhængende sæt foranstaltninger og investeringer til imødegåelse af indvirkningen af CO2-prissætning på sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere med henblik på at sikre økonomisk overkommelig opvarmning, køling og mobilitet og samtidig ledsage og fremskynde de foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde EU's klimamål. 1. Hver medlemsstat forelægger Kommissionen en social klimaplan (»planen«) sammen med ajourføringen af den integrerede nationale energi- og klimaplan, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, i overensstemmelse med den procedure og den tidsplan, der er fastsat i nævnte artikel , efter en meningsfuld høring af myndigheder og økonomiske partnere og arbejdsmarkedets parter på lokalt og regionalt niveau og de relevante civilsamfundsorganisationer. Planen skal indeholde et sammenhængende sæt foranstaltninger og investeringer til imødegåelse af energi- og mobilitetsfattigdom, navnlig indvirkningen af omstillingen til klimaneutralitet, herunder indvirkningen af CO2-prissætning, på sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere med henblik på at sikre økonomisk overkommelige og bæredygtige opvarmning, køling og mobilitet og samtidig ledsage og fremskynde de foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde Unionens klimamål.

Ændring 60

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2

Kommissionens forslag Ændring 2. Planen kan omfatte nationale foranstaltninger, der yder midlertidig direkte indkomststøtte til sårbare husstande og husstande, der er sårbare transportbrugere, for at mindske virkningen af prisstigningen på fossile brændstoffer som følge af medtagelsen af bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF. 2. Planen kan omfatte nationale , eller, hvor det er relevant, regionale foranstaltninger, der yder midlertidig direkte indkomststøtte til sårbare husstande og husstande, der er sårbare transportbrugere, for at mindske virkningen af prisstigningen på fossile brændstoffer som følge af omstillingen til klimaneutralitet, herunder ved CO2-prissætning

Ændring 61

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — indledning

Kommissionens forslag Ændring 3. Planen skal omfatte nationale projekter til: 3. Planen skal omfatte nationale , regionale eller lokale projekter til:

Ændring 62

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra a

Kommissionens forslag Ændring a) finansiering af foranstaltninger og investeringer med henblik på at øge bygningers energieffektivitet, gennemføre foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, foretage bygningsrenovering og dekarbonisere opvarmning og køling af bygninger, herunder integration af energiproduktion fra vedvarende kilder a) finansiering af foranstaltninger og investeringer med henblik på at øge bygningers energieffektivitet, gennemføre foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, foretage bygningsrenovering og gennemføre ledsagende foranstaltninger, og hvor det er relevant i kombination med forbedringer i overensstemmelse med sikkerhedsstandarder for brand og seismisk aktivitet, og dekarbonisere opvarmning og køling af bygninger, herunder integration af energiproduktion og -lagring fra vedvarende kilder i overensstemmelse med artikel 6

Ændring 63

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 — litra b

Kommissionens forslag Ændring b) finansiering af foranstaltninger og investeringer med henblik på at øge udbredelsen af nul- og lavemissionsmobilitet og -transport . b) finansiering af foranstaltninger og investeringer med henblik på at øge udbredelsen af mobilitet og transport, herunder ved at lede foranstaltninger og investeringer i retning af et modalskift fra privat til offentlig, delt og aktiv mobilitet i overensstemmelse med artikel 6 .

Ændring 64

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra -a (nyt)

Kommissionens forslag Ændring -a) detaljerede kvantitative oplysninger om energi- og moblitetsfattigdom vedrørende følgende: i) den nøjagtige definition af energi- og mobilitetsfattigdom, der anvendes på nationalt plan, på grundlag af definitionerne i artikel 2 ii) en kortlægning af antallet af sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere, som blev udpeget ved planens start, på grundlag af definitionerne i artikel 2, med henblik på at udpege de mulige modtagere af planen iii) nationale mål om at reducere antallet af sårbare husstande, sårbare mikrovirksomhederog sårbare transportbrugere i planens løbetid

Ændring 65

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a

Kommissionens forslag Ændring a) konkrete foranstaltninger og investeringer i overensstemmelse med artikel 3 med henblik på at mindske de virkninger, der er omhandlet i litra c) i dette stykke, sammen med en redegørelse for, hvordan de effektivt vil bidrage til at nå de mål, der er fastsat i artikel 1, inden for rammerne af den overordnede udformning af en medlemsstats relevante politikker a) konkrete foranstaltninger og investeringer i overensstemmelse med artikel 3 og 6 med henblik på at mindske de virkninger, der er omhandlet i litra c) i dette stykke, sammen med en redegørelse for, hvordan de effektivt vil bidrage til at nå de mål, der er fastsat i artikel 1, inden for rammerne af den overordnede udformning af en medlemsstats relevante politikker

Ændring 66

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b a (nyt)

Kommissionens forslag Ændring ba) sammenhængen i og den gensidige styrkelse af ledsageforanstaltningerne for at mindske de virkninger, der er omhandlet i litra c)

Ændring 67

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra c

Kommissionens forslag Ændring c) et skøn over de sandsynlige virkninger af denne prisstigning på husstande og navnlig på forekomsten af energifattigdom , på mikrovirksomheder og på transportbrugere, herunder navnlig et skøn over og identifikation af sårbare husstande , sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere. Disse virkninger skal analyseres med en tilstrækkelig regional opdeling, idet der tages hensyn til elementer såsom adgang til offentlig transport og basale tjenester og identifikation af de mest berørte områder, navnlig fjerntliggende områder og landdistrikter c) et skøn over de sandsynlige virkninger af en prisstigning på energifattigdom og mobilitetsfattigdom , på sårbare husholdninger , sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere; disse virkninger skal analyseres med en tilstrækkelig regional opdeling, idet der tages hensyn til særlige nationale forhold og elementer såsom adgang til offentlig transport og basale tjenester og identifikation af de mest berørte områder, navnlig områder, der er landdistrikter, øområder, perifere områder, bjergområder, fjerntliggende og mindre tilgængelige områder eller mindre udviklede regioner eller territorier, herunder mindre udviklede bynære områder og regionerne i den yderste periferi, som har behov for særlig opmærksomhed og støtte til omstillingen til klimaneutralitet;

Ændring 68

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d

Kommissionens forslag Ændring d) hvis planen omfatter foranstaltninger som omhandlet i artikel 3, stk. 2, kriterierne for identifikation af støtteberettigede endelige modtagere, angivelsen af den planlagte tidsfrist for de pågældende foranstaltninger og begrundelsen herfor på grundlag af et kvantitativt skøn og en kvalitativ redegørelse for, hvordan foranstaltningerne i planen forventes at mindske energi- og transportfattigdommen og husstandes, mikrovirksomheders og transportbrugeres sårbarhed over for en stigning i priserne på brændstoffer til vejtransport og brændsel til opvarmning d) hvis planen omfatter foranstaltninger som omhandlet i artikel 3, stk. 2, kriterierne for identifikation af støtteberettigede endelige modtagere, angivelsen af den planlagte tidsfrist for de pågældende foranstaltninger og begrundelsen herfor på grundlag af et kvantitativt skøn og en kvalitativ redegørelse for,, hvordan foranstaltningerne i planen forventes at mindske energi- og mobilitetsfattigdommen og husstandes, mikrovirksomheders og transportbrugeres sårbarhed over for en stigning i priserne på brændstoffer til vejtransport og brændsel til opvarmning samt en begrundelse for, hvordan disse foranstaltninger supplerer medlemsstaternes eksisterende aktiviteter med henblik herpå

Ændring 69

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra e

Kommissionens forslag Ændring e) påtænkte delmål og mål og en vejledende tidsplan for gennemførelse af de foranstaltninger og investeringer, som skal være afsluttet senest den 31. juli 2032 e) påtænkte delmål og mål og en vejledende tidsplan for gennemførelse af de foranstaltninger og investeringer, som skal være afsluttet ved hver toårig integreret national energi- og klimaforløbsrapport i henhold til artikel 23 og senest den 31. juli 2032

Ændring 70

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra e a (nyt)

Kommissionens forslag Ændring ea) en vejledende tidsplan, hvor det er relevant, for støtte til køretøjer i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, litra d)

Ændring 71

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra e b (nyt)

Kommissionens forslag Ændring eb) hvordan foranstaltningerne og investeringerne, hvor det er relevant, fremmer bæredygtige job af høj kvalitet

Ændring 72

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra i

Kommissionens forslag Ændring i) ordningerne for den pågældende medlemsstats effektive overvågning og gennemførelse af planen, navnlig de foreslåede delmål og mål, herunder indikatorer for gennemførelsen af foranstaltninger og investeringer, som, hvor det er relevant, skal være dem, der er tilgængelige hos EU's statistiske kontor (Eurostat) og det europæiske observatorium for energifattigdom som identificeret i Kommissionens henstilling (EU) 2020/1563 (54) om energifattigdom i) ordningerne for den pågældende medlemsstats effektive overvågning og gennemførelse af planen, der skal iværksættes i tæt samråd med myndigheder, økonomiske partnere og arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer på lokalt og regionalt niveau i overensstemmelse med national lovgivning og praksis, navnlig de foreslåede delmål og mål, herunder indikatorer for gennemførelsen af foranstaltninger og investeringer, som, hvor det er relevant, skal være dem, der er tilgængelige hos EU's statistiske kontor (Eurostat) og det europæiske observatorium for energifattigdom som identificeret i Kommissionens henstilling (EU) 2020/1563 (54) om energifattigdom

Ændring 73

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra j

Kommissionens forslag Ændring j) med henblik på udarbejdelse og, hvor den er tilgængelig, gennemførelse af planen en sammenfatning af høringsprocessen, der er gennemført i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EU) 2018/1999 og de nationale retlige rammer, for lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, ungdomsorganisationer og andre relevante interessenter, og hvordan interessenternes input afspejles i planen j) med henblik på udarbejdelse og, hvor den er tilgængelig, gennemførelse af planen en sammenfatning af høringsprocessen, der er gennemført i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EU) 2018/1999 , artikel 8 i forordning (EU) 2021/1060 og de nationale retlige rammer, for lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, ungdomsorganisationer og andre relevante interessenter, og hvordan interessenternes input afspejles i planen såvel som deres specifikke roller i forbindelse med udformningen, gennemførelsen og overvågningen

Ændring 74

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra k a (nyt)

Kommissionens forslag Ændring ka) andel af fonden, der er afsat til lokale klimaomstillingsprojekter, som er styret af lokalsamfundet.

Ændring 75

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 a (nyt)

Kommissionens forslag Ændring 2a. Kommissionen tillægges beføjelse til senest [indsæt datoen for tre måneder efter nærværende forordnings ikrafttræden] at vedtage en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 25, som skal supplere denne forordning med henblik på at fastsætte en skabelon, på grundlag af hvilken medlemsstater skal udarbejde deres planer.

Ændring 76

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — indledning

Kommissionens forslag Ændring 2. Udbetalingen af støtte er betinget af , at de delmål og mål for foranstaltninger og investeringer, der er fastsat i planerne , er nået . Disse delmål og mål skal være forenelige med EU's klimamål og navnlig omfatte: 2. Udbetalingen af støtte skal ske i overensstemmelse med de indikerede omkostninger for opnåelse af de delmål og mål for foranstaltninger og investeringer, der er fastsat i planerne i overensstemmelse med artikel 6 . Disse delmål og mål skal være forenelige med Unionens klimamål , være på linje med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder og navnlig omfatte:

Ændring 77

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra b

Kommissionens forslag Ændring b) renovering af bygninger b) renovering af bygninger , herunder ved at bidrage til opfyldelse af de renoveringskrav, der er fastsat i direktiv …/… [om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning) [2021/0426(COD)];

Ændring 78

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra c

Kommissionens forslag Ændring c) nul- og lavemissionsmobilitet og -transport c) mobilitet og transport i overensstemmelse med artikel 6

Ændring 79

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra d

Kommissionens forslag Ændring d) reduktion af drivhusgasemissioner d) reduktion af drivhusgasemissioner med det formål gradvist at udfase og ikke forlænge afhængigheden af fossile brændstoffer og undgå fastlåsning af kulstof i forbindelse med foranstaltninger og investeringer i overensstemmelse med artikel 6

Ændring 80

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra e

Kommissionens forslag Ændring e) nedbringelse af antallet af sårbare husstande, navnlig husstande , der er ramt af energifattigdom, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere, herunder i landdistrikter og fjerntliggende områder. e) nedbringelse af antallet af sårbare husstande, dvs. husstande i eller i risiko for energifattigdom, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere, herunder i landdistrikter , øsamfund, perifere områder, bjergområder, fjerntliggende og mindre tilgængelige områder eller mindre udviklede regioner eller territorier, herunder mindre udviklede bynære områder og regioner i den yderste periferi, som har behov for særlig opmærksomhed og støtte til omstillingen til klimaneutralitet

Ændring 81

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — litra e a (nyt)

Kommissionens forslag Ændring ea) bidrag til bæredygtige job af høj kvalitet, hvor det er relevant.

Ændring 82

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 3

Kommissionens forslag Ændring 3. Fonden skal kun støtte de foranstaltninger og investeringer, der følger princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som nævnt i artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 . 3. Fonden skal kun støtte de foranstaltninger og investeringer, der er forenelige med de i rammen for forordning (EU) 2020/852 fastsatte tekniske kriterier og følger princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som nævnt i artikel 17 i den pågældende forordning . Modtagere af midler fra fonden skal overholde gældende EU-ret og national lovgivning om sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder.

Ændring 83

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1

Kommissionens forslag Ændring 1. Medlemsstaterne kan medtage omkostningerne forbundet med foranstaltninger, der yder midlertidig direkte indkomststøtte til sårbare husstande og sårbare husstande , som er transportbrugere , for at absorbere stigningen i priserne på brændstoffer til vejtransport og brændsel til opvarmning. Denne støtte skal reduceres over tid og begrænses til den direkte virkning af emissionshandelen for bygninger og vejtransport . Berettigelsen til en sådan direkte indkomststøtte ophører inden for de frister , der er fastsat i artikel 4 , stk. 1, litra d) . 1. Medlemsstaterne kan medtage omkostningerne forbundet med foranstaltninger, der yder midlertidig direkte indkomststøtte , herunder nedsættelse af skatter og afgifter på elektricitet som en overgangsforanstaltning, til sårbare husstande og sårbare transportbrugere , som er ramt af energifattigdom eller mobilitetsfattigdom , for at absorbere stigningen i priserne på brændstoffer til vejtransport og brændsel til opvarmning. En sådan støtte udgør mellemliggende støtte til disse sårbare husstande, der falder med tiden, med forbehold af gennemførelsen af strukturelle foranstaltninger eller investeringer med langvarige virkninger med henblik på effektivt at løfte disse modtagere ud af energi- og mobilitetsfattigdom. En sådan støtte må højst udgøre 40 % af de samlede anslåede omkostninger ved hver plan for perioden 2024-2027 og fastsættes for perioden 2028-2032 i overensstemmelse med den vurdering, som Kommissionen har foretaget i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, med henblik på at udfase denne støtte inden udgangen af 2032.

Ændring 84

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 — indledning

Kommissionens forslag Ændring 2. Medlemsstaterne kan medtage omkostningerne forbundet med følgende foranstaltninger og investeringer i planernes anslåede samlede omkostninger, forudsat at de først og fremmest gavner sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder eller sårbare transportbrugere og har til hensigt at: 2. Medlemsstaterne kan medtage omkostningerne forbundet med følgende foranstaltninger og investeringer med varige virkninger i planernes anslåede samlede omkostninger, forudsat at de først og fremmest gavner sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder eller sårbare transportbrugere og har til hensigt at:

Ændring 85

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 — litra a

Kommissionens forslag Ændring a) støtte renovering af bygninger, navnlig for dem, der benytter de dårligste bygninger, herunder i form af finansiel støtte eller skattemæssige incitamenter såsom fradrag af renoveringsomkostninger fra lejen, uafhængigt af ejerskabet til de pågældende bygninger a) støtte kvalitetspræget omkostnings- og energieffektiv renovering af bygninger, navnlig med henblik på opfyldelse af de renoveringskrav, der er fastsat i direktiv …/… [om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning)] [2021/0426(COD)]] og for dem, der benytter de dårligste bygninger, med særlig opmærksomhed på lejere og socialt boligbyggeri, herunder i form af finansiel støtte eller skattemæssige incitamenter såsom fradrag af renoveringsomkostninger fra lejen eller særlig støtte til renovering af socialt boligbyggeri, med henblik på at lette adgangen til prisoverkommelige energieffektive boliger , uafhængigt af ejerskabet til de pågældende bygninger

Ændring 86

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 — litra a a (nyt)

Kommissionens forslag Ændring aa) sikre adgang til økonomisk overkommelige energieffektive boliger, herunder ved at tilvejebringe tilstrækkelig energieffektiv og økonomisk overkommelig boligmasse, herunder socialt boligbyggeri

Ændring 87

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 — litra b

Kommissionens forslag Ændring b) bidrage til dekarbonisering, herunder elektrificering, af opvarmning og køling af og madlavning i bygninger og integration af energi fra vedvarende kilder , der bidrager til opnåelse af energibesparelser b) bidrage til omkostningseffektiv dekarbonisering, herunder elektrificering, af opvarmning og køling af og madlavning i bygninger ved at sikre adgang til prismæssigt overkommelige og energieffektive systemer og integration og lagring af energi fra vedvarende energikilder, herunder gennem borgerenergifællesskaber og peer-to-peer-energideling, til at dække enhver resterende efterspørgsel, intelligente interne elinstallationer eller dække tilslutningsomkostninger til intelligente net og alle andre foranstaltninger , der utvetydigt bidrager til opnåelse af energibesparelser samt tilslutning til fjernvarmenet, såsom vouchere, tilskud eller rentefrie lån til investering i produkter og tjenester med henblik på at øge bygningers energimæssige ydeevne eller integrere vedvarende energikilder i bygninger

Ændring 88

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 — litra b a (nyt)

Kommissionens forslag Ændring ba) tilvejebringe målrettet, tilgængelig og økonomisk overkommelig information, uddannelse, bevidsthed og rådgivning om omkostningseffektive foranstaltninger og investeringer og tilgængelig støtte til renovering af bygninger og energieffektivitet, samt bæredygtig og prisoverkommelig mobilitet og transportalternativer, herunder gennem energisyn af bygninger, skræddersyede energikonsultationer eller skræddersyede mobilitetsforvaltningstjenester

Ændring 89

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 — litra c

Kommissionens forslag Ændring c) støtte offentlige og private enheder med hensyn til at udvikle og levere økonomisk overkommelige renoveringsløsninger for energieffektivitet og passende finansieringsinstrumenter i overensstemmelse med fondens sociale mål c) støtte offentlige og private enheder , herunder udbydere af socialt boligbyggeri, navnlig offentligt-privat samarbejde, med hensyn til at udvikle og levere sikre og økonomisk overkommelige renoveringsløsninger for energieffektivitet og passende finansieringsinstrumenter i overensstemmelse med fondens sociale mål , herunder intelligente netløsninger

Ændring 90

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 — litra d

Kommissionens forslag Ændring d) give adgang til nul- og lavemissionskøretøjer og cykler , herunder finansiel støtte eller skattemæssige incitamenter til køb heraf, samt til passende offentlig og privat infrastruktur såsom lade- og tankløsninger . Hvad angår støtte til lavemissionskøretøjer skal der fremlægges en tidsplan for en gradvis reduktion af støtten d) yde finansiel støtte eller skattemæssige incitamenter til at forbedre adgangen til nulemissionskøretøjer, samtidig med at den teknologiske neutralitet opretholdes, og til cykler, herunder tilskynde til adgang til og videreudvikling af markedet for brugte nulemissionskøretøjer , herunder finansiel støtte eller skattemæssige incitamenter til køb heraf, samt til passende offentlig og privat infrastruktur såsom lade- og tankløsninger , med henblik på støtte til køb af nulemissionskøretøjer; støtten begrænses til køretøjer, der er tilgængelige til eller under den gennemsnitlige markedspris for sådanne køretøjer i en medlemsstat i et givet år; foranstaltninger til støtte for lavemissionskøretøjer overvejes primært kun, hvis adgang til nulemissionsmobilitet endnu ikke er mulig, navnlig for landdistrikter, fjerntliggende og mindre tilgængelige områder. Medlemsstaterne forelægger en tidsplan for en gradvis reduktion af støtten i overensstemmelse med de tekniske kriterier, der er fastsat af Kommissionen i henhold til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/2139.

Ændring 91

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 — litra e

Kommissionens forslag Ændring e) give fri adgang til offentlig transport eller tilpassede takster for adgang til offentlig transport samt fremme bæredygtig mobilitet efter behov og fælles mobilitetstjenester e) tilskynde til anvendelse af prismæssigt overkommelig og tilgængelig offentlig nul- og lavemissionstransport samt støtte private og offentlige enheder, herunder kooperativer, med at udvikle og levere bæredygtig mobilitet efter behov, fælles mobilitetstjenester og attraktive aktive mobilitetsmuligheder, navnlig i landdistrikter, øområder, bjergområder, fjerntliggende og mindre tilgængelige områder, i mindre udviklede regioner eller territorier, herunder mindre udviklede bynære områder og regionerne i den yderste periferi

Ændring 92

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 a (nyt)

Kommissionens forslag Ændring 2a. Medlemsstaterne fremmer, hvor det er relevant, bæredygtige job af høj kvalitet, når de gennemfører foranstaltninger og investeringer i overensstemmelse med stk. 2.

Ændring 93

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 b (nyt)

Kommissionens forslag Ændring 2b. Senest den 31. juli 2023 udstikker Kommissionen retningslinjer for omkostningseffektive foranstaltninger og investeringer i forbindelse med stk. 2. Senest den 31. juli 2026 og derefter hvert andet år evaluerer Kommissionen omkostningseffektiviteten af de foranstaltninger og investeringer, som medlemsstaterne gennemfører som led i deres planer, på grundlag af den toårige integrerede nationale energi- og klimastatusrapport i henhold til artikel 23. Kommissionen aflægger rapport om bedste praksis og tilpasser vejledningen i overensstemmelse hermed.

Ændring 94

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — indledning

Kommissionens forslag Ændring 1. Fonden støtter ikke, og planernes anslåede samlede omkostninger omfatter ikke foranstaltninger i form af direkte indkomststøtte i henhold til artikel 3, stk. 2, i denne forordning til husstande, der allerede drager fordel af: 1. Fonden erstatter ikke foranstaltninger i form af direkte indkomststøtte i henhold til artikel 3, stk. 2, i denne forordning, i det omfang disse er supplerende og komplementerer den støtte, der ydes til husstande, der allerede drager fordel af:

Ændring 95

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — litra a

Kommissionens forslag Ændring a) offentlige indgreb i prisniveauet for de brændstoffer, der er omfattet af kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF a) fra offentlig intervention i prisniveauet for brændsel, der anvendes til forbrænding til opvarmning og køling af bygninger eller vejtransport

Ændring 96

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2

Kommissionens forslag Ændring 2. Hvis det af den pågældende medlemsstat i planen godtgøres, at de offentlige indgreb, der er omhandlet i stk. 1, ikke fuldt ud opvejer den prisstigning, der følger af, at sektorerne for bygninger og vejtransport er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF, kan direkte indkomststøtte medtages i de anslåede samlede omkostninger inden for rammerne af prisstigningen, som ikke fuldt ud udlignes. 2. Hvis det af den pågældende medlemsstat i planen godtgøres, at de offentlige indgreb, der er omhandlet i stk. 1, ikke fuldt ud opvejer prisstigningen for energi og transport, kan direkte indkomststøtte medtages i de anslåede samlede omkostninger inden for rammerne af prisstigningen, som ikke fuldt ud udlignes.

Ændring 97

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

Kommissionens forslag Ændring Medlemsstaterne kan i de anslåede samlede omkostninger medtage finansiel støtte til andre offentlige eller private enheder end sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere, hvis disse enheder gennemfører foranstaltninger og investeringer, der i sidste ende gavner sårbare husstande, sårbare mi