ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 309 
 
 
 
Vol. 1983/0 125 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(83) 309 endelig udg.
Bruxelles, den 11. juli 1983
FORSLAG TIL EN AFBALANCERET POLITIK FOR FAST BRÆNDSEL
o
(Meddelelse fra Kommissionen til Rådet)
KOM(83) 309 endelig udg.

INDHOLDSFORTEGNELSE
Side
1. Indledning 1
2.  Hindringer for øget anvendelse af fast brændsel
- Generelle faktorer, der har indflydelse på
forbruget 5
- Særlige faktorer, der har indflydelse på
forbruget g
3. Betydningen af forskning, udvikling og demonstration
- Generelle betragtninger 12
- F&U-arbejde 13
- Demonstrationsprojekter 14
4. Fællesskabsproduktion under forhold, der er til- 14
fredsstillende med hensyn til økonomi og forsynings­
sikkerhed
- Ti Igænge lighed 15
“ ...Pris 15
- .FælIpsskabsproduktionens rentabilitet 15
~ Mod ligevægt på det europæiske kulmarked 16
- Produktion af brunkul og tørv 19
“ Kokskul 21
5. Sociale foranstaltninger 22
Bilag

- 1 -
1. INDLEDNING
1.1. På Rådets møde (energiministrene) den 21. april i  år understregedes vig­
tigheden af at nå Fællesskabets energimæssige mål for 1990, og Kommis­
sionen anmodedes om at analysere, hvor meget man har nærmet sig disse  
mål. Kommissionen konkluderede, at Fællesskabets mål ikke kan nås med  
de eksisterende politikker, især da de lavere oliepriser betyder, at  
markedsmekanismernes virkning til fordel for energistrategien bliver  
mindre.
For at styrke denne strategi foreslår Kommissionen i  en særskilt medde­
lelse , at Rådet vedtager et femårigt accelereret program for F&U-  
aktioner på energiområdet. En af de bærende ideer i  denne meddelelse  
er, at det er nødvendigt at optimere udnyttelsen af de fysiske og  
finansielle ressourcer på fællesskabsplan. Dette gælder især inden for  
fast brændsel, hvor forbruget er stagnerende og mindre end forventet.  
Trods betydelig statsstøtte fra de kulproducerende lande kan en væsent­
lig del af kulproduktionen ikke under de nuværende omstændigheder konkur­
rere med importeret kul, og derfor er importen stor. Produktionen fast­
holdes, medens producenternes lagre stadig vokser. Denne situation er  
årsag til spi Id og inkonsekvens.
Ved at benytte sig af, at der findes et internt EF-marked, og ved at  
forbedre koordineringen på EF-plan af aktionerne skulle det blive muligt  
at mindske spildet og at gøre udbuddet af fast brændsel mere smidigt  
til fordel for alle, såvel producenter som forbrugere. Dette forudsætter  
desuden, at Fællesskabets aktion støtter sig på et program, som udviser  
et vist minimum af troværdighed med hensyn til midler til dets gennem­
førelse, og hvis rammer sikrer dets kontinuitet.
1.2. Gennemførelsen af en global afbalanceret politik for fast brændsel er  
i  denne sammenhæng et betydeligt skridt fremad, hvilket bekræftedes  
på eneraiministrenes uformelle møde i  København i  december 1982.
1) KOM (83) 315.

- 2 -
1.3. Rådets orienterende drøftelse den 21. april på grundlag af det 
af Kommissioner udarbejdede arbejdsprogram (dok. K0M(83) 54 ende­
lig udg.) har vist, at man må koncentrere sig om fire grundlæg­
gende spørgsmål, som angår fast brændsels fremtid i Fællesskabet:
- Hvilke hindringer er der for at øge anvendelsen af fast 
brændsel?
- Hvorledes kan forskning og udvikling bidrage til at øge for­
bruget af fast brændsel?
- Hvilken betydning har en EF-produkti-on under økonomisk til­
fredsstillende forhold for energiforsyningssikkerheden?
- Hvilken rolle kan Fællesskabet spille for løsning af de so­
ciale problemer?
1.4. I denne meddelelse behandles disse fire spørgsmål, og for hvert 
af dem angives de aktioner, Kommissionen har foreslået eller 
nu foreslår Rådet. Kommissionen har ved sin behandling taget 
hensyn til forbrugernes interesser og søgt at finde, hvilke 
hindringer der er for øget anvendel-^ af fast brændsel. Den 
har ligeledes undersøgt, hvorledes fast brændsel gennem en 
F&U-indsats bedre kan imødekomme brugernes ønsker med hensyn 
til forsyningssikkerhed, økonomi, anvendelsesbekvemmelighed og 
miljøbeskyttelse. Kommissionen har endvidere undersøgt, hvorle­
des EF-kuls position kan styrkes ved hjælp af konkurrencedygti­
ge priser.
I Kommissionens meddelelse gentages ikke hele indholdet af de 
basisdokumenter, den tidligere har fremlagt vedrørende kul 
(K0M(82) 31 endelig udg.) og brunkul og tørv (K0M(82) 649), men 
der tages i fuldt omfang hensyn til disse dokumenter og de 
drøftelser, de har givet anledning til i Rådet. I denne medde­
lelse nævnes heller ikke alle de foranstaltninger, Fællesskabet 
allerede har vedtaget vedrørende fast brændsel, men de er an­
ført i bilaget.

- 3 -
HINDRINGER FOR ØGET ANVENDELSE AF FAST BRÆNDSEL
2.1.  I 1982 tegnede fast brændsel sig for 24,3$ af Fællesskabets 
samlede energiforbrug, nemlig 178,5 mio toe kul (20,5$) og 
33 mio toe brunkul og tørv (3,8$). Dette forbrug har været 
stagnerende i flere år til trods for, at fast brændsel har 
haft en betydelig prismæssig fordel i forhold til oliepro­
dukter^ ,  hvortil kommer adskillige nationale fremmende 
foranstaltninger. Disse fordele ved fast brændsel skulle 
have fremmet en omfattende omstilling af olie- og gasfyrede 
anlæg eller opførelse af nye anlæg til fast brændsel. Det 
er ganske vist konstateret, at de store forbrugere som 
cement- eller elproducenter har erstattet olieprodukter
med fast brændsel, idet de anvendte 182 Mt ' kul i 1982 mod
140 Mx ' i 1973. Fast brændsel har dog ikke været tilstrække­
lig konkurrencedygtig til, at der er sket nogen væsentlig 
forbrugsforøgelse i alle forbrugssektorerne, hvilket skyldes 
hensyn af forskellig art, såsom forsyningssikkerhed, inve­
steringsomkostninger, forurening og psykologiske faktorer.
Der er stadig uudnyttede afsætningsmuligheder for fast brænd­
sel ‘hos Fællesskabets forbrugere, navnlig i de ikke-produce- 
rende medlemsstater.
Fællesskabet har allerede truffet visse foranstaltninger 
for at øge anvendelsen af fast brændsel:
- Den 21.4.1983 vedtog Rådet to henstillinger til medlems­
staterne vedrørende tilskyndelse til investeringer i om­
stilling fra olie til fast brændsel
. fyringsanlæg i industrien med undtagelse af stålindu­
strien og energisektoren;
. varmeanlæg i offentlige bygninger og fjernvarmesystemer
1) I 1982 var prisforskellen for industri forbrugeren i  gennemsnit ca.  
35% til fordel for kul i  forhold til svær fuelolie, beregnet efter  
brændværdi. Ifølge de foreliggende oplysninger er den relative om­
kostningsfordel endnu større for brunkul og tørv ved disses speci­
fikke anvendelser.
2) t = ton.

- 4 -
I disse henstillinger anmodes medlemsstaterne ligeledes om 
ved udgangen af hvert år at meddele Kommissionen, hvilke 
foranstaltninger de har truffet på dette område, således 
at Kommissionen hvert år kan aflægge beretning for Rådet.
- Kommissionen har vedtaget (EFT nr. C 343 af 31.12.1982) 
inden for rammerne af EKSF-traktatens artikel 54, stk. 2, 
at yde industrien lån til nedsat rente til investeringer, 
der skal fremme anvendelsen af fællesskabskul. Disse lån 
kan anvendes til finansiering af anlæg og udstyr til for­
brænding, forædling, transport og forarbejdning af kul samt be­
handling og fjernelse af affaldsstoffer. Det disponible beløb på 
EKSF-budgettet for 1983 er på 9 mio ECU, hvormed der gennem 5 år 
kan ydes rentenedsættelse på 3 procentpoints til lån på i alt 
60 mio ECU.
Ud over disse lån mea rentegodtgørelse Kan der ydes EKSF-lån i 
henhold til EKSF-traktatens artikel 54. I 1982 vedtog Kommissio­
nen at yde lån på 832 mio ECU ti. forbrugsanlæg (kraftværker og 
industrien).
- Endvidere har Kommissionen forelagt Rådet et forslag, som er un­
der drøftelse, vedrørende tildeling af midler til stimulering 
af visse kategorier af investeringer i rationel udnyttelse af 
energi, hvoraf nogle tilsigter øget anvendelse af fast brændsel; 
der er tale om:
.  produktion af fjernvarme på basis af fast brændsel;
.  omstilling af industriens fueloliefyrede anlæg til fast brændsel; 
.  behandling af fast brændsel til andre brugere end kraft- og 
koksværker.
Af de 65 mio ECU, der er opført på det foreløbige forslag til bud­
get for 1984 til denne aktion, vedrører ca. 30 mio ECU anvendelse 
af fast brændsel.
1) KOM (82) 357.

- 5 -
Kommissionen vil fortsat i særlig grad undersøge, hvilke hindringe... 
der er for anvendelse af fast brændsel, og hvilke midler der bedst 
kan tilskynde til denne anvendelse i de forskellige sektorer, navn­
lig i industrien, især da den seneste udvikling i oliepriserne me­
get vel kan medføre en yderligere formindskelse af den relative 
prisfordel, som kul hidtil har haft. En yderligere indsats fra de 
nationale myndigheder og fra Fællesskabets side er nødvendig på 
dette område.
2,2. Generelle faktorer, der har indflydelse på forbruget
2.2.1.· Forsyningssikkerhed
For de potentielle investorers beslutning er det vigtigt at vide, 
at kulleverancerne er sikret på mellemlang og lang sigt. For 
Fællesskabets brugeres vedkommende afhænger forsyningssikkerheden 
af Fællesskabets produktion, som gennemgås i afsnit IV, og kulim­
porten fra tredjelande.
I de sidste 10 år er kulimporten vokset betydeligt fra 10$
(30 Mt) af forbruget til 22$ (70 Mt). Den kommer fra forskel­
lig geografisk retning (hovedsagelig USA, Australien, Sydaf­
rika og Polen).  Disse landes tilgængelige reserver er tilstræk­
keligt store til at kunne dække Fællesskabets forventede import­
behov, som i år 2000 måske er omtrent tre gange den i øjeblikket 
importerede mængde.
Denne import kan dog indebære visse risici. Vanskeligheder i visse 
eksportlande, som dem, der viste sig i 1981, vil på et vist tids­
punkt kunne forstyrre eksporten fra disse lande. Faren for afbry­
delse af forsyningerne skulle i betydelig grad være begrænset af, 
at eksportørerne er spredt politisk og geografisk, hvorved risi­
koen omhyggeligt kan fordeles, at der er indgået langtidskontrak­
ter, og af at der findes lagre i Fællesskabet.
Kommissionen vil fortsætte en regelmæssig dialog med de vigtigste 
kuleksporterende lande for at påse, at forsyningerne udefra finder 
sted under de sikrest mulige betingelser, såvel på kort som mel­
lemlang og lang sigt.

- 6 -
2.2.2. Usikkerheden ^mkri^g_griserne 
De potentielle brugere  af fast brændsel,  som planlægger  at investere  i 
nye kedler  eller i omstilling,  har behov for  sikkerhed  for, at fast 
brændsel på lang sigt beholder  sin prismæssige  fordel i forhold til 
olie og gas. Dette ser ud til at være tilfældet,  men situationen  på kort 
sigt er mere usikker, idet  kul vil  blive presset  af svær fuelolie,  hvis 
råolieprisen  falder  væsentligt.  Denne usikkerhed  vil kunne mindske  inves­
torernes  tiltro,  hvilket  Kommissionen søger  at modvirke bl.a.  ved gennem 
udgivelse  af sin energiprisbulletin  at øge markedsprisernes gennemsigtig­
hed. 
2.2.3. Infrastruktur 
Det forventes,  at Fællesskabets  infrastruktur,  veje, havne og 
transportmidler,  i de nærmeste år  vil kunne klare en øget  trafik 
med fast brændsel.  Hvis importen  af kul rent faktisk  tredobles  in--
den år 2000, må der  imidlertid  foretages  ganske  betydelige  inve­
steringer  for at  kunne modtage  og behandle  kullene  under rimelige 
vilkår. De bestående fællesskabsinstrumenter, EKSF-lån,  EIB, NIC 
og EFRU, er  naturligvis til  rådighed for at  bidrage  til at opfylde 
behov af denne art. 
Infrastrukturspørgsmålet kræver  yderligere  undersøgelser.  De kan eventuelt 
føre til, at Kommissionen fremsætter  forslag,  hvormed de konstaterede 
vanskeligheder  kan overvindes. 
2.2.4. Hiljø 
Anvendelse  af fast brændsel kan  skabe alvorlige  problemer for  fol­
kesundheden  og miljøet,  hvis der ikke træffes de nødvendige  for­
holdsregler.  På det  sidste rådsmøde  henledtes  opmærksomheden på 
følgerne af sur nedbør, og  dette spørgsmål er sat på  dagsordenen 
for det næste møde.  Kommissionen  har allerede  fastsat  grænsevær­
dier og vejledende  værdier  for koncentrationen  af SO^ og svæve­
støv i den  omgivende  luft (direktiv  80/779/EØF). 

- 7 -
I forbindelse  med EP's  tredje handlingsprogram  på miljøområdet har 
Kommissionen  netop forelagt  Rådet et nyt  forslag  til direktiv1^  om 
bekæmpelse af  luftforureningen fra  industrianlæg. Let  omfatter  navn­
lig koksværker, anlæg  til forgasning  og likvefaktion  af kul, kraft­
værker og  andre forbrændingsanlæg med en  indfyret effekt  på over 
50 MW. Dette forslag vil naturligvis  kunne give anledning  til yder­
ligere investeringer,  men de  skulle normalt  ikke blive  større end 
nogle få procent.  I visse tilfælde  vil omkostningsforøgelsen dog 
kunne være betydeligt  større  (f.eks. kulfyrede  kraftværker med røg­
gasafsvovling) . Industrien skulle  dog kunne bære de større  investe­
ringsomkostninger  takket være Iculs prismæssige  fordel frem for olie. 
Hvis det imidlertid skulle vise sig,  at ekstraudgifter til  bekæmpelse  af forure­
ningen bremser  investeringer,  der i lyset af Fællesskabets energimæssige  målsæt­
ning anses for vigtige, vil  Kommissionen  se nærmere på denne nye  situation. 
Fællesskabet fortsætter  sit F&U-arbejde  vedrørende måling og  ned­
bringelse  af luftforureningen.  Der arbejdes  inden for omdannelse 
af luftforurenende stoffer  samt inden for forøgelse af  luftens ind­
hold af CC^.  Kommissionen  har til hensigt at sørge  for udveksling 
af erfaringer  mellem  medlemsstaterne  vedrørende  anvendelse  af asken. 
Til de mineområder, som  modtager  statsstøtte  til regionaludvikling, 
yder Fællesskabet gennem  EFRU's kvotabestemte  afdeling  desuden  alle­
rede støtte  til oprydning  og retablering  af arealerne  til andre øko­
nomiske formål. Den  kvotafrie afdeling  kan eventuelt  anvendes  til 
at løse de  omstillingsproblemer,  der måtte  komme  til. 
1) KOM (83) 173. 

- 8 -
2.3. Særlige  faktorer,  der har indflydelse  på forbruget. 
2.3.1. Kraftværker 
Hed 60'jo af det samlede  forbrug af fast "brændsel  er kraftværkerne 
den største aftager. Forøgelsen af  forbruget i denne sektor hænger 
for en stor del sammen med den generelle økonomiske  situation.  Imifl. 
lertid har elproducenterne  som følge af den økonomiske  krise revi­
deret deres prognoser  for produktionskapacitet  i nedadgående  ret­
ning. Den forventede  idriftsætning  mellem 1980 og 1990  af kraftvær­
ker, der fyres med fast brændsel,  er lidt mindre end i 1981. 
væksten i  forbruget af fast brændsel afhænger  desuden af nedgangen 
forbruget af olie og gas, som i 1982  stadig tegnede sig for 24$  af 
elproduktionen.  Kommissionen  er stadig meget påpasselig med gennem 
førelsen af de to  direktiver  ' fra 1975, som begrænser  anvendelsen 
af naturgas og olieprodukter. Heri forbydes generelt  opførelse  af 
nye kraftværker  til fyring med fuelolie  eller naturgas; forlængelse 
af kontrakter  om leverance af naturgas  tillades kun i de i  direkti­
vet fastsatte  undtagelsestilfælde. 
1) EFT nr. L 178 af 9.7.1975, s. 24 og 26. 

- 9 -
Selv om Fællesskabets målsætning  for 1990, som er, at 70-75$ af el­
produktionen  sker ud fra fast brændsel og  kerneenergi,  allerede er 
nået for Fællesskabet som  helhed, er situationen  i medlemsstaterne 
vidt forskellige  , da visse af dem stadig producerer  næsten 70$ af 
elektriciteten  v d hjælp af kulbrinter.  Det er op  til de pågældende 
medlemsstater  r træffe de nødvendige  foranstaltninger.  I denne sek­
tor finder Kommissionen  det iicice i øjebliKKet nødvendigt at træffe 
yderligere foranstaltninger  på fællesskabsplan.  Kommissionen  vil dog 
skærpe tilsynet med gennemførelsen  af direktiverne fra  1975. 
3.2. Den almindelige industri 
I sin meddelelse  af 6.6.1981 (K0M(81)  229) har Kommis"i-  ~ie:i gennem­
gået problemerne  ved at erstatte  olie med kul i den almindelige in-
dustri ' . Markedet  for fast brændsel i "den  a[mindelige  industri"  er 
en af de sektorer,  hvor kul i de sidste 20 år har mistet  særligt 
store markedsandele  til fuelolie og naturgas. Det teoretiske  poten­
tiel for erstatning  til varmeproduktion  i "den almindelige industri" 
må være betydeligt,  da kul og koks i 1960 tegnede sig for størstede-
len af denne sektors varmeforbrug,  medens forbruget af disse  brænds­
ler i 1982 kun  var på 21 Mt  over for et fuelolieforbrug  svarende  til 
110 Mt kul. 
Det er vanskeligt  at afgrænse  denne sektor på grund af det store  an­
tal kulforbrugende  virksomheder,  de mange forskellige forbrugstyper 
og mangelen på statistiske  oplysninger. 
1) Energiforbrug  til elproduktion  i medlemsstaterne  i 1982 ud  fra olie og 
naturgas (i %) 
0 <%) G (%) o + G (%: D 5,6 9,1 14,7 
F 10,0 1,7 11,7 
I 59,2 7,1 66,3 
NL 21,3 45,5 (*) 66,8 
Β 24,2 4,8 29,0 
L 13,9 0,4 14,3 
UK 11,7 0,7 12,4 
IRL 26,2 47,5 (*) 73,7 
DK 8,5 0,0 8,5 
GR 31,7 0,0 31,7 
EUR 10 16,8 6,9 23,7 
*) Der er  tale om en overgangssituation,  da kulkraftværker,  der er under op­
førelse, på mellemlang  sigt vil mindske naturgassens  andel i elproduktionen. 
2) Almindelig  industri: al industri med undtagelse af elværker, stålindu-
stri, kemiske råstoffer og forgasning/likvefaktion. 

- 10 -
Trods fast brændsels prismæssige  fordel interesserer  "den almindelige 
industri" sig kun langsomt og i utilstrækkelig  grad for  dette brænd­
sel. 
Denne træghed skyldes for det første, at investeringen  til et anlæg 
ti.; Jast brændsel  er mellem 1,5 og 3 gange så stor som ved udskift-
ni..^ eller installering  af et fuelolieanlæg.  Endvidere opvejes  pris­
forskellen  mellem brændslerne  delvis af højere omkostninger  til ved­
ligeholdelse,  affaldsbehandling  og miljøbeskyttelse.  Alt efter den 
pågældende  industri bliver tilbagebetalingstiden  for investeringer 
i omstilling  mellem 2-3 år for industrier  med stort energiforbrug 
og 5-6 år for industrier,  hvor brændselsudgifterne udgør  mindre end 
5$ af produktionsomkostningerne. 
Desuden er mange industrier  for ikke så længe  siden gået over fra 
fast brændsel  til fuelolie,  gas eller elektricitet,  og de tøver med 
rette med at ændre endnu ikke afskrevne  anlæg. Endelig er der hin­
dringer af psykologisk  art, som skyldes manglende  viden om fast 
brændsel, mangel på teknikere  til denne type brændsel og  mistro  til 
et pladskrævende og  potentielt  forurenende  brændsel. 
Ud over de lovgivningsmæssige og  finansielle foranstaltninger,  der al­
lerede er truffet på EE-plan og på nationalt  plan, må der andre in­
citamenter  til. Kommissionen  vil sætte stor pris  på, at Rådet ved­
tager dens forslag vedrørende  tildeling  af midler  til stimulering 
af visse kategorier  af investeringer  i rationel udnyttelse  af ener­
gi (K0M(82)  357) , hvoraf de vigtigste  tilsigter øget anvendelse  af 
fast brændsel. 

- 11 -
Konklusion ; Øget anvendelse  af fast brændsel 
Infrastruktur;  - Koordineret anvendelse  af eksisterende  midler. 
Miljø : -  Vedtagelse  i Rådet af  direktivet om bekæmpelse 
af luftforurening  fra industrianlæg. 
- Videreførelse og i  visse tilfælde udvidelse  af 
Fællesskabets  programmer  og støtte. 
- Udveksling mellem medlemsstaterne  af erfaringer 
med anvendelse af  flyveaske. 
Kraftværker ; Øget overvågning  af bestemmelserne 
i direktiverne  af 1975 vedrørende 
anvendelse af fuelolie og naturgas 
i kraftværker. 
Almindelig  industri : Vedtagelse  i Rådet af  forordningen 
vedrørende  finansiel  stimulering  af 
visse kategorier  af investeringer  i 
rationel udnyttelse  af energi. I 
det foreløbige  udkast  til budget 
for 1984 er opført 65 mio  ECU, heraf 
ca. 30 mio ECU  til anvendelse  af 
fast brændsel. 

- 12 ~ 
5. BETYDNINGEN AF FORSKNING,  UDVIKLING  OG DEMONSTRATION 
5.1. Generelle betragtninger* 
5.1.1. F&U iiar grundlæggende  betydning for modernisering  af produktions­
apparatet  og forbedring  af minernes  produktivitet.  Den indsats, 
Fællesskabet længe nar  ydet i henhold  til EKSF-traktatens  ar­
tikel 55, må videreføres  eller endog forøges. 
5.1.2. Der må lægges  mere vægt nå  forbedring  af de nuværende  anvendel-
sesmetoder  for fast brændsel og  kommerciel  udnyttelse  af nye  
tekno!ogier.  For at  kunne erstatte  olie og gas må  anvendelse  af 
fast brændsel gøres  mere praktisk  og mere tillokkende for  de in­
dustrielle  brugere.  Der må  ydes en betydelig  F&U-indsats  for at 
lette forbrænding, håndtering og  behandling  af fast brændsel, 
hvis egenskaber  (pladsbehov,  støv,  vanskeligheder  ved anvendelse) 
i øjeblikket  tydeligt  bremser  en øget  anvendelse. 
På kort og mellemlang  sigt er fremtidsudsigterne  særligt  gun­
stige i varmesektoren,  hvor der i de  seneste år er  gjort bety­
delige fremskridt  i form af udvikling  af teknologier  såsom 
forbrænding i  fludiseret  leje og anvendelse  af blandinger  af 
olie og kul eller kul og vand samt bedre kedelkanstruktion 
og -x-egulering. Flere  af disse fremskridt  skulle  hurtigt  kunne 
anvendes  generelt  såvel i  industrien  som til forbedring  af 
driften af elv::rke^. 
På længere  sigt skulle metoderne  til likvefaktion  og forgasning 
af fast brændsel åbne nye afsætningsmuligheder. Med den nuvæ­
rende viden synes forgasning  at være den  mest lovende  såvel 
fra et teknisk  som et  okonomisk  synspunkt,  idet der er  vanske­
ligere tekniske probleuer forbundet  med likvefaktion.  For at 
kunne udtale sig endeligt  om disse to teknologiers fremtid, 
må der dog  endnu udføres en del  FU&D-arbejde. 

_ 13 
3.2. · F&U-arbejde 
5.2.1· I forbindelse  med EKSF-projekterne  for teknisk forskning  er 
der med retningslinjerne  på mellemlang  sigt for støtte  til kul­
forskning  (1981-1985)  fastlagt,  hvilke  prioriterede  områder 
der fra nv af må  koncentreres  om produktionsproblemerne. 
- Mineteknik: forskningen  tilsigter  fortrinsvis  bedre udnyttelse 
af maskinerne  ved hjælp af  moderne  styringsmetoder (mikropro­
cessorer  og elektroniske metoder). 
- Mekanisk  behandling  af kul for  at øge  kvaliteten  af de leve­
rede produkter. 
- Forkoksning  med henblik  på udnyttelse  af kul. 
Over EiCSF's  budget er der i 1933  bevilget  støtte  til denne type 
forskning  på 19,5 mio ECU.  Denne støtte bør i de  kommende  år 
øges i det  omfang,  EKSF's budget  tillader  det. 
5.2.2. Under det tredje firårige  energiforskningsprogram,  som i den 
nærmeste  fremtid  skulle  blive vedtaget  i Kommissionen,  forbere­
des et delprogram for  nye anvendelsesmetoder  for fast brændsel. 
Der påregnes  aktioner inden for  udvikling  af nye forbrændings-
teknikker,  miljøbeskyttelse,  udvikling  af avancerede  elgenera-
torsystemer,  udvikling  af små  gasgeneratorer  og lettere  anven­
delse af udstyr  til fast brændsel. 
Disse aktioner,  som skal tilskynde  til nedbringelse  af olieaf­
hængigheden gennem  bredere anvendelse  af kul, brunkul  og tørv, 
kræver en  stor finansiel  indsats,  som bliver på 63 mio ECU i 
den firårige  periode.  Det særlige ved det nye  program  er, at 
der skal etableres  samarbejde  mellem brændselsforbrugerne og 
anlægsfabrikanterne.  Dette samarbejde  og den  lette adgang  til 
resultaterne  heraf  vil især være  til gavn for de medlemssta­
ter, som ønsker  omstilling  af deres industri  til kul, men som 
mangler  nyere erfaringer  og kun har begrænset  F&U-infrastruktur. 
Dette program  skulle  blive vedtaget  i Rådet  inden udgangen  af 
1983. 

_ 14 -
3.3. Demonstrationspro  j ekter 
Kommissionen  ønsker at  understrege  den betydning,  den tillægger 
demons tral-ion af de udviklede  nye metoders  tekniske  og kommercielle 
levedygtighed.  Den har i 1982  forelagt  Rådet et nyt femårigt  pro­
gram for demonstrationsprojekter inden  for fast brændsel. 
Dette program  omfatter: 
- iikvefaktion  og forgasning  af fast brændsel. Der er  tale om 
videreferelse  af det første firårige  program.  Medens den økono­
miske krise og faldet i oliepriserne  har øget  vanskelighederne 
på dette område i  flere medlemsstater,  finder  Kommissionen,  at 
den påbegyndte  indsats ikke  må svækkes. 
- anvendelse  af fast brændsel.  Dette program  tilsigter  gennemførelse 
af demonstrationsprojekter  vedrørende nye  teknologier  for anven­
delse af fast brændsel,  nemlig kedler  med fluidiseret  leje, kom­
binerede værker, forbrænding af kul/væskeblandinger  samt anven­
delse og bortskaffelse  af affald fra fast brændsel. 
I forste omgang  havde Kommissionen  i sine finansieringsoversigter 
anmodet om bevillinger  til de femårige  programmer  på 94 mio ECU 
til forgasning/likvefaktion  og 64 mio ECU  til anvendelse  af fast 
brændsel.  Disse anmodninger  er taget op til ny overvejelse  i for­
bindelse  med drøftelserne af  forordningerne  om demonstrations­
projekter  . 
Derfor mener Kommissionen,  at den foreløbige løsning, som består 
i at videreføre  demonstrationsprogrammet  i et år, og som har været 
genstand  for en samrådsprocedure,  snarest  bør sættes i  kraft, og 
at der for de  fire følgende års vedkommende  snarest muligt  bør -
findes en løsning. 
KONKLUSIONER  FORSKNING,  UDVIKLING  OG DEMONSTRATION 
- Forøgelse af  bevillingerne  på EKSF's budget  til "teknisk  kul­
forskning"  i. produktionssektoren.  Kommissionen  ønsker i  fremti­
den nt øge de øjeblikkelige  bevillinger  (19,5 mio ECU),  hvis mu-
lighckj.rne  på EKSF1 s budget  tillader  det. 
- Vedtagelse  i Rådet af det firårige  forskningprograms  delprogram 
vedrørende  energi,  som omfatter  anvendelse  af fast brændsel. I-
følge forslaget skal  der under programmets  varighed  (4 1/2 år) 
årligt finansieres  63 mio ECU  over SF1 s almindelige  budget. 
- Vedtagelse snarest mai.igt  af nye  forordninger  om demonstrations­
projekter  Inden for ILkvefaktion  og forgasning  af fast brændsel 
samt nye f orbrændings.-.ietoder,  hvortil  der på det foreløbige ud­
kast til budget  for 1984 er opført ca. 44 mio ECU. 

_ 15 _ 
l# FÆLLESSKABSPRODUKTION  UNDER FORHOLD,  DER BR TILFREDSSTILLENDE  MED  
HENSYN TIL ØKONOMI OG  F PRS YNINGS  SIKKERHED 
4,1. Produktion  i Fællesskabet af  fast brændsel  giver FælLesskabets  for­
brugere  sikkerhed,  men denne forsyning  må vurderes  under forskelli­
ge synsvinkler,  nemlig tilgængelighed,  prisstabilitet  og produktio­
nens rentabilitet. 
1.1.1. Tilgængelig' xl 
I de kulproducerende  Ian le har den  nationale produktion stor  be­
tydning for sikkerheden  som følge af  produktionsstedets  nærhed, 
transportkapaciteten  og ie nære handelsmæssige bånd  mellem produ­
center og forbrugere.  Denne sikkerhed  for tilgængelighed gør  sig 
ligeledes  gældende for de  medlemsstater,  der importerer  fællesskabe-
kul . 
I 1932 var  handelen  inden for Fællesskabet på 16,5 Mt  stenkul  og 
5,5 Mt koks"^  , medens der  importeredes  70 Mt kul fra tredjelande. 
At handelen  inden for  Fællesskabet var  forholdsvis ringe  i forhold 
til importen  skyldes hovedsagelig prisbetragtninger. 
(.1.2. Pris 
Fællesskabsproduktionen  holder som følge af  sit omfang (240 Mt i 
1982) priserne  ved verdenshandelen  ad søvejen (186  I-It i 1932)  nede. 
En kraftig  og pludselig formindskelse  af denne produktion  kan hav. 
en skæbnesvanger.indvirkning på de  disponible  mængder på  markedet 
og .nedføre en  betydelig  forøgelse af  salgsprisen  på verdensmarke­
det. Opretholdelse  af en  betydelig produktion  er således en  reel 
beskyttelse  mod pludselige udsving  eller forhøjelser i  kulprisen. 
Alligevel  må der  sikres den bedst mulige afsætning af fællesskabs­
produktionen  gennem  forbedring  af dens konkurrencesituation  eller 
gennem foranstaltninger,  der kan sænke  dens pris. 
4.1.3. Fællesskabs  produktionens  rentabilite  t 
Den forsyningssikkerhed,  fællesskabsproduktionen kan  give, afhænger 
ligeledes  af dens produktionsforhold.  Kommissionen  har behandlet 
fællesskabs-produktionen ud  fra et rentabilitetssynspunkt  i sin med­
delelse om "kuls betydning  i Fællesskabets  energistrategi". Heri  er 
den nuværende  produktion opdelt  i tre brede kategorier  på grundlag 
af dens økonomiske  levedygtighed  og konkurrenceevne  over for importen. 
1) Import  fra Fellesskabots  producentlande  i 1982 
B DK D F I Lux. IIL 
Stenkul 1,9 2 2,4 5,3 2 -  J.  ,5 Mt 
Koks 0,4 - 0,8 1,8 - 1,6 0,6 

_ 16 -
Efter denne opdeling  er 20-25$ af fællesskabsproduktionen  klart 
rentabel  (50-60  Ht) og  konkurrencedygtig  over for importeret 
kul. Denne del af  produktionen  kan betragtes  som en meget  sikker 
forsyning  af Fællesskabet.  Investeringer  i minerne,  som kan  fast­
holde dette rentabilitetsniveau,  prioriteres  højt. 
Femten procent  af produktionen  svarende  til ca. 40 Mt er  langt 
fra rentabel  og slet ikke konkurrencedygtig.  Denne  produktions 
bidrag til forsyningssikkerheden  er tidsmæssigt begrænset, da 
den kun eksisterer takket  være meget  betydelig national  støtte. 
Sandsynligvis vil  medlemsstaterne  ikke fortsætte i det  uendelige 
med at finansiere  denne produktion,  og derfor  bliver denne pro­
duktion uvægerlig  indstillet  inden for  et tidsrum,  som i høj 
grad afhænger af løsningen på de  sociale  problemer. 
Den største del af fællesskabsproduktionen  (60-65$)  er ikke for 
øjeblikket  rentabel, selv  om der kun  mangler  ganske  lidt heri, 
i forhold  til prisen på importeret  kul i henhold  til langtidskon­
trakter (de aktuelle spotpriser  antages  ofte at ligge under pro­
duktionsomkostningerne  plus transportudgifterne  for flere miner 
i tredjelande)  . Denne ..roduktions  konkurrencedygtighed  vil dog 
kunne forbedres betydeligt  gennem  produktivitetsforbedringer 
som følge af  investeringer.  Dens konkurrencedygtighed  afhænger 
ligeledes  af svingninger  i prisen på importeret kul  og af  varia­
tioner dollarkursen. Nylige iagttagelser  har vist, at der  hur­
tigt kan ske  betydelige svingninger. 
4.1.4. Mod Ligevægt på det europæiske kulmarked 
1. Det europæiske kulmarked  er ude af ligevægt som følge af de  strukturpro­
blemer, der er redegjort  for ovenfor. En alt for  stor det af produktionen 
er ikke rentabel,  en forudsætning  for at opnå en bedre ligevægt  er, at der 
opretholdes  et højt investeringsniveau, hvilket  er vanskeligt  for de kul-
virksomheder,  hvis finansielle  situation  er usikker. 
For at bøde.på  denne situation  har Kommissionen  tidligere  inden for 
rammerne af EKSF-traktatens  artikel  54, stk.  1, ydet rentegodtgørelse 
til lån til kulindustrien  på et  begrænset beløb  (5 mio ECU årligt). 
Dette har haft sin virkning,  men må  tages op til ny overvejelse  i lyset 
af det flerårige  rammeprograms  målsætninger  og metoder. 

- 17 -
2. Desuden  ma kuLvirksomhederne for øjeblikket bære omkostningerne ved ganske 
betydelige  lagre (42 Mt  stenkul  og 11 Mt koks  ultimo  1982). Det er en me­
get tung finansiel  byrde, som er en dobbelt hæmsko,  idet den 
- reducerer de  isponible  midler  til forbedring  af produktionsstrukturen  og 
- hæver  kullenes  salgspris. 
En langsigtet  løsning på lagerproblemet kræver en samlet  indsats,  hvis 
hovedelementer  er 
- en aktion  mod såvel de  teknologiske  som de miljømæssige begrænsninger, 
som bremser større anvendelse af kul; 
- forbedring  af udsigterne for afsætning af fællesskabskul  gennem  foran-
^ staltninger,  der kan nedbringe produktionsomkostningerne og skabe en mo­
derne, sund og  livskraftig  kulindustri. 
3. Kommissionen er af den  opfattelse,  at Fællesskabet kan medvirke  hertil, 
da der ved  retableringen  af kulmarkedet må tages hensyn  til, at det har en 
europæisk dimension, og  til de energimæssige mål, Fællesskabet har sat sig. 
Kommissionen har ovenfor  taget stilling  til de tekniske  og miljømæssige 
aspekter.  Hvad de øvrige aspekter angår, vil Kommissionen i en særskilt 
meddelelse  forelægge Rådet  forslag  til en forordning  med hjemmel  i EØF-
traktatens  artikel  235 med det formål at yde  tilskud  til investeringer, 
der skal øge de  mest lovende miners  produktivitet. 
Tilskuddene  ydes, når Kommissionen har behandlet de moderniserings- og 
omstruktureringsprogrammer,  som det står virksomhederne  frit for at frem­
lægge. 

- 18 -
Disse programmer  skal have som mål at muliggøre produktion  til priser, 
der er konkurrencedygtige under de forventede markedsforhold. Kommissionen 
vil ved bedømmelsen af  disse programmer  vurdere deres  indvirkning  på 
produktionskapaciteten.  På baggrund af de kommercielle  lagres  udvikling 
vil støtten om nødvendigt  kunne  tilpasses  i takt med mindskelsen af 
produktionskapacitet,  der langt 1ra er konkurrencedygtig. 
Denne støtte kan udgøre op  til 25% af de samlede  investeringsomkostninger. 
Der regnes med en  bevilling  i 1984 på 300 mio ECU  til støtte  til investe­
ringer i fast brændsel, og en del heraf er bestemt  til brunkul og tørv som 
anført i punkt  4.1.5.  nedenfor. Kommissionen påregner at fremsætte  for­
slag af samme størrelsesorden i de 4 næstfølgende år. 
4. Hvis moderniserings- og omstruktureringsprogrammerne desuden omfatter 
nedbringelse  af lagrene på  kort sigt, foreslår Kommissionen at  tildele 
yderligere  støtte. 
Det generelle  formål med  denne støtte er  til stadighed at bringe lagrene 
ned på et  mere normalt niveau, som  svarer  til ca. 1-2 måneders  forbrug. 
Dette skulle  gradvis  kunne nås i løbet af 3 år, bl.a. ved hjælp af 
- tilpasning  af produktionen og 
- tilpasning  af kuls konkurrencemæssige  position  i Fællesskabet. 

- 19 -
På nuværende  tidspunkt  finder  Kommissionen,  at den ovenfor omtalte støtte 
bør ydes i form af en  godtgørelse  til nedbringelse  af lagrene, som tilde­
les a posteriori. 
Et sådant systems succes afhænger både  af kulminernes  og myndighedernes 
initiativ  og ansvarlighed. 
Der påregnes  en bevilling  på 100 mio ECU  til denne aktion i 1984. Kom­
missionen  agter at fremsætte  forslag af samme størrelsesorden  i de to 
næstfølgende år,  hvis lagrene  stadig  skulle  vise sig at være meget  store. 
Kommissionens mål er at nedbringe  lagrene med ca. 30 Mt. 
For at opnå bedre balance  på det europæiske marked vil Kommissionen  undei— 
søge, hvilke  foranstaltninger  der kan gøre prisfastsættelsen for fælles-
skabskul  mere gennemsigtig,  og hvorledes  man ved at sammenholde udbud  og 
efterspørgsel kan  fremme  handelen  med fællesskabskul. 
4.1.5. Produktion  af brunkul og tørv 
I-led hensyn  til produktion  af fast brændsel i Fællesskabet,  ind­
tager brunlu.il  og tørv en særlig  plads. For tre medlemsstater, 
Tyskland,  Irland og Grækenland, er  dette brændsel en  forsynings 
kilde af betydelig  interesse  dels på grund af prisen,  dels da 
den giver sikkerhed  for forsyning  ;. Det bør  ligeledes  bemærkes 
at energiforbruget  i Grækenland og  Irland for øjeblikket i vid 
udstrækning dækkes af  importeret  olie, hvilket  er en tung byrde 
for betalingsbalancen.  Tilstedeværelsen af  store forekomster  af 
brunkul og tørv i  disse to lande er væsentlig  for spredningen 
og sikringen  af forsyningerne,  hvilket  harmonerer  med Fællesska 
bets interesser,  og de bør  udnyttes.  De bør støttes  fra Faslles-
skabets  side. 
1) Andel  af det  samlede primærenergiforbrug i 1981 
Tyskland 
Grækenland 26,8 toe 
3,2 toe 
0,8 toe 10,7^ (brunkul) 
22,4/o (brunkul) 
10,0$ (tørv) Irland 

- 20 -
Grækenland og  Irland bør træffe  foranstaltninger,  som kan øge  produktions­
virksomhedernes  evne  til selv at finansiere  investeringerne,  således at 
brunkuls  og tørvs  andele kan øges væsentligt (i  Irland bør tørvs  andel af 
det samlede  energiforbrug  øges fra de nuværende 10%  til 13% i 1990, og 
i Grækenland bør  brunkuls andel  øges fra 22%  til 26% i samme periode). 
Hvis denne produktion  skal nås, kræves der  efter Kommissionens  opfattelse 
yderligere  støtte  til disse to lande, der er  blandt de fattigste  i Fæl­
lesskabet.  Derfor  forelægger  Kommissionen  i en særskilt  meddelelse  Rådet 
forslag  til en forordning  med hjemmel  i EØF-traktatens  artikel  235 med 
det formål i 5 år at hjælpe  brunkul-  og tørvevirksomhederne i  disse to 
lande med at øge  deres produktionskapacitet  med de  mest moderne  midler. 
Der kan ydes direkte  tilskud  på højst 25% af  investeringsomkostningerne. 
Bevillingerne  til denne  aktion  er en del af det  samlede  beløb på 300 
mio  ECU  til fast brændsel, som er nævi t i  punkt 4.1.4.  ovenfor. 

- 20 -
4.LV- -»'-islal 
uoizs. u.l. produktionen  hænger for en  si or del sammen med stålin­
dustriens  udviklin  j og lens teknologiske fremskridt.  Stålin­
dustriens kokskulforbrug  er faldet fra  63 ilt i 1977  til 45,5 Mt 
j 19P'2, og man kan  hverken  på kort eller mellemlang  sigt vente 
nogen stigning  i forbruget.  Den nye  ordning for støtte  til 
kokskul, sora  Kommissionen  netop har fremlagt  til erstatning 
for den, som udløber med  udgangen  af 1983,  sigter mod dels at 
bibeholde  den nationale  støtte,  dele gennem øget støtte, som 
gradvis aftager,  at støtte  handelen  inden for Fællesskabet. For 
at undgå et  resttomrum  nå det  vedtages  i Rådet  inden udgangen 
af 1983. 
KONKLUSIONER  FÆL-JESSKAISPRODUKTION,  DER ER  TILFREDSSTILLENDE  
MED iiSNSYI TIL ØKOIIOMI OG FORSYNINGSSIKKERHED 
1. Vedtagelse  i Rådet af en forordning,  hvormed  der 
- ydes støtte  til investeringer  i modernisering  eller i ny kapacitet til ren­
tabel produktion  af stenkul.  Der er  opført 300 mio ECU  hertil på det  fore­
løbige budget  for 1984  (herunder  støtte  til investeringer  i brunkul-  og 
tørveproduktion  i Irland og Grækenland).  Kommissionen  agter at fremsætte 
forslag af samme  størrelsesorden  i forordningens gyldighedsperiode  (5 år); 
- ydes godtgørelse  til nedbringelse  af lagrene.  Der er  opført 100 mio ECU 
hertil på det foreløbige budget  for 1984.  Kommissionen  agter at fremsætte 
forslag af samme  størrelsesorden  i forordningens gyldighedsperiode  (3 år); 
- ydes støtte  til udvidelse  af kapaciteten  til produktion  af brunkul og tørv 
i Grækenland  og Irland (disse  bevillinger  indgår i de ovenfor  nævnte 
300 mio ECU). 
2. Undersøgelse  af, hvilke foranstaltninger,  der kan  gøre prisfastsættelsen 
for fællesskabskul  mere gennemsigtig. 
3. Vedtagelse  af en forordning  til fordel for kokskul inden  udgangen  af 1983. 
Der er hertil opført 60 mio ECU på det foreløbige  forslag  til budget for 
1984, og i de  følgende 4 år regnes der med i alt 120 mio ECU  i stadigt  mindre 
årlige beløb. 

-f-
5. SOCIALE  FORMSTALTHINGER 
5.1. I mange år har  rationaliseringen  af kulindustrien  været ledsa­
get af gennemførelsen af  sociale  foranstaltninger  i henhold  til 
EKSF-traktaten.  Denne  traktats  artikel  56, stk. 2, litra b), 
giver Kommissionen  mulighed  for at  gribe ind til fordel for af­
skedigede arbejdstagere.  Der er  navnlig  tale om foranstaltnin­
ger, som gør det  muligt midlertidigt  at fastholde  indtægtsni­
veauet. Efter at bidraget  i 3 år har været  mindre end 15 mio ECU, 
er der i 1982  afsat 41 mio ECU  til denne type støtte i  kulsektoren. 
Saneringsforanstaltningerne  får betydning  for de  kategorier  af 
arbejdstagere,  som hidtil har undgået  endelig afskedigelse. Dis­
se nye foranstaltninger  øger behovet  for støtte  til omskoling, 
hvilket kan kræve  justering  af støttens størrelse  eller forlæn­
gelse af dens varighed. Samtidig  skal støtten  ydes til arbejds­
tagere, der er  yngre end de  hidtil omfattede,  og som  ikke længe­
re kan genansættes i  kulindustrien 
5.2. Endvidere  er aktioner,  der gennem  oprettelse  af nye  arbejds­
pladser  skal bidrage  til at bekæmpe den  fremadskridende  opløs­
ning af de pågældende  industridistrikters  socio-økonomiske 
struktur,  absolut  nødvendige. 
I henhold  til EKSF-traktatens  artikel  56, stk. 2, litra a), har 
der i 1982  kunnet bruges 43 mio ECU  til rentegodtgørelser for 
at bidrage  til at skabe nye arbejdspladser  til genbeskæftigelse 
af arbejdstagere,  der er  omfattet  af EKSF-traktaten, fra  både 
stålindustrien og  kulminerne. 
5.3. Hvad den igangværende  omstrukturering  i kulindustrien  angår 
mener Kommissionen,  at det  ikke længere er  muligt at finansiere 
nye udgifter  i forbindelse  med kulpolitikken  over EKSF-budget-
tet, som allerede  er utilstrækkeligt i  forhold  til byrderne  i 
forbindelse  med omstrukturering  af stålindustrien. 
Kommissionen  har overvejet dette  spørgsmål og  mener, at den 
bedste løsning  vil være at  stille de nødvendige  supplerende 
midler  til rådighed på EØF-budgettet. 

<=* B<S> - 23 -
Med henblik  herpå har Kommissionen  allerede  opført  60 mio ECU pa det  fore­
løbige forslag til  budget for 1984  til foranstaltningc.T  til omstrukturering 
af Fællesskabets  kulindustri. 
Kommissionen  for .gger Rådet de forslag,  der er  nødvendige  for at  anvende 
disse bevi llinger. 
KONKLUSIONER 
Vedtagelse  i Rådet inden udgangen  af 1983 af  instrumenter,  som gøc det  muligt 
at anvende  den bevilling  på 60 mio ECU, som  Kommissionen  har opføit på det 
foreløbige  forslag til  budget for 1984,  til foranstaltninger til  omstrukt-u-
rering af kulindustrien. 

BILAG 1 
ALLEREDE  TRUFNE FORANSTALTHINGER TIL FORDEL FOR SEKTOREN FOR 
FAST BRÆNDSEL 
Støtte 
- Beslutning  7* '287/EKSF 
- Beslutning  528/76/EKSF National støtte  til kokskul og 
støtte til handelen inden  for 
Fællesskabet 
National støtte  til kulminerne 
Industrilån_fra_Fællesskabet 
- Indus  tri 1 ån, artikel  54, 
stk. 1; investeringer  i 
kulminer,  koksværker osv. 
-Industrilån, artikel  54, 
stk. 2; anlæg,  hvor der 
anvendes  fællesskabskul 
(herunder  infrastruktur) 
- Industrilån, artikel  54, 
stk. 2; kokskulminer  i 
tredjelande (forsyning 
af Fællesskabets 
stålindus tri) 
- EIB- og IIIG-Iån 
- dito 
- Ei-I3-rentegodtgørelse Beslutning  om industrilån  til 
nedsat rente, EFT C 79 af 29. 
marts 1980 
Beslutning  om industrilån  til 
nedsat rente  til fremme af for­
bruget, EFT C 343 af  31,12.1982 
Investeringer  til fremme af an­
vendelsen  af fast brændsel  (herun­
der infrastruktur) 
Investeringer  i produktion,  infra­
struktur og anvendelse  af brunkul 
og tørv 
Bevillinger  til Italien  og Irland 
til infrastrukturarbejde 
(EIB/NIC-lån  ovenfor) 
- Lån til omstilling  i industrien  (nye arbejdspladser,  artikel 
56, stk.  2, litra a)) 
Lån_med  sociaLt_sigte 
- Lån til nedsat rente  til boliger  til minearbejdere  (artikel 
54, stk.  2) 
- Støtte  v.il omskoling  af minearbejdere  (artikel  56, stk. 2, 
litra b)) 
- Lan med rentegodtgørelse  til omskoling  af minearbejdere  CirtM ' 
-tk. 2, UtnM a>). 

- 2 -
Prispolitik 
- Prisgennemsigtighed  - Afgørelse  nr. 77/707  (regeringernes 
repræsentanter  forsamlet  i Rådet; 
informationssystem  vedrørende  priserne 
på importerede  kul) 
- Prisbulletin 
IV) r s ] ·:η in£ _ ο £_τκ1 ν Ilei Ιη£_ - _Demons  trat i on 
- Teknisk  kulforskning (artikel  55) (herunder  sikkerheden  i 
minerne) 
- Programmer  for demonstrationsprojekter  - Forordning  1302/73: 
forgasning/lilcvef aktion 
af fast brændsel 
- llj forordning  1983: 
forgasning/likvef aktion 
af fast brændsel og 
erstatning  af olie og 
gas (forbrændingstekno­
logi osv.) 
- Direktiv  75/339/EØF  Minimumslagre  af fossilt brændsel ved 
kraftværker 
Bestemmelser^  som skal_øge_anyendelsen_af_f§st_brændsel 
- Direktiv  75/404 og 405/EGF Begrænsning af kraftværkernes 
forbi*ug af fuelolie  og gas 
-r flo henstillinger  (1983) Fremme af  omstilling  i industrien 
og offentlige  bygninger  til kul jagre