EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 15.6.2016 COM(2016) 349 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD OG RÅDET Anden rapport om de fremskridt, der er gjort med hensyn til opfyldelsen af erklæringen fra EU og Tyrkiet



1.Indledning Den udvikling, der blev redegjort for i den første rapport om opfyldelsen af erklæringen fra EU og Tyrkiet, fortsætter: Erklæringen er til trods for mange udfordringer begyndt at skabe resultater. Det kraftige fald i antallet af migranter og asylansøgere, som på irregulær vis er taget afsted fra Tyrkiet til Grækenland, er bevis på, at erklæringen virker – og navnlig at smuglernes forretningsmetoder kan forpurres. Det klare budskab til migranterne er, at det ikke er risikoen værd at gå om bord på en båd i Tyrkiet og sætte livet på spil, eftersom der via genbosætning findes en lovlig og sikker vej. I den første rapport blev der gjort rede for de store fremskridt, der var gjort med hensyn til operationaliseringen af erklæringen, og der blev fremhævet områder, hvor der var behov for omgående handling, navnlig i form af en styrkelse af den daglige forvaltning af tilbagesendelserne og genbosætningerne under fuld overholdelse af EU-retten og folkeretten. I denne anden rapport redegøres der for de yderligere betydelige fremskridt, der er gjort med hensyn til opfyldelsen af erklæringen fra EU og Tyrkiet siden den første rapport, samt for de næste foranstaltninger, der bør træffes for at konsolidere de opnåede resultater, så momentum fastholdes. Disse foranstaltninger er nødvendige, eftersom situationen fortsat er vanskelig, og der stadig er geopolitiske risici, samtidig med at alle aspekterne af erklæringen fra EU og Tyrkiet endnu ikke er fuldt ud sikret. Situationen i dag Siden den første rapport i april er antallet af migranter, der er taget afsted fra Tyrkiet til de græske øer, fortsat faldet. I måneden forud for erklæringen var der hver dag omkring 1 740 migranter, der krydsede Det Ægæiske Hav for at komme til de græske øer. Til sammenligning er det gennemsnitlige antal nyankomne hver dag siden den 1. maj nu nede på 47. Vigtigst af alt er, at antallet af omkomne i Det Ægæiske Hav er faldet markant. Inden erklæringen omkom der f.eks. i januar 89 personer på havet, hvorimod der siden den 20. marts er omkommet syv personer, hvilket stadig er syv for mange. Styrket koordination og støtte fra Kommissionen Som det fremgår af rapporten fra april, sørger en EU-koordinator med ansvar for ledelsen af tre teams i Bruxelles, Athen og Ankara for den daglige opfølgning med de græske og tyrkiske myndigheder, EU-agenturerne, internationale organisationer og de berørte medlemsstater. EU-agenturerne yder også den fornødne støtte til opfyldelsen af erklæringen. I Grækenland er der i øjeblikket udsendt 43 tolke, 47 asyleksperter og 51 eskorterende betjente, hvilket svarer til de nuværende identificerede behov. Samarbejde mellem EU og Tyrkiet med henblik på forebyggelse af irregulær migration

De tyrkiske og græske myndighederes løbende patruljering langs deres kystområder er en vigtig faktor, når det gælder om at forhindre migranterne i at krydse Det Ægæiske Hav. De græske og tyrkiske myndigheder udveksler nu regelmæssigt oplysninger. I løbet af de første fem måneder af 2016 underrettede den græske kystvagt sin tyrkiske modpart om 120 eftersøgnings- og redningsoperationer, som i 42 tilfælde førte til en specifik reaktion. Herudover sendte den 189 meddelelser om 268 migrantbåde, hvor de tyrkiske myndigheder greb ind over for 31 både. Frontex' og NATO's igangværende operationer er stadig med til at forbedre den tidlige varsling og overvågningen samt udvekslingen af operationelle oplysninger med de græske og tyrkiske kystvagter. Siden april har Frontex haft en forbindelsesofficer om bord på NATO-flagskibet "Bonn", skønt NATO stadig mangler at udpege en forbindelsesofficer til Frontex. Frontex og NATO er i øjeblikket i gang med at udarbejde fælles standardprocedurer samt et fælles situationsbillede over deres operationsområder, så NATO's indsats i Det Ægæiske Hav kan bruges til at opfange endnu flere både og fremskynde udvekslingen af oplysninger om smuglerhændelser, -ruter og -metoder. EU støtter med indkøbet af hurtige reaktionsbåde og mobile radarsystemer via et program til en værdi af 14 mio. EUR fortsat den tyrkiske kystvagts kapacitet i Det Ægæiske Hav. I maj afsatte Kommissionen 20 mio. EUR til styrkelse af den tyrkiske kystvagts eftersøgnings- og redningskapacitet. Det operationelle samarbejde forløber stadig via forbindelsesofficerer. Udstationeringen af en Frontex-forbindelsesofficer i Ankara siden april har muliggjort en regelmæssig operationel kontakt og daglig rapportering med det tyrkiske nationale Frontex-kontaktpunkt. En tyrkisk forbindelsesofficer har siden den 2. maj 2016 været udstationeret i Europol. De tyrkiske myndigheder har oprettet enheder til bekæmpelse af smugling af migranter og menneskehandel – skønt disse endnu ikke er fuldt ud bemandet – og er ved at træffe lovgivningsmæssige foranstaltninger med henblik på at indføre højere straffe for smuglere. Med vedtagelsen af en forordning om oprettelse af et nationalt center for koordinering og fælles risikoanalyse er dataudvekslingen og aktiviteterne for så vidt angår fælles risikoanalyse mellem myndigheder med ansvar for grænseforvaltning også ved at blive styrket. Der er pt. oprettet analyseenheder i mindst tre internationale lufthavne. Kommissionens interinstitutionelle taskforce, som skal udarbejde en informationsstrategi for migranter, har arbejdet på at indkredse de kanaler, som asylansøgere og migranter anvender for at få oplysninger, samt på at fastsætte og målrette vigtige budskaber og udarbejde og offentliggøre information i forbindelse hermed. Det Europæiske Asylstøttekontor har udarbejdet informations- og kommunikationsmateriale, som er blevet fordelt i hotspottene og i EU's delegationer i migranternes oprindelses- og transitlande. Derudover har Kommissionen udarbejdet videoer om omfordeling og genbosætning. Kommissionen har med vellykket resultat indledt en fælles oplysningskampagne med De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) på grundlag af beretninger fra personer, der har været ofre for menneskehandel og smugling, og er i færd med at udvikle nye projekter til modarbejdning af menneskesmuglernes propaganda, navnlig i Afghanistan. For at få budskabet ud til flygtninge og migranter i tredjelande gør Kommission endvidere regelmæssigt brug af mediekanaler gennem de netværk af lokale journalister, korrespondenter og bloggere, der taler til de vigtigste målgrupper på deres eget sprog. Man er også i færd med at oprette et centralt online "informationsknudepunkt" til mere end 300 millioner migranter og flygtninge i hele verden. 2.Tilbagesendelse af alle nye irregulære migranter fra Grækenland til Tyrkiet Ifølge erklæringen skal alle nye migranter og asylansøgere, der ankommer på irregulær vis fra Tyrkiet til de græske øer, og hvis ansøgninger afvises eller anses for grundløse, sendes tilbage. Disse foranstaltninger gennemføres udelukkende i overensstemmelse med kravene i EU-retten og folkeretten samt under fuld overholdelse af princippet om non-refoulement. 2.1 Status

Siden den 4. april, hvor tilbagesendelsen af irregulære migranter begyndte, er 462 personer, der var rejst ind på irregulær vis efter den 20. marts, og som ikke havde søgt om asyl, eller som frivilligt havde trukket deres asylansøgning tilbage, blevet sendt tilbage fra Grækenland til Tyrkiet inden for rammerne af erklæringen, herunder 31 syrere, som rejste tilbage frivilligt. Af andre nationaliteter var der pakistanere, afghanere, bangladeshere og iranere samt personer fra Irak, Indien, Congo, Algeriet, Sri Lanka, Marokko, Nepal, Somalia, Elfenbenskysten, Egypten og Den Palæstinensiske Myndighed. I alt 1 546 irregulære migranter er blevet sendt tilbage til Tyrkiet fra Grækenland i løbet af 2016. Tilbagesendelsesprocessen har været langsommere end forventet på grund af den tid, det tager at udsende og videreuddanne asyleksperter og oprette arbejdsområder til behandling af asylansøgninger i hotspottene. Antallet af asylansøgninger er steget kraftigt: Stort set samtlige migranter, der er ankommet på irregulær vis til de græske øer siden den 20. marts, har søgt om asyl. De klageudvalg, der er nedsat til at behandle efterslæb, og som har beføjelse til at behandle alle klager over afgørelser om afvisning, som den græske asyltjeneste har truffet i første instans for så vidt angår asylansøgere, der efter den 20. marts 2016 er ankommet til de græske øer, anmodede om tid til at træffe deres afgørelser, hvoraf de fleste omstødte de afgørelser om afvisning, der var truffet i første instans. Af de klageafgørelser, der indtil videre er truffet for så vidt angår 70 personer, er kun to afgørelser om afvisning truffet i første instans blevet bekræftet. 2.2 Retlige foranstaltninger For at sikre fuld overholdelse af EU-retten og folkeretten har både Grækenland og Tyrkiet truffet en række lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger. De græske myndigheder er gået med til at ændre deres lovgivning yderligere med henblik på at nedsætte den nye klagemyndighed og de nye klageudvalg med ansvar for prøvelse af den græske asyltjenestes afgørelser vedrørende ansøgninger om international beskyttelse. Foruden at have forsikret, at alle syrere, der sendes tilbage, vil få bevilliget midlertidig beskyttelse ved deres ankomst, har de tyrkiske myndigheder yderligere skriftligt forsikret Kommissionen, at enhver ikkesyrer, der søger om international beskyttelse i Tyrkiet, vil blive sikret beskyttelse mod refoulement i overensstemmelse med internationale standarder og i henhold til den gældende lov om udlændinge og international beskyttelse. Derudover har Tyrkiet vedtaget en forordning om arbejdstilladelser til ansøgere om international beskyttelse og personer med international beskyttelse. Man er også gået i gang med at gennemføre en køreplan, der har til formål i betydelig grad at mindske (12 000 til 13 000 om måneden) efterslæbet i verserende ansøgninger om international beskyttelse, hvilket vil fremskynde behandlingen af ikkesyreres asylansøgninger. Med denne øgede indsats sigtes der mod at behandle enhver ny ansøgning om international beskyttelse inden for seks måneder. Tyrkiet er også gået med til, at EU med jævne mellemrum overvåger situationen for så vidt angår syrere og ikkesyrere, der er blevet sendt tilbage til Tyrkiet, herunder giver adgang til flygtningelejre og -centre, og landet har indgået en aftale med UNHCR om at give adgang til udrejsecentre, så der kan føres tilsyn med gennemførelsen af procedurerne for internationale beskyttelse. De første besøg i disse lejre og udrejsecentre har allerede fundet sted. Det tyrkiske parlament har vedtaget, at bestemmelserne om tredjelandsstatsborgere i tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet træder i kraft fra den 1. juni. Den relevante lov blev undertegnet af præsidentens kabinet den 18. maj og offentliggjort i Tyrkiets statstidende den 20. maj. Samtlige betingelser for den fremskyndede ikrafttrædelse af tilbagetagelsesaftalen, herunder i forhold til tredjelandsstatsborgere, er nu opfyldt. Det tyrkiske ministerråd mangler dog stadig at træffe en afgørelse om lovens anvendelse, inden selve tilbagetagelsen af tredjelandsstatsborgere kan gennemføres. Kommissionen har fortsat støttet Grækenland ved at stille samtlige elementer til rådighed, for at landet kan konkludere, at Tyrkiet er et sikkert tredjeland og/eller første asylland i henhold til definitionen i direktivet om asylprocedurer, således at de migranter, der er ankommet på irregulær vis til de græske øer via Tyrkiet siden den 20. marts 2016, kan sendes tilbage på de betingelser, der er fastsat i erklæringen fra EU og Tyrkiet. Kommissionen fremsendte den 5. maj 2016 sin skriftlige vurdering af de foranstaltninger, som Tyrkiet har truffet, til de græske myndigheder. Ifølge Kommissionen har Tyrkiet truffet alle de nødvendige lovgivningsmæssige og andre foranstaltninger, der er angivet i dens meddelelse af 16. marts 2016, for at Grækenland på grundlag af individuelle vurderinger kan afvise en asylansøgning i overensstemmelse med artikel 33, stk. 2, litra b) eller c), i direktivet om asylprocedurer for både syriske og ikkesyriske asylansøgere, der efter den 20. marts 2016 er ankommet på irregulær vis til de græske øer via Tyrkiet. På samlingen i Rådet for Retlige og Indre Anliggender den 20. maj 2016 oplyste medlemsstaterne også, at de er enige i denne vurdering. I erklæringen fra EU og Tyrkiet blev det gjort klart, at alle asylansøgninger skal behandles på grundlag af en individuel vurdering i overensstemmelse med EU-retten og folkeretten, herunder princippet om non-refoulement. Pr. 12. juni 2016 havde den græske asyltjeneste afvist 267 ud af de 1 429 asylansøgninger, der var indsendt af personer, der var ankommet til de græske øer via Tyrkiet siden den 20. marts 2016. Alle asylansøgninger er blevet behandlet individuelt. Pr. 12. juni 2016 havde 252 klaget over disse afgørelser ved de græske klagemyndigheder, som i 70 tilfælde gav klageren medhold og i to tilfælde afviste klagen. Samtlige klager blev behandlet individuelt. En af de to ansøgere, hvis klage var blevet afvist, har indbragt sagen for den græske forvaltningsdomstol og anmodet om at få klagen tillagt opsættende virkning (vedkommende skal blive i Grækenland, mens klagesagen verserer). Man afventer pt. domstolens afgørelse vedrørende den opsættende virkning. Ovenstående viser tydeligt, at de beskyttelsesgarantier, der er fastsat i direktivet om asylprocedurer, er indført og overholdes, hvilket også fremgår af meddelelsen af 16. marts. Den løbende støtte (via projekter finansieret under faciliteten for flygtninge i Tyrkiet) og forbedringer af den tyrkiske asyl- og modtagelseskapacitet vil yderligere lette den individuelle vurdering af asylansøgninger. Dette viser, hvor skrøbelig opfyldelsen af erklæringen hidtil har været.

2.3 Operationelle foranstaltninger Med støtte fra Kommissionen og Frontex er hotspottene blevet tilpasset for at muliggøre en hurtig tilbagesendelse fra øerne til Tyrkiet og integrere de medarbejdere, der er beskæftiget med tilbagesendelse og asylansøgninger, i hotspottenes infrastruktur og arbejdsgange. Trods disse forbedringer befinder omkring 8 450 migranter sig stadig på de græske øer, hvilket overstiger modtagelseskapaciteten, der er beregnet til indkvartering af 7 450 personer. Dette har ført til overfyldte og overbebyrdede faciliteter, herunder for mindreårige og andre sårbare grupper. Myndighedernes utilstrækkelige koordinering i hotspottene hæmmer stadigvæk den effektive håndtering af denne situation. Den samlede modtagelseskapacitet på fastlandet og øerne skal øges væsentligt så hurtigt som muligt. Grækenland er begyndt at overføre migranter mellem øerne samt de mest sårbare grupper til særlige faciliteter. Denne indsats bør styrkes, navnlig ved at flytte de personer, der har fået afslag på deres asylansøgninger, væk fra øerne. Der er sket visse forbedringer for at styrke sikkerheden i hotspottene, hovedsageligt i de områder, hvor asyltjenesten og Det Europæiske Asylstøttekontor opererer, men sikkerheden i de græske modtagelsescentre og hotspots skal i betragtning af overbefolkning, frustationer og tilbagevendende uroligheder mellem migrantgrupper stadig styrkes for at beskytte migranterne og de personer, der arbejder på stedet. 2.4 EU's finansielle bistand Siden den første rapport af 20. april har Kommissionen inden for rammerne af Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden afsat yderligere 56 mio. EUR i nødhjælp til at øge de græske myndigheders kapacitet til at registrere nyankomne migranter og behandle deres asylansøgninger. Disse midler vil skabe bedre forhold for sårbare migranter samt styrke registrerings- og asylbehandlingsprocessen med yderligere menneskelige ressourcer, bedre IT-infrastruktur, flere tolke og bedre adgang til information. De midler, der blev tildelt den 20. maj, skal bruges således: 30 mio. EUR til støtte for UNHCR's arbejde på en beredskabsplan for Grækenland og til styrkelse af kapaciteten hos den græske asyltjeneste og den nyligt oprettede modtagelses- og identificeringstjeneste 13 mio. EUR til Den Internationale Organisation for Migration med henblik på bistand til de mest sårbare migranter, der er strandet i Grækenland 13 mio. EUR til Grækenlands ministerium for indenrigsanliggender og administrativ genopbygning og til den græske asyltjeneste med henblik på at gøre asylprocessen mere effektiv, styrke registreringsprocessen og yde operationel støtte til det græske politi ved de ydre grænser. Herudover afsatte Kommissionen den 24. maj 25 mio. EUR i nødhjælp til Det Europæiske Asylstøttekontor til styrkelse af dets kapacitet til at yde de græske myndigheder yderligere støtte. Disse ekstra midler vil gøre det muligt at udsende flere medlemsstatseksperter og tolke samt oprette mobile kontorer i hotspottene, der kan bistå behandlingen af asylansøgninger og dermed bidrage til opfyldelsen af erklæringen og EU's nødomfordelingsordning. Der pågår drøftelser med de græske myndigheder om yderligere anmodninger om nødhjælp, navnlig en anmodning fra det græske sundhedsministerium. Dette sidste sæt nødhjælpsanmodninger vil gøre det muligt at afslutte gennemførelsen af den beredskabsplan for Grækenland, der blev fastlagt i marts 2016.

Den seneste nødhjælp skal lægges oven i de tidligere tildelte nødhjælpsmidler og i de 509 mio. EUR, der er afsat til Grækenland for perioden 2014-2020 via landets nationale programmer under de tilgængelige fonde (Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og Fonden for Intern Sikkerhed), gennem hvilke der også stilles betydelige midler til rådighed til støtte for gennemførelsen af asyl- og tilbagesendeselsespolitikker. Herudover overvejes det fortsat, om driftsbudgetterne for Det Europæiske Asylstøttekontor skal styrkes (fra og med juli). Største udfordringer og næste skridt Grækenland bør med koordineret støtte fra EU og medlemsstaterne: øge sin kapacitet til at behandle asylansøgninger og klager individuelt og så hurtigt som muligt, navnlig ved hjælp af begrebet "sikkert tredjeland" træffe de fornødne foranstaltninger til sikring af en hurtig tilbagesendelse til Tyrkiet af migranter, der er ankommet på irregulær vis efter den 20. marts 2016 øge modtagelseskapaciteten på øerne og overføre de ansøgere, som har fået afslag på deres asylansøgninger, til fastlandet væsentligt styrke koordineringen, leveringen af tjenester og sikkerheden i de græske modtagelsescentre i hotspottene bedst muligt udnytte de til Grækenland afsatte EU-midler og sikre komplementaritet med de aktioner, der finansieres via de nationale programmer, samt styrke driftsbudgettet for Det Europæiske Asylstøttekontor. 3.Genbosætning fra Tyrkiet til EU i henhold til 1:1-ordningen Ifølge erklæringen vil EU for hver syrer, der sendes tilbage til Tyrkiet fra de græske øer, genbosætte en syrer fra Tyrkiet i EU. Der gives prioritet til migranter, som ikke tidligere er indrejst eller har forsøgt at indrejse i EU på irregulær vis, inden for rammerne af de eksisterende tilsagn. Formålet med denne 1:1-ordning er både at forbedre situationen i Tyrkiet og opfylde EU's tilsagn om at give ofrene for den syriske krise en lovlig vej ind i EU. 3.1 Status Der er gjort betydelige fremskridt med hensyn til etableringen af en operationel ramme for gennemførelsen af genbosætningsoperationer fra Tyrkiet til EU. Udover de 103 genbosatte syrere, der er omhandlet i den første rapport, blev yderligere 408 syrere fra Tyrkiet frem til den 8. juni genbosat i Sverige, Tyskland, Nederlandene, Luxembourg, Italien, Litauen og Portugal, hvilket bringer det samlede antal gennemførte genbosætninger fra Tyrkiet op på 511. I øjeblikket overstiger antallet af syrere, der er blevet genbosat, i væsentlig grad det antal, der er blevet sendt tilbage som led i erklæringen fra EU og Tyrkiet. Det er dog vigtigt fortsat at øge antallet af genbosætninger betydeligt, således at der sendes et klart budskab til de syriske flygtninge om, at der findes en sikker og lovlig vej for dem ind i EU. Desuden er der i øjeblikket mere end 2 300 syrere på de græske øer, der er ved at få deres afviste asylansøgninger vurderet. 3.2 Retlige foranstaltninger For at bistå fremskyndelsen af genbosætningerne blev der den 28. april 2016 vedtaget hurtige fælles standardprocedurer.

De lovgivningsmæssige drøftelser om Kommissionens forslag af 21. marts om at stille 54 000 af de pladser, der oprindeligt var påtænkt omfordeling, til rådighed, således at syrere i Tyrkiet gives lovlig indrejse i EU via genbosætning, indrejse af humanitære årsager eller andre former for lovlig indrejse såsom humanitære visa, stipendier eller familiesammenføringsordninger, skrider fortsat langsomt frem. Kommissionen arbejder tæt sammen med Europa-Parlamentet og Rådet for at få dette forslag vedtaget så hurtigt som muligt. 3.3 Operationelle foranstaltninger Et genbosætningsteam, som Kommissionen har oprettet i EU's delegation i Ankara, koordinerer og bistår fortsat medlemsstaternes operationer og udgør stadig bindeleddet med vigtige partnere (Den Internationale Organisation for Migration, UNHCR og det tyrkiske generaldirektoratet for migrationsforvaltning). Med dette arbejde er de logistiske aspekter af genbosætningsprocessen blevet standardiseret på grundlag af en fælles UNHCR-skabelon til henvisning af sager til medlemsstaterne. Vigtige standardoplysninger om ansøgerne indhentes ved hjælp af denne metodologi. Medlemsstaterne har i Ankara desuden adgang til et fælles interviewcenter, som Den Internationale Organisation for Migration har været med til at oprette, hvor syriske genbosætningskandidater kan interviewes. Største udfordringer og næste skridt Fortsat øge antallet af genbosætninger fra Tyrkiet til EU i betydelig grad. Hurtigt vedtage den foreslåede afgørelse om at anvende 54 000 pladser, der oprindeligt var afsat til omfordeling, til genbosætning og andre former for indrejse. Sikre en effektiv gennemførelse af de væsentligt forøgede genbosætningsoperationer via koordinering på stedet i Ankara. 4.Forebyggelse af nye sø- eller landruter for irregulær migration fra Tyrkiet I takt med at de irregulære strømme på den østlige Middelhavsrute gradvist reduceres, er der risiko for, at presset stiger på andre ruter. Kommissionen, Tjenesten for EU's optræden udadtil og Frontex overvåger situationen nøje. Indtil videre er der ikke noget, der tyder på, at der opstår nye ruter som direkte følge af erklæringen fra EU og Tyrkiet. Indsatsen for at kontrollere strømmene på den østlige Middelhavsrute fortsætter. Selv om der er indberettet enkelte, isolerede tilfælde, der involverede både direkte fra Tyrkiet, er der ingen direkte beviser på, at disse skyldes et skift fra den østlige Middelhavsrute til den centrale Middelhavsrute. Antallet af menneskesmugleraktiviteter langs Vestbalkanruten er steget som følge af de grænseforanstaltninger, der har ført til en effektiv lukning af Vestbalkankorridoren. Folk forsøger stadig at finde nye måder at komme gennem Vestbalkanlandene på for at komme til de medlemsstater, der ligger i Centraleuropa, navnlig Østrig og Tyskland. Antallet af passager mellem Grækenland og Bulgarien og Tyrkiet og Bulgarien er steget en anelse, men det overordnede antal er fortsat lavt. En gruppe flygtninge ankom for nyligt til Kreta fra Antalya i det sydlige Tyrkiet, efter at menneskesmuglerne havde lovet at fragte dem til Italien. Irregulær migration via sejlbåd eller lystbåd til Italien fra Tyrkiet er ikke et nyt fænomen. Efterforskningen af en tragisk hændelse, hvor en båd kæntrede i nærheden af Kreta, er stadig i gang, men meget tyder på, at båden var afsejlet fra Egypten.

5.Frivillig ordning om indrejse af humanitære årsager Ifølge erklæringen er det meningen, at den frivillige ordning med Tyrkiet om indrejse af humanitære årsager skal aktiveres, når de irregulære passager fra Tyrkiet til EU er ophørt eller i det mindste i væsentlig grad og vedvarende er mindsket. Rådet er i tæt samarbejde med Kommissionen, Det Europæiske Asylstøttekontor, UNHCR og Den Internationale Organisation for Migration i færd med at udarbejde fælles standardprocedurer for den frivillige ordning om indrejse af humanitære årsager. Udkastet blev fremsendt til Tyrkiet den 7. juni. Så snart de fælles standardprocedurer er vedtaget, bør der foretages en vurdering af, om betingelserne for at indlede gennemførelsen af denne ordning er opfyldt. 6.Visumliberalisering Ifølge Kommissionens statusrapport af 4. maj 2016 om gennemførelsen af køreplanen for visumliberalisering havde de tyrkiske myndigheder gjort vigtige fremskridt, og de blev indtrængende opfordret til at øge indsatsen for at opfylde samtlige visumliberaliseringskrav. Syv ud af 72 krav – som alle har udgjort grundlaget for visumliberaliseringen med Tyrkiet siden 2013 – var ikke blevet opfyldt, hvoraf visse af dem var særlig vigtige. Rapporten var ledsaget af et forslag om at overføre Tyrkiet til listen over lande, hvis statsborgere er fritaget for visumpligt. Dette forslag blev fremsat under forudsætning af, at de tyrkiske myndigheder hurtigst muligt ville opfylde de udestående benchmarks i køreplanen, hvilket de forpligtede sig til at gøre den 18. marts 2016. Af rapporten fremgik det desuden, at to ud af de syv udestående benchmarks på daværende tidspunkt krævede en længere gennemførelsesfrist af praktiske og proceduremæssige årsager, hvilket umuliggjorde deres opfyldelse på tidspunktet for statusrapportens offentliggørelse. Kommissionen og de tyrkiske myndigheder er derfor blevet enige om praktiske måder, hvorpå disse benchmarks kan gennemføres, inden de opfyldes helt. De øvrige fem udestående benchmarks, der allerede er indkredset i rapporten af 4. maj, og som skal opfyldes, er: at vedtage foranstaltningen til forebyggelse af korruption som fastsat i køreplanen og sikre en effektiv opfølgning på henstillingerne fra Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (Greco) at tilpasse lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger til EU's standarder for navnlig at sikre, at databeskyttelsesmyndigheden kan handle uafhængigt, og at de retshåndhævende myndigheders aktiviteter er lovlige at indgå en operationel samarbejdsaftale med Europol at tilbyde et effektivt strafferetligt samarbejde med alle EU-medlemsstaterne at foretage en revision af lovgivningen og praksis inden for terrorbekæmpelse, så de stemmer overens med europæiske standarder, navnlig ved bedre at tilpasse definitionen af terrorisme for at indsnævre definitionens anvendelsesområde samt ved at indføre et proportionalitetskriterium. Kommissionen vil fortsat bistå Tyrkiet i det arbejde, der stadig skal gøres for at opfylde de resterende benchmarks i køreplanen for visumliberalisering. Kommissionen anerkender de yderligere fremskridt, som de tyrkiske myndigheder har gjort indtil videre, bl.a. siden den tredje statusrapports vedtagelse den 4. maj 2016, navnlig ikrafttrædelsen af bestemmelserne om tredjelandsstatsborgere i tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet den 1. juni 2016, som hurtigst muligt bør følges op med en afgørelse fra det tyrkiske ministerråd, således at tilbagetagelsen rent faktisk kan finde sted. Kommissionen havde i løbet af sin tekniske tjenesterejse den 2.-3. juni 2016 opmuntrende drøftelser med de tyrkiske myndigheder om konkrete løsninger og praktiske foranstaltninger, herunder de nødvendige lovgivnings- og proceduremæssige ændringer vedrørende de udestående benchmarks. Samarbejdet mellem Tyrkiet og Europarådet om gennemførelsen af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme kan bidrage til denne proces. Europarådets arbejdsgruppe mødtes den 13. juni 2016. Parallelt med behandlingen af Kommissionens forslag om at ændre listen over lande, hvis statsborgere er fritaget for visumpligt, arbejder Europa-Parlamentet og Rådet desuden på Kommissionens forslag om at styrke den eksisterende suspensionsmekanisme, som fastsætter de forhold, der fører til en eventuel suspension af den visumfrie rejse for borgere fra alle lande, som i princippet ikke er omfattet af denne forpligtelse. 7.Faciliteten for flygtninge i Tyrkiet

Faciliteten har et budget på 3 mia. EUR for perioden 2016-2017. Heri indgår 1 mia. EUR fra EU-budgettet og 2 mia. EUR fra EU-medlemsstaterne. Samtlige medlemsstater har indsendt deres bidragserklæringer for de 2 mia. EUR, de har givet tilsagn om . Faciliteten er derfor nu fuldt ud operationel. Midlerne fra faciliteten udbetales som humanitær eller ikkehumanitær EU-bistand. Er der tale om humanitær bistand, afsætter Kommissionen midlerne via faciliteten og opfordrer udvalgte humanitære organisationer til at fremsætte forslag til særlige tiltag til støtte for flygtninge i Tyrkiet. I forbindelse med ikkehumanitær bistand skal Kommissionen sammen med Tyrkiet udpege projekter, der passer ind i facilitetens målsætninger og prioriterede områder, og som kan finansieres via faciliteten til støtte for flygtningene. Efter medlemsstaternes godkendelse afsætter Kommissionen bevillinger i budgettet til særlige forpligtelser, der gør det muligt for Kommissionen at indgå kontrakter for løbende at udbetale midlerne alt efter fremskridtene i kontraktgennemførelsen. Facilitetens styringsudvalg I facilitetens styringsudvalg blev det den 12. maj besluttet, at faciliteten bør fokusere på seks prioriterede områder, nemlig 1) humanitær bistand, 2) migrationsstyring, 3) uddannelse, 4) sundhed, 5) lokal infrastruktur og 6) socioøkonomisk støtte. Derudover blev man enige om de to modaliteter for facilitetens gennemførelse – humanitær og ikkehumanitær bistand – og der blev gjort status over et udkast til en behovsvurdering, som vil ligge klar i juni 2016. Kommissionen er fast besluttet på at fremme gennemførelsen på grundlag af de vigtigste principper for gennemførelsen af faciliteten: hastighed, effektivitet og et tæt samarbejde med de tyrkiske myndigheder. Foreløbig budgetgennemførelse for faciliteten Af de 1 mia. EUR fra EU-budgettet, der er afsat til faciliteten, vil 250 mio. EUR blive brugt i 2016 og 750 mio. EUR i 2017. Hertil kommer de 2 mia. EUR fra medlemsstaterne i form af eksterne formålsbestemte indtægter. Af de i alt 3 mia. EUR er der indtil videre afsat i alt 740 mio. EUR til både humanitær og ikkehumanitær bistand (jf. opdelingen nedenfor). Af disse 740 mio. EUR er der indgået kontrakt for 150 mio. EUR. Af disse 150 mio. EUR er der indtil videre blevet udbetalt 105 mio. EUR. Nærmere bestemt: Kommissionen offentliggjorde inden for facilitetens bevillingsramme for humanitær bistand den 3. juni 2016 en humanitær gennemførelsesplan med et budget på over 500 mio. EUR. Yderligere 75 mio. EUR fra EU-budgettet vil som led i denne plan blive bevilliget inden udgangen af juli 2016. Heri indgår desuden for første gang bidrag fra medlemsstaterne, som løbende vil blive tildelt fra september 2016 frem til udgangen af året. Hertil kommer de 90 mio. EUR i humanitær bistand, for hvilke der blev indgået kontrakt før den 15. april 2016 til opskalering af humanitære aktiviteter i fødevare- og ikkefødevarebistand, husly, beskyttelse, sundhedsydelser og uddannelse. Indtil videre er der tildelt i alt 595 mio. EUR til humanitær bistand, hvoraf der er indgået kontrakt for 90 mio. EUR. Af disse 90 mio. EUR er der for indeværende blevet udbetalt 70 mio. EUR. Inden for bevillingsrammen for ikkehumanitær bistand er der siden den 20. april 2016 blevet indgået kontrakter til en værdi af 28 mio. EUR fra faciliteten om fire nye projekter i Tyrkiet under EU's regionale trustfond oprettet som reaktion på den syriske krise (i det følgende benævnt "EU-trustfonden"). Formålet med disse projekter er at sikre yderligere uddannelsesinfrastruktur til 24 000 flygtningebørn, faglig uddannelse til 24 000 unge syrere , social støtte til mere end 74 000 af de mest sårbare syrere samt øget adgang for unge syrere til tyrkiske universiteter i det kommende akademiske år . Herudover er der som led i den ikkehumanitære bistand blevet tildelt yderligere 20 mio. EUR til styrkelse af den tyrkiske kystvagts kapacitet. Foreløbigt er der tildelt i alt 145 mio. EUR til ikkehumanitær bistand, hvoraf der er indgået kontrakt for 60 mio. EUR. Af disse 60 mio. EUR er der i øjeblikket blevet udbetalt 35 mio. EUR. Kommissionen er på områderne uddannelse, sundhed, lokal og social infrastruktur samt socioøkonomisk støtte pt. ved at udabejde endnu et sæt facilitetsfinansierede foranstaltninger, som medlemsstaterne skal godkende inden udgangen af juli. De anslåede bevillinger til disse foranstaltninger beløber sig til omkring 1,25 mia. EUR.

Det samlede beløb, der bevilliges via faciliteten til humanitær såvel som ikkehumanitær bistand, bør inden slutningen af sommeren 2016 forøges til 2 mia. EUR for 2016-2017, og samtidig bør de beløb, for hvilke der indgås kontrakt, forøges til 1 mia. EUR, forudsat at samarbejdet med de tyrkiske myndigheder forløber uden problemer og rettidigt. Kommissionen vil også gøre den fornødne indsats for at sikre, at udbetalingen af midlerne fra faciliteten fremskyndes. Næste skridt i forbindelse med humanitær bistand Den ovenfor nævnte humanitære gennemførelsesplan består af to hovedstrenge: I.Udvikle et socialt krisesikkerhedsnet for flygtninge i Tyrkiet. Dette vil foregå gennem en ordning for overførsel af midler ved hjælp af et elektronisk kort til dækning af de mest sårbare flygtninges basale behov via månedlige overførsler til husholdninger. Således kan flygtningene dække deres behov for mad, husly og uddannelse på en mere forudsigelig og værdig måde, der samtidig er lønsom og effektiv. II.Gennemføre en solid beskyttelsesramme for de mest sårbare flygtninge, herunder projekter vedrørende uformel uddannelse, sundhed og informationsstyring. Heri indgår også en finansieringsreserve til hurtigt at dække hastende og uforudsete humanitære behov. Aktiviteterne under den humanitære gennemførelsesplan vil blive sat i væk fra slutningen af juli 2016. Den humanitære bistand under faciliteten ydes fortsat i overensstemmelse med EU's regler om humanitær bistand og principperne i den europæiske konsensus om humanitær bistand . Næste skridt i forbindelse med ikkehumanitær bistand Kommissionen er i færd med at tilrettelægge omfattende bistand via særlige foranstaltninger bestående af tre forskellige strenge: I.Sikre flygtningebørn en varig adgang til uddannelse samt adgang til sundhedspleje ved hjælp af direkte tilskud via de relevante tyrkiske ministerier og finansieret og udbetalt på grundlag af faktiske afholdte og betalte udgifter. Hermed sikres hastighed, effektivitet og varighed. II.Yde betydelig økonomisk støtte til lokale og sociale infrastrukturer, herunder sundhed og uddannelse, og socioøkonomisk støtte i samarbejde med internationale finansielle institutioner. Inden udgangen af juni vil der foreligge en pakke foranstaltninger, som skal drøftes og aftales med de tyrkiske myndigheder. III.Stille yderligere midler til rådighed for EU-trustfonden, navnlig med henblik på at støtte bottom-up-projekter, herunder på nye områder såsom erhvervsuddannelse og adgang til arbejdsmarkedet. Største udfordringer og næste skridt Sikre den fuldstændige gennemførelse af de projekter om levering af mad og uddannelse, der allerede er iværksat, den særlige foranstaltning til støtte for tilbagesendte migranter og den ekstraordinære foranstaltning for den tyrkiske kystvagt. Gennemføre den humanitære gennemførelsesplan, der blev vedtaget den 3. juni 2016. Udarbejde og vedtage de særlige foranstaltninger om uddannelse og sundhed og om lokal og social infrastruktur og socioøkonomiske support samt forøgelsen af EU's regionale trustfond oprettet som reaktion på den syriske krise inden udgangen af juli 2016. Gennemføre fem yderligere projekter, der (med 84 mio. EUR) er finansieret under EU's regionale trustfond oprettet som reaktion på den syriske krise, inden sommeren 2016. Programmere, udarbejde og vedtage yderligere tiltag, der skal finansieres under EU's regionale trustfond oprettet som reaktion på den syriske krise, for at dække uddannelses- og sundhedsområdet samt andre målrettede områder såsom erhvervsuddannelse og adgang til arbejdsmarkedet. Tilrettelægge det tredje styringsudvalg den 30. juni 2016.

8.Opgradering af toldunionen De økonomiske relationer med Tyrkiet er med en bilateral handel på 140 mia. EUR i 2015 fortsat stærke, og EU står for to tredjedele af de udenlandske investeringer i Tyrkiet. Denne grad af økonomisk og industriel integration samt de nødvendige reformer, der skal til for at styrke investorernes tillid, blev drøftet på det første økonomiske diaglogmøde på højt plan, der blev afholdt mellem EU og Tyrkiet i slutningen af april, hvor internationale finansielle institutioner og den private sektor deltog. Behovet for at opgradere og modernisere den 20 år gamle toldunion, som er den vigtigste drivkraft for denne vidtgående økonomiske integration, blev ligeledes drøftet. Kommissionens arbejde med at udarbejde en konsekvensanalyse skrider frem . Der blev som led i den offentlige høring , som sluttede den 9. juni, modtaget 173 svar. De fleste svar blev afgivet af virksomheder eller erhvervsorganisationer fra EU og Tyrkiet, som for de flestes vedkommende allerede har glæde af den nuværende toldunion. Svarene vil nu blive indarbejdet i konsekvensanalyserapporten, som Kommissionen vil gøre færdig i oktober 2016, og som desuden vil tage udgangspunkt i en ekstern undersøgelse, der i øjeblikket er ved at blive gennemført. Der forventes herefter at blive udarbejdet udkast til forhandlingsdirektiver, som ventes vedtaget af Kommissionen i fjerde kvartal af 2016 og derefter fremlagt for Rådet. 9.Tiltrædelsesproces Kommissionen fremlagde den 29. april udkastet til en fælles holdning vedrørende kapitel 33 (finansielle bestemmelser og budgetbestemmelser) for Rådet, således at det kan træffe afgørelse om åbning af dette kapitel inden udgangen af juni. Der arbejdes fortsat i hastigt tempo på at komme videre med åbningen af fem yderligere kapitler, idet der tages forbehold for medlemsstaternes holdninger i overensstemmelse med de gældende regler. Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil har i løbet af foråret arbejdet på de forberedende dokumenter med henblik på at forelægge dem for Rådet: Det forberedende arbejde er afsluttet på området energi (kapitel 15). Kommissionen fremlagde en opdateret screeningsrapport den 29. april 2016. På nøgleområderne retsvæsenet og grundlæggende rettigheder og retfærdighed, frihed og sikkerhed (kapitel 23 og 24) sigter Kommissionen efter de tekniske konsultationer i april og på baggrund af opdaterede oplysninger, som Tyrkiet fremsendte i løbet af maj, mod at færdiggøre dokumenterne inden udgangen af juni. Disse kapitler omfatter en række kritiske spørgsmål, herunder grundlæggende rettigheder som f.eks. ytringsfrihed, retsvæsenet, bekæmpelse af korruption, migration og asyl, visumregler, grænseforvaltning, politisamarbejde og bekæmpelse af organiseret kriminalitet og terrorisme. EU forventer, at Tyrkiet overholder de højeste standarder med hensyn til demokrati, retsstatsprincippet og respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder ytringsfriheden. På området uddannelse og kultur (kapitel 26) forelagde Tyrkiet sin opdaterede forhandlingsposition den 24. marts, og den 2. maj 2016 lagde Kommissionen på baggrund heraf sidste hånd på det opdaterede udkast til en fælles holdning. Tjenesten for EU's optræden udadtil opdaterede screeningrapporten om udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik (kapitel 31), som blev offentliggjort den 20. maj 2016.

10.Humanitære forhold i Syrien EU og Tyrkiet har et fælles mål, nemlig at rette op på den humanitære situation i Syrien og forhindre fordrivelsen af endnu flere mennesker. For at mobilisere den nødvendige bistand og sikre humanitær adgang til personer i Syrien, der har brug for hjælp, er det nødvendigt med et tæt samarbejde mellem EU og Tyrkiet. Både EU og Tyrkiet har fortsat afsat betydelige ressourcer til humanitære formål. Med henblik herpå er det arbejde, som den humanitære taskforce under den internationale støttegruppe for Syrien udfører som led i samarbejdet med Tyrkiet, særlig vigtigt. For at sikre fuld og uhindret adgang i hele Syrien og overvinde hindringer arbejder EU og Tyrkiet sammen, herunder inden for den humanitære taskforce under den internationale støttegruppe for Syrien, som i 2016 har lettet adgangen til 820 000 personer i nød i belejrede og svært tilgængelige områder. Leveringen af grænseoverskridende bistand fra nabolande såsom Tyrkiet udgør fortsat et afgørende element i denne indsats og er blevet så meget vigtigere på grund af optrapningen af kampene i det nordlige Syrien og den begrænsede adgang dertil. I 2015 blev 27 % af EU's humanitære bistand i Syrien ydet via Tyrkiet. Dette er fortsat en prioritet, herunder ydelsen af livsvigtig bistand til de 160 000 internt fordrevne personer, der menes at være strandet i det nordlige Syrien langs grænsen til Tyrkiet som følge af den nylige optrapning af kampene i Syrien, navnlig omkring Aleppo, Idlib og Al-Hasakeh. Tyrkiet yder også fortsat vigtig bistand til de personer, der er strandet på den syriske side af grænsen. Derudover spiller Tyrkiet en særlig vigtig rolle, når det drejer sig om at bistå ikkestatslige organisationer i deres aktiviteter på tværs af grænserne i forbindelse med visa og registrering. EU vil fortsat yde humanitær bistand til personer i Syrien og har i første omgang afsat 140 mio. EUR til livreddende aktiviteter i 2016, hvoraf halvdelen allerede er blevet brugt. Disse midler vil blive brugt til støtte for f.eks. sundheds-, hygiejne-, beskyttelses- eller beredskabssektoren, således at der hurtigt kan gribes ind i forbindelse med nødsituationer og nye fordrivelser. Belejrede eller svært tilgængelige områder og områder med risiko for fordrivelser har fortsat prioritet. 11. Konklusion Erklæringen fra EU og Tyrkiet skaber fortsat konkrete resultater. Der er gjort yderligere store fremskridt med at operationalisere erklæringen. Den fælles indsats, som de græske og tyrkiske myndigheder, Kommissionen, medlemsstaterne og EU-agenturerne har ydet, er begyndt at skabe resultater for så vidt angår den daglige forvaltning af tilbagesendelserne og genbosætningerne under fuld overholdelse af EU-retten og folkeretten. I takt med at alle medlemsstaterne nu har indsendt deres bidragserklæringer for at dække de 2 mia. EUR, der er givet tilsagn om for 2016-2017, er det muligt at fremskynde udbetalingerne fra faciliteten fuldt ud. Der er iværksat projekter til støtte for syriske flygtninge i Tyrkiet, og EU er godt på vej til at indgå kontrakter i størrelsesordenen 1 mia. EUR inden slutningen af sommeren. Hermed sikres det, at de, der har behov for international beskyttelse, får den støtte, de har brug for. Den hidtil opnåede succes er dog skrøbelig, og det er for tidligt at konkludere, at alle aspekterne af erklæringen fra EU og Tyrkiet virker fuldt ud. Som det også blev fremhævet i den første rapport, er der ikke tid til at hvile på laurbærrene, især fordi et af de mest udfordrende aspekter – den daglige forvaltning af tilbagesendelserne og genbosætningerne under fuld overholdelse af EU-retten og folkeretten – ikke kan betragtes som fuldt ud opfyldt. En vellykket opfyldelse afhænger hovedsageligt af politisk vilje fra alle sider til at træffe de nødvendige foranstaltninger. I denne forbindelse finder Kommissionen, at opmærksomheden først og fremmest bør rettes mod følgende: Grækenland bør med koordineret støtte fra EU og medlemsstaterne øge sin kapacitet til at behandle asylansøgninger og klager individuelt og så hurtigt som muligt for at sikre tilbagesendelse og tilbagetagelse, især ved hjælp af begrebet "sikkert tredjeland", samt styrke modtagelseskapaciteten på øerne og forbedre den daglige forvaltning og koordinering af hotspottene.