[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 13.1.2009

KOM(2009) 1 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET OM EFTERFØLGENDE EVALUERING AF FÆLLESSKABETS STATISTISKE PROGRAM 2003-2007

UDKAST

{SEC(2009)14}

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET OM EFTERFØLGENDE EVALUERING AF FÆLLESSKABETS STATISTISKE PROGRAM 2003-2007

UDKAST

1. INDLEDNING

Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2367/2002/EF om Fællesskabets statistiske program 2003-2007 (CSP) blev vedtaget den 16. december 2002[1]. Programmet er indrettet efter Fællesskabets vigtigste politiske prioriteter: den økonomiske og monetære union, udvidelsen af EU, EU's konkurrenceevne, bæredygtig udvikling og den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden. Det er struktureret omkring målene i Eurostats mission statement: statistikker af høj kvalitet til anvendelse i forbindelse med alle EU's politiske formål og effektiv resssourceanvendelse og budgetgennemførelse.

I artikel 4 i beslutningen fastsættes følgende: "Ved afslutningen af den periode, der omfattes af programmet, forelægger Kommissionen efter høring af Udvalget for det Statistiske Program en fyldestgørende evalueringsrapport om programmets gennemførelse, der tager hensyn til uafhængige eksperters synspunkter. Rapporten færdiggøres ved udgangen af 2008 og forelægges derpå for Europa-Parlamentet og Rådet[2]."

Nærværende dokument, der udgør denne evalueringsrapport, opfylder den i finansforordningen[3] og dennes gennemførelsesbestemmelser[4] fastsatte forpligtelse til at underkaste programmer en evaluering med hensyn til forbruget af menneskelige og finansielle ressourcer og opnåede resultater for at fastslå, om programmerne er i overensstemmelse med de opstillede mål. Evalueringen af programmet forventes også at give værdifulde oplysninger til anvendelse ved udviklingen af fremtidige statistiske femårsprogrammer og i forbindelse med oprettelsen af et overvågningssystem til opfølgning af disse.

Rapporten er baseret på den af Eurostat gennemførte midtvejsevaluering i 2006 og på en rapport udarbejdet af en uafhængig evalueringsinstans, jf. artikel 4 i beslutningen om CSP. Kapitel 2 indeholder et resumé af konklusionerne vedrørende gennemførelsen af de mål, der opstilles i programmet, og en oversigt over tværgående emner samt nye initiativer, der oprindelig ikke var omfattet af programmet. I kapitel 3 fremlægges de vigtigste anbefalinger vedrørende planlægningen af fremtidige programmer og deres gennemførelse.

De uafhængige konsulenters endelige rapport findes i vedlagte arbejdsdokument fra Kommissionen.

2. PROGRAMMETS VIGTIGSTE RESULTATER

Dette kapitel omhandler de vigtigste resultater, der er opnået i løbet af programmet for alle de statistiske områder under programmets overskrifter og for de horisontale målsætninger, der er anført under implementeringsstrategierne. Det omhandler også aktiviteter og initiativer, som i et vist omfang ikke var nævnt som mål i CSP, andre emner af tværgående karakter og anvendelsen af menneskelige og finansielle ressourcer.

RESUMÉ

På baggrund af de resultater, der er detaljeret beskrevet under hver enkelt af programmets overskrifter[5], kan det fastslås, at næsten alle mål blev nået. Det er værd at understrege, at det er påvist, at det europæiske statistiske system (ESS) er i stand til at sikre, at nye politikbehov understøttes med supplerende statistiske oplysninger, således som det var tilfældet med f.eks. opfyldelsen af databehovene i forbindelse med EU-udvidelsen for de medlemsstater, der tiltrådte EU i henholdsvis 2004 og 2007, og med energistatistikker, miljøstatistikker, asyl- og migrationsstatistikker, statistikker om udenlandske datterselskaber, BNP- og HICP-flash-estimater, europæiske sektorregnskaber, indikatorer for social beskyttelse og andre områder. Desuden udarbejdedes et flerårigt program for modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik. Disse fremskridt skyldtes også det intensive arbejde, der er udført med vedtagelse og ændring af lovgivning (især inden for økonomi-, erhvervs- og socialstatistik), men i endnu højere grad ved udvikling og implementering af nye metoder og værktøjer. Dette illustreres især ved den kendsgerning, at det betragtelige antal aktiviteter i forbindelse med produktionen af nye statistikker næsten nåede op på antallet af aktiviteter i forbindelse med den rutinemæssige dataproduktion. Et relativt højt antal aktiviteter, der vedrørte kvalitetssikring og udvikling af ESS, viste, at der i systemet er kapacitet til yderligere opgaver og forbedringer. Dette fokus bekræftes af udviklingen og implementeringen af adfærdskodeksen, den frie adgang til alle de statistiske data på Eurostats websted og foranstaltningerne i forbindelse med bedre prioritering og reducering af indberetningsbyrden.

RESULTATER PÅ STATISTISKE OMRÅDER

Fri bevægelighed for varer: Der blev udarbejdet ny lovgivning for såvel Intrastat og Extrastat med henblik på at hæve indberetningstærsklerne, øge den effektive anvendelse af eksisterende information og harmonisere statistik- og toldsystemerne for dermed at reducere virksomhedernes byrder.

Landbrug: Der ydedes betragtelig støtte til medlemsstaterne med henblik på yderligere forbedring af indikatorerne om landbrugsmiljø og udvikling af landdistrikterne samt forbedring af landbrugsbedriftsregistrene. Der blev udarbejdet ny lovgivning for undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur med henblik på reducering af indberetningsbyrden.

Den frie bevægelighed for personer, tjenesteydelser og kapital: Der blev udarbejdet ny lovgivning og hertil svarende metodologiske håndbøger og gennemført en første statistisk dataindsamling vedrørende udenlandske datterselskaber ("ind-FATS og ud-FATS"). På området informationssamfundet blev der udarbejdet en rammeforordning efterfulgt af årlige dataindsamlinger, herunder et fast og et variabelt sæt spørgsmål, der muliggør, at der hurtigere kan reageres på nye databehov.

Visum, asyl, indvandring og andre politikker i forbindelse med den frie bevægelighed for personer: En ny forordning om EF-statistikker over migration og international beskyttelse blev vedtaget i 2007. Indholdet af og strukturen for data vedrørende opholdstilladelse blev i denne forbindelse revideret, og der førtes intensive diskussioner om harmonisering af statistiske definitioner og resultater samt metadata med medlemsstaterne med henblik på bedre sammenlignelighed for data vedrørende migration og asyl.

Transport: Datadækningen og -kvaliteten for alle transportformer forbedredes, og der udfoldedes bestræbelser med henblik på regelmæssig indberetning og forbedring af kvaliteten af de forskellige indikatorer såsom vejtrafik, intermodal transport og kapacitet.

Den økonomiske og monetære politik: Inden for nationalregnskaberne blev gennemførelsen af forordningen om det europæiske nationalregnskabssystem (ENS 95) opfulgt med opdatering af dataindberetningsprogrammet og overvågning af overholdelsen af lovgivningen. Der blev udarbejdet BNP flash-estimater i overensstemmelse med tidsplanen og offentliggjort årlige og kvartalsvise sektorregnskaber for første gang i henholdsvis 2006 og 2007. Arbejdet med validering af BNI- og momsindtægterne i forbindelse med Fællesskabets egne indtægter fortsattes. Der blev iværksat en revision af de metoder, der lægges til grund for nationalregnskaberne, i international og i europæiske sammenhæng. De metodologiske rammer vedrørte proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud ; på et mere overordnet plan videreudvikledes statistikker over medlemsstaternes offentlige finanser , og der udsendtes integrerede årlige og kvartårlige statistikker over offentlige finanser. Der udsendtes statistikker og tilhørende metadata om udenlandske direkte investeringer, international handel med tjenester og betalingsbalance , herunder kvartalsdata for sidstnævnte, og udarbejdedes rapporter om datakvaliteten. Dataindsamlingssystemet for betalingsbalancestatistikker blev revideret under hensyntagen til ændrede tærskler for bankers indberetning. Desuden støttedes udarbejdelsen af IMF's håndbog om betalingsbalance og internationale investeringer (BPM6) ved levering af omfattende input. Forordningen om konjunkturstatistik blev ændret, og indikatorernes disponibilitet og aktualitet forbedredes betragteligt. Yderligere bestræbelser blev udfoldet med henblik på oprettelse og forbedring af seriernes dækning, længde og aktualitet for de vigtigste europæiske økonomiske indikatorer. Inden for prisstatistikker har metodologisk arbejde og forbedret strategisk vejledning medført forbedret aktualitet og datakvalitet i de harmoniserede forbrugerprisindeks. I 2007 blev der vedtaget en forordning om købekraftspariteter.

Beskæftigelse: Der blev oprettet centrale elementer i det integrerede system for løn og lønomkostninger, herunder det kvartalsvise lønomkostningsindeks og de firårlige, detaljerede oversigter over løn og lønomkostninger. Den fortløbende kvartalsvise arbejdsstyrkeundersøgelse blev implementeret i alle medlemsstater, Europa-Kommissionen vedtog en ny forordning om statistikker over ledige stillinger, og databasen om arbejdsmarkedets politik udvikledes yderligere.

Den fælles handelspolitik: Adskillige tiltag til forbedring af kvaliteten af betalingsbalancedataene blev indledt, og et sæt indikatorer for bæredygtig udvikling relateret til udenrigshandel blev opdateret. Der noteredes fremskridt i harmoniseringen af betalingsbalancestatistikkerne med nationalregnskaberne og udenrigshandelsstatistikkerne .

Social- og arbejdsmarkedspolitikken, uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom: Indikatorerne for social integration og social beskyttelse blev revideret, og de fleste relevante data tilvejebragt. En rammeforordning om statistikker om uddannelse og livslang læring blev vedtaget, og undersøgelsen af livslang læring blev gennemført med data offentliggjort i 1997; der gennemførtes også en pilotundersøgelse om voksenuddannelse. Forberedelsen af den europæiske husholdningsundersøgelse blev iværksat; denne undersøgelse er et integreret program over sociale statistikker, der er rettet mod rationalisering af eksisterende og planlagte europæiske sociale undersøgelser, til opfyldelse af politiske behov gennem ad-hoc-moduler. En rammeforordning om folke- og boligtællinger blev udarbejdet, og der leveredes befolkningsfremskrivninger på nationalt og regionalt plan.

Kultur: Der offentliggjordes en metodologirapport og en kalender, der omfattede adskillige dimensioner vedrørende statistikker om kultur.

Folkesundhed: Et udkast til en rammeforordning om folkesundhed og arbejdsmiljø blev vedtaget af Europa-Kommissionen, og der indledtes aktiviteter med henblik på udarbejdelse af EU's sundhedsindikatorer. En interviewundersøgelsen vedrørende sundhed i EU blev indledt, og forskellige moduler, herunder vedrørende sundhedsstatus blev udarbejdet. De første datasæt for regnskabssystem for sundhedsvæsenet blev offentliggjort, og de europæiske arbejdsulykkesstatistikker og de europæiske statistikker over erhvervsbetingede sygdomme blev forbedret.

Forbrugerbeskyttelse: Adskillige publikationer vedrørende forbrugere i Europa blev udgivet, og data om fødevaresikkerhed blev offentliggjort. Indikatorer for overvågning af fødevaresikkerhed og ernæringspolitik blev defineret, og datakilder til identificering af EU-relevante data blev evalueret.

Erhvervslivet: Udviklingsarbejdet fokuserede på servicesektoren og statistikker vedrørende iværksættervirksomhed. Med det omarbejdede retsgrundlag for statistikker over erhvervsstrukturer blev erhvervsdemografi og forretningsservice inkluderet, mindre vigtige krav blev slettet, og ad-hoc-moduler og en europæisk stikprøvemetode indført. Den nye forordning om virksomhedsregistre blev vedtaget, og arbejdet med at oprette et fællesskabsregister over multinationale virksomhedsgrupper blev påbegyndt. Nye klassifikationer af økonomiske aktiviteter og varer blev vedtaget. Der blev ført intensive forhandlinger med henblik på udarbejdelse af en forordning om energistatistikker. Desuden blev omarbejdelsen af direktivet om pristransparens gennemført, indberetningskravene vedrørende kraftvarmeværker etableret og vigtige bidrag til EU's årlige CO2-opgørelse leveret.

Økonomisk og social samhørighed: Revisionen af den regionale NUTS-nomenklatur blev fuldendt efter udvidelsen, der blev iværksat en udvidet dataindsamling for Urban Audit-projektet. Der blev leveret data til udarbejdelsen af samhørighedsrapporten.

Forskning og teknologisk udvikling: Adskillige metodologiske projekter og forskningsprojekter blev fuldført eller påbegyndt, herunder nye metoder til kontrol med statistisk fortrolighed, sæsonkorrektionsmetoder og metoder til integrering af forskellige kilder i det europæiske statistiske system; i nogle af disse projekter anvendtes nyligt etablerede samarbejdsinstrumenter. Adskillige undersøgelser af innovation i Fællesskabet, karriereudviklingen for indehavere af doktortitlen og forskning og udvikling blev gennemført og dataadgangen udvidet.

Miljø : Data vedrørende affaldsstatistik blev distribueret for første gang i henhold til en forordning. Et overvågningsinstrument til Fællesskabets politik vedrørende kemikalier blev udviklet sammen med andre tjenester. Der gennemførtes en komplet revision af listen af indikatorer for bæredygtig udvikling. Adskillige dataindsamlinger blev gennemført med henblik på miljøregnskaber, og det metodologiske arbejde i forbindelse hermed blev udført.

Udviklingssamarbejde (og andre eksterne aktioner): Der ydedes vidtrækkende teknisk rådgivning og støtte til EU's naboskabspolitik fra Kommissionens relevante tjenestegrene. I forbindelse med det vigtige statistiske samarbejde på regionalt plan i AVS-landene, Asien og Latinamerika leverede Eurostat teknisk rådgivning til Kommissionens tjenestegrene og deltog i styringsudvalg og andre statistiske møder på højt plan.

Nogle af programmets mål blev ikke fuldt ud nået. Det drejer sig om statistikker over den audiovisuelle sektor (som blev opgivet som følge af politiske ændringer), statistikker om kultur (hvor målet ikke blev nået fuldt ud på grund af knappe ressourcer) og metodologisk støtte til statistikker vedrørende ulykker i hjemmet (ansvaret for dette blev overdraget til en anden tjenestegren).

RESULTATER I FORBINDELSE MED HORISONTALE MÅLSÆTNINGER

De horisontale målsætninger vedrører Eurostats rolle som en tjeneste, der er til rådighed for Kommissionen, andre europæiske institutioner og det bredere samfund af brugere, og som bidrager til vedligeholdelse og udvikling af ESS, fremme af personalets motivation og tilfredshed samt forbedring af kvaliteten af dets produkter og tjenester og den interne produktivitet.

Målsætningerne blev i vidt omfang nået ved udvikling af it-infrastruktur, udarbejdelse og implementering af et kvalitetssikringssystem, forbedring af arbejdsbetingelserne som opfølgning på resultaterne af personaleundersøgelserne, iværksættelse af et europæisk statistisk uddannelsesprogram, udvikling af interne informations- og eksterne informationsdistributionsstrategier og forbedring af styrelsesstrukturen for ESS.

RESULTATER INDEN FOR TVÆRGÅENDE EMNER

Udvidelsen

I løbet af programperioden blev de nye medlemsstaters integrering i Fællesskabets statistiske mekanismer stort set gennemført, hvad enten det drejer sig om dataindsamling/distribution eller arbejdsstrukturer. Der blev på effektiv vis ydet teknisk assistance til styrkelse af denne integration samt til forberedelse af de nuværende kandidatlande med henblik på støtte til forhandlingsprocessen i form af statistiske data af relevans for fremtidige tiltrædelser.

Reducering af indberetningsbyrden

Forskellige tiltag blev gennemført med henblik på forbedring af de årlige statistiske programmer, prioritering og måling af den byrde og de omkostninger, som udvalgte statistikker er forbundet med (transportstatistik, konjunkturstatistik, Intrastat, erhvervsstatistik). Dette arbejde førte til Kommissionens meddelelse om reducering af indberetningsbyrden, forenkling og fastsættelse af prioriterede mål inden for fællesskabsstatistikker, som blev offentliggjort i november 2006. Målingen af byrderne og omkostningerne i forbindelse med indberetning blev fortsat ved et tiltag, der omfattede alle medlemsstater og alle gældende retsakter og ved andre initiativer inden for udvalgte statistiske områder (bedre anvendelse af eksisterende data, europæiske stikprøver). De første resultater, der er opnået i forbindelse med bedre regulering, antyder da også, at den administrative byrde i forbindelse med statistisk indberetning er relativt lav.

Udviklingen af ESS

I 2006 besluttede Eurostat og medlemsstaterne at iværksætte et refleksionstiltag vedrørende ESS's funktion (Krakow-handlingsplanen) og rettet mod de retlige og de institutionelle rammer, statistiske ændringer og forvaltning af ressourcer og programmering i ESS. Der blev oprettet taskforcer på højt plan. Det første resultat var et forslag om revision af den europæiske lovgivning om statistikker. Desuden blev der oprettet en ny netværksmekanisme til befordring af viden og ressourcer i ESS, ESS-nettene. De omfatter projektarbejde udført af nogle af medlemsstaterne, som stiller resultaterne til rådighed for alle de andre partnere i ESS.

Implementering af adfærdskodeksen

Sikringen af adækvat praksis, ressourcer og kapacitet til produktionen af statistikker af høj kvalitet med henblik på forbedring af de nationale statistiske kontorers og Eurostats uafhængighed, integritet og ansvarlighed er det grundlag, på hvilket adfærdskodeksen for det europæiske statistiske system blev vedtaget i 2005. Omfattende selvevalueringer blev suppleret med peer-undersøgelser udført i perioden 2006-2008, og sidstnævnte var især rettet mod de institutionelle rammer og formidlingspraksis samt de nationale statistiske kontorers koordinerende funktion i de nationale statistiske systemer. Resultaterne af alle gennemgangene blev sammenfattet i en rapport udarbejdet af Kommissionen. Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan, der skal føre tilsyn med implementeringen af adfærdskodeksen blev oprettet.

Kvalitetsstyring

Et bredt spektrum af aktiviteter blev implementeret, såsom regelmæssige kvalitetskonferencer og kvalitetsstyringsinitiativer i hele ESS, herunder udvikling af bedømmelsestjeklisten for statistiske processer og resultater (DESAP) og håndbogen for metoder og værktøjer til bedømmelse af datakvalitet (DATQAM), selv om overvågning af aspekter vedrørende datakvalitet og harmonisering af rapporteringen om datakvalitet kunne forbedres yderligere. Der ydedes støtte til medlemsstaters initiativer vedrørende kvalitet og formidling af heraf resulterende god praksis.

Brugerdialog og formidling

Et vigtigt resultat var indledningen af Eurostats gratis webformidling af sine statistiske data på Eurostat-webstedet fra den 1. oktober 2004. Som følge heraf kunne der noteres en betragtelig stigning i antallet af besøg på portalen, en markant øget anerkendelse i pressen og fuldstændig dækning af metadata. Publikationsprogrammet og offentliggørelseskalenderen blev forbedret og forskellige typer brugerundersøgelser blev iværksat. En samarbejdsordning vedrørende brugerstøtte i medlemsstaterne blev udviklet og brugerfeedback regelmæssigt overvåget. Endelig blev Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg oprettet med henblik på fremme af dialogen med brugerne.

Udvikling af infrastrukturen

Der blev åbnet et nyt websted og implementeret en revideret referencedatabase til forbedring af adgangen til data og webstedets funktionalitet. Udviklingen af infrastruktur blev gennemført på en sådan måde, at medlemsstaterne i stigende grad anvendte den centrale dataportal til dataindberetningen og dermed befordrede effektiviteten og sikkerheden af denne. Gennemførelsen på internationalt plan af initiativet til udvikling af fælles standarder og retningslinjer for elektroniske dataoverførsler og metadata (SDMX) var desuden begunstiget ved, at Eurostat spillede en ledende rolle heri.

ANVENDELSEN AF MENNNESKELIGE OG FINANSIELLE RESSOURCER

Anvendelsen af menneskelige ressourcer er i referenceperioden steget støt (15 %), hovedsagelig på grund af udvidelsen. Ca. 82 % af de menneskelige ressourcer er beskæftiget med statistikproduktion, og resten er beskæftiget med administrative opgaver og støtte til politikimplementering. Denne andel har igennem årene været uændret, men er i de seneste år steget en smule. Det samlede budget for programperioden beløb sig til 220,6 mio. EUR.

Ressourcesituationen var generelt tilfredsstillende i hele programperioden, fordi nye statistiske opgaver, såsom udvidelsen og nye politiske krav, blev opvejet af produktivitetsforbedringer og begrænset tilrådighedsstillelse af ekstra ressourcer.

3. ANBEFALINGER FOR FREMTIDEN

Anbefalingerne i rapporten om efterfølgende evaluering af CSP (1998-2002) er i vidt omfang taget til følge i den implementering af det statistiske program, der er omhandlet i nærværende rapport. For to anbefalingers vedkommende er arbejdet påbegyndt, men ikke fuldendt. De vedrører anbefalingen af forbedret måling af Eurostats resultater og anbefalingen af identifikation og forvaltning af færdigheder og viden i ESS-regi.

Følgende anbefalinger blev udarbejdet af de uafhængige eksperter ved evalueringen af nærværende statistiske program (nærmere detaljer findes i vedlagte rapport).

FORBEDRE FORBINDELSEN MELLEM CSP OG DE ÅRLIGE ARBEJDSPROGRAMMER

CSP er udformet som et rammeprogram, dvs. med en strategisk vision for fem år, der i kombination med de årlige arbejdsprogrammer sikrer CSP's fleksibilitet og relevans i hele denne periode. Når CSP anvendes som reference, bør der i de årlige arbejdsprogrammer eksplicit henvises til dette, og programmerne bør være baseret på de respektive CSP'er. De vigtigste målsætninger i CSP bør være afspejlet i de hertil svarende hierarkiske mål i de årlige programmer. Dette vil gøre det muligt at udnytte begge programtypers fulde potentiale og sikre en bedre overvågning af de strategiske målsætninger.

FORBEDRE OVERVÅGNINGEN AF CSP-IMPLEMENTERINGEN

Eurostat råder allerede over en række overvågningsinstrumenter, såsom overvågning af datakvaliteten, af webstedet og af overensstemmelsen med retsakter samt brugertilfredshedsundersøgelser og personalemeningsbarometre. Disse instrumenter er imidlertid endnu ikke en del af et integreret system, og desuden er der ingen overvågning af CSP med hensyn til målsætninger. Den overordnede overvågning af CSP bør implementeres ved at definere et sæt indikatorer, som giver tilstrækkeligt mange oplysninger om gennemførelsen af operationelle og strategiske mål i programperioden. Overvågningen af aktiviteter bør strømlines og integreres i et overvågningssystem.

BALANCERE EFTERSPØRGSEL OG RESSOURCER

Eurostat har til opgave at være mellemled mellem de vigtigste brugere på EU-plan (hovedsagelig Kommissionens tjenestegrene) og de nationale statistiske kontorer samt andre leverandører af nationale oplysninger. Sammen med disse er der taget mange instrumenter i brug med henblik på at øge effektiviteten af samarbejdet. Brugernes efterspørgsel efter hyppige og detaljerede data vil i fremtiden øges i takt med iværksættelsen af nye politikker og med, at overvågningsbehovene i forbindelse med implementering og evaluering af eksisterende politikker øges. Der er imidlertid en grænse for, hvor meget yderligere produktivitetsforbedringer i ESS kan anvendes til at opfylde det stigende behov for kvalitetsbetonede og komplekse data. Denne situation kræver strategiske overvejelser over efterspørgslen, kombineret med modernisering af produktionssystemerne og yderligere harmonisering af processerne samt muligvis øgede (humanitære og finansielle) ressourcer i hele ESS. Der bør iværksættes bestræbelser over for denne udfordring på ESS-plan ved forbedring af prioriteringen, forenkling af lovgivningen, proaktiv vurdering af virkningerne af ny efterspørgsel og revision af ressourcebehovene.

YDERLIGERE FREMME AF TILLID OG PARTNERSKAB I ESS

Tillid og partnerskab mellem de forskellige berørte parter er yderst vigtig for, at ESS kan fungere godt. Som mellemled mellem de nationale statistiske kontorer og Kommissionens tjenestegrene befinder Eurostat sig sommetider i en situation, hvor systemets forskellige aktører har modstridende interesser. Der findes adskillige organer og institutionelle instrumenter, der kan stimulere dialogen mellem alle aktørerne og derved skabe tillid og fostre partnerskab. Tilliden og partnerskabet er hjørnestenen i systemet, og Eurostat bør i fremtiden fortsætte med at styrke begge dele.

[1] EFT L 358 af 16.12.2002.

[2] EFT L 358 af 16.12.2002, s. 2.

[3] Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 af 13. december 2006.

[4] Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 478/2007 af 23. april 2007, ændret ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002.

[5] I henhold til traktaterne.