KOMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(91) 129 endelig udg. 
Bruxelles, den 12. april 1991 
Forslag t i I 
RÅDETS AFGØRELSE 
om mellemfristet bistand til Rumænien 
(forelagt af Kommissionen) 

- 2 -
BEQRUNPEUSE 
Rumæniens anmodning om finansiel støtte 
Efter lang tids voldsom politisk uro i kølvandet på Ceaucescu-regimets fald 
i december 1989 har de rumænske myndigheder nu iværksat et omfattende 
reformprogram, hvis formål er at stabilisere den økonomiske situation og 
sætte gang i processen med at omdanne landet fra en stærkt centraliseret 
planøkonomi til en markedsøkonomi. Processen igangsættes imidlertid på en 
ugunstig baggrund. Det foregående regimes altoverskyggende politiske 
målsætning om at afvikle udlandsgælden gennem nedpresning af importen har 
efterladt landet med et forældet kap i ta I apparat og én enorm akkumuleret 
efterspørgsel efter forbrugsgoder. Som følge heraf opstod der store 
uligevægte i takt med, at kommandoøkonomien blev afviklet, og ressourcer 
blev omfordelt for at tilfredsstille befolkningens forbrugsbehov. 
Til støtte for det Økonomiske reform- og tilpasningsprogram har myndighe­
derne anmodet om bistand fra IMF i form af et stand by-arrangement samt 
trækningsrettigheder under "oil-import element" af "Compensatory and 
Contingency Financial Facility" (CCFF). IMF har afsluttet forhandlingerne 
med de rumænske myndigheder, og bestyrelsen ventes at behandle stand by-
arrangementet på et møde i begyndelsen af april. IMF har som betingelse for 
at godkende arrangementet formuleret en række tiltag, som på forhånd skal 
iværksættes af de rumænske myndigheder. 
Ud over de midler, der efter al sandsyn I i glved vil blive stillet til rådig­
hed af IMF og Verdensbanken, har myndighederne anmodet om supplerende 
finansiel bistand fra G-24 til dækning af finansieringsgabet, der anslås 
til ca. 1 mia. USD. Hvis denne supplerende finansielle bistand ikke ydes, 
vil IMF sandsynligvis være nødsaget til at genforhandle programmet, hvilket 
kunne forsinke gennemførelsen af det. En utilstrækkelig finansiering inde­
bærer desuden risiko for at bringe reformprogrammet i fare, idet det vil 
være nødvendigt at foretage yderligere nedskæringer i den i forvejen yderst 
lave import. 
Det økonomiske reformprogram 
I løbet af 1990 gennemførte den rumænske regering allerede en række foran­
staltninger, der skulle bane vej for dets makroøkonomiske tilpasnings­
program. Foranstaltningerne omfattede ophævelse af næsten tre fjerdedele af 
den del af virksomhedernes gæld til bankerne, som de var ude af stand til 
at tilbagebetale, og to devalueringer af den rumænske I eu med sammenlagt 
60% i forhold til udenlandske valutaer. 
Regeringen begyndte ligeledes at indføre en række økonomiske reformer. 
Siden november 1990 er der gennemført en delvis pr is IIberalisering og 
justering af de kontrollerede priser, hvorved priserne på de fleste import­
varer stort set er bragt op på verdensmarkedspriserne til den løbende 
valutakurs. Resultatet er, at forbrugerprisindekset ved udgangen af januar 
lå omtrent 50% højere end i oktober sidste år. Endvidere er den rumænske 
nationalbanks centralbankfunktioner og forretningsbankfunktioner blevet 
adskilt som et første skridt i retning af et markedsbaseret finansielt 
system. Dette skridt har samtidig forbedret myndighedernes muligheder for 
at håndhæve de pengepolitiske foranstaltninger. 
Til videreførelse af disse indledende foranstaltninger sigter det fulde 
reformprogram, der nu er under gennemførelse, mod at omdanne økonomien til 
en markedsøkonomi, samtidig med at de større økonomiske uligevægte, som kan 
bringe reformbestræbelserne i fare, fjernes eller reduceres. Programmets 
stabiliseringsmålsætninger for 1991 er at bringe faldet i produktionen 
under kontrol, at nedbringe inflationsraten til 15% på årsbasis ved årets 
udgang - efter et første kæmpespring i prisniveauet - og at genopbygge 
valutareserverne, så de når op på ca. 1 mia. USD ved udgangen af 1991. For 
at nå disse målsætninger agter myndighederne at føre en stram finanspolitik 
og en fleksibel rentepolitik, at sikre løntilbageholdenhed via indkomst­
politik og at føre en valutapolitik, der er afpasset herefter. 
Strukturreformerne omfatter en generel liberalisering af udlandshandelen, 
udvidelse af prisliberaliseringen til at omfatte et større antal varer og 
tjenesteydelser, privatisering og omstrukturering af statsvirksomhederne og 
reform af finanssektoren. 
- 4 -
På det finanspolitiske område agter regeringen at opretholde en streng 
budgetdisciplin i den offentlige sektor ved at sætte et meget lavt mål for 
underskuddet (1,5% af BNP). Regeringen agter desuden at indføre en mer­
værdiafgift i 1992 til afløsning af det bestående omsætningsafgiftssystem 
og er fast besluttet på at indføre en skat på personindkomster i år. 
For at bane vej for privatiseringsprocessen er myndighederne endvidere 
begyndt at omdanne de fleste statsvirksomheder til kommercielle virksom­
heder, hvor kun et fåtal af de virksomheder, der omdannes til offentlige 
virksomheder, forbliver i statseje. Flere forskellige foranstaltninger, der 
sigter mod at sprede aktier i befolkningen, er under overvejelse, herunder 
en ordning med uddeling af gratis aktierettighedskuponer og salg af aktier 
på offentlige auktioner. Endelig vil der blive udarbejdet lovgivning for at 
stramme budgetdisciplinen i virksomhederne og modvirke, at bankerne yder 
kreditter til tabsgivende virksomheder. 
Inden for pr is Iiberalisering har myndighederne besluttet at gennemføre 
anden hovedfase i prisreformen den 1. april 1991. Denne indebærer, at 
priserne på de grundlæggende forbrugsgoder, der ikke blev berørt af første 
fase i prisreformen i november, vil blive liberaliseret. Desuden er rege­
ringen fast besluttet på at tilpasse priserne på importvarer (herunder 
energi) til de fremtidige udsving i valutakursen for at holde dem på linje 
med det internationale prisniveau. 
På det indkomstpolitiske område vil en del af virkningen af prisreformen 
blive opvejet af kompensationer til arbejdstaterne. For at tilskynde til 
løntilbageholdenhed er der blevet indført skattebaserede indkomstpolitiske 
foranstaltninger, hvorefter 4ør vil »Mve opkrævet en skat af de virksom­
heder, der giver lønstigninger, der lifter ud over de lønstigninger, der 
er fastsat i reger intens retningslinjer. 
Udadtil vil der ske store ændringer i handels- og valutasystemet. Myndighe­
derne agter at afskaffe kvantitative importrestriktioner, og der vil kun 
skulle udstedes eksport Iicens for varer, der er underlagt indenlandsk pris­
kontrol, eller som importeres til den officielle valutakurs. 
- 5 -
På det vaiutapoiit i ske område indførte myndighederne i februar - i tilknyt­
ning til de seneste devalueringer af den officielle valutakurs - et inter-
bankvalutamarked med en fri kursfastsættelse. Virksomhederne vil få mulig­
hed for at sælge en del af deres eksportindtægter på dette marked. Hidtil 
har der imidlertid været meget begrænset udenlandsk valuta til rådighed for 
det frie marked, hvilket er en del af forklaringen på, at der fortsat er 
stor afstand mellem den officielle kurs og den frie kurs. Forskellen mellem 
de to valutakurser overvåges nøje, og myndighederne er fast besluttet på at 
sammenlægge de to kurser snarest muligt. Der ventes at blive gjort betyde­
lige fremskridt i denne retning, inden stand by-arrangementet med IMF 
træder i kraft. 
Behov for supplerende finansiel støtte 
Som de øvrige lande i Central- og Østeuropa udsættes Rumænien for en lang 
række kraftige eksterne påvirkninger i 1991. Sammenbruddet i handelsforbin­
delserne med de Øvrige RGØB-lande, som forværres af disse landes egne 
økonomiske vanskeligheder, medfører et brat fald i samhandelen i hele 
regionen, og Rumænien mærker også virkningen heraf. Overgangen til verdens­
markedspriser i den interne RGØB-samhandeI har også haft en negativ ind­
virkning på Rumæniens bytteforhold, selv om virkningen formentlig er mere 
beskeden end i de andre central- og østeuropæiske lande. Golf-krisen har 
yderligere forværret situationen, ikke mindst ved at reducere sandsynlig­
heden for, at tilgodehavender i Irak til et beløb af ca. 1,7 mia. USD 
bliver tilbagebetalt i form af olieleverancer. 
Når der ses bort fra disse eksterne påvirkninger, ventes eksportmængden at 
blive holdt nede af sammenbruddet i den indenlandske produktion, samtidig 
med at der fortsat vil være en kraftig akkumuleret efterspørgsel efter 
importvarer. På denne baggrund står det klart, at der kræves omfattende 
tilpasninger for at holde betalingsbalanceunderskuddet nede på ca. 1,7 mia. 
USD, hvilket er det mål, der ligger til grund for det økonom i sk-po I i t i ske 
- 6 -
reformprogram1^. Hvis behovet for at genopbygge valutareserverne medreg­
nes, anslås det samlede finansieringsbehov til omtrent 2,7 mia. USD. 
For at finansiere det anslåede underskud må de rumænske myndigheder primært 
benytte sig af kreditter fra officielle kilder. Hverken direkte udenlandske 
investeringer, forretningsbankernes långivning eller leverandørkreditter 
ventes at få synderligt stort omfang i år. Ca. 1,1 mia. USD af finansie­
ringsbehovet ventes at blive dækket af Verdensbanken og IMF. Bistanden fra 
IMF vil i givet fald omfatte adgang til "oil window" under CCFF (360 mio. 
USD) og et stand by-arrangement (455 mio. USD). Til dækning af finansie-
ringsgabet på 1 mia. USD har den rumænske regering anmodet om supplerende 
finansiel bistand fra Fællesskabet og G-24. 
Lånets hovedtræk 
Kommissionen foreslår, at Fællesskabet bidrager med indtil 375 mio. ECU til 
en mellemfristet lånepakke fra G-24 - og eventuelt andre lande - til et 
samlet beløb af omtrent 750 mio. ECU. Bistanden ventes at blive ydet i form 
af lån med en maksimal løbetid på syv år. 
Det lån, Kommissionen agter at yde, skal ses i sammenhæng med IMF-program­
met og vil blive udbetalt i to rater. Udbetaling af den første rate betin­
ges af, at aftalen med IMF godkendes, og udbetaling af den anden rate - som 
vil finde sted i årets fjerde kvartal - betinges af, at Rumænien opfylder 
en række præstationskriterier, som skal drøftes med den rumænske regering i 
samråd med Det Monetære Udvalg. 
Fællesskabet vil fremskaffe midlerne på kapitalmarkederne med en garanti, 
der stilles over EF-budgettet. Rumænien vil derefter låne af Fællesskabet. 
Lånoptagelses- og långivningstransaktionerne vil fuldstændig udligne 
hinanden, således at Fællesskabet ikke løber nogen risiko. 
1) Målet om et betalingsbalanceunderskud i 1991 på 1,7 mia. USD omfatter 
både transaktioner med lande med konvertible valutaer og landene i 
RGØB-området. I 1990 havde Rumænien skønsmæssigt et underskud på 
1,7 mia. USD i konvertibel valuta og et underskud i ikke-konvertibel 
valuta, der omtrent svarer til 1,4 mia. USD. 
7 -
Forslag ti i 
RAPETS AFQOTELSE 
OM mellemfristet bistand til Rumænien 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 235» 
under henvisning til forslag fra Kommissionen^1^, forelagt efter høring af 
Det Monetære Udvalg, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Par Iamentet(2), og 
ud fra følgende betragtninger: 
Rumænien er ved at gennemføre fundamentale politiske og Økonomiske reformer 
og har besluttet at indføre en markedsøkonomi; 
disse reformer er allerede ved at blive gennemført, og den finansielle 
støtte fra Fællesskabet hertil vil styrke den gensidige tillid og knytte 
Rumænien nærmere til Fællesskabet; 
efter ændringer i det internationale klima befinder den rumænske økonomi 
sig i en dyb recession og står over for en række eksterne påvirkninger, som 
alvorligt kan forringe landets betalingsbalance og svække dets skrøbelige 
reservesti 11ing; 
(1) 
(2) 
- 8 -
de rumænske myndigheder har anmodet om finansiel bistand fra Den interna­
tionale Valutafond (IMF), Gruppen af 24 Industrialiserede Lande (G-24) og 
Det Europæiske Fællesskab; ud over det beløb, der skønnes at kunne tilve­
jebringes via IMF og Verdensbanken, vil der fortsat være et finansierings-
gab på omkring 750 mio ECU, som skal dækkes i 1991 for at forhindre t. 
yderligere erosion af Rumæniens usikre reservestilling og for at undgå en 
yderligere nedpresning af importen, som alvorligt kunne true realiseringen 
af de økonom isk-poI iti ske mål, der ligger til grund for regeringens re­
formbestræbelser; 
Kommissionen har i sin egenskab af koordinator af bistanden fra G-24 op­
fordret disse lande og andre tredjelande til at yde mellemfristet bistand 
ti I Rumænien; 
ydelse af et mellemfristet fællesskabslån til Rumænien er en passende 
foranstaltning til at støtte landets betalingsbalance og til at styrke 
landets reservestilling; 
fællesskabslånet bør forvaltes af Kommissionen; 
Traktaten indeholder ikke anden hjemmel til vedtagelse af denne afgørelse 
end artikel 235 -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
ArtlKU 1 
1. Fællesskabet yder Rumænien en mellemfristet lånefacilitet på højst 
375 mio ECU i hovedstol med en maksimal gennemsnitlig løbetid på syv år 
med henblik på at sikre en holdbar betalingsbalancesituation og styrke 
reservesti 11 ingen. 
2. Til dette formål bemyndiges Kommissionen til på Fællesskabets vegne at 
låne de nødvendige midler, som vil blive stillet til rådighed for 
Rumænien i form af et lån. 
3. Dette lån forvaltes af Kommissionen i samråd med Det Monetære Udvalg og 
i overensstemmelse med aftaler mellem IMF og Rumænien. 
Art i Ko I 2 
1. Kommissionen bemyndiges til, efter samråd med Det Monetære Udvalg, at 
føre forhandlinger med de rumænske myndigheder om de økonom isk-poI i-
tiske betingelser i tilknytning til lånet. Disse betingelser skal være 
i overensstemmelse med de aftaler, der er nævnt i artikel 1, stk. 3, og 
med aftaler indgået med G-24. 
2. Kommissionen kontrollerer med regelmæssige mellemrum i samarbejde med 
Det Monetære Udvalg og i snæver koordination med G-24 og IMF, at den 
økonomiske politik i Rumænien er I overensstemmelse med formålene med 
lånet, og at lånebetingelserne overholdes. 
Artl**i 3 
1. Lånet stilles til rådighed for Rumænien i to rater. Den første rate 
frigives, så snart der er indgået et stand by-arrangement mellem 
Rumænien og IMF, og den anden rate frigives tidligst i fjerde kvartal 
1991, jf. i øvrigt artikel 2, stk. 2. 
2. Midlerne betales til Rumæniens nationalbank. 
ATilKQI T 
1. De lånoptagelses- og långivningstransaktioner, der er nævnt i arti­
kel 1, gennemføres med samme val i deringsdato og foretages på en sådan 
måde, at Fællesskabet ikke involveres i omlægningen af lånenes løbetid 
eller udsættes for valutakurs- eller renterisici eller andre kommerci­
el le risici. 
2. Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger til at indføje en 
klausul om førtidig tilbagebetaling i lånebetingelserne og også til at 
anvende en sådan klausul, hvis Rumænien træffer beslutning herom. 
- 10 -
3. Giver omstændighederne mulighed for en forbedring af renten pâ !ânene, 
kan Kommissionen på Rumæniens anmodning helt eller delvis refinansiere 
sin oprindelige lånoptagelse eller omlægge de finansielle betingelser 
derfor. En sådan refinansiering eller omlægning gennemføres på de be­
tingelser, der er fastsat i stk. 1, og må ikke resultere i en forlæn­
gelse af den gennemsnitlige løbetid for de pågældende lån eller i en 
forhøjelse af restgælden, opgjort efter den løbende valutakurs, på 
datoen for disse transaktioner. 
4. Rumænien bærer alle de omkostninger, som Fællesskabet afholder i for­
bindelse med indgåelse og gennemførelse af transaktioner i henhold til 
denne afgørelse. 
5. Det-Monetære Udvalg underrettes mindst én gang om året om udviklingen i 
de transaktioner, der er omhandlet i stk. 2 og 3. 
Afti KO I 5 
Kommissionen tilstiller mindst én gang om årret Europa-Parlamentet og Rådet 
en rapport, herunder en vurdering, om gennemførelsen af denne afgørelse. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
- 11 -
FINANS i ER INGSOVERS i GT 
1. Budgetpost 
Artikel (....) lånegaranti for støtte til Rumænien (skal oprettes ved 
et ændr i ngs- og/e 11er til lægsbudget). 
2. Retsgrundlag 
Artikel 235 i Traktaten. 
Otligatorfske. 
*• Beskrivelse af oo begrundelse for foranstaltningen 
a) Beskrivelse af forans^altningen 
Fælleeskabet stiller garanti for et lån til Rumænien med henblik på 
at støtte landets betalingsbalance og styrke landets reservestil­
ling. 
b) Begrundelse for fQfanstmnIngen 
-G-24 og Bådet for De Europæiske Fællesskaber har principielt 
godkendt, at der - efter anmodning fra Rumænien - ydes bistand 
til dette land. 
- Budgetposten danner grundlag for Fælleskabets garanti til dæk­
ning af et lån til Rumænien. 
- 12 -
5. Udgifternes art og beregning 
a) Udgifternes art 
Garanti for et lån til Rumænien. 
b) Beregning 
Der foreslås opført et p.m. i betragtning af, at man ikke på 
forhånd kan beregne, hvor meget der eventuelt vil blive trukket på 
denne budgetpost, og hvornår dette i givet fald vil ske, og fordi 
det forventes, at denne budgetgaranti ikke vil blive anvendt. 
6. Foranstaltningens virkninger på aktionsbeviI Iinoerne 
Kun i tilfælde af, at garantien faktisk anvendes. 
7. Finansiering af interventionsudoifter 
Budgetposten tilføres midler ved overførsel, genanvendelse af 
tilbagebetalte beløb (artikel 27, stk. 3, i finansforordningen af 
1977) eller ved tillægs- og/eller ændringsbudget. 
Kommissionen kan midlertidigt for at opfylde sine forpligtelser 
sikre gældsbetjeningen ved midler fra sin likvide beholdning. I så 
fald anvendes artikel 12 i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 
1522/89 af 29.5.1989. 
rSN 0254-1459 
KOM (91) 129 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA il 
Katalognummer : CB-CO-91-156-DA-C 
ISBN 92-77-712(51-9 
SALGSPRIS til og med 30 sider: 3,50 ECU for hver 10 sider derudover: 1,25 ECU 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembpurg