KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 194 endelig udg. 
Bruxelles, den 10. maj 1993 
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN 
LINGUA-PROGRAMMET 
AKÎIVITETSRAPPQRTI^" 
Denne rapport er inddelt i tre store afsnit: 
- første afsnit med titlen RESUME begynder på side 5; det indeholder på få sider en sammen­
fatning af aktiviteterne under programmet i 1992 inden for rammerne af de decentraliserede og 
centraliserede aktioner samt inden for rammerne af de interuniversitære samarbejdsprogrammer; 
partnerskaberne, projekternes målsprog og de budgetter, der er afsat til de forskellige foran­
staltninger, nævnes også kort; dette første afsnit slutter med en kort gennemgang af sammenhængen 
i LINGUA-programmet, dets virkninger for Fællesskabet og endelig overvågning og evaluering af 
programmet; 
- andet afsnit med titlen UDVIKLING starter på side 14; det indsætter i første omgang LINGUA i 
dets sammenhæng og giver derefter for 1992 en detaljeret analyse af programmet og de forskellige 
aktioner, som det omfatter; dette andet afsnit giver ligeledes oplysninger om forvaltningen, over­
vågningen og evalueringen samt promovering af programmet; 
- tredje afsnit med titlen AFSLUTNING begynder på side 44; der drages konklusioner af 
LINGUA-aktiviteterne i 1992, den merværdi, som programmet bibringer, understreges, og 
perspektiverne for de kommende år bliver gennemgået. 
Indholdsfortegnelsen findes på side 3 og 4. 
Bilagene indeholder en statistisk oversigt side 47 ff. 
INDHOLD 
iWiiïil 
UDVIKLING s5 
s 14 
1, SAMMENHÆNG s 14 
1.1. Hvad er LINGUA-programmet? s 14 
1.2. Målsætningerne for LINGUA-programmet s 14 
2. LINGUA-PROGRAMMET 
Særlige kendetegn, udvikling og resultater i 1992 s 16 
2.1. Operationelle bestanddele s 16 
2.2. Decentraliserede aktioner s 17 
2.2.1. Stipendier til mobilitet og uddannelse for sproglærere 
(aktion IA) s 17 
a) definition af og målsætninger for aktionen s 17 
b) oversigt over oplysninger for 91 s 17 
c) udvikling og resultater i 1992 s 17 
2.2.2. Udvekslinger og besøg af unge gennem fælles uddannelsesprojekter 
(aktion IV) s 20 
a) definition af og målsætninger for aktionen s 20 
b) oversigt over oplysninger for 91 s 21 
c) udvikling og resultater i 1992 s 21 
2.3. Centraliserede aktioner s 24 
2.3.1. Det europæiske net for ECP'er 
(europæiske samarbejdsprojekter) (aktion IB) s 24 
a) definition af og målsætninger for aktionen s 24 
b) oversigt over oplysninger for 91 s 24 
c) udvikling og resultater i 1992 s 24 
2.3.2. Del europæiske ne I for ICP'er og mobilitet for studerende 
og personale ved højere uddannelsesinstitutioner 
(de interuniversitære samarbejdsprogrammer) 
(aktion II) s 26 
a) definition af og målsætninger for aktionen s 26 
b) oversigt over oplysninger for 91 s 27 
c) udvikling og resultater i 1992 s 27 
2.3.3. Sprog og erhvervslivet 
(aktion III) s 28 
a) definition af og målsætninger for aktionen s 28 
b) oversigt over oplysninger af 91 s 28 
c) udvikling og resultater i 1992 s 29 
2.3.4. Supplerende foranstaltninger s 3j 
Første afsnit - Promovering af målsætningerne for LINGUA (aktion VA) s 31 
a) definition af og målsætninger for aktionen s 31 
b) oversigt over oplysninger for 91 s 3] 
c) udvikling og resultater i 1992 s 31 
Andet afsnit - Alment undervisningsmateriale for sprog, 
der sjældent undervises i, og som er mindre anvendt (aktion VB) s 33 
a) definition af og målsætninger for aktionen s 33 
b) oversigt over oplysninger for 91 s 33 
c) udvikling og resultater i 1992 s 33 
2.4. Budgettet s 35 
3. ADMINISTRATION AF PROGRAMMET s 36 
3.1. Udvælgelsesprocedurer i 1992 s 35 
3.1.1. Centraliserede aktioner s 35 
3.1.2. Decentraliserede aktioner s 35 
3.2. LINGUA-udvalget s 36 
3.3. De nationale LINGUA-kontorer s 37 
3.4. Ekspertgrupperne s 3g 
3.5. Faglig bistand s 3g 
3.6. Forbindelserne med de øvrige EF-programmer s 3g 
4. OVERVÅGNING OG EVALUERING s 40 
4.1. Overvågning, kontrol og intern evaluering s 40 
4.1.1. Overvågning af og kontrol med projekterne s 40 
4.1.2. Intern evaluering af programmet s 4] 
4.2. Ekstern evaluering s 42 
5. INFORMATION OG PROMOVERING s 43 
KONKLUSION 
BILAG s 44 
s 47 
HHHHil 
LINGUA, EFs handlingsprogram for kvalitativ og kvantitativ fremme i de tolv stater af de elleve 
fællesskabssprog, der undervises i, eller som tilegnes som fremmedsprog, blev vedtaget ved Rådets afgørelse 
89/489/EØF af 28. juli 1989 og offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. L 239/24. Det 
blev oprindelig vedtaget for en periode på fem år fra den 1. januar 1990 - 31. december 1994. Det anslåede 
budget for iværksættelse af denne første fase af programmet var 200 MECU. 
1990 var med et budget på 6 MECU primært et forberedende år, og hele programmet med alle aktionerne 
trådte først ind i den operationelle fase i 1991. 1992 var således det andet år, hvor LINGUA reelt var i 
funktion. 
Resultaterne fra 1991, hvor det samlede budget var på 23 MECU, var generelt positive og gav løfter om 
endnu mere opmuntrende resultater fremover, og 1992 levede med et budget på 38 MECU op til 
forventningerne fra det foregående år. Programmet blev styrket og udviklet kvantitativt og kvalitativt i alle 
sektorer og i alle aktioner. 
Programmets decentraliserede aktioner 
(som administreres af medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber) 
- For så vidt angår mobilitetsstipendierne til efter- og videreuddannelse af sproglærere blev de tidoblet 
i forhold til det foregående år; de gjorde det således muligt i 1991/1992 takket være et samlet budget på 
5,6 MECU og et gennemsnitligt LINGUA-stipendiebeløb på omkring 1000 ECU (der skal sammenholdes 
med de 1500 ECU, der var fastlagt som maksimumsbeløb i afgørelsen) for 5255 lærere at komme på 
videreuddannelseskurser i udlandet; i 1990/1991 nåede antallet af stipendiemodtagende lærere op på 516. 
At dømme ud fra de rapporter, som modtagerne fremsendte til de nationale LINGUA-kontorer i 
medlemsstaterne, gav stipendierne ikke alene lærerne mulighed for at få et udlandsophold i det land, hvis 
sprog de underviser i, hvilket for nogles vedkommende aldrig var sket før, men de gjorde det især muligt 
for dem mærkbart at forbedre ikke alene deres sproglige, men også deres kulturelle og metodiske 
færdigheder; de kunne således inden for rammerne af de kurser, de fulgte, øge deres samlede faglige kunnen 
og deres specifikke færdigheder som sproglærere. 
Denne tidoblede deltagelse fra lærernes side vidner også om de pågældende lærereres interesse (for i mange 
lande oversteg antallet af ansøgere langt de muligheder, som budgettet gav) såvel som om den positive 
aktion, som Kommissionen og medlemsstaterne har udført inden for information og promovering af denne 
aktion. 
- For så vidt angår udvekslinger og besøg af unge inden for rammerne af de fælles uddannelses­
projekter mellem institutioner i de forskellige lande omfattede de 17891 elever og 1829 lærere, dvs. 19720 
deltagere i 1992; det samlede budget var på 6 MECU i 1991/92, og det samlede gennemsnitlige LINGUA-
stipendiebeløb lå på mellem 250 og 300 ECU pr. deltager; denne finansiering udgjorde et maksimum på 
50 % (75 % i visse tilfælde) af projekternes samlede omkostninger, idet resten var støtte uden for 
programmet. Sammenlignet med de 4335 elever og 317 lærere i 1990/91 var det altså næsten fem gange 
så mange unge og næsten seks gange så mange ledsagende lærere, der i 1991/92 
oplevede mobiliteten inden for rammerne af et EF-uddannelsesprogram. 
Det er interessant at konstatere, at et stigende antal fælles uddannelsesprojekter virkelig er originale i valget 
af deres arbejdstema og i stadig stigende grad rettet mod forslag, der på en gang forbinder den 
interkulturelle og den sproglige dimension. Blandt de mange eksempler kan nævnes: 
. NUMEGEN Exchange Scheme, der samler seks lande i ét udvekslingsnet, og som har til formål inden for 
rammerne af bilaterale projekter at fremme tolerance, samarbejde og kommunikation mellem unge 
. en fælles aktion mellem institutioner i to medlemsstater for på to sprog at skrive to teaterstykker til senere 
opførelse i de to lande 
. to medlemsstaters institutioners fælles konstruktion af en "infomobil" med uafhængig elektrisk 
strømforsyning, der gør, at den kan anvendes over alt. 
I forbindelse såvel med denne som med den foregående aktion skyldes den store stigning i deltagerantallet, 
selv om enkelte medlemsstater ganske vist stadig havde visse vanskeligheder med at bruge al den støtte, 
som de fik, lige så meget den øgede interesse hos institutionerne, lærerne og eleverne som en god 
promoveringskampagne; det skal også understreges, at den mulighed, som medlemsstaterne gav 
undervisningsinstitutionerne (selv om den i visse tilfælde forbeholdes de erhvervsmæssige uddannelses­
institutioner), for at blive integreret i de fælles uddannelsesprogrammer utvivlsomt har bidraget til 
udviklingen af denne aktion. 
Programmets centraliserede aktioner 
(som administreres af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber) 
Der blev i 1992 indgivet ansøgninger om 369 store programmer, der omfattede 1419 partnere og vedrørte: 
- efteruddannelse af sproglærere inden for rammerne af de europæiske samarbejdsprogrammer (62 
godkendte projekter) 
- promovering af sprog inden for erhvervslivet (170 godkendte projekter) 
- udarbejdelse af alment undervisningsmateriale til undervisning i og tilegnelse af de fremmedsprog, 
der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt) i Fællesskabet (52 projekter) 
- promovering af målsætningerne for LINGUA gennem tværnationale sammenslutninger eller 
organisationer (22 godkendte projekter) 
- og studiebesøg eller forberedende besøg i forbindelse med iværksættelsen af europæiske samarbejds­
programmer eller sproglige projekter inden for erhvervslivet (63 modtagne projekter). 
Ud af disse 369 ansøgninger blev 164 udvalgt og støttet (nær ved 45 % af de indgivne projekter i 1992 
og næsten to gange flere end i 1991); disse 164 ansøgninger omfattede 769 koordinatorer og partnere. 
Denne stigning i antallet af projekter, der modtog støtte i form af fællesskabsmidler, kan iagttages i 
forbindelse med stort set alle aktionerne. Den vedrører navnlig; 
- projekter, der er rettet mod erhvervslivet (86 store projekter, der blev finansieret i 1992, i forhold til 
58 i 1991) 
- undervisningsmateriale for de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt 
(23 projekter i 1992, 15 i 1991) eller aktioner til fremme af LINGUA's målsætninger (14 i 1992, 8 i 1991). 
Selv om tallene stadig er beskedne, kan stigningen også iagttages i forbindelse med de projekter, der 
vedrører sammenslutningerne, og fremme af LINGUA's målsætninger (14 projekter i 1992 i forhold til 8 
i 1991). 
I betragtning af projekternes store omfang og det helt nye i princippet om et tværnationalt samarbejde 
mellem sprogundervisningsinstitutionerne ligger den største forskel (selv om de absolutte tal stadig 
forekommer lave) i de europæiske samarbejdsprogrammer, eftersom antallet af projekter, der blev finansieret 
i 1992 blev mere end fordoblet i forhold til 1991 (25 store projekter blev finansieret i 1992 i forhold til 12 
i 1991). 
Generelt gjaldt det for alle de centraliserede aktioner, at stigningen i budgettet i 1992 gjorde det muligt, selv 
om der var tale om et større antal projekter, der fik støtte, at yde en større gennemsnitlig støtte pr. projekt 
end i 1991; denne gennemsnitlige finansiering nåede i 1992 næsten op på 50 % af de samlede 
omkostninger som fastlagt i afgørelsen; dette gjorde det muligt at gennemføre projekter, der virkelig var 
interessante, og mærkbart at mindske antallet af godkendte projekter, der eventuelt ikke ville kunne være 
blevet gennemført på grund af utilstrækkelig EF-støtte. 
Men forhøjelsen skyldes også langt de fleste indgivne ansøgningers strålende kvalitet, uanset sektor eller 
aktioner; denne overflod af gode projekter gjorde det i øvrigt nødvendigt at lave en reserveliste, der kunne 
anvendes i tilfælde af, at nogle projekter ikke kunne gennemføres, eftersom ikke alle projekter kunne 
modtage støtte. 
For så vidt angår de europæiske samarbejdsprogrammer (ECP'er) er der ingen tvivl om, at det vellykkede 
symposium, der blev afholdt i slutningen af 1991 i Veldhoven, spillede en stor rolle for den markante 
stigning i antallet af indgivne projekter og den høje kvalitet af det foreslåede uddannelsesindhold og dermed 
af de projekter, som Kommissionen besluttede at støtte. 
De interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP'er) 
(som administreres af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber efter modellen fra de interu­
niversitære samarbejdsprogrammer under ERASMUS-programmet) 
11992 blev der indgivet 232 ansøgninger om interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP'er), hvoraf 211 
kunne komme i betragtning (mod 149 i 1991, dvs. en stigning på mere end 40 %) takket være et budget 
på lidt over 7 MECU. 6724 studerende og 774 lærere kunne således udøve mobilitet. 
Disse 211 interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP'er) omfattede 972 partnere fra højere ud­
dannelsesinstitutioner, og 48 af disse programmer vedrørte studiet af fremmedsprog, der sjældent undervises 
i, og som er mindst anvendt i Fællesskabet. 
Partnerskaber 
Inden for rammerne af programmets centraliserede aktioner gik tværnationale grupper og net af eksperter 
og institutioner, der i 1992 omfattede mere end 1742 partnere, i gang med at udvikle projekter inden for 
alle de aktioner og i alle de sektorer, som LINGUA dækker. 
Det er vigtigt her at understrege, at nettene som helhed mere går op i problemerne med undervisningsind­
holdet og kvaliteten af de undervisningsprodiiklcr, der er bedre tilpasset Fællesskabets behov, end i de 
problemer, som opstår i forbindelse med fremme af fysisk mobilitet for europæiske borgere, en mobilitet, 
der i denne sammenhæng snarere anses for et middel end et mål. 
Universiteterne og de forskellige universiteters undervisnings- og forskningsafdelinger og -institutter 
monopoliserede, som det kunne forventes, alle pladserne inden for de interuniversitære 
samarbejdsprogrammer (ICP'er), og de udgjorde også omkring 31 % af partnerskaberne i de centraliserede 
aktioner vedrørende efter- og videreuddannelse af sproglærere, udvikling af sprogkundskaber i erhvervslivet 
og udarbejdelsen af undervisningsmateriale til generel fremme af de fremmedsprog, der sjældent undervises 
i, og som er mindst anvendt i Fællesskabet. Virksomheder og erhvervsmæssige uddannelsesinstitutioner 
dækkede 30 % af de samme aktioner, ministerier og lokale og territoriale sammenslutninger mere end 10 
% og forlæggere og andre formidlere af pædagogisk materiale omkring 5 %. 
Målsprog 
Inden for projekterne for de decentraliserede aktioner, der fik støtte, vedrørte flertallet af ansøgningerne 
engelsk, fransk og tysk, eftersom disse tre målsprog indgik i 81 % af efter- og videreuddannelses-
stipendierne, og fordi Det Forenede Kongerige, Frankrig og Tyskland indgik i 68 % af ansøgningerne inden 
for de fælles uddannelsesprojekter, og samme fænomen ses inden for de interuniversitære samarbejdspro­
grammer, hvor engelsk, fransk og tysk stod for 77 % af målsprogene. 
Denne situation kan forekomme foruroligende, men er dog ikke overraskende, for tallene afspejler blot den 
plads, som disse sprog indtager i de nationale undervisningsforløb. Den generelle tendens i en række med­
lemsstater går i retning af udvikling og et større udbud af de små sprog i disse undervisningsforløb; men 
det vil tage tid, før denne tendens afspejles i mulige modtageres vaner og valg. 
Spanien er dog mere efterspurgt for så vidt angår potentielle efter- og videreuddannelsesstipendier end 
Tyskland, og Danmark er et af de lande, der modtager flest gæster inden for rammerne af de fælles 
uddannelsesprojekter. 
På den anden side er overvægten af de fremmedsprog, der undervises mest i, og som er mest anvendt i 
Fællesskabet, meget mindre i de centraliserede aktioner under programmet, hvor forskelligartetheden i de 
indgivne ansøgninger og den udvælgelse, som Kommissionen foretager, gør, at de tre mest udbredte sprog 
tilsammen ikke udgør mere end 45 % af målsprogene for alle de projekter, der modtager støtte. 
De fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, er altså med 55 % af 
ansøgningerne i flertal, og tallet er mere end opmuntrende. 
Budget 
Det samlede budget for 1992 var på 38 MECU i forhold til 23 MECU i 1991. 
Dette budget blev anvendt således: 
- Videreuddannelse af lærere 
(individuelle stipendier, støtte til 
europæiske samarbejdsprogrammer og forberedende besøg) : 8,52 MECU 
- Mobilitet inden for højere uddannelse 
(støtte til interuniversitære samarbejds­
programmer og individuelle stipendier) : 7,53 MECU 
- Sprog og erhvervslivet 
(projekter vedrørende sproglige behovsanalyser, 
undervisningsmateriale og forberedende besøg : 7,02 MECU 
- Mobilitet for unge mellem 16 og 25 år 
(fælles uddannelsesprojekter) : 8,40 MECU 
• Supplerende foranstaltninger 
(stipendier til foreninger, seminarer, publikationer og 
projekter der verdrører undervisningsmaterialer 
til de sprog, der undervises mindst i, og som er mindst 
udbredt) : 1,85 MECU 
- Programledelse 
teknisk bistand og støtte til de nationale kontorer) : 4,68 MECU 
I alt : 38,00 MECU 
Sammenhængen i LINGUA 
Erfaringerne fra de første år med LINGUA-programmet har vist, at der kun kan ske effektiv kvantitativ og 
kvalitativ promovering af fremmedsprogsfærdigheder inden for en sammenhængende helhed. 
Problemet med sproglig kommunikation i et flersproget fællesskab er umiddelbart betragtet komplekst, for 
der er mange og tilsyneladende meget forskellige mål. Det lader dog til, at løsningen for en stor del ligger 
i en definition af sammenhængende nationale sprogpolitikker og en fællesskabspolitik; de vil komme til 
udtryk gennem konkrete foranstaltninger, der indgår i en global strategi. 
LINGUA-programmet har denne sammenhæng og behandler problemerne samlet, hvilket giver det en reel 
indflydelse på medlemsstaternes politik. 
En samlet behandling af det sprogproblem, som Europa står over for, og ikke punktuelt ud fra behov, der 
påpeges her og der, er målsætningen for LINGUA (som de forskellige brugere og forvaltere af programmet 
går stærkt ind for), et program, der består af en række fællesskabsaktioner, der dels er rettet mod 
mobiliteten, dels mod indholdet af og værktøjerne til brug i uddannelse, aktioner, der alle er forbundet af 
en intern logik og er stærkt afhængige indbyrdes. 
Denne logik i programmets aktioner og deres indbyrdes afhængighed synes helt indlysende, når der er tale 
om aktioner, der vedrører uddannelse af lærere og de unges mobilitet (unge under erhvervsuddannelse, 
gymnasiaster eller studerende), men de er også meget reelle, når der er tale om forbindelserne mellem disse 
aktioner (og de strategier, de omfatter) og dem, der vedrører promovering af sprog inden for erhvervslivet 
eller udarbejdelse af undervisningsmateriale. 
For så vidt angår erhvervslivet har det ganske vist sine egne strategier og egne midler inden for 
frcmmcdsprogsuddannclsc af de forskellige personalegrupper, men det gælder også, at det udformer disse 
strategier og tilpasser disse midler ud fra elevernes baggrund, som afhænger af kvaliteten af den 
undervisning, de har modtaget, og de muligheder for mobilitet, som de har haft; denne baggrund er i de 
fleste tilfælde et resultat af en skoleuddannelse. 
For så vidt angår udarbejdelsen af undervisningsmateriale er forbindelserne mellem forfatterne, der er 
specialister i sprogundcrvisningsmatcrialc og således ofte lærere eller tidligere lærere, deres uddannelse 
(grund- eller videreuddannelse) og deres pædagogiske øvelse tilstrækkelig indlysende til, at der ikke er 
behov for nogen påvisning heraf. 
Det er således vigtigt, at alle kræfter, der går sammen om at forbedre undervisning i og tilegnelse af sprog 
og at gøre indlæringsstrategierne mere effektive inden for disse to særlig vigtige dele af programmet (sprog 
og erhvervslivet og udarbejdelse af pædagogisk materiale) knyttes sammen og arbejder sammen, fra den 
teoretiske sprogforsker til specialisten i anvendt lingvistik, fra didaktikeren til den ikke-sprogligt uddannede 
ansvarlige for uddannelse i virksomheden og til den endelige bruger af produkter, der er udarbejdet til ham, 
fra psykolingvisten til universitetslæreren, fra specialisten inden for audio-visuelt materiale til edb-
eksperten, fra eksperten inden for mobilitet til specialisten inden for det interkulturelle. Styrken og 
kompetencen hos hver af parterne i denne synergi og deres mulighed for og lethed ved at samarbejde er 
garanti for, at Fællesskabets aktion lykkes i disse sektorer. 
Det er også vigtigt, at alle disse kræfter, der først for nylig er begyndt at arbejde sammen inden for 
rammerne af et samlet og sammenhængende program, fremover får mulighed for at fortsætte med sammen 
at arbejde for Fællesskabets fælles interesser. 
LINGUA's virkninger 
Programmets virkninger kan nu i vidt omfang gøres op i sektoren for decentraliserede aktioner vedrørende 
mobilitet for lærere og unge. Tallene viser dette (jf. afsnittet om programmets decentraliserede aktioner i 
1992, side 5 - 6 i denne rapport). 
De kan ligeledes gøres op inden for de centraliserede aktioner, der vedrører indholdet af efter - og 
videreuddannelsen af lærere, sprogene i de videregående uddannelser og de projekter, der er rettet mod 
erhvervslivet eller den store offentlighed; dette gælder navnlig for de partnerskaber, der er blevet iværksat, 
og som omfatter hundredevis af institutioner og tusinder af personer, der ikke eller kun i begrænset omfang 
er vant til at arbejde sammen, og som kun takket være programmet har kunnet indlede et aktivt samarbejde. 
Der findes også tal herfor (jf. afsnittet om programmets centraliserede aktioner og de interuniversitære 
samarbejdsprogrammer i 1992, side 6 - 7 i denne rapport). 
Disse virkninger er derimod i øjeblikket vanskeligere at vurdere kvalitativt. 
For de decentraliserede aktioners vedkommende har deltagerne fået tilsendt spørgeskemaer, som 
Kommissionen og repræsentanter for hvert land har udarbejdet; de blev sendt ud til omkring 50 % af det 
samlede antal lærere og unge, der havde deltaget i disse aktioner i 1992; disse spørgeskemaer blev udfyldt 
og sendt tilbage til Kommissionen via de nationale strukturer til forvaltning af programmet i begyndelsen 
af 1993. Resultaterne af indsamlingen og edb-behandlingen af oplysningerne i disse spørgeskemaer og den 
kvalitative analyse heraf vil foreligge i slutningen af første halvår af 1993. 
For så vidt angår de centraliserede aktioner og det heraf følgende undervisningsmateriale, der er under 
udarbejdelse, er de allerførste resultater af det arbejde, der får støtte under programmet, først ved at indløbe. 
Næsten alle rapporter vedrørende afslutningen af første fase af de første projekter, der er finansieret af 
LINGUA, og dermed produktprøver eller selve produkterne forventes først i begyndelsen af 1993; 
udbredelsen heraf starter også i 1993; det er således først fra 1994, man kan indlede en reel undersøgelse 
af deres virkninger for fællesskabet. 
De første varsler, som Kommissionn har fået fra de første foreløbige rapporter, tyder allerede på et meget 
positivt cost/benefit-forhold. 
. Omfanget af de fleste projekter, 
. det store antal partnerskaber, som de har affødt, deres alsidighed og kvalitet, 
. deres store potentielle multiplikatoreffekt (på grund af, at der i mange af dem anvendes ny under­
visningsteknologi, der gør det muligt at anvende og videreformidle dem optimalt og også på grund af de 
store nationale eller tværnationale net, der omfatter nogle af medlemmerne af de grupperinger, der er blevet 
oprettet), 
. merværdien på fællesskabsplan (langt de fleste produkter, der er under udarbejdelse, havde haft få chancer 
for at blive iværksat uden en indsats fra Kommissionen og de supplerende midler fra LINGUA) 
er overbevisende beviser på dette forhold. 
10 
Allerede i 1993 kan Kommissionen indlede en tilbundsgående evaluering af virkningerne af de første 
europæiske samarbejdsprogrammer inden for videreuddannelse af lærere, for hvilke der allerede i løbet af 
sidste halvår af 1992 blev indgivet afsluttende rapporter for fase 1 for størstedelens vedkommende; også 
der vil de fleste projekter, der er omfattet af en treårig handlingsplan, de første moduler eller uddannelses-
produkter, der kan spredes, foreligge efter 1993. 
Selv om antallet af disse europæiske samarbejdsprogrammer var begrænset i 1991, vidner de afsluttende 
rapporter om fase 1 allerede om deres effektivitet. 
Ligesom for de projekter vedrørende undervisningsmateriale, der er nævnt ovenfor, gør 
. deres omfang, 
. de partnerskaber, de har samlet, 
. deres store multiplikatoreffekt (på grund af deres meget kortsigtede virkninger for tusinder af lærere, 
der er begyndt at udøve deres EF-mobilitet inden for rammerne af efter- og videreuddannelses-
stipendier, og som er potentielle brugere af de produkter, der kommer ud af disse projekter), 
. den indlysende, både kvantitative og kvalitative, merværdi, som de bevirker inden for tværnationalt 
samarbejde mellem specialiserede institutioner (der uden programmet fortsat ikke ville have lært 
hinanden at kende, og som ville have arbejdet alene i hver deres land, region og sektor) og i 
forbindelse med det grundlag, som de udgør for oprettelsen af et stort transnationalt efter- og 
videreuddannelsesnet for sproglærere, 
allerede nu disse programmer til typeeksempler på et meget positivt cost/benefit-forhold. 
For at danne sig en ide om de projekttyper, som Kommissionen støtter inden for rammerne af programmets 
centraliserede aktioner og deres potentielle virkninger for Fællesskabet, henvises til de to kompendier om 
de LINGUA-projekter, der blev godkendt i 1991 og 1992; kompendiet for 1991 har foreligget i næsten et 
år; kompendiet for 1992 vil foreligge i april 1993. 
For så vidt angår programmets generelle virkninger for medlemsstaternes sprogpolitikker kan disse evalueres 
mere præcist efter modtagelse og analyse af de rapporter, som de pågældende medlemsstater på 
Kommissionens anmodning skal forelægge i løbet af første halvår af 1993. Disse rapporter vil også give 
Kommissionen mulighed for over for Rådet at redegøre for de erfaringer, der er høstet i forbindelse med 
iværksættelsen af programmet i slutningen af det andet år af den operationelle fase i overensstemmelse med 
kravet i artikel 13 i Ministerrådets afgørelse af 28. juli 1989. 
Det kan dog understreges, at programmet allerede den 1. juni 1992 blev drøftet i Ministerrådet, og at 
udvekslingen af synspunkter på denne samling navnlig drejede sig om spørgsmålet om administrative 
forhindringer for programmets drift og om problemerne i forbindelse med sproglig alsidighed. 
For så vidt angår de administrative hindringer blev der mere præcist nævnt problemet med læreres villighed 
til at deltage i efter- og videreuddannelseskurser i løbet af skoleåret og vikarer for dem under disse kurser 
samt problemet med integrering inden for rammerne af de deltagende institutioners læseplaner af de fælles 
uddannelsesprojekter for unge mellem 16 og 25 år, om det arbejde, de medfører, og de besøg eller 
udvekslinger, som de afføder. 
For så vidt angår den sproglige alsidighed måtte Rådet konstatere, at dette mål vanskeligt kunne nås; det 
måtte også notere sig, at undervisning i to fremmedsprog ikke er obligatorisk i alle medlemsstaters 
læseplaner, og at der som regel ydes den største indsats i forbindelse med de mest udbredte sprog. 
I afventen af rapporter om programmets evaluering og effektivitet, der er berammet til 1993, pålagde Rådet 
Uddannelsesudvalget at følge udviklingen på området. 
11 
Overvågning og evaluering 
Ud over overvågningen af projekterne og den interne evaluering, som Kommissionen foretager regelmæssigt 
gennem rapporter, overvejelser og koordinering, møder i Bruxelles og kontrolbesøg på stedet, iværksatte 
Kommissionen i 1992 et udbud om ekstern evaluering af programmet, dets strukturer og virkninger i de tolv 
medlemsstater. Den endelige evalueringsreport ventes færdig i løbet af anden halvdel af 1993. 
LINGUA 
KVANTITATIV OG KVALITATIV UDVIKLING 
AF SPROGKUNDSKABERNE I EUROPA 
gennem 
- generalisering af anvendelse af fremmedsprog 
- støtte til promovering af alle Fællesskabets sprog 
integrering af fremmedsprog i universitetslæseplaner 
- dygtiggørelse af sproglærere 
promovering af fremmedsprog inden for erhvervslivet 
- fremme af metodisk innovation 
- støtte til udvekslingsprogrammer for unge 
på baggrund af pædagogiske projekter 
12 
5BSB?5?5SBBi5 
LINGUA i 1992 
Oversigt over nogle vigtige tal 
* Programmets decentraliserede aktioner har gjort det muligt: 
- $m $tp lærere U følge et efter- ag vide3cettddànnelse$kui&tiô i det land, hm 
sprog de underviser i (id gange flere end 11991) 
- for 19720 personne* at deltage i fælles uddannelsesprojekter 
(S gange flere end i 1991) gennem mere end m hundrede partnerskaber mellem 
uddanneisesmstitutioner ï de tolv medlemsstater 
* Frogrammets centraliserede aktioner har gjort det muligt : 
- fer mere end 1742 partnerinstitutioner fra alle Fællesskabets lande at starte på 
citer fortsætte med at arbejde inden for rammerne af projekter, der modtager støtte 
fra Kommissionen 
- for 164 partnerskaber omfattende 769 forskellige institutioner (mere end 2 
gange tallet for 1991) at blive etableret for gennem ambitiøse projekter med stor 
multiplikatoreffekt at forbedre og promovere videreuddannelse for sproglærere og 
sprogkundskaber i erhvervslivet elier generelt 
- for næsten 55% af <kt samlede antal målsprog i projekter, som disse 164 
partnerskaber har foreslået, at være sprog, der sjældent undervises i, og som er 
mindst anvendt i Fællesskabet 
- for 211 interuniversitære samarbejdsprojekter (40% flere end i 1991), 
omfattende 972 institutioner at træde i kraft og derved give mulighed for mobili­
tet for 6724 studerende og 774 lærere 
* Samtlige centraliserede projekter : 
~ universitetsinstitutioner udgjorde nærved 70% af de berørte partnerskaber 
* Uden for de interuniversitære samarbejdsprogrammer : 
- universitetsinstitutionerne udgjorde mere end 31% af partnerskaberne og 
virksomhederne, de faglige sammenslutninger og de erhvervsmæssige ud­
dannelsesinstitutioner nærved 30% 
13 
UDVIKLING 
1. SAMMENHÆNG 
1.1. Hvad er LINGUA-programmet? 
LINGUA-programmet blev vedtaget den 28. juli 1989 på forslag af Kommissionen og trådte i kraft 
den 1. januar 1990 for en periode på fem år med et budget på 200 MECU og er resultatet af lange 
overvejelser, der startede i 1976. 
På samlingerne i Stuttgart i juli 1983, i Fontainebleau i juni 1984 og i Milano i 1985 førte disse 
overvejelser til, at de ansvarlige vedtog konklusioner om, at sprog udgør et passende område for 
fællesskabsaktiviteter, og understregede inden for rammerne af deres erklæringer om Den Europæiske 
Union Fællesskabets behov for at forbedre borgernes sprogkundskaber. 
Disse overvejelser byggede bl.a. på erklæringer fra alle dem, der arbejder på opbygningen af Europa; 
de har regelmæssigt og klart redegjort for deres ønske om at bevare og promovere hvert af 
Fællesskabets medlemmers kulturelle identitet; eftersom sprog udgør et velegnet middel til at 
udtrykke folks og enkeltpersoners kultur, går denne bevarelse af det europæiske kulturmiljø og 
opretholdelsen af en reel kulturel mangfoldighed over forsvaret for helhedens flersprogethcd for at 
gøre det muligt for alle fællesskabssprogene at eksistere side om side med samme muligheder og 
gennem promovering af borgernes flersprogethed at give hver enkelt midler til at mestre et eller flere 
fremmedsprog ud over modersmålet. 
Disse overvejelser byggede også på en udbredt overbevisning om, at europæernes øgede 
kommunikationsfærdigheder inden for fremmedsprog, en udvidelse, som har til formål at hjælpe 
borgerne til at overvinde de vanskeligheder, der hindrer deres evne til at kommunikere indbyrdes, 
udgør en af nøglerne til gennemførelsen af Fællesskabets målsætninger, og at man navnlig skulle lette 
gennemførelsen af det indre marked og den fri bevægelighed for personer, varer, tjenesteydelser og 
kapital inden for rammerne af dette store indre marked. 
1.2. LINGUA-programmets målsætninger 
I afgørelsen af 28. juli 1989 hedder det i artikel 4, at 
- "LINGUA-programmet har til hovedformål at fremme en kvantitativ og kvalitativ forbedring 
af kendskabet til fremmedsprog med sigte på at udvikle kommunikationsmulighederne inden 
for Fællesskabet. Med henblik herpå åbner det ved hjælp af fællesskabsforanstaltninger 
mulighed for at støtte og supplere medlemsstaternes politikker og aktioner med dette formål 
for øje." 
I artikel 5 lægges der vægt på nærheds- og komplementaritetsaspekterne, idet det understreges at 
programmet tager sigte på "at lette iværksættelsen af den politik, som medlemsstaterne vedtager, som 
de gennemfører inden for rammerne af deres interne strukturer og deres uddannelsessystemers 
karakteristika og muligheder", og som tager sigte på dette hovedformål. 
14 
I denne artikel nævnes ligeledes mere detaljeret hovedformålet og følgende specifikke formål: 
- at generalisere anvendelse af fremmedsprog 
"at tilskynde alle borgere til et erhverve et praktisk kendskab til fremmedsprog" 
- at bidrage til promovering af alle fællesskabssprogene 
"øge mulighederne for at undervise i og lære fremmedsprog inden for Fællesskabet, og 
især at tilskynde til at lære de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er 
mindst anvendt" 
- at integrere fremmedssprog i det størst mulige antal universitetskurser 
"øge mulighederne for, at universitetsstuderende kan kombinere fremmedsprogsstudier 
med studiet af deres hovedfag, og sikre, at disse studier bliver en anerkendt del af deres 
grad, eksamensbevis eller kvalifikationsbevis" 
- at øge fremmedsprogslæreres kundskaber 
"at højne niveauet af fremmedsprogsundervisningen gennem en forbedring af såvel 
grunduddannelsen som efter- og videreuddannelsen af lærere og andre undervisere i 
fremmedsprog ved at udvide deres muligheder for at gennemføre relevante udlandsop­
hold" 
- at promovere fremmedsprog i erhvervslivet 
"at tilskynde arbejdsgivere og erhvervsorganisationer til at fremme deres arbejdstageres 
uddannelse i fremmedsprog, således at virksomhederne fuldt ud kan drage nytte af det 
indre marked, navnlig under hensyntagen til behovene i de små og mellemstore 
virksomheder og i Fællesskabets perifere og mindre udviklede områder" 
- at fremme metodcinnovation 
"at fremme innovation i de metoder, der anvendes i fremmedsprogsuddannelsen, samt 
i udnyttelsen af de anvendte kommunikationsteknologier" 
De oplysninger, der er indhentet i medlemsstaterne efter programmets første fase, viser klart, at deres 
bestræbelser på at opfylde disse formålsætninger allerede har haft en betydelig indflydelse på deres 
sprogpolitikker, og at programmets virkninger virkelig begynder at kunne mærkes. 
Der er umiddelbart fire eksempler på dette, som dog på ingen måde foregiver at være udtømmende, og de 
vedrører kun en del af de foranstaltninger eller bestemmelser, som LINGUA har bevirket i en given 
medlemsstat: 
. næsten systematisk obligatorisk integrering af sprog i alle videregående eller erhvervsmæssige 
undervisningsforløb 
. en bredere vifte af sprog, der udbydes til eleverne eller de studerende på undervisningsinstitutioner­
ne 
. hyppigere forekomst af sprog i ikke-sproglige universitetspensa 
. generalisering i de fleste medlemsstater af tidligt indført sprogundervisning. 
15 
2. LINGUA-PROGRAMMET: 
SÆRUGE KENDETEGN, UDVIKLING OG RESULTATER I 1992 
2.1. Operationelle bestanddele 
For at opfylde sine målsætninger omfatter LINGUA-programmet fem aktioner, der har fælles 
kendetegn; dels har de alle til formål på et givet niveau i en given sektor på en given måde at 
fremme kendskab til de elleve fællesskabssprog, der studeres eller undervises i som fremmedsprog; 
dels omfatter de alle tværnationale partnerskaber med de lande, hvor projekternes målsprog tales 
og/eller mobilitet i de pågældende lande; endelig giver de alle med samme projektkvalitet, og når 
der ifølge budgetterne skal prioriteres, en præferencestilling til de fremmedsprog, der sjældent 
undervises i, og som er mindst anvendt. 
Der er tale om følgende fem aktioner, som er omhandlet i bilaget til Ministerrådets afgørelse: 
- Aktion I : Foranstaltninger til fremme af fremmedsprogslærernes efter- og videreuddanelse 
- Aktion II : Foranstaltninger til fremme af tilegnelse af fremmedsprog på universiteterne og 
navnlig til udbygning af fremmedsprogslærernes grunduddannelse 
- Aktion III : Foranstaltninger til fremme af kendskabet til fremmedsprog, som anvendes 
fagligt og inden for erhvervslivet 
- Aktion IV : Foranstaltninger til fremme af udviklingen inden for udveksling af unge under 
faglig, erhvervsmæssig eller teknisk uddannelse i Fællesskabet 
- Aktion V : Supplerende foranstaltninger, navnlig foranstaltninger til fremme af innovation 
i metoder inden for fremmedsprogsundervisningen 
Trods en iøjnefaldende forskelligartethed på overfladen er disse fem aktioner under programmet tæt 
forbundet, stærkt indbyrdes afhængige og bruger synergi i iscenesættelsen af alle de aktører, der er 
nødvendige for en effektiv fremme af europæernes sprogkundskaber; komplementariteten i deres 
udformning og indholdet samt de personer, der iværksætter dem, sikrer sammenhæng i programmet 
som helhed. 
Disse fem aktioner tilhører forvaltningsmæssigt to forskellige kategorier: decentraliserede aktioner 
og centraliserede aktioner. 
Første del af aktion I (den, der vedrører mobilitetsstipendier for alle slags sproglærere med undtagelse 
af universitetslærere) og aktion IV er decentraliserede, dvs. at de samlet administreres af 
medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen 
De generelle retningslinjer og det samlede budget fastlægges dog af Kommissionen, der bistås af 
LINGUA-udvalgct. 
Anden del af aktion I (den, der vedrører iværksættelse af europæiske samarbejdsprogrammer til 
forbedring af sproglærernes efter- og videreuddannelse) samt aktion II, III og V er centraliserede, 
dvs. de forvaltes samlet af Kommissionen. Ligesom for de decentraliserede aktioners vedkommende 
fastlægges de generelle retningslinjer for disse aktioner og deres respektive budget af Kommissionen 
med bistand fra LINGUA-udvalgct. 
16 
2.2. De decentraliserede aktioner 
2.2.1. Mobilitets- og uddannelsesstipendier til sproglærere 
(aktion IA) 
a) definition af og målsætninger for aktionen 
Aktion IA tager sigte på at højne niveauet for fremmedsprogsundervisningen i Fællesskabet 
ved at forbedre lærernes efter- og videreuddannelse og ved at øge de muligheder, de har for 
at nyde godt af en passende forberedelse i udlandet. 
Med støtte fra UNGUA-stipendierne bør fremmedsprogslærerne kunne forbedre deres faglige 
færdigheder, såvel sprogligt som kulturelt og metodisk, bl.a. ved at følge efter- og 
videreuddannelseskurser eller ved at indhøste faglig erfaring i en medlemsstat, hvor det sprog, 
de underviser i, bliver talt. 
Et af de prioriterede områder under denne aktion er at fremme alsidigheden i udbuddet af 
fremmedsprog og at udvide det til at omfatte de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og 
som er mindst anvendt, ved at tilskynde de lærere, der er specialiseret eller interesseret i 
undervisning og indlæring af de mindst udbredte sprog, til at følge kurser i de lande, hvor 
disse sprog tales. 
b) oversigt over oplysningerne fra 1991 
I aktivitetsrapporten fra 1991 fremgik det af de tal, som medlemsstaterne opgav, at der var 516 
lærere, der havde modtaget stipendier. 
En analyse af medlemsstaternes oplysninger vedrørende disse 516 deltagere viste, at 0,23% 
af disse var taget til Belgien, 0,23% til Danmark, 11,35% til Tyskland, 0,47% til 
Grækenland, 16,79% til Spanien, 15,60% til Frankrig, 0,47% til Irland, 2,13% til Italien, 
2,37% til Nederlandene, 1,19% til Portugal og 49,17% til Det Forenede Kongerige; der var 
ingen ønsker om at tage til Luxembourg. 
c) udvikling og resultater i 1992 
(jf. også bilag 1 et 2 i de statistiske oplysninger sidst i rapporten) 
- Antallet af stipendiater blev mere end tidoblet i 1992, eftersom 5257 lærere modtog 
LINGUA-støtte. 
Tabel 1 nedenfor angiver i procent fordelingen af lærere på de lande, hvor kurserne fandt sted 
(jf. også bilag 1 - Statistisk oversigt - sidst i rapporten) og giver mulighed for en sammen­
ligning med tallene fra 1991; denne sidste række tal er kun vejledende, og der må ikke drages 
fejlagtige konklusioner, eftersom der var mange flere deltagere i 1992 end i 1991, hvorfor der 
er tale om en sammenligning af meget uens størrelser. 
Man kan dog konstatere visse ændringer, men navnlig notere sig visse konstante forhold. 
Når antallet af projekter stiger, falder Det Forenede Kongeriges vægt let (med 6,56%), men 
landet holder sig absolut i forreste række, eftersom nærved halvdelen af lærerne tog dertil for 
at følge et uddannelseskursus; procentsatsen er endnu større, hvis man dertil føjer pro­
centsatsen for de lærere, der tog til Irland; det er nærliggende at tænke, 
17 
at de ikke tog dertil for at følge et kursus i irsk, men for størstedelens vedkommende i 
engelsk. 
Frankrig kommer langt bagefter; men for andet år i træk overhaler Spanien mærkbart 
Tyskland. 
Italien forbedrer også sin procentdel (68 % i forhold til 1991), selv om det ligger ret langt 
efter de fire "store", men hvis man tager i betragtning, at det samlede antal af deltagere i år 
er meget større, er resultatet opmuntrende. 
For så vidt angår dansk, græsk, nederlandsk og portugisisk udgør disse sprog 1,45 % af 
ansøgningerne. 
Dette tal kan tilskrives LINGUA-programmet, der har givet omkring hundrede lærere 
mulighed for at tage til Danmark, Grækenland, Nederlandene og Portugal for dér at følge 
kurser, som de ikke ville have haft midler til at følge uden fællesskabsstøtten. Det lader også 
til, at der er en øget dynamik, og at der i de kommende måneder og år bliver flere og flere 
ansøgninger vedrørende de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst 
anvendt. 
1991 
Værtsland 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK % 
00.23 
00.23 
11.35 
00.47 
16.79 
15.60 
00.47 
02.13 
00.00 
02.37 
01.19 
49.17 Rækkefølge 
10 
10 
4 
8 
2 
3 
8 
6 
12 
5 
7 
1 1992 
Rækkefølge 
9 
11 
4 
7 
3 
2 
6 
5 
12 
8 
10 
1 % 
00.40 
00.08 
08.51 
00.67 
10.98 
26.94 
02.17 
03.59 
00.02 
00.55 
00.15 
45.94 Værtsland 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
Tabel 1 - Aktion IA 
Lærernes mobilitet - Værtsland - Sammenligning af tallene for 1991 og 1992 
18 
- Kommmissionens budgetmæssige forpligtelser pr. land i henhold til kontrakterne for 
regnskabsårene 1991/92 og 1992/93 så således ud: 
(bemærkning: programmets decentraliserede aktioner følger ikke kalenderåret, men skoleåret 
eller det akademiske år; de giver således mulighed for f.eks. at finansiere projekter, der 
strækker sig over en periode fra den 1. august det ene år til den 31. juli det følgende år; men 
disse datoer kan svinge alt efter medlemsstaterne. For så vidt angår aktivitetsrapporten for 
1992 er det altså projekter, der dækker både 1991 og 1992, der tages i betragtning, og disse 
projekter er finansieret over budgettet for 1991 (NB: LINGUA-aktivitetsrapporten for 1991 
indeholdt tal for projekter, der blev iværksat i 1990/91 og finansieret over budgettet for 1990). 
Budgettet for 1992 vil blive anvendt i løbet af skoleåret eller det akademiske år 1992/93; 
tallene for de beløb, der stilles til rådighed for medlemsstaterne inden for 1992-budgettets 
rammer, er angivet til orientering og sammenligning med 1991 i tabel 2a.) 
Land 
Belgien 
Danmark 
Tyskland * 
Grækenland Budget 
176080 ECU 
89543 ECU 
2071253 ECU 
155088 ECU Land 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien Budget 
495238 ECU 
689303 ECU 
62554 ECU 
912436 ECU Land 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige Budget 
21427 ECU 
173509 ECU 
164940 ECU 
588629 ECU 
(* herunder den ekstraordinære særstøtte til fordel for de fem nye delstater) 
Tabel 2 - Aktion IA - Budget pr. land i 1991/92 
Land 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland Budget 
277610 ECU 
137670 ECU 
1739598 ECU 
255107 ECU Land 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien Budget 
783926 ECU 
1059587 ECU 
106728 ECU 
1107406 ECU Land 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige Budget 
39923 ECU 
275500 ECU 
270578 ECU 
946369 ECU 
Tabel 2a- Aktion IA - Budget pr. land i 1992/93 
- Strømmene af udsendte og modtagne lærere pr. land er angivet i tabel 3 nedenfor (jf. også 
bilag I - Statistisk oversigt - sidst i rapporten). Ved at betragte denne tabel ser man, at blandt 
landene med de sprog, der er mest udbredt, og som der undervises mest i, modtog Det 
Forenede Kongerige og Frankrig flere lærere, end de sendte afsted til udlandet. Tyskland 
udviste en ganske modsatrettet tendens, idet det sendte fem gange så mange lærere ud i 
forhold til det antal, det modtog. Kun Spanien er næsten i ligevægt. 
Af landene med de mindst udbredte sprog sendte Danmark og Portugal 18-25 gange flere 
lærere ud, end de modtog, Nederlandene fire gange så mange og Italien tre gange så mange. 
19 
Land 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig Udsendte 
lærere 
202 
98 
2312 
73 
460 
480 Modtagne 
lærere 
21 
4 
447 
35 
577 
1416 Land 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige Udsendte 
lærere 
72 
613 
19 
121 
1 44 
663 Modtagne 1 
lærere 
114 
189 
1 
29 
8 
2414 
Tabel 3 - Aktion IA - Indad- og udadgående strømme 
- Gennem mobilitetsstipendierne gav LINGUA's aktion IA uden tvivl et betragteligt antal 
lærere mulighed for at få en europæisk erfaring, som de ikke ville have fået uden programmet; 
de kunne således på stedet forbedre deres kommunikationsfærdigheder og opleve kulturen i 
de lande, hvis sprog de underviser i. 
Det bidrager også til at udvikle og styrke et net af kontakter mellem undervisningsinstitutioner 
i udlandet, et net, som i ikke ringe grad bidrager til iværksættelsen af nye fælles uddannelses­
projekter inden for rammerne af programmets aktion IV. 
- De administrative hindringer for programmets forløb, som blev drøftet i Ministerrådet den 
1. juni 1992 (se i "resumé" slutningen af afsnittet "LINGUA's virkninger", side 11 og 12) lader 
ikke til at have været til gene for udviklingen i kursusansøgninger i 1992. 
2.2.2. Udveksling og besøg af unge: de fælles uddannelsesprojekter 
(aktion IV) 
a) definition af og målsætninger for aktionen 
Aktion IV tager sigte på at fremme deltagelse af unge mellem 16 og 25, der er i gang med 
en faglig, teknisk eller erhvervsfaglig uddannelse, i udvekslingsprogrammer, der bygger på de 
pædagogiske projekter, der kaldes fælles uddannelsesprojekter. 
Det hedder ikke desto mindre i afgørelsen, at det påhviler hver medlemsstat at definere 
begrebet faglig, teknisk eller erhvervsfaglig uddannelse og at begrænse eller udvide det. Som 
helhed besluttede de tolv lande at fortolke afgørelsen bredt og medtage generelle uddannelses­
institutioner. 
De pædagogiske udvekslinger skal have til formål at forbedre de unges kommunika­
tionsfærdigheder og udvikle deres motivation for at erhverve praktiske kundskaber i fremmed­
sprog; når projekterne omfatter lande, hvis sprog der sjældent undervises i, og som er mindst 
anvendt, er det ønskeligt, at deltagerne kan nå til et minimumsoverlevelsesnivcau på 
værtslandets sprog, og at de eventuelt kan tilegne sig et minimum af teknisk ordforråd i 
forbindelse med temaet for den fælles aktivitet. Disse formål nås ved iværksættelsen af 
uddannelsesprojekter, der udarbejdes meget omhyggeligt inden besøget eller udvekslingen, og 
som fuldt ud integreres i deltagernes skoleaktiviteter; uddannclsesprojckterne er af teknisk eller 
kulturel art, men skal alle indeholde en stor sproglig del. 
20 
b) oversigt over oplysninger for 1991 
I aktivitetsrapporten for 1991 omfattede medlemsstaternes tal 4018 unge, der havde modtaget 
stipendier, der generelt udgjorde højst 50 % af projekternes samlede omkostninger. 
En analyse af de oplysninger, som medlemsstaterne opgav vedrørende 3754 af disse 4018 
deltagere, viste, at 1,97 % var taget til Belgien, 4,40 % til Danmark, 9.63 % til Tyskland, 
1,84 % til Grækendland, 5,91 % til spanien, 12,79 % til Frankrig, 3,30 % til Irland, 6,05 % 
til Italien, 0,53 % til Nederlandene, 4,26 % til Portugal og 50,32 % til Det Forenede 
Kongerige; der var ingen ansøgere til Luxembourg. 
c) udvikling og resultater i 1992 
(jf. også bilag 3 og 4 i de statistiske oplysninger sidst i rapporten) 
- Antallet af modtagere blev stort set femdoblet i 1992, eftersom 911 projekter omfattende 
17891 unge og 1829 lærere, i alt 19720 personer, søgte og fik LINGUA-støtte. I øvrigt blev 
der finansieret 811 forberedende besøg. 
Tabel 4 nedenfor viser i procent fordelingen af disse unge pr. land, hvor besøgene fandt sted 
(jf. også bilag 3 - Statistisk oversigt - sidst i rapporten) og gør det muligt at sammenligne 
med tallene for 1991; ligesom for aktion IA er denne anden række tal kun angivet vejledende, 
og man skal heller ikke her drage konklusioner, hvori der ikke tages hensyn til det 
iøjnefaldende misforhold mellem de sammenlignede tal. 
1991 
Værtsland 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige % 
01.97 
04.40 
08.63 
01.84 
05.91 
12.79 
03.30 
06.05 
00.00 
00.53 
04.26 
50.32 Rækkefølge 
9 
6 
3 
10 
5 
2 
8 
4 
12 
11 
7 
1 1992 
Rækkefølge 
7 
6 
3 
11 
4 
2 
8 
5 
12 
9 
10 
1 % 
03.39 
05.61 
08.74 
01.40 
07.85 
21.42 
02.80 
07.13 
00.21 
02.15 
01.42 
37.88 Værtsland 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
Tabel 4 - Aktion IV - Mobilitet for unge - Værtsland - Sammenligning af oplysninger for 1991 og 1992 
21 
Man kan også i dette tilfælde fastslå en række kendsgerninger. 
Når deltagelsen øges, og kategorien derfor bliver mere relevant, ser Det Forenede Kongerige 
sin procentdel falde (med 24,72 % i forhold til 1991), hvorimod Frankrigs øges (med 67,47 
% i forhold til 1991). Duoen Det Forenede Kongerige - Frankrig samler således alene mere 
end 59 % af deltagerne i de fælles uddannelsesprojekter. 
Tyskland, Spanien og Italien ligger ganske vist langt bagefter, men samler dog på næsten lige 
fod nærved 24 % af det samlede deltagerantal. 
For så vidt angår de fire fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt 
(ud over irsk og letzeburgesch) samler dansk, græsk, nederlandsk og portugisisk næsten 11 %; 
tallet ligger ret lavt, men det er ikke desto mindre opmuntrende. I betragtning af viften af de 
store sprog, der udbydes på skoler i medlemsstaterne, har LINGUA-programmet al mulig 
grund til at glæde sig over det bidrag, det yder med hensyn til åbningen af de lande, hvis 
sprog der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, for unge europæere; selv om 
virkningerne i øjeblikket er begrænsede, er det klart, at der ikke ville være sket noget, hvis 
LINGUA ikke havde eksisteret; tendensen er der; den kan kun blive stærkere. 
Danmarks tilfælde er yderst interessant, fordi landet har tiltrukket 5,61 % af det samlede 
deltagerantal, et tal, der afspejler den tiltrækning, som de skandinaviske lande fortsat øver på 
de øvrige medlemsstater, og måske navnlig på Middelhavslandene. Selv om dansk ikke har 
været hovedkommunikationssproget under besøgene og arbejdet, viser kursusrapporterne, at 
der blev brugt en del af tiden til en første introduktion af deltagerne til et sprog, der kun er 
lidet kendt og anvendt i Europa. 
- Kommissionens budgetmæssige forpligtelser pr. land i henhold til kontrakterne for 
regnskabsåret 1991/92 var følgende: 
(bemærkning: se på side 18 den indledende bemærkning i afsnittet vedrørende de bud­
getmæssige forpligtelser i forbindelse med aktion IA; de beløb, som blev stillet til 
medlemsstaternes rådighed inden for 1992-budgettets rammer, angives til orientering og 
sammenligning med 1991 i tabel 5a.) 
Land 
Belgien 
Danmark 
Tyskland * 
Grækenland Budget 
159707 ECU 
102111 ECU 
1807423 ECU 
226204 ECU Land 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien Budget 
749280 ECU 
721006 ECU 
89544 ECU 
803226 ECU Land 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige Budget 
26712 ECU 
254478 ECU 
276471 ECU 
783838 ECU 
(* herunder den ekstraordinære særstøltc til de fem nye delstater) 
Tabel 5 - Aktion IV - Budget pr. land i 1991/92 
22 
Land 
Belgien 
Danmark 
Tyskland * 
Grækenland Budget 
241753 ECU 
149012 ECU 
1622662 ECU 
363423 ECU Land 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien Budget 
1179376 ECU 
1098546 ECU 
135399 ECU 
1552893 ECU Land 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige Budget 
41807 ECU 
390650 ECU 
394053 ECU 
1230426 
ECU 
(* herunder den ekstraordinære særstøtte til de fem nye delstater) 
Tabel 5a- Aktion TV - Budget pr. land i 1992/93 
- Strømmene af udsendte og modtagne unge pr. land er angivet i tabel 6 nedenfor (jf. også 
bilag I - Statistisk oversigt - sidst i rapporten). Det fremgår af en gennemgang af denne tabel, 
at de fleste "store" lande (Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien) udsendte flere unge, end de 
modtog. Kun Det Forenede Kongerige danner en undtagelse fra denne regel med næsten tre 
gange færre unge briter, der rejste ud, i forhold til unge, der kom fra andre medlemsstater. De 
mindste lande modtog til gengæld flere, end de sendte ud, med undtagelse af Nederlandene 
(tre gange flere unge nederlændere, der rejste ud, end andre nationaliteter, der kom til). 
Grækenland og Portugal stod omtrent lige med næsten lige så mange, der rejste ud, som der 
rejste ind. 
Land 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig Udsendte 
unge 
244 
756 
2884 
250 
2589 
4374 Modtagne 
unge 
607 
1004 
1563 
251 
1404 
3833 Land 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige Udsendte 
unge 
415 
2260 
0 
1271 
286 
2562 Modtagne 
unge 
501 
1271 
38 
385 
253 
6777 
Tabel 6 - Aktion IV - Ind- og udgående strømme 
- Dynamikken i aktion IV er nu til stede, selv om enkelte medlemsstater stadig har visse 
vanskeligheder med fuldt ud at bruge deres budget. Denne aktion bidrager i høj grad og på 
en meget original måde til udviklingen af anvendelsen af sprog og den europæiske dimension 
i meget forskelligartede uddannelsesinstitutioner. 
Det forhold, at Kommissionen i 1992 forenklede medlemsstaternes forvaltningsproccdurcr for 
denne aktion ved at anmode et og samme nationale kontor om at finansiere omkostningerne 
ved både udsendelse og modtagelse af deltagerne i et projekt, bidrog til udviklingen af nye 
initiativer. 
Der er dog stadig et problem med gensidige besøg inden for projekterne; denne gensidighed 
er naturligvis ikke obligatorisk, men den bliver stærkt opmuntret; hvis dette gensidighedsprin-
23 
cip blev generaliseret og systematiseret, ville det risikere at skabe alvorlige problemer med 
overholdelsen af gensidigheden i visse meget "efterspurgte" lande; navnlig f.eks. Det Forenede 
Kongerige ville have meget vanskeligt ved finansielt at gennemføre gensidighed med alle sine 
partnerinstitutioner; på den anden side kunne denne gensidighed i de projekter, der igangsættes 
"udefra", risikere at hindre britiske institutioner i at iværksætte og gennemføre projekter, som 
de ønskede at tage initiativ til. 
- Ligesom i forbindelse med aktion IA synes de administrative hindringer vedrørende denne 
aktion, som Ministerrådet drøftede på samlingen den 1. juni 1992 (se i "Resumé", afslutningen 
af afsnittet "LINGUA's virkninger", side 11 og 12), ikke at have været til gene for udviklingen 
af projekterne. 
2.3. De centraliserede aktioner 
(bemærkning: i modsætning til de decentraliserede aktioner fulgte disse aktioner kalenderåret 
og omfattede projekter, der blev foreslået og finansieret i 1992.) 
2.3.1. Nettet af europæiske samarbejdsprogrammer 
(aktion IB) 
a) definition og målsætninger for aktionen 
De europæiske samarbejdsprogrammer udgør en fuldstændig ny tilgang til efter- og 
videreuddannelse for frcmmcdsprogsunderviscrc. 
Programmernes hovcdformålsætninger er at skabe en original ramme, inden for hvilken 
lærerne og underviserne kan forbedre deres kommunikationsfærdigheder, deres kendskab til 
målsprogets kulturelle miljø og deres kendskab til forskellige pædagogiske metoder, ikke alene 
i deres nationale sammenhæng, men også i en tværnational sammenhæng. 
Dette prioriterede mål nås gennem aktivt samarbejde mellem efter- og videreuddannelses-
institutionerne i mindst to medlemsstater. Innovationerne inden for undervisnings- og 
indlæringsmetoder for fremmedsprog og anvendelsen af ny uddannelsesteknologi er vigtige 
aspekter at tage hensyn til i den fælles udvikling af et europæisk samarbejdsprogram. 
b) oversigt over oplysningerne for 1991 
I 1991 (kontraktmæssig periode 1. september 1991 - 31. august 1992) modtog tolv projekter 
finansieringsstøtte. 
Frankrig koordinerede 3 projekter, Italien 2, Portugal 1 og Det Forenede Kongerige 6; disse 
fire lande indgik også som partnere i flere projekter, ligesom også Tyskland (7 part-
ncrinstitutioner i projekterne) og Spanien (6 partncrinstitutioncr). 
Målsprogene for projekterne var spansk (6 gange), tysk (6 gange), græsk (1 gang), engelsk (7 
gange), fransk (10 gange), italiensk (6 gange) og portugisisk (2 gange). 
c) udvikling og resultater i 1992 
- der blev indgivet 62 ansøgninger omfattende 187 partncrinstitutioncr i 1992. Ud af disse 62 
ansøgninger var der 25 programmer (heraf 7 forlængelser af programmer iværksat i 1991), der 
blev sat i værk (eller fortsatte) takket være LINGUA for en kontraktmæssig periode fra den 
1. september 1992 - 31. august 1993. Det støttebeløb, som disse 15 partnere ansøgte om under 
24 
LINGUA, lå på 1733187 ECU, og der blev ydet en samlet fællesskabsstøtte på 1431000 ECU. 
- Disse 25 programmer omfattede 110 forskellige institutioner; de hyppigst forekommende 
partnere i holdene var universiteter eller officielle nationale eller lokale læreruddannelses­
institutioner. 
- Projekternes målsprog var spansk (10 gange), dansk (3 gange), tysk (14 gange), græsk (6 
gange), engelsk (14 gange), fransk (18 gange), irsk (3 gange), italiensk (10 gange), 
nederlandsk (5 gange) og portugisisk (8 gange). 
Det fremgår, at alle sprogene undtagen letzeburgesh var repræsenteret i projekterne, og selv 
om tysk, engelsk og fransk ligger forrest, sørgede Kommissionen under udvælgelsen 
omhyggeligt for, at de små sprog var godt repræsenteret. 
- Som det fremgår af følgende tabel, var alle medlemsstaterne repræsenteret enten som 
koordinatorer (alle undtagen Irland) eller som partnere (alle undtagen Luxembourg). 
Land Koordinatorer Partnere 
Belgien 2 1 
Danmark 2 1 
Tyskland 2 K> 
Grækenland 1 4 
Spanien 1 9 
Frankrig 5 14 
Irland 0 5 
Italien 3 9 
Luxembourg 1 0 
Nederlandene 1 6 
Portugal 1 10 
Det Forenede 6 10 
Kongerige 
Tabel 7 - Aktion IH - Koordinatorer og partnere pr. land 
- Udvælgelseskriterierne for de nye projekter byggede primært på: 
. kvaliteten af ansøgningerne for så vidt angår potentielle og originale bidrag til forbedring af 
efter- og videreuddannelse af fremmedsprogslærere og deres undervisere 
. prioritering af produktion af fælles læseplaner for efter- og videreuddannelse for fremmed­
sprogslærere og deres undervisere 
. betydningen af de tværnationale partnerskaber og bestræbelser på at få alle medlemsstaterne 
repræsenteret enten som koordinatorer eller som partnere. 
25 
- Samme kriterier blev anvendt for ansøgningerne om forlængelse; eftersom rapporterne fra 
afslutningen af første fase ikke forelå på tidspunktet for udvælgelsesrunden (i henhold til 
kontrakterne blev de indgivet efter behandlingen af indgivne ansøgninger), blev ansøgningerne 
om forlængelse behandlet på baggrund af foreløbige rapporter og det kendskab, som 
evalueringseksperterne havde til allerede opnåede resultater og registrerede fremskridt. 
- I udvælgelsen af alle de programmer, som Kommissionen yder støtte, blev der taget hensyn 
til de virkninger, som uddannelsesprojekternc kunne have på den generelle kvalitet af lærernes 
og deres underviseres faglige udvikling, navnlig når indholdet og partnerskaberne gjorde det 
muligt for deltagerne gennem den erfaring, som de fik under projekterne, at indføre nye 
forventninger, nye holdninger eller nye strategier inden for uddannelse af fremmedsprogs-
undervisere og give dem mulighed for at sætte spørgsmålstegn ved sig selv og sætte ny fokus 
på deres kunnen. 
- Kommissionen udvalgte også de europæiske samarbejdsprogrammer således, at de med tiden 
kunne lede til innovative uddannelsesaktiviteter, som kunne tilbydes de stipendiater, der 
modtog støtte under programmets aktion IA (jf. de decentraliserede aktioner). 
- De forberedende besøg før oprettelsen af europæiske samarbejdsprogrammer, som er 
omhandlet i afgørelsen, blev kun anvendt i ringe grad, eftersom det samlede antal indgivne 
ansøgninger kun var på 41, og kun 4 ud af disse 41 ansøgninger kunne godkendes (flertallet 
af ansøgninger kom fra sproglærere, der anmodede om støtte til at følge et uddannelseskursus 
i udlandet, og hørte under programmets aktion IA). 
- Der blev indgivet yderligere 7 ansøgninger inden den 31. december 1992, hvoraf 3 kunne 
godkendes; men disse besøg bliver finansieret over 1993-budgettet og medregnes derfor ikke 
her. 
Promoveringen af disse forberedende besøg er i gang, og denne promovering er vigtig, for ved 
at give eventuelle fremtidige partnere muligheder for at mødes for sammen at overveje et 
projekts hensigtsmæssighed og gennemførlighed udgør besøgene et velegnet middel til at 
udarbejde kommende velbegrundede og velforberedte europæiske samarbejdsprogrammer. 
2.3.2. Det europæiske net af interuniversitære samarbejdsprogrammer og mobilitet for 
studerende og personale ved højere undervisningsinstitutioner (aktion II) 
a) definition af og målsætninger for aktionen 
Denne aktion dækker en række foranstaltninger, der skal fremme indlæringen af fremmedsprog 
på universiteter og andre højere undervisningsinstitutioner og navnlig finansiere grunduddan­
nelsen af kommende fremmedsprogslærere. 
Konkret går disse foranstaltninger ud på at give stipendier, der fremmer oprettelsen af 
interuniversitære samarbejdsprogrammer og studerendes og læreres mobilitet. 
Der er også afsat stipendier til at finansiere studiebesøg for lærere og administratorer inden 
for de videregående uddannelser. 
Formålet med programmerne for studerendes mobilitet er at give disse mulighed for i en anden 
medlemsstat at studere i en periode på mindst tre måneder, der bliver fuldt ud anerkendt i 
deres egen medlemsstat. 
Støtte til programmerne for mobilitet for personale, der underviser i fremmedsprog, er beregnet 
til at give dette personale mulighed for at undervise i en anden medlemsstat i en periode på 
mellem en uge og et år. 
26 
Stipendier til studiebesøg skal hjælpe personalet i forberedelsen og iværksættelsen af 
mobilitetsprogrammer eller til en udvidelse af deres kundskaber inden for fremmed­
sprogsundervisning. 
b) oversigt over oplysninger for 1991 
11991 fik 149 interuniversitære samarbejdsprogrammer omfattende 627 institutioner og 4180 
studerende finansieringsstøtte. 
Ud af disse 149 programmer var 144 programmer for studerendes mobilitet og 32 programmer 
for mobilitet for undervisningspersonale. 
Der blev også godkendt 56 studiebesøg. 
Ud af de 149 interuniversitære samarbejdsprogrammer var der 10 belgiske ansøgninger og 35 
deltagende institutioner, 22 ansøgninger og 125 partnere fra tysk side, 5 ansøgninger og 15 
partnere fra dansk side, 22 ansøgninger og 88 partnere fra spansk side, 20 ansøgninger og 88 
partnere fra fransk side, 6 ansøgninger og 18 partnere fra græsk side, 22 ansøgninger og 70 
partnere fra italiensk side, 4 ansøgninger og 29 partnere fra irsk side, 10 ansøgninger og 30 
partnere fra nederlandsk side, 6 ansøgninger og 32 partnere fra portugisisk side og 22 
ansøgninger og 96 partnere fra britisk side; 1 luxembourgsk institution deltog også i et 
program. 
c) udvikling og resultater i 1992 
(jf. også bilag 12 i de statistiske oplysninger i slutningen af rapporten) 
- Der blev indgivet 232 ansøgninger omfattende 1040 partnerinstitutioner i 1992. Ud af disse 
232 ansøgninger blev 211 programmer (hvoraf 162 var forlængelser og 49 nye ansøgninger) 
iværksat (eller fortsat) takket være LINGUA-støtte i det akademiske år 1992/93. Støttebeløbet 
til denne aktion lå i 1992 på 7,53 MECU. 
- Disse 211 programmer omfattede 972 forskellige partnerinstituioner og 6724 studerende, der 
kunne modtage støtte; i betragtning af definitionen af og målsætningerne for denne aktion var 
alle partnerne universitetsinstitutioner eller tilsvarende højere uddannelsesinstitutioner. 
- Der var 54 ansøgninger om studiebesøg, hvoraf 40 kunne godkendes (9 til Tyskland, 8 til 
Det Forenede Kongerige, 5 til Frankrig, 4 til Spanien, 3 henholdsvis til Danmark, Italien og 
Portugal, 2 til Grækenland og 1 til henholdsvis Belgien, Irland og Nederlandene). 
Også her blev der lagt særlig vægt på de projekter, der omfattede fremme af de små sprog og 
dem, der vedrørte grunduddannelse for sproglærere. Ligesom i forbindelse med de 
forberedende besøg inden iværksættelse af projekter under aktion IB (jf. 2.3.1.) eller aktion 
III (jf. 2.3.3.) blev studiebesøgene under aktion II ikke brugt tilstrækkeligt, og der skal gøres 
en promovcringsindsats med henblik på de kommende udvælgclscsrundcr. 
- I udvælgelsen af projekter, der skulle støttes, blev projekter vedrørende små sprog 
foretrukket systematisk, og de udgjorde 48 ud af de 211 udvalgte programmer. 
Ligesom de foregående år var det et mål for udvælgelsespolitikkcn i 1992 at sørge for, at 
prioriteringerne under LINGUA-programmet bliver omhyggeligt overholdt; den bekræftede 
den flcrårlige forpligtelse over for de fleste af de programmer, der blev godkendt for 1991/92, 
men fortsatte dog med at tilskynde universiteterne til at udvikle nye initiativer inden for 
interuniversitært samarbejde. 
Den tilstræbte også at yde prioriteret støtte til de programmer, der sætter grunduddannelse for 
kommende sproglærere i højsædet; 53 ud af 211 programmer 
27 
indeholdt klart denne specifikke dimension, og flertallet (193 ud af 211) angav, at det måtte 
forventes, at de deltagende studerende ville blive sproglærere. 
De vigtigste kendetegn for udvælgelsen var følgende: 
. antallet af godkendte programmer steg med 41,6 % i forhold til det foregående år 
. de institutioner, der deltog i programmerne, var også i mærkbar stigning (55 % flere end i 
1991) 
. programmerne for studerendes mobilitet steg med 41 % og antallet af støtteberettigede 
studerende med 61 % i forhold til 1991 
. programmerne for lærermobilitet steg med 81 % i sammenligning med det foregående år. 
2.3.3. Sprog og erhvervslivet 
(aktion III) 
a) definition af og målsætninger for aktionen 
Formålet med denne aktion er gennem passende strategiske foranstaltninger at bidrage til 
udviklingen af kendskab til og anvendelse af fællesskabssprogene i de forskellige sektorer 
inden for erhvervslivet og navnlig i de små og mellemstore virksomheder; aktionen tager ikke 
sigte på at erstatte de aktiviteter, som virksomhederne og de forskellige uddannelsesinstanser 
udfolder inden for selve sprogundervisningen af personalet, men at give dem midler til at lette 
og optimere denne uddannelse. 
Aktionen omfatter følgende foranstaltninger: 
. sproglige behovsanalyser, hvorigennem programmet bidrager til udformning, udvikling og 
videreformidling af fremgangsmåder til analyse af behovene inden for erhvervslivet for så vidt 
angår fremmedsprog, navnlig virksomhedernes, de faglige organisationers og arbejdstagernes 
behov 
. udvikling af undervisningsmateriale, der kan anvendes under lærerens tilstedeværelse, i 
fjernundervisning eller til selvstudium 
. indførelse af tværnationale referencesystemer til anerkendelse af erhvervslivets deltageres 
sprogfærdigheder, navnlig de færdigheder, der er erhvervet på sprogkurser 
. udvikling af mobiliteten for fremmedsprogsundervisere inden for erhvervslivet, for 
repræsentanterne for de små og mellemstore virksomheder og de faglige organisationer, der 
er berørt af problemerne med fremmedsprogsundervisning, gennem promovering af 
studiebesøg. 
b) oversigt over oplysningerne for 1991 
I 1991 (kontraktperioder 1. juli 1991 eller 1. januar 1992 - 31. december 1992) modtog 58 
projekter støtte. 
Belgien koordinerede 2 projekter, Danmark 4, Tyskland 10, Grækenland 7, Spanien 2, 
Frankrig 10, Irland 2, Italien 6, Luxembourg 1, Nederlandene 3 og Det Forenede Kongerige 
11; der var ingen portugisisk institution som projektkoordinator; til gengæld var alle 
medlemsstaterne uden undtagelse repræsenteret som partnere. 
Alle fællesskabssprogene var målsprog flere gange: spansk (12 gange), dansk (6 gange), tysk 
(17 gange), græsk (11 gange), engelsk (20 gange), fransk (24 gange), irsk (4 gange), italiensk 
28 
(14 gange), letzeburgesch (2 gange), nederlandsk (9 gange) og portugisisk (7 gange). 
c) udvikling og resultater i 1992 
- Der blev indgivet 170 ansøgninger omfattende 774 partnerinstitutioner i 1992. Ud af disse 
170 ansøgninger blev 86 projekter (hvoraf 34 var forlængelser af projekter, der var indledt i 
1991) iværksat (eller fortsat) takket være støtte fra LINGUA for kontraktperioder fra 1. juli -
30. juni 1993 for de projekter, der blev indgivet til udvælgelsen den 15. marts 1992, eller fra 
den 1. januar - 31. december 1993 for de projekter, der blev indgivet til udvælgelse den 15. 
september 1992. Disse 86 partnerskaber ansøgte om et støttebeløb på 8359193 ECU, og der 
blev ydet en samlet fællesskabsstøtte på 7003500 ECU. 
- Disse 86 projekter omfattede 441 forskellige institutioner. 
De bedst repræsenterede var universiteter eller universitetscentre inden for forskning i 
sprogundervisning (102 institutioner); erhvervsmæssige uddannelsesinstitutioner kom på en 
andenplads (74 institutioner), fulgt af voksenundervisningsinstitutionerne (53 institutioner); i 
partnerskaberne var ligeledes repræsenteret små og mellemstore virksomheder, Handelskamre 
og forskellige sektororganisationer (47), sprogcentre (43), faglige sammenslutninger og 
fagforbund (32), minsterier og lokale og territoriale sammenslutninger (22), forlæggere og 
fabrikanter og formidlere af undervisningsmateriale (16) samt, i mindre antal, sprogbe­
handlingscentre, forskellige pædagogiske institutter og institutter for anvendt lingvistik, 
sammenslutninger og foreninger af sproglærere og forskellige andre institutioner. 
- Den type projekter, der hyppigst blev indgivet, vedrørte undervisningsmateriale; langt 
bagefter fulgte enkelte projekter om sproglige behovsanalyser, attestering og iværksættelse af 
uddannelsesplaner. Det skal dog bemærkes, at for langt de fleste projekter vedrørende 
didaktisk materiale var der afsat en første fase, der omfattede en grundig analyse af de behov, 
som det pædagogiske materiale skulle opfylde. Næsten en fjerdedel af projekterne omfattede 
anvendelse af medier og ny undervisningsteknologi, og fire projekter vedrørte specifikt 
fjernundervisning. 
- Projekternes målsprog var spansk (35 gange), dansk (15 gange), tysk (35 gange), græsk (23 
gange), engelsk (54 gange), fransk (46 gange), irsk (5 gange), italiensk (35 gange), 
letzeburgesch (4 gange), nederlandsk (19 gange) og portugisk (19 gange). Alle fællesskabs­
sprog uden undtagelse var således repræsenteret, og tysk, engelsk og fransk indgik denne gang 
kun med lidt over 46 % af det samlede antal i forhold til 48,5 % i 1991. Ligesom i 
forbindelse med de europæiske samarbejdsprogrammer har aktion III stor betydning for 
fremme af alsidighed og de små sprog. 
- Som det fremgår af følgende tabel var alle medlemsstaterne repræsenteret i projekterne enten 
som koordinatorer (alle undtagen Luxembourg) eller som partnere (alle uden undtagelse). 
29 
Land Koordinatorer Partnere 
Belgien 8 21 
Danmark 8 16 
Tyskland 10 33 
Grækenland 7 28 
Spanien 3 40 
Frankrig 15 68 
Irland 2 6 
Italien 10 43 
Luxembourg 0 5 
Nederlandene 5 11 
Portugal 1 16 
Det Forenede 17 68 
Kongerige 
TaZ>e/ 8 - Aktion III - Koordinatorer og partnere pr. land 
- Kriterierne for udvælgelse af projekterne byggede primært på: 
. behovene, som partnerskaberne enten godtgjorde eller analyserede, vedrørende det foreslåede 
undervisningsmateriale 
. gyldigheden og gennemførligheden af målsætningerne og deres sammenhæng med kriterierne 
og prioriteterne for programmet som fastlagt i afgørelsen 
. partnerskabernes relevans både for så vidt angår deres tværnationale karakter og komplemen­
tariteten mellem den krævede ekspertise og inddragelsen af målsektorer og -grupper 
. metodens kvalitet og de tilstræbte målsætningers innovative karakter og de midler, der 
iværksættes for at opfylde dem 
. kvaliteten af planerne for videreformidling af produkterne og de dækkede områder 
- Samme kriterier blev anvendt på ansøgningerne om forlængelse; afgørelserne vedrørende 
udvidelserne blev også baseret på analysen af nye ansøgninger, rapporterne om projekternes 
fremskridt og evalucringsckspertcrnes kendskab til fremskridt og rcgistredc resultater. 
- I udvælgelsen af de projekter, som Kommissionen støtter, blev der taget hensyn til de 
virkninger, som de kunne få for de forskellige sektorer inden for erhvervslivet; der er en række 
sektorer og målgrupper, der stadig skal dækkes, og Kommissionen vil nu i lyset af de første 
resultater af de igangværende generelle projekter om sproglige behovsanalyser og i lyset af 
andre mere specifikke resultater fra analyser inden for projekterne om udarbejdelse af 
undervisningsmateriale indtage en mere proaktiv holdning og fremme projekter og hjælpe 
partnerskaber til oprettelse, der kan opfylde de faktiske behov hos de sektorer, der i øjeblikket 
ikke er dækket. 
- Ligesom i forbindelse med de europæiske samarbejdsprogrammer og de interuniversitære 
samarbejdsprogrammer blev de forberedende besøg inden oprettelse af projekter under aktion 
III ikke meget anvendt (22 indgivne ansøgninger, hvoraf 12 blev godkendt; 9 supplerende 
30 
ansøgninger blev indgivet inden den 31. december 1992, hvoraf 6 blev godkendt; men 
eftersom disse besøg finansieres over 1993-budgettet, tages de ikke i betragtning her). For så 
vidt angår de studiebesøg, der også omhandles i afgørelsen, og som tager sigte på at tilskynde 
direkte eller indirekte ansvarlige for sprogundervisningen på virksomhederne til at besøge 
deres kolleger i de andre fællesskabslande for at sammenligne og gensidigt forbedrede deres 
erfaringer, var der ingen ansøgninger. 
Ligesom i forbindelse med de europæiske samarbejdsprogrammer er promoveringen af disse 
besøg også i gang her. 
2.3.4. Supplerende foranstaltninger 
* Første del - Promovering af LINGUA's målsætninger 
(aktion VA) 
a) definition af og målsætninger for aktionen 
Denne aktion tager sigte på at fremme udviklingen af tværnationale udvekslinger mellem 
forskellige europæiske institutioner, der bl.a. har til opgave at fremme programmets 
målsætninger; den fremmer navnlig de institutioner, der beskæftiger sig med fremmedsprogs­
undervisning. 
Den giver ligeledes mulighed for finansiering af projekter, der tager sigte på at skabe synergi 
i de eksisterende LINGUA-projekter. Denne nye dimension af aktionen skal gøre det muligt 
at fremme og hjælpe videreformidlingen af resultaterne af programmet. 
b) oversigt over oplysningerne for 1991 
I 1991 fik 8 projekter støtte. 
Belgien koordinerede 2 projekter, Spanien 1, Italien 1, Luxembourg 1, Nederlandene 1 og Det 
Forenede Kongerige 2. 
I betragtning af denne aktions målsætninger og de områder, den dækker, var alle fællesskabs­
sprogene repræsenteret i projekterne på forskellige niveauer, enten direkte eller indirekte. 
c) udvikling og resultater i 1992 
- Der blev i 1992 indgivet 22 ansøgninger omfattende 95 partnerinstitutioner (yderligere 5 
ansøgninger blev indgivet inden den 31. december 1992, hvoraf 2 kunne godkendes; men disse 
projekter finansieres over 1993-budgettet og tages derfor ikke i betragtning her). Ud af disse 
22 ansøgninger var der 14 projekter, der fik LINGUA-støtte. Disse 14 ansøgte programmet 
om et støttebeløb på 231232 ECU, og der blev ydet en samlet fællesskabsstøtte på 172392 
ECU. 
- Disse 14 projekter omfattede 70 forskellige institutioner; fortrinsvis universiteter og 
universitetscentre, men også bl.a. sammenslutninger af fremmedsprogslærere, kulturfonde og 
ministerier. 
- Projekterne vedrørte: enkeltstående offentliggørelser af tidsskrifter eller konferencereferater, 
tilrettelæggelse af tværnationale aktiviteter (kollokvier "sprog og erhvervsliv", "sprog og den 
europæiske dimension i undervisningen", "sprog og ny teknologi") eller sprogkonkurrencer og 
fremme af et projekt med støtte fra programmet. 
31 
- Ligesom det foregående år og i kraft af selve aktionens art og målsætninger var alle 
fællesskabssprogene repræsenteret på den ene eller den anden måde i projekterne. 
- Der var kun 5 lande, der koordinerede projekterne, men som det fremgår af tabellen 
nedenfor, var alle medlemsstaterne repræsenteret i partnerskaberne. 
Land Koordinatorer Partnere 
Belgien 0 7 
IDanmark 0 2 
Tyskland 0 4 
Grækenland 0 1 
Spanien 4 9 
Frankrig 1 10 
Irland 0 2 
Italien 1 6 
Luxembourg 0 1 
Nederlandene 2 5 
Portugal 0 5 
Det Forenede 6 4 
Kongerige Tabel 9 - Aktion VA - Koordinatorer og partnere pr. land 
- De nye retningslinjer for denne aktion, der blev givet i 1992 (jf. "definition af og 
målsætninger for aktionen" ovenfor) bør give den en yderligere dimension. 
Da antallet af igangværende projekter inden for rammerne af de øvrige centraliserede aktioner 
under programmet er i stigning fra år til år, og der bliver flere og flere potentielle kandidater 
, vil det være en god ide at give koordinatorer (og deres partnere) af eksisterende eller mulige 
projekter mulighed for at gå ind i et projekt under aktion VA for at udveksle erfaringer, gøre 
status over deres arbejde, sammenligne deres resultater og overveje udvidede grupperinger 
eller nye partnerskaber, idet alle disse aktiviteter er en kilde til mulig besparelse af tid, energi 
og penge og vil kunne medføre større effektivitet. Muligheden for nu at anvende denne aktion 
til meget præcist at promovere de øvrige aktioner under programmet samt de resultater, der 
er opnået inden for de igangværende projekter under disse andre aktioner, bør også bidrage 
til udviklingen af denne aktion. 
32 
* Anden del - Alment undervisningsmateriale for de fremmedsprog, der sjældent 
undervises i, og som er mindst anvendt 
(aktion VB) 
a) definition af og målsætninger for aktionen 
Der er i denne aktion tale om at yde finansiel støtte på eksperimental basis i programmets 
indledende fase til støtte til projekter, der har til formål at støtte alsidigheden i undervisningen 
og tilegnelsen af fremmedsprog i Fællesskabet; denne støtte vedrører udarbejdelsen og 
udvekslingen af undervisningsmateriale til fremme af de fremmedsprog, der sjældent 
undervises i, og som er mindst anvendt. 
I praksis prioriteres følgende elementer højt med henblik på at opfylde disse målsætninger: 
. udvikling og udveksling af undervisningsmateriale til generelle formål (og undtagelsesvis til 
specifikke formål, der ikke er dækket af aktion III eller af et andet initiativ) 
. tilskyndelse til innovativ anvendelse af ny teknologi og metoder til selvstudier og 
fjernundervisning 
Det kan være, at aktion VB i forsøget på at nå disse målsætninger delvis kommer ind på et 
område, der også er dækket af aktion III, eftersom noget undervisningsmateriale til begynder­
undervisning, der er udarbejdet inden for rammerne af aktion III, kan betragtes som materiale, 
der kan anvendes til generelle formål og også rettes mod en bredere offentlighed. Kommissio­
nen er særlig overvågen på dette område og sikrer sig, at samme produkter eller produkter af 
samme type ikke finansieres to gange. 
b) oversigt over oplysninger for 1991 
Der var i 1991 (kontraktperioder fra den 1. juli 1991 eller den 1. januar 1992 til den 31. 
december 1992) 15 projekter, der fik støtte. 
Belgien koordinerede 2 projekter, Danmark 2, Tyskland 1, Grækenland 1, Frankrig 3, 
Nederlandene 2, Porgugal 1 og Det Forenede Kongerige 3; der var ingen spansk, irsk, italiensk 
eller luxembourgisk institution som projektkoordinator; til gengæld var alle medlemsstaterne 
repræsenteret som partnere. 
Med undtagelse af et projekt om udarbejdelse af undervisningsmateriale til undervisning i de 
II sprog i programmet, et andet om fremgangsmåder til at "lære at lære sprog" og et tredje 
med sigte på at udarbejde originalt videomateriale til undervisning i engelsk og fransk i 
grundskolen (materiale, der ikke findes til netop denne afdeling) omhandlede alle de andre 
projekter de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt: 1 projekt om 
dansk, 3 om græsk, 1 om spansk, 1 om irsk, 1 om italiensk, 2 om nederlandsk og 3 om 
portugisisk. 
c) udvikling og resultater i 1992 
- Der blev indgivet 52 ansøgninger omfattende 191 partncrinstitutioncr i 1992. Ud af disse 
52 ansøgninger kunne 23 projekter (heraf 7 forlængelser af projekter, der var iværksat i 1991) 
gå i gang (eller fortsætte) takket være støtte fra LINGUA for kontraktperioder fra 1. juli 1992 
- 30. juni 1993, for projekter, der var indgivet til udvælgelse den 15. marts 1992, eller fra 1. 
januar - 31. december 1993 for projekter, der var indgivet til udvælgelse den 15. september 
1992. Disse 23 partnerskaber ansøgte LINGUA-programmet om et støttebeløb på 1569617 
ECU, og der blev ydet en samlet fællesskabsstøtte på 991500 ECU. 
33 
- Disse 23 projekter omfattede 93 forskellige institutioner. 
De bredest repræsenterede var som i forbindelse med aktion III (se ovenfor) universiteter eller 
universitetsforskningscentre inden for sprogundervisning (45 institutioner); forlagene kom på 
andenpladsen (19), hvilket i betragtning af hovedformålet med aktion VB, dvs. fremme af de 
fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, ikke er overraskende, for 
forlagene, der gerne ser sjældent udgivne sprog i deres kataloger, kan ikke kaste sig ud i en 
kostbar og i hvert fald ikke rentabel operation uden udefra kommende finansiel støtte; i 
partnerskaberne deltog også sprogcentre (12), ministerier og lokale og kollektive grupperinger 
(10) samt sammenslutninger eller foreninger af sproglærere (6) og et seminarium. 
_ Som del fastlægges i afgørelsen vedrørende beskrivelsen af de produkter, der fremkommer 
under aktion VB, vedrørte alle de indgivne projekter undervisningsmateriale, og næsten 50 % 
af dem omfattede anvendelse af medier og ny uddannelsesteknologi eller vedrørte mere 
specifikt fjernundervisning. 
- Projekternes målsprog var spansk (3 gange), dansk (4 gange), græsk (3 gange), irsk (4 
gange), italiensk (5 gange), nederlandsk (7 gange) og portugisk (6 gange). Tysk var målsprog 
2 gange, engelsk 4 gange og fransk 5 gange, men altid som supplerende sprog i sammen­
ligning med de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt; alle 
sprogene var således repræsenteret med undtagelse af letzeburgesch, og de fremmedsprog, der 
sjældent undervises i, og som er mindst anvendt, var selvfølgelig repræsenteret i alle 
projekterne i overensstemmelse med aktionens hovedformål. 
- De udvælgelseskriterier, der allerede er redegjort for inden for rammerne af aktion III (jf. 
ovenfor), blev ligeledes anvendt for denne aktion; de var ubestrideligt relevante for så vidt 
angår begrundelsen for de produkter, der skulle fremstilles, gennem en klart udarbejdet 
ansøgning, en præcis definition af målsætningercne, relevansen af partnerskabet og kvaliteten 
af de trufne eller forudsete foranstaltninger for en optimal videreformidling af produkterne. 
Det forhold, at Kommissionen traf afgørelse i 1992 om at tilpasse det mulige maksimalbeløb 
for støtte til denne aktion til beløbet for aktion III, bidrog utvivlsomt til at øge om ikke 
antallet af projekter i væsentlig grad, så i det mindste deres kvalitet og omfang. Halvdelen af 
projekterne indebærer, som vi så, i anvendelsen af de færdige produkter anvendelse af ny 
undervisningsteknologi, som i de fleste tilfælde er dyr at udarbejde og at udvikle; dette kunne 
kun ske, fordi der var øgede muligheder for finansiering, og vidner klart om, at Kommissio­
nens initiativ var velkomment. 
- Samme kriterier blev anvendt for udvælgelsen af de 7 projekter, der søgte om forlængelse. 
Ligesom i forbindelse med de projekter, der blev forlænget under aktion IB og III, blev 
afgørelserne ligeledes truffet på baggrund af analyse af nye ansøgninger, statusrapporter for 
projekterne og det kendskab, som evalueringseksperterne havde til fremskridt og dokumen­
terede resultater. 
- Som det fremgår af følgende tabel, var alle medlemsstaterne med undtagelse af Luxembourg 
repræsenteret i projekterne enten som koordinator (bortset fra Grækenland og Spanien) eller 
som partnere. 
34 
Land Koordinatorer Partnere 
Belgien 1 4 
Danmark 2 10 
Tyskland 4 4 
Grækenland 0 5 
Spanien 0 4 
Frankrig 3 10 
Irland 4 5 
Italien 3 3 
Luxembourg 0 0 
Nederlandene 2 5 
Portugal 3 7 
Det Forenede 1 13 
Kongerige 
Tabel 10 - Aktion VB - Koordinatorer og partnere pr. land 
2.4. Budget 
Det samlede budget til finansiering af første fase af LINGUA-progammet er på 200 MECU. Denne 
bevilling er beregnet til at dække alle aktiviteter, der organiseres inden for rammerne af de fem 
aktioner, samt til generel administration af programmet 
Der blev anvendt 6 MECU i 1990, 23 mio. i 1991 et 38 mio.i 1992. 
Disse 38 mio. blev fordelt således (i MECU) : 
. Aktion IA 
. Aktion IB 
. Aktion II : 
. Aktion III 
. Aktion IV I alt aktion I 7 MECU 
1,52 MECU 
8.52 MECU 
7.53 MECU 
7,02 MECU 
8,40 MECU 
. Aktion VA : 
. Aktion VB : 
I alt aktion V 0,85 MECU 
1 MECU 
1,85 MECU 
. Administration af programmet 
(faglig bistand og støtte til 
de nationale kontorer): 4,68 MECU 
35 
3. ADMINISTRATION AF PROGRAMMET 
3.1. Udvælgelsesprocedurer i 1992 
3.1.1. Centraliserede aktioner 
- Der blev kun indkaldt ansøgninger til aktion IB (europæiske samarbejdsprogrammer) én 
gang, og ansøgningerne skulle være indgivet den 15. januar 1992. 
- Der blev to gange indkaldt ansøgninger til aktioner III (projekter vedrørende sprog i 
erhvervslivet) og VB (projekter vedrørende undervisningsmateriale til fremme af de fremmed­
sprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt), og ansøgningerne skulle være 
indgivet den 15. marts 1992 til første udvælgelsesrunde og den 15. september til anden runde. 
- Kommissionen begyndte med at evaluere de indgivne ansøgninger med faglig bistand fra 
Bureau LINGUA. Alle ansøgninger, der ikke kunne imødekommes (f.eks. på grund af projek­
tets manglende tværnationale karakter eller manglende relevans af partnerskabet) blev udskilt 
i første fase. 
Projekterne blev derefter grundigt gennemgået anden gang af en gruppe eksterne uafhængige 
evalueringsckspertcr, som Kommissionen havde udpeget på grundlag af deres ekspertise og 
erfaring med programmet og på grundlag af en bred repræsentation af medlemsstaterne. 
Ved udgangen af anden udvælgclsesfase kunne Kommissionen udarbejde den endelige liste 
over projekter, der kunne modtage støtte. 
- Aktion VA-projekterne (projekter, der tog sigte på at fremme LINGUA's målsætninger) og 
de forberedende besøg (inden iværksættelsen af projekter under aktion IB eller III) kunne 
indgives når som helst og var igennem fire udvælgelsesrunder (den første den 31. marts, den 
anden den 30. juni, den tredje den 30. september og den sidste den 31. december). 
Gennemgangen af ansøgninger og udvælgelsen blev foretaget internt af Kommissionen med 
bistand fra Bureau LINGUA uden deltagelse af eksterne evalueringseksperter. 
3.1.2. Decentraliserede aktioner 
For så vidt angik aktion IA (mobilitets- og uddannelsesstipendier for sproglærere) og IV 
(udveksling og besøg af unge gennem de fælles uddannelsesprojekter) blev der i hver enkelt 
medlemsstat truffet afgørelse om udvælgelse af ansøgninger og projekter og tildeling af 
stipendierne til modtagerne. 
3.2. LINGUA-udvalget 
Kommissionen bistås i iværksættelsen af LINGUA-programmet af cl udvalg bestående af to 
repræsentanter fra hver medlemsstat under forsæde af Kommissionens repræsentant. Medlemmerne 
af udvalget kan søge bistand hos eksperter eller rådgivere. Udvalget koordinerer sit arbejde med 
udvalget under ERASMUS-programmet for så vidt angår aktion II under LINGUA-programmet 
(interuniversitære samarbejdsprogrammer). 
Udvalget høres og afgiver udtalelse om projekter til foranstaltninger vedrørende programmets 
generelle retningslinjer, den finansielle støtte, som Fællesskabet bevilger, og spørgsmål vedrørende 
programmets generelle ligevægt. 
Kommissionen kan ligeledes høre udvalget om ethvert andet spørgsmål vedrørende iværksættelsen 
af programmet. 
36 
I 1992 holdt udvalget møde to gange, første gang i Bruxelles den 3.-4. februar og anden gang i 
Lissabon den 2.-3. juni. 
På disse to møder, der var ligeså intensive som frugtbare, nåede udvalget sammen med Kommissio­
nen hele programmet rundt, aktion for aktion, og behandlede ligeledes den samlede problematik. 
På mødet i Portugal kunne udvalget yde dyrebar støtte ved at deltage aktivt i overvejelserne 
vedrørende den nuværende drift af programmet og den overvågning, der skal ske; Kommissionen fik 
således lejlighed til at nyde godt af dets indgående kendskab til de forskellige nationale forhold og 
medlemsstaternes sprogpolitikker, som det oftest er tæt knyttet til, og som det deltager i; det kunne 
således give en fornuftig udtalelse om måden, hvorpå det ser problemet med fremme af europæernes 
kommunikationsfærdigheder på EF-plan og give henstillinger vedrørende de løsninger, der skal 
anvendes, og den måde, som programmet skal udvikle sig på. 
Det grundige arbejde, de mange bemærkninger og relevansen af de delegeredes bemærkninger på 
hvert udvalgsmøde styrker programmet og bidrager i høj grad til at lette Kommissionens arbejde med 
at udforme programmet. 
3.3. De nationale kontorer 
Medlemsstaterne har udpeget en eller flere kompetente instanser, der kaldes nationale kontorer og 
specialiserede kontorer, der på nationalt plan skal koordinere iværksættelsen af de foranstaltninger, 
som er fastlagt i Rådets afgørelse; situationen er meget forskellig fra den ene medlemsstat til den 
anden. 
Disse nationale kontorer udgør en nødvendig forbindelse mellem Kommissionen og brugerne af 
programmet; de har mange opgaver, der bliver vigtigere og vigtigere, efterhånden som programmet 
skrider frem og udvikler sig; alle medlemsstaterne skal derfor, ud over de midler, som Kommissionen 
yder i form af årlig støtte til forvaltning af programmet, tilvejebringe tilstrækkelige menneskelige og 
finansielle ressourcer, for at de kan opfylde deres opgave med den ønskede effektivitet. 
Medlemsstaternes støtte til disse strukturer er så meget mere ønskelig, som de virkelig befordrer de 
decentraliserede aktioner i hvert enkelt land, eftersom de sikrer administrationen og størstedelen af 
promoveringen, og de bidrager i vidt omfang til en vellykket gennemførelse af de decentraliserede 
aktioner gennem informationsformidlingskampagncr, som de fører, og faglig bistand, som de yder 
personer eller institutioner, som overvejer at deltage i projekterne. 
De nationale kontorers betydning skyldes også, at de udover deres forvaltnings-, promoverings- og 
bistandsopgaver nu udgør et reelt internationalt net af ansvarlige og eksperter inden for undervisning 
og indlæring af sprog, der i mange tilfælde kan hjælpe de nationale ansvarlige med rådgivning; dette 
meget originale net af personer, der har tætte forbindelser, og som ud over deres fælles arbejdsmøder 
har forbindelser og hyppige kontakter, er nu blevet en virkelig europæisk helhed, der effektivt er 
specialiseret i fremme af undervisning og indlæring af sprog; det har en tværnational gensidig 
frugtbar virkning og udgør for medlemsstaterne en støtte, hvis muligheder og omfang det ville være 
en skam at undervurdere, og som begrunder en yderligere indsats for så vidt angår investeringer i 
menneskelige og finansielle ressourcer. 
Man kan ikke i tilstrækkelig grad understrege den merværdi på fællesskabsplan, som dette net yder. 
37 
Det skal også bemærkes, at den synergi, som nu hersker (og som givet ikke fandtes før LINGUA), 
og de fordele, som hver enkelt får i stadig større grad gennem et samarbejde, som bliver mere og 
mere effektivt, kun er blevet mulig på grund af den forbindelse, som programmet skaber. 
De nationale kontorer holdt flere møder i 1992 enten som plenarmøder (den 5.-6 maj i Bruxelles og 
den 27.-28 oktober i York) eller i snævrere arbejdsgrupper i Bruxelles med deltagelse fra flere 
medlemsstater omkring afgrænsede emner (f.eks. "unges mobilitet i forbindelse med fælles 
undervisningsprojekter" den 29. september eller "de nationale kontorers rolle og opgaver" den 30. 
september). 
3.4. Ekspertgrupperne 
Kommissionen benytter sig ofte inden for programmets rammer af ekspertgrupper, som den samler 
enten i Bruxelles eller i en medlemsstat for at hjælpe med at gøre status over visse af programmets 
aktioner eller visse nøgleaspekter vedrørende udviklingen. 
Således samlede den ved flere lejligheder i begyndelsen af 1992 en ekspertgruppe, der skulle varetage 
overvågningen af resultaterne af seminaret i Veldhoven i slutningen af 1991 om de europæiske 
samarbejdsprogrammer inden for efter- og videreuddannelse af lærere. 
På samme måde arrangerede den den 4., 5. og 6 juni i Perpignan et stort symposium over emnet 
"Sprog og erhvervslivet", der omkring Kommissionen samlede eksperter fra de tolv medlemsstater, 
repræsentanter for alle de nationale kontorer, der er berørt af problemet, samt koordinatorerne for de 
igangværende LINGUA-aktion III-projekter. 
Inden dette symposium blev der afholdt flere møder i et pilot-udvalg, hvori deltog eksperter fra 
forskellige medlemsstater, hvis opgave det var at hjælpe med forberedelsen af arrangementet for så 
vidt angik dets filosofi og indhold. 
Kommissionen organiserede også møder i to andre multinationale udvalg i anden halvdel af 1992 for 
at forberede to omfattende arrangementer, der finder sted i løbet af 1993, det ene i London over 
emnet "Sprogundervisning og ny undervisningsteknologi" og den anden i Venedig over emnet "Unges 
besøg og udveksling inden for rammerne af de fælles undervisningsprojekter". 
3.5. Faglig bistand 
Kommissionen bistås i den operationelle administration af LINGUA-programmet af et teknisk, 
fagligt kontor, der er en enhed uden for Kommissionen kaldet "Bureau LINGUA", og som er en 
international almennyttig sammenslutning (AISBL), der blev nedsat i november 1990 af et 
konsortium bestående af British Council, Centre International d'Etudes Pédagogiques de Sèvres/Alli­
ance Française og Goethe-Instituttet, og som der er indgået kontrakt med. 
For så vidt angår programmets aktion II bistås Kommissionen også af Bureau ERASMUS, der mere 
samlet yder støtte til den operationelle administration af ERASMUS-programmet. 
3.6. Forbindelserne med andre fællesskabsprogrammer 
LINGUA er et program med to dimensioner, der er lige vigtige: 
- den ene er vertikal, hvor sprog, undervisning og indlæring udgør et studie- og reflcksionsobjckt 
samt et aktivitetsområde, som behandles samlet og i sammenhæng; dette gav meget naturligt 
anledning til et specifikt program, der skulle promovere sprogaktiviteter kvantitativt og kvalitativt 
gennem konkrete foranstaltninger, der indgik i specifikke og indbyrdes afhængige aktioner. 
38 
- den anden er horisontal, hvorigennem sprog, et vigtigt kommunikationsmiddel mellem borgerne, 
repræsenteres i alle menneskelige aktiviteter og derved udgør en ikke ubetydelig bestanddel af alle 
fællesskabsprogrammerne inden for uddannelse og ungdom, om ikke andet så i forbindelse med 
sproglig og kulturel forberedelse af ansøgerne til disse programmer. 
Programmets vertikale dimension er meget vigtig, fordi det er den, der gør det muligt at samle alle 
elementer vedrørende udvikling af europæernes sproglige færdigheder for at integrere dem i en 
enestående strategi, der gør det muligt at behandle problemet med sproglig kommunikation inden for 
Fællesskabet som en helhed og hjælpe til at promovere og styrke sammenhængende nationale 
politikker og EF-politikker; denne vertikale dimension har naturligvis betydelig indvirkning på den 
horisontale dimension, f. eks. i forbindelse med andre fællesskabsprogrammer end LINGUA, der kun 
kan drage fordel af den forskning, som programmets vertikalitet bidrager med, og også og navnlig 
de produkter, der følger heraf. 
LINGUA samarbejder med programmer som COMETT, DELTA, ERASMUS, PETRA...; programmet 
deltager også i de generelle overvejelser inden for rammerne af Task Force's andre initiativer såsom 
fjernundervisning, integration af den europæiske dimension i undervisningsinstitutioner, undervisning 
af indvandrere... . 
De to LINGUA-arrangementer, der skal afholdes i begyndelsen af 1993, inddrager DELTA-pro-
grammet (arrangement i London over emnet "Sprogundervisning og ny undervisningsteknologi") og 
PETRA-programmet (arrangement i Venedig over emnet "Unges besøg og udveksling inden for 
rammerne af de fælles undervisningsprojekter"); repræsentanter for disse to programmer har allerede 
deltaget aktivt i pilot-udvalgene for disse to arrangementer. 
LINGUA-programmet, der er et knudepunkt i opbygningen af Europa, vil i årene fremover i endnu 
højere grad stille resultater og produkter af sin vertikalitet til rådighed for andre fællesskabsprogram­
mer for at give dem præcise og specifikke løsninger på de problemer, som sproglig kommunikation 
rejser. 
39 
4. OVERVÅGNING OG EVALUERING 
4.1. Overvågning, kontrol og intern evaluering 
4.1.1. Overvågning og kontrol med projekterne 
Kommissionen anvender flere forskellige midler i forbindelse med overvågningen af og 
kontrollen med de projekter, der får fællesskabsstøtte: 
. foreløbige og endelige rapporter -
De foreløbige rapporter bliver gennemgået omhyggeligt i Kommissionen. De tjener primært 
til at gøre status over det arbejde, som partnerskaberne i projektet udfører, og til at gøre det 
muligt for de eksperter, der skal gennemgå og udvælge ansøgningerne, på et rimeligt grundlag 
at træffe afgørelse om gyldigheden og relevansen af ansøgningerne om forlængelse. I 1992 
fik nogle ansøgninger om forlængelse afslag på grund af utilstrækkelige foreløbige rapporter, 
efter at mere nøjagtige undersøgelser senere bekræftede projektets uheldige forløb; disse 
uheldige tilfælde var dog undtagelser. 
De endelige rapporter vedrørte i 1992 udelukkende projekter, der var blevet godkendt i den 
første udvælgelsesrunde til de europæiske samarbejdsprogrammer i 1991. Ligesom ovennævnte 
foreløbige rapporter blev disse rapporter omhyggeligt gennemgået i Kommissionen. 
Generelt viste analysen af disse rapporter, at partnerskabernes arbejde var blevet udført i 
overensstemmelse med de arbejdsplaner, som Kommissionen oprindelig havde godkendt, og 
bekræftede, at anvendelsen af budgetterne var i overensstemmelse med de finansielle overslag 
i ansøgningerne. 
Udformningen og iværksættelsen af disse første europæiske samarbejdsprogrammer, der er 
både ambitiøse og langvarige projekter, er fastlagt til at vare to eller tre år, og de endelige 
uddannelsesmoduler og undervisningsmaterialet bliver først afsluttet i anden halvdel af 1993 
eller i 1994. 
. møder -
Disse møder, der ud over Kommissionens repræsentant samler projektkoordinatorer eller 
repræsentanter for partnerskaberne, afholdes på Kommissionens initiativ i Bruxelles eller i en 
medlemsstat; de vedrører indholdet af projekterne eller deres finansielle forvaltning. 
I 1992 vedrørte disse møder flere projekter eller projektgrupper under aktion IB, III eller VB; 
de lå i forlængelse af punktuel kontrol i form af korte meddelelser eller telefonsamtaler eller 
møder med partnerne i projekterne; de gav Kommissionen mulighed for at gøre status over 
det igangværende arbejde, at kontrollere anvendelsen af fællesskabsmidler og at yde faglig 
bistand til partnerskaberne; de forskellige deltagere samledes alle på samme sted, så arbejdet 
kunne forløbe på den mest effektive og mest økonomiske måde. 
. konferencer -
I forbindelse med konferencer, symposier eller seminarer tilrettelægger Kommissionen 
præsentationsmøder og individuel eller kollektiv opfølgning af de projekter, der indgår i disse 
arrangementer (jf. Veldhovcn for projekter under aktion IB i 1991, Perpignan for projekter 
under aktion III i 1992 samt de to planlagte aktioner i begyndelsen af 1993: 
40 
London for projekterne under aktion III og VB i januar og Venedig for projekterne under 
aktion IV i februar). 
. perspektiverne for 1993 -
Programmet er meget ungt, og derfor var projekterne i 1992 kun lidet fremskredne og gav 
hverken mulighed for eller anledning til en intensiv overvågning. I 1993 vil antallet af mere 
fremskredne projekter være større, og Kommissionen foreslår derfor at sikre overvågning af 
og kontrol med mindst ti procent af alle igangværende projekter samt af alle de projekter, som 
den finder har behov for særlig opmærksomhed og begrunder en nøjagtig kontrol med 
aktiviteter og udgifter (indholdsmæssig og finansiel revision). 
Allerede i slutningen af 1992 anmodede Kommissionen i en skrivelse til hver koordinator af 
projekter under de centraliserede aktioner om at få tilsendt tidsplanen for møder med 
partnerskaberne, herunder, hvornår der holdes møder om kollektiv evaluering af det udførte 
arbejde; det vil gøre det muligt for Kommissionen at fastlægge sin egen arbejdsplan for så vidt 
angår den individuelle overvågning af projekterne på baggrund af planen for partnerskabernes 
aktiviteter. 
Inden for rammerne af overvågningen af og kontrollen med projekterne er det ligeledes 
Kommissionens opgave at sikre, at de undervisningsprodukter, der er blevet udarbejdet takket 
være LINGUA, og som vil komme på markedet allerede i 1993, er i overensstemmelse med 
den beskrivelse, der blev givet i den oprindelige ansøgning eller i de forskellige status­
rapporter; den skal også drage omsorg for, at der sikres en bred spredning af disse produkter. 
4.1.2. Intern evaluering af programmet 
Ud over den eksterne evaluering (jf. 4.2. nedenfor), der på et givet tidspunkt resulterer i en 
status over aktiviteterne under LINGUA og giver oplysninger om, hvordan disse aktiviteter 
forvaltes, foretager Kommissionen på sin side en permanent intern evaluering af programmet 
og dets virkninger for medlemsstaterne ved hjælp af de forskellige midler, den har til rådighed: 
. møder i LINGUA-udvalgct og i de nationale kontorer; hvert møde bidrager til at give 
Kommissionen dyrebare og relevante oplysninger om programmets drift og navnlig driften af 
de decentraliserede aktioner fra dem, der er ansvarlige på nationalt plan; disse oplysninger 
indføres i mødereferaterne 
. temagrupper; disse grupper giver bl.a. specialister mulighed for at underrette Kommissionen 
om, hvordan dette eller hint aspekt af programmet udvikler sig; også disse oplysninger 
indføres i mødereferaterne 
. spørgeskemaer om programmets decentraliserede aktioner; Kommissionen udarbejdede 
sammen med de nationale kontorer spørgeskemaer til deltagerne i aktion IA og IV; de 
nationale kontorer uddelle disse spørgeskemaer til deltagerne indtil oktober 1992; kontorerne 
sikrede også indsamlingen af disse udfyldte spørgeskemaer. Svarene på disse tusinder af 
spørgeskemaer bliver behandlet og analyseret i løbet af første halvår 1993, og der vil blive 
udarbejdet en sammenfatning af resultaterne. 
. Kommissionens besøg hos de nationale kontorer i visse medlemsstater. 
41 
4.2. Ekstern evaluering 
I 1992 indkaldte Kommissionen ansøgninger til den eksterne evaluering af programmet, dets 
strukturer og dets virkninger for de tolv medlemsstater. Det firma, som har fået overdraget 
opgaven, gennemfører den i to faser. 
Fase 1 i evalueringen vedrører navnlig effektiviteten af administrations- og koordinerings-
metoderne, samt de strukturer og procedurer, der er skabt til iværksættelse af programmet i 
Fællesskabet og i de deltagende medlemsstater. Den vil også omfatte en indledende evaluering 
af programmet. 
Fase 2 går i dybden med programmets samlede effektivitet for så vidt angår udformningen og 
hvert område, der er omfattet af de forskellige aktioner. 
Den endelige rapport vil foreligge i november 1993. 
Aktion II under programmet for de interuniversitære samarbejdsprogrammer bliver evalueret 
særskilt. 
De elementer, som fremkommer under første fase af undersøgelsen, viser allerede, at 
programmet bliver mødt med velvilje i medlemsstaterne, og at alle deltagere i programmet 
deler denne velvilje. 
Brugerne er ofte tilfredse med den generelt generøse karakter af de initiativer, der tages inden 
for LINGUA's rammer, og værdsætter navnlig de beløb, der, selv om de er begrænset af 
bestemmelserne i afgørelsen og ofte ligger under de deri fastlagte beløb, generelt giver 
partnerskaberne og enkeltpersoner mulighed for at arbejde på gode vilkår, og alle programmets 
deltagere er enige om, at penge under LINGUA på ingen måde erstatter de midler, som 
medlemsstaterne skal investere i promovering af sprog, og at de kun hjælper til at finansiere 
aktiviteter, som ellers ikke ville blive gennemført; der sker en tydelig værdiforøgelse på 
fællesskabsplan, og denne merværdi er sammen med den store multiplikatoreffekt, som de 
fleste af aktionerne har, og projekterne under programmet et klart tegn på et fornuftigt 
cost/benefit-forhold. 
42 
5. INFORMATION OG PROMOVERING 
Ansvaret for videreformidling af information og promovering af programmet på nationalt plan bør 
hovedsageligt påhvile de LINGUA-instanser, der er nedsat i hver enkelt medlemsstat, eftersom det er dem, 
der er mest direkte i kontakt med brugerne af programmet, hvad enten der er tale om lærere, studerende, 
elever eller de forskellige institutioner, som programmet tager sigte på; disse nationale instanser ønsker i 
øvrigt for størstedelens vedkommende en øget decentralisering af informationen. 
Selv om kontorernes rolle er meget vigtig, og selv om de er mest velegnet til at udføre et effektivt arbejde 
med information og promovering af programmet i deres respektive lande, har de i de fleste tilfælde 
begrænsede menneskelige og finansielle ressourcer, som medlemsstaterne stiller til rådighed for dem, 
forhindret dem i at iværksætte aktioner af stort omfang. Man skal dog ikke give et for dystert billede og 
foretage fejlagtige generaliseringer, for selv om der ikke er mange midler til rådighed (hvilket betyder, at 
virkningerne af de iværksatte aktioner har været mindre bemærkelsesværdige og er blevet mindre bemærket, 
end de ville have været, hvis der havde været mere udbyggede strukturer), og selv om der er meget store 
forskelle på situationer, strategier og resultater fra den ene medlemsstat til den anden, har programmet 
alligevel været synligt på mange måder: møder tilrettelagt af de nationale kontorer, disse kontorers 
deltagelse i møder eller aktioner, som andre institutioner har tilrettelagt, udarbejdelse af supplerende 
informationsmateriale, udgivelse af enkeltstående eller regelmæssige informationsblade (af typen "LINGUA-
brev")... 
Kommissionen har på sin side fortsat sit informations- og promoveringsarbejde på to niveauer: 
. dels fortsat samarbejde med de nationale kontorer for at hjælpe dem med at definere og iværksætte en 
sammenhængende, realistisk og effektiv strategi for information i hver medlemsstat 
. dels fortsatte bestræbelser på at opfylde dens egne målsætninger gennem tilrettelæggelse af eller deltagelse 
i mange forskellige arrangementer (sprogmesser, messer for studerende, udstillinger, kollokvier, 
symposier...) gennem forskellige publikationer (Vejledning for ansøgere 1992, kompendium over godkendte 
ansøgninger i 1991, udarbejdelse af kompendium over godkendte ansøgninger i 1992, dokumenter til 
symposiet i Veldhoven, udarbejdelse af dokumenter til seminaret i Perpignan, diverse plakater og foldere, 
udarbejdelse og formidling af en samling af presseudklip vedrørende undervisning i og tilegnelse af sprog 
og navnlig LINGUA-programmet, udarbejdelse af en mappe til alle de ansvarlige for promovering af 
programmet...) og fortsat iværksættelse af et net af elektronisk post og databaser, der kan konsulteres via 
modem, det såkaldte "EUROKOM"-net; dette net forbinder allerede de fleste af de nationale kontorer og 
gør det bl.a. muligt allerede fra starten af 1993 direkte at konsultere resultaterne af de forskellige 
udvælgelsesrunder til de centraliserede aktioner samt fjernkonsultering af kompendiet over LINGUA-
projekter, dvs. alle de igangværende projekter. 
Kommissionen fortsatte også sit arbejde med at udarbejde og iværksætte en strategi til fordel for en 
samordnet aktion inden for information og promovering; denne aktion vedrører alle de fællesskabsprogram­
mer, som Task Force forvaller, herunder altså også LINGUA. 
43 
KONKLUSION 
Programmets merværdi 
Kommissionen udarbejdede i 1992 en rapport om evalueringen af resultaterne af Fællesskabets 
uddannelsesprogram (1986-1992). 
For så vidt angår LINGUA-programmet fremgår det, at programmet har bidraget til en merværdi, navnlig 
inden for følgende sektorer: 
. tværnational overførsel af viden og ekspertise (inden for efter- og videreuddannelse af sproglærere, besøg 
og udveksling af unge, fremgangsmåder til indlæring af sprog generelt og anvendelse af ny undervisnings­
teknologi), 
. oprettelse af nye strukturer til styrkelse af det europæiske samarbejde inden for sprogundervisning (i form 
af etablerede partnerskaber), 
. bistand til promovering af et europæisk marked for kvalifikationer og uddannelse (for så vidt angår 
overvejelser og projekter vedrørende attestering af sprogkundskaber og validering af samme samt 
iværksættelse af uddannelsesplaner), 
. værdi for andre politikker og fællesskabsaktiviteter i Europa (gennem bistand til fremme af et flersprogligt 
og multikulturelt Fællesskab), 
. forbedring af den europæiske konkurrenceevne (gennem styrkelse af borgernes kommunikations­
færdigheder og herved deres evne til at kommunikere indbyrdes og således lettere at kunne samarbejde), 
. økonomisk og social samhørighed (ved at fremme borgernes muligheder for at udøve deres faglige 
mobilitet effektivt og derved bidrage til at fremme lige muligheder samt ved at sørge for, at EF-midler til 
styrkelse af en øget sproglig kommunikation fordeles ligeligt), 
. promovering af det europæiske statsborgerskab (gennem bistand til borgerne i forbindelse med indlæring 
og tilegnelse af flere fællesskabssprog og gennem mobil itetsaktioner), 
. øget mobilitet i uddannelsesmiljøet (ikke kun i forbindelse med egentlige mobilitetsaktioner under 
programmet, men også gennem den bistand, som det yder til den sproglige forberedelse af ansøgere til andre 
EF-uddannelsesprogrammer). 
Programmet bidrager ligeledes med en merværdi inden for uddannelse af bedre kvalitet og bidrager til 
konvergens mellem sprogundervisningssystemer i retning af øget effektivitet. Det sikrer også finansiel 
synergi og et meget fint cost/benefit-forhold. 
LINGUA's samlede virkninger for så vidt angår merværdi var så meget mere mærkbare i 1992, som 
programmet virkelig gjorde fremskridt på næsten alle områder. 1992 var et år med en positiv udvikling, et 
år med forbedringer over hele linjen. 
Del kvantitative aspekt 
Kvantitativt kunne man se, at antallet af lærere, der fik EF-stipendicr, blev tidoblet i forhold til det 
foregående år; antallet af unge, der deltog i de fælles undervisningsprojekter, blev femdoblet; part­
nerskaberne og antallet af institutioner, der deltog i programmets centraliserede aktioner, blev mere end 
fordoblet; de interuniversitære samarbejdsprogrammer blev forøget med 40 %; og man kunne blive ved med 
at nævne tal i stigning i forhold til 1991, således som de fremgår af afsnittet "Udvikling" i denne rapport. 
Men udviklingen og forbedringen var ikke kun kvantitativ. 
44 
Det kvalitative aspekt 
Kvalitativt gjorde programmet i 1992 også store fremskridt inden for næsten alle aktiviteter. 
For så vidt angår efter- og videreuddannelse af lærere var disse som helhed mere selektive i valget af de 
institutioner, hvor de fortsatte deres uddannelse; navnlig praktikantopholdene inden for rammerne af de 
europæiske samarbejdsprogrammer under LINGUA-programmet gjorde det muligt at give mere originale 
og målrettede svar på uddannelsesbehovene og udgjorde generelt en tilgang, der var mere tilpasset brugerne. 
For så vidt angår de fælles uddannelsesprojekter blev det pædagogiske indhold betydelig forbedret i forhold 
til 1991, og projekternes art var mere specifikt rettet mod LINGUA-målsætningerne end året før; den 
sproglige dimension blev navnlig integreret mere tydeligt og meget mere tilfredsstillende i de fleste 
arbejdsprogrammer. Der kunne også konstateres en mærkbar udvikling i retning af længere og mere 
fuldstændige forberedelsesfaser i projekterne inden besøg eller udvekslinger. 
De interuniversitære samarbejdsprogrammer ydede et mere markant bidrag i 1992 til udvikling og fremme 
af de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og som er mindst anvendt i Fællesskabet inden for 
videregående uddannelse, og gav mulighed for en øget og forbedret integration af sprogene i de ikke-
sproglige universitetsforløb; et stort antal af disse programmer var klart rettet mod kommende sproglærere, 
og værdien og relevansen af de studerendes mobilitet samt den langsigtede virkning heraf blev øget. 
For de projekter, der tog sigte på udviklingen af materiale til undervisning i og tilegnelse af sprog i 
erhvervslivet og i samfundet generelt var 1992 også et år med kvalitative fremskridt. Der var ikke alene 
flere partnerskaber, men de var også bredere og sikrede derved en øget tværnational komplementaritet. Selve 
projekterne var mere målrettede og dækkede sektorer eller målgrupper, som der endnu ikke eller ikke i 
tiltrækkelig grad var taget hensyn til. For så vidt angår integrationen af ny uddannelscsteknologi i et stadig 
stigende antal projekter giver den mulighed for øget effektivitet, men den giver også mere smidighed i 
anvendelsen af produkter og øget udbredelse. 
Det fremgår, at resultaterne i 1992 generelt var meget opmuntrende; sideløbende med denne positive 
udvikling af programmet findes der dog stadig visse problemer i enkelte nærmere bestemte sektorer. 
Dunkle områder 
For så vidt angår selve programmets indhold, var der stadig problemer at spore vedrørende kvantiteten og 
kvaliteten af de projekter, som sammenslutninger indgav med hensyn til den bistand, som de kan yde til 
fremme af LINGUA's målsætninger (aktion VA), samt vedrørende ansøgningerne til studiebesøg eller 
forberedende besøg inden iværksættelsen af europæiske samarbejdsprogrammer eller projekter vedrørende 
sprog inden for erhvervslivet. De få projekter, der blev finansieret i 1992, var interessante og af god 
kvalitet, men antallet var helt utilstrækkeligt. Kommissionen og medlemsstaterne er klar over problemerne 
og søger løsninger, og de foreslår i 1993 aktionsmidler, der kan gøre disse to sektorer mere dynamiske. 
Generelt er der, selv om situationen blev forbedret siden 1991, fire punkter, der igen skal understreges. 
De vedrørte for det første de nationale kontorer, der ofte er underbemandede; i betragtning af den rolle tic 
spiller for programmets drift og promovering, er det ønskeligt, at 
45 
visse medlemsstater sætter øgede menneskelige og finansielle ressourcer ind. 
De vedrørte for det andet problemet med vikarer for lærere på institutionerne, når lærerne ønsker at følge 
et eftcruddannelsesophold i løbet af skoleåret. Disse vikarer er der sjældent afsat bevillinger til på 
institutionernes budgetter, og lærerne er igen tvunget til at videreuddanne sig i ferieperioderne. 
De vedrørte endvidere de fælles uddannelsesprojekter, der kunne have været bedre integreret i undervis­
ningsforløbene og derved give anledning til besøg eller udvekslinger i løbet af skoleåret og ikke i de unges 
ferie; psykologisk ville denne øgede integration kun være en fordel for projekterne, der således virkelig ville 
blive betragtet af deltagerne som en aktivitet af samme betydning og samme status som andre mere 
almindelige pædagogiske aktiviteter. 
De vedrørte endelig promoveringen af programmet over for visse kategorier af potentielle modtagere, der 
er lidet eller slet ikke informeret, idet disse kategorier er forskellige fra land til land og i en medlemsstat 
kan vedrøre en eller flere oversete eller utilgængelige målgrupper og i en anden denne eller hin sektor eller 
økonomiske område, som har brug for særlig hjælp. 
Kommissionens prioriterede områder i 1993 
På alle disse punkter ligesom for ovennævnte promovering af projekterne under aktion VA og forberedende 
besøg vil Kommissionen og medlemsstaterne i 1993 gøre alt for, at problemerne skal blive løst; 
Kommissionen vil navnlig drage omsorg for generelt at være mere effektiv i sin tilgang og i sin forvaltning 
af programmet; medlemsstaterne skal på deres side sørge for at træffe foranstaltninger, der på deres niveau 
letter iværksættelsen inden for rammerne af en fornuftig subsidiaritet. 
Kommissionen og medlemsstaterne skal også sørge for, at de positive punkter fra 1992 bliver styrket i 1993. 
I forlængelse heraf skal de bidrage til en udvikling og en øget spredning af alle programmets aktiviteter og 
styrke den nødvendige interaktion mellem de forskellige aktioner; de skal også forenkle ansøgnings- og 
udvekslingsprocedurerne for projekterne og gøre forvaltningen af projekterne mere gennemskuelig; de skal 
også øge samarbejdet mellem de nationale kontorer; endelig skal Kommissionen tilstræbe at udvikle sit 
samarbejde med medlemsstaterne, således at virkningerne af LINGUA bliver så brede og effektive som 
muligt. 
46 
BILAG 
trssseattniam 
STATISTISK OVERSIGT 
1992 
Bilag 1-4 omhandler de decentraliserede aktioner IA og IV 
Bilag 5-11 omhandler kun de centraliserede aktioner IB, III, V og de forberedende besøg 
Bilag 12 omhandler aktion II 
47 
V BILAG 1 - AKTION IA - LÆRERNES MOBILITET PR. MEDLEMSSTAT 
u 
D 
R 
E 
J 
S 
E 
L 
A 
N 
D Bfr 
Bvl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
! 
L 
NL 
P 
UK 
Total 
% 
Rang Værtsland 
Bfr 
4 
5 
10 
19 Bvl 
2 
2 
21 
0.36 | 0.04 
0.40 DK 
2 
2 
4 
0.08 
9 | 11 
B j DK D 
45 
19 
1 
19 
109 
17 
43 
1 
18 
24 
151 
447 
8.5 
4 
D GR 
3 
1 
13 
13 
2 
3 
35 
0.67 
7 E I F 
5 
5 
25 
228 
22 
78 
16 
9 
11 
178 
577 37 
15 
645 
49 
101 
30 
145 
13 
26 
61 
294 
1416 
11 ! 26.9 
3 | 2 
GR i E i F IRL 
3 
1 
42 
14 
14 
39 
1 I 
2 
1 
131 
4 
15 
9 
2 
1 
! 24 
114 
2.17 
6 
IRL 189 
3.6 
5 
I L 
1 
1 
0.02 
12 
L NL I P 
26 
2 
1 
1 
2 1 
1 
| 
; 3 
29 8 
0.55 : 0.15 
8 ! 10 
NL i P UK 
32 
41 
38 
1256 
23 
277 
248 
377 
3 
63 
58 
2416 
46 
1 
UK 
Værtsland TOTAL 
66 
136 202 
98 
2312 
73 
460 
480 
72 
613 
19 
121 
144 
663 
5257 
100 % 
1.26 
2.59 3.84 
1.86 
43.98 
1.39 
8.75 
9.13 
1.37 
11.66 
0.36 
2.30 
2.74 
12.61 
100 Rang 
6 
9 
1 
10 
5 
4 
11 
3 
12 
8 
7 
2 Bfr 
Bvl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK U 
D 
R 
E 
i» 
S 
E 
i A 
N 
D 
BILAG 2 - AKTION IA - INDGÅENDE OG UDGÅENDE STRØMME PR. MEDLEMSSTAT 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK Udsendte Lærere Modtagne Lærere 
KSSSISS Wiïiï$M%i&W& 
| 
| 
i 
i i 
1 ' 
i 
i 
' 20 00 15 ! 
j 
! 
$8 
m& 
oo idoo 5C BBSSg 
M 
1 
tmmmm 
mmmm 
m 
i 
m 
m?\ 
mmmm 
)0 • 
wm 
5C i 
>o idoo 1500 2Ô00 
UNGUA/RAP92AN. 1/2 
BILAG 3 - AKTION IV - UNGES MOBILITET PR.MEDLEMSSTAT 
u 
D 
R 
E 
J 
S 
E 
L 
A 
N 
D Bfr 
Bvl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
Total 
% 
Rang VÆRTSLAND 
Bfr 
68 
89 
34 
21 
75 
131 
418 Bvl 
56 
42 
54 
17 
20 
189j 
607 
2.34 ! 1.06 
3.39 DK 
160 
45 
95 
144 
215 
66 
279 
1004 
5.61 
7 I 6 D 
27 
196 
468 
57 
153 
192 
39 
431 
1563 
8.74 
3 
B i DK j D GR 
84 
61 
36 
15 
16 
39 
251 
1.4 
11 
GR E 
57 
258 
630 
25 
76 
107 
16 
235 
1404 
7.85 
4 F 
9 
149 
600 
45 
764 
18 
222 
717 
193 
131 
985 
3833 
21.4 
2 
E i F IRL 
12 
14 
21 
141 
126 
47 
140 
501 
2.8 
8 
IRL I 
64 
130 
123 
67 
148 
342 
60 
209 
132 
1275 
7.13 
5 
I L 
18 
20 
38 
0.21 
12 
L NL 
10 
32 
46 
26 
123 
148 
385 
2.15 
9 
NL P 
56 
40 
20 
72 
23 
42 
253 
1.41 
10 
P UK 
97 
38 
340 
1292 
53 
1148 
2466 
850 
429 
64 
6777 
37.9 
1 
UK 
VÆRTSLAND TOTAL 
119 
125 244 
756 
2884 
250 
2589 
4374 
415 
2260 
0 
1271 
286 
2562 
17891 
100 % 
0.67 
0.70 1.36 
4.23 
16.12 
1.40 
14.47 
24.45 
2.32 
12.63 
0.00 
7.10 
1.60 
14.32 
100 Rang 
11 
7 
2 
10 
3 
1 
8 
5 
12 
6 
9 
4 Bfr 
Bvl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK U 
D 
R 
E 
•ar 
s 
È 
i 
H 
D 
S. s 
I BILAG 4 - AKTION IV- INDGÅENDE OG UDGÅENDE STRØMME PR. MEDLEMSSTAT 
UNGE UDSENDTE MODTAGNE UNGE 
B 
DK 
GR 
E 
F 
IRL tim$m 
L ! 
NL 
P 
UK 
60ÏÏQT "40750" ^000 SOOO" ^OW BOTJO" 
UNGUA/RAP 92/AN. 3/4 
9 BILAG 5 - CENTRALISEREDE AKTIONER - MODTAGNE OG GODKENDTE PROJEKTER 11992 PR. MEDLEMSSTAT 
Stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
I ALT MODTAGNE PROJEKTER 
IB 
2 
2 
3 
1 
3 
9 
1 
27 
1 
1 
2 
10 
62 III 
13 
10 
12 
30 
8 
27 
6 i 
22 
o 
6 ! 
4 ! 
32 
170 VA 
0 
0 
1 
3 
6 
1 
0 
2 
0 
2 
0 
7 
22 VB 
1 
4 
4 
9 
0 
5 
12 
6 
0 
2 
4 
5 
52 BESØG 
2 
1 
5 
5 
5 
5 
4 
19 
0 
1 
3 
13 
63 IALT 
18 
17 
25 
48 
22 
47 
23 
76 
1 
12 
13 
67 
369 
Stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
IALT GODKEN 
IB 
2 
2 
2 
1 
1 
5 
0 
3 
1 
1 
1 
6 
25 III 
8 
8 
10 
7 
3 
15 
2 
10 
0 
5 
1 
17 
86 DTE PROJEKTE 
VA 
0 
0 
0 
0 
4 
1 
0 
1 
0 
2 
0 
6 
14 VB 
1 
2 
4 
0 
0 
3 
4 
3 
0 
2 
3 
1 
23 R 
BESØG 
0 
1 
1 
2 
1 
1 
3 
0 
0 
1 
1 
5 
16 IALT 
11 
13 
17 
10 
9 
25 
9 
17 
1 
11 
6 
35 
164 m BESØG 
• VB 
• VA 
• ill 
• IB 
B DK D GR 
UNGUA/RAP 92/AN. 5 
DiLA^r 6 - CbNIkALIbfcKfcUfc AKTIONER -FORDELING AF PROJEKTERNE 1992 PA STORE REGIONER 
R13: Nfe<^s^^l. RT4: BrèmeaRnb: Nordrhein-Westfalen. 
R16: Hessen, R17: RheWand-Pfalz, R18: Baden-Wûrttemberg. 
RI 9: Bayem. R1A: Saarland. RIB: Berlin. RI C: Brandenburg. 
RID: MeddenburgAforpommern. RIE: Sachsen. 
R1F: Sachsen-Anhalt. RIG: Thùringen 
R2: FRANCE ; Total = 25 I 
R21 : Ile de France. R22: Bassin Parfctea 
R23: Nord - Pas-de-Catais. R24: Esf. R25: Ouest. R26:Sud-Ouest, 
R27: Centre-Est, R28: Mécftenannée. R29: Départem. d'Outre-Mer 
R31: Nord Ovest. R32: LombaraTa. R33: Nord Est. 
R34: Emilia-Romagna. R35: Centro. R36: Lazfo. R37: Campania, 
R38: Abruzzi-Molise. R39: Sud. R3A: Sidlta. R3B: Sardegna 
0 v~ rspi 
w ^J1 Guadeloupe (F) 
^ "K 
RC2 Açores •>. Vartinque (F) 
RC3 Madeira (3) Reunion (F) 
f ° "<"> -X 
RB7 Canarias ;=;. Guyane (F) 
9 BILAG 7 - CENTRALISEREDE AKTIONER - GODKENDTE PROJEKTER 11992 - FORDELING EFTER MÅLSPROG 
Sprog 
ES 
DA 
DE 
GR 
EN 
FR 
IR 
IT 
LE 
NL 
PT AKTIO 
IB 
10 
3 
14 
6 
14 
18 
3 
10 
5 
8 III 
35 
15 
35 
23 
54 
46 
5 
35 
4 
19 
19 M 
VB 
3 
4 
2 
3 
4 
5 
4 
5 
7 
6 IALT 
48 
22 
51 
32 
72 
69 
12 
50 
4 
31 
33 ES 
DA 
DE 
GR 
EN 
FR 
IR 
IT 
LE 
NL 
PT 
10 20 30 40 50 60 70 80 
UNGUA/RAP 92/AN. 7 
BILAG 8 - CENTRALISEREDE AKTIONER - GODKENDTE PROJEKTER I 1992 - ANTAL KOORDINATORER OG PARTNERE PR. MEDLEMSSTAT 
9 BILAG 10 - CENTRALISEREDE AKTIONER - GODKENDTE PROJEKTER 11992 FORDELING EFTER KOORDINATOR- og PARTNERTYPE 
Koordinator/partnertype 
1 Universitet/forskningsinstitut 
2 GrunducMarvtelsesinstyvldereucldannelseslnstyuddanneiseslnst. for SMV 
3 Uddannelseinst. for voksne/arbejdstagere 
4 Andre institutioner (f.eks. sprogkoler) 
5 SMV/lnst. for SMV/Handelskamre/Sektorinst. 
6 Faglige sammenslutnlng/Arbejdstagerinst. (f.eks. fagforbund) 
7 Forlag og softwarefirma 
8 Eksaminerende myndighed 
9 Ministerier/myndigheder/uddannelsesmyndigheder 
10 Pædagogiske/sproglige/videreuddannelsesinst. 
11 Universiteter/Videregående uddannelser/polyteknik 
12 Sammenslutninger/sproglærersammenslutninger IB 
C 
0 
1 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
14 
2 
7 
0 
25 P 
17 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
0 
25 
10 
26 
3 
83 III 
C 
14 
15 
12 
6 
10 
8 
3 
2 
6 
0 
7 
0 
83 P 
65 
59 
41 
37 
37 
24 
13 
4 
16 
2 
16 
1 
315 VA 
C 
6 
1 
0 
2 
0 
2 
0 
0 
1 
0 
0 
2 
14 P 
18 
6 
0 
8 
0 
0 
1 
0 
9 
2 
0 
7 
51 VB 
C 
11 
0 
0 
4 
0 
0 
5 
0 
2 
0 
0 
1 
23 P 
32 
1 
0 
8 
0 
0 
14 
0 
8 
0 
2 
5 
70 Besøg 
C 
3 
5 
1 
1 
2 
0 
0 
0 
0 
0 
3 
1 
16 P 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 1 Alt 
c 
34 
22 
13 
14 
12 
10 
8 
2 
23 
2 
17 
4 
161 P 
132 
66 
42 
54 
37 
24 
28 
4 
58 
14 
44 
16 
519 
IB III VA 
1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
10 
11 
12 —; i 
i 
] 
) 
— I " 
F^3 l 1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
10 
11 
12 
20 40 50 100 10 20 
Note: 89 koordinator- eller partnerinstitutioner faldt ikke Ind under nogle af de 12 anlørte kategorier 
UNGUA/RAP 92/AN. 10 
UNGUA 
BILAG 11 - CENTRALISERDE AKTIONER - GODKENDTE PROJEKTER 11992 ANSØGTE OG TILDELTE BELØB PR. KONTRAHERENDE STAT 
STAT 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
IALT ANSØGT 
952,336 
1,012,789 
915,161 
830,605 
528,222 
2,115,910 
556,941 
1,329,407 
116,474 
661,973 
591,054 
2,322,981 
11,933,853 TILDELT 
851,000 
855,400 
777,100 
638,600 
393,892 
1,691,700 
393,541 
1,043,000 
102,000 
550,500 
302,600 
2,033,635 
9,632,968 ANSØGT TILDELT 
2,500,0001 
2,000,000 
D ANSØGT 
• TILDELT 
UNGUA/RAP 92 AN. 11 
BILAG 12 - AKTION II - GENEREL OVERSIGT 
Alle ansøgninger 
modtaget | godkendt godkendelse godkendt 
1991/92 % stigning 
192/3 %~godkendelse 
192/3 
ICP- deltagere 
ICP-prog rammer 1040 
232 972 
211 93.46% 
90.95% 627 
149 55.02% 
41.61% 91.00% 
84.18% 
Alle ansøgninger 
modtaget I godkendt godkendelse godkendt 
1991/92 % stigning 
192/3 %~godkendelse 
192/3 
SM-deltagere 
Studerende 
Studerende-måne 
SM-programmer 
LM-programmer 
LU-programmer 
IP-programmer 1034 
7245 
-54794 
229 
118 
23 
16 944 
6724 
•18326 
204 
58 
0 
0 91.30% 
92.81% 
93.31% 
89.08% 
49.15% 
0.00% 
0.00% 613 
4180 
28771 
144 
32 
0 
0 54.00% 
60.86% 
67.97% 
41.67% 
81.25% 
0.00% 
0.00% 90.81% 
95.15% 
95.90% 
83.72% 
40.00% 
0.00% 
0.00% 
Forlængelser 
Indgivne I godkendt 
ICP- deltagere 
ICP-programmer 816 
165 godkendelse 
800 
162 98.04% 
98.18% 
Flerårige aktiviteter 
Indgivne I godkendt Nye aktiviteter under forlængelserme 
godkendelse modtaget godkendt %"godkendelse 
SM-deltagere 
Studerende 
Studerende-måne 
SM-programmer 
LM-programmer 
LU-programmer 
IP-programmer 801 
5787 
41286 
160 
44 
0 
0 785 
5697 
40664 
157 
42 
0 
0 98.00% 
98.44% 
98.49% 
98.13% 
95.45% 
0.00% 
0.00% 11 
24 
144 
3 
53 
20 
10 4 
24 
144 
1 
11 
0 
0 36.36% 
100.00% 
100.00% 
33.33% 
20.75% 
0.00% 
0.00% 
Nouvelles candidatures 
Indgivne I godkendt 
ICP- deltagere 
ICP-programmer 224 
67 % 
godkendelse 
172 
49 76.79% 
73.13% 
Nouvelles candidatures 
modtaget godkendt % 
godkendelse Nouvelles demandes + nouvelles activités dans extensions 
modtaget godkendt %"godkendelse 
SM-deltagere 
Studerende 
Studerende-måne 
SM-programmer 
LM-programmer 
LU-programmer 
IP-programmer 222 
1434 
10361 
66 
21 
3 
6 155 
1003 
7518 
46 
5 
0 
0 69.82% 
69.94% 
72.56% 
69.70% 
23.81% 
0.00% 
0.00% 233 
1458 
10505 
69 
74 
23 
16 159 
1027 
7662 
47 
16 
0 
0 68.24% 
70.44% 
72.94% 
68.12% 
21.62% 
0.00% 
0.00% 
Notes: 
SM = Studontermobilitet 
LM = Lærermobilitet 
LU = Læseplansudvikling 
IP = Intensive programmer 
UNGUA/RAP 92/AN. 12 
ISSN 0254-1459 
KOM (93) 194 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-93-221-DA-C 
ISBN 92-77-55643-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
1^2985 Luxembourg 
-S •/ -