C 226/68 DA 8.8.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens 9. og 10. årsberetning om strukturfondene (1997
og 1998) EFRU — ESF — EUGFL — FIUF«
(2000/C 226/18)
REGIONSUDVALGET har —
under henvisning til Kommissionens 9. årsberetning om strukturfondene (1997) — EFRU — ESF —
EUGFL — FIUF (KOM(1998) 562 endelig udg.),
under henvisning til Kommissionens 10. årsberetning om strukturfondene (1998) — EFRU — ESF —
EUGFL — FIUF (KOM(1999) 467 endelig udg.),
under henvisning til præsidiets beslutning af 2. juni 1999 om i henhold til EF-traktatens artikel 265,
stk. 5, at afgive udtalelse om Kommissionens beretninger og henvise det forberedende arbejde tilUnderudvalg 1 »Regionalpolitik, Strukturfondene, Økonomisk og Social Samhørighed, Grænseoverskri-
dende og Interregionalt Samarbejde«,
under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 220/99 rev. 3), som blev vedtaget af
Underudvalg 1 den 2. februar 2000 med Willy Burgeon (formand for foreningen af byer og kommuner iWalloniet, B/PSE) som ordfører —
på sin 33. plenarforsamling af 12.-13. april 2000 (mødet den 13. april) vedtaget følgende udtalelse.
1.Baggrund 1.5. Derpå fulgte i 1975 oprettelsen af Den Europæiske
Fond for Regional Udvikling — EFRU — som indledningsvis
kun finansierede en godtgørelse for nationale regionaludvik-
lingsforanstaltninger ifølge nationale kvoter fastlagt af Mini-1.1. Denne udtalelse har to formål. For det første atsterrådet (
1).redegøre for de vigtigste retningslinjer i årsberetningerne og
for det andet at foretage en analyse af situationen i 1997 og1998.
1.6. Udvidelserne i 1972 (Danmark, Irland og Storbritan-
nien), 1981 (Grækenland) og 1986 (Portugal og Spanien) gav
Fællesskabet anledning til at se på spørgsmålet om regional1.2. Regionsudvalget forsøger at anlægge en analytisk ind-konvergens. Derved meldte spørgsmålet sig om balance mel-faldsvinkel og så vidt muligt se på, hvilken strategi der ligger ilem geografiske zoner (nord-syd, periferiske lande) med for-strukturfondsaktiviteterne gennem tiderne, idet man her kunskellige industrielle aktivitetsgrader. Der blev i den forbindelsebetragter året 1997 som et omdrejningspunkt mellem forud-også taget højde for virkningerne af Tysklands samling og dengående og fremtidige reformer.fremtidige optagelse af nye medlemslande østpå (
2).
1.3. Det synes derfor hensigtsmæssigt i korthed at bringe i1.7. Maastricht-traktatens artikel 130 C tillægger EFRU deterindring, hvilke politiske hensigter der lå bag, da strukturfon-formål at »bidrage til at udligne de største regionale skævhederdene oprindelig blev oprettet i 1975, og da de blev underkasteti Fællesskabet ved at deltage i udviklingen og strukturtilpasnin-reformer i 1984, 1988 og 1993.gen af de områder, der er bagefter i udvikling, og i omstillingen
af de industriområder, der er i tilbagegang«.
Oprettelsen
(1) Courrier hebdomadaire du CRISP (belgisk ugeskrift fra »Centre de
Recherche et d’Information Socio-Politique«) — 1998 nr. 1605-1.4. Man skal tilbage til Rom-traktaten og den formålsbe-1606: »La réforme des fonds structurels européens« af Lucstemmelse om »at styrke enheden i medlemslandenes økono-Vandendorpe, s. 6.
mier og at fremme disses harmoniske udvikling ved at (2) Courrier hebdomadaire du CRISP — 1998 nr. 1605-1606: »La
formindske ulighederne mellem de forskellige områder og réforme des fonds structurels européens« af Luc Vandendorpe,s. 7.
forbedre de mindre begunstigede områders stilling«.
8.8.2000 DA C 226/69 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Reformen i 1984 Reformen i 1993 (3)
1.8. Regionsudvalget ser heri to vigtige ændringer, en 1.11. Ud over bekræftelse af de overordnede principper fra
teknisk og en politisk: 1988, lå der i 1993-reformen en videreudvikling af to af disse
principper og tilføjelse af et nyt begreb:
(1) afskaffelsen af de faste nationale kvoter til fordel for
vejledende rammer for hvert land,
( 1 ) Koncentrationen
(2) bevillingen af 20 % af Regionalfondens midler direkte til
EF-programmer fastlagt på Kommissionens initiativ (1).1.12. Opretholdelse af princippet om koncentration af
fondene omkring Unionens mindst begunstigede regioner
samt fokusering af interventionerne på seks prioriterede mål1.9. Ministerrådet gav dermed Kommissionen initiativret(1, 2, 3, 4, 5a, 5b).på det finansielle plan. Denne udvikling er grundstenen i
opbygningen af princippet om partnerskab mellem Kommis-
sionen og medlemsstaterne.
(2) P a r t n e r s k a b e t
Reformen i 1988 (2)1.13. Partnerskabet forbliver grundstenen i forvaltningen af
strukturfondene. Reformen indebærer en styrkelse af det
vertikale partnerskab med det formål at forenkle de formelle1.10. I 1988 blev strukturfondene for første gang udstyretprocedurer for Kommissionens godkendelse af programmerne.med effektive midler til opfyldelsen af deres målsætninger:Samtidig bekræftes betydningen af det horisontale partnerskab
og nødvendigheden af arbejdsmarkedsparternes deltagelse i
det. (1) Fordobling af de strukturelle udgifter mellem 1987 og
1993, således at disse stiger fra 15 % af EU-udgifterne i
1988 til 31 % i 1993.
( 3 ) Evalueringen (4)
(2) Nødvendige ændringer i retning af bedre udnyttelse af
strukturfondene:
1.14. Regionsudvalget betragter dette som en vigtig udvik-
ling. Såvel for medlemsstaterne som for Kommissionen bliver
— koncentration af interventionerne omkring de mindst forpligtelsen til såvel før som under og efter programmernes
begunstigede regioner af EU, iværksættelse at foretage en systematisk evaluering indskrevet
i de for strukturfondene gældende regler.
— koncentration omkring visse aspekter (infrastruktur,
små og mellemstore virksomheders udvikling, uddan- 1.15. På den europæiske konference om evaluering (Berlin
nelse), den 2.-3. december 1996) fastlagde man følgende tre hovedele-
menter i en kvalitetsevaluering:
— forbedret planlægning og koordination af aktionerne.
— evalueringen bør finde sted før, under og efter strukturin-
terventionens iværksættelse i marken,(3) Prioritering af målsætninger og definition af begrebet
kvalificeret område.
— evalueringen bør bygge på ikke blot på de kvantitative og
kvalitative informationer, der foreligger hos de forvaltende(4) Indførelse af begreberne horisontalt og vertikalt partner-myndigheder, men også på interviews med modtagersiden,skab samt programmering.
— evalueringen kræver et teknisk og metodologisk helheds-(5) Etablering af princippet om additionalitet (den modtagendeapproach, hvis konklusioner vil kunne anerkendes somstats egen finansiering skal forblive på mindst det niveau,gyldige i ekspertkredse.den lå på før strukturfondsbidraget).
(3) Courrier hebdomadaire du CRISP — 1998 nr. 1605-1606: »La (1) Courrier hebdomadaire du CRISP — 1998 nr. 1605-1606: »La
réforme des fonds structurels européens« af Luc Vandendorpe, réforme des fonds structurels européens« af Luc Vandendorpe,
s. 14-19. s. 8.
(2) Courrier hebdomadaire du CRISP — 1998 nr. 1605-1606: »La (4) Courrier hebdomadaire du CRISP — 1998 nr. 1605-1606: »La
réforme des fonds structurels européens« af Luc Vandendorpe, réforme des fonds structurels européens« af Luc Vandendorpe,
s. 9-14. s. 18-19.
C 226/70 DA 8.8.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
2.Agenda 2000 — EU-init. 1: grænseoverskridende, transnationalt og interre-
gionalt samarbejde med henblik på udvikling af harmoniskog afbalanceret fysisk planlægning.2.1. Efter denne korte gennemgang af strukturfondenes
udvikling må man for at kunne se betydningen af de i— EU-init. 2: udvikling af landdistrikterne.1997 gennemførte aktioner betragte fondene i strategisk
sammenhæng med den nye reform for 2000-2006.— EU-init. 3: udvikling af de menneskelige ressourcer på
grundlag af princippet om lige muligheder.
2.2. Denne reform, der blev indledt med Agenda 2000,
som Kommissionen udsendte den 16. juli 1997, indgår i en
både økonomisk og politisk kontekst. For det første er der tale
(3) Udvikling af partnerskabet om den budgetmæssige knaphed (resultatet af den budget-
stramning, der blev gennemført i forbindelse med iværksættel-
sen af Den Økonomiske og Monetære Union), og for det andet2.6. Større effektivitet i strukturfondenes virksomhed viler der tale om sammenhængen med udvidelsen af Dendesuden blive opnået gennem en fornyelse af partnerskabetEuropæiske Union (
1).mellem Kommissionen og medlemsstaterne. Således decentra-
liseres forvaltningen af programmerne ud til medlemsstaterneog regionerne, samtidig med at Kommissionen til gengæld Den nye reform beskrives som bestående af fire søjler (
2).
kræver kraftigere udvælgelse og stringens ifølge den overordne-
de prioritering.
(1) Opretholdelsen af strukturfondene og Samhørighedsfonden
(4) Forbedring af evalueringssystemerne
2.3. Opretholdelsen af strukturfondene er led i den fortsatte
bestræbelse på regional konvergens i EU. Opretholdelsen2.7. Med henblik på en styrkelse af systemerne for op-af Samhørighedsfonden er efter Regionsudvalgets opfattelsefølgning, evaluering og tilsyn har Kommissionen derfor iudtryk for et ønske om at fremme social samhørighed og gøreAgenda 2000 varslet forordningsforslag, som skal dannedet muligt for samhørighedslandene at gennemføre nationalerammen om struktur- og samhørighedsfondsaktionerne iprogrammer med henblik på at opfylde konvergenskriterierneperioden 2000-2006. Disse forslag omfatter:i Den Økonomiske og Monetære Unions tredje fase.
— en generel forordning om strukturfondene,
(2) Stærkere koncentration — forordningerne om de enkelte fonde,
— en revision af samhørighedsfonden,2.4. Princippet om koncentration er fortsat centralt for
strukturfondene. Således er det vigtigt yderligere at koncentrere
— en forordning om et nyt førtiltrædelsesinstrument. strukturinterventionerne omkring de dårligst stillede befol-
kninger og at samle dem omkring tre overordnede behovs-typer:
3.Strukturfondene i 1997 — Mål 1: svagt udviklede regioner, målt efter BNP pr. capita.
— Mål 2: økonomisk og social omstilling i regioner med 3.0. Oplysningerne i dette afsnit bygger på en gennemgang
strukturproblemer, især industriregioner med omstillings- af Kommissionens 9. årsberetning om strukturfondene (1997)
behov, storbyområder og landdistrikter. De her anvendte — EFRU — ESF — EUGFL — FIUF.
kriterier er bredere defineret end under det tidligere Mål 2.
— Mål 3: fuldstændig omlagt, idet det nu sigter på specifikkeA. Statusaktioner til udvikling af de menneskelige ressourcer i alle
regioner, som ikke er omfattet af mål 1 og 2.
3.1. Som led i en samlet vurdering af politikken for
økonomisk og social samhørighed via strukturfondene blev2.5. Ligeledes for at forenkle tingene har man besluttet atder i 1997, inden for rammerne af den kommende reform afreducere »EU-initiativerne« til tre:strukturfondene (2000-2006), fremsat et forslag om begræns-
ning af antallet af mål, forenkling af procedurerne, yderligere
koncentration af støtten, nedsættelse af antallet af gennemfø-(1) Courrier hebdomadaire du CRISP — 1998 nr. 1605-1606: »Larelsesprogrammer, især hvad angår EU-initiativerne. Det blevréforme des fonds structurels européens« af Luc Vandendorpe,ligeledes anført som nødvendigt med en opfølgning af resulta-s. 20.
terne af EU-støtten. Det er i øvrigt ud fra dette perspektiv, at (2) Courrier hebdomadaire du CRISP — 1998 nr. 1605-1606: »La
der blev foretaget overvejelser over betydningen af at fastsætte réforme des fonds structurels européens« af Luc Vandendorpe,
s. 22-26. objektive kriterier for at måle udgifternes aktivitet.
8.8.2000 DA C 226/71 De Europæiske Fællesskabers Tidende
3.2. Man kan ligeledes konstatere, at regionerne i forbindel- forbedre forvaltningen af og kontrollen med strukturfondene.
Som led heri blev der truffet tre beslutninger i 1997 med se med målet om bedre økonomisk og social samhørighed i
EU bør kunne diversificere deres økonomiske strukturer og følgende overskrifter:
øge deres innovationsevne. Det er vigtigt, at strukturfondene
mere intensivt støtter erhvervelse af viden og efteruddannelsesamt at de på alle måder stimulerer beskæftigelsen og konkur- 1) udgiftsdækning
renceevnen.
2) forordning (EF 2064/97) om detaljerede ordninger for
3.3. I ovenstående tekst er nøgleordene således diversifice- medlemsstaternes finanskontrol af aktioner, der medfinan-
ring, innovation, beskæftigelse og konkurrenceevne. sieres af strukturfondene
3.4. Det arbejde, der er gennemført i 1997, har ført til seks3) Kommissionens interne retningslinjer for nettokorrektio-prioriteter i forbindelse med den kommende tilpasning afner af finansieringen.strukturfondene indtil udgangen af 1999:
1) basisinfrastrukturer3.9. Inden for rammerne af de tematiske samhørighedsprio-
riteter går overvejelserne på fem hovedområder.
2) erhvervslivets rammevilkår
1) Udfordringen fra informationssamfundet er inkorporeret i3) FTU og informationssamfundetovervejelserne gående ud på, at regionernes evne til at
udnytte informationssamfundets værktøjer får stadig størrebetydning for deres konkurrenceevne på de europæiske og 4) miljø og bæredygtig udvikling
andre internationale markeder.
5) menneskelige ressourcer og uddannelse
2) På området dagsorden for byerne er det centrale punkt på
6) lighed mellem mænd og kvinder. dagsordenen at finde en samordnet og konsekvent løsning
på det voksende antal problemer i byerne. Det forekommer
nødvendigt at give bydimensionen en mere strategisk
placering i EU’s fremtidige politikker. Byerne er og bliver 3.5. Disse seks punkter skal ligeledes opfattes som et
drivkraften bag den økonomiske vækst, konkurrenceevnen incitament til de nationale og regionale partnere med henblik
og beskæftigelsen. på at sikre programmerne kvalitet og effektivitet.
3.6. I 1997 vedtog Kommissionen 88 nye programmer. 3) Efter 1999 bør der forudses et nyt EU-initiativ til fordel for
Disse er fordelt på de forskellige mål, men størsteparten af de udviklingen af landdistrikter, som fremmer det private
nye programmer går til mål 2 i perioden 1997-1999. Det står initiativ samtidig med, at den regionale egenart bevares.
derfor klart, at en af topprioriteterne for de kommende
aktioner er bevarelsen af arbejdspladser og beskæftigelsesfrem-
me. Desuden hævder Kommissionen i øvrigt igen i de regionale 4) Regionalpolitik og konkurrencepolitik. Der er forskel mel-
og lokale beskæftigelsespagter sin vilje til ud over den nuværen- lem de regioner, der modtager national støtte, og de
de fremgangsmåde på et gunstigt tidspunkt og på en hensigts- regioner der modtager strukturfondsstøtte. Befolkningen i
mæssig måde at sammenfatte beskæftigelsespagternes indhold de områder, der har krav på strukturfondsstøtte, er større
og udnytte oplysningerne deri med henblik på at fremme end befolkningen i de områder, der modtager national
jobskabelsen. støtte.
3.7. Derudover blev der vedtaget 33 nye EU-initiativer. Der5) Det er absolut vigtigt at styrke samhørigheden og konkur-er for det første tale om de sidste programmer under denrenceevnen via FTU og innovation. Derfor er det ligeledesoprindelige allokering og 5 tekniske bistandsprogrammer, ogvigtigt, at innovationspolitikken rettes mod og integreres ifor det andet om de første programmer, der finansieres via denregionernes erhvervsliv.fordeling af reserven, Kommissionen traf beslutning om i
1996. Man kan for første gang anføre, at samtlige EU-initiativer, som oprindeligt var forudset for perioden 1994-
1999, var reelt gennemført i 1997 omend dog i forskellige 3.10. Fra et mere praktisk synspunkt skete der i 1997
grader. en fuldstændig gennemførelse af programmeringerne. 1997
udgør anden halvdel af den nuværende programmering og er
det tredje år med fuld aktivitet for fondene, undtagen for
Spanien for så vidt angår mål 2 og Italien for så vidt angår 3.8. I betragtning af Kommissionens ambitiøse mål er »SEM
2000«-initiativet uomgængeligt. Målet med dette initiativ er at mål 1.
C 226/72 DA 8.8.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
3.11. SMV’erne har helt klart fået tildelt en vigtig rolle, idet 3.14. Over en mia. ECU, dvs. 5 % af de foretagne betalinger
i løbet af året, svarede til forpligtelsesbevillingerne før 1994, de modtager mellem 15 og 20 % af fondenes samlede midler.
For SMV’ernes vedkommende kan de store overvejelser og hvoriblandt 40 % gik til interventioner i Italien.
politiske konstateringer resumeres som følger. På grund af
koncentrationen af fondenes midler på mål 1-regionerne erfinansieringen til udvikling af SMV meget lavere i disse3.15. Hver af strukturfondene kan finansiere innovativeregioner end i de andre støtteberettigede områder. En andenaktioner og tekniske bistandsaktioner, dvs. aktioner, der vedrø-konstatering er, at SMV er de virksomheder, der mest rammesrer research, forsøgsaktioner eller teknisk bistand. I løbet afaf industrielle forandringer, og at det er SMV’erne, der skaber1997 blev 49 nye pilotprojekter eller innovative aktionerflest arbejdspladser. Under mål 4 er strukturfondenes naturligeigangsat til et samlet beløb af 100 mio. ECU i henhold tilpotentielle målgruppe alle arbejdstagere, navnlig dem, somartikel 10 i regionalfondsforordningen. Der er i dette tilfælderisikerer at miste deres job. Der er således tale om entale om tre typer aktioner: pilotprojekter i byerne, pilotaktionerforebyggende aktion i en økonomisk struktur, der væsentligstinden for fysisk planlægning og TERRA-projekter vedrørendebestår af SMV. Et andet vigtigt emne er den dynamiske oginterregionalt samarbejde på specifikke områder inden foruomgængelige rolle, som innovation spiller for udviklingen affysisk planlægning.SMV.
3.16. Derudover blev 200 andre innovative projekter finan-
sieret af Regionalfonden gennemført på følgende områder: de 3.12. Afslutningen af programmerne under mål 2 for
nye beskæftigelseslommer, kultur og kulturarv, strategier for 1994-1996 førte til overførsler af 848 mio. ECU i ikke-
regional innovation (RIS), teknologioverførsel (RTT), informa- udnyttede bevillinger til perioden 1997-1999. Ved udgangen
tionssamfundet (RISI) og det eksterne (ECOS-Ouverture) og af 1997 var der 1026 programmer, herunder 580 under de
interne interregionale (RECITE II)-samarbejde. forskellige mål og 446 under EF-initiativerne. Der var ligeledes
i 1997 stor finansiel aktivitet. Man indhentede navnlig i stort
omfang efterslæbet med udnyttelsen af bevillingerne.
3.17. Støtten til SMV er det gennemgående tema i beretnin-
gen om strukturfondene i 1997. De små og mellemstore
virksomheder beskæftiger 66 % af arbejdsstyrken på det privateDer var disponeret over:arbejdsmarked og genererer 60 % af EU-virksomhedernes
samlede omsætning. Udviklingen af SMV er derfor afgørende
for at styrke beskæftigelsen og opnå en større grad af— 62 % af EU’s bidrag til perioden 1994-1999 (46 % udbe-økonomisk og social samhørighed i EU.talt)
3.18. I den nuværende programmeringsperiode 1994-— 100 % af de nationale initiativprogrammer for samtlige1999 er 15-20 % af strukturfondenes ressourcer specifiktmål i 1997 (for første gang i perioden 1994-1997),helliget støtten til SMV, hvilket andrager et samlet beløb påundtagen for mål 5a (36 % af forpligtelsesbevillingerne tilmellem 23 og 30 mia. ECU. Støtten tildeles til en lang rækkefiskeridelen).forskelligartede aktioner. Blandt de vigtigste kan nævnes:
— investeringsstøtte i form af direkte tilskud eller særligeDer var udbetalt:finansieringsordninger (risikovillig kapital);
— 100 % af de disponible betalingsbevillinger for alle mål — medfinansiering af infrastrukturer i industriområder;
sidst i 1997 (en klar forbedring i forhold til 1996, hvor
kun to mål nåede op på udbetalingen på 100 %)
— uddannelsesaktioner (mål 4 og EU-initiativet Adapt);
— ved udgangen af 1997 var der kumuleret 46 % af støtten— rådgivnings- og informationstjenester;for perioden.
— aktioner til fremme af FTU og fremme af informationssam-
fundet; 3.13. Derimod var der for EU-initiativernes vedkommende
kun disponeret over 56 % af den samlede støtte for perioden1994-1999, mens 31 % var udbetalt. For 1997 var kun 61 %— støtte til internationalisering.af de disponible forpligtelsesbevillinger udnyttet, mens 90 %
af de disponible betalingsbevillinger var udnyttet. Alt detteskyldes den stærkt forsinkede godkendelse af programmerne.
Der vil blive indledt en dialog med medlemsstaterne med 3.19. For så vidt angår gennemførelsen af programmerne i
medlemsstaterne henvises der til bilag I (Inforegio — Resumé af henblik på at drøfte eventuelle bevillingsoverførsler og således
omfordele ressourcerne mellem initiativerne. årsberetningen/17.12.1998 »Strukturfondenes virke i 1997«).
8.8.2000 DA C 226/73 De Europæiske Fællesskabers Tidende
B.Evaluering og analyse af strukturfondenes virkninger 4.2. Ud over det gennemgående tema kan de fire hoved-
emner, der er redegjort for i årsberetningen 1998 om struktur-fondene, opsummere aktiviteten for året 1998 på det samhø-
righeds- og strukturpolitiske indsatsområde:3.20. Regionsudvalget konstaterer, at 2 helt klare formål er
defineret:
( 1 ) Vedtagelse af de sidste programmer1) effektivisering af fondenes anvendelse,
Da 1998 var det næstsidste år i den nuværende programme-2) forberedelse af de fremtidige programmeringer af struktur-ringsperiode, understreges det med rette i årsberetningen, atfondsstøtten.1998 bør opfattes som et konsolideringsår og det år, hvor de
sidste programmer blev vedtaget.
3.21. Den sidste målsætning må opfyldes gennem fælles
overvejelser mellem de forskellige parter, men den første om( 2 ) En accelererende finansiel gennemfø-effektiviseringen af fondenes anvendelse er meget relevant irelsenærværende sammenhæng.
Kommissionen konstaterer i sin årsberetning, at indsatsen i
3.22. Det påpeges, at EU’s strukturpolitik ofte betegnes som 1998 lå i forlængelse af det foregående års indsats. Hovedvæg-
en vigtig kilde til innovation i de politiske og administrative ten lagdes på at indhente de forsinkelser, der var opstået i
procedurer. En analyse af de regionale forskelle muliggør store periodens begyndelse.
teoretiske fremskridt på området.
( 3 ) Nærmere analyse af visse prioriteter3.23. Perspektivet har således ændret sig fra regional vækst
til en indfaldsvinkel, ifølge hvilken det er mekanismen for
omfordeling af indtægter mellem regionerne, der gør det Beskæftigelsen er nu som før en prioritet, som kræver en
muligt at mindske de tværregionale skævheder. En regional konstant indsats både for så vidt angår bevarelsen af arbejds-
europæisk analyse skal således tage hensyn til det snævre pladser og beskæftigelsesfremme. Derfor bestræbte Kommis-
samspil mellem positive og normative mål (f.eks. BNP pr. sionen sig som i 1997 også i 1998 på at give visse foranstalt-
capita og arbejdsløshedsprocenten). Så selv om strukturfonde- ninger og prioriteringer nyt liv. Det er derfor vigtigt at påpege,
ne udgør et yderst vigtigt element i den interregionale lige- at strukturfondene ifølge årsberetningen gradvis vil lade de
vægtsmekanisme i EU, så er det de direkte investeringer, nationale beskæftigelsesplaner få indflydelse på interventioner-
iværksætterinitiativer, teknologisk udvikling og videnskabelig ne, således at der skabes en samlet referenceramme for
forskning, der fortsat er de uomgængelige lokomotiver for, at indsatsen til fordel for menneskelige ressourcer.
de mindst velstående medlemsstater kan indhente efterslæbet.
Derudover henleder Regionsudvalget opmærksomheden på
gennemførelsen af midtvejsevalueringer i 1998 for mål nr. 1og 6 med henblik på at få et bedre overblik over strukturfonde-
nes reale effektivitet og effekt i de pågældende regioner.4.Strukturfondene i 1998
Visse tematiske prioriteringer blev nærmere analyseret i 1998.
Det drejer sig om: 4.0. Oplysningerne i dette afsnit bygger på en gennemgang
af Kommissionens 10. årsberetning om strukturfondene(1998) — EFRU — ESF — EUGFL — FIUF. Hele passager fra— fondenes indsats inden for forskning, teknologisk udviklingdenne årsberetning — de vigtigste efter Regionsudvalgetsog innovation;opfattelse — er gengivet i denne udtalelse.
— sammenhængen mellem samhørighedspolitik og konkur-
rencepolitik;
A. Status— synergien mellem samhørighedspolitik og transport;
— bæredygtig byudvikling;4.1. Det gennemgående tema i årsberetningen for 1998 er
lokaludviklingsindsatsen. Lokaludvikling har stået på dagsorde-
nen i nogle år nu, og der er på samtlige myndighedsniveauer — fysisk planlægning i Europa via ESDP (Den Europæiske
Perspektivplan for Fysisk Planlægning). en stigende bevidsthed om fordelene herved.
C 226/74 DA 8.8.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
( 4 ) Forberedelse af perioden 2000-2006 p åc a .1 0%v e d udgangen af 1998. Desuden er arbejdsløsheden
meget ujævnt fordelt mellem regionerne, idet den ligger på3-4 % for visse regioner og 20-24 % for andre regioner.
Efter vedtagelsen af Agenda 2000 i juli 1997 er det klart, at
1998 var året, hvor de konkrete forberedelser til perioden
4.6. Når man taler om beskæftigelse, taler man naturligvis 2000-2006 fandt sted. Kommissionen vedtog således den
straks om ledighed. Det er dog nødvendigt at bemærke den 18. marts 1998 forslagene til strukturfondsforordninger for
interessante overvejelse, der gøres i den periodiske rapport. den næste programmeringsperiode.
Det hedder i rapporten, at høj regional arbejdsløshed medfører
social udstødelse, hvilket gør arbejdsløsheden mere resistent
Som det fremgår af årsberetningen for 1998 bekræfter forord- over for økonomisk fremgang. Problemet kan kun løses ved
ningen om vedtagelse af generelle bestemmelser for struktur- en integreret strategi, som kombinerer foranstaltninger til
fondene de principper, der blev fastlagt i Agenda 2000, dvs.: styrkelse af regionernes økonomiske grundlag med foranstalt-
ninger, der forbedrer adgangen til arbejdsmarkedet (især
gennem uddannelse).— begrænsning af antallet af prioriterede mål til tre;
4.7. Det anføres ligeledes i rapporten, at forskellene med — øget koncentration dvs. færre støttemodtagere og en
hensyn til basisinfrastrukturer og menneskelige ressourcer er overgangsstøtte til de regioner, der mister deres støtteberet-
ved at blive udvisket. Der henvises ligeledes til fremskridt hvad tigelse;
angår innovationer og administrativ effektivitet.
— begrænsning af antallet af EF-initiativer til tre (senere
udvidet til fire), som hver finansieres af en fond (EFRU, ESF 4.8. Siden 1993 og 1994 er der konstateret en hurtig
eller EUGFL); udvikling i de central- og østeuropæiske landes (CØEL) situa-
tion. Der er nu atter vækst i størsteparten af disse lande. Manbør dog være klar over, at den svage produktion og ringe — forenkling af programmeringen og iværksættelse af inter-
produktivitet udgør et væsentligt problem for dem, så meget ventionerne;
desto mere som infrastrukturernes kvalitet i disse lande
generelt ligger langt under EU’s niveau.— klarere fordeling af overvågnings- og evalueringsopga-
verne;
4.9. På den baggrund understreges det, at strukturfondene
efter udvidelsen vil få en vigtig rolle at spille i løsningen af— forenkling af den finansielle forvaltning af interventionernedisse problemer. Det hedder i årsberetningen for 1998, at der(indførelse af et system med automatiske årlige forpligtelserbør gøres en betydelig indsats for at etablere de for forvaltnin-samt refusion af faktisk afholdte udgifter);gen af disse fonde nødvendige strukturer, før de central- og
østeuropæiske lande er parate til at deltage i EU’s strukturpo-
— styrkelse af finanskontrolforanstaltningerne og indførelse litik.
af en resultatreserve.
4.10. Da forberedelserne til næste generation af program-
mer skal påbegyndes i medlemsstaterne i løbet af 1999, har
Kommissionen fundet det formålstjenligt at udarbejde et B.Udarbejdelse af et foreløbigt udkast til retningslinjer for struktur-
foreløbigt udkast til retningslinjer. Det understreges, at det fondene (2000-2006)
foreløbige udkast er tænkt som en hjælp til de nationale og
regionale myndigheder i arbejdet med at forberede program-meringsstrategierne for mål nr. 1, 2 og 3 under strukturfonde- 4.3. Regionsudvalget bemærker, at den 6. periodiske rap-
ne, samt deres sammenkædning med Samhørighedsfonden. port om den økonomiske situation i regionerne for at citere
rapporten, har »dannet grundlag for det foreløbige udkast til
retningslinjer for fondene for perioden 2000-2006«.4.11. Nedenfor anføres de vejledende retningslinjer, som er
bygget op om tre hovedmålsætninger:
4.4. Rapporten viser, at de fattigste regioner overraskende
hurtigt er i færd med at indhente resten af EU. Hovedårsagen
hertil synes at være den voksende økonomiske integration. ( 1 ) Forbedring af den regionale konkurren-
Rapporten ønsker dog at understrege den vigtige rolle, struk- ceevne
turfondene har spillet. Det understreges således i rapporten, at
går man ud fra de fire anvendte makroøkonomiske modeller,
I årsberetningen for 1998 nævnes i denne forbindelse udvikling ville ca. en tredjedel af den konstaterede konvergens ikke være
af transport-, energi-, informationssamfunds-, forsknings- og opnået uden strukturfondene.
miljøstrukturerne, fremme af tilvejebringelsen af integrerede
FTU- og innovationsstrategier på regionalt plan og støttetil virksomhederne især SMV’erne bl.a. gennem støtte til 4.5. Den største bekymring er dog fortsat beskæftigelsen,
hvor der endnu er meget arbejde at udføre. Det hedder i innovation og forskning, industrielt samarbejde og etablering
af netværk, udvikling af menneskelige ressourcer, tilvejebrin- årsberetningens afsnit om den periodiske rapport, at arbejds-
løsheden i EU som helhed, trods det økonomiske opsving, lå gelse af venturekapital samt erhvervsstøttetjenester.
8.8.2000 DA C 226/75 De Europæiske Fællesskabers Tidende
( 2 ) Styrkelse af beskæftigelsen (Fællesska- ( 2 ) Forskning, teknologisk udvikling og in-
novation bets første prioritet)
I konklusionerne fremhæves behovet for en bedre udnyttelse
Dette skal bl.a. ske inden for rammerne af det nye mål nr. 3 af den eksisterende FTU-kapacitet, en bedre målretning af
(arbejdsmarkedsforanstaltninger, bekæmpelse af udstødelse, aktionerne og mere gennemsigtige udvælgelseskriterier samt
udvikling af tilpassede uddannelser og indførelser af positive nødvendigheden af at indføre mere systematiske evalueringer
særforanstaltninger for kvinder), men også inden for rammerne af resultater og virkninger.
af de nye mål nr. 1 og 2 ved hjælp af den fælles referenceramme
for menneskelige ressourcer.
Generelt set taler evalueringerne for en højere prioritering af
innovation og kvalificering af arbejdskraften og etablering afnetværk mellem aktørerne, især SMV’erne på tværregionalt og
tværnationalt plan.
( 3 ) Integreret udvikling af byområder og
landdistrikter inden for rammerne af en
afbalanceret fysisk planlægning i EU(3) M i l j ø
Det hedder i beretningen, at der er udviklet metoder til
vurdering af, hvorledes strukturfondsprogrammerne påvirker
C. Mellemliggende evalueringer miljøet og hvorvidt disse programmer bidrager til en bæredyg-
tig udvikling.
4.12. I de følgende punkter redegør Regionsudvalget for deDet hedder i evalueringens konklusioner, at forhåndsevaluerin-vigtigste elementer i de mellemliggende evalueringer. Detgen af fremtidige programmer kommer til at omfatte enunderstreges i årsberetningen, at formålet er at vurdere gen-analyse af regionale fortrin, svagheder, muligheder og truslernemførelsesgraden af programmerne i forhold til de oprindeli-og at der i denne analyse fokuseres på såvel miljøspørgsmålge mål, således at der om nødvendigt kan foreslås større ellersom økonomiske spørgsmål.mindre reguleringer afhængigt af gennemførelsesgraden.
( 4 ) Lige muligheder i forbindelse med ESF-4.13. I 1998 blev fire tematiske evalueringer, som varinterventioneriværksat i 1997, afsluttet (SMV, FTU, Miljø, Lige muligheder,
ESF). De væsentligste resultater beskrives i det følgende:
I forhold til den foregående periode er der konstateret en bedre
kønsmæssig opdeling af såvel baggrundsdataene som dataene
vedrørende programmeringen og gennemførelsen, dog natur-
ligvis med afvigelser fra medlemsstat til medlemsstat og især(1) S M Vfra mål til mål.
Den anden konstatering vedrører en generel tendens til, atI programmeringsperioden 1994-1999 har SMV-sektorenkvinder er underrepræsenteret i ESF-foranstaltningerne.modtaget en direkte støtte på ca. 21 mia. euro under mål nr. 1,
2, 5b og 6. Evalueringen konkluderer, at strukturfondsstøttenhar haft en positiv virkning på dette område. Endelig er der en konstant i forhold til den tidligere program-
meringsperiode, nemlig fællesskabsinterventionernes rolle somdrivkraft.
Det hedder i beretningen, at de gennemførte case studies viser,
at finansieringstekniske foranstaltninger har stor værdi som engod og permanent støttefond. I nogle regioner, der endnu har (5) P a r t n e r s k a b
en svag finansiel servicesektor, vil der dog gå nogen tid, før
sådanne ordninger kan indføres.
Regionsudvalget bemærker, at partnerskabet også har haft
betydning i forvaltnings- og gennemførelsesfasen, idet partner-skabet har øget aktionernes gennemsigtighed og synlighed ogEvalueringen afdækker et behov for en bedre målretning afforbedret koordineringen på det organisatoriske plan, menstøtten og den fremhæver værdien af lodrette og vandretteogså for så vidt angår innovation og fleksibilitet.SMV-net, samt inddragelsen af partnere fra den private sektor
i programforvaltningen. Regionsudvalget ønsker derfor navn-lig at fremhæve, at selv om der generelt anbefales en mere Det understreges ikke desto mindre, at partnerskabets rolle bør
styrkes for så vidt angår overførsel af god praksis, overvåg- kommerciel indfaldsvinkel til SMV-støtte, så pointeres det i
beretningen, at det er nødvendigt, at støtten tager særligt nings- og evalueringssystemer og effektivitet i programforvalt-
ningen. hensyn til regionale og subregionale forhold.
C 226/76 DA 8.8.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Det konstateres endelig, at de mange partnerskabsformer og 4.18. Det hedder ligeledes i beretningen, at Regionsudvalget
støtter Kommissionens strategi for de tilbagestående regioner -strukturer kan skabe forvaltningsmæssige komplikationer.
Det understreges dog, at dette problem kan overvindes, hvis og er positivt stemt over for den integrerede model, der er
foreslået for det nye mål nr. 2, selv om det dog er noget man nøjes med én partnerskabsstruktur pr. program og
samtidig differentierer de forskellige partneres rolle og evne til forbeholdent over for støtteberettigelseskriterierne.at påvirke beslutningerne i de forskellige programmeringsfaser.
4.19. Det hedder ligeledes i beretningen, at Regionsudvalget
endvidere ønsker partnerskabet styrket til fordel for de regiona-D. Finanskontrol — ESF, EFRU, EUGFL-Udviklingssektionenle og lokale myndigheder.
4.14. Hvad angår ESF blev følgende hovedproblemer af-
4.20. Det anføres i rapporten, at Regionsudvalget har dækket:
afgivet en positiv udtalelse om Kommissionens meddelelse om
byer, men at det dog opfordrede Kommissionen til at udvikle— manglende overholdelse af forskrifterne vedrørende aktio-en bypolitik, der kan supplere medlemsstaternes politikker pånernes offentlighed;dette område.
— for lidt eller slet ingen kontrol med medfinansierede
foranstaltninger;4.21. I årsberetningen om strukturfondene 1998 understre-
ges det, at Regionsudvalget på landbrugsområdet har udarbej-— uklare kriterier for programudvælgelse;det en udtalelse om forslaget til forordning om EUGFL’s støtte
til udvikling af landdistrikter. Udtalelsen blev vedtaget den14. januar 1999. I udtalelsen fremhæves betydningen af forsla- — manglende overholdelse af de fastsatte frister for overførsel
af forskuddene og betalingerne til støttemodtagerne. gets mål, lige som principperne i forslaget støttes. Regionsud-
valget tvivler dog på muligheden for at opnå målene i den
politik for udvikling af landdistrikter, der blev fastlagt på
4.15. De vigtigste forhold påpeget i forbindelse med EFRU konferencen i Cork, og fremhæver bl.a. de utilstrækkelige
var følgende: bevillinger, den manglende fastlæggelse af kriterier for økono-
misk levedygtighed, den utilstrækkelige hensyntagen til den
integrerede model og den upræcise angivelse af de regionale — vanskeligheder med at identificere de angivne udgifter i de
og lokale myndigheders rolle i partnerskabet. endelige støttemodtageres regnskaber;
— manglende overholdelse af fællesskabsdirektiverne om
offentlige indkøb;
5.Konklusion — utilstrækkeligt revisionsspor, der gør det vanskeligt at følge
pengestrømme fra fællesskabsbudgettet til de endelige
støttemodtagere.
5.1. Det der primært har præget 1997 og 1998 er, at den
konstaterede forsinkelse i begyndelsen af perioden i forbindelse4.16. Kontrolbesøgene i forbindelse med EUGFL-Udvik-med bevillingsudnyttelsen er blevet indhentet. Ud fra en samletlingssektionen gav anledning til følgende konstateringer:betragtning forekommer gennemførelsen af programmerne i
dag tilfredsstillende.
— svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne;
— medfinansiering af ikke-støtteberettigede udgifter; 5.2. Både i 1997 og 1998 bemærkes det, at de medlemssta-
ter, der har den bedste bevillingsudnyttelsesgrad, generelt er demindst velstående EU-lande, som ligeledes er de lande, der er— uberettigede fradrag;de største støttemodtagere fra fondene, navnlig under mål 1:
Spanien, Portugal, Irland.— administrative fejl som følge af en overvurdering af de til
Kommissionen anmeldte udgifter.
5.3. Situationen vedrørende EU-initiativerne ser betydeligt
anderledes ud for så vidt angår gennemførelsesraten. Der kannemlig konstateres et vist omfang af forsinkelser. Forsinkelser- E.Dialog med Regionsudvalget
ne skyldes ofte enten den meget sene godkendelse af program-
merne (mange programmer blev godkendt i 1996 og 1997efter fordelingen af reserven), eller de specifikke parametre, der 4.17. For så vidt angår strukturfondenes fremtid hedder det
i beretningen, at Regionsudvalget i sine udtalelser har bekræftet skal tages højde for i visse EU-initiativer, f.eks. partnerskabet i
Urban og INTERREG II, eller meget specielle og innovative den økonomiske og sociale samhørigheds betydning som
fundament for den europæiske integration og solidaritet. aktioner inden for EU-initiativet SMV.
8.8.2000 DA C 226/77 De Europæiske Fællesskabers Tidende
5.4. Det, der således har præget strukturfondenes virke, er — lokale erhvervsinfrastrukturer beregnet for små virksom-
heder; diversificering, innovation, beskæftigelse og konkurrenceevne.
I en ramme, hvor topprioriteten er bevarelse og oprettelse af
arbejdspladser, udfolder regionernes, byernes og kommuner- — støtte til oprettelse eller bevarelse af små og mellemstore
nes partnerskab sig i en lokal økonomi, der skaber varig lokal virksomheder, der er integreret i lokalområdet;
beskæftigelse, og som i princippet er merværdiskabende.
— fremme af forskningen og innovationen i SMV’erne og
etablering af netværk mellem disse;5.5. Regionsudvalget har i sin udtalelse vedrørende 1997-
beretningen ønsket at illustrere støtteaktioner til SMV i struk-
— målrettede uddannelsesforanstaltninger, der er beregnet for turfondenes interventioner. Strukturfondsstøtten tildeles en
såvel virksomhedsledere som ansatte; lang række forskelligartede aktioner, som er direkte er beregnet
på SMV, hvoriblandt de vigtigste er:
— udvikling af turistressourcer som tager hensyn til det lokale
potentiale;— investeringsstøtte i form af direkte tilskud eller særlige
finansieringsordninger (risikovillig kapital);
— udnyttelse på lokalt plan af landbrugs- og fiskeriressourcer.
— medfinansiering af infrastrukturer i industriområder;
5.9. Ud over emnet lokaludvikling bør de fire andre vigtige
aspekter, der kan opsummere aktiviteten for 1998, nævnes. — uddannelsesaktioner (herunder lederuddannelse);
Implementeringen heraf er direkte knyttet til den økonomiske
og sociale samhørighedspolitik, som får støtte fra strukturfon-— rådgivnings- og informationstjenester;dene. Hovedemnerne er følgende:
— aktioner til fremme af FTU;— vedtagelse af de sidste programmer;
— fremme af informationssamfundet; — en accelereret finansiel gennemførelse;
— støtte til internationalisering gennem innovative foranstalt- — nærmere analyse af visse prioriteter;
ninger som f.eks. Europartenariat eller RECITE II, som har
til formål at udvikle det tværnationale handelssamarbejde — forberedelse af perioden 2000-2006.
mellem SMV’er, eller gennem EU-initiativet SMV.
5.10. Regionsudvalget konstaterer med tilfredshed, at der
5.6. Således tegner der sig i højere og højere grad i EU- stræbes efter større effektivitet i anvendelsen af fondens midler,
strukturpolitikkerne en prioritet til SMV, som i de seneste og navnlig vil en mere udbredt anvendelse af instrumenter
programmeringsdokumenter udmønter sig i styrket finansiel beroende på finansielle virkemidler (f.eks. garantier, deltagelse
indsats. i kapitalen eller støtte der skal tilbagebetales) kunne fremmes
via en modulering af de maksimale interventionssatser. Dettevil bidrage til at styrke strukturfondenes påvirkning af de5.7. Beretningen for 1998 er næsten udelukkende helligetøkonomiske og sociale strukturer, samt styrke regionernes ogbevidstgørelsen om og styrkelsen af begrebet lokaludvikling.virksomhedernes konkurrenceevne, herunder navnlig SMV.Begrebet har i løbet af nogle år udviklet sig til at blive en
egentlig politisk filosofi. Selv om lokaludvikling ikke som
5.11. Regionsudvalget ønsker endvidere at pege på 1998- sådan er en prioritet på EU-niveau, bemærker man, at der i
beretningens afsnit om beskæftigelsen, hvor det konstateres, at mange af de seneste beslutninger gives større plads til fysisk
den gennemsnitlige arbejdsløshed i EU, trods det økonomiske planlægning på lokalt plan i strukturpolitikkerne.
opsving, lå på ca. 10 %. Desuden er arbejdsløsheden meget
ujævnt fordelt mellem regionerne. Man bør derfor være bevidst
5.8. Regionsudvalget ønsker at understrege, at lokaludvi- om, at høj regional arbejdsløshed medfører social udstødelse,
kling konstant tillægges betydning, og dette sker i samtlige hvilket gør arbejdsløsheden mere resistent over for økonomisk
aspekter af strukturfondenes aktiviteter. Regionsudvalget kan fremgang. Problemet kan kun løses ved en integreret strategi,
kun glæde sig over denne udvikling, som synes at skulle præge som kombinerer foranstaltninger til styrkelse af regionernes
de næste år. Regionsudvalget bemærker i den henseende, at økonomiske grundlag med foranstaltninger, der forbedrer
det, selv om det er vanskeligt at sætte tal på lokaludviklingsfor- adgangen til arbejdsmarkedet.
anstaltningernes andel af støtten, anslås, at lokaludviklingen
tegner sig for ca. 10 % af strukturfondsinterventionerne i den
5.12. Regionsudvalget ønsker at fremhæve bemærk- nuværende periode, hvis man medregner alle former for
ningerne i de mellemliggende evalueringer for 1998. Årsberet- indsats. Inden for de støtteberettigede områder under mål nr. 2
ningen for 1998 indeholder fem direkte formulerede bemærk- anføres det yderligere, at man anslår, at ca. 15 % af EU’s
ninger: finansieringsandel går til lokaludviklingsaktioner. Regionsud-
valget agter at lægge vægt på, at lokaludvikling indgår i
programmerne for mål nr. 1-6, hvor interventionerne dækker — angående SMV’erne viser evalueringen, at støtten bør
målrettes bedre, hvilket kræver oprettelse af specialiserede mange områder, f.eks.:
C 226/78 DA 8.8.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
mellemmænd, som fortrinsvis opererer decentraliseret og at de mange partnerskabsformer og -strukturer kan skabe
forvaltningsmæssige komplikationer. fra »one stop shops«;
5.13. Regionsudvalget ønsker ligeledes at markere sin posi-
tion på følgende områder:— med hensyn til FTU plæderer evalueringerne for en højere
prioritering af innovation, kvalificering af arbejdskraften — Regionsudvalget ønsker en styrkelse af partnerskaber,
hvori de lokale myndigheder indgår; og etablering af netværk mellem aktører, især SMV’erne,
på tværregionalt eller tværnationalt plan;— Regionsudvalget beder om, at der bliver udarbejdet en
bypolitik, der supplerer medlemsstaternes bypolitikker;
— Regionsudvalget udtrykker forbehold over for mulighe-— på miljøområdet påpeges det, at forhåndsevalueringen afderne for at nå målsætningerne for den politik for udviklingfremtidige programmer bør omfatte en analyse af regionaleaf landdistrikter, som blev defineret på konferencen i Cork,fortrin, svagheder, muligheder og trusler, både for så vidtog understreger navnlig mangelen på budgetmidler, denangår miljøspørgsmål, som for økonomiske spørgsmål;manglende definition af kriterier for økonomisk bæredyg-
tighed, for ringe hensyntagen til den integrerede approachog manglende præcision, for så vidt angår de regionale og— der konstateres en generel tendens til underrepræsentationlokale myndigheder i partnerskabet.af kvinder i ESF’s interventioner;
5.14. Det ligger endelig Regionsudvalget stærkt på hjerte at
afslutte sin udtalelse om »Den 9. og 10. strukturfondsrapport
— partnerskabets rolle bør styrkes for så vidt angår overførsel (1997 og 1998) EFRU — ESF — EUGFL — FIUF« med en
af god praksis, overvågnings- og evalueringssystemer og stærk støtte til samtlige initiativer, som bekræfter behovet for
at styrke lokaludviklingen. effektivitet i programforvaltningen. Det bør ikke overses,
Bruxelles, den 13. april 2000.
Jos CHABERT
Formand for
Regionsudvalget