ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

En velfungerende og mere integreret økonomisk og monetær union kræver hensigtsmæssige nationale politikker. Eftersom medlemsstaterne stadig har ansvaret for mange centrale og afgørende politikområder, er det for at maksimere disse politikkers virkning afgørende at samordne dem og sørge for en passende sekvensering heraf, ikke alene på nationalt plan men også på EU-plan.

I forbindelse med den flerårige finansielle ramme for perioden efter 2020 påtænker Kommissionen at foreslå et nyt instrument til gennemførelse af reformer for de medlemsstater, der forpligter sig til at gennemføre reformer, som drøftes på EU-plan, og som der indgås aftale om ved hjælp af såkaldte "reformtilsagn". Instrumentet vil råde over egne midler, der er adskilt fra og vil supplere de europæiske struktur- og investeringsfonde, som vil bibeholde deres eget regelsæt og forhåndsbetingelser.

Det europæiske semester bør forblive det centrale instrument til at fremme øget konvergens og en mere effektiv samordning af de berørte politikker. Det nye instrument bør oprettes med henblik på at hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre de strukturreformer, der udpeges som led i det europæiske semester, og det bør sikre, at medlemsstaterne tager ansvar for disse reformer.

Formålet med det nye reformgennemførelsesinstrument vil være at støtte en bred vifte af reformer. Opmærksomheden bør rettes mod de reformer, som kan bidrage mest til at øge de nationale økonomiers robusthed og have positive afsmittende virkninger på andre medlemsstater. Det drejer sig f.eks. om reformer på produkt- og arbejdsmarkederne, skattereformer, udvikling af kapitalmarkederne, reformer til at skabe bedre rammer for erhvervslivet samt investeringer i menneskelig kapital og reformer af den offentlige forvaltning.

Kommissionen agter at afprøve de vigtigste egenskaber ved reformgennemførelsesinstrumentet i en pilotfase i perioden 2018-2020 ved at give medlemsstaterne mulighed for at anvende alle eller en del af midlerne i de nuværende europæiske struktur- og investeringsfondes (ESI-fondene) resultatreserve til støtte for reformer i stedet for til specifikke projekter. Kommissionen foreslår derfor at ændre forordning (EU) nr. 1303/2013 (forordningen om fælles bestemmelser).

Det bør bemærkes, at der allerede er skabt en forbindelse mellem prioriteterne under det europæiske semester og EU-budgettet for programmeringsperioden 2014-2020, idet der er indført forhåndsbetingelser og makroøkonomiske betingelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde.

Med dette forslag styrkes denne forbindelse yderligere ved at give medlemsstaterne mulighed for at anvende hele eller en del af den resultatreserve, der er oprettet i henhold til artikel 20-22 i forordningen om fælles bestemmelser, og således anvende samhørighedspolitikken til at støtte strukturreformer.

De støtteberettigede reformer udpeges i flerårige reformtilsagnspakker, som fremlægges og overvåges gennem de nationale reformprogrammer.

Reformtilsagnene fastlægges af medlemsstaterne selv og vil omfatte et sæt reformtiltag med klare delmål og målsætninger.
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

·Forslagets begrundelse og formål

Udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse (der er knyttet som bilag til forslaget til Rådets afgørelse) har til formål at ændre bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen med henblik på at indarbejde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/802 af 11. maj 2016 om begrænsning af svovlindholdet i visse flydende brændstoffer.

·Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Vedlagte udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse udvider den allerede eksisterende EU-politik til EØS-EFTA-staterne (Norge, Island og Liechtenstein).

·Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

Udvidelsen af gældende EU-ret i EØS-EFTA-staterne via deres indarbejdelse i EØS-aftalen gennemføres i overensstemmelse med målene og principperne i aftalen, der har til formål at oprette et dynamisk og ensartet europæisk økonomisk samarbejdsområde, som skal bygge på fælles regler og lige konkurrencevilkår.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITSPRINCIPPET

·Retsgrundlag

Den lovgivning, der skal indarbejdes i EØS-aftalen, bygger på artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

I henhold til artikel 1, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 om visse gennemførelsesbestemmelser til EØS-aftalen skal Rådet på forslag af Kommissionen fastlægge den holdning, som skal indtages på Unionens vegne, til sådanne afgørelser.

EU-Udenrigstjenesten forelægger i samarbejde med Kommissionen udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse til vedtagelse i Rådet som Unionens holdning. EU-Udenrigstjenesten håber snarest muligt at kunne forelægge forslaget i Det Blandede EØS-Udvalg.

·Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

Forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet af følgende grunde:

Målet med dette forslag, nemlig at sikre ensartethed på det indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af foranstaltningens virkninger bedre nås på EU-plan.

Indarbejdelsen af gældende EU-ret i EØS-aftalen foretages i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 af 28. november 1994 om visse gennemførelsesbestemmelser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, hvilket bekræfter den valgte tilgang.

·Proportionalitetsprincippet

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå målet.
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Aftalen om økonomisk partnerskab og politisk samordning og samarbejde (i det følgende benævnt "den globale aftale") blev undertegnet den 8. december 1997 og trådte i kraft den 1. oktober 2000.

Vedlagte forslag udgør det retlige instrument for indgåelse af tredje tillægsprotokol til den globale aftale (i det følgende benævnt "protokollen") for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union.

I henhold til artikel 6, stk. 2, i akten om Republikken Kroatiens tiltrædelse forpligtede Kroatien sig til at tiltræde eksisterende aftaler, der er undertegnet og indgået af medlemsstaterne og Den Europæiske Union med tredjelande. Medmindre andet er fastsat i særlige aftaler, tiltræder Kroatien disse eksisterende aftaler ved indgåelse af protokoller, som Rådet, der træffer afgørelse med enstemmighed på medlemsstaternes vegne, indgår med de pågældende tredjelande.

Den 14. september 2012 bemyndigede Rådet Kommissionen til at indlede forhandlinger med de pågældende tredjelande med henblik på indgåelse af de relevante protokoller. Forhandlingerne med Mexico er afsluttet med tilfredsstillende resultat. Den foreslåede protokol gør Republikken Kroatien til part i den globale aftale mellem EU og Mexico. Teksterne til den globale aftale og slutakten på kroatisk vil være at betragte som autentiske på samme vilkår som for den globale aftales øvrige sprogudgaver.

Denne protokol træder i kraft den første dag i måneden efter den dato, på hvilken parterne giver hinanden meddelelse om, at de har afsluttet de relevante interne procedurer. Den vil dog finde midlertidig anvendelse, indtil de procedurer, der er nødvendige for dens ikrafttræden, er afsluttet.

Kommissionen anmoder Rådet om at vedtage vedhæftede afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Union og dens medlemsstaters vegne og midlertidig anvendelse af tredje tillægsprotokol til aftalen om økonomisk partnerskab og politisk samordning og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og De Forenede Mexicanske Stater på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union.
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Merværdiafgiften ("momsen") er Europas ældste forbrugsafgift. I 1967 blev det besluttet, at der skulle indføres et endeligt momssystem i Det Europæiske Fælleskab, der skulle fungere på samme måde som inden for et enkelt land, men der blev ikke opnået enighed om andre specifikke regler vedrørende momssatser end om anvendelse af en normalsats for moms, og der blev ikke fastsat nogen nedre eller øvre grænse for satsen.

Ophævelsen af de fiskale grænser mellem medlemsstaterne ved udgangen af 1992 gjorde det nødvendigt at genoverveje, hvordan varehandelen i Det Europæiske Fællesskab skulle beskattes. Målet var, at varer skulle beskattes i oprindelseslandet som et perfekt eksempel på ideen om et ægte indre marked. Da de politiske og tekniske betingelser for et sådant system endnu ikke var til stede, blev der vedtaget overgangsordninger for moms.

Overgangsordningen nødvendiggjorde regler om momssatser for at undgå fordrejninger i samhandelen som følge af ophævelsen af de fiskale grænser. I oktober 1992 nåede Rådet til enighed om regler, der begrænsede medlemsstaternes ret til selv at fastsætte momssatser. Medlemsstaterne skulle anvende en normalsats for moms på mindst 15 % indtil den 31. december 1996.
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Teknologiske forandringer berører alle dele af samfundet og økonomien og forvandler tilværelsen for alle EU-borgere. Transport er ingen undtagelse for denne tendens. Nye teknologier forandrer radikalt mobilitetslandskabet. På denne baggrund er EU og dens industrier nødt til at imødegå udfordringerne for at blive en global leder inden for innovation, digitalisering, og dekarbonisering. Kommissionen har derfor antaget en bred tilgang for at sikre, at EU-politikker for mobilitet afspejler disse politiske prioriteter i form af tre "Et mobilt Europa"-mobilitetspakker.

Som opfølgning på strategien for lavemissionsmobilitet vedtog Kommissionen to mobilitetspakker i maj og november 2017. Disse pakker fastsætter en positiv dagsorden for strategien for lavemissionsmobilitet og sikrer en smidig overgang til ren, konkurrencedygtig og forbundet mobilitet for alle. Europa-Parlamentet og Rådet bør sikre en hurtig vedtagelse af disse forslag.

Dette initiativ er en del af den tredje "Et mobilt Europa"-pakke, som bidrager til den nye strategi for industripolitik af september 2017, og som er udformet for at fuldende processen med at gøre det muligt for Europa fuldt ud at drage nytte af fordelene ved moderniseringen af mobilitet. Det er essentielt, at fremtidens mobilitetssystem er sikkert, rent, og effektivt for alle EU-borgere. Målet er i fremtiden at gøre mobilitet i Europa sikrere og mere tilgængelig, europæisk industri mere konkurrencedygtig, jobs i Europa sikrere og at være renere og bedre tilpasset til nødvendigheden af at tackle klimaforandringer. Dette vil kræve fuld forpligtelse fra EU, medlemsstaterne og interessenter, ikke mindst med hensyn til at styrke investeringer i transportinfrastruktur.

Samlet godstransport i EU er steget med næsten 25 % i over de seneste 20 år og forventes at stige med yderligere 51 % i løbet af 2015-2050. Alle disse varebevægelser ledsages af en stor mængde af information, der udveksles blandt de forskellige parter, inden for både det private og det offentlige domæne. I dag trykkes denne information primært på papir i forskellige dokumenter i standardformat.

Godt 99 % af grænseoverskridende transportoperationer på EU's område involverer stadig papirbaserede dokumenter på et eller andet tidspunkt i løbet af processen. Digitaliseringen af informationsudveksling har dog potentiale til i betydelig grad at forbedre effektiviteten af transport og derved bidrage til, at det indre marked fungerer gnidningsfrit.

Kommissionen gennemførte en konsekvensanalyse af barriererne for digitalisering af godstransportdokumenter og muligheden for at fremme en mere udbredt brug af elektroniske dokumenter og informationsudveksling. Det største problem blev udpeget til at være myndighedernes begrænsede og varierende accept af information eller dokumenterer, som virksomheder har gjort elektronisk tilgængelige, når myndighederne pålægger dem at bevise, at de overholder lovgivningsmæssige betingelser for transport af varer på de forskellige EU-medlemsstaters områder.
(4) Af associeringsaftalens artikel 97 fremgår det, at Associeringsudvalget EU-Algeriet ("Associeringsudvalget") har beføjelse til at forvalte aftalen. Det er derfor nødvendigt, at Associeringsudvalget træffer afgørelse om de planlagte ændringer —

Denne afgørelse træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Associeringsudvalget EU-Algeriets vegne



Formand





Bilag I

1. Efter Algeriets formelle anmodning om revision af toldafviklingsplanen for landbrugsprodukter og forarbejdede landbrugsprodukter på det 5. møde i Associeringsrådet den 15. juni 2010 og efter seks runder med konsultationer er de to parter den 11. juli 2011 nået til enighed om nye bestemmelser om ændring af toldbestemmelserne i protokol 2 og 5 til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Demokratiske Folkerepublik Algeriet på den anden side ("aftalen") på grundlag af en liste over seksogtredive underpositioner i toldtariffen (fireogtredive underpositioner for landbrugsprodukter og to underpositioner for forarbejdede landbrugsprodukter).

2. I henhold til associeringsaftalens artikel 16 skal den part, der ændrer betingelserne, som er fastsat i bilagene til nævnte aftale (protokol 1-5), indrømme den anden part en begunstigelse med tilsvarende effekt.

Af det algierske memorandum af juni 2010 fremgik det, at det planlagdes at afvikle 34 præferentielle toldunderpositioner for EU for landbrugsprodukter og to underpositioner for forarbejdede landbrugsprodukter.

3. Efter seks møder (mellem september 2010 og juli 2011), som resulterede i indgåelse af en aftale i form af en protokol den 11. juli 2011, har parterne aftalt at afvikle 25 præferentielle underpositioner for landbrugsprodukter i associeringsaftalens protokol 2 og to underpositioner for forarbejdede landbrugsprodukter i protokol 5 vedrørende eksport fra EU til Algeriet og at begunstige EU med en tilsvarende effekt for tabet af toldafgifter for de europæiske operatører ved at forhøje to eksisterende præferentielle toldunderpositioner inden for landbrug: hornkvæg, levende, racerene avlsdyr og blød hvede, dog ikke til udsæd.

Nærmere oplysninger om disse ændringer findes nedenfor.

4. De øvrige produkter, der er omhandlet i aftalens artikel 14, stk. 2, vil være omfattet af de toldpræferencer, som oprindeligt blev fastsat i protokol 2 og 5 til aftalen.

5. De forelagte ændringer til protokol 2 og 5 er blevet anvendt ensidigt af Algeriet fra den 1. januar 2011 og er derefter revideret efter samråd mellem parterne. Følgende bestemmelser er blevet anvendt af Algeriet siden den 1. oktober 2012.





De præferentielle kontingenter, der er tildelt EU i protokol 2 til associeringsaftalen EU-Algeriet vedrørende følgende landbrugsprodukter, ophæves af Algeriet den 1. oktober 2012:
BEGRUNDELSE

1. BAGGRUND FOR FORSLAGET

Kommissionen har på Det Europæiske Fællesskabs og dets medlemsstaters vegne forhandlet om en lufttransportaftale med Canada (i det følgende benævnt "aftalen") i henhold til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger. Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Canada på den anden side underskrev den 17. og 18. december 2009 aftalen, der blandt andet havde til formål at lette udvidelsen af forretningsmulighederne inden for international lufttransport ved at åbne op for adgangen til markederne og skabe størst mulige fordele for forbrugere, luftfartsselskaber, arbejdstagere og befolkninger på begge sider af Atlanterhavet.

For EU's vedkommende er både Unionen og dens medlemsstater parter i aftalen. Ratificeringsprocessen var den 25. oktober 2016 blevet gennemført af alle medlemsstater med undtagelse af Republikken Kroatien. Det er hensigten, at Republikken Kroatien vil tiltræde aftalen i henhold til den procedure, der er fastsat i tiltrædelsesakten, som er knyttet til tiltrædelsestraktaten af 5. december 2011.

For især at tage hensyn til Lissabontraktatens ikrafttræden og som følge af Domstolens dom af 28. april 2015 i sag C-28/12 ændres Kommissionens første forslag (meddelt under COM(2009)62 final), som blev vedtaget den 17. februar 2009 og efterfølgende fremsendt til Rådet. For at lette Rådets behandling af forslaget forelægges hele den relevante tekst som et ændret forslag.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

Ikke relevant

3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

Ikke relevant

4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET

Ikke relevant

5.ANDRE FORHOLD

•Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering

Ikke relevant

2009/0018 (NLE)

Ændret forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om indgåelse på Unionens vegne af lufttransportaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Canada på den anden side.

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
Udvidelsen af den gældende EU-ret til at omfatte EØS-EFTA-staterne ved indarbejdelse heraf i EØS-aftalen gennemføres i overensstemmelse med målene og principperne i aftalen, der har til formål at oprette et dynamisk og ensartet europæisk økonomisk samarbejdsområde, som skal bygge på fælles regler og lige konkurrencevilkår.

Tilpasningerne i vedlagte udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse er mere vidtgående, end hvad der kan anses for at være rent tekniske tilpasninger som omhandlet i Rådets forordning nr. 2894/94.

Udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse (der er knyttet som bilag til forslaget til Rådets afgørelse) har til formål at ændre bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen med henblik på at indarbejde Kommissionens forordning (EU) nr. 1305/2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Trafiktelematik for godstrafikken i jernbanesystemet i Den Europæiske Union.

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går dette forslag ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

•Valg af retsakt

I overensstemmelse med artikel 98 i EØS-aftalen er reguleringsmidlet Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse. Det Blandede EØS-Udvalg sikrer en effektiv gennemførelse og anvendelse af EØS-aftalen. Den træffer med henblik herpå afgørelser i de i EØS-aftalen fastsatte tilfælde.

3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

•Indhentning og brug af ekspertbistand

Ikke relevant

•Konsekvensanalyse

Ikke relevant

4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET

Indarbejdelsen af Kommissionens forordning (EU) nr. 1305/2014 i EØS-aftalen forventes ikke at få virkninger for budgettet.

5.ANDRE FORHOLD

•Beskrivelse af den foreslåede tilpasning

I henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 1305/2014 skal der oprettes en "styregruppe", jf. bilagets punkt 7.1.4. Styregruppen skal tilvejebringe den strategiske styringsstruktur, der er nødvendig for en effektiv ledelse og koordinering af gennemførelsen af de tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI) gældende for delsystemet Trafiktelematik for godstrafikken.

I overensstemmelse med EØS-aftalens tosøjlestruktur varetager EFTA-Tilsynsmyndigheden disse funktioner på EFTA's side. EØS-EFTA-staterne anmoder derfor om at give EFTA-Tilsynsmyndigheden observatørstatus i styregruppen.

Det skal bemærkes, at styregruppens medlemmer kan foreslå styregruppen, at andre organisationer inddrages som observatører, når der er gyldige tekniske og økonomiske grunde til at gøre det.

2018/0037 (NLE)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne

i Det Blandede EØS-Udvalg til en ændring af bilag XIII (Transport)

til EØS-aftalen

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Den 30. maj 2017 bemyndigede Rådet Kommissionen til at indlede forhandlinger på vegne af Unionen med Kongeriget Marokko ("Marokko") om en international aftale mellem Unionen og Marokko, hvori der fastsættes vilkår og betingelser for Marokkos deltagelse i partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet ("PRIMA").

Ifølge betingelserne i Rådets bemyndigende afgørelse kan forhandlingerne først indledes efter, at Europa-Parlamentet og Rådet har vedtaget en afgørelse om Den Europæiske Unions deltagelse i partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet (PRIMA), der iværksættes af flere medlemsstater.

Forhandlingerne blev indledt den 26. juni 2017 og blev afsluttet med succes den 22. januar 2018, hvor chefforhandlerne for de kommende parter paraferede teksten til aftaleudkastet. Udkastet til aftale, som er knyttet til dette forslag, er i overensstemmelse med Rådets forhandlingsdirektiver. I aftalen fastsættes det navnlig, at vilkårene og betingelserne for Marokkos deltagelse i PRIMA skal være dem, der er fastsat i afgørelse (EU) 2017/1324, idet der henvises direkte til EU-retsakten.

For at sikre beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, navnlig de beføjelser, som Kommissionen, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, Revisionsretten og PRIMA's gennemførelsesstruktur (PRIMA-IS) har til at foretage revisioner og undersøgelser i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning, henviser aftalen specifikt til de relevante bestemmelser i afgørelse (EU) 2017/1324 og forpligter parterne til at yde al nødvendig bistand for at sikre deres gennemførelse. Dertil kommer, at det i den kommende aftale understreges, at parterne skal være enige om de nærmere bestemmelser for denne bistand, idet sådanne bestemmelser er afgørende for samarbejdet i henhold til aftalen.