EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 3.9.2020 COM(2020) 476 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelsen af det europæiske genopretningsprogram for energiområdet og Den Europæiske Energieffektivitetsfond {SWD(2020) 169 final}



RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelsen af det europæiske genopretningsprogram for energiområdet og Den Europæiske Energieffektivitetsfond En modstandsdygtig infrastruktur er energiunionens rygrad. I 2019 blev vigtige sammenkoblingsprojekter sat i værk, og det regionale samarbejde blev styrket betydeligt. Genopretningsprogrammet spillede i den forbindelse en afgørende rolle for så vidt angår finansiel støtte til større infrastrukturer af fælles interesse med henblik på integration af elektricitets- og gasmarkederne og øget forsyningssikkerhed. I. FREMSKRIDT I GENNEMFØRELSEN AF PROGRAMMET Energiinfrastruktur og innovation, der er drivkræfterne bag det europæiske genopretningsprogram for energiområdet (genopretningsprogrammet), er fortsat lige så vigtige nu, som de var i 2009, da genopretningsprogrammet blev etableret. I denne rapport redegøres der for hver del af genopretningsprogrammet for de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af projekterne og Den Europæiske Energieffektivitetsfond (EEEF). Den følger rapporten, som blev vedtaget i 2020 . Den dækker gennemførelsen af projekter i perioden 1. januar 2019 til 31. december 2019 samt betalinger, som har fundet sted i den pågældende periode. II. DEN SAMLEDE PROJEKTGENNEMFØRELSE Ved udgangen af december 2019 var 45 (+ 2 i forhold til 2018) projekter ud af 59 fuldført, og der er udbetalt et samlet beløb på 2 546 249 263 EUR (efter fradrag af indtægtsordrer for et beløb på 198 823 897 EUR) til modtagerne (se bilaget). Situationen for gas- og elinfrastrukturerne er som følger: De fleste projekter er fuldført, og to projekter er fortsat i gang. Initiativtagerne gjorde betydelige fremskridt med integrationen af offshorevindenergi (OWE) i nettet, mens projektlederne for det sidste projekt for CO2-opsamling og -lagring (CCS) besluttede at standse deres finansielle støtte til projektet. Kommissionen har valgt at opretholde sin finansielle støtte til investorerne, så længe det er klart, at en endelig investeringsbeslutning er mulig, og projektet fortsat repræsenterer en betydelig værdi for samfundet. 1. Gas- og elinfrastruktur Genopretningsprogrammets delprogram vedrørende infrastruktur har støttet 44 projekter på tre store aktivitetsområder (gassammenkoblinger, tilbagegående gasstrømme og elektricitet). Der er indgået forpligtelser for et beløb på 2 267 574 462 EUR, hvoraf 1 669 370 233 EUR er blevet udbetalt til støttemodtagerne pr. 31. december 2019. Betalingerne er betinget af støttemodtagernes bindende tilsagn om at gennemføre projektet gennem en endelig investeringsbeslutning.

1.1 Hidtidige fremskridt Hidtil er 38 (uændret i forhold til 2018, idet ingen projekter blev afsluttet i 2019) af de 44 infrastrukturprojekter blevet fuldført, fire er blevet bragt til ophør, og to projekter er i gang. I elektricitetssektoren er alle 12 projekter blevet fuldført. I gasnetsammenkoblingssektoren er 13 ud af 18 projekter blevet fuldført. To projekter skrider planmæssigt frem, og tre er blevet bragt til ophør. Med hensyn til tilbagegående gasstrømme og sammenkoblingsprojekter i Central- og Østeuropa er 13 projekter afsluttet, og ét projekt i Rumænien blev bragt til ophør af Kommissionen i september 2014. Siden den sidste rapport om gennemførelsen af genopretningsprogrammet kan følgende fremskridt fremhæves: -Sammenkoblingen Grækenland-Bulgarien (IGB) er en vigtig vej til at transportere gas fra TAP og græske LNG nordpå og er et vigtigt projekt til diversificering af gasforsyningen i den sydøsteuropæiske region. Det er et projekt af fælles interesse (PCI 6.8.1) og et prioriteret projekt til at skabe energiforbindelser i Central- og Sydøsteuropa (CESEC). Kommissionen har siden begyndelsen ydet politisk og finansiel støtte til projektet. Projektet har modtaget 45 mio. EUR fra det europæiske genopretningsprogram for energiområdet og 39 mio. EUR fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling. I 2018 gjorde projektet yderligere fremskridt. Anlægsprojektet blev påbegyndt i slutningen af oktober 2019 og forventes at vare i 18 måneder. Den kommercielle drift forventes i øjeblikket påbegyndt i andet kvartal 2021. -I Republikken Cypern er ministeriet for energi, handel og industri i øjeblikket ved at forberede gennemførelsen af en naturgasmodtagende terminal, som skal bidrage til en diversificering af det cypriotiske energimiks og bidrage til at bringe øens energiisolation til ophør samt fremme konkurrencen om gasdreven elproduktion fra uafhængige producenter. Naturgassen forventes at komme ind på det cypriotiske marked senest i 2022. Indtil videre forventes disse to igangværende projekter at være fuldført henholdsvis senest ved udgangen af 2021 hhv. ved udgangen af 2022. 2. Offshorevindenergiprojekter 2.1 Hidtidige fremskridt Delprogrammet for offshorevind bestod af ni projekter, der modtog 565 mio. EUR i støtte fordelt på to hovedtyper af aktiviteter: — storskalaprøvning, fremstilling og ibrugtagning af innovative møller og havvindmøllefundamenter (seks projekter) og — udvikling af modulbaserede løsninger med henblik på integration af store mængder el fra vindenergi i elnettet (tre projekter). Seks ud af ni projekter er fuldført, og to blev bragt til ophør før tid. Der blev udbetalt 376 188 345 EUR (efter fradrag af indtægtsordrer) til projekterne. Et resterende projekt er i gang (Kriegers Flak). 2.2 Hidtidige fremskridt opdelt på sektorer 2.2.1 Fremskridt med innovative turbinestrukturer og offshorestrukturer

For Aberdeen Offshore Wind Farm's vedkommende blev de elleve vindmøller med verdens største kapacitet (på daværende tidspunkt med 8,8 MW pr. mølle — i dag findes der vindmøller med en effekt på 12 MW) sat i drift i Vattenfalls havmøllepark "Aberdeen Bay" den 1. juli 2018. I september 2018 fandt den officielle åbning af European Offshore Wind Deployment Centre (Aberdeen Offshore Wind Farm) sted. Den sidste rapportering om projektet og den endelige betaling forventes i andet kvartal af 2020. 2.2.2 Fremskridt med integration af vindenergi i elnettet Generelt skred gennemførelsen af de to resterende projekter, Kriegers Flak og COBRAcable frem som forventet. I september 2019 blev sammenkoblingen COBRAcable mellem Danmark og Nederlandene sat i drift. Projektet COBRAcable blev afsluttet i december 2019. Den endelige rapport skal foreligge senest 3 måneder efter foranstaltningens afslutning, dvs. senest ved udgangen af marts 2020. Kriegers Flak: Combined Grid Solution — er planlagt til at indlede driften ved udgangen af andet kvartal af 2020, hvilket samtidig er projektets slutdato. Den endelige rapport skal foreligge senest ved udgangen af september 2020. 3. Opsamling og lagring af CO2 Dette delprogram under genopretningsprogrammet bestod af seks projekter og 1 mia. EUR i støtte med det formål at demonstrere fuldstændig opsamling, transport og lagring af CO2. Et projekt (Compostilla i Spanien) blev afsluttet med operationelle pilotanlæg til opsamling, transport og lagring. Fire projekter er blevet bragt til ophør før tid som følge af projektledernes beslutning om ikke at investere, og ét projekt blev bragt til ophør uden at være fuldført. Der blev udbetalt 387 099 179 EUR (efter fradrag af indtægtsordrer for et samlet beløb på 145 294 400 EUR) til disse projekter. III. DEN EUROPÆISKE ENERGIEFFEKTIVITETSFOND (EEEF) I december 2010 blev 146,3 millioner EUR afsat fra det europæiske genopretningsprogram for energiområdet til en finansiel facilitet for vedvarende energiprojekter. Der blev anvendt 125 mio. EUR til EU's bidrag til den europæiske energieffektiviseringsfond (EEEF). EEEF blev oprettet i juli 2011 og har nået et samlet omfang på 265 mio. EUR , som støttes af en facilitet til teknisk bistand med et budget på 20 mio. EUR og 1,3 mio. EUR til oplysningsaktiviteter. EEEF yder skræddersyet finansiering (både gælds- og egenkapitalinstrumenter) til projekter inden for energieffektivitet, vedvarende energi og ren bytransport. Støttemodtagerne er lokale eller regionale offentlige myndigheder eller private virksomheder, der handler på deres vegne. 1.Hidtidige fremskridt I 2019 blev en ny transaktion føjet til fondens portefølje. — Catfoss-projektet i Det Forenede Kongerige består af finansiering af et nyt kraftvarmeværk med en kombineret installeret effekt på 28 MW. Kraftvarmeværket vil blive opført på samme sted som et eksisterende affaldsforarbejdningsanlæg i Derwenthaugh Eco Parc, Gateshead i Det Forenede Kongerige. Projektet vil levere bæredygtig varme til et lokalt fjernvarmenet samt private el- og varmeforsyning. Når projektet er gennemført, anslås det, at der vil blive opnået besparelser på 52 500 ton CO2 pr. år i forhold til referencescenariet. Dette svarer til 97 %. Når anlægget er fuldt funktionsdygtigt, forventes de primære energibesparelser desuden at overstige 315 000 MWh pr. år, hvilket svarer til en besparelse på 100 % i forhold til referencescenariet, idet det organiske brændsel pt. deponeres (EEEF's investering udgør 25 mio. EUR ud af projektets samlede budget på 48 mio. EUR). Siden oprettelsen og frem til den 31. december 2019 har EEEF indgået kontrakter om 17 projekter til i alt 195 mio. EUR, som har genereret endelige investeringer på skønsmæssigt 349,5 mio. EUR. Baseret på EEEF's projektvurdering og rapporteringsramme for CO2-ækvivalenter og primære energibesparelser har fondens investeringer ved udgangen af 2016 opnået besparelser på ca. 388 478 ton CO2 og primære energibesparelser på 794 124 MWh.