Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 397/08)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Panciu«

PDO-RO-A1584-AM02

Meddelelsesdato: 22. juli 2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

Fakultative mærkningsangivelser

Der tilføjes yderligere bestemmelser til produktspecifikationen om fakultative mærkningsangivelser for specifikke produktionsmetoder (anvendelse af udtryk, der beskriver vinfremstillingsmetoder, som anvendes i hele verden og giver vinene særlige organoleptiske egenskaber, og som giver forbrugerne relevante oplysninger om kvalitet, modning og lagring).

Kapitel V i produktspecifikationen og punkt 9 i enhedsdokumentet ændres.

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse(r)

Panciu

2. Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

1. Hvidvinenes og rosévinenes fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Hvidvinene har en aromatisk mangfoldighed med citrus- og urtenoter, der giver vinene livlighed og friskhed, en duft af roser (Șarba), mellemsyrlig smag med kraftige noter af friske og sødlige tropiske aromaer eller vinblomstaromaer, fine æblearomaer og anstrøg af blomster (Fetească regală), en duft af smør og tropiske aromaer med et optimalt syreindhold (Chardonnay) samt lette undertoner af frisk frugt.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) 15,00 Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 9,00 Minimalt totalt syreindhold 3,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) 200

2. Fysisk-kemiske og organoleptiske parametre — rødvine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Rødvinene er middelfyldige med aromatiske nuancer af hindbær, blommer og solbær, et aromatisk potentiale, der strækker sig fra aromaer af grøn peber til overmodne solbær (Cabernet Sauvignon), samt aromaer af modne røde frugter med anstrøg af rosiner og sort peber og en farveintensitet, der udvikler sig, efterhånden som vinene modnes, og et optimalt alkoholindhold, der hovedsagelig frembringer tørre og halvtørre vine, og som fremhæver den fine karakter og aroma, der er særlig for sorten (Fetească neagră).

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) 15,00 Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 9,00 Minimalt totalt syreindhold 3,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 20 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) 150

5. Vinfremstillingsmetoder

5.1. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1. Dyrkningspraksis

Dyrkningsmetode

— mindst 3 000 planter pr. hektar

— kunstvanding: Hvor det af hensyn til jordbunds- og klimaforholdene er nødvendigt, er der indført drypvandingssystemer, og der vil fortsat blive installeret flere. Disse systemer skal anvendes på en sådan måde, at de ikke har en negativ indvirkning på druernes kvalitet.

5.2. Maksimale udbytter

1. Muscat Ottonel, Tămâioasă românească, Chardonnay, Pinot gris, Sauvignon og Traminer alb

15 000 kg druer pr. hektar

2. Fetească albă, Riesling de Rhin, Aligote, Băbească gri, Șarba og Traminer roz

16 500 kg druer pr. hektar

3. Fetească regală, Galbenă de Odobești, Crâmpoșie, Crâmpoșie selecționată, Frâncușă, Mustoasă de Măderat, Furmint og Riesling italian

19 000 kg druer pr. hektar

4. Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Pinot noir og Merlot

16 500 kg druer pr. hektar

5. Băbească neagră og Burgund mare

17 500 kg druer pr. hektar

6. Codană, Arcaș, Negru Aromat, Portugais bleu, Cadarcă og Plăvaie

21 000 kg druer pr. hektar

7. Muscat Ottonel, Tămâioasă românească, Chardonnay, Pinot gris, Sauvignon og Traminer alb

116 hl pr. hektar

8. Fetească albă, Riesling de Rhin, Aligote, Băbească gri, Șarba og Traminer roz

127 hl pr. hektar

9. Fetească regală, Galbenă de Odobești, Crâmpoșie, Crâmpoșie selecționată, Frâncușă, Mustoasă de Măderat, Furmint og Riesling italian

146 hl pr. hektar

10. Plăvaie

162 hl pr. hektar

11. Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Pinot noir og Merlot

127 hl pr. hektar

12. Băbească neagră og Burgund mare

135 hl pr. hektar

13. Codană, Arcaș, Negru Aromat, Portugais bleu og Cadarcă

162 hl pr. hektar

6. Afgrænset geografisk område

Regionen Vrancea:

— Lokaliteterne: Panciu, Crucea de Sus, Dumbrava, Crucea de Jos, Satu Nou og Neicu

— Lokaliteterne: Moviliţa, Diocheti-Rediu, Moviliţa Trotuşanu, Frecăţei og Văleni

— Lokaliteterne: Străoane, Repedea, Muncelu og Văleni

— Lokaliteterne: Fitioneşti, Holbăneşti, Ghimiceşti, Ciolăneşti og Mănăstioara

— Lokaliteterne: Mărăşeşti, Haret, Călimăneşti, Modruzeni, Siretu, Tişiţa og Pădureni

— Lokaliteterne: Ţifeşti, Sârbi, Oleşeşti, Vităneşti, Clipiceşti, Bătineşti, Igeşti og Pătrăşcani

— Lokaliteterne: Păuneşti og Viişoara

— Lokaliteterne: Rugineşti, Copăceşti, Văleni og Angheleşti

— Lokaliteterne: Pufeşti, Domneşti-Târg, Ciorani og Domneşti-Sat

7. Druesorter

Aligoté B — Plant de trois, Plant gris, Vert blanc og Troyen blanc

Arcať N

Burgund Mare N — Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka og Limberger

Babeasca gri G

Băbească neagră N — Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă og Serecsia

Cabernet Sauvignon N — Petit Vidure og Burdeos tinto

Cadarcă N — Schwarzer Kadarka, Rubinroter Kadarka, Lugojană, Gâmză og Fekete Budai

Chardonnay W — Gentil blanc og Pinot blanc Chardonnay

Codană N

Crâmpoşie B

Crâmpoşie selecţionată B

Fetească albă B — Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka og Leanka

Fetească neagră N — Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră og Coada rândunicii

Fetească regală B — Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană og Galbenă de Ardeal

Frâncușă B — Vinoasă, Mildweisser, Mustoasă de Moldova og Poamă creață

Furmint B — Furmin, Șom Szalai og Szegszolo

Galbenă de Odobești W — Galbenă de Căpătanu, Galbenă Uriașă og Galbenă

Merlot N — Bigney rouge

Muscat Ottonel B — Muscat Ottonel blanc

Mustoasă de Măderat B — Lampau, Lampor, Mustafer, Mustos Feher og Straftraube

Negru Aromat N

Pinot Gris G — Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio og Ruländer

Pinot Noir N — Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter og Klävner Morillon Noir

Pinot noir N — Spätburgunder og Pinot nero

Plăvaie B — Bălană, Plăvană og Poamă bălaie

Portugais Bleu N — Blauer Portugieser, Oporto og Portugieser

Riesling de Rhin B — Weisser Riesling og White Riesling

Riesling italian B — Olasz Riesling, Olaszriesling og Welschriesling

Sauvignon B — Sauvignon verde

Traminer Roz Rs — Rosetraminer, Savagnin roz og Gewürztraminer

Traminer aromat alb B

Tămâioasă românească B — Busuioacă de Moldova og Muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B — Rumänische Weihrauchtraube og Tamianka

Șarba B

8. TILKNYTNING TIL DET GEOGRAFISKE OMRÅDE

Tilknytning til det afgrænsede område

Oplysninger om det geografiske område

Litologisk substrat: skråning ved foden af bjergene, som er opstået gennem en gradvis sammenfletning af aflejringskegler fra kvartærtiden, der bliver lavere og yngre i øst, efterhånden som de er blevet aflejret af de floder, der krydser Karpaterne og regionen syd for Karpaterne. Disse aflejringer udgør tilsammen ophobninger af grus og sand, der er dækket af et lag af lerholdige løssaflejringer fra kvartærtiden, som ligger oven på marine sedimenter (mergel, ler og sand) fra pliocæntiden.

Topografi: opdelt i to funktionelle underenheder ved foden af bjergene: den højtliggende slette (nedre og mellemste pleistocæn) og den lavtliggende slette (sene pleistocæn — holocen), der strækker sig til de nuværende engarealer ved Siret-floden. Vindyrkningen har nået den maksimale udvikling i disse områder, navnlig takket være de skiftende højder og skråninger.

Klima: typisk for den skovsteppe, der kendetegnes ved det tempererede fastlandsklima, og som påvirkes af skandinaviske/baltiske luftmasser fra nord, som interfererer med varme tropiske luftmasser fra Middelhavet i syd. Dette skaber gode betingelser for dyrkning af druesorter af høj kvalitet, hovedsagelig takket være variation i sol og temperatur og gunstige nedbørsmængder. Den årlige gennemsnitstemperatur, den årlige gennemsnitlige nedbørsmængde og især den radiative strømning og solens strålingsvinkel giver optimale betingelser for vinavl. Jordbund: Jordens tekstur giver vindyrkningsarealerne de bedst mulige fysisk-kemiske og hydrofysiske egenskaber for vinavl: porøsitet, luftning, permeabilitet, glomerulær struktur og god vertikal dræning af regnvand, hvilket begrænser sygdomme fremkaldt af sporeplanter og muliggør en forholdsvis let bearbejdning af vindyrkningsarealerne. De mest almindelige jordbundstyper er mollisol (cambisol og lerholdig alluvialjord) samt skovjord. I den kambiske sortjord (chernozem) ophobes alle gunstige kemisk-biologiske og trofiske egenskaber.

Produktoplysninger

Hvidvinene adskiller sig ved deres ekstraktive karakter, afbalancerede struktur og gode syreindhold, som ud over skråningernes sydøstlige eksponering også er takket være dyrkningspraksissen, der sikrer et moderat produktionsniveau.

Rødvinene er kendt for deres finesse, lette tanniner og intense farve.

Arkæologiske fund i regionen viser, at de frie dakere, der boede i denne region af Rumænien, dyrkede vinstokke. Dette bekræftes af arkæologiske fund udsmykket med motiver, der forestiller en vinranke med druer. Allerede i 1527 henviste Georg von Reichersterffer, Ferdinand af Habsburgs udsending til den moldoviske hersker Petru Rareș, i sin rejseberetning til de vindyrkningsarealer i området, som dengang gik under betegnelsen »Podgoria Crucilor« (krucifiksvingården). Yderligere henvisninger findes i Codex Bandinus, hvoraf det fremgår, at »hele den sydlige del af Moldavien fremstiller så meget vin, at en »vadră« (spand) med vin sælges for fire »parale« (skillinger) under høsten og seks eller syv skillinger om vinteren«.

Bestemmende faktorer

Den højtliggende slette ved foden af bjergene (nedre og mellemste pleistocæn) og den lavtliggende slette ved foden af bjergene (sene pleistocæn — holocen), der strækker til de nuværende engarealer ved Siret-floden med de forskellige højder og eksponeringer, er optimale til dyrkning af vinstokke og navnlig de sorter, der anvendes til fremstilling af rødvine.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Mærkning og markedsføring

Retlig ramme

National lovgivning

Type yderligere betingelse

Yderligere bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen

Ingen yderligere bestemmelser.

Produktion uden for området

Retlig ramme

EU-lovgivningen

Type yderligere betingelse

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen

Under visse klimatiske forhold, som takket være visse sorters potentiale har en positiv indvirkning på udbytteniveauet for druer høstet på beplantninger i det afgrænsede område, kan forarbejdningen også finde sted uden for det afgrænsede område i det tilstødende område, hvor der findes vinfremstillingscentre med fremragende faciliteter til hurtig vinfremstilling, gæring ved kontrolleret temperatur og bevarelse af sorternes aromatiske potentiale og farvepotentiale. Området er beliggende i regionen Vrancea:

— Odobești og Jariștea.

— Cotești, Obrejița, Tâmboiești, Popești, Budești, Cârligele, Vârteșcoiu og Câmpineanca.

Fakultative mærkningsangivelser

Retlig ramme

EU-lovgivningen

Type yderligere betingelse

Yderligere bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen

Følgende angivelser, der henviser til visse produktionsmetoder, kan også anvendes på frivillig basis i mærkningen/præsentationen:

— angivelserne »fermentat in barrique« (gæret i tønder), »maturat in barrique« (modnet i tønder), »fermentat în prezența așchiilor de stejar« (gæret under tilstedeværelse af egetræsspåner) og »maturat în prezența așchiilor de stejar« (modnet under tilstedeværelse af egetræsspåner) kan anføres på mærkningen på rumænsk, eller der kan anvendes internationale sprogudtryk for at oplyse forbrugeren om, at den pågældende proces anvendes, såsom en af følgende angivelser:

— »fume« eller »smoked« eller »toasted« på engelsk, uanset om det ledsages af et udtryk, der beskriver intensiteten af varmebehandlingen af det anvendte egetræ, dvs. »light«, »medium« eller »heavy«.

— »fumé« eller »fumée« på fransk, eventuelt ledsaget af en angivelse af intensiteten af varmebehandlingen af det anvendte egetræ, dvs. »légère«, »moyenne«, »forte« eller »petite fumé«, »demi fumé«, »intense fumé«.

Disse angivelser kan være på et hvilket som helst andet internationalt sprog eller på sproget i det land, hvor vinproduktet skal markedsføres, hvis vinproducenten vælger det, og oplyse forbrugeren om anvendelsen af metoder, der anvendes i hele verden til fremstilling af vine med særlige organoleptiske egenskaber.

For vine, der modnes eller lagres på bærmen, kan etiketten indeholde udtryk som »sur lie«, »bâtonnage« og »aged on the lees«.

Link til produktspecifikationen

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_panciu_modif_cf_cererii_1424_14.06.2019_cf_cererii_485_02.03.2022_no_track_changes.pdf

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.