[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 11.1.2006

SEK(2006) 26 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram 2005-2008

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Baggrund

Stabilitets- og vækstpagten, som trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke betingelserne for prisstabilitet og en stærk bæredygtig vækst, der kan føre til skabelse af arbejdspladser. I 2005 blev pagten ændret for første gang. Med reformen fulgte en anerkendelse af, at pagten er af stor værdi med hensyn til at cementere den finanspolitiske disciplin, men reformen var samtidig et udtryk for et ønske om at styrke dens effektivitet og økonomiske fundament samt at sikre de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som er en del af pagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge Rådet og Kommissionen stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Slovakiets første konvergensprogram blev forelagt i maj 2004. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet en udtalelse herom den 5. juli 2004 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure vurderes opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer af Kommissionen og gennemgås af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan gennemgå dem.

I disse programmer skal medlemsstaterne specificere deres målsætning på mellemlang sigt for budgetstillingen og redegøre for de politiske foranstaltninger, der skal træffes for at opnå og fastholde denne, herunder ledsagende økonomiske antagelser. Efter reformen af pagten bør målsætningen på mellemlang sigt differentieres for de individuelle medlemsstater på baggrund af de forskellige økonomiske og budgetmæssige situationer i EU, herunder den finanspolitiske risiko for bæredygtigheden. De øvrige elementer i reformen er, at der bør opnås en mere symmetrisk tilgang til finanspolitikken over konjunkturforløbet i kraft af øget budgetdisciplin i økonomisk gode tider, mens "større strukturreformer" med en verificerbar indvirkning på den langsigtede bæredygtighed bør tages i betragtning ved en midlertidig afvigelse fra målsætningen på mellemlang sigt eller fra justeringsplanerne.

Under hensyntagen til Kommissionens prognose fra efteråret 2005, adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi samt de overordnede økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer, for perioden 2005-2008, har Kommissionen gennemgået den for nylig forelagte opdatering af Slovakiets konvergensprogram og har på grundlag af sin vurdering nedenfor vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom.

Vurdering

1. Slovakiet forelagde sit konvergensprogram den 1. december 2005. Det dækker perioden 2005-2008 og indeholder desuden vejledende fremskrivninger frem til 2010. Dokumentet blev vedtaget af regeringen den 30. november 2005. Det indeholder budgettet for 2006, som Parlamentet godkendte den 13. december 2005, og regeringens flerårige budgetrammer for 2006-2008, som regeringen vedtog den 12. oktober 2005. Programmet følger i brede træk den modelstruktur for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er specificeret i den nye adfærdskodeks[3]. Programmet har mangler i de obligatoriske og fakultative data, som foreskrives i den nye adfærdskodeks[4].

2. Den 5. juli 2004 besluttede Rådet, at Slovakiet havde et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette underskud korrigeres senest i 2007. I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den tidligere opdatering af Slovakiets konvergensprogram for perioden 2004-2007 opfordrede Rådet Slovakiet til "i) at benytte enhver lejlighed til at fremskynde nedbringelsen af underskuddet, blandt andet ved at udnytte uventet store indtægter og foretage besparelser på udgiftssiden, især i 2005, ii) i højere grad at gøre de mellemfristede udgiftslofter bindende, iii) at kontrollere, at følgevirkningerne af den høje inflation i 2004 ikke rammer den konvergensplan for inflation, der er beskrevet i programmet."

3. Slovakiets BNP i faste priser lå i gennemsnit på 4,3 % mellem 1994 og 2004 og næsten 2 procentpoint over EU25-gennemsnittet på 2,4 %. Arbejdsmarkedet er stadig landets største problem. Som følge af den fremskyndede omstrukturering af virksomheder sidst i 1990'erne steg arbejdsløsheden fra 13,7 % i 1994 til 18,2 % i 2004, mens den samlede beskæftigelse faldt med 2 procentpoint i samme periode. Programmet forudsiger en vækst i BNP i faste priser med gennemsnitligt 5,6 % i programperioden og indikerer med udgangspunkt i et negativt outputgab et markant sving i konjunkturerne. BNP-væksten forventes øget fra 5,1 % i 2005 til 5,4 % i 2006 og 6,1 % i 2007, og nettoeksporten skulle betyde et stigende bidrag til BNP-væksten og komplettere et stærkt positivt bidrag fra den indenlandske efterspørgsel. Den stærke indenlandske efterspørgsel forventes opretholdt som følge af en positiv udvikling på løn- og arbejdsmarkedet samt tiltrækkende erhvervsvilkår og stigende offentlige investeringer støttet af EU-midler. Kommissionens prognose fra efteråret 2005, som dækker perioden indtil 2007, bekræfter i store træk programmets vækstfremskrivninger samt udviklingen i den underliggende vækstsammensætning. For 2008 overstiger vækstantagelsen på næsten 5½ % Kommissionens skøn over den potentielle produktionsvækst. I programmet forventes inflationen at stige til 3,6 % i 2006 som følge af stigninger i de administrerede priser, der skyldes højere priser på olie og naturgas. Efterhånden som disse effekter mister deres virkning, forventes inflationen at falde til 2,0 % i 2007 og 2008. Inflationsfremskrivningerne i programmet forekommer plausible, selv om de for nylig annoncerede yderligere opadgående justeringer af nogle regulerede priser udgør en risiko for stigende inflation.

4. Efter et fald i korunaens værdi i marts-april 2005 kom der igen en stigning, indtil korunaen kom med i ERM II den 28. november 2005. Efterfølgende blev korunaen til at begynde med yderligere styrket med omkring 1,5 % og blev derefter stabiliseret på et niveau mellem 1 og 2 % over centralkursen i de første uger af ERM II-deltagelsen. Siden begyndelsen af 2005 har den lange rente ligget tæt op ad niveauet i euroområdet sammenlignet med et spread på 100 basispoint i 2003 og 2004. Da den seneste stigning i den lange rente i Slovakiet skete hurtigere end i euroområdet, øgedes dette spread i et vist omfang i sidste kvartal af 2005. Siden den 1. januar 2005 har Slovakiets nationalbank defineret førelsen af sin monetære politik som "fastsættelse af inflationsmål i overensstemmelse med betingelserne i ERM II".

5. Det offentlige underskud for 2005 er, med udgangspunkt i Kommissionens prognose, skønsmæssigt ansat til 4,1 % af BNP, men en sammenligning med tidligere konvergensprogrammer er ikke ligetil, fordi det omfatter eftergivelse af nogle udviklingslandes gæld, svarende til omkring 0,8 % af BNP. Uden gældseftergivelserne skønnes underskuddet at ligge på omkring 3,3 % af BNP, hvilket er en smule lavere end forudset i den tidligere opdatering (3,4 % af BNP). Denne positive udvikling er imidlertid hovedsagelig fremkaldt af lavere end forventede renteudgifter.

6. Programmet sigter på at nedbringe underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2007 (inklusive omkostningerne ved pensionsreformen) i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, af 5. juli 2004. Det offentlige underskud (uden medregning af omkostningerne ved pensionsreformen) forventes at falde fra 4,1 % af BNP (inklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP) i 2005 til 2,9 % i 2006 for så at falde drastisk til 1,6 % af BNP i 2007 og derefter til 1,3 % af BNP i 2008. Budgettilpasningen er hovedsagelig udgiftsbaseret. Udgiftskvoten forventes at falde med 3,4 procentpoint mellem 2005 og 2008 (med 2,6 procentpoint, eksklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP i 2005). De offentlige indtægter skønnes at forblive stort set stabile indtil 2007 og derefter falde med 0,7 % af BNP i 2008. Budgetvirkningen af klassificeringen af den selvfinansierede anden pensionssøjle uden for den offentlige sektor (som skal være gennemført på tidspunktet for den finanspolitiske indberetning i foråret 2007) skønnes at andrage 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % og 1,4 % af BNP i henholdsvis 2005, 2006, 2007 og 2008. Den planlagte finanspolitiske konsolidering er fremtidsbaseret og hovedsagelig koncentreret i 2007. Sammenlignet med det tidligere konvergensprogram er indholdet af de fremtidsbaserede finanspolitiske konsolideringsbestræbelser, der er nødvendige for at nå underskudsmålet på 3 % af BNP i 2007, blevet styrket på baggrund af de højere skøn for omkostningerne ved pensionsreformen. Underskudsmålet for 2006 forbliver uændret. Samlet set bekræfter den nye opdatering den planlagte justering i det tidligere program set på baggrund af mere gunstige makroøkonomiske udsigter. Budgetvirkningen af fremskrivningerne af en mere markant økonomisk vækst modvirkes i vid udstrækning af den opadgående revision af pensionsreformen.

7. Baseret på Kommissionens beregninger på grundlag af programmet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode skulle den strukturelle saldo forbedres fra omkring -2¾ % af BNP i 2005 til omkring -1½ % af BNP i 2008. Den finanspolitiske indsats, der er planlagt i programmet, er hovedsagelig koncentreret om 2007, hvor det outputgab, der indikeres i programmets makroøkonomiske scenario, skønnes at komme tæt på nul, men hvor der forventes en forbedring af konjunkturerne i sammenligning med det foregående år. Programmet fastlægger en målsætning på mellemlang sigt for budgetstillingen i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, som går ud på at opnå en strukturel saldo på -0,9 % af BNP i 2010. Da programmets målsætning på mellemlang sigt er mere krævende end minimumsreferenceværdien (som skønnes at udgøre et underskud på omkring 2¼ % af BNP), skulle realiseringen af denne målsætning opfylde målet om at skabe en sikkerhedsmargen over for et eventuelt uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets målsætning på mellemlang sigt er lagt på et passende niveau, fordi den ligger inden for det referenceområde, der er fastlagt for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, ligesom den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle produktionsvækst på lang sigt.

8. Ifølge denne opdatering er budgetrammerne på mellemlang sigt, som er godkendt af regeringen, udelukkende baseret på gældende lovgivning og på regeringsgodkendte lovgivningsmæssige ændringer. Den er imidlertid ikke særlig eksplicit med hensyn til de foranstaltninger, der skal sikre realiseringen af underskudsmålet for 2007. Hidtil har regeringen opnået bedre resultater for de budgetmål, der blev fastsat i tidligere programmer: efter et underskud i 2004, der var mindre end forventet, forventes der også et resultat, der er bedre end planlagt for 2005 (eksklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP). Ikke desto mindre blev nogle af de finansielle ressourcer, der blev frigjort som følge af de lavere end forventede renteudgifter i 2005, anvendt til at dække andre ikke-budgetførte offentlige udgifter, hvilket understreger behovet for mere bindende lofter for udgiftsposter. Samlet set forekommer risiciene for forudsigelserne i brede træk afbalancerede, og budgetfremskrivningerne, der forelægges i programmet, forekommer således plausible.

9. Når afbalanceringen af risiciene tages i betragtning, er Slovakiet på rette vej med hensyn til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden den frist, Rådet har sat. En stigning i fremskrivningen af underskuddet for 2005 er et resultat af engangsvirkningen af gældseftergivelser på i alt 0,8 % af BNP. Imidlertid er den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, måske ikke tilstrækkelig til at sikre, at programmets målsætning på mellemlang sigt (-0,9 % af BNP) vil blive nået i 2010. Når man medregner budgetvirkningen af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificering af den selvfinansierede anden pensionssøjle (som skal være gennemført på tidspunktet for den finanspolitiske indberetning i foråret 2007), skønnes strukturbalancen, baseret på Kommissionens beregninger på grundlag af programmet, at andrage -2,9 % af BNP i 2008 (-1,5 % af BNP uden medregning af omkostningerne til pensionsreformen). Der vil således være behov for betydelige supplerende konsolideringsforanstaltninger for at nå programmets målsætning på mellemlang sigt i 2010. Den planlagte forbedring af den strukturelle saldo på omkring ¼ % af BNP i 2008 ligger under BNP-referenceværdien på 0,5 %, der er fastlagt i stabilitets- og vækstpagten, når konjunkturforholdene kan betegnes som økonomisk gode tider.

10. Gældskvoten forventes at falde ret betydeligt med næsten 9 procentpoint til 33,7 % af BNP i 2005. Dette store fald – som endog er større end forventet i Kommissionens prognose – skyldes hovedsagelig en reduktion af likvide midler (indskud), som forvaltes af et nyt institut, der er ansvarlig for forvaltningen af den offentlige gæld (ARDAL). Formindskelsen af de likvide aktiver registreres som en komponent i stock-flow-tilpasningen. Gældskvoten forventes derefter at ligge på omkring 35 til 36 % af BNP (35,5 % i 2006, 35,2 % i 2007 og 36,2 % i 2008) som et resultat af en lille primær saldo, en gældsformindskende sneboldeffekt (da den effektive rente ligger under BNP-væksten). Stock-flow-tilpasningen forventes at forblive positiv i hele programperioden trods nogle privatiseringsindtægter, som forventes i 2006.

11. Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed synes Slovakiet at befinde sig på et mellemrisiko-stadium i betragtning af de forventede budgetomkostninger til en aldrende befolkning. Gældsniveauet ligger betydeligt under referenceværdien på 60 % og skulle forblive uændret ud fra den antagelse, at der ikke sker politiske ændringer i de kommende to årtier. Slovakiet har for nylig ved lov gennemført en pensionsreform i to trin, som indeholder en fremtidig stigning i de offentlige udgifter. Imidlertid vil det aktuelle høje strukturelle underskud forhindre en nedsættelse af gældskvoten, hvilket øger risikoen for holdbarheden på lang sigt. En konsekvent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt er nødvendig for at mindske risiciene for holdbarheden på mellemlang sigt[5].

12. De planlagte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de generelle økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer, for perioden 2005-2008. Slovakiet er på rette vej med hensyn til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden den frist, Rådet har sat.

13. Slovakiets nationale reformprogram, som blev forelagt den 14. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, redegør for følgende udfordringer med betydelige implikationer for de offentlige finanser: i) informationssamfundet, ii) FoU og innovationer og iii) uddannelse og beskæftigelse. De budgetmæssige implikationer af de aktioner, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles i fuldt omfang i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. Konvergensprogrammet beskriver de allerede vedtagne reformer i skatte- og pensionssystemet. Budgettet for 2006 og budgetrammerne for 2006-2008 forudser betydelige stigninger i udgifterne til uddannelse og forskning og udvikling og afspejler således de prioriteringer, der er fastlagt i det nationale reformprogram.

På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, er Rådet af den opfattelse, at Slovakiet bør:

i) styrke indsatsen med hensyn til tilpasning af budgetstrukturen, da der ikke er nogen margen med hensyn til den referenceværdi, der er sat som mål for 2007 (som er fristen for at få korrigeret det uforholdsmæssigt store underskud), og med det formål at drage fuld fordel af revisionen i opadgående retning af vækstudsigterne sammenlignet med dem, der ligger til grund for Rådets henstillinger, og

ii) styrke den bindende karakter af de mellemfristede udgiftslofter for centraladministrationen.

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram 2005-2008

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[6], særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

14. Den [24. januar 2006] gennemgik Rådet Slovakiets opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008. Programmet følger i brede træk den modelstruktur for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er specificeret i den nye adfærdskodeks. Programmet har mangler i de obligatoriske og fakultative data, som foreskrives i den nye adfærdskodeks.

15. Slovakiets BNP i faste priser lå i gennemsnit på 4,3 % mellem 1994 og 2004 og næsten 2 procentpoint over EU25-gennemsnittet på 2,4 %. Situationen på arbejdsmarkedet er stadig landets største problem. Som følge af den accelererende omstrukturering af virksomheder sidst i 1990'erne steg arbejdsløsheden fra 13,7 % i 1994 til 18,2 % i 2004, mens den samlede beskæftigelse faldt med 2 procentpoint i samme periode. Det makroøkonomiske scenario bygger på den antagelse, at væksten i BNP i faste priser vil ligge på gennemsnitligt 5,6 % i programperioden, og indikerer med udgangspunkt i et negativt outputgab et markant sving i konjunkturerne. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske.

16. Den 5. juli 2004 besluttede Rådet, at Slovakiet har et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette underskud korrigeres senest i 2007. I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den tidligere opdatering af Slovakiets konvergensprogram for perioden 2004-2007 opfordrede Rådet Slovakiet til "i) at benytte enhver lejlighed til at fremskynde nedbringelsen af underskuddet, blandt andet ved at udnytte uventet store indtægter og foretage besparelser på udgiftssiden, især i 2005, ii) i højere grad at gøre de mellemfristede udgiftslofter bindende, iii) at kontrollere, at følgevirkningerne af den høje inflation i 2004 ikke rammer den konvergensplan for inflation, der er beskrevet i programmet."

17. Programmet sigter på at nedbringe underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2007 i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7. Det offentlige underskud (uden medregning af omkostningerne ved pensionsreformen) forventes at falde fra 4,1 % af BNP (inklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP) i 2005 til 2,9 % i 2006 og derefter falde drastisk til 1,6 % af BNP i 2007 for at nå ned på 1,3 % af BNP i 2008. Der er en tilsvarende profil for den primære saldo, som forventes at forbedres fra -2,3 % af BNP (-1,5 % af BNP, eksklusive gældseftergivelser svarende til 0,8 % af BNP) i 2005 til 0,7 % i 2008. Budgettilpasningen er hovedsagelig udgiftsbaseret. Udgiftskvoten for de offentlige udgifter forventes at falde med 3,4 procentpoint mellem 2005 og 2008 (med 2,6 procentpoint, eksklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP i 2005). De offentlige indtægter skønnes at forblive stort set stabile indtil 2007 og derefter falde med 0,7 % af BNP i 2008. Budgetvirkningen af klassificeringen af den selvfinansierede anden pensionssøjle uden for den offentlige sektor (som skal gennemføres på tidspunktet for den finanspolitiske indberetning i foråret 2007) skønnes at andrage 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % og 1,4 % af BNP i henholdsvis 2005, 2006, 2007 og 2008. Den planlagte finanspolitiske konsolidering er fremtidsbaseret og hovedsagelig koncentreret i 2007. Sammenlignet med det tidligere konvergensprogram er indholdet af de fremtidsbaserede finanspolitiske konsolideringsbestræbelser, der er nødvendige for at nå underskudsmålet på 3 % af BNP i 2007 (inklusive omkostningerne ved pensionsreformen), blevet styrket på baggrund af de højere skøn for omkostningerne ved pensionsreformen.

18. I programperioden er det planlagt, at den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede budgetsaldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metodologi, skal forbedres med gennemsnitligt 0,4 % af BNP om året, fra -2,8 % BNP til -1,3 % af BNP). Med hensyn til målsætningen på mellemlang sigt for budgetstillingen i strukturelle termer opererer programmet med et underskud på 0,9 % af BNP, og målet er at nå denne stilling i 2010 (ud over programperioden). Da programmets målsætning på mellemlang sigt er mere krævende end minimumsreferenceværdien (som skønnes at udgøre et underskud på omkring 2¼ % af BNP), skulle realiseringen af denne målsætning opfylde målet om at skabe en sikkerhedsmargen over for et eventuelt uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets målsætning på mellemlang sigt er lagt på et passende niveau, fordi den ligger inden for det referenceområde, der er fastlagt for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, ligesom den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle produktionsvækst på lang sigt.

19. Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. Selv om programmet ikke er særlig eksplicit med hensyn til de specifikke foranstaltninger, der er planlagt vedtaget for nå underskudsmålet for 2007, understreger opdateringen, at budgetrammerne på mellemlang sigt, som er godkendt af regeringen, udelukkende er baseret på gældende lovgivning og på regeringsgodkendte lovgivningsmæssige ændringer. Den nuværende regering har hidtil mere end overholdt de budgetmål, der var fastlagt i tidligere programmer: efter et underskud i 2004, der var mindre end forventet, forventes der også et resultat, der er bedre end planlagt for 2005 (eksklusive gældseftergivelser på 0,8 % af BNP). Ikke desto mindre blev nogle af de finansielle ressourcer, der blev frigjort som følge af de lavere end forventede renteudgifter i 2005, anvendt til at dække andre ikke-budgetførte offentlige udgifter, hvilket understreger behovet for mere bindende lofter for udgiftsposter.

20. På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være i overensstemmelse med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007 som anbefalet af Rådet. Imidlertid er budgetstillingen i programmet måske ikke tilstrækkelig til at sikre, at programmets målsætning på mellemlang sigt nås i 2010 som forudset i programmet. I 2008 (året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud) er rytmen i tilpasningen til programmets målsætning på mellemlang sigt som indikeret i programmet ikke i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, som specificerer, at den årlige forbedring af strukturbalancen for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne bør være 0,5 % af BNP som referenceværdi, og at tilpasningen bør være højere i økonomisk gode tider og kunne være lavere i økonomisk dårligere tider. Især er forbedringen af den strukturelle saldo i 2008 kun på omkring ¼ % af BNP, når konjunkturerne signalerer "gode tider"[7].

21. Gældskvoten forventes at stige til 33,7 % af BNP i 2005, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at stige med 2,5 procentpoint.

22. Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed synes Slovakiet at befinde sig på et mellemrisiko-stadium i betragtning af de forventede budgetomkostninger til en aldrende befolkning. Gældsniveauet ligger betydeligt under referenceværdien på 60 % og skulle forblive uændret ud fra den antagelse, at der ikke sker politiske ændringer i de kommende to årtier. Slovakiet har for nylig ved lov gennemført en pensionsreform i to trin, som indeholder en fremtidig stigning i de offentlige udgifter. Imidlertid vil det aktuelle høje strukturelle underskud forhindre en nedsættelse af gældskvoten, hvilket øger risikoen for holdbarheden på lang sigt. En konsekvent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt er nødvendig for at mindske risiciene for holdbarheden på lang sigt.

23. De påtænkte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de generelle økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer, for perioden 2005-2008. Slovakiet er på rette vej med hensyn til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden den frist, Rådet har sat.

24. Slovakiets nationale reformprogram, som blev forelagt den 14. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og arbejdspladser, redegør for følgende udfordringer med betydelige implikationer for de offentlige finanser: i) informationssamfundet, ii) FoU og innovationer og iii) uddannelse og beskæftigelse. De budgetmæssige implikationer af de aktioner, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles i fuldt omfang i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. Konvergensprogrammet beskriver allerede vedtagne reformer af skatte- og pensionssystemerne. Budgettet for 2006 og budgetrammerne for 2006-2008 forudser betydelige stigninger i udgifterne til uddannelse og forskning og udvikling og afspejler således de prioriteringer, der er fastlagt i det nationale reformprogram.

På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, er Rådet af den opfattelse, at Slovakiet bør:

i) styrke indsatsen med hensyn til tilpasning af budgetstrukturen, da der ikke er nogen margen med hensyn til den referenceværdi, der er sat som mål for 2007 (som er fristen for at få korrigeret det for store underskud), og med det formål at drage fuld fordel af revisionen i opadgående retning af vækstudsigterne sammenlignet med dem, der ligger til grund for Rådets henstillinger, og

ii) styrke den bindende karakter af de mellemfristede udgiftslofter for centraladministrationen.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Realt BNP (% ændring) | KP dec. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |

KOM nov. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | - |

KP nov. 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | - |

HICP-inflation (%) | KP dec. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |

KOM nov. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | - |

KP nov. 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | - |

Outputgab (% af potentielt BNP) | KP dec. 20052 | -1,9 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 |

KOM nov. 20056 | -1,5 | -1,3 | -0,9 | 0,2 | - |

KP nov. 20042 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | - |

Offentlig saldo (% af BNP) | KP dec. 20052 | -3,2 | -4,1 | -2,9 | -1,6 | -1,3 |

KOM nov. 2005 | -3,1 | -4,1 | -3,0 | -2,5 | - |

KP nov. 2004 | -3,8 | -3,4 | -2,9 | -1,9 | - |

Primær saldo (% af BNP) | KP dec. 2005 | -1,0 | -2,3 | -1,0 | 0,4 | 0,7 |

KOM nov. 2005 | -0,9 | -1,9 | -0,8 | -0,2 | - |

KP nov. 2004 | -1,5 | -1,0 | -0,6 | 0,4 | - |

Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | KP dec. 20052 | -2,6 | -3,6 | -2,6 | -1,6 | -1,5 |

KOM nov. 2005 | -2,7 | -3,8 | -2,7 | -2,5 | - |

KP nov. 20042 | - | - | - | - | - |

Strukturel saldo3 (% af BNP) | KP dec. 20054 | -2,6 | -2,8 | -2,6 | -1,7 | -1,5 |

KOM nov. 20055 | -2,7 | -3,0 | -2,7 | -2,5 | - |

KP nov. 2004 | - | - | - | - | - |

Det offentliges bruttogæld7 (% af BNP) | KP dec. 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |

KOM nov. 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | - |

KP nov. 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | - |

Noter: 1 Budgetfremskrivningerne medregner ikke virkningen af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificering af de selvfinansierede pensionsordninger, som skal være gennemført senest i foråret 2007 i forbindelse med den finanspolitiske indberetning. Medregnes denne virkning, skulle den offentlige saldo ifølge det opdaterede program være -3,2 % af BNP i 2004, -4,9 % i 2005, -4,2 % i 2006, -3,0 % i 2007 og -2,7 % i 2008. 2 Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. 3 Konjunkturjusteret saldo (som i de tidligere rækker), eksklusive enkeltstående og andre midlertidige foranstaltninger. 4 Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (0,8 % af BNP i 2005, underskudsforøgende, og 0,1 % i 2007, underskudsreducerende). 5 Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2005 (0,8 % af BNP i 2005, underskudsforøgende). 6 Baseret på en skønnet potentiel vækst på hhv. 4,8 % og 5,1 % i perioden 2004-2007. 7 Gældsfremskrivningerne (i modsætning til underskudsfremskrivningerne) i programmet er udarbejdet under hensyntagen til Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificering af de selvfinansierede pensionsordninger. Kilde: Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). Alle de dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om "Specifikationerne for gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjerne om konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober.

[3] Der mangler imidlertid afsnit om vækstimplikationerne af "større strukturreformer" og om budgetfremskrivningernes følsomhed over for forskellige scenarier og antagelser. Kapitlet om de offentlige finansers institutionelle træk er inddelt i andre afsnit end modelstrukturen.

[4] Det skal imidlertid bemærkes, at der mangler obligatoriske data om den nominelle effektive valutakurs for at undgå på forhånd at lægge sig fast på euroomregningskursen. Dataene om FISIM og de offentlige udgifter efter funktion mangler også.

[5] Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i Kommissionens tekniske vurdering af programmet, som vil blive offentliggjort på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i Kommissionens tekniske vurdering af programmet, som vil blive offentliggjort på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm