KOMVII SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(91) 359 ende I i g udg. 
Bruxelles, den 9. oktober 1991 
KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 
[ 1990 

KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM FÆUESSKABETS IANQPTAQEISE, QQ LANQIVNINç; 
I 1990 
1. INPUEPNIMQ 
Kommissionen skal hvert år orientere Rådet og Europa-Parlamentet om Fælles­
skabets lånoptagelse og långivning. Dette sker i henhold til Rådets afgø­
relser om Euratom-forskningsprojekter1) og Det Nye Fællesskabsinstru­
ment2*, som siden er udvidet til at omfatte ekstraordinær støtte til 
katastroferamte områder i Italien3* og Grækenland4*. 
Som hovedregel er den lånoptagelse og långivning, der kompletterer Fælles­
skabets budgettransaktioner, ikke underkastet de sædvanlige regler om 
parlamentskontrol. Derfor har Europa-Parlamentet, bl.a. i sin beslutning 
om intensivering af den politiske kontrol med Fællesskabets lånoptagelse 
og långivning5*, anmodet om, at den hvert ar får forelagt en samlet 
rapport, der medtager EKSF's og EIB's aktiviteter. 
Denne rapport er Kommissionens elvte og omfatter året 1990. 
2. FÆLLESSKABETS LANOPTAGELSESTRANSAKTIONER 
2.1 EF-insti tut ionernes lånoptagelse androg i 1990 13 mia. ECU, hvilket 
er en stigning på 13,0% i forhold til 1989. Lånoptagelsen er derimod 
relativt set steget knap 2 procentpoint, idet de tilsvarende lånopta­
gelser i OECD-1 andene samtidig er faldet godt 23% (Jf. tabel 1). 
Dette resultat er opnået på trods af fastfrysningen af NIC's og 
Euratom's aktiviteter. EIB's lånoptagelse er steget fra 9 mia. til 
11 mia. og EKSF's lånoptagelse fra 900 mio. til 1,1 mia., hvilket i 
begge tilfælde er en stigning på 22%. Hvad angår EIB, er den vold­
somme stigning i de opsamlede midler (+ 22,2% mod 16,9% i 1989) især 
sket på klassiske lânoptagelsesviIkâr (82%), dvs. til fast rentesats. 
Ikke desto mindre er transaktioner med variabel rente steget lige så 
hurtigt, nemlig fra 10 til 17% af det samlede beløb. 
1) Artikel 4 i afgørelse 77/270/EURATOM, EFT L 88 af 6.4.1977. 
2) Afgørelse 78/870/EØF, EFT L 298 af 25.10.1978. 
Afgørelse 82/169/EØF, EFT L 78 af 24.3.1982. 
Afgørelse 83/200/EØF, EFT L 112 af 28.4.1983. 
Afgørelse 87/182/EØF, EFT L 71 af 14.3.1987. 
3) Artikel 7 i afgørelse 81/19/EØF, EFT L 37 af 10.2.1981. 
4) Artikel 7 i afgørelse 81/1013/EØF, EFT L 367 af 23.12.1981. 
5) Dok. EP 67134 af 5.3.1981, EFT C 287 af 9.11.1981. 
_ 2 -
Fordelingen pà valutaer (se til orientering tabel 3 i bilaget) viser 
en betydelig nedgang for EF-valutaerne og specielt ecuen, der dog 
fortsat er den mest anvendte valuta. Disse klare afvigelser fra 
tendensen på kapitalmarkedet skyldes nødvendigheden af at afpasse 
valutaudvalget efter låneansøgningerne som følge af, at der de 
foregående år kun 1 meget begrænset omfang har været benyttet tredje­
landes valutaer. Denne udvikling skyldes endvidere kravene ti I de 
likvide midler (indfrielse før forfald af lånoptagelser i dollars) 
Tabel 1 
Europæiske Institutioners lånoptagelse (I mia. ECU) 
1985 1986 1987 1988 1969 1990 
1. EKSF 1,3 1,5 1,5 0,9 0,9 1,1 
2. EØFa* 3,6 1,4 1,5 1,6 0,5 0,4 
3. EIB 5,7 6,8 5,6 7,7 9,0 11,0 
4. Euratom 0,3 0,5 0,9 0,1 
5. Europarådet 0,5 0,7 0,9 0,4 1,1 0,8 
6. I alt (1-5) 11,4 10,9 10,4 10,7 11,5 13,3 
7. OECD 237,1 290,0 227,9 281,1 315,3 241,8 
8. - 6/7 i % 4,8% 3,7% 4,6% 3,8% 3,6% 5,5% 
a) NIC + beta IIngsbalance Ian 
Kl Ide: OECD og EØF 
3. LANGIYNINGSAKTIYITETER I FÆLLESSKABET; FORDELING PA INSTRUMENTER 
3.1 I 1990 skete der en kraftig ændring af den relative betydning af 
Fællesskabets långivningsInstrumenter (EKSF, Euratom, EIB og NIC). I 
mangel af en bemyndigelse fra Rådet til refinansiering af Euratom-lån 
og NI C-1 an, er aktiviteten I disse to sektorer praktisk taget ophørt. 
Dog gav Rådet i april 1990 sit samtykke til en forhøjelse af loftet 
for Euratom-lân, hvis virkning først viser sig de kommende ar. 
Næsten alle lån blev dermed ydet af EKSF og EIB, EKSF Øgede sin lån­
givning, der nåede op på 993,8 mlo. ECU (700,1 mlo. ECU l 1989 og 
907,8 mlo. i 1988). EIB's finansieringer androg 12 174,2 mlo. ECU 
(11 020,0 mlo. I 1989 og 8 318,5 mlo. ECU I 1988), hvilket udgør n\ 
tiendedele af transaktionerne. Stigningen var på 45,5% for EKSF og på 
9,5% for EIB. 
- 3 -
3.2 For EKSF skyldes stigningstakten en usædvanlig stor forøgelse (+ 74%) 
af investeringsaktiviteten og forbruget af branchens produkter (EKSF-
Traktatens artikel 54) og en støt stigning (+ 30,9%) for omstillings-
lånene (artikel 56), der i alt tegner sig for 60% af den samlede 
långivning. 
For investeringernes vedkommende har Spanien benyttet dette instrument 
i betydelig grad, hvilket har ændret dynamikken. Hvad angår stålfor-
bruget, er det især finansieringen i Frankrig af TGV-Atlånt i que, der 
har bevirket stigningen i anvendelsen af dette instrument. 
Lånene til omstilling af kul- og stålsektoren stiger derimod mere 
moderat. Denne aktivitet sker hovedsagelig gennem global lån til 
industrisektoren, normalt med en rentegodtgørelse på indtil 3%. 
Der blev åbnet nye udviklingsmuligheder ved Kommissionens beslutning 
fra 1990 om tilladelse til anvendelse af artikel 56 på infrastruktur­
arbejder i Fællesskabets støtteberettigede regioner (industriområder i 
tilbagegang, der berøres af mål nr. 2). 
Tabel 2 
EKSF-lån i 1990 (i mio. ECU) 
Artikel 54 Artikel 56 Artikel 54 og 56 
lait Mål 2 lait Mål 2 lait Mål 2 
Italien 75,98 71,46 53,75 46,72 129,73 118,18 
Frankrig 108,37 83,08 40,22 31,12 148,59 114,20 
Danmark 6,13 - - - 6,13 
Portugal 67,61 - - - 67,61 
Neder I andene -
Tyskland 2,97 2,97 191,50 140,13 194,47 143,10 
Det Forenede 
Kongerige 21,83 21,83 271,55 227,37 293,38 249,20 
Spanien 115,08 46,03 13,45 11,19 128,53 57,22 
Belgien - - 15,81 15,74 15,81 15,74 
Luxembourg - - 2,36 - 2,36 
I alt 397,<J7 225,37 588,64 472,27 986,61 697,64 
_ 4 -
De fleste EKSF-lân (artikel 56) går allerede 11 I de områder, hvor 
strukturfondene ligeledes har faste aktiviteter. Det er derfor i disse 
områder nødvendigt med en komplementaritet mellem lån og tilskud, så 
snart disse regioner har veludviklede finansielle kredsløb. 
3.3 For EIB var der I 1990 følgende særlige træk: 
I) En afmatning I lån undertegnet Inden for Fællesskabet (+ 9% mod 
+ 22,2% I 1989 og + 27,2% I 1988). Afmatningen skyldes den konjunktur­
betingede nedgang i kreditansøgningerne fra virksomhederne I første 
kvartal, og den tilnærmelsesvise stagnation i Investeringerne under 
Golf-krisen I anden halvdel af året. Det kan dog bemærkes, at siden 
Spaniens og Portugals tiltrædelse (1986) har den gennemsnitlige årlige 
stigningstakt for långivningen været på 15,7% (långivningen nåede i 
1990 op på 12,7 mia. ECU). 
II) Der blev ydet lån i alle medlemsstater. Stigningen var især markant i 
Spanien, Det Forenede Kongerige, Frankrig og Irland. Interventionerne 
i mindre begunstigede områder, der omfattes af EF-strukturfondsforan-
staltnIngerne, udgør godt 5 9% af den samlede aktivitet I medlems­
staterne. 
III) Samtidig har EIB øget sine finansieringer til projekter, der bidrager 
til andre hovedformål: styrkelse af Infrastrukturer og virksomheds-
modernisering med henblik på enhedsmarkedet, miljøbeskyttelse, støtte 
til SMV. 
Den samlede gennemgang af ovennævnte to Instrumenter (EKSF og EIB) 
viser, at hovedformålene er opfyldt: regionalpolitikken indtager 
førstepladsen, idet den optager 59% af lånene (mod 64,7% i 1989), 
hvilket ligger meget nær gennemsnittet I perloden 1986-1990 (60,9%). 
EF-lnfrastrukturerne indtager andenpladsen som I 1989. Lån til fremme 
af virksomhedernes modernisering og konkurrenceevne, herunder lån til 
SMV, er steget voldsomt de seneste år. 
3.4 Sidste år bestod de eneste NIC-transaktioner I to lån til et samlet 
beløb af 23,6 mlo. ECU. Herefter resterer der 64,2 mlo. ECU af de 
750 mlo. ECU, der var til rådighed under NIC IV, idet de øvrige 
trancher allerede er udnyttet. 
- 5 -
Mindre transaktioner vedrørende refinansiering af gamle lån til mere 
gunstige vilkår androg 52,13 mio. ECU. 
Det tempo, hvormed NIC's midler er blevet udnyttet, viser, at Instru­
mentet opfylder et markedsbehov. Det er nu EIB, der midlertidigt 
sikrer kontinuiteten i Fællesskabets lån til SMV. 
3.5 Selv om rentegodtgørelserne er et middel til at kombinere fordelene 
ved lån og tilskud i én og samme transaktion, beløbet til 
rentegodtgørelse faldt med 9,3 11 I 65 Mecu, 1990. Dette middels 
anvendes Især inden for rammerne af EKSF (Jf. tabel 7 i bilaget). 
4. LANGIVNINGSAKTIVITETER UDEN FOR EF 
4.1 Fællesskabets finansielle aktivitet uden for medlemsstaternes område 
har traditionelt været koncentreret i tre hovedområder, nemlig Middel­
havslandene, stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) 
og de oversøiske lande og territorier (OLT). 
Den tIIbagebetalIngspligtIge hjælp, som Fællesskabet yder disse lande 
over budgetmidlerne og på EUF, tager almindeligvis form af lån på 
særlige vilkår eller risikovillig kapital (der hovedsagelig 
administreres af EIB) og Indeholder et betydeligt gaveelement. 
En betydelig del af EIB's Interventioner vedrører finansieringen af 
projekter I disse lande (I 1990 669 mlo. ECU eller 5,0% af EIB's lån­
givning). Bankens lån ydes hovedsagelig over egne midler med hel eller 
delvis sikkerhedsstillelse fra Fællesskabets side. Imidlertid vare­
tager EIB på mandat ligeledes administrationen af en del af Fælles­
skabets tiIbagebetalIngsplIgtige støtte, der finansieres over budget­
midlerne (jf. tabel 3 og tabel 8 I bilaget). 
- 6 -
Tabel 3 
Finansieringer uden for Fællesskabet I 1990 
AVS-OLT 
Middelhavs­
landene 
Central- og 
Østeuropa 
I alt Budget­
midler 
og EUF 
35,91> 
8,0 
350,02> 
393,9 Egne 
midler 
EIB 
117,5 
336,5 
215,0 
669,0 EKSF 
og 
EURATOM 
0,5 
0,5 I alt 
153,4 
344,5 
565,5 
1 063,4 
1) Bevilget og administreret af EIB over EØF's eller på EUF 
2) Lån til betalingsbalancestøtte, som bevilges og administreres af 
Kommissionen. 
4.2 I forbindelse med styrkelsen af samarbejdet med udviklingslandene i 
Asien og Latinamerika vedtog Kommissionen I november 1990 en medde­
lelse Indeholdende et forslag til forlængelse af forsøgsfasen for 
Instrumentet "EC-lnternatlonal Investment Partners" I en ny femårs­
periode. Dette initiativ, der bl.a. indeholder foranstaltninger til 
stimulering af de private direkte Investeringer, bl.a. gennem "Joint 
ventures" mellem virksomheder fra EF og modtagerlandene, omfatter 
finansiel bistand I form af kortfristede lån og risikovillig kapital, 
Dette Initiativ tegnede sig i 1990 for ca. 10 mlo. ECU I forpligtel­
sesbevillinger på budgettet. 
4.3 I forbindelse med de politiske og økonomiske reformer i Central- og 
Østeuropa har Fællesskabet Intensiveret sit samarbejde med og sin 
finansielle bistand til disse lande (Jf. tabel 3 og tabel 8 I 
bi laget). 
Hvad angår lån med strukturelt sigte, traf Rådet i februar 1990 afgø­
relse om at yde EIB garanti over EF-budgettet for lån, som Banken 
skulle yde over egne midler til Investeringsprojekter l Polen og 
Ungarn. Kommissionen foreslog i august 1990 at udvide denne garanti 
til også at gælde for lån til projekter l Tjekkoslovakiet, Bulgarien 
og Rumænien. I øvrigt blev bevillingen af EKSF-lån I maj 1990 udvidet 
til også at omfatte Polen og Ungarn med et beløb på 200 mlo. ECU, og 
Kommissionen vedtog i december 1990 et udkast til afgørelse, hvorved 
disse instrumenter med henblik på bl.a. finansieringen af projekter 
til fremme af afsætning af EF-stål og Industriprojekter, der tænkes 
- 7 -
gennemført i forbindelse med "Joint ventures", også kommer til at 
gælde for Tjekkoslovakiet, Bulgarien og Jugoslavien. 
Hvad angår nationaløkonomisk finansiel bistand, traf Rådet i februar 
1990 afgørelse om at yde Ungarn et mellemfristet lån med en hovedstol 
på højst 870 mio. ECU og en maksimal løbetid på fem år for at gøre det 
muligt for Ungarn at overvinde vanskelighederne i forbindelse med 
landets økonomiske strukturtilpasning. 
Afgørelsen om at yde lån til Ungarn, der er udarbejdet efter samme 
model som mekanismen for mellemfristet finansiel støtte til med I ems-
staternes betalingsbalancer, udgør Fællesskabets første initiativ, der 
betingelsesløst skal give et tredjeland finansiel bistand af makro­
økonomisk karakter. Som ved ydelse af støtte til medlemsstaterne har 
Fællesskabet således anvendt sin kreditværdighed til selv at optage 
midler for at stille dem til rådighed for Ungarn i form af lån. En 
første rate på 350 mio. ECU blev udbetalt til Ungarns nationalbank i 
begyndelsen af 1990 og en anden rate på 260 mio. ECU blev bevilget af 
Rådet i december 1990. Administrationen af og kontrollen med långiv­
ningen varetages af Kommissionen, der ligeledes overvåger, at der er 
passende økonomiske betingelser til stede. 
Det Europæiske Råd nåede på sit møde i Rom i december 1990 til enighed 
om, at der skulle tages nye initiativer, navnlig inden for rammerne af 
24-Gruppen (OECD-1 andene), til støtte for den økonomiske og politiske 
reformproces i Central- og Mellemeuropa, med henblik på at dække de 
finansieringsbehov, der ikke dækkes af de traditionelle offentlige 
eller private foranstaltninger. 
4.4 En ny type ekstern finansiel aktivitet består i EF's (repræsenteret af 
Kommissionen) og EIB's finansielle aktietegning" i Den Europæiske Bank 
for Genopbygning og Udvikling. 
I stiftelsesoverenskomsten for Banken, der blev undertegnet i Paris i 
maj 1990 og godkendt af Rådet i november, præciseres det, at formålet 
er at lette overgangen til åbne markedsorienterede økonomier samt 
fremme privat initiativ og foretagsomhed i de central- og østeuropæ­
iske lande. Bankens aktiekapital, der bliver på 10 mia. ECU, skal 
primært tegnes af EF (3%), dets medlemsstater (45%) og EIB (3%). 
- 8 -
BILAG 
TABELOVERSIGT 
Tabel 1 ÅRLIG UDVIKLING I FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 
Tabel % LØBENDE GÆLD 
Tabel 3 FÆLLESSKABSLANOPTAGELSER I 1990 FORDELT PA LANEVALUTA 
Tabel 4 FORDELING PA SEKTOR OG INSTRUMENT AF LANG 1VNINGSTRANSAKTIONERNE 
I FÆLLESSKABET I 1989 OG 1990 
Tabel 5 GEOGRAFISK FORDELING AF LANGIVNINGSTRANSAKTIONERNE I FÆLLES­
SKABET I 1989 OG 1990 
Tab« I $ LAN YDET I FÆLLESSKABET AF EIB I 1990. FORDELT PA ØKONOMISKE 
FORMAL 
Tabel 7 EKSf-RENTEGODTGØRELSER I 198fr Q<5 19$Q 
Tabel 8 TILBAGEBETALINGSPLIGTIG LÅNGIVNING OG STØTTE UDEN FOR FÆLLES­
SKABET I HENHOLD TIL DE KONVENTIONER. FINANSPROTOKOLLER OG 
AFGØRELSER. DER VAR QÆLDENDE ELLER FÆRDIGBEHANDLET DEN 
31. DECEMBER 1990 
Tabel 1 - ÅRLIG UDVIKLING I FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 
(i mio ECU) 
ECU-kurs ved 
regnskabsårets 
afslutning 
I. Inkasserede Ian 
EKSF 
Beta 1 i ngsbaIanceI an 
EURATOM 
NIC 
Kommissionen i alt 
EIBO 
EF i alt 
II. Udbetalte lån 
EKSF 
Betalingsbalancer 
EURATOM 
NIC 
Kommissionen i alt 
EIB*) 
EF i alt 
NB: Forskellen mellem Kommissionens samlede långivning og lånoptagelse skyldes refinansieringer af lånoptagelser og variationerne i restbeløbet for 
lånoptagelser, der ikke er overdraget ved regnskabsårets afslutning. 
Forskellene mellem tallene for EIB's långivning og lånoptagelse skyldes, at EIB's långivning både finansieres ved lånoptagelse og over Bankens 
egne midler. 1975 
731 
731 
814 
1.545 1976 
956 
1.249 
2.205 
732 
2.937 1977 
729 
571 
99 
1.399 
1.030 
2.429 1978 
981 
72 
1.053 
1.863 
2.916 1979 
837 
153 
178 
1.168 
2.437 
3.605 1980 
1.004 
181 
305 
1-.490 
2.384 
3.874 1981 
325 
373 
339 
1.037 
2.243 
3.280 1982 
712 
363 
773 
1.848 
3.146 
4.994 1983 
750 
4.247 
369 
1.617 
6.983 
3.508 
10.491 1984 
822 
214 
967 
2.003 
4.339 
6.342 1985 
1.265 
344 
860 
2.469 
5.699 
8.168 1986 
1.517 
862 
488 
541 
3.408 
6.786 
10.194 1987 
1.487 
860 
853 
611 
3.811 
5.593 
9.404 1988 
880 
93 
945 
1.918 
7.666 
9.584 1989 
913 
522 
1.435 
9.034 
10.469 1990 
1.086 
76 
1.162 
10.996 
12.158 
805 
805 
917 
1.722 989 
1.249 
2.238 
947 
3.185 709 
571 
97 
1.377 
1.391 
2.768 798 
70 
868 
1.966 676 
152 
277 
1.105 
2.281 
2.834I 3.386 1.031 
181 
197 
1.409 
2.724 
4.133 388 
357 
540 
1.285 
2.524 
3.809 740 
362 
791 
1.893 
3.446 
5.339 778 
4.247 
366 
1.200 
6.591 
4.146 
10.737 825 
186 
1.182 
2.193 
5.007 
7.200 1.010 
211 
884 
2.105 
5.641 
7.746 1.069 
862 
443 
393 
2.767 
6.678 
9.445 969 
860 
314 
425 
2.568 
6.967 
9.535 908 
357 
1.265 
8.844 
10.109 700 
78 
778 
11.507 
12.285 993 
24 
1.017 
12.605 
13.622 1 
IP 
% 
1) Opsamlede midler i alt. 
2) Undertegnede lån over egne midler, uden hensyntagen til garantier fra EIB til promotorer (52,5 mio. i 1990) og transaktioner over NlC-tnidler. 
Tabel z 
LØBENDE GÆLD 
(ved udgangen af hvert år)1)2) 10 -
AR EKSF EIB EURATOM NIC Lån t i I 
struktur-
formål 
i alt Betalings-
balance I an Samlet 
gæld 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
(+H989 
(+)1990 3.955 
4.416 
4.675 
5.406 
5.884 
6.178 
6.539 
7.119 
7.034 
6.761 
6.689 
6.825 
6.738 
6.673 5.421 
6.715 
8.541 
10.604 
13.482 
16.570 
20.749 
25.007 
26.736 
30.271 
31.957 
36.928 
42.330 
48.858 99 
172 
323 
502 
902 
1.272 
1.680 
1.892 
2.013 
2.168 
2.500 
2.164 
1.945 
1.687 178 
491 
894 
1.747 
3.269 
4.432 
4.960 
5.202 
5.229 
5.514 
5.122 
4.542 9.475 
11.303 
13.717 
17.003 
21.162 
25.767 
32.237 
38.450 
40.743 
44.402 
46.375 
51.431 
56.135 
61.760 1.500 
1.361 
965 
1.016 
1.062 
591 
4.610 
4.932 
3.236 
1.890 
2.997 
2.459 
2.075 
1.695 10.975 
12.664 
14.682 
18.019 
22.224 
26.358 
36.847 
43.382 
43.979 
46.292 
49.372 
53.890 
58.210 
63.455 
1) Opgørelsen er baseret på valutakursen pr. 31. december hvert år. Da de 
fleste lån er denomineret i nationale valutaer, skyldes forskellen 
mellem to ultImoopgØrelser dels ændringer I ansættelsen af den eksi­
sterende beholdning, dels net to lånoptagelsen i årets løb. 
2) Oprindelige beløb med tillæg eller fradrag for afdrag på hovedstol, 
opsigelser, bortfald eller valutajusteringer. 
+ ) Herunder på kort sigt - nyt EIB—11 I tag. 
Tabel 3 
FÆLLESSKABSLANOPTAGELSER I 1990 FORDELT PA LANEVALUTA 
mio. ECU 
F«llesskabsvolutaer 
BEI 
EURATOM 
CECA 
NIC 
I ALT 
1989 
1990 ECU 
1765,0 
2,9 
1767,9 
18,5 
14,5 BFR 
330,4 
23,7 
354,1 
3,8 
2,9 DM 
1123,5 
138,0 
48,9 
1310,4 
12,8 
10,8 ESC 
123,6 
27,3 
150,9 
0,8 
1,2 FF 
1114,4 
46,6 
1161,0 
11,7 
9,5 HFL 
528,4 
4,7 
533,1 
3,6 
4,4 IRL 
-
-
0,5 
-LFR 
51,8 
60,2 
112,0 
1,2 
0,9 LIT 
850,6 
324,0 
1174,6 
7,6 
9,7 PTA 
614,3 
127,5 
741,8 
7,9 
6,1 UKL 
1331,0 
84,8 
1415,8 
18,6 
11,6 Subtotal 
7833,0 
816,0 
72,6 
8721,6 
86,9 
71,7 Andre valutaer 
CHF 
818,4 
140,7 
959,1 
2,7 
7,9 USD 
1573,5 
129,2 
3,7 
1706,4 
4,8 
14,0 YEN 
770,7 
770,7 
4,9 
6,3 Subtotal 
3162,6 
269,9 
3436,2 
13,1 
(1) 
28,3 I ALT 
10995,6 
1085,9 
76,3 
12157,8 
100 
100 
1) Plus et lân po 57,7 mio. ECU i canadiske dollars, dvs. 0,7%. 
Tobel 4 
FORDELING PÅ SEKTOR OG INSTRUMENT AF LANG IVNINGSTRANSAKT IONERNE I FÆLLESSKABET I 1989 OG 1990°) (mio. ECU) 
Sektor 
Produkt i onssektor 
(heraf lån 
på grundlag af 
91oba11 an) 
Infrastruktur 
(herof lån 
på grundlag af 
global lån) 
Enerqi 
(heraf Ian på 
på grundlag 
af global lån) 
I ALT EKSF 
1989 
639,1 
(445,1) 
16,0 
45,0 
(1,6) 
700,1 1990 
953,6 
(614,0) 
10,1 
(-) 
30,1 
(-) 
993,8 EIB 
1989 
3.909,7 
(2.121,2) 
5.207,1 
(353,5) 
1.903,2 
(87,9) 
11.020,2 1990 
4.559,5 
(2.280,1) 
6.032,8 
(432,3) 
1.581,9 
(76,9) 
12.174,2 EURATOM 
1989 
-
-1990 
-
-NIC 
1989 
242,7 
(242,7) 
3,2 
245,9 1990 
71,5 
71,5 I 
1989 
4.791,5 
(2.809) 
5.223,1 
1.951,4 
(442,9) 
11.966,0 alt 
1990 
5.584,6 
(2.894,1) 
6.042,9 
(758,8) 
1.612,0 
(76,9) 
13.239,5 I a 
i 
1989 
40,0 
(23,5) 
43,7 
16,3 
(3,7) 
100,0 it 
X 
1990 
42,2 
(22,0) 
45,7 
(6,0) 
12,1 
(0,6) 
100,0 
à) Ydede lân (individuelle lân og len på grundlag af global lån) 
Tobel 5 
GEOGRAFISK FORDELING AF LANG IVNINGSAKTIONERNE1) I FÆLLESSKABET I 1989 OG 1990 
mio. ECU 
_———i 
LANDE 
1989 
Beløb 
% 
1990 
Beløb 
% 
heraf : 
EKSF 
EIB 
Euratom 
NIC B 
104,0 
0,8 
247,6 
1,8 
17,7 
182,7 
23,6 DK 
546,8 
4,5 
570,8 
4,2 
6,1 
564,7 D 
1011,3 
8,2 
1054,8 
7,7 
191,3 
863,5 GR 
271,5 
2,2 
176,3 
1,3 
176,3 E 
1553,4 
12,6 
2069,5 
15,1 
127,5 
1942,0 F 
1567,5 
12,8 
1834,8 
13,4 
150,2 
1684,6 IRL 
186,9 
1,5 
217,7 
1,6 
217,7 I 
3848,8 
31,3 
3990,1 
29,1 
134,4 
3855,7 L 
1,2 
0,01 
14,2 
0,1 
2,4 
11,8 NL 
392,9 
3,2 
245,3 
1,8 
245,3 P 
796,6 
6,5 
862,0 
6,3 
67,3 
794,7 UK 
1838,5 
15,0 
2189,7 
16,0 
296,9 
1892,8 EØF2) 
Art. 18 
165,5 
1,3 
225,1 
1,6 
225,1 I ALT 
12284,9 
100,0 
(3) 
13697,9 
100,0 
993,8 
(3) 
12656,9 
23,6 
1) Undertegnede lån. 
2) Fallesskabsprojekter. der ikke kan lokaliseres i en medlemsstat (f.eks. telekommunikationskabler og -satelI itter, forekomster i Nordsøen osv.) 
3) Forskellen i forhold til tabel 1 skyldes medtagelsen af EIB's garanti på 52,5 mio. ECU. 
- 14 -
Tabel 6 
LAN YDET I FÆLLESSKABET AF EIB1> I 1990, FORDELT PA ØKONOMISKE FORMAL2) 
1990 1989 
Mio ECU % 
1. -qlon.lud,ltMn« 7-«39'5 "».« 10O'° 
1.1 Fordelina på lande 
57,2 0,8 0,2 
Belgien 284,1 3,8 5 2 
Danmark 410,2 5,5 2*6 
Tyskland 157,3 2,1 3)7 
Grækenland 1.006,8 13,5 10)4 
Spanien 1.125,6 15,1 14^5 
Frankrig 197,0 2,6 2*7 
,r|and 2.360,4 31,7 33*9 
Italien 11,8 0,2 
Nederlandene 39,6 0,5 12 
Portugal 829,'l 11,'l ^'7 
Det Forenede Kongerige 960,5 12,9 g's 
1-2 Fordeling på hovedsektorer 
Energi 794,8 10,7 15,7 
Transport 1.685,2 22,7 20,5 
Telekommunikation 1.574,9 21,2 15 5 
Vand, grundforbedring 719,4 9,7 7*2 
Andre infrastrukturer 180,1 2,4 4*5 
Industri, landbrug 2.169,3 29,2 30/2 
Tjenesteydelser 315,7 4,2 s',3 
2. Infrastrukturer af ffHes Interesse 3.117r1 100,0 100,0 
2.1 Transport 1.775,3 57,0 69,0 
2.2 Telekommunikat ion 1.335,5 42,8 30,5 
2-3 Diverse infrastrukturer 6,3 0,3 0,5 
1) Inkl. NIC-långivningen. 
2) Da nogle af lånene er ydet til flere formål, giver tabellen en 
belysning af Bankens virksomhed under forskellige synsvinkler, og 
beløbene under de forskellige rubrikker kan derfor ikke umiddelbart 
sammensti I les. 
- 15 -
Tafrel 6 (fortsat) 
3. MU Itf og leve Y l lRar 
3.1 Mil \é 
3.2 Byplanlægning 
4. Energiformal 
4.1 Interne ressourcer 
4.2 Impçrtdiversifjerinfl 
4.3 Pat|çnel udnyttelse 1990 
Mio ECU 
2.196,2 100,0 
1.932,9 88,0 
263,3 12,0 
1.476,9 100,0 
666,5 45,1 
313,5 
497,0 21,2 
33,7 1989 
% 
100,0 
89,7 
10,3 
100,0 
45,6 
34,5 
19,9 
5. VirKsomhedernes, konkurrençed.yqtiqhe<j i.760,7 100,0 100,0 
Anta 
6. Små og mellemstore virksomheder 1.975,6 7,447 Mio. ECU Antal 
2.013,8 7,605 
Tabel 7 
EKSF-ftENTEGOOTGgRELSER I 1989 OG 1990 
Mio, ECU 
LANDE B DK D E F IRL I L NL UK I alt 
1989 Artikel 54 0 0 2,19 0 0,09 0 0 0 0 0,28 2,56 
Artikel 56 0,74 0,17 24,07 0,51 1,53 0 2,9 0,1 0,19 12,3 42,54(1) 
1 oit o,74 0,17 26,26 0,51 1,62 0 2,9 0,1 0,19 12,58 45,1 
Artikel 54 0 0 1,11 0 0,07 0 0 0 0 0,16 1,34 
1990 
Artikel 56 0,99 0,14 20,94 0,73 2,03 0 2,78 0,19 0,17 12,65 40,62 
I oit 0,99 0,14 22,05 0,73 2,10 0 2,78 0,19 0,17 12,81 41,96 -
1) Det sårlige projekt for Saor - Lorraine - Luxembourg er medregnet i totalbeløbet med et beløb på 0,54 mio. ECU. 
17 
TABEL 8 
TILBAGEBETALINGSPLIGTIG LÅNGIVNING OG STØTTE UDEN FOR FÆLLESSKABET I HENHOLD TIL DE KONVENTIONER. 
FINANSPROTOKOLLER OG AFGØRELSER. DER VAR GÆLOENDE ELLER FÆRDIGFORHANDLET OEN 31. DECEMBER 1990 
mio. ECU 
Aftalens art Finansierinqsbidraq over budgetmidler 
Lån over Risiko— Lan på 
EIB's villig s*rlige 
Gyldig- egne kapital vilkår 
heds- midler (2) 
periode (1) 
AVS-1 andene og OLT 
AVS-Iandene Tredje Lomé-konvention 1986—1990 
Fjerde Lom$-konventIon 1990—199s 
OLT Rådets afgørelse'4' 
Rådets afgørelse 1986—1990 
1990—1995 2 345 
l 100 
\ 700 
70 
75 
Mi ddeI havs I andene 
Jugoslavien 
Tyrkiet 
Algeriet 
Marokko 
Tunes i en 2. finansprotokol 
3. f inansprotokol, 
endnu ikke undertegnet 
4. finansprotokol, 
endnu ikke undertegnet 
3. finansprotokol 1988—1991 
1991 — 1996 
1988 -1991 5 675 
550 
7.30 
775 
183 
151 
131 1 465 
600 
875 
IS 
75 
149,5 Lån Beta-
over I ings— 
EKSF- balance­
midler lån 
(3) (3) 
6 25 
600 n 
75 (') 
325 
i75(') I alt 
< 435 
2 3 00 
2 025 
60 
50 
6 149,5 
. 550 
7 50 
550 
18? 
16? 
IV 
Algeriet 
Marokko 
Tunesien 
Egypten 
Jordan 
Li banon 
Syr i en 4. finansprotokol 
endnu i kke 
undertegnet 
3. finansprotokol 1991 1996 
1988 -1991 780 
770 
168 
?49 
63 
53 
no c") a 
24 5 
185 
260 
6 5 
S«. 
1 1? 
Egypten 
Jordan 
L i banon 
Syr i en 
I sraeI 
Mal ta 
Cypern 4. finansprotokol 
endnu ikke 
undertegnet 
3. finansprotokol 
4. f inansprotokol, 
endnu i kke 
undertegnet 
3. finansprotokol 
3. finansprotokol 
Horisontalt uden for protokollerne 
Landene i Central— og Østeuropa 
Polen/Ungarn 
Tj ekkos Iovak i e t/Bu Iga r i en/Rumæn i en 
Ungarn 1991 — 1996 
1988—1991 
1991—19v6 
1988—1993 
1988—1993 
1997—1996 
1990—1993 
1991—1993 
1990—1993 310 
*5 
115 
63 
8? 
?3 
44 
l 800 
I 700 
1 000 
700 16 
7 
} 
7 
? 5 
5 
200 
200 670 
8?0 526 
82 
47 
117 
65 
82 
25,5 
49 
32 5 
2 770 
1 200 
700 
870 
I alt 9 720 1 6U 5 V50 200 S70 15 354,* 
(1) Lån med rentegodtgørelser, der afholdes 
over Den Europæiske Udviklingsfonds midler 
til projekter i AVS-I andene og OLT og lån 
med rentegodtgørelser, der afholdes over 
FelIe88kabernes almindelige budget, til 
projekter I visse Middelhavslande. (2) Bevilget og administreret af Banken. 
(3) Bevilget og administreret af Kommissionen for 
De Europæiske Fællesskaber. 
(4) Hvis gyldighed er forlænget indtil den fjerde 
Lomé-konventions ikrafttrædelse. 
ISSN 0254-1459 
KO M (91)359 en delig udg. 
DOKUMENTER 
DA oi 
Katalognummer : CB-CO-91-414-DA-C 
ISBN 92-77-75921-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
Lr2985 Luxembourg