FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 25/2006

vedtaget af Rådet den 18. september 2006

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. …/2006 af … om oprettelse af et europæisk institut for ligestilling mellem mænd og kvinder

(2006/C 295 E/03)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 13, stk. 2, og artikel 141, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

Ligestilling mellem mænd og kvinder er et grundlæggende princip i Den Europæiske Union. Artikel 21 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder forbyder enhver forskelsbehandling på grundlag af køn og fastsætter, at der skal sikres ligestilling mellem mænd og kvinder inden for alle områder.

Traktatens artikel 2 bestemmer, at fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder er en af Fællesskabets væsentlige opgaver. Ligeledes bestemmer traktatens artikel 3, stk. 2, at Fællesskabet i alle aktiviteter skal tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder og således sikre integration af ligestillingsdimensionen i alle fællesskabspolitikker.

I henhold til traktatens artikel 13 kan Rådet træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling bl.a. på grund af køn inden for rammerne af Fællesskabets beføjelser.

I Kommissionens første årsrapport om ligestilling mellem mænd og kvinder, som blev forelagt på Det Europæiske Råds forårsmøde 2004, blev det konkluderet, at der stadig er betragtelige forskelle mellem kønnene på de fleste områder, at uligheder mellem mænd og kvinder er et fænomen med mange dimensioner, der skal bekæmpes ved hjælp af en blanding af omfattende politiske foranstaltninger, og at der er brug for en øget indsats for at opfylde målene for Lissabon-strategien.

På Det Europæiske Råds møde i Nice den 7.-9. december 2000 blev der krævet øget bevidsthed, forening af ressourcerne og udveksling af erfaring, navnlig gennem oprettelse af et institut for ligestilling mellem mænd og kvinder.

I den gennemførlighedsundersøgelse (3) , der blev udført for Kommissionen, blev det konkluderet, at et europæisk institut for ligestilling mellem mænd og kvinder uden tvivl kan spille en rolle med hensyn til at varetage nogle af de opgaver, som de eksisterende institutioner ikke varetager på nuværende tidspunkt, navnlig på områderne koordinering, centralisering og udbredelse af forskningsdata og -oplysninger, opbygning af netværk, synliggørelse af ligestillingen mellem mænd og kvinder, fremhævelse af kønsaspektet og udvikling af redskaber til forbedring af integrationen af ligestilling i alle fællesskabspolitikker.

I sin beslutning af 10. marts 2004 om Den Europæiske Unions politik om ligestilling mellem kønnene (4) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at fremskynde indsatsen for at oprette et institut.

På Rådets samling (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) den 1.-2. juni 2004 og Det Europæiske Råds møde den 17.-18. juni 2004 blev der givet udtryk for støtte til oprettelsen af et europæisk institut for ligestilling mellem mænd og kvinder. Det Europæiske Råd anmodede Kommissionen om at fremlægge et forslag.

Indsamling, analyse og spredning af objektive, pålidelige og sammenlignelige oplysninger og data om ligestilling mellem mænd og kvinder, udvikling af hensigtsmæssige redskaber til afskaffelse af enhver form for forskelsbehandling på grund af køn og til integration af kønsaspektet i alle politikområder, fremme af dialog blandt de berørte parter og bedre oplysning af borgerne i EU er nødvendig for at sætte Fællesskabet i stand til at fremme og gennemføre ligestillingspolitikken effektivt, navnlig i et udvidet EU. Det er derfor hensigtsmæssigt at oprette et europæisk institut for ligestilling mellem mænd og kvinder, som skal bistå Fællesskabets institutioner og medlemsstaterne ved at udføre disse opgaver.

Eftersom det er nødvendigt at fjerne kønsstereotyper i det europæiske samfund på alle livets områder og at finde positive eksempler, der kan inspirere mænd og kvinder, bør instituttet også på dette område gøre en indsats.

Samarbejde med de relevante myndigheder i medlemsstaterne og relevante statistiske organer, navnlig Eurostat, er af afgørende betydning for at fremme indsamling af sammenlignelige og pålidelige data på europæisk plan. Eftersom oplysninger om ligestilling mellem mænd og kvinder på alle niveauer i Fællesskabet, på lokalt, regionalt og nationalt plan samt på fællesskabsplan, vil adgang til sådanne oplysninger være nyttig for myndighederne i medlemsstaterne for at hjælpe dem til inden for deres egne kompetenceområde at udarbejde og gennemføre politikker og foranstaltninger på lokalt, regionalt og nationalt plan.

Instituttet bør tage størst muligt hensyn til alle fællesskabsprogrammer og –organer for at undgå overlapning og sikre, at ressourcerne anvendes bedst muligt, navnlig i samarbejdet med Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (5) , Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (6) , Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (7) og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (8) .

Instituttet bør udvikle et samarbejde og en dialog med ikke-statslige organisationer, ligestillingsorganer, forskningscentre, arbejdsmarkedets parter samt andre relevante organisationer, der aktivt arbejder for ligestilling på nationalt og europæisk plan samt i tredjelande. Det vil af hensyn til effektiviteten være hensigtsmæssigt, at instituttet opretter og koordinerer et elektronisk europæisk ligestillingsnetværk med sådanne enheder og eksperter i medlemsstaterne.

Hvad angår instituttets ansvar i kontraktforhold, som er underlagt den lovgivning, der finder anvendelse på kontrakter indgået af instituttet, bør Domstolen have kompetence til at træffe afgørelse i henhold til enhver voldgiftsbestemmelse, som indgår i en af instituttet indgået kontrakt. Domstolen bør også have kompetence i tvister vedrørende skadeserstatning opstået i forbindelse med instituttets ansvar uden for kontraktforhold.

Der bør gennemføres en ekstern evaluering for at vurdere instituttets betydning, det eventuelle behov for at ændre eller udvide dets ansvarsområde samt tidsplanen for yderligere evalueringer.

Målene for denne forordning, nemlig at bidrage til og styrke fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder, herunder integration af ligestillingsaspektet i alle fællesskabspolitikker og de heraf følgende nationale politikker, og til bekæmpelse af forskelsbehandling på grundlag af køn og til at øge EU-borgernes bevidsthed om ligestilling, ved at yde teknisk bistand til Fællesskabets institutioner og medlemsstaternes myndigheder kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstagerne og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

Traktatens artikel 13, stk. 2, tillader vedtagelse af fællesskabsforanstaltninger, som har til formål at støtte og fremme målsætningen om bekæmpelse af forskelsbehandling på grundlag af køn uden for beskæftigelsesområdet. Traktatens artikel 141, stk. 3, er det specifikke retsgrundlag for foranstaltninger, som har til formål at sikre anvendelsen af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv. Artikel 13, stk. 2 og artikel 141, stk. 3, udgør derfor tilsammen det korrekte retsgrundlag for denne forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Oprettelse af instituttet

Der oprettes et institut for ligestilling mellem mænd og kvinder, i det følgende benævnt »instituttet«.

Artikel 2

Formål

Instituttets overordnede formål er at bidrage til og styrke fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder, herunder integration af ligestillingsaspektet i alle fællesskabspolitikker og de heraf følgende nationale politikker, og til bekæmpelse af forskelsbehandling på grundlag af køn og til at øge EU-borgernes bevidsthed om ligestilling, ved at yde teknisk bistand til Fællesskabets institutioner, navnlig Kommissionen, og medlemsstaternes myndigheder, således som det er fastlagt i artikel 3.

Artikel 3

Opgaver

1. Med henblik på at nå de i artikel 2 opstillede mål skal instituttet:

udvikle, analysere, evaluere og udbrede metodiske redskaber for at støtte integrationen af ligestilling mellem mænd og kvinder i alle fællesskabspolitikker og de heraf følgende nationale politikker og støtte integration af kønsaspektet i alle Fællesskabets institutioner og organer

oprette og koordinere et europæisk ligestillingsnetværk, der omfatter centre, organer, organisationer og eksperter, der beskæftiger sig med ligestillingsspørgsmål og integrering af ligestillingsaspektet, med henblik på at støtte og tilskynde til forskning, optimere brugen af de tilgængelige ressourcer og fremme udveksling og formidling af oplysninger

holde et årligt møde for eksperter fra de kompetente organer, som har specialiseret sig i ligestillingsspørgsmål i medlemsstaterne

tilrettelægge ad hoc-ekspertmøder for at støtte instituttets forskningsarbejde, tilskynde til udveksling af oplysninger mellem forskere og fremme integrationen af kønsaspektet i denne forskning

for at øge EU-borgernes bevidsthed om ligestilling tilrettelægge konferencer, kampagner og møder med de relevante berørte parter på europæisk plan og forelægge resultater og konklusioner for Kommissionen

udbrede oplysninger om positive eksempler på ikke-stereotype roller for mænd og kvinder inden for samtlige områder af samfundslivet og foreslå initiativer til fremhævelse og udnyttelse af sådanne succeshistorier

2. Instituttet offentliggør en årlig rapport om sine aktiviteter.

Artikel 4

Aktivitetsområder og arbejdsmetoder

1. Instituttet udfører sine opgaver inden for rammerne af Fællesskabets kompetence og på grundlag af de mål og prioriterede områder, der er fastsat i dets årlige arbejdsprogram, og de budgetmidler, der er til rådighed.

2. Instituttets arbejdsprogram skal være i tråd med Fællesskabets prioriteter på området ligestilling mellem mænd og kvinder og Kommissionens arbejdsprogram, herunder dens statistiske arbejde og forskningsarbejde.

3. For at undgå overlapning og for at sikre den bedst mulige ressourceudnyttelse skal instituttet under udøvelsen af sine aktiviteter tage hensyn til eksisterende oplysninger, uanset kilden, og navnlig de aktiviteter, der allerede udføres af Fællesskabets institutioner og andre institutioner, organer og kompetente nationale og internationale institutioner, og arbejde tæt sammen med de kompetente tjenestegrene under Kommissionen, herunder Eurostat. Instituttet sikrer, hvor det er relevant, en passende koordinering med alle relevante fællesskabsagenturer og –organer, og der oprettes i den forbindelse aftalememoranda.

4. Instituttet sikrer, at de oplysninger, der udbredes, er forståelige for de endelige brugere.

5. Instituttet kan indgå kontrakter, navnlig om underleverancer, med andre organisationer for at få udført de opgaver, som det måtte overdrage dem.

Artikel 5

Retlig status

Instituttet har status som juridisk person. Det har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som vedkommende stats lovgivning tillægger juridiske personer. Det kan i særdeleshed erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager.

Artikel 6

Instituttets uafhængighed

Instituttet udøver sine aktiviteter uafhængigt og i almenhedens interesse.

Artikel 7

Aktindsigt

1. Forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse på instituttets dokumenter.

2. Bestyrelsen vedtager ordninger for gennemførelse af forordning (EF) nr. 1049/2001 senest seks måneder efter instituttets oprettelse.

3. Beslutninger truffet af instituttet efter artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001 kan påklages til ombudsmanden eller indbringes for Domstolen efter bestemmelserne i henholdsvis traktatens artikel 195 og artikel 230.

4. Forordning (EF) nr. 45/2001 finder anvendelse på instituttets behandling af data.

Artikel 8

Samarbejde med organisationer på nationalt og europæisk plan, internationale organisationer og tredjelande

1. Med henblik på udførelsen af sine opgaver samarbejder instituttet med organisationer og eksperter i medlemsstaterne som f.eks. ligestillingsorganer, forskningscentre, universiteter, ikke-statslige organisationer, arbejdsmarkedets parter samt relevante organisationer på europæisk eller internationalt plan og tredjelande.

2. Såfremt aftaler med internationale organisationer eller med tredjelande viser sig nødvendige for, at instituttet kan udføre sine opgaver effektivt, indgår Fællesskabet i overensstemmelse med proceduren i traktatens artikel 300 sådanne aftaler i instituttets interesse. Denne bestemmelse er ikke til hinder for ad hoc-samarbejde med sådanne organisationer eller tredjelande.

Artikel 9

Instituttets sammensætning

Instituttet består af:

Artikel 10

Bestyrelsen

1. Bestyrelsen består af:

2. Bestyrelsen udpeges således, at der sikres det højest mulige kompetenceniveau og en bred vifte af relevant og tværfaglig ekspertise inden for ligestilling mellem mænd og kvinder.

Kommissionen og Rådet tilstræber at opnå en afbalanceret repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen.

Suppleanter, der repræsenterer medlemmet i tilfælde af dennes fravær, udpeges efter samme procedure.

Rådet offentliggør listen over bestyrelsesmedlemmer og suppleanter i Den Europæiske Unions Tidende, på instituttets websted og på andre relevante websteder.

3. Mandatperioden er fem år og kan fornyes én gang.

4. Bestyrelsen vælger blandt sine medlemmer en formand og en næstformand med en mandatperiode på to og et halvt år, som kan fornyes.

5. Hvert medlem af bestyrelsen i henhold til stk. 1, litra a) eller b), eller, ved medlemmets fravær, suppleanten, har én stemme.

6. Bestyrelsen træffer de beslutninger, der er nødvendige for instituttets virksomhed. Den skal blandt andet:

have disciplinær myndighed over direktøren og udnævne og afskedige denne i overensstemmelse med artikel 12

7. Bestyrelsen vedtager instituttets forretningsorden på grundlag af et forslag udarbejdet af direktøren efter høring af Kommissionen.

8. Bestyrelsens beslutninger træffes med flertal blandt medlemmerne. Formandens stemme er udslagsgivende i tilfælde af stemmelighed. I de tilfælde, hvortil der er henvist i stk. 6 og artikel 12, stk. 1, træffes beslutningerne med et flertal på to tredjedele af medlemmerne.

9. Bestyrelsen vedtager instituttets forretningsorden på grundlag af et forslag udarbejdet af direktøren efter høring af Kommissionen.

10. Bestyrelsen nedsætter et forretningsudvalg på seks medlemmer, jf. artikel 11.

11. Formanden indkalder bestyrelsen til møde mindst én gang om året. Formanden indkalder til yderligere møder på eget initiativ eller efter anmodning fra mindst en tredjedel af medlemmerne af bestyrelsen.

12. Instituttet forelægger hvert år Europa-Parlamentet og Rådet, i det følgende benævnt »budgetmyndigheden« alle relevante oplysninger om resultaterne af evalueringsprocedurerne.

13. Direktørerne for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur, Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, kan, hvor det er hensigtsmæssigt, inviteres til at deltage i bestyrelsens møder som observatører med henblik på at koordinere de respektive arbejdsprogrammer med hensyn til integration af ligestillingsaspektet.

Artikel 11

Forretningsudvalg

1. Forretningsudvalget består af formanden og næstformanden for bestyrelsen, tre medlemmer fra bestyrelsen, der repræsenterer medlemsstaterne, og en repræsentant for Kommissionen.

Mandatperioden er to og et halvt år og kan fornyes.

Medlemmerne af forretningsudvalget udpeges af bestyrelsen med henblik på at sikre en bred vifte af relevant ekspertise, som er nødvendig for forretningsudvalgets drift.

2. Uden at dette berører direktørens ansvar, jf. artikel 12, overvåger forretningsudvalget gennemførelsen af bestyrelsens beslutninger og træffer alle nødvendige administrative foranstaltninger til behørig ledelse af instituttet mellem bestyrelsens møder.

3. Forretningsudvalget træffer sine beslutninger ved konsensus. Hvis der ikke kan opnås konsensus, henviser forretningsudvalget sagen til bestyrelsen, som derefter træffer beslutning.

4. Forretningsudvalget orienterer fuldt ud og regelmæssigt bestyrelsen om sine aktiviteter og om de beslutninger, det træffer.

Artikel 12

Direktøren

1. Instituttet ledes af en direktør udpeget af bestyrelsen efter forslag fra Kommissionen. Inden udnævnelsen kan den ansøger, bestyrelsen vælger, indkaldes til høring i Europa-Parlamentets kompetente udvalg for at afgive en erklæring og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.

2. Direktørens mandat er på fem år. Efter forslag fra Kommissionen og efter evaluering kan mandatet forlænges en gang med højst fem år. I forbindelse med evalueringen skal Kommissionen navnlig vurdere:

3. Under bestyrelsens tilsyn er direktøren ansvarlig for:

gennemførelse af effektive overvågnings- og evalueringsprocedurer vedrørende instituttets resultater set i forhold til målene for instituttet ved anvendelse af fagligt anerkendte standarder. Direktøren aflægger årligt beretning over for bestyrelsen om resultaterne af denne overvågning.

4. Direktøren er, for så vidt angår forvaltningen af sine opgaver, ansvarlig over for bestyrelsen, og deltager i dens møder uden stemmeret. Direktøren kan desuden af Europa-Parlamentet blive opfordret til under en høring at aflægge rapport om vigtige spørgsmål, der vedrører instituttets aktiviteter.

5. Direktøren er instituttets retlige repræsentant.

Artikel 13

Personale

1. Vedtægten for tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte ved De Europæiske Fællesskaber som fastsat ved Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (12)og de regler, som De Europæiske Fællesskabers institutioner sammen har vedtaget om anvendelsen af denne vedtægt og disse ansættelsesvilkår, finder anvendelse på instituttets personale.

2. Bestyrelsen vedtager efter aftale med Kommissionen de nødvendige gennemførelsesbestemmelser under iagttagelse af artikel 110 i vedtægten. Bestyrelsen kan vedtage bestemmelser, der gør det muligt at ansætte nationale eksperter, som medlemsstaterne udsender til instituttet.

3. Over for sit personale udøver instituttet de beføjelser, der tilkommer ansættelsesmyndigheden.

Artikel 14

Opstilling af budget

1. Alle instituttets indtægter og udgifter skal anslås for hvert regnskabsår, der er sammenfaldende med kalenderåret, og opføres på instituttets driftsbudget.

2. Indtægterne og udgifterne på instituttets budget skal balancere.

3. Instituttets indtægter omfatter ud over andre indtægter:

4. Instituttets udgifter omfatter bl.a. vederlag til personale, administrations- og infrastrukturudgifter samt driftsudgifter.

5. Bestyrelsen udarbejder hvert år på grundlag af et udkast fra direktøren et overslag over instituttets indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår. Bestyrelsen sender senest den 31. marts overslaget, som skal omfatte en foreløbig stillingsfortegnelse, til Kommissionen.

6. Kommissionen sender overslaget til budgetmyndigheden sammen med det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget.

7. På grundlag af overslaget opfører Kommissionen de beløb, som den anser for nødvendige på baggrund af stillingsfortegnelsen, og det tilskud, der ydes over det almindelige budget, i det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget, som forelægges for budgetmyndigheden i overensstemmelse med traktatens artikel 272.

8. Budgetmyndigheden fastsætter de bevillinger, der er til rådighed i form af tilskud til instituttet, og vedtager instituttets stillingsfortegnelse.

9. Bestyrelsen vedtager instituttets budget. Det bliver endeligt, når Den Europæiske Unions almindelige budget er endeligt vedtaget. Om nødvendigt tilpasses det i overensstemmelse hermed.

10. Bestyrelsen underretter snarest muligt budgetmyndigheden om eventuelle projekter, som den har til hensigt at gennemføre, og som kan få væsentlige finansielle følger for finansieringen af instituttets budget, navnlig projekter, som vedrører fast ejendom, såsom leje eller køb af bygninger. Den underretter Kommissionen herom.

Når en af budgetmyndighedens parter har meddelt, at den agter at fremsætte en udtalelse, sender den bestyrelsen denne inden for en frist på seks uger regnet fra underretningen om projektet

Artikel 15

Gennemførelse af budgettet

1. Direktøren gennemfører instituttets budget.

2. Instituttets regnskabsfører sender senest den 1. marts efter det afsluttede regnskabsår det foreløbige regnskab ledsaget af en beretning om budgetforvaltningen og den økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Kommissionens regnskabsfører. Kommissionens regnskabsfører konsoliderer de foreløbige årsregnskaber for institutionerne og de decentraliserede organer i overensstemmelse med artikel 128 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (13) (i det følgende benævnt »finansforordningen«).

3. Senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår sender Kommissionens regnskabsfører instituttets foreløbige årsregnskab ledsaget af den i stk. 2 nævnte beretning til Revisionsretten. Beretningen sendes tillige til Europa-Parlamentet og Rådet.

4. Ved modtagelsen af Revisionsrettens bemærkninger om instituttets foreløbige årsregnskab, opstiller direktøren, i medfør af artikel 129 i finansforordningen, på eget ansvar instituttets endelige årsregnskab og sender det til bestyrelsen med henblik på udtalelse.

5. Bestyrelsen afgiver udtalelse om instituttets endelige årsregnskab.

6. Direktøren sender senest den 1. juli efter det afsluttede regnskabsår det endelige årsregnskab ledsaget af bestyrelsens udtalelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten.

7. Det endelige årsregnskab offentliggøres.

8. Direktøren sender senest den 30. september Revisionsretten et svar på dennes bemærkninger. Dette svar sendes ligeledes til bestyrelsen.

9. Hvis Europa-Parlamentet anmoder om det, forelægger direktøren det alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende, jf. finansforordningens artikel 146, stk. 3.

10. Senest den 30. april i år N + 2 meddeler Europa-Parlamentet efter henstilling fra Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, direktøren decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret N.

11. Instituttets finansielle bestemmelser vedtages af bestyrelsen efter høring af Kommissionen. De må kun afvige fra forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002, såfremt dette er nødvendigt som følge af instituttets særlige behov, og kun hvis Kommissionen på forhånd giver sit samtykke

Artikel 16

Sprog

1. Bestemmelserne i forordning nr. 1 af 15. april 1958 om den ordning, der skal gælde for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område (14), finder anvendelse på instituttet.

2. Det for instituttets virksomhed nødvendige oversættelsesarbejde udføres i princippet af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer, oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 2965/94 (15).

Artikel 17

Privilegier og immuniteter

Protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter gælder for instituttet.

Artikel 18

Erstatningsansvar

1. Instituttets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.

Domstolen har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til voldgiftsbestemmelser i de af instituttet indgåede aftaler.

2. For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold skal instituttet i overensstemmelse med de almindelige retsgrundsætninger, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, erstatte skader forvoldt af instituttet eller af dets ansatte under udøvelsen af deres hverv.

Domstolen har kompetence til at afgøre enhver tvist vedrørende erstatning for sådanne skader.

Artikel 19

Tredjelandes deltagelse

1. Lande, som har indgået aftaler med Fællesskabet, der indebærer, at de har indført og anvender fællesskabsretten på de områder, der omfattes af denne forordning, kan deltage i instituttets arbejde.

2. I de relevante bestemmelser i sådanne aftaler fastsættes de nærmere bestemmelser om bl.a. karakteren, omfanget og udformningen af disse landes deltagelse i instituttets arbejde, herunder bestemmelser om deltagelse i initiativer, der iværksættes af instituttet, samt med hensyn til finansielle bidrag og personale. Hvad angår personaleanliggender, skal disse aftaler under alle omstændigheder være i overensstemmelse med vedtægten for tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte ved De Europæiske Fællesskaber.

Artikel 20

Evaluering

1. Senest den … (16) lader instituttet foretage en uafhængig ekstern evaluering af sine resultater på grundlag af retningslinjer, der fastlægges af bestyrelsen efter aftale med Kommissionen. Evalueringen omfatter instituttets indvirkning på fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder og en analyse af synergivirkningerne. Den dækker navnlig det eventuelle behov for at ændre eller udvide instituttets opgaver, herunder de finansielle følger af en sådan eventuel ændring eller udvidelse. I evalueringen tages der hensyn til de berørte parters synspunkter, både på fællesskabsplan og på nationalt plan.

2. Bestyrelsen træffer efter aftale med Kommissionen afgørelse om tidspunktet for fremtidige evalueringer under hensyntagen til den evaluering, der er nævnt i stk. 1.

Artikel 21

Revisionsklausul

Bestyrelsen gennemgår konklusionerne af evalueringen, som er nævnt i artikel 20, og retter i givet fald henstillinger til Kommissionen om ændringer i instituttet, dets arbejdsgange og dets kommissorium. Kommissionen sender evalueringsrapporten og henstillingerne til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og offentliggør dem. Efter at have gennemgået evalueringsrapporten og henstillingerne kan Kommissionen forelægge de forslag til ændringer af denne forordning, som den finder nødvendige.

Artikel 22

Administrativ kontrol

Instituttets virke er underlagt ombudsmandens tilsyn i overensstemmelse med traktatens artikel 195.

Artikel 23

Påbegyndelse af instituttets virksomhed

Instituttet skal være operationelt snarest muligt og under alle omstændigheder senest den … (17).

Artikel 24

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) EUT C 24 af 31.1.2006, s. 29.

(2) Europa-Parlamentets udtalelse af 14.3.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 18. september 2006 og Europa-Parlamentets holdning af … (endnu ikke offentliggjort i EUT).

(3) Europa-Kommissionens gennemførlighedsundersøgelse vedrørende et europæisk institut for ligestilling mellem mænd og kvinder (gennemført af PLS Rambøll Management, DK, 2002).

(4) EUT C 102 E af 28.4.2004, s. 638

(5) Rådets Forordning (EØF) nr. 1365/75 af 26. maj 1975 om oprettelse af et europæisk institut til forbedring af livs- og arbejdsvilkårene (EFT L 139 af 30.5.1975, s. 1). Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1111/2005 (EUT L 184 af 15.7.2005, s. 1).

(6) Rådets forordning (EF) nr. 2062/94 af 18. juli 1994 om oprettelse af et europæisk arbejdsmiljøagentur (EFT L 216 af 20.8.1994, s. 1). Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1112/2005 (EUT L 184 af 15.7.2005, s. 5).

(7) Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse (EFT L 39 af 13.2.1975, s. 1). Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2051/2004 (EUT L 355 af 1.12.2004, s. 1).

(8) På medlemsstaternes møde inden for rammerne af Det Europæiske Råds møde i december 2003 blev Kommissionen anmodet om at udarbejde et forslag til et menneskerettighedsagentur gennem udvidelse af mandatet for Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad.

(9) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30.5.2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43)

(10) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1).

(11) EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72, senest ændret ved Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 1248/2006 (EUT L 227 af 19.8.2006, s. 3).

(12) EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 2104/2005 (EUT L 337 af 22.11.2005, s. 7).

(13) Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

(14) EFT 17 af 6.10.1958, s. 385. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 920/2005 (EUT L 156 af 18.6.2005, s. 3).

(15) Rådets forordning (EF) nr. 2965/94 af 28. november 1994 om oprettelse af et oversættelsescenter for Den Europæiske Unions organer (EFT L 314 af 7.12.1994, s. 1). Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1645/2003 (EUT L 245 af 29.9.2003, s. 13).

(16) 3 år efter denne forordnings ikrafttræden.

(17) 12 måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

RÅDETS BEGRUNDELSE

I. INDLEDNING

Kommissionen forelagde den 8. marts 2005 Rådet et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et europæisk institut for ligestilling mellem mænd og kvinder baseret på traktatens artikel 13, stk. 2 og artikel 141, stk. 3.

Europa-Parlamentet afgav førstebehandlingsudtalelse den 14. marts 2006.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 27. september 2005.

Kommissionen vedtog et ændret forslag den 8. maj 2006.

Rådet vedtog en fælles holdning den 18. september 2006 efter proceduren i traktatens artikel 251.

II. MÅL

Ved forordningen oprettes et europæisk institut for ligestilling mellem mænd og kvinder, der skal fungere som et ekspertisecenter på EU-plan, der yder teknisk støtte til fællesskabsinstitutionerne og medlemsstaterne, navnlig i forbindelse med indsamling og analyse af sammenlignelige data og statistikker samt udvikling af metodiske redskaber til støtte for kønsmainstreamingprocessen. Instituttets overordnede mål vil være at bidrage til og styrke fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder, bistå Fællesskabets institutioner med at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn og øge EU-borgernes bevidsthed om ligestillingsspørgsmål.

III. ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

1. Generelle bemærkninger

Rådets fælles holdning er vedtaget i overensstemmelse med målene i traktatens artikel 13, stk. 2, og artikel 141, stk. 3, som vedrører hhv. bekæmpelse af forskelsbehandling og anvendelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv, herunder princippet om lige løn for samme arbejde eller arbejde af samme værdi.

Ved vedtagelsen af den fælles holdning har Rådet stort set fulgt den linje, som Kommissionen har fastlagt i sit ændrede forslag, bortset fra spørgsmål om sammensætningen af bestyrelsen og det rådgivende forum.

2. Europa-Parlamentets ændringer

Den 14. marts 2006 vedtog Europa-Parlamentet 52 ændringer ved førstebehandlingen.

2.1. Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet, som Rådet har accepteret

I sin fælles holdning tog Rådet hensyn til 35 ændringer. Rådet:

— accepterede 17 af disse ændringer fuldt ud (nr. 2, 6, 9, 59& 74, 13, 18, 64 & 80, 65 & 81, 29, 35, 36, 38, 41, 42, 45, 53 og 55)

— accepterede 4 ændringer som omformuleret af Kommissionen (nr. 7, 8, 10 og 40)

— accepterede ånden i 14 andre ændringer (nr. 3, 4, 5, 17, 60 & 76, 61 rev. & 77, 62 & 78, 20, 25, 63 & 79, 24, 28 og 48).

2.2. Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet, som Rådet ikke har accepteret

Rådet accepterede ikke 11 ændringer af de årsager, Kommissionen fremfører i sit ændrede forslag (nr. 1, 23, 30, 31, 32, 33, 34, 46, 47, 52 og 54).

Rådet kunne heller ikke acceptere 6 andre forslag, idet spørgsmålet om bestyrelsens sammensætning gav anledning til størst uoverensstemmelse mellem institutionerne.

— Dialog på internationalt plan (ændring 26, artikel 3, stk. 1)

Rådet finder denne ændring unødvendig, idet artikel 8 specifikt vedrører »samarbejde med organisationer på nationalt og europæisk plan, internationale organisationer og tredjelande« og fastlægger en procedure for et sådant samarbejde. Artikel 4, som fastlægger instituttets aktivitetsområder og arbejdsmetoder, henviser også til behovet for at »tage hensyn til eksisterende oplysninger, uanset kilden, og navnlig de aktiviteter, der allerede udføres af Fællesskabets institutioner og andre institutioner, organer og kompetente nationale og internationale institutioner …«. Rådet er desuden af den opfattelse, at det vil kunne gå ud over den retlige klarhed, hvis dette aspekt føjes til en allerede lang liste over opgaver, jf. artikel 3.

— Bestyrelsens sammensætning (ændring 66 & 82, artikel 10, stk. 1)

I forbindelse med den generelle indstilling, man nåede frem til i juni 2005, accepterede Rådet ikke Kommissionens oprindelige forslag om en begrænset bestyrelse, men foretrak en fuldt repræsentativ bestyrelse på 25 medlemmer, ledsaget af et lille forretningsudvalg bestående af 6 medlemmer (artikel 11). Kommissionen ville med denne model have tre repræsentanter i bestyrelsen, og der ville være tre medlemmer uden stemmeret, som repræsenterede en passende ikke-statslig organisation på fællesskabsplan og arbejdsmarkedets parter.

Rådet modtog Europa-Parlamentets udtalelse i marts 2006, og efter at have undersøgt fordelene ved ændring 66 og 82, som foreskriver en bestyrelse bestående af ni medlemmer udnævnt af Rådet plus én repræsentant for Kommissionen. Dette blev anset for at være en forbedring af Kommissionens oprindelige forslag, men kunne af en række grunde alligevel ikke accepteres af Rådet:

— i betragtning af spørgsmålets karakter fandt Rådet det vigtigt, at alle medlemsstater repræsenteres i bestyrelsen, og at dette vil gøre det lettere at samle national ekspertise og erfaring på ligestillingsområdet i én fælles pulje, hvilket er særlig vigtigt i forbindelse med et EU under udvidelse

— det er vigtigt, at instituttet fungerer effektivt, og derfor ville det være ønskeligt med en enkel procedure for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer. Det var desuden opfattelsen, at et lille forretningsudvalg effektivt kunne sikre, at bestyrelsen fungerer tilfredsstillende

— da ligestilling mellem kønnene går på tværs af mange områder, fandt Rådet, at Kommissionen skulle have mere end én repræsentant i bestyrelsen, så den kunne yde et vægtigt bidrag til driften af instituttet. Rådet fandt, at der også skulle være en repræsentant fra Kommissionen i direktionen

— Rådet var enigt med Kommissionen i, at arbejdsmarkedets parter og en passende ikke-statslig organisation på fællesskabsplan skulle repræsenteres af tre medlemmer uden stemmeret.

Det noteres endvidere, at Rådets holdning til bestyrelsens sammensætning afspejler den generelle horisontale holdning, det tidligere har indtaget med hensyn til andre fællesskabsagenturer eller -organer. Medens en række delegationer var rede til at tage deres holdning til instituttet op til ny overvejelse på grund af dettes relativt ringe størrelse og beskedne budget, var der enighed om, at det på dette stadium var umuligt at sige, om en mindre bestyrelse ledsaget af et stort rådgivende forum rent faktisk ville være mere effektivt end en repræsentativ bestyrelse bistået af et lille forretningsudvalg. Med henblik på at sikre instituttets omkostningseffektivitet var det endvidere vigtigt at overveje at nedsætte et lille forretningsudvalg, som kunne mødes oftere end bestyrelsen.

— Repræsentation mellem mænd og kvinder: kvote på 40 % (ændring 39, artikel 10, stk. 2)

Rådet støtter princippet om en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen, som omhandlet i den fælles holdning. Det ønsker imidlertid ikke at hindre driften af instituttet unødigt med en obligatorisk kvote, som det kan blive vanskeligt at overholde i praksis, idet der generelt er flere kvinder end mænd, der for indeværende beskæftiger sig med ligestillingspolitik. Selv om det er vigtigt at sikre ligelig repræsentation af mænd og kvinder, og der tages initiativ til at inddrage flere mænd på området, finder Rådet, at det også er vigtigt at tage hensyn til bestyrelsesmedlemmernes erfaringer og kompetencer på ligestillingsområdet.

— Det Rådgivende Forum (ændring 67 & 83, 68 & 84 og 51, artikel 12 i Kommissionens oprindelige forslag)

I Rådets foretrukne scenario med en stor bestyrelse, som bistås af et lille forretningsudvalg, var Det Rådgivende Forum, som foreslået af Kommissionen og Europa-Parlamentet, ikke længere nødvendigt. For at sikre, at instituttet kan drage fordel af den værdifulde ekspertise, der findes på nationalt plan, skal der i henhold til artikel 3 i den fælles holdning oprettes et europæisk ligestillingsnetværk, som ønsket af Europa-Parlamentet, og holdes et »årligt møde for eksperter fra de kompetente organer, som har specialiseret sig i ligestillingsspørgsmål i medlemsstaterne«.

3. Andre ændringer, som Rådet har foretaget

I forbindelse med den juridisk-sproglige procedure mellem Europa-Parlamentet og Rådet blev der opnået enighed om en række andre små tekniske ændringer.

IV. KONKLUSION

Rådet finder, at den fælles holdning er i overensstemmelse med de grundlæggende mål i Kommissionens ændrede forslag, selv om der er afvigende holdninger til sammensætningen af bestyrelsen.