DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 25.7.2008 
SEK(2008) 2279  
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til forslag til rådsforor dning om EF-rammebestemmelser for en 
europæisk forskningsinfrastruktur (ERI) 
  
RESUMÉ AF KONSE KVENSANALYSEN
  
 
{KOM(2008) 467 endelig} 
{SEK(2008) 2278} 
 
DA 2   DA RESUMÉ AF KONSE KVENSANALYSEN  
 
Denne konsekvensanalyse ledsager forslaget til "forordning om EF-rammebestemmelser 
for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERI)", som er et af de prioriterede initiativer i 
Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2008. 
Siden Kommissionen i januar 2000 fremla gde sin meddelelse "Mod et europæisk 
forskningsrum", har et fælles europæisk fors kningsrum (ERA) været det ledende princip 
bag alle EU's F&U-foranstaltninger og et bærende element for virkeliggørelse af 
forskningsmålene i Lissabonstrategien for væ kst, beskæftigelse og en dynamisk og 
videnbaseret europæisk økonomi. I ERA-grønbogen "Nye perspekt iver på det europæiske 
forskningsrum" fra 2007 er der udpeget en rækk e nøgleområder, hvor en effektiv indsats i 
partnerskab mellem medlemsstaterne kunne inde bære en betydelig gevinst for Europas 
forskningssystem og være med til at give en "femte frihedsgrad" - fri bevægelighed for viden - i Europa. I den sammenhæng er  "Opbygning af forskningsinfrastruktur i 
verdensklasse" præsenteret som et af de bærende elementer i en ambitiøs vision for ERA. 
Forskningsinfrastruktur spiller en stigende  rolle for udvikling af  viden og teknologi. 
Eksempelvis er bestrålingsanlæg, databanke r inden for genomik og samfundsvidenskaber, 
observationscentre for miljøforskning samt billeddannelsessystemer og renrum til nanoelektronik, kernen i fors knings- og innovationsprocessen. Fo rskningsinfrastruktur kan 
tilbyde enestående forskningsydelser til brugere fra forskellige lande, tiltrække unge til forskning og skabe netværk af faciliteter og dermed medvirke til at give forskningskredsene struktur og derigennem spille en central rolle for opbygning af et effektivt forsknings- og innovationsmiljø. Da den kan samle en "kritisk masse" af personer 
og investeringer, kan den medvirke til de n økonomiske udvikling på nationalt plan, 
regionalt plan og EU-plan. Den hører derfor hje mme midt i "videntrekanten" af forskning, 
uddannelse og innovation.  
I takt med, at forskningens grænser udvikler  og udvider sig og den te knologiske udvikling 
skrider fremad, bliver forsknings infrastrukturen stadig mere kompleks og bekostelig, ofte i 
en sådan grad, at den er uden for en enkelt forskningsgruppes,  regions, nations eller endda 
et kontinents rækkevidde. Fragmenteringen i Eu ropa gør ikke løsning af disse problemer 
lettere.  
Det erkendte man på rådsmøderne om konkurrenceevne den 1.-3. juli 2004 og 25.-26. 
november 2004, hvor ministrene var enige om, at  der inden for rammerne af den videre 
udbygning af ERA var behov for at styrke  konkurrencebaseret forskning, forebygge 
opsplitning og arbejde sammen om forskningsin frastruktur. Ministrene lagde vægt på 
behovet for at lægge en europæisk strategi for forskningsinfrastruktur, som skulle indebære 
bedre koordinering på europæisk plan og forske llig tilgang afhængigt af det pågældende 
forskningsanlægs størrelse og anvendelse. Ministrene gav ESFRI, Det Europæiske 
Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer, til opgave at udarbejde en strategisk plan for 
Europas næste generation af forskningsinfrastruktur. 
Efter at ESFRI's køreplan var blevet fremlagt i oktober 2006, opfordrede Rådet 
(konkurrence) flere gange, og også Det Europæ iske Råd, medlemsstaterne til at deltage 
aktivt i indførelse af forskningsinfrastrukt urer af paneuropæisk interesse og erkendte 
Kommissionens vigtige rolle i denne proces. 
En af de store vanskeligheder ved at etable re ny europæisk forskni ngsinfrastruktur er, ud 
over ressourceknaphed og komplekse tekniske og organisatoriske spørgsmål, mangel på 
 
DA 3   DA egnede retlige rammer for egentlige partnerskaber mellem parter fra forskellige lande. 
ESFRI har for nylig ladet udfør e arbejde, der viser begrænsningerne ved de eksisterende 
oprettelsesformer og påviser et behov for at  oprette en særlig EU-retlig ramme for 
etablering af europæisk forskningsinfrastruktur, hvor flere medlemsstater er involveret.  
På den baggrund har Kommissione n i sit lovgivnings- og arbe jdsprogram for 2008 optaget 
som prioriteret initiativ et forslag om at udarbejde en "forordning om EF-ramme-
bestemmelser for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERI)".  
Dette initiativ er forberedt ved, at der er gennemført en bredt dækkende høring af 
interesserede parter. Til konsekvensanalysen er der indhentet oply sninger fra en række 
forskellige kilder, nemlig i) ekspertanalyser, ii) høring af interessepa rter og iii) bidrag fra 
en intern gruppe med deltagelse af forskell ige tjenestegrene og en uafhængig gruppe, der 
var nedsat specifikt til at følge dette initiativ.  
Fire politikmuligheder blev  taget under overvejelse:  
• Valgmulighed 1: Den mulighed, hvor der ikke træffes nogen specifik EU-foranstaltning, 
svarer til den nuværende situa tion, hvor hvert konsortium i et  ad hoc-forløb forsøger at 
vælge den af de eksisterende oprettelsesform er, der menes at være bedst egnet til det 
aktuelle projekt.  
• Valgmulighed 2 er en "light" udgave af et indgreb fra Kommissionen,  hvor man hjælper 
dem, der er involveret i at bygge europæisk infras truktur, med at i ndkredse problemer 
og behov, udveksle oplysninger om, hvordan problemerne kan takles, og fastlægge en bedste praksis.  
• Valgmulighed 3 består i, at Fællesskabet i hvert enkelt tilfælde etablerer et fælles-
foretagende i henhold til EF-traktatens ar tikel 171, når der er behov for det.  
• Valgmulighed 4 er en mere direkte reak tion på det foreliggende problem. Den 
indebærer et lovgivningstiltag, der skaber et ny t retligt instrument, som er tilpasset til 
europæiske forskningsinfrastrukturers be hov, idet det supplerer eksisterende 
oprettelsesformer på nationalt og europæisk plan. Tillige åbnes de r mulighed for, at 
Kommissionen får beføjelse ti l at give et anlæg status  af "Europæisk Forsknings-
infrastruktur".  
En sammenlignende vurdering af disse mulighede r viser klart, at det er valgmulighed nr. 4, 
der mest effektivt vil føre til virkeliggørelse af forslagets politiske målsætninger.  
 
 
DA 4   DA  
Politisk målsætning  Valgmulighed 
1 Valgmulighed 
2 Valgmulighed 
3 Valgmulighed 
4 
Lette og fremskynde den 
proces, hvorved nye 
europæiske forsknings-
infrastrukturer etableres   Generelt ringe  Generelt ringe  Moderat  Høj 
Øge antallet af europæiske 
forskningsinfrastrukturer  Meget ringe  Moderat  Moderat  Høj 
Medvirke til en yderligere 
udvikling af en europæisk 
politik for forsknings-
infrastruktur  Meget ringe  Moderat  Moderat  Høj 
Fastsætte en omkostnings-
effektiv procedure for 
etablering af nye europæiske 
forskningsinfrastrukturer  Generelt ringe  Generelt ringe  Ringe Høj 
Rumme alle de elementer, en 
oprettelsesform for europæisk 
forskningsinfrastruktur bør 
have  Afhænger af 
ordningen  Afhænger af 
ordningen  Moderat  Høj 
Give EU et mere positivt 
internationalt image ved at 
styrke ERA  Meget ringe  Moderat  Moderat  Høj 
Medvirke til at opnå de 
ønskede socioøkonomiske, 
miljømæssige og samfunds-
mæssige virkninger  Generelt ringe  Moderat  Moderat  Høj