AARSBERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RAADET OG EUROPA-PARLAMENTET om resultaterne af de fleraarige udviklingsprogrammer for fiskerflaaden ved udgangen af 1999

Indhold

Indledning

Opgoerelse af kapacitet og indsats

Flaadefortegnelsen

Til- og fragangsordninger

Overordnede resultater

Resultater i de enkelte medlemsstater

Belgien

Tyskland

Danmark

Spanien

Frankrig

Graekenland

Irland

Italien

Nederlandene

Portugal

Det Forenede Kongerige

Sverige

Finland

Konklusion

Indledning

I de fleraarige udviklingsprogrammer (FUP) er der for hver medlemsstat fastsat en raekke maalsaetninger for reduktion af fiskerflaadens stoerrelse for at bringe fiskeriindsatsen i overensstemmelse med de tilraadighedstaaende ressourcer. Fjerde generation af de FUP blev vedtaget i december 1997 [1] med fastsaettelse af maalsaetningerne for perioden 1997-2001.

[1] Kommissionens beslutninger 98/119/EF til 98/131/EF (EFT L 39 af 12.2.98, s. 1-84).

I henhold til artikel 5 i Raadets forordning (EF) nr. 2792/99 [2] vedroerende det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet skal medlemsstaterne inden 1. maj hvert aar forelaegge Kommissionen en rapport over overholdelsen af maalsaetningerne for deres flaade i de FUP frem til udgangen af det foregaaende aar. Paa grundlag af rapporterne udarbejder Kommissionen sin egen beretning, som senest tre maaneder efter fristen 1. maj fremlaegges for Raadet og Europa-Parlamentet.

[2] EFT L 337 af 30.12.1999, s. 10.

Naervaerende beretning er den syvende af sin slags [3], og den anden beretning om resultaterne af fjerde generation af programmerne (FUP IV). Der blev ikke udarbejdet nogen beretning om resultaterne af FUP IV ved udgangen af 1998, fordi medlemsstaternes beretninger var forsinkede eller ufuldstaendige.

[3] SEK(93) 881 endelig udgave og SEK(93) 881 endelig udgave/2, KOM (94) 208 endelig udgave. KOM (95) 463 endelig udgave. KOM (96) 305 endelig udgave. KOM(97) 352 endelig udgave. KOM(99) 175 endelig udgave.

Opgoerelse af kapacitet og indsats

I FUP opgoeres et fartoejs kapacitet som dets tonnage i bruttotons (GT) og maskineffekt i kW. Fiskeriindsatsen opgoeres som produktet af kapaciteten og antallet af havdage. Indsatsen maales derfor paa to maader, nemlig dels i GT-dage, dels i kW-dage.

Omberegning af tonnage

Maalsaetningerne for tonnage blev i FUP III (1992-1996) udtrykt i bruttoregistertons (BRT), selv om der i naesten alle medlemsstaterne blev anvendt forskellige former for maaling af tonnage, idet nogle fartoejer maaltes i BRT, andre i GT og atter andre i nationalt definerede tonnageenheder.

For at harmonisere maalingen af tonnage udstedtes Raadets forordning (EF) nr. 3259/94 [4] og Kommissionens beslutning 95/84/EF [5], hvori det fastsaettes, at alle fiskerfartoejer skal maales i GT. De forenkler ogsaa definitionen af GT for fartoejer af en laengde paa under 15 m, og der opstilles en formel til skoensmaessig ansaettelse af GT for fartoejer af en laengde paa mellem 15 og 24 m, indtil hele flaaden er ommaalt.

[4] EFT L 339 af 29.12.94, s. 11.

[5] EFT L 67 af 25.3.95, s. 33.

Tonnagemaalsaetningerne skulle efter aftale med medlemsstaterne omregnes til GT, da FUP IV blev vedtaget. Men nogle medlemsstater var ikke naaet ret langt med at ommaale deres flaade paa vedtagelsesdatoen, saa selv om maalsaetningerne egentlig skulle opgoeres i GT, blev de fortsat opgjort i en blanding af GT, BRT og nationale enheder.

Enhver tonnageommaaling efter vedtagelsen af FUP IV medfoerer en aendring i omfanget af flaaden, som den er maalt i de forskellige tonnageenheder. Et fartoejs GT-tal er som regel stoerre end dets BRT, og det medfoerer aendringer i tonnagesammenlignelighed og -maalsaetninger. I princippet skulle tonnagemaalsaetningerne beregnes paa ny hver gang et fartoej ommaales.

Kommissionen anmodede medlemsstaterne om at opstille en liste over fartoejer, som var ommaalt siden 1.1.1997 i medlemsstaternes rapporter, for at tilpasse tonnagemaalsaetningerne, saa der blev taget hoejde for ommaalingerne. Der er kun foretaget en saadan tilpasning for de medlemsstater, som helt eller delvist har fulgt denne anmodning. Det skal bemaerkes, at medlemsstaterne ikke noedvendigvis har tilsluttet sig de tilpassede tonnagemaalsaetninger, som fremgaar af denne beretning.

Den periodiske tilpasning af tonnagemaalsaetningerne for at tage hoejde for den loebende ommaaling af flaaden fortsaetter frem til den 31. december 2003. Det er den frist, der er fastsat i Kommissionens beslutning 95/84/EF, hvor det bestemmes, at alle anslaaede GT-tal skal erstattes med de faktiske vaerdier. Indtil da vil der altid vaere en vis grad af usikkerhed, naar flaadesituationen sammenholdes med tonnagemaalsaetningerne.

Kumulerede maalsaetninger for fiskeriindsats

For de medlemsstaters vedkommende, hvor man har valgt at opfylde maalsaetningerne ved at reducere aktiviteten i stedet for kapaciteten, fremgaar de kumulerede maalsaetninger for fiskeriindsats for foerste gang af denne beretning. I FUP-beslutningerne angives kun indsatsmaalsaetningerne ved begyndelsen og slutningen af perioden. Det boer derfor forklares naermere, hvordan de kumulerede maalsaetninger er beregnet.

De kumulerede indsatsmaalsaetninger er de samme, uanset om kapaciteten eller aktiviteten reduceres i programperioden, og derfor udarbejdes en kurve, som angiver den gradvise kapacitetsnedsaettelse, som skal ske i perioden 1.1.1996-31.12.2001 for at overholde delmaalene, udtrykt i 'ren' kapacitet. Omraadet under kurven ganges herefter med aktivitetens startniveau, hvorved man naar frem til den kumulerede fiskeriindsats i perioden.

En raekke medlemsstater har sat spoergsmaalstegn ved denne metodik. Der forhandles nu loebende med medlemsstaterne for at traeffe almindelig enighed om en beregningsmaade for kumulerede indsatsmaalsaetninger.

Flaadefortegnelsen

De fleraarige udviklingsprogrammer overvaages ved hjaelp af indberetninger til Faellesskabets fortegnelse over fiskerfartoejer [6]. Fortegnelsen er et register over alle de ca. 100.000 EU-erhvervshavfiskerfartoejers fysiske karakteristika, hvoraf det ogsaa fremgaar, hvilken FUP-kategori fartoejet falder ind under og hvilke redskaber det er udstyret med. Fortegnelsen skal fungere som referenceregister med data for flaaden vedroerende alle aspekter af den faelles fiskeripolitik.

[6] Artikel 4 og 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 109/94 (EFT L 19 af 22.1.94).

I tidligere beretninger om resultaterne af FUP kunne der undertiden vaere stor forskel paa oplysningerne i flaadefortegnelsen og de oplysninger, som medlemsstaterne fremlagde i deres aarlige rapporter. Disse uoverensstemmelser skyldes bl.a., at medlemsstaternes indberetninger blev kontrolleret for fejl, inden de blev medtaget i databasen. Afviste eller mistaenkelige indberetninger blev returneret, saa medlemsstaten kunne rette eller kontrollere dem. Det var tanken hermed at sikre, at fortegnelsen var paalidelig, men det medfoerte i praksis ofte uoverensstemmelser mellem oplysningerne i medlemsstaternes og Faellesskabets fartoejsfortegnelser.

Denne fremgangsmaade er der nu lavet om paa. Medlemsstaterne skal ikke laengere sende indberetningerne til kontrol hos Generaldirektoratet for fiskeri, men har i stedet direkte adgang til deres egne data i Faellesskabets fartoejsfortegnelse via internettet ved hjaelp af programmet FRONT ("Fleet Register on the Net"). Dermed kan de nationale myndigheder rette det med det samme, hvis der begynder at komme uoverensstemmelser mellem oplysningerne i Faellesskabets flaaderegister og medlemsstatens egen database.

Derved kan Kommissionen ogsaa aendre sin fremgangsmaade. AEndringer i den nationale fortegnelse afspejles automatisk i aendringerne i faellesskabsfortegnelsen for at sikre, at de altid indeholder de samme oplysninger. Der foretages fortsat kontrol, hvis der ved disse aendringer kommer mistaenkelige oplysninger i databasen, men selve indberetningen afvises ikke.

Ogsaa paa det lovgivningsmaessige omraade er der truffet et vigtigt tiltag for at goere fortegnelsen mere paalidelig. I artikel 10 i Raadets forordning 2792/99 bestemmes det, at den finansielle stoette til fornyelse af fiskerflaaden kan tilbageholdes, hvis en medlemsstat ikke fremlaegger oplysninger om flaaden i overensstemmelse med faellesskabsreglerne. Det forventes at goere medlemsstaterne betydelig mere punktlige med at indberette aendringer i flaaden og dermed at goere flaadefortegnelsen mere noejagtig.

Til- og fragangsordninger

I henhold til artikel 6 i Raadets forordning 2792/1999/EF skal medlemsstaterne fremlaegge vedvarende ordninger for tilsyn med flaadens fornyelse og modernisering. Hvis FUP-maalsaetningerne allerede overholdes, skal disse ordninger vise, at tilgangen og fragangen administreres saadan, at de ikke overskrides fremover. Hvis de aarlige maalsaetninger ikke overholdes, skal til- og fragangen foregaa saaledes, at kapaciteten gradvist nedsaettes for at naa maalsaetningerne.

Kommissionens tjenestegrene er ved at gennemgaa de til- og fragangsordninger, der hidtil er blevet fremlagt. Det skal bemaerkes, at den offentlige stoette til flaadefornyelse og -modernisering kan tilbageholdes jf. artikel 10 i forordning 2792/1999, hvis disse ordninger ikke fremlaegges, eller hvis de ikke er fyldestgoerende.

Overordnede resultater

Tallene i nedenstaaende tabeller stammer generelt fra Faellesskabets fartoejsfortegnelse. I nogle tilfaelde er tallene revideret for at rette visse fejl, som blev konstateret i fartoejsfortegnelsen. Disse tilfaelde beskrives i afsnittet om resultaterne for de enkelte medlemsstater.

I hver tabel angives den procentvise aendring i tonnage og effekt i perioden 1. januar 1997 - 1. januar 2000. Det skal dog bemaerkes, at aendringen af tonnagetallet muligvis fremstaar for lavt som foelge af den loebende ommaaling af fartoejerne til GT i perioden.

a) Overholdelse af kapacitetsmaalsaetningerne

I tabellerne i dette afsnit sammenlignes flaadens kapacitet med de kapacitetsmaalsaetninger, der er fastlagt i FUP. Overholdelsen af de indsatsmaalsaetninger, der er fastsat for visse flaadekategorier i en raekke medlemsstater, gennemgaas i pkt. b).

Nedenstaaende tabel giver en oversigt over udviklingen i den samlede faellesskabsflaade siden FUP IV begyndte. Siden den 1. januar 1997 er flaaden blevet reduceret med ca. 4% i tonnage og 5.6% i effekt. Faellesskabsflaaden ligger allerede under de kapacitetsmaalsaetninger, der er fastsat for den 31. december 2001.

Faellesskabsflaaden i alt

>TABELPOSITION>

I FUP IV har smaa kystfartoejer en saerstilling, dvs. fartoejer paa under 12 m totallaengde, som fisker med passive redskaber. Der kraeves ingen kapacitetsreduktion for disse fartoejer. Udviklingen i kategorien 'smaa kystfartoejer' i de enkelte medlemsstater og i Faellesskabet under ét fremgaar af nedenstaaende tabel.

Smaa kystfartoejer

>TABELPOSITION>

NB: Belgien og Irland har ikke defineret kategorien 'smaa kystfartoejer' for deres flaader. For Nederlandenes vedkommende er fartoejerne endnu ikke blevet flyttet til kategorien.

Tal med fed skrift angiver, at maalsaetningerne er overskredet.

Kapacitetsudviklingen for de oevrige flaadekategorier i de enkelte medlemsstater fremgaar af nedenstaaende tabel. De medlemsstater, der er angivet med graat, har valgt at gennemfoere maalsaetningerne for en eller flere af deres flaadekategorier ved at tilpasse baade deres aktivitet og kapacitet (se pkt. b).

Andre kategorier end smaa kystfartoejer

>TABELPOSITION>

Tal med fed skrift angiver, at maalsaetningerne er overskredet.

Oversigt over overholdelse af kapacitetsmaalsaetninger for de enkelte kategorier

>TABELPOSITION>

b) Overholdelse af indsatsmaalsaetninger

Seks af medlemsstaterne har valgt at gennemfoere FUP IV-maalsaetningerne ved en blanding af aktivitets- og kapacitetsreduktion inden for en eller flere flaadekategorier. For at goere det skulle medlemsstaterne definere en eller flere fiskerityper i hver af de paagaeldende kategorier. Herefter blev der opstillet maalsaetninger for fiskeriindsatsen for hver af disse typer. Der skal redegoeres for hele den fiskeriindsats, som fartoejerne i kategorien udoever; der maa ikke vaere nogen fiskeriindsats i en kategori, som ikke henfoeres til de fiskerityper, der er defineret.

I modsaetning til kapaciteten kan man ikke maale fiskeriindsatsen paa et bestemt tidspunkt. Indsatsmaalsaetningerne taelles derfor sammen i programperioden. Nedenstaaende tabel viser indsatsen inden for hver enkelt fiskeritype fra 1. januar 1997 til 31. december 1999 sammenholdt med de kumulerede indsatsmaalsaetninger for udgangen af 1999. De sidste to spalter i tabellen viser, i hvilket omfang maalsaetningerne er opfyldt. Naar maalsaetningerne er overskredet, er tallet sat med fed skrift.

i tusinder GT-dage og tusinder kW-dage

>TABELPOSITION>

Tal med fed skrift angiver, at maalsaetningerne er overskredet.

Resultater i de enkelte medlemsstater

Nedenstaaende tabeller og grafer giver en oversigt over resultaterne af FUP IV ved udgangen af 1999 i de enkelte medlemsstater.

FUP IV er mere kompleks end FUP III, foerst og fremmest fordi man anvender kumulerede indsatsmaalsaetninger i visse kategorier. Der foreligger nu en del oplysninger om resultaterne i de enkelte medlemsstater.

Derfor fremlaegges resultaterne som regel ogsaa med de tal, der er indberettet, uden bemaerkninger om, hvor trovaerdige de er. Der er dog enkelte undtagelser i tilfaelde, hvor der uomtvisteligt var brug for en kommentar, men det overlades i vidt omfang til laeseren selv at fortolke tallene.

Herunder foelger en gennemgang af de enkelte tabeller og grafer.

Tabellen i pkt. a), "kapacitetsmaalsaetninger", viser delmaalene for udgangen af 1999 og de endelige kapacitetsmaalsaetninger for udgangen af 2001. Der angives ingen indsatsmaalsaetninger for de kategorier, hvor maalsaetningerne skal gennemfoeres ved en blanding af kapacitets- og aktivitetsreduktioner. I tabellen angives i spalten med overskriften "GT rev" de reviderede GT-maalsaetninger efter tilpasning som foelge af ommaaling.

Tabellen i pkt. b), "status for flaaden", viser status ved udgangen af 1997, 1998 og 1999 i henhold til flaadefortegnelsen (linjen "FF") og i henhold til medlemsstaternes rapporter (linjen "MS" i kursiv). I princippet burde de to linjer indeholde de samme oplysninger, eftersom tallene i medlemsstaternes og Faellesskabets flaadefortegnelse burde vaere de samme. I denne tabel viser linjen "Ukendt" kapaciteten af fartoejer, som ikke er lagt ind under en FUP IV-kategori i flaadefortegnelsen.

Tabellen i pkt. c), "fiskeriindsats", viser fiskeriindsatsen i de forskellige kategorier. Oplysningerne i denne tabel er taget fra medlemsstaternes rapporter. Hvis der er fastlagt fiskerityper inden for kategorierne (de graa linjer F1, F2 osv.), angives FUP IV-beslutningens maalsaetninger for fiskeriindsatsen i kategorien, idet begraensninger i aktiviteten medvirker til gennemfoerelsen af maalsaetningerne.

Endelig viser tabellen i pkt. d), "samlet fiskeriindsats", de samlede delmaal for fiskeriindsatsen for de forskellige kategorier og fiskerityper, hvor der angives maalsaetninger for fiskeriindsatsen. Graferne efter denne tabel sammenholder den kumulerede fiskeriindsats, som medlemsstaterne har indberettet (de hvide soejler), med de kumulerede delmaal for indsatsen i henhold til FUP IV (de graa soejler).

Belgien

Under droeftelserne forud for udarbejdelsen af FUP IV fremlagde Belgien oekonomiske argumenter for at viderefoere maalsaetningerne for landets flaade paa det niveau, der var fastlagt i det midlertidige fleraarige udviklingsprogram fra 1992. Raadet var enig i, at disse maalsaetninger repraesenterede den belgiske flaades minimale baeredygtige kapacitet. Maalsaetningerne i FUP IV er saaledes at stabilisere kapaciteten paa dette niveau.

a) Kapacitetsmaalsaetninger

Der er ikke fremlagt oplysninger om de fartoejer, som er ommaalt til GT siden starten paa FUP IV, saa GT-maalsaetningerne er uaendrede.

>TABELPOSITION>

b) Status for flaaden

>TABELPOSITION>

c) Fiskeriindsats

Der er ikke fremlagt oplysninger om fiskeriindsats.

Tyskland

Efter vedtagelsen af FUP IV-beslutningen for Tyskland opdagede man, at visse logbogsoplysninger ikke var medtaget i de aktivitetstal, der blev taget som udgangspunkt for kategorien bomtrawlere, som blot omfatter 7 fartoejer. Beslutningen blev derfor aendret ved beslutning 1999/447/EF [7] af 14. juni 1999 for at rette op paa dette. AEndringen havde ingen konsekvenser for kapacitetsmaalsaetningerne.

[7] EFT L 175 af 10.7.1999, s. 66.

a) Kapacitetsmaalsaetninger

Der er ikke fremlagt oplysninger om de fartoejer, som er ommaalt til GT siden starten paa FUP IV, saa GT-maalsaetningerne er uaendrede.

>TABELPOSITION>

b) Status for flaaden

>TABELPOSITION>

NB: Effekten i kategori 4C6 pr. 1 januar 2000 skal laeses som 11749 kW, som angivet af de tyske myndigheder.

Tal med fed skrift angiver, at maalsaetningerne er overskredet.

c) Fiskeriindsats

Tyskland har taenkt sig at begraense fiskeriindsatsen i to af flaadens kategorier, bomtrawlere i Nordsoeen (4C4) og pelagiske trawlere (4C6). Tyskland har indfoert ordninger om begraensning af fiskeriindsatsen i disse to kategorier, for bomtrawleres vedkommende ved at begraense antallet af havdage, og for pelagiske trawleres vedkommende ved at begraense den samlede fiskeriindsats. Kommissionens tjenestegrene har dog udbedt sig visse detaljer om beregning af det reelle antal havdage, isaer fordi man tilsyneladende har fratrukket den tid, der er brugt paa at fiske arter, som ikke findes i bilag 1 til Raadets beslutning 97/413/EF.

>TABELPOSITION>

d) Samlede maalsaetninger for fiskeriindsats

i tusinder GT-dage og tusinder kW-dage

>TABELPOSITION>

4C4 Bomtrawlere

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

4C6 Pelagiske trawlere

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Danmark

a) Kapacitetsmaalsaetninger

Der er ikke fremlagt oplysninger om de fartoejer, som er ommaalt til GT siden starten paa FUP IV, saa GT-maalsaetningerne er uaendrede.

>TABELPOSITION>

b) Status for flaaden

Danmark har tilkendegivet, at forskellen i GT-tallene i rapporten og tallene fra flaadefortegnelsen skyldes, at der blev brugt anslaaede GT-tal i de tilfaelde, hvor fortegnelsen kun indeholdt BRT-tal. Efter faellesskabslovgivningen skulle de anslaaede GT-tal have vaeret indberettet til flaadefortegnelsen. Det tal, som Danmark har opgivet, boer betragtes som det mest paalidelige.

Forskellene mellem de effekttal, som Danmark har oplyst for 1.1.1998 og 1.1.1999, og flaadefortegnelsens tal skyldes i vidt omfang, at man i rapporten har indberettet maksimumseffekten, mens flaadefortegnelsen indeholder den nedbremsede effekt. Eftersom den nedbremsede maskineffekt afspejler den reelt praesterede motorydelse, boer flaadefortegnelsens oplysninger betragtes som de mest paalidelige. De tal, Danmark har indberettet for 1.1.2000, er nedbremset effekt.

>TABELPOSITION>

c) Fiskeriindsats

Der er indberettet oplysninger om den overordnede fiskeriindsats, men tallene er ikke opdelt paa de enkelte flaadekategorier.

Spanien

a) Kapacitetsmaalsaetninger

Der er ikke fremlagt oplysninger om de fartoejer, som er ommaalt til GT siden starten paa FUP IV, saa GT-maalsaetningerne er uaendrede.

>TABELPOSITION>

b) Status for flaaden

>TABELPOSITION>

c) Fiskeriindsats

>TABELPOSITION>

Frankrig

Beslutningen om FUP IV blev aendret ved beslutning 1999/442/EF [8] af 7. juni 1999 for at rette maalsaetningerne for de kategorier, der driver fiskeri i de franske oversoeiske departementer, som angivet i en fodnote til tabellerne med maalsaetninger i den tidligere beslutning.

[8] EFT L 172 af 8.7.1999 s. 45.

a) Kapacitetsmaalsaetninger

Frankrig fremlagde en liste over alle fartoejer fra fastlandet, som var blevet ommaalt siden begyndelsen af FUP IV. Af disse blev kun de fartoejer, som var aktive pr. 1.1.1997, medregnet ved beregningen af den del af aendringen i de forskellige flaadekategorier pr. 1.1.1997, som udelukkende skyldtes omberegning fra BRT til GT. Maalsaetningerne for 31.12.1996 blev tilpasset i samme forhold, og maalsaetningerne for 31.12.2001 blev omberegnet i henhold hertil.

>TABELPOSITION>

NB: Der forventes en kapacitetsforoegelse for de oversoeiske departementer. Derfor er delmaalene de samme som slutmaalene.

Tal med fed skrift angiver, at maalsaetningerne er overskredet.

b) Status for flaaden

>TABELPOSITION>

Tal med fed skrift angiver, at maalsaetningerne er overskredet.

c) Fiskeriindsats

Frankrig har valgt at begraense fiskeriindsatsen i fire flaadekategorier, men Kommissionen tager visse forbehold over for, hvor effektive visse af bestemmelserne er i de ordninger, der er indfoert for at begraense fiskeriindsatsen, isaer forbudet mod weekendfiskeri i kategori 4F8.

>TABELPOSITION>

d) Kumulerede maalsaetninger for fiskeriindsats

i tusinder GT-dage og tusinder kW-dage

>TABELPOSITION>

4F3 Trawlere > 30 meter

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

4F6 Pelagiske trawlere > 50 meter

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

4F8 Middelhavstrawlere

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

4F9 Not- og vodfartoejer i Middelhavet: Fiskeritype F1: Tun

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

4F9 Not- og vodfartoejer i Middelhavet: Fiskeritype F2: Smaa pelagiske arter

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Graekenland

a) Kapacitetsmaalsaetninger

Der er ikke fremlagt oplysninger om de fartoejer, som er ommaalt til GT siden starten paa FUP IV, saa GT-maalsaetningerne er uaendrede.

>TABELPOSITION>

b) Status for flaaden

I de tonnagetal, som Graekenland har indberettet, skelnes der mellem det samlede antal fartoejer, hvor der forelaa BRT-tal, og dem, hvor der forelaa GT-tal. Der opgives ikke noget samlet tal, hvor man bruger GT, hvis det foreligger, og ellers BRT. Tonnagetallene fra Graekenland er derfor udeladt i nedenstaaende tabel.

>TABELPOSITION>

c) Fiskeriindsats

>TABELPOSITION>

Irland

a) Kapacitetsmaalsaetninger

Der er ikke fremlagt oplysninger om de fartoejer, som er ommaalt til GT siden starten paa FUP IV, saa GT-maalsaetningerne er uaendrede.

>TABELPOSITION>

b) Status for flaaden

>TABELPOSITION>

NB: Maalsaetningerne for kategori 4G1 blev indregnet ved begyndelsen af FUP IV for at tage hoejde for kapaciteten af tidligere uregistrerede fartoejer. Registreringen af disse fartoejer er endnu ikke afsluttet, idet man stadig mangler at behandle ca. 400 ansoegninger af i alt ca. 1000. Kapaciteten i denne kategori i tabellen er derfor sat for lavt.

Tal med fed skrift angiver, at maalsaetningerne er overskredet.

c) Fiskeriindsats

>TABELPOSITION>

d) Kumulerede maalsaetninger for fiskeriindsats

i tusinder GT-dage og tusinder kW-dage

>TABELPOSITION>

4G2 Pelagiske

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

4G3 Bomtrawl

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Italien

I FUP IV-beslutningen for Italien anfoertes det i en fodnote til tabellen over maalsaetninger, at tallene skulle justeres paa baggrund af de konklusioner, man naaede frem til i en paitetisk arbejdsgruppe, som Kommissionen og de italienske myndigheder havde sammensat for at gennemgaa oplysningerne om den italienske flaade, der paa vedtagelsestidspunktet blev betragtet som upaalidelige.

Ud fra arbejdsgruppens resultater blev det italienske FUP aendret ved beslutning 2000/279/EF [9] af 30. marts 2000. Selv om de reviderede tal ganske vist giver et meget mere retvisende billede af den italienske flaade, skal det dog bemaerkes, at det er tanken at foretage yderligere revisioner inden udgangen af 2000.

[9] EFT L 90 af 12.4.2000, s. 12.

a) Kapacitetsmaalsaetninger

>TABELPOSITION>

b) Status for flaaden

Der er i nedenstaaende tabel for visse kategoriers vedkommende meget store uoverensstemmelser mellem flaadefortegnelsens oplysningerne og Italiens. Det skyldes, at arbejdet med at fordele fartoejerne i de korrekte kategorier i flaadefortegnelsen endnu ikke er afsluttet.

>TABELPOSITION>

Tal med fed skrift angiver, at maalsaetningerne er overskredet.

c) Fiskeriindsats

>TABELPOSITION>

Nederlandene

I 1999 indledte Kommissionen en overtraedelsesprocedure mod Nederlandene for overtraedelse af maalsaetningerne for 31. december 1996 i henhold til FUP III (1992-1996). Denne sag har givet anledning til en grundig gennemgang af de historiske data om den nederlandske flaade og mulighederne for yderligere fiskeri. Paa grundlag af disse analyser har de nederlandske myndigheder anmodet om (i) at faa revideret de maalsaetninger for 31. december 1986, som blev fastlagt i FUP I, og dermed ogsaa maalsaetningerne i FUP II til IV, og (ii) at faa foroeget maalsaetningerne for den pelagiske kategori for at udnytte yderligere fiskerimuligheder i tredjelands- og internationalt farvand.

Kommissionen behandler for oejeblikket disse anmodninger med henblik paa at aendre FUP IV for Nederlandene i sidste kvartal af 2000.

a) Kapacitetsmaalsaetninger

Maalsaetningerne for kategorierne 4J1 og 4J5 kunne ikke fastlaegges ved vedtagelsen af beslutningen om FUP IV for Nederlandene, fordi der ikke forelaa tilstraekkelige oplysninger til at de smaa fartoejer kunne klassificeres som fartoejer med passive eller aktive redskaber. Disse maalsaetninger fastlaegges, naar beslutningen om FUP IV tilpasses senere i aar.

>TABELPOSITION>

b) Status for flaaden

>TABELPOSITION>

Tal med fed skrift angiver, at maalsaetningerne er overskredet.

c) Fiskeriindsats

>TABELPOSITION>

d) Kumulerede maalsaetninger for fiskeriindsats

i tusinder GT-dage og tusinder kW-dage

>TABELPOSITION>

4J2 Pelagiske trawlere

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

4J3 Kuttere > 221 kW

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

4J4 Eurokuttere < 221 kW

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Portugal

a) Kapacitetsmaalsaetninger

Portugal har fremlagt en liste over fartoejer, der er blevet ommaalt siden begyndelsen af FUP IV. Af disse blev de fartoejer, der var aktive pr. 1.1.1997, brugt til for de enkelte flaadekategorier at beregne den stigning i forhold til situationen pr. 1.1.1997, der udelukkende kunne tilskrives aendringen af maaleenheder fra BRT til GT. Maalsaetningerne for 31.12.1996 blev tilpasset i samme forhold og maalsaetningerne for 31.12.2001 omberegnet i henhold hertil.

>TABELPOSITION>

b) Status for flaaden

>TABELPOSITION>

c) Fiskeriindsats

>TABELPOSITION>

Det Forenede Kongerige

a) Kapacitetsmaalsaetninger

Det Forenede Kongerige har fremlagt en liste over alle fartoejer, som var aktive pr. 1. januar 1997, der er blevet ommaalt til GT siden denne dato. For hver flaadekategori har man beregnet, hvor meget af aendringen i situationen pr. 1.1.1997 der udelukkende skyldes aendringen i maaleenheder fra BRT til GT. Maalsaetningerne for 31.12.1996 er tilpasset herefter, og maalsaetningerne for 31.12.2001 omberegnet i henhold hertil.

>TABELPOSITION>

b) Status for flaaden

>TABELPOSITION>

Tal med fed skrift angiver, at maalsaetningerne er overskredet.

c) Fiskeriindsats

>TABELPOSITION>

d) Kumulerede maalsaetninger for fiskeriindsats

i tusinder GT-dage og tusinder kW-dage

>TABELPOSITION>

4N2 Pelagiske: Fiskeritype F1. Nordsoesild

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

4N2 Pelagiske: Fiskeritype F2. Pelagiske i 'Western waters'

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

4N2 Pelagiske: Fiskeritype F3. Atlanto-skandinaviske sild

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

NB: I en fodnote til tabellen med maalsaetninger i FUP-beslutningen angives det, at maalsaetningerne for denne fiskeritype eventuelt kan tilpasses efter udviklingen i fiskeriet.

4N2 Pelagiske: Fiskeritype F4. Blaahvilling

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

NB: I en fodnote til tabellen med maalsaetninger i FUP-beslutningen angives det, at maalsaetningerne for denne fiskeritype eventuelt kan tilpasses efter udviklingen i fiskeriet.

4N3 Bomtrawl: Fiskeritype F1. Fladfisk IV

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

4N3 Bomtrawl: Fiskeritype F2. Fladfisk VII, VI

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

4N4 Demersale trawl, not og vod, jomfruhummer

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

4N8 Fjernfiskeri

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Sverige

For at tage hoejde for, at en raekke fartoejer har foretaget en omlaegning fra konsum- til industrifiskeri, anmodede Sverige om, at der blev overfoert kapacitet fra maalsaetningerne for kategorien for bundtrawl til fartoejer i kategorien pelagisk trawl. Det faar ingen indflydelse paa FUP's overordnede maalsaetninger, ligesom aendringen vil medfoere hoejere produktkvalitet og en bedre udnyttelse af ressourcerne, og derfor blev FUP IV-beslutningen for Sverige aendret ved Kommissionens beslutning 1999/446/EF [10] af 14. juni 1999.

[10] EFT L 175 af 10.7.1999, s. 63.

a) Kapacitetsmaalsaetninger

Sverige fremlagde en liste over fartoejer, som var blevet ommaalt siden begyndelsen af FUP IV. Af disse blev de fartoejer, som var aktive pr. 1.1.1997, brugt til at beregne den del af aendringen af situationen i hver flaadekategori pr. 1.1.1997, som udelukkende skyldtes aendringen i maaleenheder fra BRT til GT. Maalsaetningerne for 31.12.1996 blev tilpasset herefter, og maalsaetningerne for 31.12.2001 blev omberegnet i henhold hertil.

>TABELPOSITION>

b) Status for flaaden

>TABELPOSITION>

Tal med fed skrift angiver, at maalsaetningerne er overskredet.

c) Fiskeriindsats

>TABELPOSITION>

d) Kumulerede maalsaetninger for fiskeriindsats

i tusinder GT-dage og tusinder kW-dage

>TABELPOSITION>

4M4 Bundtrawlere

GT-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

// kW-dage ('000)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Finland

Da de finske myndigheder havde fremlagt nye oplysninger om flaadens sammensaetning, maatte der foretages en mindre rettelse i fartoejsklassificeringerne. FUP IV-beslutningen for Finland blev derfor aendret ved Kommissionens beslutning 1999/448/EF [11] af 14. juni 1999.

[11] EFT L 175 af 10.7.1999, s. 68.

a) Kapacitetsmaalsaetninger

Finland fremlagde en liste over fartoejer, som var blevet ommaalt siden begyndelsen af FUP IV. Af disse blev de fartoejer, som var aktive pr. 1.1.1997, brugt til at beregne den del af aendringen af situationen i hver flaadekategori pr. 1.1.1997, som udelukkende skyldtes aendringen i maaleenheder fra BRT til GT. Maalsaetningerne for 31.12.1996 blev tilpasset herefter, og maalsaetningerne for 31.12.2001 blev omberegnet i henhold hertil.

>TABELPOSITION>

b) Status for flaaden

>TABELPOSITION>

c) Fiskeriindsats

Der er ikke fremlagt data vedroerende fiskeriindsats.

Konklusion

I de foerste tre aar af FUP IV blev faellesskabsflaaden reduceret med 82.439 GT og 447.148 kW, og disse tal repraesenterer en omtrentlig reduktion paa henholdsvis 4% og 5,6% i flaadekapaciteten. Pr. 1. januar 2000 var faellesskabsflaaden allerede omkring 17% under de endelige tonnagemaalsaetninger i FUP IV og 6% under de endelige effektmaalsaetninger.

Disse tal bekraefter tilsyneladende, at de FUP har haft held med at reducere flaadekapaciteten. En noejere gennemgang viser dog, at de store reduktioner skyldes, at nogle medlemsstater langt har overskredet de reduktioner, som FUP fastsaetter, mens andre langt fra har opnaaet de noedvendige reduktioner. De medlemsstater, som har overskredet de fastsatte reduktioner, er sandsynligvis motiveret af andre faktorer end FUP-maalsaetningerne, mens de stater, som ikke har gennemfoert de noedvendige reduktioner, i vidt omfang har ignoreret FUP-maalsaetningerne.

AArsagerne hertil gennemgaas detaljeret i den beretning, som Kommissionen for nylig fremlagde for Raadet forud for udarbejdelsen af midtvejsrapporten om FUP IV [12]. De reduktioner, der blev fastlagt i FUP IV, var saa beskedne (omkring 3% kapacitetsreduktion i loebet af 5-aars-perioden), at faellesskabsflaaden som helhed allerede overholdt slutmaalene inden programmet begyndte. En kapacitetsreduktion paa 3% i loebet af 5 aar ville bestemt ikke vaere tilstraekkeligt til at modvirke foroegelserne i fiskeriindsatsen som foelge af tekniske fremskridt i samme periode, og dette boer sammenholdes med den almindelige holdning fra videnskabelig side, at den europaeiske fiskerflaades kapacitet i dag er ca. 40% for stor.

[12] KOM (2000) 272 af 10.5.2000, endelig udgave.

I denne forbindelse er det ogsaa vaerd at bemaerke, at med undtagelse af Italien og Graekenland har alle de lande, som har valgt at opfylde deres maalsaetninger udelukkende ved kapacitetsnedsaettelser, overholdt deres maalsaetninger inden for alle flaadekategorier, mens det er slaaet fejl for alle de lande, som har valgt at reducere saavel aktiviteten som kapaciteten, at overholde deres kapacitetsmaalsaetninger inden for en eller flere kategorier. I mange af de paagaeldende lande er det endvidere tvivlsomt, om de indsatsordninger, der er ivaerksat for at sikre en reel og blivende reduktion i aktiviteterne, er tilstraekkelige.

De FUP har oejensynligt ikke direkte vaeret ansvarlige for stoerstedelen af reduktionerne i flaadekapaciteten de senere aar, men de antagelighedskriterier for offentlig stoette til fornyelse og modernisering af fiskerflaaden, som gaelder under det finansielle instrument for udvikling af fiskeriet, giver dog et incitament til at overholde maalsaetningerne, i det mindste for visse medlemsstaters vedkommende.

Derfor er det vigtigt at faa maalt og kontrolleret flaadekapaciteten. Af de resultater, der fremlaegges i denne beretning, fremgaar det, at der er kommet en bedre sammenhaeng mellem oplysningerne i Faellesskabets fortegnelse over fiskerflaaden og de nationale flaadefortegnelser, om end den stadig ikke er fuldkommen. Der kan ventes yderligere forbedringer, efterhaanden som medlemsstaterne selv tager et stoerre ansvar for denne sammenhaeng via direkte adgang til flaadefortegnelsen ved hjaelp af programmet FRONT.

Maalingen af selve kapaciteten udgoer et stoerre problem. Det fremgaar tydeligt af denne beretning, at der er problemer med at sammenholde flaadernes tonnage med FUP-maalsaetningerne efterhaanden som flaaden ommaales. Der er ogsaa mindre ioejnefaldende, men maaske mere alvorlige, problemer med at maale og kontrollere fartoejernes effekt. Naar en aendring paa 1% i kapaciteten kan vaere udslagsgivende for, om der maa ydes offentlig stoette til modernisering og fornyelse af flaaden, kan der ikke vaere tvivl om, at det er vigtigt at sikre paalidelige maalinger af kapaciteten.