RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET - Anden årsrapport fra Kommissionen om det særlige administrative område Hongkong

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET - Anden årsrapport fra Kommissionen om det særlige administrative område Hongkong

1. Indledning

2. Udviklingen i Hongkong

3. EU's tilstedeværelse og EU's interesser i Hongkong

4. Hongkong som international partner

5. Samarbejde mellem Hongkong og Den Europæiske Union

Styrkelse af samarbejdet

Overholdelse af kravene

Visumfri indrejse til EU for personer med Hongkong-pas

Udvalgene for erhvervssamarbejde mellem EU og Hongkong

6. Konklusion

1. Indledning

EU's grundlæggende politik over for Hongkong er nedfældet i Kommissionens meddelelse af 23.4.1997: Den Europæiske Union og Hongkong: På den anden side af 1997 [1]. Denne meddelelse er blevet uddybet af de konklusioner som Rådet vedtog den 3. juni 1997.

[1] KOM(97)171 endelig udgave.

Det er EU's opfattelse at en effektiv virkeliggørelse af det princip der er knæsat i fælleserklæringen og i Hongkongs grundlov ("ét land - to systemer") er en forudsætning for varig stabilitet og velfærd i Hongkong. Hongkong har længe været et forbillede for andre lande i regionen, og området er midtpunkt for udveksling ikke blot af varer og serviceydelser, men også idéer, levemåder og synspunkter.

Hongkong har stor betydning for EU. EU har gennem mange år haft dynamiske samhandels- og investeringsforbindelser til Hongkong, og området har spillet en vigtig rolle som center for økonomisk og kulturel udveksling mellem Europa og Asien. Hongkong er del af Kina; det er til Kinas fordel at bevare Hongkong som et frit åbent og selvstændigt område, idet dette giver Kina mulighed for at trække på vigtig ekspertise i denne periode hvor Kina er i gang med at gennemføre en økonomisk reform og indføre retsstatens principper.

Kommissionen meddelte i 1997-meddelelsen at den ville udarbejde en årlig rapport over forholdet mellem det særlige administrative område Hongkong og Den Europæiske Union. Denne årsrapport indeholder en redegørelse for forholdet mellem Hongkong og EU, og for hvordan iværksættelsen af fælleserklæringen og grundloven er forløbet i Hongkong. Rapporten belyser også EU-virksomheders interesser i Hongkong, mulighederne for en uddybelse af samarbejdet og forskellige punkter hvor der efter den ene eller begge partneres opfattelse må gøres en indsats.

2. Udviklingen i Hongkong

Hongkong fortsætter med kraftigt at bakke op om retsstatens principper og domstolenes uafhængighed. Kommissionen bifalder Hongkongs bestræbelser på dette felt og giver sin støtte til at der føres en politik baseret på maksimal årvågenhed i kontrollen af at retsstatens principper forsvares, og at "ét land - to systemer"-princippet fungerer efter hensigten. 1999 forløb imidlertid ikke uden at der opstod forskellige kontroverser, bl.a. på det juridiske og forfatningsmæssige område, således som det fremgår af følgende eksempler.

Retsvæsenet

Inden for retsvæsenet blev udviklingen i 1999 domineret af forskellene mellem de to retssystemer der henvises til i Hongkongs forfatning. Som fastlagt i "ét land - to systemer"-princippet udøver det særlige administrative område Hongkong (Hong Kong Special Administrative Region - HKSAR) sin selvbestemmelsesret under iagttagelse af Folkerepublikken Kinas forfatning og ifølge Hongkongs egen gældende ret, herunder forfatningen i grundloven.

Appelrettens dom vedrørende bopælsretten

Efter at Hongkongs øverste appelret havde afsagt to domme vedrørende bopælsret og immigrationsspørgsmål, hvori den gav en tolkning af bl.a. artikel 24, stk. 2 og 3 i grundloven, besluttede Hongkongs regering under henvisning til artikel 158, stk. 1, i grundloven at forelægge spørgsmålet om hvordan disse bestemmelser i grundloven skal tolkes, for det stående udvalg under den nationale folkekongres i Beijing.

Efter regeringens opfattelse krænkede appelrettens tolkning disse bestemmelsers "oprindelige lovgivningsformål". Det gav nemlig anledning til alvorlig bekymring at mange ville kunne kræve bopælsret som immigranter i Hongkong på grundlag af appelrettens tolkning. Det var derfor berettiget at anmode det stående udvalg under den nationale folkekongres om en klar udtalelse vedrørende det oprindelige lovgivningsformål således at man kunne skaffe sikkerhed og klarhed med hensyn til spørgsmålet om hvad der er en korrekt tolkning af disse bestemmelser, og undgå at domstolene i fremtiden indblandes i sådanne kontroverser.

Denne beslutning, der er uden fortilfælde, blev stærkt kritiseret fra forskellig side med det argument, at den medfører en risiko for at appelrettens myndighed undermineres, og kan danne præcedens for undergravelse af Hongkong-domstolenes uafhængighed. Hongkongs regering havde forskellige muligheder: a) at ændre grundloven, b) at anmode den øverste appelret om at begrænse den bopælsret, der var indrømmet ved dens tidligere domme, eller c) at anmode det stående udvalg under den nationale folkekongres i Beijing om en tolkning af den i grundloven hjemlede bopælsret. Hongkongs regering valgte sidstnævnte mulighed. For mange mennesker, og ikke mindst mange jurister, var dette den værst tænkelige mulighed i retlig og forfatningsmæssig henseende.

Det stående udvalg gav i sin fortolkning Hongkong-regeringen medhold, og fastslog at domstolene i Hongkong fremover skulle lægge udvalgets tolkning til grund ved senere behandling af sager om bopælsret.

Visse eksperter fortsætter med at debattere hvorvidt det var legalt at anmode om en tolkning, medens andre er af den opfattelse af Hongkong-regeringens fremgangsmåde ikke var i modstrid med bestemmelserne i grundloven. Politisk set er der imidlertid stadig bekymring for at Hongkong-regeringen hermed kan have sat en uvelkommen præcedens. Regeringen argumenterede, at der var tale om en sag af ganske særlig art som derfor krævede en særlig behandling, men den har ikke udelukket at ville gribe til tilsvarende foranstaltninger i fremtiden.

Det er Kommissionens opfattelse at det er vigtigt for Hongkongs omdømme at denne sag forbliver en engangsforeteelse. Hertil kommer at Kommissionen deler menneskerettighedsudvalgets bekymring over "at den udøvende magt har kunnet fremsætte en anmodning om tolkning under henvisning til grundlovens artikel 158, stk. 1, under omstændigheder der undergraver retten til en retfærdig rettergang, som hjemlet i artikel 14" af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder.

Den demokratiske proces

Almindelig stemmeret

Hongkongs grundlov tillader at der gradvis indføres almindelig stemmeret, således at man ender med at alle medlemmer af Det Lovgivende Råd udnævnes ved frie valg. I år 2004 skal halvdelen - i dag er det en tredjedel - af Det Lovgivende Råds medlemmer udpeges ved valg. Grundloven tillader at samtlige medlemmer af Det Lovgivende Råd og regeringslederen udpeges ved valg efter år 2007. Der er imidlertid ikke nedfældet noget krav herom. Hongkongs regering har været tilbageholdende med at give tilsagn om - eller opstille nogen tidsplan for - indførelse af en ren folkevalgt lovgivende forsamling, selvom oppositionspartierne og medlemmer af det internationale samfund har opfordret til en offentlig debat om emnet.

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber opfordrer igen Hongkongs regering - således som den allerede har gjort det ved flere andre lejligheder (bl.a. da J. Santer aflagde besøg i Hongkong i 1998 som formand for EF) - til at give sin utvetydige opbakning til indførelse af en regeringsform hvori alle medlemmer udpeges ved valg, og til at offentliggøre en tidsplan herfor.

Menneskerettigheder

Som aftalt i 1998 har den kinesiske regering forelagt FN rapporter om det særlige administrative område Hongkong for 1999, jf. den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, samt en rapport i medfør af FN's konvention om forbud mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf. FN's menneskerettighedsudvalg har fremsat forskellige anbefalinger vedrørende forskellige punkter der giver anledning til bekymring, og herunder punkter der behandles i denne rapport. Kommissionen hilser forelæggelsen af disse rapporter velkommen og opfordrer Hongkongs regering til med største opmærksomhed at påse at anbefalingerne fra menneskerettighedsudvalget føres ud i livet.

Arbejdsmarkedslovgivning

Det Foreløbige Lovgivende Råd har ikke genindført den lovgivning om kollektiv forhandlingsret, finansiering af fagforeninger og forbud mod diskrimination af fagforeninger, der blev ophævet i 1997. Den omstændighed at Hongkong ikke har nogen lovgivning for fagforeningsaktiviteter, giver anledning til bekymring hos den internationale fagforeningsbevægelse og Den Internationale Arbejdsorganisation.

Rejsefrihed

Der er rapporteret en række tilfælde hvor kinesiske systemkritikere er blevet forhindret i at rejse ind i Hongkong. I andre tilfælde er politikere fra Hongkong - og herunder også medlemmer af Det Lovgivende Råd - blevet forhindret i at rejse ind Kina, uden nogen form for forklaring. Selv om det tilsyneladende er de kinesiske myndigheder der - uden at Hongkongs regering har været involveret - har nægtet at give indrejsetilladelse til Kina, giver disse tilfælde alligevel anledning til alvorlig bekymring.

Flag

En anden retssag med konsekvenser for individets frihed vedrører spørgsmålet om hvordan bestemmelserne om skænding af nationale og regionale flag skal tolkes. Appelretten afsagde i marts 1999 dom om at visse dele af det dekret om det nationale flag og nationale emblemer der var blevet vedtaget den 1. juli 1997, var i modstrid med artikel 39 i grundloven eftersom de indskrænkede de rettigheder og friheder som Hongkong-befolkningen har i henhold til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder. Regeringen fremførte som argument at den indskrænkning af ytringsfriheden der blev indført med dekretet, var berettiget og ikke var i modstrid med grundloven eller nævnte konvention. Hongkongs regering appellerede dommen for den højeste appelret.

Den højeste appelret afsagde dom den 15. december. Den højeste appelret omstødte appelrettens afgørelse og fastslog at dekretet opfyldte både grundloven og den internationale konvention om borgerlige rettigheder. Retten lagde i sin argumentation vægt på at de indskrænkninger af ytringsfriheden dekretet indebar, var begrænsede og kunne begrundes med at der var nødvendigt at sikre andre værdier der også har krav på forfatningsmæssig beskyttelse. Retten henviste i sin dom til at italienske og tyske domstole havde fundet at love som pålægger bøde- eller fængselsstraf for krænkelse af det nationale flag, ikke var forfatningsstridige.

Udleveringsordning

Der er også bekymring over at der ikke findes aftaler for udlevering af lovovertrædere mellem fastlandet og Hongkong. Særlig to sager har pådraget sig opmærksomhed: én person med bopæl på fastlandet og flere personer med bopæl i Hongkong blev sat for retten, dømt og henrettet på fastlandet. Alle havde angiveligt begået forbrydelser i Hongkong. Flere observatører af menneskerettigheder og retspraksis har udtrykt bekymring over at Hongkongs myndigheder ikke gjorde gældende at domstolskompetencen lå hos Hongkong. Hongkongs regering har gentagne gange anført at der føres drøftelser med centralregeringens myndigheder om en aftale på dette felt.

Presserådet

Kommissionen for lovgivningsreform fremsatte i september et forslag om oprettelse af et presseråd der skulle sikre at medierne ikke krænker privatlivets fred. Journalister og mediebranchen forkastede i stort tal forslaget af frygt for at et sådant råd ville udgøre en trussel for Hongkongs møjsommeligt erhvervede pressefrihed. Forslaget går ud på at der skal udarbejdes en række adfærdskodekser for branchen, og overtrædelse af disse medfører kraftige bøder.

Forslaget blev fremsat på et tidspunkt hvor der var voksende bekymring i Hongkong over de lokale mediers kvalitet og på grund af forskellige tilfælde af uetisk adfærd, og herunder krænkelser af folks privatliv. Forslaget var stadig genstand for diskussion ved redaktionens slutning.

En udtalelse fra en kinesisk embedsmand om, hvordan medierne i Hongkong har refereret situationen i Taiwan efter dette lands præsidentsvalg, har også været kontroversiel.

Konklusion

Som generel konklusion vedrørende overholdelsen af de fundamentale frihedsrettigheder og andre fundamentale rettigheder ønsker EF-Kommissionen igen at give udtryk for sin kraftige opbakning til principperne i Hongkongs grundlov, og herunder de principper der garanterer de grundlæggende frihedsrettigheder. Virkeliggørelsen af "ét land - to systemer"-konceptet bør ikke hindre eller indskrænke overholdelsen af nævnte grundprincipper da de udgør en integrerende del af nævnte koncept. Uanset den kritik, der er fremsat ovenfor og den bekymring, disse punkter har givet anledning til, er Hongkong stadig klart et frit samfund.

Økonomien

Siden overdragelsen er Hongkongs økonomi blevet hårdt ramt af finanskrisen i Asien. De økonomiske vanskeligheder har imidlertid ikke haft noget at gøre med den politiske udvikling og er aldeles uden forbindelse til suverænitetsoverdragelsen, trods det tidsmæssige sammenfald. De første klare tegn på bedring har vist sig, og Hongkong trådte i andet kvartal af 1999 ud af en 15 måneder lang recession. Også andre økonomiske indikatorer udviste en positiv tendens i 1999: handelsunderskuddet faldt, reeksporten voksede, børskurserne nåede igen op på det niveau de havde i juli 1997, og arbejdsløshedstallet stabiliserede sig. Aktie- og valutaspekulationen tog af, og tilknytningen til den amerikanske dollar er ikke længere som i 1998 kontroversiel eller genstand for diskussion.

Hongkongs markedsøkonomi fortsætter med at fungere mere eller mindre som den gjorde inden overdragelsen. Isolerede og kontroversielle indgreb, såsom regeringens foranstaltninger på børsen, har været undtagelsen snarere end reglen. De fleste observatører er af den opfattelse at sådanne indgreb er et resultat af den økonomiske udvikling, ikke den politiske. Man er i gang med en vis liberalisering på felter der tidligere har været underlagt en streng regulering, og hvor konkurrencen var begrænset, såsom bankvæsen, telekommunikation, lufthavnsservice osv., til dels som følge af forpligtelserne over for Verdenshandelsorganisationen, og til dels som følge af regeringens egne initiativer.

Kinas nye udsigter til at blive optaget i Verdenshandelsorganisationen stiller Hongkong over for visse udfordringer, men indebærer samtidig nye muligheder.

På den økonomiske front var de to vigtigste begivenheder i 1999 liberaliseringen af finansmarkedet, idet fonds- og futures-børserne blev demutualiseret, sammenlagt og registreret, og starten på regeringens afvikling af den aktieportefølje den havde erhvervet i løbet af sommerende 1998.

På det økonomiske felt tyder alt på at Hongkongs regering varetager sine finanser og sin økonomiske politik helt uafhængigt af den centrale regering, således som fastlagt i grundloven. Hertil kommer at Heritage Foundation på det seneste har bekræftet at Hongkongs økonomi er en af de frieste på verdensplan.

3. Eu's tilstedeværelse og eu's interesser i hongkong

Hvad angår EU's interesser i Asien er Hongkong en af de vigtigste byer - og måske ligefrem den vigtigste - i kraft af sin geografiske placering. Der er bosat omkring 46 000 EU-borgere fra samtlige EU-medlemsstater i Hongkong. I 1999 havde mindst 250 EU-virksomheder regionalt hovedkvarter, og 471 regionale kontorer, i Hongkong.

Målt i udenlandsk investering var EU i 1997 Hongkongs største investeringskilde. Den direkte investering fra EU var samme år på 29 mia. ECU i kumulativ værdi, og udgjorde 34% af det samlede beløb. Der er endnu ingen statistikker for 1999, men alt tyder på at EU's investering fortsat var stor i denne periode.

EU er i Hongkong repræsenteret inden for en lang række forskellige sektorer. EU erhvervsliv deltager i mange forskellige aktiviteter, lige fra finansielle serviceydelser, handel og produktion, til kommunikation og byggeri. I forsikringssektoren lå EU's virksomheder på førstepladsen blandt de udenlandske forsikringsselskaber der driver virksomhed i Hongkong. 46 EU-registrerede banker har tilladelse til at drive bankvirksomhed i Hongkong. I 1998 fik EU-virksomheder tildelt offentlige anlægskontrakter til et samlet beløb på 145 millioner ECU. EU spiller også en meget vigtig rolle inden for sø- og luftfart.

EU var Hongkongs tredjestørste vareleverandør i de første 11 måneder af 1999, efter Kina og Japan, og var Hongkongs tredjestørste eksportmarked, efter USA og Kina.

EU's økonomiske interesser i Hongkong gælder ikke kun Hongkongs marked, men tager også sigte på Kina og andre lande i regionen. Hongkongs reeksport til Kina af varer med oprindelse i EU er blevet 2500 gange større, fra 18 millioner HKD i 1978 (det år hvor Kina bebudede sit moderniseringsprogram) til 44,5 mia. HKD i 1999.

Rapportens bilag 1 indeholder statistikker over samhandelen mellem EU og Hongkong i tidsrummet 1985-1999.

EU er også aktiv på det kulturelle område og inden for uddannelse i Hongkong, og en række europæiske kulturinstitutioner er repræsenteret i Hongkong. Disse institutioner har sammen med EU-staternes generalkonsulater og EF-Kommissionens kontor i Hongkong medvirket i et samarbejde inden for en kulturel arbejdsgruppe der i syv år har afholdt en række arrangementer med europæisk fokus i Hongkong og Macao. Herudover har forskellige europæiske universiteter etableret en række samarbejdsprojekter sammen med universiteter i Hongkong.

Som led i EF's rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling giver EF finansiel støtte til Hongkongs deltagelse i EF's FTU-særprogram for forskning i udviklingens tjeneste. Hongkong deltager i 2 fællesprojekter for forskning i udvikling af landbruget, med finansiel støtte fra EF. Disse projekter (der omfatter både europæiske og asiatiske partnere) repræsenterer tilsammen et beløb på 1,2 millioner EUR, der ydes som tilskud under programmet for forskning i udviklingens tjeneste. Hertil kommer at Hongkong kan komme i betragtning som selvfinansierende deltager i en lang række forskellige forsknings- og teknologiprogrammer i kraft af forsknings- og udviklingsaftalen mellem EU og Kina, men Hongkong har endnu ikke været aktiv i disse programmer.

4. Hongkong som international partner

Hongkong er et separat toldområde, og Hongkongs regering kan således med hjemmel i grundloven føre sin egen handelspolitik. Hongkong er selvstændigt medlem af Verdenshandelsorganisationen og en række andre internationale organisationer.

Hongkong er et meget aktivt medlem af Verdenshandelsorganisationen og holder nær og regelmæssig kontakt til EF-Kommissionen. EU og Hongkong har en række målsætninger til fælles inden for Verdenshandelsorganisationen og opretholder et nært samarbejde, hvilket værdsættes kraftigt af EU.

5. Samarbejdet mellem hongkong og den europæiske union

1999 var et vigtigt år for udvidelsen af samarbejdet mellem Hongkong og EU idet man undertegnede og iværksatte en toldsamarbejdsaftale [2] mellem Det Europæiske Fællesskab og Hongkong (Kina). Denne samarbejdsaftale er den første bindende toldsamarbejdsaftale som Hongkong har indgået efter overdragelsen. Aftalen blev forhandlet og indgået på grundlag af grundlovens artikel 151 hvori det hedder at Hongkongs regering selv kan indgå og iværksætte aftaler inden for handel og økonomi. Dette viser hvor stor selvstændighed Hongkong nyder som separat toldområde. Aftalen illustrerer de tætte økonomiske bånd mellem Hongkong og EU, og den gør det nemmere for toldmyndighederne at udveksle information og koordinere arbejdet, således at man får en mere effektiv håndhævelse af både EU's og Hongkongs toldlovgivning. Aftalen indeholder bestemmelser om gensidig administrativ bistand og om udveksling af information og sagkundskab. Aftalen repræsenterer en formalisering af det allerede eksisterende samarbejde mellem toldmyndighederne, og giver dette et mere permanent grundlag. Kommissionen betragter denne uddybelse af samarbejdet som en velkommen udvikling og ser frem til en intensivering af samarbejdet også på andre felter.

[2] EFT L 151 af 18.6.1999, s. 21-26.

Udvidelse af samarbejdet

Kommissionen mener at forudsætningerne for en udvidelse af samarbejdet mellem EU og Hongkong nu er tilstede, og at det kan uddybes bl.a. inden for uddannelse og miljø. Som nævnt ovenfor har universiteter i Hongkong og EU allerede etableret en række samarbejdsprojekter, og der er mange eksempler på udveksling af lærere og studerende. Der er store muligheder for at udvide dette samarbejde, og dette område er blevet højt prioriteret af Hongkongs regeringsleder, bl.a. i hans seneste programtale.

Gennem de seneste år er der løbende sket en forringelse af miljøet, paradoksalt nok på et tidspunkt hvor industrien er rykket ud fra Hongkong og hvor man har fået de tekniske midler til at forebygge miljøskader. Miljøet er et andet af de punkter der er blevet prioriteret i regeringslederens 1999-programtale. EU har stor sagkundskab og ekspertise på dette felt og ser frem til at finde ud af hvordan man kan udvirke et bedre samarbejde og en bedre udveksling.

Overholdelse af bestemmelserne

Spørgsmålet om den intellektuelle ejendomsrets beskyttelse i Hongkong er fortsat en kilde til bekymring for Den Europæiske Union. Denne bekymring deles af erhvervslivet og af andre lande, bl.a. USA. Hongkongs regering har gjort en kraftig indsats for at forbedre forholdene: håndhævelsen er blevet skærpet, og der er blevet afsat mere personale til bekæmpelse af piratkopiering og fremstilling og salg af forfalskede produkter. Denne indsats er meget velkommen, og EU og Hongkong fortsætter deres samarbejde inden for rammerne af den toldsamarbejdsaftale der blev undertegnet i maj.

EU har har gjort indsigelse over for Hongkongs regering og fortsætter med via sin handelskommissærgruppe i Hongkong nøje at overvåge hvordan forholdene udvikler sig.

Kommissionen bifalder Hongkong-myndighedernes bestræbelser og tilskynder Hongkongs regering til at fortsætte med at bekæmpe piratkopiering og varefalsk, samtidig med at det sikres at produktionsudstyret ikke blot flyttes til nabolandene.

Visumfri indrejse

Den 26.1.2000 vedtog Kommissionen et forslag til rådsforordning der indebærer at det særlige administrationsområde Hongkong kommer med på den foreslåede liste over lande for hvilke der ikke kræves visum ved indrejsen.

Dette er et resultat af en bedømmelse af Hongkong som Kommissionen har foretaget på grundlag af forskellige kriterier, herunder landets retssystem (ét land - to systemer), immigrationsbestemmelser, grænsekontrol og rejsedokumentsikkerhed.

Hongkongs geografiske placering og luftfartsfaciliteter gør dette område til en af de vigtigste asiatiske gennemfartssteder for rejsende til Europa. Hongkongs immigrationsdepartement afsætter store personaleressourcer og tekniske ressourcer for at hindre at disse transitfaciliteter misbruges af ulovlige immigranter fra forskellige asiatiske lande, og herunder bl.a. immigranter fra det kinesiske fastland.

Grundloven giver Hongkongs regering hjemmel til at udstede rejsedokumenter (pas og identitetspapirer) til kinesiske statsborgere til hvilke Hongkongs regering har udstedt permanente identitetskort hvoraf det fremgår at de har ret til at bo i området.

Hongkongs regering anvender et teknisk avanceret system for udstedelse af pas og register- og ægthedskontrol.

Med henblik på udstedelse af visum udsteder myndighederne i Hongkong også identitetspapirer til personer som er bosat i Hongkong, men som ikke kan få nationale pas fra en anden stat/region. Det store flertal af disse er kinesiske statsborgere fra fastlandet som endnu ikke har ret til at få udstedt et Hongkong-pas (fordi de ikke har opholdt sig de fulde 7 år uden afbrydelser i området).

Både pas og identitetskort er sikret mod forfalskning.

Det er Kommissionens håb at både Rådet og Europa-Parlamentet vil anlægge samme standpunkt når forordningsforslaget skal vedtages.

Udvalgene for erhvervssamarbejde mellem EU og Hongkong

EU/Hongkong- og Hongkong/EU-udvalget for erhvervssamarbejde afholdt deres andet møde i oktober 1999. Disse udvalg spiller en vigtig rolle for etableringen af tættere kontakt mellem erhvervslivet i Hongkong og erhvervslivet i EU. De forandringer der finder sted i Hongkong og de meget store forandringer der finder sted i Europa, såsom indførelsen af euroen og udvidelsen af EU, nødvendiggør en klar og regelmæssig informationsudveksling, og dette er en opgave for disse udvalg.

6. Konklusion

Kommissionen konstaterer to et halvt år efter Hongkongs overdragelse til Kina at "ét land - to systemer"-konceptet er uantastet og generelt fungerer godt. Hongkong er stadig et af de frieste samfund i Asien. Der har været visse vanskeligheder, men betydningen heraf bør ikke overdrives. Kommissionen agter at fortsætte med at overvåge forholdene nøje, og herunder overvåge at domstolenes uafhængighed fortsat beskyttes, og at retsstatens principper overholdes.

Hongkongs økonomi er i god bedring efter den finansielle krise i Asien. EU's virksomheder fortsætter med at investere kraftigt i Hongkong og udviser dermed stor tillid til områdets fremtid. Det fortsatte nære samarbejde med Hongkong inden for den internationale samhandel hilses velkommen af Kommissionen, som ser frem til i forening med Hongkong at videreføre bestræbelserne på at virkeliggøre en række fælles målsætninger inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen.

Det er vigtigt for Hongkongs internationale omdømme at områdets regering og Kinas regering klart demonstrerer at de fortsætter med at bakke op om "ét land - to systemer"-konceptet. Det er Hongkongs egne indbyggere, der styrer Hongkong, og det gør de godt. Kommissionen noterer sig grundlovens bestemmelser om demokratiseringstempoet og tilskynder Hongkong til en åben og offentlig debat om dette emne. En stor del af bekymringen med hensyn til Hongkongs nutid og fremtid ville kunne manes i jorden med et hurtigere tempo i demokratiseringen.

Kommissionen mener at samarbejdet med Hongkong bør uddybes på forskellige måder til begge parters fordel, og søger i løbet af det kommende år at finde lejligheder til at realisere dette ønske.

BILAG 1

1.1. Samhandelen mellem EU og Hongkong i tidsrummet januar 1985 - oktober 1999.

>TABELPOSITION>

Kilde: Eurostat

I tidsrummet fra januar 1985 til december 1998 blev den samlede bilaterale samhandel mellem EU og Hongkong næsten tredoblet, og EU's handelsbalanceunderskud på 268 millioner ECU i 1985 var blevet til et overskud på 7591 millioner ECU i 1998. EU's indførsel fra Hongkong blev todoblet, medens udførslen blev mere end tredoblet. Det bør bemærkes at faldet i EU's udførsel til Hongkong mellem 1997 og 1998 hovedsageligt skyldtes Asiens finanskrise.