DA Den Europæiske Unions Tidende CE 301/94

FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 30/2006

fastlagt af Rådet den 14. november 2006

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. …/2006/EF af … om det europæiske år for interkulturel dialog (2008)

(2006/C 301 E/04)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 151, stk. 5, første led,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og,

ud fra følgende betragtninger:

(1) Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab pålægger dette at skabe en stadig snævrere union mellem de europæiske folk og bidrage til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den nationale og regionale forskelligartethed respekteres, og den fælles kulturarv fremhæves.

(2) De samlede virkninger af de forskellige udvidelser af Den Europæiske Union, den øgede mobilitet som følge af det indre marked, gamle og nye migrationsstrømme, den øgede udveksling med resten af verden for så vidt angår handel, uddannelse, fritid og globaliseringen generelt øger samspillet mellem EU's borgere og enhver, der lever i EU, og de forskellige kulturer, sprog, etniske grupper og religioner i EU og andre dele af verden.

(3) EU-borgerne og enhver, der lever i EU midlertidigt eller permanent, bør derfor have mulighed for at deltage i den interkulturelle dialog og udvikle sig fuldt ud i et mangfoldigt, pluralistisk, solidarisk og dynamisk samfund, ikke blot i Europa, men i hele verden.

(4) Den interkulturelle dialog og dialogen mellem borgerne indtager en central placering i EU-sammenhæng og bør have gode vilkår, så respekten for kulturel mangfoldighed styrkes, og det bliver muligt for borgerne at leve med den komplekse virkelighed i vore samfund og tilstedeværelsen af forskellige kulturelle identiteter og anskuelser. Det er desuden vigtigt at fremhæve de forskellige kulturers bidrag til medlemsstaternes kulturarv og livsstil og anerkende, at kulturen og den interkulturelle dialog er afgørende redskaber til at lære at leve sammen i harmoni.

(5) Interkulturel dialog bidrager således til gennemførelsen af flere af EU's højtprioriterede strategier, bl.a. ved: — at respektere og fremme kulturel mangfoldighed i Europa, forbedre sameksistensen og tilskynde til et aktivt europæisk medborgerskab, der er åbent over for verden, og som tager udgangspunkt i de fælles værdier i EU — at bidrage til at sikre lige muligheder og ikke-forskelsbehandling i EU ved at inddrage den fornyede Lissabon-strategi, hvis videnbaserede økonomi har brug for borgere, der er i stand til at tilpasse sig forandringer og drage nytte af alle former for innovation for at skabe øget velfærd — at forstærke den kulturelle og uddannelsesmæssige dimension i den fornyede Lissabon-strategi og dermed stimulere den kulturelle og kreative økonomi i EU, der skaber vækst og beskæftigelse — at støtte EU's engagement i solidaritet, social retfærdighed, udvikling af en social markedsøkonomi, samarbejde og øget samhørighed og værne om EU's fælles værdier — at give EU bedre mulighed for at blive hørt i verden og opbygge effektive partnerskaber med nabolandene, hvorved et fælles område med stabilitet, demokrati og fælles velstand breder sig ud over EU's grænser, og velfærd og sikkerhed øges for EU-borgerne og enhver, der lever i EU.

(6) Den interkulturelle dialog er en vigtig dimension i mange fællesskabspolitikker og -instrumenter i forbindelse med strukturfondene og inden for uddannelse, livslang læring, ungdom, kultur, medborgerskab og sport, ligestilling mellem kønnene, beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold, bekæmpelse af forskelsbehandling og social udstødelse, bekæmpelse af racisme og fremmedhad, asylpolitik og politik for integration af indvandrere, menneskerettigheder og bæredygtig udvikling, av-politik og forskning.

(7) Den spiller en voksende rolle i EU's eksterne forbindelser, navnlig i forbindelse med tiltrædelses- og kandidatlande, landene på det vestlige Balkan, de lande, der forhandler om en associeringsaftale med EU, og de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, samt andre tredjelande, særlig udviklingslande.

(8) Med udgangspunkt i fællesskabserfaringer og -initiativer er det altafgørende at fremme inddragelsen af den enkelte borger på lige fod, af de enkelte medlemsstater og af det europæiske samfund som helhed i en interkulturel dialog, navnlig gennem det strukturerede samarbejde med civilsamfundet. Herved bidrager man til at skabe en følelse af europæisk identitet, idet man inddrager forskelligheder og former de forskellige aspekter af det at høre til et samfund.

(9) I forbindelse med denne beslutning bør begrebet »aktivt medborgerskab i Europa« ikke kun omfatte EU-borgerne som defineret i EF-traktatens artikel 17, men enhver der lever permanent eller midlertidigt i EU.

(10) De fælles værdier i EU er defineret i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union.

(11) Det er afgørende at sikre komplementaritet og en horisontal tilgang i alle de fællesskabstiltag og nationale, regionale og lokale foranstaltninger, der indeholder et betydeligt element af interkulturel dialog, eftersom det europæiske år for interkulturel dialog vil medvirke til at gøre disse mere synlige og øge deres indbyrdes sammenhæng. De foranstaltninger, der planlægges både på fællesskabsplan og nationalt, skal, når det er relevant, udnytte de erfaringer, der er indhøstet i forbindelse med foranstaltninger vedrørende det europæiske år for lige muligheder for alle (2007).

(12) Det europæiske år for interkulturel dialog bør også bidrage til at integrere interkulturel dialog som en horisontal prioritet i fællesskabspolitikker, -foranstaltninger og -programmer på tværs af sektorer og til at indkredse og formidle bedste praksis til at fremme den. Tydelig anerkendelse af bedste praksis og projekter med hensyn til interkulturel dialog vil udgøre en tilskyndelse for de berørte parter og fremme idéen i civilsamfundet.

(13) Der kan eventuelt indledes et samarbejde med andre internationale institutioner, som f.eks. Europarådet og UNESCO, navnlig for at nyde godt af deres erfaring med og ekspertise med hensyn til fremme af interkulturel dialog.

(14) Det er også vigtigt at sikre komplementaritet mellem det europæiske år for interkulturel dialog og samtlige eksterne aspekter af de initiativer til fremme af interkulturel dialog, der udformes inden for passende rammer, bl.a. sammen med de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, landene på det vestlige Balkan og de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik. Der bør også sikres komplementaritet med ethvert samarbejdsinitiativ med tredjelande, navnlig udviklingslandene, der er relevant for målene med det europæiske år for interkulturel dialog.

(15) Foranstaltninger til fremme af interkulturel dialog inden for rammerne af relevante instrumenter i forhold til tredjelande bør bl.a. afspejle den gensidige interesse i at udveksle erfaringer og værdier med tredjelande og fremme gensidig viden om, respekt for og forståelse af deres respektive kulturer.

(16) Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Kandidatlandene bør ikke desto mindre være nært tilknyttet foranstaltningerne vedrørende det europæiske år for interkulturel dialog via initiativer til at fremme udviklingen af den interkulturelle dialog inden for de relevante rammer for samarbejde og dialog, navnlig som led i dialogen mellem civilsamfundene i EU og disse kandidatlande (4).

(17) I denne beslutning fastlægges der for foranstaltningens samlede varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (5).

(18) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne beslutning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6). Under hensyn til arten og omfanget af den foreslåede foranstaltning anses et rådgivende udvalg for at være passende.

(19) Målene for denne beslutning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan på grund af behovet for navnlig multilaterale partnerskaber og tværnational udveksling på fællesskabsplan bedre opfyldes på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne beslutning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Formål

År 2008 erklæres for »europæisk år for interkulturel dialog« for at give form til og fremhæve en vedvarende interkulturel dialog, der skal fortsætte ud over dette år.

Artikel 2

Mål

1. De generelle mål med det europæiske år for interkulturel dialog er at bidrage til

— at fremme den interkulturelle dialog som en proces, som sætter alle, der lever i EU, i stand til at klare sig i et mere åbent, men også mere komplekst kulturelt miljø, hvor borgere med forskellig kulturel identitet og overbevisning lever sammen forskellige medlemsstater såvel som i den enkelte medlemsstat

— at fremhæve interkulturel dialog som en anledning til at bidrage til og drage nytte af et mangfoldigt og dynamisk samfund, ikke blot i Europa, men i hele verden

— at bevidstgøre enhver, der lever i EU, specielt unge, om betydningen af at udvikle et aktivt medborgerskab i Europa, som er åbent over for verden, respekterer kulturel mangfoldighed og tager udgangspunkt i de fælles værdier i EU som fastsat i artikel 6 i EU-traktaten og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder

— at fremhæve det bidrag, som de forskellige kulturer og udtryk for kulturel mangfoldighed yder kulturarven og livsstilen i medlemsstaterne.

2. De specifikke mål med det europæiske år for interkulturel dialog er:

— at søge at øge bevidstheden for alle, der lever i EU, specielt unge, om betydningen af at indgå i en interkulturel dialog i hverdagen

— at arbejde for at fastlægge, udveksle og synligt på europæisk plan at anerkende bedste praksis med hensyn til fremme af interkulturel dialog i hele EU, navnlig blandt unge og børn

— at styrke uddannelsens rolle, når det drejer sig om at undervise i mangfoldighed, opnå bedre forståelse af andre kulturer og udvikle færdigheder og den bedste sociale praksis og at fremhæve mediernes centrale rolle i forbindelse med fremme af ligestillingsprincippet og af gensidig forståelse

— at øge synligheden af og sammenhængen i og fremme alle fællesskabsprogrammer og -foranstaltninger, der bidrager til den interkulturelle dialog, og sikre deres kontinuitet

— at bidrage til undersøgelse af nye tilgange til interkulturel dialog, der indebærer samarbejde mellem en lang række aktører fra forskellige sektorer.

Artikel 3

Foranstaltningernes indhold

De foranstaltninger, der iværksættes for at nå målene i artikel 2, er anført i bilaget.

De omfatter gennemførelse af følgende aktiviteter eller støtte hertil:

a) arrangementer og initiativer på europæisk plan til fremme af interkulturel dialog, der direkte inddrager eller på anden måde når ud til så mange mennesker som muligt, og som fremhæver resultater og erfaringer i forbindelse med temaet for det europæiske år for interkulturel dialog

b) arrangementer og initiativer på nationalt og regionalt plan med en udpræget europæisk dimension, som har til formål at fremme målene for det europæiske år for interkulturel dialog ved direkte at inddrage så mange som muligt eller på anden måde nå ud til dem, og hvor der tages særligt hensyn til aktioner vedrørende medborgerkundskab og viden, der fører til påskønnelse af andre mennesker og deres forskelligheder

c) oplysnings- og pr-kampagner, navnlig i samarbejde med medierne og civilsamfundsorganisationerne på fællesskabsplan og nationalt plan for at formidle hovedbudskaberne vedrørende målene for det europæiske år for interkulturel dialog og anerkende bedste praksis, navnlig blandt unge og børn

d) undersøgelser på fællesskabsplan eller nationalt plan og høring af tværnationale netværk og berørte parter i civilsamfundet med henblik på at evaluere og aflægge rapport om forberedelsen, effektiviteten og virkningen af det europæiske år for interkulturel dialog for at skabe grundlag for dets opfølgning på lang sigt.

Artikel 4

Medlemsstaternes samarbejde

Hver medlemsstat udpeger et nationalt koordineringsorgan eller et tilsvarende administrativt organ, som står for tilrettelæggelsen af denne stats deltagelse i det europæiske år for interkulturel dialog. Den orienterer Kommissionen om udpegelsen senest en måned efter vedtagelsen af denne beslutning.

Den enkelte medlemsstat sikrer, at ovennævnte organ inddrager de forskellige berørte parter i den interkulturelle dialog på nationalt, regionalt og lokalt plan på en passende måde.

Det ovennævnte organ sikrer koordinering på nationalt plan af foranstaltninger i forbindelse med det europæiske år for interkulturel dialog.

Artikel 5

Gennemførelse

1. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne beslutning vedtages efter proceduren i artikel 6, stk. 2.

2. Der lægges særlig vægt på samarbejde med EU-institutionerne, navnlig Europa-Parlamentet.

Artikel 6

Udvalg

1. Kommissionen bistås af et udvalg.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

4. De nationale repræsentanter i udvalget udpeges fortrinsvis af det nationale koordinationsorgan, der henvises til i artikel 4.

Artikel 7

Finansielle bestemmelser

1. Foranstaltninger på fællesskabsplan i del A i bilaget kan støttes med op til 80 % af de samlede omkostninger og finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.

2. Foranstaltninger i del B i bilaget kan støttes med op til 50 % af de samlede omkostninger og finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget, jf. proceduren i artikel 8.

3. Foranstaltninger på fællesskabsplan i del C i bilaget giver anledning til en offentlig kontrakt eller til tilskud, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.

Artikel 8

Ansøgnings- og udvælgelsesprocedure

1. Beslutningerne om at yde tilskud træffes af Kommissionen, jf. proceduren i artikel 6, stk. 2. Kommissionen sikrer en ligelig og retfærdig fordeling mellem medlemsstater og berørte aktivitetsområder, idet der tages hensyn til kvaliteten af de foreslåede projekter.

2. De anmodninger om tilskud, der fremsættes i henhold til artikel 7, stk. 3, forelægges Kommissionen af det i artikel 4 omhandlede organ.

Artikel 9

Internationale organisationer

Kommissionen kan i forbindelse med det europæiske år for interkulturel dialog samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig Europarådet og UNESCO, idet der sikres en høj grad af synlighed af EU's deltagelse.

Artikel 10

Kommissionens rolle

1. Kommissionen sikrer, at der er sammenhæng mellem foranstaltningerne i denne beslutning og de øvrige fællesskabsforanstaltninger og –initiativer.

2. Kommissionen sørger for at inddrage kandidatlandene i det europæiske år for interkulturel dialog ved at lade dem deltage i en række fællesskabsprogrammer, der indeholder et element af interkulturel dialog, og ved at iværksætte specifikke initiativer i passende sammenhænge, navnlig som led i dialogen mellem EU's og kandidatlandenes civilsamfund.

3. Kommissionen sikrer komplementaritet mellem foranstaltninger, der gennemføres for at nå målene for det europæiske år for interkulturel dialog, og de initiativer, som måtte blive iværksat som led i relevant samarbejde og dialog med de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, landene på det vestlige Balkan og de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik.

4. Kommissionen sikrer ligeledes komplementaritet mellem ethvert samarbejdsinitiativ med tredjelande, navnlig udviklingslandene, der er relevant for målene for det europæiske år for interkulturel dialog.

Artikel 11

Budget

Finansieringsrammen for gennemførelsen af denne beslutning i perioden 1. januar 2007 til 31. december 2008 er på 10 000 000 EUR. Forberedende foranstaltninger begrænses til 30 % af det samlede budget.

De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme.

Artikel 12

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

1. Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne beslutning, at Fællesskabets økonomiske interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (7), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (8), samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (9).

2. For så vidt angår fællesskabsforanstaltninger, der finansieres i henhold til denne beslutning, dækker begrebet uregelmæssighed, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95, enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse eller en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en virksomheds handling eller undladelse, der skader eller kunne skade Den Europæiske Unions almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af Fællesskaberne, ved afholdelse af en uretmæssig udgift.

3. Kommissionen nedsætter eller suspenderer den finansielle støtte til en foranstaltning eller kræver den tilbagebetalt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, herunder manglende overholdelse af bestemmelserne i denne beslutning, i den individuelle beslutning, eller i kontrakten om ydelse af den pågældende finansielle støtte, eller hvis det viser sig, at der er foretaget en væsentlig ændring af foranstaltningen, som strider mod dennes art eller mod gennemførelsesbetingelserne, uden at Kommissionen er blevet anmodet om godkendelse af ændringen.

4. Hvis fristerne ikke overholdes, eller hvis gennemførelsen af en foranstaltning kun kan give ret til en del af den tildelte støtte, anmoder Kommissionen modtageren om at fremsætte sine bemærkninger inden for en nærmere bestemt frist. Hvis modtageren ikke giver en rimelig begrundelse, kan Kommissionen slette resten af støttebeløbet og kræve tidligere udbetalte beløb tilbagebetalt.

5. Enhver uretmæssig betaling skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke tilbagebetales rettidigt, pålægges morarente i henhold til bestemmelserne i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (10).

Artikel 13

Overvågning

1. Modtageren fremlægger tekniske og finansielle rapporter om, hvordan arbejdet skrider frem, for så vidt angår alle foranstaltninger, der finansieres som led i denne beslutning. Der skal desuden fremlægges en endelig rapport senest tre måneder efter gennemførelsen af foranstaltningen. Kommissionen fastsætter rapporternes form og emner.

2. Modtageren af den finansielle støtte sikrer, at Kommissionen i en periode på fem år efter den afsluttende betaling vedrørende enhver foranstaltning har adgang til al dokumentation vedrørende udgifterne til foranstaltningen.

3. Kommissionen tager alle nødvendige skridt til at verificere, at de finansierede foranstaltninger gennemføres korrekt og i overensstemmelse med denne beslutning og forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.

Artikel 14

Overvågning og evaluering

Kommissionen forelægger senest den 31. december 2009 en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3. Rapporten danner grundlag for fremtidige EU-politikker, -foranstaltninger og -aktioner på dette område.

Artikel 15

Ikrafttræden

Denne beslutning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 16

Adressater

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den … På Europa-Parlamentets vegne … Formand På Rådets vegne … Formand

(1) EUT C 185 af 8.8.2006, s. 42.

(2) EUT C 206 af 29.8.2006, s. 44.

(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 1.6.2006 og Rådets afgørelse af … (endnu ikke offentliggjort i EUT).

(4) Se meddelelse af 29. juni 2005 fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Civilsamfundsdialogen mellem EU og ansøgerlandene.

(5) EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(6) EFT L 184 af 17.7.1999. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11).

(7) EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

(8) EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

(9) EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

(10) EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

BILAG FORANSTALTNINGER NÆVNT I ARTIKEL 3 A. Samfinansiering af foranstaltninger på eu-plan Et begrænset antal emblematiske foranstaltninger af europæisk tilsnit med det formål at bevidstgøre især de unge om målene med det europæiske år for interkulturel dialog kan opnå EU-tilskud på op til 80 % af de samlede omkostninger. Disse foranstaltninger kan omfatte særarrangementer som f.eks. åbnings- og afslutningsceremonier i forbindelse med det europæiske år for interkulturel dialog i samarbejde med formandskaberne i 2008. Ca. 30 % af den samlede finansielle ramme (vejledende) afsættes til disse foranstaltninger. B. Samfinansiering af foranstaltninger på nationalt plan Foranstaltninger på nationalt plan med en udpræget europæisk dimension kan opfylde betingelserne for at modtage EU-støtte på op til 50 % af de samlede omkostninger. Der kan i den forbindelse samfinansieres et nationalt initiativ pr. medlemsstat. Ca. 30 % af den samlede finansielle ramme (vejledende) afsættes til disse foranstaltninger. C. Foranstaltninger på eu-plan 1. Oplysnings- og pr-foranstaltninger, der omfatter følgende: a) en oplysningskampagne, der koordineres på EU-plan og formuleres i medlemsstaterne, og som bygger på bedste praksis for så vidt angår interkulturel dialog på alle niveauer b) samarbejde med den private sektor, medierne, uddannelsesinstitutioner og andre partnere fra civilsamfundet om udbredelse af kendskabet til det europæiske år for interkulturel dialog c) udformning af et logo og slogans til anvendelse i forbindelse med aktiviteter med tilknytning til det europæiske år for interkulturel dialog samt udarbejdelse af pr-redskaber, som der skal være adgang til i hele EU d) relevante foranstaltninger, som har til formål at sætte fokus på resultaterne og øge synligheden af fællesskabsprogrammer, -foranstaltninger og -initiativer, der bidrager til at nå målene med det europæiske år for interkulturel dialog og til at anerkende bedste praksis på EU-plan, navnlig blandt unge og børn e) udsendelse af pædagogisk materiale og redskaber, der fortrinsvis er rettet mod uddannelsesinstitutioner, og som fremmer udveksling af oplysninger om kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog f) oprettelse af en internetportal med henblik på at give offentligheden adgang til oplysninger om alle aktioner, der bidrager til den interkulturelle dialog, og med henblik på at vejlede lederne af projekter, der vedrører interkulturel dialog, om de forskellige relevante fællesskabsprogrammer og -foranstaltninger. 2. Andre foranstaltninger: Undersøgelser på fællesskabsplan og høring af tværnationale netværk og berørte parter i civilsamfundet med henblik på at evaluere og aflægge rapport om forberedelsen for at skabe grundlag for opfølgningen på lang sigt af det europæiske år for interkulturel dialog. 3. Finansieringen sker generelt i form af direkte køb af varer og tjenesteydelser via offentlige og/eller begrænsede udbud. Den kan også ske i form af tilskud. De finansielle midler, der er afsat til afsnit C, overstiger ikke 40 % af den samlede finansielle ramme. D. Foranstaltninger, hvortil fællesskabet tilbyder ikke-finansiel støtte Fællesskabet vil tilbyde ikke-finansiel støtte, bl.a. ved at give skriftlig tilladelse til at anvende logoet, når det er blevet udformet, og andet materiale med tilknytning til det europæiske år for interkulturel dialog, til initiativer iværksat af offentlige eller private organer, såfremt disse organer over for Kommissionen kan påvise, at de pågældende initiativer allerede er eller vil blive indledt i 2008, og at de kan forventes at bidrage væsentligt til realiseringen af målene med det europæiske år. De initiativer, der tages i tredjelande i forbindelse med eller i samarbejde med det europæiske år for interkulturel dialog uden at modtage finansiel støtte i den forbindelse, kan ligeledes modtage ikke-finansiel støtte fra Fællesskabet og anvende logoet og andet materiale i forbindelse med det europæiske år for interkulturel dialog.