Nr. C 263/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 10. 86 
påbubet om at følge den af toldmyndighederne anviste 
vej (artikel 3, stk. 1) og pligten til at frembyde varer i 
tolden (artikel 5), så medlemsstaternes egne ordninger 
kan bibeholdes, og så der ikke opstår skærpede krav 
til erhvervsliv og administrationer. Den fritagelse for 
summarisk angivelse af varer, som i artikel 11 indrøm­
mes posttrafikken, fritager ikke for pligten til at benytte 
den af toldmyndighederne anviste vej og heller ikke for 
pligten til at frembyde varer i tolden. 
2.3. Artikel 7, litra c) 
Artikel 7, litra c), der omhandler lempelser for varer, 
som forsendes i henhold til en forsendelsesprocedure, 
bør efter ØSU's mening udvides til at omfatte flere 
anvendelsesområder, som ikke omfattes af en forsendel­
sesprocedure, såsom direkte transit af varer over EF's 
toldområde i jernbane-, post- og søtrafik. I modsat 
fald vil transittrafikken af varer blive besværliggjort i 
unødvendigt omfang, selv om der ikke er behov for 
toldmæssig kontrol. Noget tilsvarende burde gælde for 
transit af varer i rørledninger, som er omfattet af told-
Bruxelles, den 2. juli 1986. 
1. Indledning 
1.1. Det foreliggende arbejdsprogram for etablering 
af et fælles informationsmarked viderefører EF's poli­
tik, som i alt væsentligt indledtes med Ministerrådets 
beslutning af 24. juni 1971 om fremme af informations­reglerne, dersom de, der står for varetransporten, fører 
et register herover og i øvrigt overholder de kontrol­
regler, som det kompetente toldsted har udstedt. 
2.4. Artikel 9 og 10 
ØSU tager til efterretning, at Kommissionen agter at 
definere begrebet »summarisk angivelse af varer« nær­
mere ved at medtage den formulering, som nu findes i 
artikel 10: »som indeholder de nødvendige oplysninger 
til identifikation af varerne«. 
2.5. Artikel 23 
ØSU går ud fra, at man ved afslutning af en forsendel­
sesprocedure kan erstatte den summariske angivelse, 
som er omhandlet i artikel 10, af et forsendelsesdoku-
ment. Der ville opstå unødvendige administrative om­
kostninger, hvis der blev afkrævet et yderligere doku­
ment ud over det forsendelsesdokument, som skal afle­
veres i henhold til forsendelseslovgivningen. 
formidlingen og -udnyttelsen ved hjælp af samordnede 
aktioner i EF og medlemsstaterne. 
1.2. Efter denne beslutning godkendte Rådet tre på 
hinanden følgende treårige handlingsplaner for EF Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om Kommissionens meddelelse til Rådet — arbejdsprogram for etablering af et 
fælles informationsmarked 
(86/C 263/05) 
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber besluttede den 27. januar 1986 at anmode 
om Det økonomiske og social Udvalgs udtalelse om Kommissionens meddelelse om oven­
nævnte emne. 
Udvalgets præsidium besluttede den 25. februar 1986 at pålægge Sektionen for industri, 
handel, håndværk og tjenesteydelser at afgive hovedudtalelsen. Samtidig blev det pålagt 
Sektionen for sociale anliggender at udarbejde en supplerende udtalelse i overensstemmelse 
med forretningsordenens artikel 23. 
Sektionen for industri, handel, håndværk og tjenesteydelser vedtog sin udtalelse den 4. juni 
1986. Ordfører var Herbert Nierhaus. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 238. plenarforsamling den 2. juli 1986 
enstemmigt følgende udtalelse: 
20. 10. 86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 263/11 
inden for området videnskabelig og teknisk information 
og dokumentation; disse handlingsplaner udløb ved 
udgangen af 1983. 
1.3. Kommissionen byggede videre på dette grundlag 
og forelagde sidst i 1983 (dok. KOM(83) 661) forslaget 
til Rådets beslutning om et fællesskabsprogram til ud­
vikling af det specialiserede informationsmarked i 
Europa. 
1.4. Programmet indledtes 1. januar 1984 og spænder 
over fem år. 
1.5. Kommissionen fastslog allerede i dokument 
KOM(83) 661, at sådanne enkeltprogrammer ikke 
kunne tage højde for de bredere og mere generelle 
politiske aspekter af informationsmarkedet. Kommis­
sionen bebudede derfor en særskilt meddelelse til Rådet, 
som skulle danne grundlag for en samordnet, fælles 
informationspolitik. 
1.6. ØSU udtalte sig om Kommissionens dokument 
dok. KOM(83) 661 i foråret 1984(!). Udvalgets davæ­
rende principielle kommentarer til problemstillingen 
omkring et europæisk informationsmarked gælder fort­
sat og kan derfor fremdrages som et supplement til den 
følgende udtalelse. 
1.7. Det arbejdsprogram, som Kommissionen nu fo­
relægger, er derfor ikke noget enkeltprogram med nær­
mere angivne budgetbevillinger og dertil knyttede pro­
jekter. I stedet gives en begrundelse for de langsigtede 
mål for EF's politik for etablering af et fælles informa­
tionsmarked, ligesom Kommissionen præciserer proble­
merne omkring de forskellige aspekter nærmere; endelig 
fastlægges det, hvilke skridt der skal tages, og hvornår 
det skal ske. 
1.8. ØSU anser denne fremgangsmåde for fornuftig 
og nødvendig, da det i den nuværende situation ikke 
så meget drejer sig om direkte finansiel fremme af 
enkeltprojekter, f.eks. udbygning af bestemte databan­
ker; det vigtigste er at få forbedret de politiske ramme­
vilkår. Både på nationalt og europæisk plan skal de 
teknologiske, økonomiske og retlige forudsætninger 
forbedres eller eventuelt først tilvejebringes, før man 
virkelig har mulighed for at konkurrere med f.eks. 
USA's og Japans informationsmarkeder. 
1.9. En vigtig forudsætning herfor er befolkningens 
beredvillighed til på passende vis at udnytte de dispo­
nible informationsmuligheder og i den forbindelse betje­
ne sig af nye tekniske muligheder. Den viden og de fær­
digheder, som dette kræver, bør formidles allerede i de 
første faser af skolegangen og erhvervsuddannelsen. 
1.10. De formentlig uovervindelige, naturgivne hin­
dringer, som sprogskrankerne udgør, og som gør anven­
delse af informationssystemer i andre EF-lande langt 
vanskeligere, får ØSU til at tvivle på, om USA's kvanti­
tative forspring på verdensinformationsmarkedet over-
(!) EFT nr. C 140 af 23. 5. 1984. hovedet kan indhentes. Under alle omstændigheder vil 
det kræve en ihærdig indsats, hvis det skal lykkes at 
løse dette nøgleproblem og dermed gøre mærkbare 
fremskridt inden for den fastsatte periode; især bliver 
der behov for beslutsom vilje fra medlemsstaternes side 
til at udbygge integrationen på det teknologiske, økono­
miske, sociale og retlige område. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. ØSU er enig med Kommissionen i, at politiker­
nes, erhvervslivets og videnskabens uhindrede adgang 
til de nødvendige specialiserede informationer får stadig 
større betydning for en effektiv opgaveløsning. Infor­
mation har altid haft betydning for erhvervslivet, men 
faktoren »information« er — med den seneste eksplosi­
ve udvikling — blevet til en ny selvstændig produktions­
faktor ved siden af arbejdskraft, jord og kapital. Det er 
derfor særlig vigtigt i højere grad at få inddraget dels 
de små og mellemstore virksomheder og dels de mindre 
udviklede regioner i EF, så disse ikke bliver stillet endnu 
dårligere. 
2.2. Den mere end lineære stigning i den disponible 
og nødvendige mængde af informationer, den stigende 
hastighed, hvormed informationer forældes samt for­
øgelsen af grænseoverskridende information har bevir­
ket, at de traditionelle informationsmedier, herunder 
især de trykte medier, nærmer sig deres absolutte græn­
ser. De nye informations- og kommunikationsteknolo­
giers udvikling frembyder her en udvej, som imidlertid 
kun kan føre til positive resultater, dersom de eksiste­
rende hindringer, som omtales i Kommissionens doku­
ment, konsekvent ryddes af vejen gennem et samarbejde 
mellem samtlige berørte nationale organer og EF-orga-
nerne. 
2.3. Opbygningen af et effektivt europæisk net af on-
line-informationstjenester forudsætter derfor, at man 
løser de teknologiske (udbygning af transmissionsnette­
ne, hardware- og softwarekompatibilitet), økonomiske 
og sociale problemer, som informationsteknologiernes 
rivende udvikling har ført med sig. 
2.4. Efter ØSU's opfattelse kan EF's hidtidige pro­
grammer på området, især ovennævnte EF-program 
for udvikling af et specialiseret informationsmarked i 
Europa, men også tilsvarende programmer som f.eks. 
ESPRIT, CADDIA, RACE og INSIS, yde en god støtte, 
som imidlertid bør underbygges af en national ud­
viklingsindsats og af et endnu mere intensivt samarbejde 
på EF-plan. 
2.5. Det første arbejdsprogram for etablering af et 
fælles informationsmarked, som Kommissionen har fo­
relagt, og som ØSU generelt støtter, skal ses i denne 
sammenhæng. 
3. Særlige bemærkninger 
3.1. Det er en væsentlig forudsætning for opbygning 
af effektive on-line-informationstjenester, at der findes 
Nr. C 263/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 10. 86 
et system af fintmaskede, offentlige transmissionsnet, 
som er knyttet sammen på tværs af landegrænserne. 
Høj transmissionshastighed til lave omkostninger har 
afgørende betydning for, om tjenesterne opnår succes i 
erhvervskredse. ØSU fremhæver derfor også i denne 
sammenhæng endnu en gang, at det er meget vigtigt, 
at de nationale postadministrationer udbygger digitale 
net med integrerede tjenesteydelser (ISDN), og at der 
fastsættes standarder på grundlag af ensartede og så 
vidt muligt internationale aftaler om transmission. I 
denne forbindelse fremgår det tydeligt, hvor vigtige 
standardiseringsproblemerne er, også for den videreud­
bygning af det specialiserede informationsmarked i EF. 
3.1.1. Allerede i udtalelsen om INSIS-programmet (*) 
fremhævede ØSU, at udbygning af denne infrastruktur 
er af grundlæggende betydning for forbedringen af den 
nationale og internationale informationsudveksling, og 
at dens nytteværdi dermed rækker langt videre end til 
selve INSIS. 
3.2. Det gælder i første række om at tilvejebringe de 
tekniske forudsætninger, således at også brugere, som 
ikke er edb-eksperter, får lettere adgang til informatio­
ner, som findes i databanker forskellige steder i EF (jf. 
ovennævnte udtalelse fra ØSU om INSIS-programmet). 
I denne forbindelse peger ØSU endnu en gang på det 
nødvendige i at udvikle effektive terminaler, som er 
lette at betjene, og som arbejder efter internationale 
standarder. 
3.3. ØSU mener, at statslig fremme af nationale tje­
nester på det specialiserede informationsmarked ikke 
nødvendigvis behøver at føre til en generel svækkelse 
af Europas position på det internationale marked, når 
blot bestemte forudsætninger er opfyldt; hér kan bl.a. 
peges på følgende: 
— tilvejebringelse af tekniske, økonomiske og retlige 
rammevilkår for fri, grænseoverskridende on-line-
adgang til databaser, 
— omkostningslave transmissionsmuligheder også i 
international trafik, 
— kvalitetsbaseret konkurrence mellem tjenesterne 
indbyrdes, 
— samordnet opgavefordeling, 
— dataudveksling mellem nationale tjenester på euro­
pæisk eller globalt plan, såfremt konkurrencemæssi­
ge forhold ikke taler imod en sådan udveksling. 
3.4. EF står over for et særligt iøjnefaldende pro­
blem, som lægger hindringer i vejen for etableringen af 
et fælles informationsmarked, nemlig de mange forskel­
lige sprog og de vanskeligheder, som opstår i den forbin­
delse. ØSU mener, at der her er tale om et nøgleproblem, 
som det i første række gælder om at finde en løsning 
på. 
(!) EFT nr. C 44 af 15. 2. 1985. 
Bruxelles, den 2. juli 1986. 3.5. ØSU udtrykker specielt tilfredshed med, at 
Kommissionen agter at forøge efterspørgslen ved hjælp 
af fremmeforanstaltninger i den offentlige sektor og 
blandt visse andre brugerkategorier. Det gælder især 
om at fremme efterspørgslen fra små og mellemstore 
virksomheder, fra undervisningssektoren og fra dårligt 
stillede regioner i EF's periferi. ØSU forventer, at Kom­
missionen fremlægger konkrete programmer inden for 
rammerne af arbejdsprogrammet. 
3.6. Kommissionens dokument giver ikke på nuvæ­
rende tidspunkt et svar på de grundlæggende spørgsmål, 
som knytter sig til etableringen af et europæisk informa­
tionsmarked, såsom: 
— tab af arbejdspladser som følge af koncentration af 
decentraliserede databanker, 
— indflydelse på skole- og erhvervsuddannelsens mål­
sætninger, 
— problemet med den voksende afhængighed af infor­
mationstjenester (f.eks. i tilfælde af funktionsfor­
styrrelser), 
— beskyttelse af personlige data (f.eks. resultater af 
medicinske undersøgelser, individuelle testresul­
tater), 
— forholdet mellem offentligt tilgængelige informatio­
ner og data, som er beskyttet af ophavsret eller på 
anden måde, samt 
— de forskellige informationsområders betydning i 
samfundet (f.eks. miljøbeskyttelse). 
ØSU forventer derfor, at disse problemområder snarest 
vil blive taget op som led i det planlagte arbejdspro­
gram. 
3.7. Det er imidlertid også vigtigt, at der foretages 
en effektiv koordinering af de planlagte enkeltforan­
staltninger med henblik på opfyldelse af den tilstræbte 
målsætning, som er at udvikle et effektivt og internatio­
nalt konkurrencedygtigt, specialiseret informations­
marked. ØSU kan derfor gå ind for, at der nedsættes 
en rådgivende gruppe bestående af højtstående tjeneste­
mænd. Da problemstillingen er så omfattende og man­
gesidig, henstiller ØSU, at repræsentanter for brugerne 
og for samfundsgrupperne inddrages i den løbende ko­
ordinering af arbejdsprogrammets projekter. 
3.8. ØSU foreslår endvidere at inddrage Udvalget for 
videnskabelig og teknisk- information og dokumenta­
tion i den tekniske koordinering af de planlagte foran­
staltninger med det formål at udnytte dette organs 
mangeårige erfaring med den tekniske gennemførelse 
af programmer på dette arbejdsområde. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg