EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 7.6.2018 COM(2018) 441 final 2018/0231(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af programmet for det indre marked, virksomheders konkurrenceevne, herunder små og mellemstore virksomheders, og europæiske statistikker og om ophævelse af forordning (EU) nr. 99/2013, (EU) nr. 1287/2013, (EU) nr. 254/2014, (EU) nr. 258/2014, (EU) nr. 652/2014 og (EU) 2017/826 (EØS-relevant tekst) {SEC(2018) 294 final}

{SWD(2018) 320 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET • Begrundelse og formål Den 2. maj 2018 fremsatte Europa-Kommissionen forslag om Unionens flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027. Kommissionen har blandt andet foreslået et nyt program for det indre marked. Dette program vil bidrage til at opfylde de målsætninger, der er fastsat i den politiske meddelelse, der ledsager FFR-forslaget. Programmet vil opnå dette ved at styrke styringen af det indre marked, støtte industriens konkurrenceevne, navnlig mikrovirksomheders og små og mellemstore virksomheders (SMV'er) konkurrenceevne, ved at fremme menneskers, dyrs og planters sundhed og dyrevelfærd og ved at fastlægge en ramme for finansiering af europæiske statistikker. Forslaget indeholder bestemmelser om en budgettildeling på 4 089 mio. EUR. Herudover vil 2 000 mio. EUR, der tildeles under InvestEU-fonden, navnlig gennem dets vindue for små og mellemstore virksomheder, bidrage betydeligt til målsætningerne for denne forordning. Det indre marked er hjørnestenen i Unionen. Siden dets indførelse har det været en vigtig bidragyder til vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. Det indre marked har bidraget til skabelsen af arbejdspladser og har givet forbrugerne flere valgmuligheder og lavere priser. Det er fortsat en drivkraft for opbygningen af en stærkere og mere afbalanceret og fair økonomi. Det er en af Unionens største bedrifter og dens stærkeste aktiv i en stadig mere globaliseret verden. Det indre marked skal imidlertid løbende tilpasse sig et miljø under hastig forandring, der er karakteriseret ved digital revolution og globalisering. Dette er en enorm udfordring for regulering og håndhævelse. Den omfattende EU-lovgivning udgør grundlaget for et velfungerende indre marked. Det drejer sig navnlig om regulering på områderne konkurrenceevne, standardisering, forbrugerbeskyttelse, markedsovervågning og fødevarekæden. Det berører også reglerne vedrørende virksomheder, handel, finansielle tjenesteydelser og institutioner og fremme af fair konkurrence, hvilket bidrager til at skabe de lige vilkår, der er afgørende for det indre markeds funktion. Der er dog stadig hindringer for et velfungerende indre marked, og der dukker nye op. Fastlæggelse af regler er kun et første skridt; det er lige så vigtigt at få dem til at fungere. Dette gør det nødvendigt at give enkeltpersoner og virksomheder tilstrækkelige oplysninger om deres rettigheder, de offentlige myndigheder viden om, hvordan reglerne skal anvendes, og domstolene den krævede ekspertise til at håndhæve dem. Dette betyder, at der skal indføres informationsværktøjer, uddannelsesprogrammer og beredskabsmekanismer. Det kræver også øget samarbejde mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder og mellem disse og Kommissionen og dens decentraliserede EU-agenturer. Hertil kommer, at en effektiv håndhævelse og modernisering af EU's retlige ramme og dens hurtige tilpasning til et miljø i konstant forandring kræver ajourførte analyser, undersøgelser eller evalueringer, der bygger på sammenlignelige og pålidelige data af høj kvalitet. Det foreslåede program samler de aktiviteter, der blev finansieret under fem foregående programmer inden for virksomheders konkurrenceevne, forbrugerbeskyttelse, kunder og slutbrugere i forbindelse med finansielle tjenesteydelser, politikudformning inden for finansielle tjenesteydelser og med hensyn til fødevarekæden, eller som tidligere blev finansieret under forskellige af Kommissionens budgetposter, som alle vedrører det indre marked og SMV'ers konkurrenceevne. Det foreslåede program indeholder også nye initiativer, som tager sigte på at forbedre det indre markeds funktion. Alle disse aktiviteter er forenet af deres fælles målsætninger om at regulere, gennemføre, lette, håndhæve og beskytte forskellige aktiviteter og aktører i det indre marked og om at bevare et indre marked, der fortsætter med at fungere uden afbrydelse. Alle disse aktiviteter er således på forskellig vis afgørende for et velfungerende indre marked, og det er nødvendigt, at der fortsat ydes økonomisk støtte til dem. Det foreslåede program indeholder bestemmelser om videreførelse af forskellige tidligere foranstaltninger, samtidig med at det strømliner og udnytter synergierne mellem disse og de nye aktiviteter. Yderligere strømlining opnås ved at samle alle centralt forvaltede finansielle instrumenter på EU-plan i InvestEU-fonden, herunder gælds- og egenkapitalbaserede finansielle instrumenter til fordel for SMV'er. Lånegarantier til SMV'er, som tidligere blev ydet under Cosmeprogrammet, vil derfor blive gennemført under InvestEU's "SMV-vindue". For modtagerne af gælds- og egenkapitalinstrumenter under Cosmeprogrammet vil kontinuiteten i den finansielle bistand og den gnidningsfrie overgang til InvestEU blive sikret. Programmet har altså til formål at forbedre det indre markeds funktion. Det fastlægger en mere fleksibel og smidig finansieringsramme med det mål at sikre et velfungerende indre marked på den mest omkostningseffektive måde. I en situation med budgetmæssige begrænsninger er Unionen nødt til at tilstræbe synergier og undgå dobbeltarbejde og fragmentering i sin støtte til det indre marked. Unionen skal også sørge for større synlighed og sammenhæng i sin indsats over for enkeltpersoner, forbrugere, virksomheder og kompetente myndigheder, som måske finder den brede palet af værktøjer og støtteprogrammer forvirrende. Programmet vil derfor tilvejebringe budgetmidlerne til at støtte oprettelsen af et dybere og mere retfærdigt indre marked gennem en strømlinet og fleksibel finansieringsramme. Eftersom en række af programmets initiativer er nye, og betingelserne på konkurrenceområdet er særlig berørt af den dynamiske udvikling i det indre marked, hvis tempo og omfang er vanskelige at anslå, forventes det, at fleksibilitet vil være påkrævet for at imødekomme nye behov under denne del af programmet. Hertil kommer, at programmet fastlægger den finansielle ramme for tilvejebringelse af sammenlignelige og pålidelige europæiske statistikker af høj kvalitet for at understøtte udformningen, overvågningen og evalueringen af alle EU-politikker. Det erstatter det tidligere europæiske statistiske program. Det skal understreges, at selv om de utvivlsomt bidrager til gennemførelsen af politikkerne for det indre marked, har europæiske statistikker et langt bredere anvendelsesområde end det indre marked, da de tjener alle Unionens politikker. • Sammenhæng med de gældende regler Programmet bidrager til oprettelsen af et dybere og mere retfærdigt indre marked, støtter gennemførelsen af strategierne for det indre marked og det digitale indre marked, handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen og pakken "En ny aftale for forbrugerne". Et stærkt indre marked ses også som en forudsætning for en stærkere Union som beskrevet af Kommissionens formand i hans tale om Unionens tilstand i 2017. En styrkelse af styringen af det indre marked er også en reaktion på talrige konklusioner fra Rådet og på Europa-Parlamentets beslutning om det indre marked. De vigtigste af disse konklusioner er konklusionerne fra Rådet (konkurrenceevne) af 29. februar 2016 om strategien for det indre marked (ref. 6622/16) og Europa-Parlamentets beslutning af 26. maj 2016 om strategien for det indre marked (Ref. 2015/2534 (INI)). • Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Det foreslåede program er i overensstemmelse med andre foreslåede EU-handlingsprogrammer og -fonde, som søger at opfylde lignende mål på beslægtede kompetenceområder. Foranstaltningerne under dette program vil navnlig supplere foranstaltningerne i told- og Fiscalisprogrammerne, som også tager sigte på at støtte og forbedre det indre markeds funktion.

Det foreslåede program fremmer synergier og komplementaritet til støtte for SMV'er og iværksætteri under InvestEU-fonden. Til dette formål vil der ud over et beløb på 1 000 mio. EUR til ikkefinansielle instrumenter som støttetype til SMV'ers konkurrenceevne under dette program blive gennemført en SMV-garantifacilitet med et budget på 2 000 mio. EUR under InvestEU's SMV-vindue. Programmet supplerer støtten til SMV'er og iværksætteri under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling. Programmet tilstræber synergier med Horisont Europa og rumprogrammet ved at tilskynde SMV'er til at udnytte banebrydende innovation og andre løsninger, der er udviklet under disse programmer. Programmet supplerer også programmet det digitale Europa, som tager sigte på at fremme digitaliseringen af EU-økonomien og den offentlige sektor. Derudover vil det foreslåede program tilstræbe synergier med Fonden for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier, som har til formål at støtte den videre udvikling af et europæisk retligt område med henblik på de nationale retssystemers effektivitet, som er en vigtig katalysator for en retfærdig og omkostningseffektiv europæisk økonomi. Det foreslåede program er i tråd med Erasmus, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond og Den Europæiske Socialfond Plus. Det vil fungere som katalysator for mobilitet på arbejdsmarkedet og blandt unge, hvilket er afgørende for et velfungerende indre marked. Endelig kunne de fødevarekædeforanstaltninger, der støttes under det foreslåede program, f.eks. veterinære og plantesundhedsforanstaltninger til håndtering af dyre- og plantesundhedskriser, suppleres af markedsbaserede interventioner inden for rammerne af budgettet for Unionens fælles landbrugspolitik. Hvis det er relevant, bør programmets foranstaltninger anvendes til at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt afpasset måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger privat finansiering, og have en klar europæisk merværdi. Dermed sikres overensstemmelse mellem programmets foranstaltninger og EU's statsstøtteregler, og uberettiget konkurrenceforvridning på det indre marked undgås. Ifølge dette forslag skal forordningen anvendes fra den 1. januar 2021. Det forelægges for en Union med 27 medlemsstater. Dette er i overensstemmelse med meddelelsen fra Det Forenede Kongerige om dets beslutning om at udtræde af Den Europæiske Union og Euratom i henhold til artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union. Meddelelsen blev modtaget af Det Europæiske Råd den 29. marts 2017. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET Ifølge fast retspraksis skal valg af retsgrundlag for en EU-retsakt foretages på grundlag af objektive forhold, som gør det muligt at foretage en domstolskontrol. Hvis der i traktaten findes en mere specifik bestemmelse, som kan udgøre retsgrundlaget for den omhandlede retsakt, skal retsakten vedtages på grundlag af denne bestemmelse. Hvis en gennemgang af en foranstaltning viser, at den har to formål, eller at den består af to led, og det ene af disse formål eller led kan bestemmes som det primære, mens det andet kun er sekundært, skal retsakten have et enkelt retsgrundlag, nemlig det, der kræves af det primære eller fremherskende formål eller led. Hvad angår en foranstaltning, der samtidig forfølger flere målsætninger, eller som har flere led, der er uadskilleligt forbundne, uden at det ene er sekundært i forhold til det andet, har Domstolen fastslået, at når forskellige bestemmelser i traktaten således finder anvendelse, skal en sådan foranstaltning undtagelsesvis vedtages med de dertil svarende forskellige retsgrundlag. Anvendelse af et dobbelt retsgrundlag er udelukket, når de procedurer, der er fastlagt i de respektive hjemmelsbestemmelser, er uforenelige. Basisretsakterne om oprettelse af programmer, der i øjeblikket er i kraft, og som vil blive integreret i programmet, er baseret på forskellige retsgrundlag. Disse vedrører følgende artikler i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF): ·artikel 114 for så vidt angår aktiviteter til støtte for regnskabsaflæggelse og revision (og en lang række foranstaltninger vedrørende det indre marked, der indeholder supplerende bestemmelser om finansiering) ·artikel 169, stk. 2, litra b), vedrørende forbrugerbeskyttelse ·artikel 43 og artikel 168, stk. 4, litra b), om veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger ·artikel 197 om administrativt samarbejde ·artikel 173 om fremme af et klima, der er gunstigt for udvikling af virksomheder, navnlig SMV'er ·artikel 195 vedrørende turisme og ·artikel 338 om statistikker. I lyset af de opnåede synergier har sammenlægningen af de foregående programmer ført til, at forslaget samtidig forfølger fire målsætninger, der er uadskilleligt forbundne, uden at det ene er sekundært i forhold til det andet. Målsætningerne er: ·det indre marked (artikel 114 i TEUF) ·veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger (artikel 43 og artikel 168, stk. 4, litra b) i TEUF)

·fremme af et klima, der er gunstigt for udvikling af virksomheder, navnlig SMV'er (artikel 173 i TEUF) og ·statistikker for Unionens politikker (artikel 338 i TEUF). Derfor er retsgrundlaget for dette program artikel 114, artikel 43, stk. 2, artikel 168, stk. 4, litra b), og artikel 173 og 338 i TEUF. • Nærhedsprincippet Oprettelse af et dybere og mere retfærdigt indre marked kræver en velfungerende lovgivningsmæssig ramme, oplyste og bevidste enkeltpersoner, forbrugere og virksomheder og et konkurrencedygtigt industrielt økosystem. Dette kan ikke nås af Unionen eller medlemsstaterne, når de handler på egen hånd. Selv om det først og fremmest er medlemsstaterne, der er ansvarlige for gennemførelse af det indre marked på det praktiske niveau, har Kommissionen som vogter af traktaterne og Unionen som helhed en interesse i at sikre, at disse mål nås på en sammenhængende måde, således at enkeltpersoner, forbrugere og virksomheder nyder godt af de samme rettigheder og muligheder i hele Europa. Det er nødvendigt med handling på EU-plan for at sikre en sammenhængende udvikling af det indre marked, ikkediskrimination, forbrugerbeskyttelse, effektiv konkurrence, udvikling af medlemsstaternes kapaciteter og af deres samarbejde og håndtering af grænseoverskridende spørgsmål. Det er nødvendigt med fælles regler og europæisk samarbejde, for at Kommissionen og de kompetente myndigheder i medlemsstaterne kan arbejde på en sammenhængende måde på det operationelle plan. En så høj grad af samarbejde og koordinering kan kun opnås med en centraliseret tilgang, ideelt set på EU-plan. Det foreslåede programs aktiviteter er mere omkostningseffektive, end hvis hver enkelt deltagende medlemsstat selv skulle etablere individuelle samarbejdsrammer på et bilateralt eller multilateralt grundlag. Ved at samle ressourcerne bygger programmet på stordriftsfordele. Dette gør det muligt på samme tid at styrke tilliden til det indre marked blandt offentligheden, forbrugere, virksomheder og kompetente myndigheder i medlemsstaterne. Derudover var der allerede et anerkendt behov for EU-intervention under de foregående programmer. Det foreslåede program vil ikke ændre dette rationale. Derfor kan dette program kun oprettes på EU-plan, da foranstaltningerne kræver aktivt samarbejde og koordination mellem medlemsstaterne. • Proportionalitetsprincippet Det foreslåede program vil bidrage til effektiv håndhævelse og modernisering af Unionens retlige ramme og til dens hurtige tilpasning til et miljø i konstant forandring. Dette vil bl.a. ske gennem dataindsamling og -analyse, undersøgelser, evalueringer og politikanbefalinger. Over halvdelen af det foreslåede budget vil blive brugt til kapacitetsopbyggende aktiviteter og fremme af fælles foranstaltninger mellem medlemsstater og mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder og Kommissionen og dens decentraliserede EU-agenturer. Desuden vil programmet finansiere mekanismer, der gør det muligt for repræsentanter for enkeltpersoner, forbrugere og virksomheder at bidrage til beslutningsprocesserne. Det vil også styrke udveksling og formidling af ekspertise og viden. Programmet vil støtte meget specifikke typer foranstaltninger på følgende områder: forbedring af konkurrenceevnen, navnlig for SMV'er, og standardisering og hasteforanstaltninger i forbindelse med fødevarekæden. Derudover tilvejebringer programmet en ramme for finansiering af udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker, jf. artikel 13 i forordning (EF) nr. 223/2009. Ingen af foranstaltningerne går videre, end hvad der er absolut nødvendigt for at nå programmets målsætninger med hensyn til oprettelse af et velfungerende indre marked, SMV'ers konkurrenceevne og udarbejdelse af europæiske statistikker. Foranstaltningerne er baseret på analyse af de konkrete faktiske behov, men tager også hensyn til juridiske krav (f.eks. veterinære og plantesundhedsmæssige hasteforanstaltninger og europæiske statistikker). Kommissionen vil udøve koordinerings-, gennemførelses- og forvaltningsfunktioner på de betingelser, der er fastsat i traktaterne. Derfor vil programmets målsætninger blive nået på en mere forholdsmæssig måde på EU-plan end på medlemsstatsplan. Afsnit 3.3 i konsekvensanalysen henviser til EU-merværdien. • Valg af retsakt

Som det konkluderes i konsekvensanalysen er det hensigtsmæssigt med EU-intervention gennem et finansieringsprogram. Sammenlægning af alle de foregående programmer og aktiviteter, der tidligere blev finansieret under budgetposter, der omhandler det indre marked, SMV'ers konkurrenceevne og europæiske statistikker, i et enkelt program vil forbedre foranstaltningernes sammenhæng og integration. Det vil samtidig reducere antallet af divergerende og fragmenterede regler for finansiering. I overensstemmelse med den lovgivningspolitik, som Kommissionen har vedtaget under FFR, foreslås dette finansieringsprogram i form af en forordning. 3.RESULTATER AF RETROSPEKTIVE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER • Retrospektive evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Det foreslåede program bygger på erfaringerne fra evalueringerne af de foregående programmer. Det tager også hensyn til resultaterne af evalueringer og offentlige høringer vedrørende de aktiviteter, der tidligere blev finansieret under budgetposterne for det indre marked, eller vedrørende vurdering af behovet for gennemførelse af nye. Det er navnlig værd at bemærke, at kun 6 % af EU-borgerne føler, at de er velinformerede om deres rettigheder som borgere i Unionen, og kun 36 % føler, at de er rimeligt velinformerede. I den offentlige høring om den fælles digitale portal fandt 80 % af virksomhederne det vanskeligt at opfylde nationale krav i andre lande. 60 % af enkeltpersonerne fandt det svært eller temmelig svært at vide, hvilke nationale krav de skal overholde, når de flytter til en anden medlemsstat. Refitevalueringen af, hvordan markedsovervågningen for produkter fungerer, har også afsløret en manglende bevidsthed om reglerne blandt virksomhederne og ringe gennemsigtighed med hensyn til produkters overholdelse af de gældende regler. Evalueringen viste, at den manglende overholdelse bl.a. skyldes den fragmenterede tilrettelæggelse af markedsovervågningen i Unionen. Finansieringen af fælles foranstaltninger, som markedsovervågningsmyndighederne gennemfører, behøver en mere sammenhængende koordineret ramme for at mindske antallet af produkter, der ikke overholder de gældende regler, på det indre marked. På konkurrenceområdet viste Eurobarometer Citizen-undersøgelser i 2010 og 2014 en manglende bevidsthed hos offentligheden om, hvor man skal henvende sig, hvis man bliver udsat for højere priser, færre produkter eller leverandørudvalg eller lavere kvalitet. Endvidere viste en Eurobarometerundersøgelse fra 2016, at der kun var begrænset viden og bevidsthed om statsstøttereglerne. Evalueringen af forbrugerprogrammet fremhævede dets langsommelighed med hensyn til at reagere på nye markedsudfordringer, som skyldes hurtige og ofte uforudsigelige samfundsmæssige og teknologiske ændringer. Evalueringen fremhævede også specifikke begrænsninger i visse medlemsstater, som forhindrer optimal udnyttelse, typisk på grund af begrænsede ressourcer. Midtvejsevalueringen af programmet for fødevarekæden viste, at alle aktiviteter, der modtog finansiel støtte fra Unionen på dette område, fortsat er vigtige for menneskers, dyrs og planters sundhed i hele fødevarekæden. Dette program havde også vist sig at være fleksibelt med hensyn til at imødekomme nye behov for samfinansiering, navnlig i tilfælde af udbrud af dyresygdomme og planteskadegørere. Endelig viser den igangværende evaluering af det europæiske statistiske program, at det er nødvendigt at udvikle en permanent kapacitet for at reagere hurtigere på nye databehov. Globalisering, digitalisering og hurtige teknologiske ændringer udfordrer grundlaget for måling af de økonomiske resultater, dvs. bruttonationalproduktet og de vigtigste økonomiske indikatorer. Derfor skal der også gøres en betydelig indsats for at udvikle nye metoder. Dataindsamlingen skal tilpasses, således at alle tilgængelige datakilder omfattes. • Høringer af interesserede parter Den offentlige høring om den flerårige finansielle ramme fandt sted mellem den 10. januar og den 9. marts 2018. Spørgeskemaet dækkede investeringer, forskning og innovation, SMV'er og det indre marked. Omkring 80 % af de interesserede parter mente, at EU-programmer og -fonde tilføjede større værdi, end der ville kunne opnås på nationalt plan. Det indre marked blev anset for at være det bedste eksempel på Unionens merværdi, da det blev betragtet som et offentligt gode, der leverer reel og konkret værdi. Blandt de vigtigste udfordringer, som et stort flertal af respondenterne identificerede som relevante for programmet, var støtte til SMV'er og til industriel udvikling, fair konkurrence og fødevaresikkerhed. Generelt mente mellem 20 % og 50 % af respondenterne, at de programrelaterede politikker bidrager fuldt ud eller temmelig godt til at håndtere disse udfordringer. Let bevægelighed for varer i Unionen opnåede den højeste score (50 % af alle svar). Efterfulgt af støtte til industriel udvikling (42 %), udarbejdelse af EU-statistikker (40 %) og støtte til kapitalstrømme og investeringer (39 %). Kun 12 % af respondenterne mente, at disse politikker slet ikke var en succes. • Konsekvensanalyse Udformningen af det foreslåede program har været genstand for en konsekvensanalyse. Følgende tre overordnede scenarier blev analyseret: –Løsning 1: et status quo-scenarie, hvor gennemførelsen af de nuværende flerårige programmer og budgetposter fortsætter, med tilføjelse af nye udgiftsforslag gennem særskilte retsakter. –Løsning 2: et integreret scenarie, hvor der vedtages et nyt program med henblik på gennemførelse af nuværende og nye programmer og budgetposter, der falder ind under programmets anvendelsesområde. Dette sker gennem en enkelt basisretsakt, som er tilstrækkelig fleksibel til at sikre bevarelsen af specifikke retlige og institutionelle krav. –Løsning 3: et fuldstændigt samlet scenarie, hvor alle programmer inden for programmets anvendelsesområde er samlet i en enkelt fælles basisretsakt med identiske retlige og institutionelle krav til alle aktiviteter inden for dets anvendelsesområde.

Løsning 2 — et nyt integreret program — blev betragtet som den foretrukne løsning. Det blev erkendt, at det ville indebære et lavere ambitionsniveau end løsning 3, men at det var en gennemførlig og pragmatisk måde til opnåelse af yderligere forenkling, fleksibilitet og synergier mellem programmer og budgetposter inden for programmets anvendelsesområde. Det ville samtidig gøre det muligt at imødekomme de særlige retlige og institutionelle krav til styring af de enkelte programmer. Eksempler herpå er de veterinære og plantesundhedsmæssige hasteforanstaltninger og det europæiske statistiske program, der har særlige institutionelle og forvaltningsmæssige rammer, som ikke er relevante for andre dele af programmet. Udvalget for Forskriftskontrol afgav en positiv udtalelse om konsekvensanalysen. Udvalget kom imidlertid med en række betragtninger og anbefalinger til forbedringer, som blev behandlet på følgende måde: Anbefalinger fra Udvalget for Forskriftskontrol Foretagne ændringer Rapporten bør ajourføres for at afspejle og redegøre for de seneste beslutninger vedrørende programmets anvendelsesområde. Afsnit 1.1 "anvendelsesområde og sammenhæng" er blevet udvidet, så det afspejler anvendelsesområdet for programmet for det indre marked. Der kunne være en bedre forklaring af arten af de programspecifikke bilag i rapportens indledning. Der bør rettes op på uoverensstemmelser mellem bilagene og rapporten. Der bør i hovedrapporten medtages resultater, der er vigtige for budgettet for programmet for det indre marked, fra bilagene. Det bør fremgå, hvilke ændringer i de enkelte programmer der vil blive gennemført i den næste periode. Input fra de interesserede parter bør også komme mere klart til udtryk i fremlæggelsen af den politiske kontekst og de nye prioriteter. Rapporten bør redegøre for, hvordan betænkeligheder, navnlig med hensyn til prioritering, afspejles på passende vis, f.eks. med hensyn til sundhed og en sikker og bæredygtig fødekæde. Arten af de programspecifikke bilag er blevet præciseret i afsnit 1.1 "anvendelsesområde og sammenhæng". De vigtigste resultater fra (del)programmerne for det indre marked er præciseret i konsekvensanalysens hovedrapport i tabel 1.3 (Vigtigste erfaringer vedrørende programmer og budgetposter inkluderet i programmet for det indre marked) og vigtigste ændringer af (del)programmerne er tilføjet i tabel 2.1 (Vigtigste tilpasninger af eksisterende programmer/budgetposter). Desuden er de interesserede parters synspunkter blevet præciseret. Rapporten fremlægger de fælles prioriteter for programmet for det indre marked, men der kunne være en nærmere drøftelse af prioriteringen mellem dem og mellem delprogrammerne. Analysen som sådan kunne afspejle de forskellige scenarier for nedskæring af aktiviteter og/eller opnåelse af synergifordele for at tage hensyn til et potentielt begrænset budget. Afsnit 3.3 om "eventuelle prioriteringer som svar på EU-27-referencescenariet" er blevet tilføjet rapporten. Rapporten kunne gøre bedre rede for sammenhængen og potentielle synergier mellem instrumenterne i programmet for det indre marked og andre FFR-programmer. "Udelukkelser fra anvendelsesområdet og sammenhæng med andre FFR-programmer" i afsnit 1.1 er blevet udvidet med yderligere oplysninger om sammenhæng og mulige synergier med andre programmer. • Forenkling Som forklaret ovenfor samler det foreslåede program aktiviteter, der tidligere blev finansieret under seks foregående programmer, herunder det europæiske statistiske program, men også aktiviteter, der tidligere blev finansieret under forskellige af Kommissionens budgetposter, der vedrører det indre marked. Programmet indeholder også nye initiativer, som tager sigte på at forbedre det indre markeds funktion. Det forslåede program strømliner og udnytter derfor synergierne mellem de forskellige foranstaltninger. Det fastlægger også en mere fleksibel og smidig finansieringsramme, der tager sigte på at sikre og uddybe et velfungerende indre marked på den mest omkostningseffektive måde. • Grundlæggende rettigheder Programmet sikrer fuld overholdelse af de rettigheder og principper, der er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og bidrager til gennemførelsen af flere af disse rettigheder. Programmets målsætninger er især at sikre borgernes sundhed i overensstemmelse med chartrets artikel 35 og forbrugerbeskyttelse i overensstemmelse med chartrets artikel 38. Det bidrager også til retten til adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol som fastsat i chartrets artikel 47. Programmet tager også sigte på at styrke friheden til at oprette og drive egen virksomhed i overensstemmelse med EU-retten og national lovgivning og praksis (artikel 16). 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Den 2. maj 2018 vedtog Kommissionen et forslag til den næste flerårige finansielle ramme for den periode, der starter i 2021. I overensstemmelse med dette forslag indeholder denne forordning en budgetramme på 4 088 580 000 EUR (i løbende priser) for den periode, der starter i 2021. 5.ANDRE FORHOLD • Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Programmet vil hovedsagelig blive gennemført ved direkte forvaltning, navnlig tilskud, priser og udbud. Dele af programmet forventes gennemført af forvaltningsorganer. Disse dele vedrører især aktiviteter vedrørende virksomheders og SMV'ers konkurrenceevne, uddannelse inden for menneskers, dyrs og planters sundhed i hele fødevarekæden og støtten til dyrs velfærd. Programmets virkninger vil blive vurderet ved hjælp af midtvejsevalueringer og endelige evalueringer samt ved fortsat overvågning af et sæt centrale performanceindikatorer på højt niveau. Disse evalueringer vil blive foretaget i overensstemmelse med punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016, hvor de tre institutioner bekræftede, at evalueringer af eksisterende lovgivning og politikker bør danne grundlag for konsekvensanalyser af muligheder for yderligere tiltag. Evalueringerne har til formål at vurdere programmets konkrete virkninger baseret på indikatorer og mål og på en detaljeret analyse af, i hvor høj grad programmet kan anses for relevant, effektivt og virkningsfuldt, og af om det giver tilstrækkelig EU-merværdi og er i overensstemmelse med andre EU-politikker. Evalueringerne vil omfatte tidligere erfaringer med at identificere eventuelle mangler eller problemer samt muligheder for yderligere at forbedre foranstaltningerne eller deres resultater og hjælpe med at sikre en maksimal virkning. Programmets resultater vil jævnligt blive evalueret gennem et omfattende overvågningssystem baseret på fastlagte indikatorer med henblik på at sikre værdi for pengene. Eftersom programmet primært spiller en støttende rolle, idet det hjælper medlemsstaternes administrationer med at udveksle oplysninger og øge deres kapacitet, fokuserer overvågningssystemet bl.a. på at følge udviklingen i programmets aktiviteter ved hjælp af outputindikatorer. • Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Kapitel I Almindelige bestemmelser Programmets anvendelsesområde dækker på en omfattende måde det indre marked, SMV'ers konkurrenceevne og europæiske statistikker. De programspecifikke målsætninger er at:

·få det indre marked til at fungere bedre ·forbedre virksomheders konkurrenceevne, især SMV'ers ·øge standardiseringen ·fremme forbrugernes interesser ·bidrage til et højt sundhedsniveau for mennesker, dyr og planter i hele fødevarekæden og ·udarbejde og formidle statistikker af høj kvalitet om Europa. Programmet vil være åbent for deltagelse af medlemsstaterne, de medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande. I overensstemmelse med den overordnede EU-politik vil lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, også have mulighed for at deltage i programmet på visse betingelser. Desuden bør programmet være åbent for Schweiz i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om samarbejde om statistik. Programmet vil blive gennemført ved hjælp af EU-budgettets mest almindeligt anvendte udgiftsmekanismer, nemlig offentligt udbud og tilskud. Kapitel II Tilskud Dette kapitel angiver en række generiske typer foranstaltninger, der vil gælde for alle specifikke målsætninger. Disse omfatter bl.a.: ·støtte til effektiv håndhævelse og modernisering af Unionens retlige ramme gennem indsamling og analyse af data ·undersøgelser og evalueringer, ·kapacitetsopbyggende aktiviteter og fremme af fælles foranstaltninger mellem medlemsstater og mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder og Kommissionen og dens decentraliserede EU-agenturer ·finansiering af mekanismer, der gør det muligt for repræsentanter for enkeltpersoner, forbrugere og virksomheder at bidrage til beslutningsprocesserne og ·styrkelse af udveksling og formidling af ekspertise og viden. Endvidere angiver dette kapitel meget specifikke og strengt begrænsede typer målrettede foranstaltninger på følgende områder: forbedring af konkurrenceevnen, navnlig for SMV'er, standardisering og hasteforanstaltninger i fødevarekæden. Endvidere angiver dette kapitel specifikke aktiviteter vedrørende gennemførelsen af en ramme for finansiering af udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker, jf. artikel 13 i forordning (EF) nr. 223/2009. For at opnå maksimal forenkling fastsættes der i dette kapitel enten yderligere betingelser eller undtagelser fra finansforordningen angående kravene vedrørende støtteberettigelse for enheder, undtagelser fra kravet om indkaldelse af forslag, samfinansieringsregler, støtteberettigede omkostninger osv. Kapitel III Programmering, overvågning og evaluering Programmets gennemførelse bør baseres på et eller flere årlige eller flerårige arbejdsprogrammer. I betragtning af den mellem- til langsigtede karakter af de målsætninger, der forfølges, og på grundlag af de erfaringer, der gøres over tid, kan arbejdsprogrammerne dække flere år. De flerårige arbejdsprogrammer påvirker ikke programmets gennemførelse, men de vil mindske den administrative byrde.

Der er opstillet en liste over nøgleindikatorer i bilag IV for at forbedre overvågningen af programmet og dets performance fra begyndelsen. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at ændre overvågnings- og evalueringsrammen og listen over indikatorer, hvis det er nødvendigt. I Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 blev der opstillet et mere ambitiøst mål for klimamainstreaming i alle EU-programmer med et overordnet mål om, at mindst 25 % af Unionens udgifter skal bidrage til klimamålene. Dette programs bidrag til at opnå dette overordnede mål vil blive overvåget via et EU-klimamarkørsystem med en detaljeret opdeling, og i den forbindelse vil mere præcise metoder blive anvendt, såfremt de er til rådighed. Kommissionen vil fortsætte med at fremlægge oplysningerne årligt i form af forpligtelsesbevillinger inden for rammerne af det årlige budgetforslag. For at understøtte den fulde udnyttelse af programmets potentiale med hensyn til at bidrage til klimamålene vil Kommissionen søge at identificere relevante tiltag gennem hele programforløbet, fra forberedelse og gennemførelse til revision og evaluering. Der gennemføres midtvejsevalueringer og endelige evalueringer. Kapitel IV Overgangsbestemmelser og afsluttende bestemmelser Der sikres sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. 2018/0231 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af programmet for det indre marked, virksomheders konkurrenceevne, herunder små og mellemstore virksomheders, og europæiske statistikker og om ophævelse af forordning (EU) nr. 99/2013, (EU) nr. 1287/2013, (EU) nr. 254/2014, (EU) nr. 258/2014, (EU) nr. 652/2014 og (EU) 2017/826 (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2, artikel 168, stk. 4, litra b), og artikel 114, 173 og 338, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger:

(1)Det indre marked er hjørnestenen i Unionen. Siden indførelsen har det vist sig at være en vigtig bidragyder til vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. Det har skabt nye muligheder og stordriftsfordele for europæiske virksomheder, navnlig mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er), og styrket deres industrielle konkurrenceevne. Det indre marked har bidraget til skabelsen af arbejdspladser og har givet forbrugerne flere valgmuligheder og lavere priser. Det er fortsat en drivkraft for opbygningen af en stærkere og mere afbalanceret og fair økonomi. Det er en af Unionens største bedrifter og dens største aktiv i en stadig mere globaliseret verden. (2)Det indre marked skal løbende tilpasse sig et miljø under hastig forandring med digital revolution og globalisering. En ny æra inden for digital innovation fortsætter med at give virksomheder og enkeltpersoner mulighed for at skabe nye produkter og forretningsmodeller, men udgør også en udfordring for regulering og håndhævelse. (3)Den omfattende EU-lovgivning udgør grundlaget for et velfungerende indre marked. Dette vedrører især regulering på områderne konkurrenceevne, standardisering, forbrugerbeskyttelse, markedsovervågning og fødevarekæden, men også regler for virksomheder, handel og finansielle transaktioner og fremme af fair konkurrence, hvilket sikrer de lige vilkår, der er afgørende for det indre markeds funktion. (4)Der er dog stadig hindringer for et velfungerende indre marked, og der dukker nye op. Vedtagelsen af regler er kun et første skridt, men det er lige så vigtigt at få dem til at fungere. Dette er i sidste ende et spørgsmål om borgernes tillid til Unionen, til dens evne til at levere og til at skabe arbejdspladser og vækst, samtidig med at den beskytter offentlighedens interesse. (5)Der findes i øjeblikket en række EU-handlingsprogrammer på områderne virksomheders konkurrenceevne, herunder SMV'ers, forbrugerbeskyttelse, finansielle tjenesteydelsers kunder og slutbrugere, politikudformningen inden for finansielle tjenesteydelser og fødevarekæden. En række yderligere aktiviteter finansieres direkte under budgetposterne for det indre marked. Det er nødvendigt at strømline og udnytte synergierne mellem forskellige foranstaltninger og fastlægge en mere fleksibel og smidig ramme for finansiering af aktiviteter med det formål at opnå et velfungerende indre marked på den mest omkostningseffektive måde. Det er derfor nødvendigt at oprette et nyt program, der samler de aktiviteter, der tidligere blev finansieret under disse andre programmer og andre relevante budgetposter. Programmet bør også indeholde nye initiativer, som tager sigte på at forbedre det indre markeds funktion. (6)Udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker er omfattet af et særskilt europæisk statistisk program, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 99/2013. For at sikre kontinuitet i udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker bør det nye program også medtage aktiviteter, der er omfattet af det europæiske statistiske program, ved at fastlægge en ramme for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker. Det nye program bør også fastlægge den finansielle ramme for europæiske statistikker med henblik på tilvejebringelse af sammenlignelige og pålidelige statistikker af høj kvalitet om Europa for at understøtte udformningen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af alle EU-politikker. (7)Der bør derfor oprettes et program for det indre marked, virksomheders konkurrenceevne, herunder mikrovirksomheders og små og mellemstore virksomheders, og europæiske statistikker (i det følgende benævnt "programmet"). Programmet bør oprettes for en periode på syv år fra 2021 til 2027. (8)Programmet bør støtte udformningen, gennemførelsen og håndhævelsen af den EU-lovgivning, der understøtter det indre markeds funktion. Programmet bør støtte skabelsen af de rette betingelser for styrkelse af alle aktører i det indre marked: virksomheder, borgere, herunder forbrugere, civilsamfundet og offentlige myndigheder. Med henblik herpå bør programmet tage sigte på at sikre virksomheders konkurrenceevne, navnlig SMV'ers, men også støtte håndhævelsen af forbrugerbeskyttelses- og forbrugersikkerhedsregler og bevidstgøre virksomheder og enkeltpersoner ved at give dem de værktøjer, den viden og de kompetencer, der sætter dem i stand til at træffe informerede beslutninger og styrke deres deltagelse i Unionens politiske beslutningstagning. Programmet bør endvidere tage sigte på at styrke det reguleringsmæssige og administrative samarbejde, navnlig gennem udveksling af bedste praksis og opbygning af viden- og kompetencebaser, herunder anvendelsen af strategisk offentligt udbud. Programmet bør også tage sigte på at støtte udviklingen af internationale standarder af høj kvalitet, som understøtter gennemførelsen af EU-lovgivningen. Dette omfatter også fastlæggelse af standarder inden for regnskabsaflæggelse og revision for dermed at bidrage til gennemsigtige og velfungerende kapitalmarkeder i Unionen og til forbedring af investorbeskyttelsen. Programmet bør støtte fastsættelse af regler og standarder bl.a. ved at sikre den bredest mulige inddragelse af interesserede parter. Programmets målsætning bør også være at støtte gennemførelsen og håndhævelsen af EU-lovgivningen om et højt sundhedsniveau for mennesker, dyr og planter i hele fødevarekæden og forbedring af dyrevelfærd. (9)Et moderne indre marked fremmer konkurrencen og gavner forbrugerne, virksomhederne og arbejdstagerne. En bedre udnyttelse af et indre marked for tjenesteydelser i stadig udvikling bør hjælpe europæiske virksomheder med at skabe arbejdspladser og vækst på tværs af grænserne, tilvejebringe et bredere udvalg af tjenesteydelser til lavere priser og bevare høje standarder for forbrugere og arbejdstagere. For at opnå dette bør programmet bidrage til at fjerne de resterende hindringer og sikre en reguleringsmæssig ramme for nye innovative forretningsmodeller. (10)I det indre marked er der fjernet lovgivningsmæssige hindringer for mange industrielle produkter ved hjælp af forebyggelsesmekanismer, vedtagelse af fælles regler og, hvis ikke der findes EU-regler, på grundlag af princippet om gensidig anerkendelse. På områder, hvor der ikke findes EU-lovgivning, indebærer princippet om gensidig anerkendelse, at varer, der markedsføres lovligt i én medlemsstat, er omfattet af retten til fri bevægelighed og kan sælges i en anden medlemsstat. Utilstrækkelig anvendelse af gensidig anerkendelse gør det imidlertid vanskeligere for virksomheder at få adgang til markeder i andre medlemsstater. Trods den høje grad af markedsintegration på vareområdet fører dette til tabte muligheder for økonomien som helhed. Dette program bør derfor tage sigte på at forbedre anvendelsen af gensidig anerkendelse på vareområdet og mindske antallet af ulovlige varer og varer, som ikke overholder de gældende regler, der kommer ind på markedet. (11)Der er nye regulerings- og håndhævelsesmæssige udfordringer forbundet med en verden, der som følge af den digitale revolution er i hastig forandring; f.eks. i forbindelse med cybersikkerhed, tingenes internet eller kunstig intelligens. Hvis der opstår skader, er det vigtigt med strenge regler om produktsikkerhed og produktansvar for at sikre en politisk reaktion, der gør det muligt for europæiske borgere, herunder forbrugere og virksomheder, at nyde godt af sådanne regler. Programmet bør derfor bidrage til hurtig tilpasning og håndhævelse af en EU-produktansvarsordning, som fremmer innovation. (12)Markedsføring af produkter, der ikke er i overensstemmelse med EU-retten, stiller dem, der overholder de gældende regler, ringere, og kan være til fare for forbrugerne. Mange iværksættere ser bort fra reglerne enten på grund af manglende viden eller med forsæt for at opnå en konkurrencemæssig fordel. Markedsovervågningsmyndigheder er ofte underfinansierede og begrænset af nationale grænser, mens iværksættere handler på EU-plan eller endog på globalt plan. Navnlig for så vidt angår e-handel har markedsovervågningsmyndighederne meget vanskeligt ved at spore produkter, der ikke overholder de gældende regler, og som er importeret fra tredjelande, og finde frem til den ansvarlige enhed inden for deres jurisdiktion. Programmet bør derfor søge at styrke produkters overholdelse af de gældende regler ved at tilvejebringe de rette incitamenter for iværksættere, intensivere kontrollen med overholdelse og fremme et tættere grænseoverskridende samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder. Programmet bør også bidrage til at konsolidere den eksisterende ramme for markedsovervågningsaktiviteter, tilskynde til, at markedsovervågningsmyndighederne i forskellige medlemsstater træffer fælles foranstaltninger, forbedre informationsudvekslingen og fremme konvergens og tættere integration af markedsovervågningsaktiviteter. (13)Produktsikkerhed bør være et fælles anliggende. Overensstemmelsesvurderingsorganerne kontrollerer, om produkterne opfylder sikkerhedskravene, før de markedsføres. Det er derfor af afgørende betydning, at overensstemmelsesvurderingsorganerne er pålidelige og kompetente. Unionen har indført en ordning for akkreditering af overensstemmelsesvurderingsorganer, hvorved deres kompetence, upartiskhed og uafhængighed verificeres. Den største udfordring er nu at sørge for, at akkrediteringssystemet lever op til de nyeste standarder, og sikre, at det anvendes med samme stringens i hele Unionen. Programmet bør derfor støtte foranstaltninger, der sikrer, at overensstemmelsesvurderingsorganer fortsat opfylder de reguleringsmæssige krav, og styrker det europæiske akkrediteringssystem, navnlig på nye politikområder, ved at støtte Den Europæiske Organisation for Akkreditering (EA), der er omhandlet i artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008. (14)Eftersom forbrugermarkederne med udviklingen af onlinehandel og -rejsetjenesteydelser ikke kender nogen grænser, er det vigtigt at sikre, at forbrugere med bopæl i Unionen ydes tilstrækkelig beskyttelse, når de importerer varer og tjenesteydelser fra erhvervsdrivende i tredjelande. Programmet bør derfor give mulighed for at støtte samarbejdet med relevante organer i de vigtigste af Unionens tredjelandshandelspartnere, hvis det er nødvendigt. (15)Offentligt udbud anvendes af offentlige myndigheder for at sikre værdi for de anvendte offentlige midler og bidrage til et mere innovativt, bæredygtigt, inklusivt og konkurrencebaseret indre marked. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU fastlægger de retlige rammer for integration og effektivt fungerende markeder for offentlige udbud, som tegner sig for 14 % af EU's bruttonationalprodukt, til gavn for offentlige myndigheder, virksomheder og borgere, herunder forbrugere. Programmet bør derfor støtte foranstaltninger, der sikrer en større udbredelse af strategiske offentlige udbud, professionalisering af offentlige indkøbere, forbedret adgang for SMV'er til offentlige udbudsmarkeder, øget gennemsigtighed og integritet samt bedre data, fremme af den digitale omstilling af udbud og fremme af fælles udbud, ved at styrke en tilgang med partnerskab med medlemsstaterne, forbedre dataindsamlingen og -analysen, herunder gennem udvikling af særlige IT-værktøjer, støtte udvekslingen af erfaringer og god praksis, yde vejledning, fremme fordelagtige handelsaftaler, styrke samarbejdet mellem nationale myndigheder og iværksætte pilotprojekter. (16)For at opfylde programmets målsætninger og lette tilværelsen for borgere og virksomheder bør der oprettes offentlige tjenester af høj kvalitet, hvor brugeren er i centrum. Dette indebærer, at de offentlige administrationer bliver nødt til at begynde at arbejde på nye måder, nedbryde skellene mellem de forskellige dele af deres administration og engagere sig i samskabelse af disse offentlige tjenester sammen med borgere og virksomheder. De fortsatte og stadig stigende grænseoverskridende aktiviteter på det indre marked kræver endvidere tilvejebringelse af ajourførte oplysninger om virksomheders og borgeres rettigheder, men også oplysninger om de administrative formaliteter. Endvidere bliver juridisk rådgivning og hjælp til at løse de problemer, der forekommer på tværnationalt plan, afgørende. Det er desuden nødvendigt at forbinde de nationale administrationer på en enkel og effektiv måde og evaluere, hvordan det indre marked fungerer i praksis. Programmet bør derfor støtte følgende eksisterende værktøjer til styring af det indre marked: Dit Europa-portalen, som bør være rygraden i den kommende fælles digitale portal, Dit Europa — Råd & Vink, SOLVIT, informationssystemet for det indre marked og resultattavlen for det indre marked med henblik på forbedring af borgernes dagligdag og virksomhedernes mulighed for at handle på tværs af grænserne. (17)Programmet bør støtte udviklingen af Unionens reguleringsmæssige ramme inden for selskabsret og virksomhedsledelse såvel som aftaleret for at gøre virksomhederne mere effektive og konkurrencedygtige, samtidig med at der ydes beskyttelse af interesserede parter, der berøres af virksomhedernes aktiviteter, og for at reagere på nye politikudfordringer. Det bør også sikre også en passende evaluering, gennemførelse og håndhævelse af relevant gældende EU-ret, informere og bistå de interesserede parter og fremme udveksling af oplysninger på området. Programmet bør endvidere støtte Kommissionens initiativer til fremme af en klar og tilpasset retlig ramme for dataøkonomien og innovation. Disse initiativer er nødvendige for at øge retssikkerheden med hensyn til aftaleret og ansvar uden for kontraktforhold, især med hensyn til ansvar og etik i forbindelse med nye teknologier som f.eks. tingenes internet, kunstig intelligens, robotteknologi, 3D-printning. Programmet bør tage sigte på at stimulere udviklingen af datadrevne virksomheder, da det vil være afgørende for EU-økonomiens stilling i den globale konkurrence. (18)Programmet bør også fremme en korrekt og fuldstændig gennemførelse og anvendelse af Unionens retlige ramme for medlemsstaternes bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme og udviklingen af fremtidige politikker til at tackle nye udfordringer på dette område. Det bør også støtte relevante aktiviteter i internationale organisationer af europæisk interesse, f.eks. Ekspertudvalget om Evaluering af Foranstaltninger til Bekæmpelse af Hvidvaskning af Penge og Finansiering af Terrorisme under Europarådet. (19)Gennemførelsen og udviklingen af det indre marked på området finansielle tjenesteydelser, finansiel stabilitet og kapitalmarkedsunion, herunder bæredygtig finansiering, afhænger i høj grad af de evidensbaserede politikforanstaltninger, som træffes af Unionen. For at nå denne målsætning bør Kommissionen spille en aktiv rolle med hensyn til konstant overvågning af de finansielle markeder og den finansielle stabilitet, vurderingen af gennemførelsen af EU-lovgivningen i medlemsstaterne, evalueringen af, om den eksisterende lovgivning er egnet til formålet, og identificeringen af mulige indsatsområder, hvis der opstår nye risici, med en løbende inddragelse af interesserede parter i hele politikcyklussen. Sådanne aktiviteter er afhængige af udarbejdelse af analyser, studier, undervisningsmateriale, undersøgelser, overensstemmelsesvurderinger, evalueringer og statistikker og understøttes af IT-systemer og kommunikationsværktøjer. (20)I betragtning af at det indre marked, som fastsat i artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union, omfatter et system, der sikrer, at konkurrencen ikke fordrejes, bør programmet støtte Unionens konkurrencepolitik, netværk og samarbejde med nationale myndigheder og domstole og nå ud til en bredere gruppe af interesserede parter for at formidle og forklare rettighederne, fordelene og forpligtelserne ved Unionens konkurrencepolitik.

(21)Programmet bør navnlig imødegå de radikale virkninger for konkurrencen og det indre markeds funktion, som skyldes den igangværende omlægning af økonomien og erhvervslivet, navnlig som følge af den eksponentielle vækst og anvendelse af data, idet der tages hensyn til den stigende anvendelse af kunstig intelligens og andre former for IT-værktøjer og -ekspertise hos virksomheder og deres rådgivere. Det er også vigtigt, at programmet støtter netværk og samarbejde med medlemsstaternes myndigheder og domstole, da uhindret konkurrence og et velfungerende indre marked i høj grad afhænger af handling fra disse enheders side. I betragtning af den særlige rolle, som konkurrencepolitikken spiller for at forhindre, at det indre marked lider skade som følge af konkurrencebegrænsende adfærd uden for Unionens grænser, bør programmet også støtte samarbejde med myndigheder i tredjelande, hvis det er relevant. Endelig er udvidelsen af de opsøgende aktiviteter nødvendig for at give flere borgere og virksomheder mulighed for at høste det fulde udbytte af fair konkurrence på det indre marked. Eftersom en række af programmets initiativer er nye, og programmets konkurrencedel er særlig berørt af den dynamiske udvikling af konkurrencebetingelserne på det indre marked, navnlig hvad angår kunstig intelligens, algoritmer, big data, cybersikkerhed og retsmedicinsk teknologi, hvis tempo og omfang er vanskelige at anslå, forventes det, at fleksibilitet vil være påkrævet for at imødekomme nye behov under denne del af programmet. (22)Styrkelse af de europæiske virksomheders konkurrenceevne, samtidig med at der sikres reelt lige konkurrencevilkår og et åbent og konkurrencepræget indre marked, er af allerstørste betydning. SMV'er er drivkraften i den europæiske økonomi, idet de udgør 99 % af alle virksomheder i Europa, tegner sig for to tredjedele af beskæftigelsen og bidrager væsentligt til skabelsen af nye arbejdspladser med en regional og lokal dimension. (23)SMV'er har fælles problemer, som ikke rammer større virksomheder i samme grad, med at opnå finansiering, finde kvalificeret arbejdskraft, lette den administrative byrde, indføre kreative og innovative løsninger, få adgang til markeder og fremme internationaliseringsaktiviteter. Programmet bør afhjælpe sådanne markedssvigt proportionalt uden at forvride konkurrencen på det indre marked unødigt. (24)Mange af Unionens problemer med konkurrenceevnen har at gøre med SMV'ers vanskeligheder med at opnå adgang til finansiering, fordi de kæmper med at dokumentere deres kreditværdighed og ikke kan stille tilstrækkelig sikkerhed. Der opstår yderligere udfordringer med finansieringen, fordi SMV'er er nødt til at forblive konkurrencedygtige ved f.eks. at engagere sig i digitalisering, internationalisering, innovation og opkvalificering af deres arbejdsstyrke. Begrænset adgang til finansiering har en negativ effekt på skabelsen af nye virksomheder og på virksomhedernes vækst- og overlevelsesrater samt på nye iværksætteres beredvillighed til at overtage rentable virksomheder i forbindelse med en virksomhedsoverdragelse. (25)For at overvinde disse markedssvigt og sikre, at SMV'er fortsat spiller deres rolle som grundlaget for EU-økonomiens konkurrenceevne, har små og mellemstore virksomheder brug for ekstra støtte i form af gælds- og egenkapitalinstrumenter, som skal oprettes under InvestEU-fondens SMV-vindue, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning [...]. Lånegarantifaciliteten, der er indført i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 har en dokumenteret merværdi og forventes at yde et positivt bidrag til mindst 500 000 SMV'er; der vil blive oprettet en efterfølger til denne facilitet under InvestEU-fondens SMV-vindue. (26)De politiske mål for dette program vil også blive adresseret via de finansielle instrumenter og budgetgarantien under InvestEU-fondens SMV-vindue. Finansiel støtte bør anvendes til at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde, og foranstaltninger bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller fordreje konkurrencen på det indre marked. Foranstaltningerne bør have en tydelig europæisk merværdi. (27)Programmet bør yde effektiv støtte til SMV'er gennem hele deres livscyklus. Det bør bygge på den unikke viden og ekspertise, der er udviklet vedrørende SMV'er og industrisektorer, og på lang tids erfaring med at arbejde sammen med europæiske, nationale og regionale interesserede parter. Denne støtte bør bygge videre på de vellykkede erfaringer med Enterprise Europe-netværket som en one-stop-shop for at forbedre SMV'ers konkurrenceevne og udvikle deres forretning i og uden for det indre marked. Netværket har planer om fortsat at levere tjenesteydelser på vegne af andre EU-programmer, navnlig Horisont 2020-programmet, ved hjælp af disse programmers finansielle midler. Mentorordningen for unge iværksættere bør også fremover være det værktøj, der giver nye eller kommende iværksættere mulighed for at opnå erfaring fra erhvervslivet ved at matche dem med en erfaren iværksætter fra et andet land og således gøre det muligt at styrke deres iværksættertalent. Programmet bør endvidere stræbe efter at vokse og udvide sin geografiske dækning og dermed give iværksættere en bredere vifte af matchningsmuligheder som supplement til andre EU-initiativer, hvis det er relevant. (28)Klynger er et strategisk redskab til støtte for SMV'ers konkurrenceevne og vækst, da de tilbyder et gunstigt erhvervsmiljø. Fælles klyngeinitiativer bør opnå kritisk masse, der gør det muligt at fremskynde SMV'ers vækst. Ved at forbinde specialiserede økosystemer skaber klynger nye forretningsmuligheder for SMV'er og får dem bedre integreret i de europæiske og globale strategiske værdikæder. Der bør ydes støtte til udvikling af tværnationale partnerskabsstrategier og gennemførelse af fælles aktiviteter med støtte fra den europæiske platform for klyngesamarbejde. Der bør tilskyndes til bæredygtige partnerskaber med fortsat finansiering, hvis delmål for performance og deltagelse nås. Direkte støtte til SMV'er bør kanaliseres gennem klyngeorganisationer til følgende aktiviteter: indførelse af avancerede teknologier, nye forretningsmodeller, kulstoffattige og ressourceeffektive løsninger, kreativitet og design, opgradering af færdigheder, tiltrækning af talenter, fremskyndelse af iværksætteri samt internationalisering. Andre aktører med speciale i SMV-støtte bør inddrages for at fremme erhvervslivets transformation og gennemførelsen af strategier for intelligent specialisering. Programmet bør derfor bidrage til vækst og opbygge forbindelser til Unionens (digitale) innovationsknudepunkter og investeringer foretaget inden for rammerne af samhørighedspolitikken og Horisont Europa. Det kan også undersøges, om der kan opnås synergier med Erasmusprogrammet. (29)Kreativitet og innovation har afgørende betydning for konkurrenceevnen i Unionens industrielle værdikæder. De er katalysatorer for industriel modernisering og bidrager til intelligent, inklusiv og bæredygtig vækst. Men SMV'ers anvendelse heraf halter bagefter. Programmet bør derfor støtte målrettede foranstaltninger, netværk og partnerskaber for kreativitetsdreven innovation i hele den industrielle værdikæde. (30)Europæiske standarder spiller en vigtig rolle på det indre marked. De er af vital betydning for virksomheders konkurrenceevne, navnlig SMV'ers. De er også et vigtigt værktøj til støtte for EU-lovgivning og -politikker på en række vigtige områder såsom energi, klimaændringer, informations- og kommunikationsteknologi, bæredygtig ressourceudnyttelse, innovation, produktsikkerhed, forbrugerbeskyttelse, arbejdstageres sikkerhed og arbejdsforhold samt den aldrende befolkning og bidrager således positivt til samfundet som helhed. (31)Europæiske standardiseringsaktiviteter er reguleret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 og gennemføres ved hjælp af et langvarigt offentlig-privat partnerskab, hvilket er afgørende for at nå de målsætninger, der er fastsat i forordningen om europæisk standardisering samt i generelle og sektorspecifikke EU-standardiseringspolitikker. (32)Velfungerende fælles rammer for regnskabsaflæggelse er vigtige for det indre marked, for kapitalmarkedernes effektive funktion og for gennemførelsen af det integrerede marked for finansielle tjenesteydelser i forbindelse med kapitalmarkedsunionen. (33)I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 bør internationale regnskabsstandarder (IFRS), som er vedtaget af International Accounting Standards Board, og tilhørende fortolkninger fra IFRS Interpretations Committee kun indarbejdes i EU-retten med henblik på at blive anvendt af virksomheder, som er børsnoteret på et reguleret marked i Unionen, hvis IFRS opfylder kriterierne i nævnte forordning, herunder kravet om, at regnskaber skal give "et retvisende billede" som fastsat i artikel 4, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU, og er i den europæiske offentligheds interesse. Sådanne internationale regnskabsstandarder skal udarbejdes i en transparent og demokratisk ansvarlig proces. IFRS spiller derfor en væsentlig rolle for det indre markeds funktion, og Unionen har således en direkte interesse i at sikre, at processen med udarbejdelse og godkendelse af IFRS fører til standarder, der er i overensstemmelse med kravene i lovgivningen for det indre marked. Det er derfor nødvendigt at indføre en hensigtsmæssig finansieringsordning for IFRS Foundation. (34)Som følge af Den Europæiske Rådgivende Regnskabsgruppes (EFRAG's) rolle i vurderingen af, om IFRS overholder kravene i EU-retten og EU's politikker som fastsat i forordning (EF) nr. 1606/2002, er det nødvendigt for Unionen at sikre stabil finansiering af EFRAG og således bidrage til dens finansiering. EFRAG's tekniske arbejde bør fokusere på teknisk rådgivning til Kommissionen om godkendelsen af IFRS samt på en hensigtsmæssig deltagelse i udviklingen af sådanne IFRS og bør sikre, at der tages tilstrækkeligt hensyn til Unionens interesser ved fastsættelsen af de internationale standarder. Disse interesser bør omfatte begrebet "forsigtighed", fastholdelse af kravet om "et retvisende billede", som fastsat i direktiv 2013/34/EU, og kriteriet om offentlighedens interesse i EU, som fastsat i forordning (EF) nr. 1606/2002, idet der tages hensyn til IFRS' indvirkning på den finansielle stabilitet og økonomien. Der bør også oprettes et europæisk laboratorium for virksomhedsrapportering som del af Den Europæiske Rådgivende Regnskabsgruppe (EFRAG) for at fremme innovation og udvikling af bedste praksis inden for virksomhedsrapportering. I dette forum kan virksomheder og investorer udveksle bedste praksis, navnlig inden for ikkefinansiel rapportering og bæredygtighedsrapportering. (35)For så vidt angår den lovpligtige revision, blev Public Interest Oversight Board (PIOB) oprettet i 2005 af tilsynsgruppen, som er et internationalt organ med ansvar for tilsynet med styringsreformen for Den Internationale Revisorsammenslutning (IFAC). PIOB har til opgave at overvåge den proces, der fører til vedtagelsen af de internationale revisionsstandarder (ISA'er), og IFAC's øvrige aktiviteter af offentlig interesse. ISA'er kan vedtages med henblik på anvendelse i Unionen, forudsat at de er blevet udarbejdet på passende vis under hensyntagen til offentligt tilsyn og gennemsigtighed, jf. artikel 26 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF. I betragtning af indførelsen af ISA'er i Unionen og den afgørende rolle, som PIOB spiller for at sikre, at de opfylder kravene i direktiv 2006/43/EF, er det vigtigt at sikre en hensigtsmæssig finansieringsordning for PIOB. (36)Unionen bidrager til at sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, styrke forbrugerne og sætte dem i centrum for det indre marked ved at støtte og supplere medlemsstaternes politikker gennem bestræbelser på at sikre, at EU-borgerne, når de handler som forbrugere, fuldt ud kan udnytte fordelene ved det indre marked, og at deres sikkerhed og juridiske og økonomiske interesser i den forbindelse nyder passende beskyttelse gennem konkrete foranstaltninger. Unionen skal også sikre, at forbruger- og produktsikkerhedslovgivningen i praksis håndhæves korrekt og ensartet, og at virksomheder har lige vilkår med fair konkurrence på det indre marked. Desuden er det nødvendigt at styrke, tilskynde og bistå forbrugerne med at foretage bæredygtige valg og dermed bidrage til en bæredygtig cirkulær økonomi, som er energi- og ressourceeffektiv. (37)Programmet bør tage sigte på at gøre forbrugerne, virksomhederne, civilsamfundet og myndighederne bevidste om Unionens forbruger- og sikkerhedslovgivning og styrke forbrugerne og de organisationer, der repræsenterer dem på nationalt plan og EU-plan, navnlig gennem støtte til Bureau Européen des Unions de Consommateurs (BEUC), der er en veletableret og anerkendt NGO, som repræsenterer forbrugernes interesser i forbindelse med alle relevante EU-politikker, og European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation (ANEC), som repræsenterer forbrugernes interesser i forbindelse med standardiseringsspørgsmål. I den forbindelse bør der lægges særlig vægt på nye markedsbehov i forbindelse med fremme af bæredygtigt forbrug og forebyggelse af sårbarheder samt de udfordringer, der er forbundet med digitalisering af økonomien eller udvikling af nye forbrugsmønstre og forretningsmodeller. Programmet bør støtte udarbejdelsen af relevante oplysninger om markeder, politikudfordringer, nye problemstillinger og ny adfærd samt offentliggørelse af Unionens forbrugerresultattavler. (38)Programmet bør støtte de nationale kompetente myndigheder, herunder dem, som er ansvarlige for at overvåge produktsikkerheden, og som samarbejder navnlig via EU's system for hurtig udveksling af oplysninger om farlige produkter. Det bør også støtte håndhævelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF og forordning (EF) nr. 765/2008 vedrørende forbrugerbeskyttelse og produktsikkerhed og netværket for forbrugerbeskyttelsessamarbejde og det internationale samarbejde mellem relevante myndigheder i tredjelande og i Unionen. Programmet bør også tage sigte på at sikre, at alle forbrugere og erhvervsdrivende har adgang til udenretslig tvistbilæggelse og onlinetvistbilæggelse af god kvalitet samt til oplysninger om klagemuligheder. (39)Det Europæiske Netværk af Forbrugercentre hjælper forbrugerne med at opnå fordelene ved deres EU-forbrugerrettigheder, når de køber varer og tjenesteydelser på tværs af grænserne i det indre marked og EØS enten elektronisk eller på rejser. Netværket, som består af 30 centre, er i over 10 år blevet finansieret i fællesskab af Unionens forbrugerprogrammer og har bevist sin merværdi med hensyn til at styrke forbrugernes og de erhvervsdrivendes tillid til det indre marked. Det behandler anmodninger fra over 100 000 forbrugere om året og når ud til millioner af borgere via sine presse- og onlineinformationsaktiviteter. Det er et af de mest værdsatte støttenetværk for borgere i Unionen, og de fleste centre har kontaktpunkter for lovgivning om det indre marked, som f.eks. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF, og evalueringen af netværket understreger, at det er vigtigt at fortsætte dets drift. Netværket har også planer om at udvikle gensidige ordninger med tilsvarende organer i tredjelande. (40)Kvalitetskontrollen af Unionens forbruger- og markedsføringslovgivning, som Kommissionen gennemførte i maj 2017, afslørede behovet for bedre håndhævelse af reglerne og lettere adgang til klagemuligheder, når forbrugere har lidt skade som følge af overtrædelser af forbrugerlovgivningen. Som følge heraf vedtog Kommissionen en "En ny aftale for forbrugerne" i april 2018, bl.a. for at sikre ligebehandling af forbrugerne i hele det indre marked i forbindelse med produkter med to forskellige kvaliteter, stærkere håndhævelseskapacitet for medlemsstaterne, større produktsikkerhed, øget internationalt samarbejde og nye klagemuligheder, navnlig gennem repræsentative søgsmål anlagt af kvalificerede enheder. Programmet bør sigte mod at støtte forbrugerpolitikken bl.a. med oplysningsaktiviteter og videnopbygning, kapacitetsopbygning og udveksling af bedste praksis hos forbrugerorganisationer og forbrugerbeskyttelsesmyndigheder, netværkssamarbejde og udvikling af markedskendskab, styrkelse af evidensgrundlaget for det indre markeds funktion for forbrugere, IT-systemer og kommunikationsredskaber.

(41)Borgerne er særligt berørt af, hvordan markederne for finansielle tjenesteydelser fungerer. Disse er en vigtig del af det indre marked og kræver solide rammer for regulering og tilsyn, der sikrer ikke kun den finansielle stabilitet og en bæredygtig økonomi, men som også tilvejebringer et højt beskyttelsesniveau for forbrugere og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelser, herunder detailinvestorer, sparere, forsikringstagere, medlemmer af pensionskasser og pensionsmodtagere, individuelle aktionærer, låntagere og SMV'er. Det er vigtigt at styrke deres kapacitet til at deltage i udformningen af politikker for den finansielle sektor. (42)Programmet bør derfor fortsætte med at støtte de specifikke aktiviteter, som er omfattet af kapacitetsopbygningsprogrammet 2017-2020, der styrker inddragelsen af forbrugere og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelser i Unionens politikudformning som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/826, der fortsatte pilotprogrammet og de forberedende foranstaltninger for årene 2012-2017. Dette er nødvendigt for at give politiske beslutningstagere kendskab til andre interesserede parters synspunkter og ikke kun til de synspunkter, som fagfolk i den finansielle sektor fremfører, og det sikrer, at forbrugernes og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelsers interesser bliver bedre repræsenteret. Dette bør resultere i bedre finansielle tjenesteydelser især takket være en bedre offentlig forståelse for vigtige spørgsmål vedrørende finansiel regulering og øget finansiel forståelse. (43)Som led i et pilotprojekt mellem 2012 og 2013 og en forberedende foranstaltning mellem 2014 og 2016 ydede Kommissionen tilskud til to organisationer efter en årlig åben indkaldelse af forslag. De to organisationer er Finance Watch, der blev oprettet med EU-tilskud i 2011, og som er en international nonprofitorganisation i henhold til belgisk ret, og Better Finance, som er et resultat af successive omorganiseringer og rebranding af eksisterende europæiske sammenslutninger af investorer og aktionærer siden 2009. Kapacitetsopbygningsprogrammet, der er oprettet i henhold til forordning (EU) 2017/826, identificerer de samme to organisationer som eneste støttemodtagere. Det er derfor nødvendigt fortsat at samfinansiere disse organisationer inden for rammerne af programmet. Denne finansiering bør dog tages op til revision. (44)Det er nødvendigt med et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i hele fødevareforsyningskæden, for at det indre marked kan fungere effektivt. En sikker og bæredygtig fødevareforsyningskæde er en forudsætning for samfundet og for det indre marked. Grænseoverskridende sundheds- og fødevarekriser forstyrrer det indre markeds funktion, idet de begrænser bevægeligheden for personer og varer og forstyrrer produktionen. (45)Den overordnede målsætning for EU-retten på fødevareområdet er at bidrage til et højt sundhedsniveau for mennesker, dyr og planter i hele fødevarekæden, støtte forbedring af dyrevelfærden, bidrage til et højt beskyttelses- og oplysningsniveau for forbrugerne og et højt beskyttelsesniveau for miljøet, herunder bevarelse af biodiversiteten, samtidig med at den europæiske fødevare- og foderproduktions bæredygtighed forbedres, kvalitetsstandarderne i hele Unionen styrkes, konkurrenceevnen i Unionens fødevare- og fodersektor forbedres, og der skabes flere job. (46)I betragtning af den særlige karakter af foranstaltningerne vedrørende et højt sundhedsniveau for mennesker, dyr og planter i hele fødevarekæden bør der i nærværende forordning fastlægges særlige kriterier for støtteberettigelse i forbindelse med ydelse af tilskud og anvendelse af offentligt udbud. Uanset Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) (i det følgende benævnt "finansforordningen") og som en undtagelse fra princippet om ikketilbagevirkende kraft bør navnlig omkostninger til hasteforanstaltninger som følge af deres hastende og uforudsigelige karakter være støtteberettigede og bør også omfatte omkostninger afholdt som følge af mistanke om forekomst af en sygdom eller en skadegører, forudsat at forekomsten efterfølgende er bekræftet og meddelt til Kommissionen. Kommissionen bør indgå de relevante budgetforpligtelser og foretage udbetalingerne for de støtteberettigede udgifter efter medlemsstaternes undertegnelse af de retlige forpligter og på grundlag af en vurdering af de betalingsanmodninger, der indgives af medlemsstaterne. Omkostninger i forbindelse med beskyttelsesforanstaltninger, der træffes i tilfælde af en direkte trussel mod sundhedstilstanden i Unionen som følge af forekomst af eller udviklingen i visse dyresygdomme og zoonoser på et tredjelands eller en medlemsstats område eller på oversøiske lande og territoriers område, samt omkostninger i forbindelse med beskyttelsesforanstaltninger eller andre relevante aktiviteter til støtte for planters sundhedsstatus i Unionen bør også være støtteberettigede. (47)Den offentlige kontrol, der foretages af medlemsstaterne, er et meget vigtigt redskab til kontrol og overvågning af, at de relevante EU-krav implementeres, overholdes og håndhæves. Effektive offentlige kontrolsystemer er en forudsætning for, at der kan opretholdes et højt sikkerhedsniveau for mennesker, dyr og planter i hele fødevarekæden, samtidig med at der sikres et højt beskyttelsesniveau for miljøet og dyrevelfærden. Der bør kunne ydes EU-tilskud til sådanne kontrolforanstaltninger. Der bør navnlig være mulighed for at yde tilskud til EU-referencelaboratorierne til afholdelse af de udgifter, disse laboratorier har i forbindelse med gennemførelsen af arbejdsprogrammer godkendt af Kommissionen. Eftersom effektiviteten af den offentlige kontrol også er afhængig af, at kontrolmyndighederne råder over veluddannet personale med et tilstrækkeligt kendskab til EU-retten, bør Unionen desuden kunne yde støtte til uddannelse af dette personale og til relevante udvekslingsprogrammer, der arrangeres af de kompetente myndigheder. (48)Europæiske statistikker af høj kvalitet, som udvikles, udarbejdes og formidles i henhold til det europæiske statistiske program, er afgørende for evidensbaseret beslutningstagning; de bør stilles til rådighed rettidigt og bidrage til gennemførelsen af Unionens politikker som omhandlet i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, navnlig styrket og integreret økonomisk styring, social, økonomisk og territorial samhørighed, bæredygtig udvikling, landbrugspolitikken, Europas sociale dimension og globalisering. (49)Europæiske statistikker er uundværlige for Unionens beslutningstagning og for måling af EU-initiativernes performance og indvirkning. Derfor bør den fortsatte tilvejebringelse og udvikling af europæiske statistikker ved hjælp af en EU-tilgang og ud fra et perspektiv, der er bredere end det indre marked, sikres med henblik på at dække alle Unionens aktiviteter og politikområder, herunder styrkelse af borgerne og virksomhederne, således at de er i stand til at træffe informerede valg. (50)På grund af sin horisontale karakter er det europæiske statistiske program underlagt specifikke krav og navnlig dem, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009, særlig med hensyn til overholdelse af de statistiske principper, det europæiske statistiske systems funktion og styringen heraf, herunder den rolle og de opgaver, der er tildelt Udvalget for det Europæiske Statistiske System og Kommissionen, samt oprettelse og gennemførelse af programmeringen af de statistiske aktiviteter. (51)Programmet er blevet forelagt Udvalget for det Europæiske Statistiske System til forhåndsgennemgang i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009. (52)Unionen og medlemsstaterne har forpligtet sig til at gennemføre FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling. Ved at bidrage til opfyldelsen af 2030-dagsordenen vil EU og medlemsstaterne fremme et stærkere, mere bæredygtigt, rummeligt, sikkert og velstående Europa. Programmet bør bidrage til gennemførelsen af 2030-dagsordenen, herunder ved at skabe balance mellem de økonomiske, sociale og miljømæssige dimensioner af bæredygtig udvikling. (53)For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling bør programmet bidrage til at integrere klimatiltag og til at opnå det overordnede mål om, at mindst 25 % af Unionens udgifter på budgettet bidrager til klimamålene. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser. (54)Ved denne forordning fastlægges der en finansieringsramme for programmet, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: point 17 of the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management], for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure. (55)Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde indeholder bestemmelser om samarbejde på områder, der er omfattet af programmer mellem Unionen og dens medlemsstater på den ene side og de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, der deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, på den anden side. Andre lande bør også kunne deltage i programmet, herunder især Unionens nabolande og lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande og tiltrædende lande. Desuden bør programmet på området europæiske statistikker være åbent for Schweiz i overensstemmelse med aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om samarbejde om statistik. (56)Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage med hjemmel i andre retsforskrifter. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser. (57)Finansforordningen finder anvendelse på dette program. Der fastsættes regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder regler for tilskud, priser og udbud. (58)De foranstaltninger, der blev gennemført under de tidligere programmer og budgetposter, har vist sig at være passende og bør derfor bibeholdes. De nye foranstaltninger, der indføres i henhold til programmet, tager sigte på at styrke navnlig et velfungerende indre marked. For at skabe større enkelhed og fleksibilitet i gennemførelsen af programmet og dermed i højere grad opfylde dets mål bør foranstaltningerne kun defineres i forhold til overordnede generiske kategorier. Programmet bør også omfatte lister over vejledende aktiviteter vedrørende specifikke målsætninger på området konkurrenceevne eller specifikke aktiviteter, der udspringer af reguleringsmæssige krav, f.eks. inden for standardisering, regulering af fødevarekæden og europæiske statistikker. (59)Det er nødvendigt at fastsætte visse kategorier af enheder, som er berettiget til finansiering, samt de enheder, der bør være berettiget til finansiering uden indkaldelse af forslag. (60)I betragtning af den stadig større sammenkobling inden for verdensøkonomien bør programmet fortsætte med at give mulighed for at inddrage eksterne eksperter, som f.eks. embedsmænd i tredjelande, repræsentanter for internationale organisationer og erhvervsdrivende inden for særlige områder.

(61)Det er nødvendigt at angive særlige kriterier vedrørende regler om samfinansiering og støtteberettigede omkostninger. (62)I overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse, som fremgår af dens meddelelse af 19. oktober 2010 med titlen "Gennemgang af EU's budget", og for at sikre sammenhængende og forenklede finansieringsprogrammer bør ressourcerne anvendes sammen med andre EU-støtteinstrumenter, hvis de planlagte foranstaltninger i henhold til programmet forfølger mål, som er fælles for forskellige finansieringsinstrumenter, dog med undtagelse af dobbeltfinansiering. (63)Dette program bør bidrage til den samlede støtte, der dækker særlige behov i regionerne i den yderste periferi og deres integration på det indre marked, således som det for nyligt blev genbekræftet i Kommissionens meddelelse "Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi". (64)Programmet bør fremme synergier og forhindre overlapninger med relaterede EU-programmer og EU-foranstaltninger. Foranstaltningerne under dette program bør supplere foranstaltningerne i told- og Fiscalisprogrammerne, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...], og som også tager sigte på at støtte og forbedre det indre markeds funktion. (65)Programmet bør fremme synergier og komplementaritet med hensyn til SMV'er og støtte til iværksætteri under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...]. Endvidere vil SMV-vinduet under InvestEU-fonden, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...], garantere støtte i form af lån og egenkapital for at øge adgangen til og tilgængeligheden af finansiering for SMV'er. Programmet bør ligeledes tilstræbe synergier med rumprogrammet, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...], med hensyn til at tilskynde SMV'er til at udnytte banebrydende innovation og andre løsninger, der er udviklet under disse programmer. (66)Dette program bør fremme synergierne med Horisont Europa, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...], og som tager sigte på at fremme forskning og innovation. Dette bør navnlig gælde komplementaritet med foranstaltningerne i det fremtidige europæiske innovationsråd for innovative virksomheder samt støttetjenester for SMV'er. (67)Programmet bør fremme synergi og komplementaritet med hensyn til programmet det digitale Europa, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...], der tager sigte på at fremme digitaliseringen af Unionens økonomi og den offentlige sektor. (68)Derudover bør programmet også tilstræbe synergier med Fonden for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...], og som tager sigte på at støtte den videre udvikling af et europæisk retligt område med henblik på de nationale retssystemers effektivitet, som er en vigtig katalysator for en retfærdig og omkostningseffektiv europæisk økonomi. (69)Dette program bør fremme synergierne med Erasmusprogrammet, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...], Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...] og Den Europæiske Socialfond Plus, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...], på området arbejdskraftens og unges mobilitet, som er afgørende for et velfungerende indre marked. (70)Endelig kunne foranstaltninger vedrørende fødevarekæden, f.eks. veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger i tilfælde af en dyre- og plantesundhedskrise, suppleres af markedsbaserede interventioner inden for rammerne af programmeringen af Unionens fælles landbrugspolitik, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...]. (71)Hvis det er relevant, bør programmets foranstaltninger anvendes til at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt afpasset måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger privat finansiering, og have en klar europæisk merværdi. (72)Kommissionen bør derfor tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelse af arbejdsprogrammer til gennemførelse af foranstaltninger, der bidrager til et højt sundhedsniveau for mennesker, dyr og planter i hele fødevarekæden. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (73)Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at opfylde foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for ikkeoverholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, som ikke er knyttet til omkostninger, som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen. (74)For at sikre regelmæssig overvågning og rapportering bør der fra begyndelsen fastlægges en passende ramme for overvågning af programmets foranstaltninger og resultater. Denne overvågning og rapportering bør baseres på indikatorer, der måler virkningerne af programmets foranstaltninger i forhold til forud fastsatte referencescenarier. (75)Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav bør, hvor det er relevant, omfatte målbare indikatorer, der kan danne grundlag for en evaluering af programmets virkninger i praksis. (76)Listen over dyresygdomme og zoonoser, der er berettiget til finansiering i forbindelse med hasteforanstaltninger og til finansiering i forbindelse med udryddelses-, bekæmpelses- og overvågningsprogrammer, bør fastsættes på grundlag af de dyresygdomme, der er nævnt i del I, kapitel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429, Europa-Parlamentets og Rådet forordning (EF) nr. 2160/2003 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001. (77)For at tage hensyn til situationer fremkaldt af dyresygdomme, der har en væsentlig indvirkning på husdyrproduktion eller -handel, udviklingen af zoonoser, der udgør en trussel mod mennesker, eller nye videnskabelige eller epidemiologiske udviklinger samt sygdomme, der kan udgøre en ny trussel for Unionen, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen, for så vidt angår ændring af listen over sygdomme og zoonoser. For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af dets målsætninger bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen med henblik på at gennemgå eller supplere indikatorerne til måling af, hvorvidt de specifikke målsætninger er nået, hvis det anses for nødvendigt, og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser om fastsættelse af en overvågnings- og evalueringsramme. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. (78)I henhold til [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU] kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. (79)Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og Rådets forordning (EU) 2017/1939. Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371. I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder. (80)Horisontale finansielle bestemmelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastlagt i finansforordningen, og de regulerer navnlig proceduren for opstillingen og gennemførelsen af budgettet ved hjælp af tilskud, offentlige indkøb, priser, indirekte gennemførelse, og sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i TEUF, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for sund økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering.

(81)Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 finder anvendelse på medlemsstaternes behandling af personoplysninger i forbindelse med denne forordning og under tilsyn af medlemsstaternes kompetente myndigheder. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 finder anvendelse på Kommissionens behandling af personoplysninger inden for rammerne af denne forordning og under tilsyn af Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger foretaget af kompetente myndigheder skal overholde reglerne om overførsel af personoplysninger i forordning (EU) 2016/679, og enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger foretaget af Kommissionen skal overholde reglerne om overførsel af personoplysninger i forordning (EF) nr. 45/2001. (82)Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af de berørte områders grænseoverskridende karakter, men kan på grund af Unionens større handleevne bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. (83)Programmet bør også sikre større synlighed og sammenhæng i Unionens indre marked, virksomheders konkurrenceevne, herunder SMV'ers, og foranstaltninger på området europæiske statistikker for europæiske borgere, virksomheder og administrationer. (84)Forordning (EU) nr. 99/2013, forordning (EU) nr. 1287/2013, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 254/2014, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 258/2014, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 652/2014 og forordning (EU) 2017/826 bør ophæves med virkning fra den 1. januar 2021. (85)Der bør sikres en gnidningsløs overgang uden afbrydelser mellem programmerne på områderne virksomheders og SMV'ers konkurrenceevne, forbrugerbeskyttelse, forbrugere og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelser, politikudformning inden for finansielle tjenesteydelser, fødevarekæden og europæiske statistikker oprettet ved forordning (EU) nr. 1287/2013, forordning (EU) nr. 254/2014, forordning (EU) 2017/826, forordning (EU) nr. 258/2014, forordning (EU) nr. 652/2014, forordning (EU) nr. 99/2013 og nærværende program, navnlig hvad angår videreførelse af flerårige foranstaltninger og evalueringen af resultaterne af de forrige programmer —



VEDTAGET DENNE FORORDNING: KAPITEL I GENERELLE BESTEMMELSER Artikel 1



Genstand Ved denne forordning fastlægges programmet for forbedring af det indre markeds funktion og virksomheders konkurrenceevne, herunder mikrovirksomheders og små og mellemstore virksomheders, og rammen for finansiering af udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker, jf. artikel 13 i forordning (EF) nr. 223/2009 (i det følgende benævnt "programmet"). Der fastsættes mål for programmet, et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf. Artikel 2



Definitioner I denne forordning forstås ved: (1)"blandingsoperation": foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, nr. 6), og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer (2)"europæiske statistikker": statistikker, der udvikles, udarbejdes og formidles i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009 (3)"retlig enhed": en fysisk person eller en efter national ret, EU-retten eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter, eller en enhed, der ikke er en juridisk person, jf. finansforordningens artikel 197, stk. 2, litra c) (4)"mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder": mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF i udgaven af 6. maj 2003 (5)"tredjeland": et land, der ikke er en medlemsstat. Artikel 3



Programmets målsætninger

1.Programmet har følgende generelle målsætninger: (a)at forbedre det indre markeds funktion og navnlig at beskytte og styrke borgere, forbrugere og virksomheder, især mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er), ved håndhævelse af EU-retten, lettere markedsadgang, fastsættelse af standarder og ved fremme af menneskers, dyrs og planters sundhed og dyrevelfærd; samt at styrke samarbejdet mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder og mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder og Kommissionen og de decentraliserede EU-agenturer (b)at tilvejebringe sammenlignelige og pålidelige statistikker af høj kvalitet om Europa, der understøtter udformningen, overvågningen og evalueringen af alle EU-politikker og hjælper politiske beslutningstagere, virksomheder, forskere, borgere og medier med at træffe informerede beslutninger og deltage aktivt i den demokratiske proces. 2.Programmet har følgende specifikke målsætninger: (a)at gøre det indre marked mere effektivt, fremme forebyggelse og fjernelse af hindringer, støtte udviklingen, gennemførelsen og håndhævelsen af EU-retten på områderne det indre marked for varer og tjenesteydelser, offentligt udbud, markedsovervågning samt på områderne selskabsret, aftaleret og ansvar uden for kontraktforhold, hvidvaskning af penge, fri bevægelighed for kapital, finansielle tjenesteydelser og konkurrence, herunder udvikling af styringsværktøjer (b)at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne med særlig fokus på SMV'er og opnå additionalitet gennem foranstaltninger, der yder forskellige former for støtte til SMV'er, SMV'ers adgang til markeder, herunder deres internationalisering, et for SMV'er gunstigt erhvervsklima, sektorers konkurrenceevne, modernisering af industrien og fremme af iværksætteri (c)at sikre et velfungerende indre marked gennem standardiseringsprocesser, som: i)muliggør finansiering af europæisk standardisering og interesserede parters deltagelse i udarbejdelse af europæiske standarder ii)støtter udviklingen af internationale standarder af høj kvalitet for regnskabsaflæggelse og revision, letter deres indarbejdelse i EU-retten og fremmer innovation og udvikling af bedste praksis i inden for virksomhedsrapportering (d)at fremme forbrugernes interesser og sikre et højt niveau af forbrugerbeskyttelse og produktsikkerhed ved at: i)styrke, bistå og uddanne forbrugere, virksomheder og civilsamfundet, sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, bæredygtigt forbrug og produktsikkerhed, navnlig ved at støtte de kompetente retshåndhævende myndigheder og forbrugernes repræsentative organisationer og samarbejdsforanstaltninger, sikre, at alle forbrugere har adgang til klagemuligheder og tilvejebringelse af passende oplysninger om markederne og forbrugerne ii)forbedre forbrugeres, andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelsers og civilsamfundets deltagelse i politikudformningen på området finansielle tjenesteydelser, fremme en bedre forståelse af den finansielle sektor (e)at bidrage til et højt sundhedsniveau for mennesker, dyr og planter i hele fødevarekæden og på beslægtede områder, bl.a. ved at forebygge og udrydde sygdomme og skadegørere, og støtte forbedring af dyrevelfærd samt en bæredygtig fødevareproduktion og et bæredygtigt forbrug (f)at udarbejde og formidle statistikker af høj kvalitet om Europa på en rettidig, upartisk og omkostningseffektiv måde gennem styrkede partnerskaber inden for det europæiske statistiske system, jf. artikel 4 i forordning (EF) nr. 223/2009, og med alle relevante eksterne parter ved hjælp af flere forskellige datakilder, avancerede dataanalysemetoder, intelligente systemer og digitale teknologier. Artikel 4



Budget 1.Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på 4 088 580 000 EUR i løbende priser. 2.Inden for det beløb, der er omhandlet i stk. 1, tildeles følgende vejledende beløb til følgende målsætninger: (a)1 000 000 000 EUR til den specifikke målsætning, som er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b) (b)188 000 000 EUR til den specifikke målsætning, som er omhandlet i artikel 3, stk.2, litra d), nr. i) (c)1 680