DA    DA DA 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, 3.12.2008 
SEK(2008) 2948 
  
KOMMISSIONENS ARBEJDSDOKUMENT 
Ledsagedokument til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING OM FÆLLESSKABETS 
DELTAGELSE I ET EUROPÆISK PROGRAM FOR METROLOGISK 
FORSKNING, DER IVÆRKSÆTTES AF FLERE MEDLEMSSTATER  
  
SAMMENDRAG AF KONSEKVENSANALYSE 
 
{KOM(2008) 814 endelig} 
{SEK(2008) 2949} 
DA 2   DA SAMMENDRAG 
Indledning og proceduremæssige spørgsmål 
Det tidligste eksempel på, hvor vigtigt det er at kunne foretage helt nøjagtige målinger, når 
man skal opbygge et samfund, stammer helt tilbage fra 3000 f.Kr. En " cubit"  er den første 
kendte enhed til måling af længde. Den blev  brugt i forbindelse med opførelsen af 
pyramiderne og var defineret som længden af fa raoens underarm plus bredden af hans hånd. 
Den store Keops-pyramide, der blev bygget under kongen af samme navn, blev opført ved 
hjælp af dette system, og længden blev målt med en relativ nøjagtighed på 0,05 % over en 
afstand på 230 m. Moderne metrologi har si ne rødder i den franske revolution og dennes 
politiske ønske om at harmonisere enheder i he le Frankrig og indføre måleenheder, der var 
"for alle, til alle tider ".  
I vore dages globale økonomi yder metrologien et enormt bidrag til den teknologiske og 
økonomiske udvikling i mange af verdens nationer.  Forskning i metrolog i er nødvendig for at 
løse samfundets problemer og påvirker bl.a. områder som sa tellitnavigation, sundhedsvæsen, 
halvlederindustrien og klimaændringer. I 1990'er ne blev Den Europæiske Union ramt af 
sygdommen kogalskab eller BSE-krisen. Vi husker alle det presserende behov for metrologisk 
forskning og nye referencematerialer som grundlag for regulering, der skulle genskabe forbrugernes tillid og dermed redde det eu ropæiske oksekødsmarked. Da metrologisk 
forskning er en vigtig støtteaktivitet for regulering og standardisering, har den traditionelt været prioriteret hø jt i mange økonomier. Men hvis man ser på tiden fra den franske 
revolution til nu, har de europæiske lande gennemført deres egne nationale metrologiforskningsaktiviteter helt isoleret fra hinanden. Selv i dag har EU's medlemsstater 
ikke evnet at samle tropperne og skabe deres eg et moderne, integrerede europæiske program 
for metrologisk forskning (EMRP).  
I mange år har Fællesskabet udnyttet forskellige bestemmelser i trakta ten for at tilskynde til 
en større grad af koordination og samarbejde mellem de nationale forskningsprogrammer. I 
2000 konkluderede Det Europæiske Råd i Lissabon, at forskningsaktiviteterne på nationalt 
plan og i EU skal integreres og koordineres bedre for at gøre dem så effektive og nyskabende som muligt, og i 2006 understregede Europa-Parla mentet vigtigheden af bedre koordination 
mellem nationale og europæiske forskningspr ogrammer. I særprogr ammet "Samarbejde" 
under syvende rammeprogram for forskning og  teknologisk udvikling (FP7) er der med 
artikel 169 skabt mulighed for at indføre et fæ lles europæisk forskningsprogram for metrologi 
via det eksisterende net af nationale måletekniske institutter.  
Ud over den veldokumenterede støtte fra Europa -Parlamentet og Rådet til et sådant initiativ 
bekræftede en omfattende høring af interessenterne, at der er et stort behov for, at man på 
fællesskabsniveau fremmer integrationen og moderniseringen af det europæiske 
metrologisystem. De af Europa-Kommissionens  tjenestegrene, der udnytter metrologiske 
forskningsresultater som grundlag for deres udkast til moderne regulering/lovgivning på deres 
respektive områder (f.eks. generaldirektoraterne SANCO,  ENV og ENTR), bekræftede 
ligeledes på fælles møder, at der er behov for et  integreret program, som skal dække de fleste 
eksisterende nationale forskningsprogrammer. 
Problemformulering 
Metrologi er skjult for offen tlighedens øjne, men er alligevel afgørende for moderne handel 
og kommunikation. Markedsadgang kan f.eks. vanskeliggøres på grund af uforenelige 
standarder eller mangel på ensartede, nøjagtig e vægte og mål. Metrologisk forskning er i høj 
DA 3   DA grad i offentlighedens interesse og en af de  vigtigste støtteaktivite ter for myndighedernes 
arbejde med regulering og standardisering. A lle store økonomiske magter i verden har 
erkendt, at teknologisk FoU inden for metrologi er kritisk for en  moderne nations langsigtede 
økonomiske vækst. På denne baggrund står Europa  over for det, der kaldes det europæiske 
metrologidilemma. Det " europæiske metrologidilemma" best år i at sikre overensstemmelse 
mellem metrologiforskningen og samfundets behov, som bliver mere og mere krævende og 
komplekse og derfor mere ressourceintense, sa mtidig med at den stadig skal opfylde de 
eksisterende "traditionelle" krav uden tilførsel af nye eller supplerende ressourcer. Samtidig 
er der et stigende globalt be hov for nøjagtig, hurtig måling i traditionelle i ndustrier, nye 
teknologier lægger øget pres på målesystemet og kræver "radi kalt nye målingstyper", og på 
mange samfundsområder såsom sundhedsvæsen, miljøbeskyttelse, fødevaresikkerhed og 
transport er der en stigende erkendelse af vigt igheden af standarder og måling, der er direkte 
relateret til lovgivning, mens de europæiske ress ourcer ikke stiger tils varende eller udnyttes 
på en tilsvarende optimal måde.  
Det europæiske metrologiforskersamfund er et specialiseret samfund, som er løst knyttet til 
forskningsinstitutioner eller den akademiske verden. Det er yderst opsplittet og består af enkelte førende centre, som vil kunne drage ford el af bred konkurrence på internationalt plan. 
Der findes adskillige eksempler på overlappende forskning, f.eks. erklæringerne om kalibrerings- og målingskapacitet, "Calibration  and Measurement Capability Statements" 
(CMC'er), hvor de fire europæiske lande, de r forsker mest i metrologi (Tyskland, Det 
Forenede Kongerige, Frankrig og Italien) tegne r sig for 4 050 CMC'er sammenholdt med i alt 
2 250 CMC'er for USA under ét. Mindre medlemsst ater råder over fortrinlig videnskabelig 
viden på forskellige relevante områder (f.e ks. nanoteknologi), men kan ikke opbygge deres 
egen forskningskapacitet på dette område på grund af de enorme opstartsinvesteringer, og 
fordi de ikke kan skabe en tilstrækkelig kr itisk masse. På nationalt plan findes der også 
forskellige systemfejl, og en europæisering og modernisering af programmeringen kan derfor 
ændre på denne situation og løse hovedproblemet:  
Det europæiske metrologiforskningssystem, der er baseret på en logik med en isoleret 
national forskningsplanlægning, sk al løse "metrologidilemmaet ". Europas potentiale inden 
for metrologisk forskning udnyttes ikke til fulde og kan derfor ikke tilvejebringe de optimale 
svar på samfundets udfordringer. En fælles in dsats mellem medlemsstaterne og EU er en 
forudsætning for en moderne, udfordringsorie nteret forskningsindsat s inden for metrologi. 
Enhver ny strategi kræver flere ressourcer og kan kun gennemføres med held, hvis den tager 
hensyn til de eksisterende nationale systemer, in tegrerer disse i et ægte europæisk program, 
som skal munde ud i en intensivering og modern isering af de eksistere nde nationale systemer.  
Fællesskabets ret til at handle på dette område er  fastslået i flere af tr aktatens artikler, der 
omfatter koordinering af og samarbejde me llem medlemsstaterne og Fællesskabet på 
forskningsområdet. I henhold til traktatens  artikel 165 samordner Fællesskabet og 
medlemsstaterne deres indsats inden for fors kning og teknologisk udvik ling for at sikre den 
indbyrdes sammenhæng mellem de nationale po litikker og Fællesskabets politik på dette 
område. Derfor indeholder artikel 169 en opf ordring til Fællesskabet om at deltage i 
forsknings- og udviklingsprogrammer, der iværksæ ttes af flere medlemsstater. Fællesskabets 
indsats er således velbegrundet,  da det er usandsynligt, at medlemsstaterne kan løse disse 
problemer hver for sig. For det andet skal den lo giske begrundelse for en indsats på EU-plan 
til dels findes i, at nogle af  de største udfordringer har en transnational ka rakter (f.eks. 
sundhedsvæsen, miljøbeskyttelse og fødevaresikk erhed), hvor medlemsstaterne skal handle i 
fællesskab for at kunne løse tr ansnationale problemer.  
Målsætninger  
DA 4   DA De generelle politiske målsætninger for initiativet er at styrke EU's evne til at opfylde sine 
ambitiøse politiske mål og reagere på de kommende års store udfordringer: 
• at bidrage til virkeliggørelsen af målsætni ngerne i den reviderede  Lissabon-strategi  
• især at investere mere og bedre i vi den med henblik på vækst og jobskabelse 
• at bidrage til etableringen af det europæiske forskningsrum (ERA)  
• at hjælpe europæerne med at reagere mere  effektivt på samfundets udfordringer såsom 
miljøbeskyttelse, sundhedsvæsen, sikkerhed og offentlig sikkerhed.  
For at kunne bidrage til at opnå disse målsæt ninger er det nødvendigt at gøre den offentlige 
metrologiforskning mere effektiv og virkningsfuld. Specifikke målsætninger : 
• strukturere ERA ved at koordinere og delv ist integrere offentlige programmer for 
metrologisk forskning 
• øge effektiviteten af Europas opsplittede strategi for offentlig metrologisk forskning 
• styrke programmernes indvirkning 
• fjerne hindringer mellem nationale  metrologiforskningsprogrammer. 
Der er fastlagt følgende operationelle målsætninger for at sikre en effektiv indvirkning af 
ovenstående forbedringer:  
• grænseoverskridende koordinering og integration af offentlige forskningsprogrammer 
• håndtere store udfordringer (f .eks. klimaændringer) og områder med presserende behov for 
metrologi (f.eks. nye teknologier såso m nano-, biotek- og sundhedsmetrologi). 
• sætte "nye" medlemsstater eller kandidatlande i stand til at opbygge en forskningskapacitet 
inden for metrologi 
• give adgang til enestående forskningsinfrastrukturer og -faciliteter  
• styrke det generiske samarbejde mellem natio nale programmer for metrologisk forskning 
og det relevante forskersam fund på europæisk plan 
• modernisere planlægningen af nationale  og europæiske fors kningsprioriteringer 
• skabe mobilitet for "unge" forskere fra nati onale måletekniske institutter og udpegede 
institutter 
• Europa skal tale med en stemme for at styrke sin indflydels e på globalt plan 
• den metrologiske forskning skal bliv e en støtteaktivit et for lovgivningen 
• støtte til industri og økonomisk vækst gennem offentlig frontforskning i metrologi. 
Præsentation af den politiske mulighed 
Mulighederne for Fællesskabets indsats er styret af logikken bag og interventions-
mekanismerne i syvende rammeprogram. Ud ove r "ingen handling" henviser disse muligheder 
derfor til enten indirekte eller direkte fælle sskabsaktioner (finansiering af forskning) under 
FP7, som stemmer overens med den eksisterende nationale interventions logik vedrørende de 
forskellige medlemsstaters forskningsplanlægning.  
Mulighederne har følgende betegnelser, der er baseret på deres hovedindhold. 
(1) Politisk mulighed 1: "Ingen yderligere fæ llesskabsaktion", status quo, ingen aktivitet 
vedrørende EMRP – kan føre til en mellemstatslig strategi 
(2) Politisk mulighed 2: "Indirekte bottom up- fællesskabsaktion – let koordination" under 
FP7-programmer og -temaer (samarbejds-/kap acitetsprogrammer). Målet er at udnytte 
ERA-NET-ordningen og/eller ERA-NET Pl us-ordningen, men tema for tema og – 
under FP – programdel for programdel ("business as us ual-mulighed"). 
(3) Politisk mulighed 3: Indirekte "top do wn-fællesskabsaktion" – genindføre 
metrologitemaet i FP-delen under FP7 eller i forberedelserne til FP8 og genindføre 
fællesskabsprogrammet for metrologi  
DA 5   DA (4) Politisk mulighed 4: "Artikel 169-pr ogramintegration gennem indirekte 
fællesskabsaktion"; fællesskabsaktion for at integrere medlemsstaternes programmer 
gennem artikel 169 som anført i særprogrammet "Samarbejde" under FP7 
(5) Politisk mulighed 5: FFC – direkte aktio n; et enkelt europæisk program for 
metrologisk forskning, der gennemføres via FFC og skal imødekomme behovet for 
metrologi på europæisk plan. 
Forskellen mellem disse fem muligheder ligg er i den måde, som Fællesskabets handling 
iværksættes på – enten som en indirekte eller en direkte aktion. Særtræ kkene ved hver politisk 
mulighed drøftes indgående i nedenstående afsnit. 
Analyse og sammenligning af mulighederne   
Vælges politisk mulighed 1 , kan den nuværende situation må ske ikke opretholdes på grund 
af manglende politisk og/eller finansie l EU-deltagelse (ERA-NET eller andre 
koordinationsværktøjer). Situatione n vil sandsynligvis blive forringet,  da det må forventes, at 
medlemsstaterne vil investere mindre, hvis forskning i metrologi ikke optræder som et 
europæisk indsatsområde. Status quo vil bliv e bevaret, og medlemsstaternes programmer vil 
fortsat være isolerede. Der vil kun være ringe sandsynlighed for, at forskergrupper fra 
nytilkomne lande kommer med i erfarne forskerhold fra mere avancerede lande. Politisk 
mulighed 2  vil køre videre ad den vej, der er  afstukket med ERA-NET i FP6 og ERA-NET-
Plus i starten af FP7. EU's politiske og forskni ngsmæssige områder (f.eks. energi og miljø) 
kan uden problemer inddrages i koordineri ngen med medlemsstaternes programmer, hvor 
avancerede samspilsmekanismer med forskellig e metrologiorienterede ERA-NET bliver et 
centralt aspekt. Der vil ikke blive indført en fælles, langsigtet programstrategi som med et ægte europæisk forskningsprogram. Politisk mulighed 3 kræver ikke noget institutionelt 
grundlag. Her oprettes der et specifikt  forskningsprogram for metrologi, hvor 
metrologisamfundet, hele forskersamfundet og i ndustrien generelt kan konkurrere om midler i 
henhold til reglerne for deltagelse i FP. De r skabes mulighed for at fokusere på især 
teknologiske udfordringer på nye områder, hvilk et vil bidrage til at modernisere sektoren. 
Denne vej ligner mulighed 2. Den får ingen indvirkning på eksi sterende nationale 
metrologiske forskningssystemer eller in tegrationen med nationale programmer og 
infrastrukturer. Med politisk mulighed 4  etableres der en platform for fælles planlægning af 
EU's og medlemsstaternes forskning, hvilket vil skabe en sammenhængende, langsigtet 
forskningsdagsorden med en kritisk masse. Eu ropa-Kommissionens aktive deltagelse kan 
sikre fokus på mobilitet, åbenhed og nye fo rskningsområder. Kombinationen af EU's og 
medlemsstaternes midler skaber en kritisk masse, som med en vis sandsynlighed vil afstedkomme strukturelle æ ndringer i de nationale me trologiforskningssystemer. 
Forbindelserne til industrien er ikke eksplicitte på EU-plan og findes især på nationalt plan. Denne mulighed kræver omfattende institutione lle forandringer, som sandsynligvis vil kræve 
tid og komplicerede forhand linger med medlemsstaterne. I politisk mulighed 5 sker 
metrologiforskningen isoleret fra medlem sstaternes egne forskningsprogrammer og -
infrastrukturer, forskningen vil derfor kun have begrænset indflydelse på omstruktureringen af 
de nationale metrologiforskni ngssystemer og ikke nogen fø ling med medlemsstaternes behov. 
Andre flaskehalse er ansættels eskrav til FFC og mangel på konkurrence på metrologiområdet, 
der i sagens natur kræv er konkurrerende forskningsspor, hvis resultatet skal blive de mest 
pålidelige løsninger.  
På baggrund af denne generelle sammenligning af  de fem politiske muligheder mener vi ikke, 
at mulighed 1 og 5 er relevante alternativer, der kan løse ove nstående problemer, og vi vil 
derfor begrænse nedenstående omfattende di skussion til mulighed 2, 3 og 4, som vil blive 
sammenlignet direkte. Her beskrives en lang ræ kke indvirkninger i forhold til de operationelle 
målsætninger. Følgende tabel opsummerer analysen og er en sammenligning af de tre 
DA 6   DA relevante muligheder, for så vidt angår indvir kning på målsætningen for en fællesskabsaktion 
inden for metrologisk forskning. 
Tabel: Oversigt over de tre mulig heders potentielle indvirkninger  
Indvirkning på:  Mulighed 2: 
Let koord.  Mulighed 
3: FP  Mulighed 4: 
Art. 169  
Virkningsgrad i forhold til koordination, 
integration af nationale måletekniske institutter og nationale programmer  Middel  Meget lav Meget høj 
Effektivitet i forhold til koordination, 
integration af nationale måletekniske institutter 
og nationale programmer Middel Lav Høj 
Store udfordringer  Middel Høj Høj 
Nye medlemsstater: kapacitetsopbygning Lav/middel Lav Middel/høj 
Åben adgang til forskningsinfrastruktur Lav/middel Lav Middel/høj 
Samspil med forskersamfundet Lav/middel Meget høj Middel/høj 
Modernisering af metrologisystemet Middel Lav Høj 
Mobilitet og udvikling af menneskelige 
ressourcer Lav Meget lav Middel 
Globalt samarbejde og Europas position Lav/middel Lav Høj 
Støtte til EU-regulering Lav Lav Høj 
Vækst: Service til industri  Lav Lav Middel 
Vækst: Støtte til nye sektorer Middel Høj Høj 
Denne sammenligning viser, at artikel 169-mu ligheden vil få den st ørste indvirkning på 
målsætningerne for udvikling af metrologisk forskning.  
Vores generelle konklusion er, at tiden er mo den til et art. 169-i nitiativ inden for 
metrologi. Initiativet er vigtigt både fo r udviklingen og moderniseringen af det 
europæiske metrologiske forskningssystem  og som støtte for de industrier og 
videnskabsområder, der har behov for mere og mere avancerede metrologiaktiviteter.  
De vigtigste resultater af konsekvensanalys en opsummeres nedenfor. "Metrologidilemmaet" 
er en kendsgerning. Eksemplerne har bekræftet,  at der i stigende gr ad stilles krav om 
metrologiforskning og -ydelser. Me trologi bidrager direkte til at løse Europas problemer og 
opfylde de politiske målsætninger.  Jo klarere Europa definerer de  store udfordringer, jo mere 
politik vil der blive rettet m od disse udfordringer, og jo  mere bliver Europa også 
referenceramme for krisestyring, der forudsæt ter nøjagtige målinger og test. Art. 169 ville 
mobilisere flere midler, både på europæisk og na tionalt plan. Fællesskabets støtte vil sikre, at 
Europas interesser vare tages i arbejdsprogrammet for de t nye art. 169-EMRP, men uden at 
DA 7   DA begrænse de nationale aktiviteter og binde dem til programmets europæiske dimension. Af 
alle de sammenlignede alternativer er det art. 169, som bedst kan bidrage til at modernisere de 
nationale strukturer. Målene passer ind i den europæiske sa mmenhæng, fordi de bidrager 
direkte til Lissabon-processen, og gennemføres metrologifors kningen korrekt, kan den lægge 
grundstenen til et ERA baseret på medlem sstaternes og Europa-Kommissionens fælles 
initiativer.  
Overvågning og evaluering 
Overvågningen og evalueringen ledsages af en årsberetning, som udarbejdes af den særlige 
gennemførelsesstruktur, hvor der gøres rede for registrerbare integrationsindikatorer og 
kvalitative indikatorer på gr undlag af de forventede aktioner under EMRP-programmet. Den 
særlige gennemførelsesstruktur  vil for hver indkaldelse bliv e bedt om at fremsende de 
oplysninger, der er nødvendige  for at udarbejde indikato rerne og selvevalueringen, 
begyndende med data for året før iværksættels en af EMRP. En eksp ertgruppe vil i en 
midtvejsevaluering og en endelig  evaluering vurdere fremskridt  med de forskellige aktioner 
under det planlagte program og basere denne vurdering på 13 veldefin erede indikatorer. 
Gruppen vil desuden vurdere indv irkningen af EMRP på inte grationen af de nationale 
metrologiprogrammer, omstruktureringen af metrologiske net og programmer og 
indvirkningen på ERA generelt.