ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets direktiv om administrativt samarbejde på beskatningsområdet (kodificering)

(COM(2020) 49 final — 2020/0022 (CNS))

(2020/C 311/13)

Rådets anmodning om udtalelse 25.2.2020 Retsgrundlag Artikel 113 og 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed Vedtaget på plenarforsamlingen 10.6.2020 Plenarforsamling nr. 552 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 221/1/3

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, og da EØSU allerede har behandlet dette emne i sine udtalelser om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 904/2010 for så vidt angår foranstaltninger til styrkelse af det administrative samarbejde med henblik på bekæmpelse af momssvig vedtaget den 15. maj 2019 (1), om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet i forbindelse med indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger vedtaget den 18. januar 2018 (2), om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/16/EU hvad angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet og om forslag til Rådets direktiv om regler til bekæmpelse af metoder til skatteundgåelse, der direkte påvirker det indre markeds funktionsmåde vedtaget den 28. april 2016 (3), om endelig gennemførelse af ØMU'en — skattepolitikkens rolle vedtaget den 10. december 2014 (4) og om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet vedtaget den 16. oktober 2013 (5), besluttede det på sin 552. plenarforsamling den 10.-11. juni 2020, mødet den 10. juni, med 221 stemmer for, 1 imod og 3 hverken for eller imod, at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokumenter.

Bruxelles, den 10. juni 2020. Luca JAHIER Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT C 240 af 16.7.2019, s. 29.

(2) EUT C 197 af 8.6.2018, s. 29.

(3) EUT C 264 af 20.7.2016, s. 93.

(4) EUT C 230 af 14.7 2015, s. 24.

(5) EUT C 67 af 6.3.2014, s. 68.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår midler til den specifikke tildeling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet

(COM(2020) 206 final — 2020/0086 (COD))

(2020/C 311/15)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 27.5.2020 Rådet, 2.6.2020 Retsgrundlag Artikel 177, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab Vedtaget på plenarforsamlingen 10.6.2020 Plenarforsamling nr. 552 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 219/0/2

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, besluttede det på sin 552. plenarforsamling den 10.-11. juni 2020, mødet den 10. juni, med 219 stemmer for, igen imod og 2 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.
1.3.

Eftersom nogle EU-lande allerede har opbrugt eller øremærket deres midler under ELFUL, mener EØSU, at Kommissionen uden for budgettet for den fælles landbrugspolitik bør oprette en ekstraordinær fond med midler fra genopretningsplanen for at gøre det muligt at gennemføre denne foranstaltning uden at reducere midlerne under ELFUL. I modsat fald mener udvalget, at der bør gives plads til en vis fleksibilitet i ELFUL inden for rammerne af dette lovforslag. EØSU opfordrer derfor Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet til at tage hensyn til de generelle bemærkninger i denne udtalelse.
3.16.

EØSU glæder sig over, at FRO tager sigte på at afhjælpe konsekvenserne af afviklingen af kulmineindustrien og på behovet for at støtte sektorer i den tunge industri, så de kan fortsætte deres aktiviteter på en bæredygtig måde, samt behovet for at håndtere de deraf følgende sociale konsekvenser. Udvalget bemærker dog, at fonden ikke må være begrænset til at finansiere dekarboniseringsprocessen. EØSU ser gerne, at en del af FRO-midlerne afsættes til at generere de investeringer, som arbejdstagere og lokalsamfund, der er berørt af dekarboniseringsprocessernes værdikæde, har brug for som støtte i overgangen fra et erhverv til et andet.
2.3.

Hver medlemsstat, der råder over en kvote for almindelig tun, fastlægger desuden en årlig forvaltningsplan for fiskerikapaciteten for at tilpasse antallet af fiskerfartøjer til de tildelte fiskekvoter, en årlig inspektionsplan for at sikre, at forordningen overholdes, og en årlig forvaltningsplan for opdræt for at sikre, at den skønnede mængde almindelig tun, der er til rådighed for opdræt, modsvares. Samtlige planer skal indsendes til Kommissionen senest den 31. januar hvert år.
4.4.6.

EØSU foreslår, at der gøres mere for at fremme kapacitetsopbygning hos arbejdsmarkedets parter i social dialog, for at investere i strukturer til støtte for social dialog og for at fremme procedurer til fordel for en social dialog. I visse lande er den sociale dialog ikke særligt veludviklet, og nogle lande har uden tvivl oplevet tilbagegang på området som følge af krisen. Vi glæder os over Kommissionens indsats for at intensivere samarbejdet med arbejdsmarkedets parter i forbindelse med det europæiske semester. I lyset af den sociale dialogs centrale betydning for gennemførelsen af søjlen for sociale rettigheder og af beskæftigelsesretningslinjerne og de landespecifikke henstillinger gentager EØSU sin opfordring til, at dialogen fortsætter i alle medlemsstater, og opfordrer indtrængende alle politiske aktører på nationalt og europæisk plan til at styrke de strukturer, der står for de kollektive overenskomstforhandlinger på alle niveauer. Derudover har Kommissionen gjort fremskridt med hensyn til inddragelse af civilsamfundet i de landespecifikke rapporter, og dette bør anerkendes og videreudvikles.
1.2.

EØSU understreger, at beslutningen om ikke at tillade torskefiskeri vil betyde, at en betydelig andel af havfiskeriaktiviteterne i nogle medlemsstater vil bryde sammen. Dette vil ikke blot have konsekvenser i form af arbejdsløse fiskere, men også indvirke negativt på de mindre fiskeforarbejdningsvirksomheder, det direkte salg og turisterhvervet. For at sikre at forbrugerne har adgang til frisk fisk, bør bæredygtig akvakultur i offshore brug, der beskæftiger lokale fiskere, fremmes.
6.12.

Revisionsretten har flere gange udtalt, at EU skal være mere nærværende i sundhedssystemerne og gøre mere for, at de kommer tættere på borgerne på tværs af grænserne, og for at forbedre sundhedsydelserne især for de mest udsatte og økonomisk dårligst stillede personer. Også EØSU opfordrer Kommissionen til at synliggøre de sociale værdier, der klart fremgår af traktaterne, og konkret omsætte dem til en kultur og tiltag for at skabe et sundhedens EU.
4.10.

Det er utrolig vigtigt at gøre det lettere at overdrage en virksomhed, da dette vil motivere en hel generation til at sikre, at familievirksomhederne videreføres, og det vil gøre det lettere at overdrage ejerskabet i tilfælde, hvor ejeren/ejerne ikke har de krævede kvalifikationer, ressourcer og idéer til at videreføre virksomheden. Arbejdstagernes opkøb af virksomheder gennem oprettelse af et kooperativ og andre former for medarbejderejerskab kan også undersøges i sådanne tilfælde. Det er også vigtigt at fastlægge de to forskellige former for virksomhedsoverdragelse for at forstå, hvordan den specifikke lovgivning påvirker hver form. Der bør sondres mellem »virksomhedsoverdragelser inden for familien« og »virksomhedsoverdragelser uden for familien«, som har hver sin definition. Lovrammerne bør være mere fleksible for at gøre det lettere at købe en eksisterende virksomhed i tilfælde, hvor der er tale om større risici, betydelige omkostninger og komplicerede procedurer. Opmærksomheden bør navnlig rettes mod grænseoverskridende overdragelser af SMV'er for at håndtere de høje omkostninger forbundet med disse transaktioner og de særdeles forskellige lovgivninger i medlemsstaterne. Ud over spørgsmålet om overdragelser anbefaler EØSU, at der oprettes et europæisk selskab 2.0 for SMV'er i form af et revideret europæisk privat selskab (Societas Privata Europaea (SPE)) for at lette grænseoverskridende ekspansion og opskalering for SMV'er.
2.1.4.

Kommission har endvidere til hensigt at anvende forebyggelsesmekanismer med det formål at: forebygge nye hindringer for levering af tjenesteydelser på det indre marked; forbedre evnen til at påvise manglende overholdelse; oprette en platform for onlinehåndhævelse (e-håndhævelseslaboratorium) til at udveksle oplysninger om ulovlige industri- og forbrugerprodukter, der ikke opfylder kravene; oprette et fælles europæisk kontaktpunkt for information til myndighederne om kontrol med nonfoodprodukter og den kommende kvikskranke på toldområdet; sikre, at informationssystemet for det indre marked (IMI) bliver standardredskabet; skabe et redskab, som gør det muligt for borgere og virksomheder anonymt at rapportere om lovgivningsmæssige hindringer, som de støder på i forbindelse med udøvelsen af deres rettigheder i det indre marked; forbedre håndhævelsen i forbindelse med EU's fødevarelovgivning (herunder dyre- og plantesundhed); vurdere integreringen af eksisterende strukturer (såsom netværket for forbrugerbeskyttelsessamarbejde, EU-netværket for produktoverensstemmelse og Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder) og et laboratorium, der finansieres under programmet for det indre marked eller programmet for et digitalt Europa og skal teste og anvende avancerede IT-løsninger; styrke kampen mod forfalskning og ulovlige produkter, herunder ulovlige produkter, der fremstilles eller samles i EU af importerede komponenter, og udvide OLAF's nuværende mandat; styrke håndhævelsen i fødevarekæden; udvikle mærknings- og sporbarhedssystemer ved at fremme brugen af digitale værktøjer for at muliggøre en mere målrettet kontrol ved de ydre grænser og inden for EU; gøre SOLVIT til standardredskabet til bilæggelse af tvister vedrørende det indre marked; strømline processen for håndtering af traktatbrudssager, foretage en indledende gennemgang af klager inden for to måneder med henblik på at fastlægge de næste trin; og anvende EU Pilot-ordningen med klare betingelser og tidsplaner i tilfælde, hvor der synes at kunne opnås en hurtig løsning inden for kort tid.
3.2.

EU's industristrategi omfatter forslag til foranstaltninger, der skal: — sørge for, at bæredygtige produkter bliver normen i EU med en retsakt om strategien for bæredygtige produkter, der skal sikre, at de produkter, der sendes ud på det europæiske marked, holder længere — styrke forbrugernes stilling ved at give dem adgang til pålidelig information og sikre dem en reel »ret til reparation« — øge fokus på de sektorer, der anvender flest ressourcer, og som har stort potentiale for cirkularitet, såsom: — elektronik og IKT: »et initiativ for cirkulær elektronik« — batterier og køretøjer: nye lovrammer for batterier — emballage: nye bindende bestemmelser, som fastlægger, hvad der er tilladt på EU-markedet — plastik: nye bindende bestemmelser om genanvendelse af indhold — tekstilvarer: en ny EU-strategi for at styrke konkurrenceevnen og innovationen i sektoren — anlæg og byggeri: en overordnet strategi for et bæredygtigt bebygget miljø — fødevarer: et nyt lovgivningsinitiativ om genanvendelse for at udskifte emballage og service i restaurationsbranchen — mindske affald: nedbringelse af affaldsproduktion og omdannelse af affald til sekundære ressourcer af god kvalitet — få cirkulariteten til at fungere for mennesker, regioner og byer — styrke den rolle, som standardisering spiller — sikre tværgående tiltag: cirkularitet som forudsætning for klimaneutralitet — sikre tiltag på globalt plan — sikre overvågning af fremskridtet. Der er tale om cirka 35 tiltag over den treårige periode fra midten af 2020 til midten af 2023 med initiativer inden for elektronik, affald, tjenesteydelser og miljøtjenester.
5.2.

De interne rådgivende grupper er et vigtigt element i den nye generation af frihandelsaftaler, men der er behov for at styrke dem, hvis de skal kunne varetage deres overvågningsopgaver på tilfredsstillende vis, navnlig hvad angår handel og bæredygtig udvikling og tillige andre aspekter i EU's fremtidige frihandelsaftaler. Arbejdsgruppen bestående af eksperter fra medlemsstaterne inden for handel og bæredygtig udvikling og den nye Chief Trade Enforcement Officer bør være tæt tilknyttet de interne rådgivende gruppers arbejde med en fast struktur for rapportering og udveksling. Dette bør suppleres af en informationsudveksling med ILO om arbejdsrelateret gennemførelse af kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling. For at opnå større synlighed og interinstitutionel opfølgning er der brug for en struktureret dialog mellem EU's interne rådgivende grupper, Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne. For at få mest muligt ud af dialogen med civilsamfundet i partnerlandene er møder i de fælles interne rådgivende grupper af afgørende betydning og bør medtages i forhandlingerne om aftalens udformning. De interne rådgivende grupper kan absolut yde et værdifuldt bidrag gennem fælles projekter og fælles anbefalinger. Med det stigende antal frihandelsaftaler og dermed interne rådgivende grupper er der et presserende behov for at gennemføre systemiske løsninger med tilstrækkelige ressourcer, både menneskelige og økonomiske. Der findes ikke nogen universalløsning. Enhver mulig ny tilgang, f.eks. en regionalisering af de interne rådgivende grupper, skal kunne sikre, at de fungerer effektivt og kan løse udfordringerne i forbindelse med den pågældende aftales gennemførelse, og tillige inddrage grupperne i udformningen.
Ud over forøgelserne under Next Generation EU foreslår Kommissionen at styrke andre programmer, så de kan udnyttes fuldt ud til at gøre Unionen mere modstandsdygtig og til at tackle de udfordringer, som pandemien og dens konsekvenser har medført:

programmet for et digitalt Europa, Connecting Europe-faciliteten, programmet for det indre marked og programmer til støtte for samarbejde på skatte- og toldområdet, Erasmus+, Et Kreativt Europa, den fælles landbrugspolitik og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, Asyl- og Migrationsfonden og Fonden for Integreret Grænseforvaltning, Fonden for Intern Sikkerhed, EU's førtiltrædelsesbistand.
4.48.

Af flere grunde har et stort antal unge europæere aldrig eller sjældent rejst i Europa. Selv om der findes udvekslingsprogrammer på uddannelsesområdet, har EU netop lanceret et værktøj, der vil gøre det muligt for alle europæere at få en rejseoplevelse, som vil bringe unge i bedre kontakt med den europæiske identitet, øge deres bevidsthed om EU's kerneværdier og gøre dem fortrolige med en bæredygtig og ren transportform. DiscoverEU er et EU-initiativ, der sætter folk i stand til at udforske Europa gennem læringsaktiviteter. Ved fortrinsvis at rejse med jernbane (der er undtagelser for at gøre det muligt for dem, der bor på øer eller i afsidesliggende områder, at deltage) kan unge europæere udforske Europa og dets byer.
3.8.

EØSU glæder sig derfor over det nye solvensstøtteinstrument og bifalder, at instrumentet, selv om det er åbent for alle medlemsstater, vil fokusere på de lande, hvis økonomier er blevet hårdest ramt af covid-19-pandemiens konsekvenser, og/eller hvor adgangen til statslig solvensstøtte er mere begrænset. EØSU er enig i, at der udelukkende bør ydes støtte til virksomheder med levedygtige forretningsmodeller, som ikke var i vanskeligheder før covid-19-krisen. Udvalget bifalder desuden, at solvensstøtteinstrumentet forankres i Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI). For at sikre en effektiv anvendelse af midlerne er det tilrådeligt at tillade fleksible skift til og fra EFSI's øvrige politikområder. Endelig bør en velafbalanceret markedsbaseret fordeling af de disponible midler mellem egenkapital- og kvasiegenkapitalprodukter såsom efterstillede lån indgå i planerne.
6.8.

Vigtige industrier og sektorer skal identificeres og støttes, lige fra menneskelige ressourcer til forskning, med henblik på at skabe en europæisk industripolitik, der beskytter disse strategiske sektorer mod markedet og sikrer forsyningssikkerhed for centrale elementer, såsom respiratorer, masker og andre produkter. Dette må betyde, at virksomheder, der flytter produktionskapacitet til Europa, får mulighed for at genvinde kontrollen over produktionen og sikre autonomi i forhold til verdensmarkedet. Dette skal til enhver tid være i overensstemmelse med en retfærdig miljømæssig omstilling. EU's voksende afhængighed af import af lægemidler og aktive stoffer til fremstilling af lægemidler kan skabe systemiske problemer ved at forårsage lægemiddelmangel og sundhedsmæssige risici. Dette giver anledning til alvorlig bekymring for EU's strategiske autonomi.
4.12.

EØSU understreger behovet for en hurtig og effektiv koordinering af indsatsen mellem Kommissionen, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd for at undgå forsinkelser, der kan bringe gennemførelsen af facilitetens mål i fare. Medlemsstaterne skal også reagere omgående og fuldt ud på grund af den korte tid, inden for hvilken de forskellige projektplaner skal udarbejdes og gennemføres. Medlemsstaterne bør arbejde tæt sammen med Kommissionen for at godkende, overvåge og sikre en vellykket gennemførelse af de projektplaner, der forelægges i henhold til faciliteten. Hurtigere indsendelse, godkendelse, overvågning og gennemførelse af projekter kunne opnås ved aktivt at inddrage private konsulentvirksomheder med global erfaring på de relevante områder.
2.2.

Nærmere bestemt foreslås det at fravige princippet i direktivets artikel 31, stk. 3, om, at afgifterne for minimumsadgangsydelserne og for adgangen til infrastruktur skal fastsættes som den omkostning, der påløber direkte som følge af togtjenesten. Som en undtagelse fra visse bestemmelser i direktiv 2012/34/EU må medlemsstaterne foretage nedadgående justeringer i opkrævningen af tillæg i løbet af den nuværende køreplan. Som en undtagelse fra artikel 36 i direktiv 2012/34/EU må infrastrukturforvaltere beslutte at give afkald på reservationsafgifter for uudnyttede kanaler på grund af forstyrrelser som følge af pandemien.
7.1.

Med den nylige — og igangværende — covid-19-coronaviruspandemi er samfundet blevet udsat for et realitetstjek, hvad angår brugen af digital teknologi, og dette har skabt mange nye udfordringer. Nu hvor der er behov for at kommunikere, studere og arbejde på afstand, kan det konstateres, at mange mennesker ikke er tilstrækkeligt forberedt på en effektiv brug af moderne digitale teknologier, og den digitale infrastruktur er heller ikke i stand til at sikre lige adgang og inklusiv deltagelse via digitale teknologier. Digitale netværk er ikke blevet videreudviklet til at håndtere den øgede belastning, og der vil skulle foretages tilstrækkelige investeringer for at sikre høj hastighed og effektiv kommunikation, ikke kun til kommercielt brug, men også til brug i privatlivet, selv i fjerntliggende områder.
3.11.

Der er en risiko for, at de indsamlede data (både i dag og fremover) ikke blot vil blive anvendt til at bekæmpe den aktuelle pandemi, men også til at profilere, kategorisere og vurdere personer med forskellige formål for øje. Længere ude i fremtiden vil man endda kunne forestille sig, at et »funktionsskred« kan føre til uønskede former for profilering i forbindelse med tilsyn og overvågning, godkendelse med forsikrings- eller sociale fordele for øje, ansættelse eller afskedigelse osv. Derfor må de data, der indsamles ved hjælp af sådanne apps, under ingen omstændigheder anvendes i forbindelse med profilering, risikoberegning, klassificering eller forudsigelse.
2.5.

o C, og der skal gøres en indsats for at holde det på under 1,5 o C. EØSU glæder sig derfor over forslaget om en europæisk klimalov ( 2 ) , som Kommissionen fremlagde den 4. marts 2020, og som fastsætter en lovgivningsmæssig ramme for at nå målet om klimaneutralitet i EU inden 2050. EØSU er enig i, at det er både ønskeligt og nødvendigt at nå målet om klimaneutralitet i 2050 og om muligt tidligere for at bidrage til at nå målet i Parisaftalen om, at den globale opvarmning skal holdes et godt stykke under 2C, og der skal gøres en indsats for at holde det på under 1,5C.
7.4.

Klimapagtens succes vil til dels afhænge af, hvorvidt iværksættere og virksomheder formår at tiltrække finansiering i form af støtte fra offentlige, filantropiske og private kilder. Denne finansiering bør bruges til at afhjælpe de markedssvigt, der har forårsaget klimaforandringer, igangsætte disruptive forandringer, og den vil kunne nå et betydeligt omfang. EU's multilaterale finansieringsramme og missionsdrevne europæiske og internationale offentlige og private midler med en målsætning om at drive systemiske ændringer inden for klimamodvirkning og -tilpasning kan anvendes til at generere milliarder til innovative klimaforanstaltninger. Det overordnede mål bør være at mobilisere ressourcer, erfaring og kapacitet til at opnå målrettede emissionsreduktioner og større modstandsdygtighed over for klimaforandringerne, der kan mangedobles for at fremskynde omstillingen og skabe håb. Klimapagten bør hilse engagementet fra den nationale og internationale finanssektor, herunder de relevante multilaterale og private fonde, velkommen. Endvidere bør skattesystemet afspejle princippet om, at trivselsøkonomien skal maksimeres og understøttes.
EØSU støtter således indførelsen af særlige foranstaltninger for restkøretøjer i klasse L for 2021, forudsat at de er hensigtsmæssige og afbalancerede, for på én og samme tid at sikre et velfungerende indre marked og en vedvarende indsats for at mindske vejtransportens miljøpåvirkning.
3.4.

EØSU går ind for at åbne mulighed for støtte, som er målrettet eller udelukkende bestemt for almennyttige organisationer, uden at der derved opstår risiko for at overtræde EU's statsstøtte-regler. I krisesituationer er dette vigtigere end nogensinde, da almennyttige organisationer ikke råder over reserver. Netop i krisesituationer er social- og sundhedsydelser imidlertid helt nødvendige, og det skal sikres, at de bevares på et højt kvalitetsniveau.
C 429/297

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af direktiv (EU) 2016/798 for så vidt angår anvendelsen af reglerne om jernbanesikkerhed og -interoperabilitet i forbindelse med den faste forbindelse under Den Engelske Kanal

(COM(2020) 623 final — 2020/0161 (COD))

(2020/C 429/40)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 14.9.2020 Rådet, 4.8.2020 Retsgrundlag Artikel 91, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet Vedtaget på plenarforsamlingen 16.9.2020 Plenarforsamling nr. 554 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) Enstemmigt vedtaget

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede udvalget på sin 554. plenarforsamling den 16., 17. og 18. september 2020, mødet den 16. september, enstemmigt at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
1.2.

Efter EØSU's opfattelse er det nødvendigt at gennemføre de bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger, der er vedtaget af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO), i EU-lovgivningen med henblik på at sikre, at disse anvendes ensartet og effektivt i EU.