1.INDLEDNING

EU's fælles visumpolitik er en vigtig del af Schengenreglerne og et af de vigtigste resultater af integrationen i EU. Visumpolitikken er og bør forblive et middel til at fremme turismen og erhvervslivet, samtidig med at den skal forebygge sikkerhedsrisici og risikoen for irregulær migration til EU.

De grundlæggende principper i visumbehandlingen er ikke blevet revideret, siden visumkodeksen trådte i kraft i 2010 og VIS blev indført i 2011, hvorimod de vilkår, som visumpolitikken skal fungere under, har ændret sig drastisk. De migrations- og sikkerhedsmæssige udfordringer, der har præget de senere år, har ændret den politiske debat om området uden kontrol ved de indre grænser generelt, og visumpolitikken i særdeleshed, således, at den nu handler mere om at finde den rette balance mellem hensynet til migrations- og sikkerhedsspørgsmål, økonomien og de eksterne forbindelser generelt.

Samtidig giver den omfattende teknologiske udvikling nye muligheder for at gøre visumbehandlingen lettere både for ansøgerne og konsulaterne. Visumpolitikken har gennem årene spillet en stadig større rolle i EU's forbindelser udadtil.

Af alle disse grunde bør den fælles visumpolitik nu tages op til fornyet overvejelse, således at den kan tilpasses til de aktuelle udfordringer og muligheder og samtidig tjene sine to vigtigste formål, nemlig at gøre det lettere at rejse lovligt og at bekæmpe irregulær migration og sikkerhedstrusler.

I 2014 foreslog Kommissionen en omarbejdning af visumkodeksen primært for at gøre det lettere at rejse for lovligt rejsende. Da Parlamentet og Rådet imidlertid indtog forskellige holdninger til forslaget, skete der dog ingen fremskridt i forhandlingerne. De øgede sikkerheds- og migrationsudfordringer betød også, at visse aspekter af forslaget til en omarbejdning var blevet utidssvarende. Kommissionen besluttede derfor at trække forslaget til omarbejdning tilbage og fremsætte et nyt målrettet forslag om ændring af visumkodeksen.

Det nye forslag om ændring af visumkodeksen, som fremsættes i dag sammen med denne meddelelse, skal ajourføre visumprocedurerne, således at de i højere grad svarer til den nye migrations- og sikkerhedssituation, bl.a. ved at skabe sammenhæng mellem visumpolitikken og tilbagetagelsessamarbejdet. Det skal også afhjælpe en række mangler i de gældende regler for at gøre det lettere for lovligt rejsende at opnå visum til at rejse til EU. Det nye forslag viderefører også nogle nyttige aspekter fra det forslag til omarbejdning af visumkodeksen, der blev trukket tilbage. Det drejer sig bl.a. om bestemmelser, der giver ansøgere større fleksibilitet, når de skal ansøge om visum, og sikrer en bedre tilrettelæggelse af konsulaternes arbejde.

I meddelelsen præsenteres de vigtigste aspekter af forslaget om ændring af visumkodeksen, men derudover redegøres også for formålet med de ændringer af visuminformationssystemet, som vil blive foreslået senere i foråret, når de igangværende tekniske undersøgelser og konsekvensanalyser er afsluttet.

Sammen med de nye sikkerhedssystemer og nye systemer til grænse- og migrationsstyring, såsom det nyligt vedtagne ind- og udrejsesystem (EES), som bl.a. muliggør bedre kontrol af, at visumbetingelserne overholdes, og EU-systemet vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS), som Kommissionen har foreslået, lægges grundlaget for en visumpolitik, som er bedre egnet til at klare sikkerheds- og migrationsudfordringerne. Dette vil blive styrket yderligere af forslaget om interoperabilitet, som skal forbedre muligheden for at benytte EU-informationssystemerne inden for grænsekontrol, sikkerhed og migrationsstyring til at udveksle data og dele oplysninger.

Endelig ser Kommissionen længere frem ved at undersøge, hvordan der kan skabes bedre synergi mellem EU's visumpolitik og EU's eksterne forbindelser, og ved at indlede en debat om digitaliseringen af visumbehandlingen.

2.OVERORDNEDE MÅL

Det forslag, der fremlægges i dag, ændrer adskillige bestemmelser i visumkodeksen. Det overordnede formål med disse ændringer er at styrke visumpolitikken, så den bliver et mere effektivt værktøj til at håndtere de stigende migrations- og sikkerhedsudfordringer, EU står overfor. Forslaget vil også sikre, at det bliver lettere at behandle visa for lovligt rejsende, som bidrager til EU's økonomiske vækst eller til EU's sociale og kulturelle udvikling.

Hvad angår det overordnede mål om at tackle migrationsudfordringerne, vil dette ske ved en ny tilgang, som skaber sammenhæng mellem visumpolitikken og tilbagetagelsessamarbejdet med tredjelande (jf. afsnit 3.1). De obligatoriske regler for udstedelsen af visa til flere indrejser kan også bidrage indirekte til dette mål (jf. afsnit 3.3).

Sikkerheden i forbindelse med visumbehandlingen vil blive øget, navnlig ved et forslag om ændring af visuminformationssystemet (VIS), som vil blive fremsat senere på foråret (jf. kapitel 4). Forslaget om at revidere VIS vil også tage sigte på fuldt ud at udnytte de muligheder, interoperabilitet giver. Interoperabilitet er en vigtig forudsætning for at forbedre de data, de konsulære embedsmænd har til rådighed, når de skal vurdere en visumansøgning. Det vil gøre det lettere for dem at identificere personer, der kan udgøre en sikkerhedsrisiko eller en risiko for irregulær migration, og som bør nægtes visum. Det vil ligeledes gøre det lettere at identificere rejsende i god tro, for hvem visumprocedurerne kan gøres lettere.

3. ÆNDRING AF VISUMKODEKSEN

3.1. Samordning af visum- og tilbagesendelsespolitikken

I de senere år er der blevet meget større fokus på visumkodeksens mål om at forhindre risici for irregulær migration og sikkerhedsrisici. I forbindelse med de store irregulære migrationsstrømme til EU er det en stor pullfaktor, at det er meget vanskeligt for medlemsstaterne at sende irregulære migranter, som er blevet pågrebet, tilbage til deres oprindelsesland på grund af manglende samarbejdsvilje hos myndighederne i de relevante lande med hensyn til at imødekomme tilbagetagelsesanmodninger fra medlemsstaterne.

I den forbindelse har der været udtrykt ønske om at lade visumpolitikken spille en større rolle i EU's samarbejde med tredjelande, især om migrationsstyring, også i betragtning af at en vis del af de irregulære migranter, som skal sendes tilbage, er rejst lovligt ind i EU ved at få et visum, men er blevet i EU efter visumment udløb. På Det Europæiske Råds møde i juni 2017 opfordrede man ligeledes til "efter behov at tage visumpolitikken over for tredjelande op til fornyet vurdering", som et middel til at gøre reelle fremskridt inden for tilbagesendelses- og tilbagetagelsespolitikken.

Kommissionen foreslår på den baggrund en ramme for at indføre strengere betingelser for at behandle visumansøgninger i de tilfælde, hvor et tredjeland ikke i tilstrækkelig grad samarbejder om tilbagetagelse. I den forbindelse vil EU's overordnede forbindelser til et givent tredjeland også blive taget i betragtning.