Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse af aftalen i form af en brevveksling om foreløbig anvendelse af protokollen om ændring af den fjerde protokol om betingelserne for det fiskeri, der er fastsat i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side med hensyn til bestemmelsen om forsøgsfiskeri

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Fællesskabet har en langvarig kontakt med Grønland om fiskeri. Rammeaftalen stammer tilbage til 1985, og den seneste protokol er den fjerde i rækken.

Den fjerde protokol om fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og den danske regering og det grønlandske landsstyre udløber den 31. december 2006. I artikel 14 i protokollen var der dog fastsat en midtvejsrevision, der skulle afsluttes inden den 30. juni 2003.

I forlængelse af den endelige forhandlingsrunde, der fandt sted fra den 16. til den 18. juni i Athen, blev der paraferet en protokol om ændring af den fjerde protokol.

Den ændrede protokol dækker perioden fra den 1. januar 2004 til den 31. december 2006. Den finansielle godtgørelse forbliver på 42 820 000 EUR pr. år, men der er nu en klar adskillelse mellem budgetstøtten som godtgørelse for fiskerimulighederne på 31 760 679 EUR og budgetstøtten til strukturreformen af fiskeripolitikken på 11 059 321 EUR.

Godtgørelsen for fiskerimulighederne er baseret på flere ændringer:

- Fjernelse af "papirfisk" såsom torsk, blåhvilling, lodde i farvandene vest for Grønland og rødfisk i farvandene vest for Grønland såvel som havkat

- En forøgelse af kvoterne med 800 t helleflynder, 4 200 t hellefisk i farvandene øst for Grønland og 4 000 t rejer i farvandene vest for Grønland i overensstemmelse med videnskabelige råd

- Indførelsen af en kvote på 1 000 t snekrabber i overensstemmelse med et videnskabeligt råd

- Indførelsen af en kvote på 2 000 t for alle bifangster.

Budgetstøtten til strukturreformen af fiskeripolitikken og -sektoren er et nyt og nyskabende element, der vidner om de to parters ønske om at bidrage til udvikling af et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri. Godtgørelsen omfatter endvidere et særligt beløb på 500 000 EUR til forøgelse af den videnskabelige kapacitet og budgettet for Grønlands institut for naturressourcer.

For at strømline aftalen efter andre aftaler med tredjelande med finansiel godtgørelse, tilpasse den til reformen af fiskeripolitikken, især den eksterne fiskeripolitik, er der blevet indført nye elementer:

Hovedelementerne i denne ændring er:

- Indførelsen af en årlig revision af de tildelte kvoter i lyset af videnskabelige råd og indførelsen af en begrænsning af antallet af fartøjer, der fisker på samme tid i samme zone, såvel som af en mulighed for revision i lyset af aftalen om tildeling af fangstmuligheder for hellefisk til kystlande. Dette for at undgå overfiskning.

- Indførelsen af betaling af licenser for alt fiskeri med rater, der er baseret på 3 % af landingspriserne. Raterne kan tilpasses periodisk ved en administrativ aftale mellem parterne under hensyntagen til markeds- og fiskerisituationen. Dette er et fuldstændigt nyt hovedelement, der skal sikre sund forvaltning af ressourcerne, sund forvaltning af Fællesskabets finanser såvel som overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik og tilsagn om gradvis at forøge skibsredernes finansielle bidrag. Det finansielle bidrag, der følger af skibsredernes direkte betaling af licenser, vil blive trukket fra Fællesskabets godtgørelse.

- Indførelsen af muligheden for forsøgsfiskeri efter dybhavsarter, blæksprutter og muslinger. Dette er en vigtig del af aftalen, da den kan føre til en tiltrængt diversificering af fiskeriet ved Grønland og forøge fiskerimulighederne for EF-fartøjer i fremtiden.

I betragtning af ovenstående anses protokollen om ændring af den fjerde protokol for at være fordelagtig og vil fremme en ansvarlig og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne til gensidig fordel for både Fællesskabet og Grønland.

Parterne er blevet enige om, at bestemmelserne for forsøgsfiskeri gælder fra den 1. juli 2003. De to parter har derfor paraferet en aftale i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af disse bestemmelser fra den 1 juli 2003.

Kommissionen foreslår på dette grundlag, at Rådet ved en afgørelse vedtager udkastet til aftale i form af en brevveksling om den foreløbige anvendelse af protokollen om ændring af den fjerde protokol vedrørende bestemmelsen for forsøgsfiskeri som fastsat i den tilknyttede protokol, på et foreløbigt grundlag med virkning fra den 1. juli 2003 i afventning af aftalens endelige ikrafttrædelse.

Et forslag til en rådsforordning om indgåelse af protokollen om ændring af den fjerde protokol behandles ved en særskilt procedure.

Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse af aftalen i form af en brevveksling om foreløbig anvendelse af protokollen om ændring af den fjerde protokol om betingelserne for det fiskeri, der er fastsat i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side med hensyn til bestemmelsen om forsøgsfiskeri

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 300, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [1], og

[1] EFT C [...] af [...], s. [...].

ud fra følgende betragtninger:

(1) I overensstemmelse med artikel 14 i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side [2] førte de to parter forhandlinger med henblik på at fastlægge ændringer til den fjerde protokol vedrørende betingelserne for det fiskeri, der er fastsat i nævnte fiskeriaftale.

[2] EFT L [...] af [...], s. [...].

(2) Som resultat af disse forhandlinger blev der den 18. juni 2003 paraferet en protokol om ændring af den fjerde protokol.

(3) Protokollen indeholder bestemmelser for forsøgsfiskeri, som parterne aftalte skulle gælde fra den 1. juli 2003. De to parter har derfor paraferet en aftale i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af disse bestemmelser fra den 1 juli 2003. Nævnte aftale bør godkendes i afventning af afslutningen af de nødvendige procedurer for dens indgåelse -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen i form af en brevveksling om foreløbig anvendelse af protokollen om ændring af den fjerde protokol om betingelserne for det fiskeri, der er fastsat i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side, ("ændringsprotokol") godkendes herved på Fællesskabets vegne.

Teksten til aftalen i form af brevveksling og til ændringsprotokollen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Kommissionen kan indgå en administrativ ordning med den ansvarlige myndighed på Grønland for at ændre de tekniske betingelser som omhandlet i bilag V til den fjerde protokol.

Artikel 3

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen i form af brevveksling med bindende virkning for Fællesskabet.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

AFTALE

i form af brevveksling om foreløbig anvendelse af protokollen om ændring af protokollen om ændring af protokollen om betingelserne for det fiskeri, der er fastsat i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side, for perioden fra den 1. januar 2004 til den 31. december 2006

A. Brev fra den danske regering og det grønlandske landsstyre

Hr. ...

Med henvisning til den protokol, der blev paraferet den 25. juni 2001, om fastsættelse af fiskerimulighederne og den finansielle godtgørelse for perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2006 og til Fælles Komiteen's møde den 16-18 juni 2003, skal jeg hermed meddele Dem, at det grønlandske landsstyre er parat til at anvende ændringerne til protokollen vedrørende bestemmelserne for forsøgsfiskeri som fastsat i den tilknyttede protokol, på et foreløbigt grundlag med virkning fra den 1. juli 2003 i afventning af aftalens ikrafttrædelse, hvis Det Europæiske Fællesskab er parat til at gøre det samme.

For at gennemføre bestemmelserne for forsøgsfiskeri vil de grønlandske myndigheder meddele Den Europæiske Kommissionen alle disponible videnskabelige oplysninger og data (zoneopdeling. observationer osv.) inden den 17. juli 2003. De grønlandske myndigheder vil inden den 31. juli 2003 træffe beslutning om tildeling af licenser og tilknyttede betingelser. De tekniske krav som omhandlet i bilag V til protokollen kan ændres ved en administrativ aftale mellem parterne.

Grønland vil gennemføre en strukturreform af fiskerisektoren, og Det Europæiske Fællesskab vil gennemføre et program for budgetstøtte i overensstemmelse med artikel 11, stk. 6, i den tilknyttede protokol og som beskrevet i "Nærmere oplysninger om gennemførelse af en budgetstøtte til en strukturpolitik i fiskerisektoren på Grønland", der er knyttet til denne brevveksling.

Ændringerne til den fjerde protokol følger retningslinjerne i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om en integreret ramme for fiskeripartnerskabsaftaler med tredjelande (KOM(2002) 637 endelig).

Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De kan bekræfte over for mig, at Det Europæiske Fællesskab er indforstået med en sådan midlertidig anvendelse.

Modtag, hr. ..., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse

For den danske regering og det grønlandske landsstyre

B. Brev fra Det Europæiske Fællesskab

Hr. ...

Jeg anerkender herved modtagelsen af Deres brev af dags dato med følgende ordlyd:

"Hr. ...

Med henvisning til den protokol, der blev paraferet den 25. juni 2001, om fastsættelse af fiskerimulighederne og den finansielle godtgørelse for perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2006 og til Fælles Komiteen's møde den 16-18 juni 2003, skal jeg hermed meddele Dem, at det grønlandske landsstyre er parat til at anvende ændringerne til protokollen vedrørende bestemmelserne for forsøgsfiskeri som fastsat i den tilknyttede protokol, på et foreløbigt grundlag med virkning fra den 1. juli 2003 i afventning af aftalens ikrafttrædelse, hvis Det Europæiske Fællesskab er parat til at gøre det samme.

For at gennemføre bestemmelserne for forsøgsfiskeri vil de grønlandske myndigheder meddele Den Europæiske Kommissionen alle disponible videnskabelige oplysninger og data (zoneopdeling. observationer osv.) inden den 17. juli 2003. De grønlandske myndigheder vil inden den 31. juli 2003 træffe beslutning om tildeling af licenser og tilknyttede betingelser. De tekniske krav som omhandlet i bilag V til protokollen kan ændres ved en administrativ aftale mellem parterne.

Grønland vil gennemføre en strukturreform af fiskerisektoren, og Det Europæiske Fællesskab vil gennemføre et program for budgetstøtte i overensstemmelse med artikel 11, stk. 6, i den tilknyttede protokol og som beskrevet i "Nærmere oplysninger om gennemførelse af en budgetstøtte til en strukturpolitik i fiskerisektoren på Grønland", der er knyttet til denne brevveksling.

Ændringerne til den fjerde protokol følger retningslinjerne i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om en integreret ramme for fiskeripartnerskabsaftaler med tredjelande (KOM(2002)637 endelig).

Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De kan bekræfte over for mig, at Det Europæiske Fællesskab er indforstået med en sådan midlertidig anvendelse. "

Jeg har den ære at bekræfte, at Det Europæiske Fællesskab er indforstået med en sådan midlertidig anvendelse.

Modtag, hr. ..., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse

På vegne af Rådet for Den Europæiske Union

Bilag til brevudveksling

Nærmere oplysninger om gennemførelse af en budgetstøtte til en strukturpolitik i fiskerisektoren på Grønland

Da det grønlandske landsstyre præsenterede sit Oplæg til Strukturpolitisk Handlingsplan ("En vision for fremtiden") for Landstinget i efteråret 2000, fremgik det klart af handlingsplanen, at den ikke omfattede arrangementer for særlige erhverv, men nærmere var en beskrivelse af, hvilke rammebetingelser der er nødvendige for at udvikle det samlede grønlandske erhverv.

Imidlertid har der vist sig et behov for, at der bliver formuleret en samlet strukturpolitik for fiskeriet, dels begrundet i landsstyrekoalitionsaftalens ordlyd om, at "koalitionen vil virke for en kommerciel og politisk adskillelse af den erhvervsmæssige virksomhed gennem klare rammer", og at "Fiskerierhvervet skal gøres rentabelt", dels begrundet i, at fiskeriet har en så dominerende betydning for den grønlandske samfundsøkonomi. Begge forudsætninger forudsætter relevansen for, at der skal formuleres en strukturpolitisk handlingsplan for fiskeriet.

En strukturpolitik for fiskerisektoren vil også imødekomme EU's ønsker i forbindelse med den udviklingsstøtte, som det grønlandske landsstyre vil modtage som følge af indgåelsen af aftalen om budgetstøtte. Aftalen forudsætter en overordnet langsigtet sammenhængende politik inden for et sektorielt område, i det foreliggende tilfælde fiskeriet. For tiden har det grønlandske landsstyre ingen sammenhængende fiskeripolitik, så det er også en god lejlighed til at udforme en sådan politik.

Formålet med strukturpolitik er at skabe de rammebetingelser og vilkår, der tilsammen giver de mest optimale vilkår for erhvervslivet og dermed sikrer fortsat vækst, beskæftigelse og indtjening. Det bør dog ses i et perspektiv om, at udviklingen af andet erhvervsliv er mindst ligeså vigtigt.

En strukturpolitik for fiskeriet vil i første omgang kun sætte pejlemærkerne for den udvikling, som der ønskes.

Den politiske tilslutning, og gerne så bred som mulig, er absolut en nødvendighed for, at det skal kunne lykkedes med at etablere et rentabelt fiskerierhverv. Det er derfor helt afgørende, at der skabes en bred og fast politisk opbakning bag de pejlemærker, der vil fremgå af den handlingsplan som der bliver udarbejdet. Ligesom ved resten af strukturpolitikken er det vigtigt, at kun ved at fastholde en sådan enighed både politisk og administrativt over en lang årrække vil det være muligt at sikre, at fiskeristrukturpolitikken gennemføres forsvarligt.

Det er derfor af absolut betydning, at Grønland i sine forbindelser med EU fremstår som en pålidelig samarbejdspartner med et stabilt styre osv.

Samlet kan det overordnede mål for fremtidens fiskeripolitik på Grønland formuleres således:

"Vi skal opnå det maksimale samfundsøkonomiske udbytte af den fiskbare ressource, der findes i de grønlandske farvande."

Den hidtidige politik har i meget stort omfang haft fokus på problemstillinger af mere kortsigtet karakter, herunder fremhæves:

- Subsidier som bl.a. omfatter: Mindstepriser, olietilskud, ESU og særlig fiskeindustritarif på el og vand samt kapacitetsstyring.

- Ejerskabsproblematikken som bl.a. omfatter:

- en blanding af ejerskabs- og myndighedsrollen

- begrænsninger af ejerskabet af kvoter

- begrænsninger af adgangen til licenser

Et af målene er at få ændret det fokus, man anskuer problemstillinger i fiskerierhvervet på, således at betragtningerne bliver mere forudsigelige og langsigtede. Dertil skal fremhæves de problemer, der findes i dag, med at måle fiskeriets samfundsøkonomiske værdi og udbytte. Dette nødvendiggør, at der bliver udarbejdet en fiskeriøkonomisk model for Grønland, der bidrager kvalitativt til vurderingen af initiativers samfundsøkonomiske virkning og udbytte.

I overensstemmelse med principperne om god forvaltning har den oprindelige Strukturpolitiske Handlingsplan tre omdrejningspunkter, som hver især og sammen spiller en afgørende rolle for den langsigtede udvikling af erhvervslivet:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

I forhold til formuleringen af en Strukturpolitisk Handlingsplan for fiskeriet er de problemstillinger, som skal behandles, rubriceret under de samme omdrejningspunkter dels for at skabe en parallelitet til den oprindelige handlingsplan, dels for at kunne indpasse denne indsat med øvrige strukturpolitiske initiativer.

Overordnet for den fremtidige strukturfiskeripolitik gælder der dog, at der fortsat vil være behov for en offentlig regulering i et eller andet omfang. Denne vil tage udgangspunkt i fiskeri-, skatte- og finanslovgivningen.

Målet er at fremlægge et forslag til en strukturpolitik for fiskerisektoren i Grønlands landsting til behandling under efterårssamlingen i 2004. Nedenfor er der anført en tidsplan for hele processen. For at opfylde denne tidsplan skal alle initiativer beskrives grundigt - et efter et -for at disse initiativer kan blive gennemført i forbindelse med den overordnede strukturpolitik for fiskerisektoren. Det er endvidere landsstyrets hensigt, at der samtidigt skal udarbejdes en økonomisk model, så den kan benyttes som et instrument til at måle, hvilke initiativer der tjener samfundet bedst, og vise den faktiske situation i fiskerisektoren.

Følgende mål gælder for omdrejningspunkterne for alle delpolitikker og strukturpolitikken i almindelighed:

1. Målene skal være klare og kunne nås i tid.

2. De skal være målelige ud fra forudfastsatte pejlemærker.

3. De skal være kontrollerbare.

4. De gennemførte initiativer skal kunne evalueres ud fra mål.

Det skal endvidere også fremgå klart, hvilke konsekvenser det vil få, hvis målene ikke nås inden for den fastsatte frist.

1. Omdrejningspunkterne for en strukturpolitik for fiskeriet

Elementerne i de enkelte omdrejningspunkter er anført i listen nedenfor. Denne liste vil også blive benyttet ved udformningen af rammen for den fortsatte udformning af politikken.

1.1 Omlægning af samfundets strukturer

Den offentlige sektor på Grønland er meget dominerende i det samlede erhvervsliv, både i kraft af de mange offentligt ejede virksomheder og i kraft af de særlige geografiske og økonomiske vilkår på Grønland, hvor det offentlige administrerer en lang række af subsidier og tilskud.

Den offentlige sektor har i høj grad dannet rammen i udviklingen af det grønlandske samfund til et moderne velfærdssamfund. Spørgsmålet er dog, om det offentlige engagement i fiskerierhvervslivet fortsat skal være dominerende. Landsstyret finder derfor tiden inde til at vurdere, hvilken fremtidig rolle den offentlige sektor skal have i det grønlandske fiskerierhvervsliv.

I forhold til den fremtidige fiskeripolitik er det derfor nødvendigt at vurdere bl.a. følgende områder:

- Logistik: Det politiske mål er at skabe en infrastruktur, der imødekommer de grundliggende behov i det grønlandske erhvervsliv, inkl. fiskeriet.

- Ejerskab: Det politiske mål er at forbedre hjemmestyreselskabernes operationer og finansielle situation, for at de kan modnes og blive privatiseret helt eller delvist.

- Subsidier: Det politiske mål er at afskaffe de nuværende subsidier helt eller at nedskære dem til et niveau, der vil tilskynde selskaberne til at blive mere markedsorienteret. Dette gælder både for direkte og indirekte subsidier, inkl. fiskerierhvervslivets bestående tariffer for el og vand, minimumspriserne for råvarer, olietilskud til fartøjerne og den nuværende handelsstøtteordning (ESU).

- Strømlining: Det politiske mål går ud på en strukturjustering både til lands og til havs på en sådan måde, at offentlige tilskud og krydssubsidier nedskæres betydeligt.

1.2 Bedre rammer for fiskerierhvervslivet

Grønlands landsstyre sætter i kraft af lovgivning og regulering en række rammer og vilkår for fiskerierhvervslivet. Dette gælder for eksempel områder som:

- Investering: Tilvejebringelse af risikovillig kapital. Ramme for, at der kan skaffes mere risikovillig kapital til forbedring af Grønlands fiskeri med det endelige sigte at nedskære de offentlige subsidier.

- Forvaltning af ressourcer: Der kræves en vurdering af den nuværende kvoteordning og den tekniske kontrol. Vurderingen skal foretages for at opretholde en bæredygtig udvikling af fiskeriet.

- Biologisk råd: Med hensyn til biologisk råd er det politiske mål at forbedre den videnskabelige viden om biomasse for fisk og skaldyr ved forenede anstrengelser.

- Udvikling: Det politiske mål er at finde og udvikle nye kommercielle arter inkl. udvikle metoder til udnytte disse nye ressourcer. Nye arter i fiskeriet vil blive udnyttet under fuld overholdelse af princippet om en bæredygtig udvikling.

På alle de områder, der påvirker virksomhedernes muligheder og vilkår, er det landsstyrets opgave at sikre de mest optimale rammer og vilkår. Det er opgaven at sikre, at indsatsen på hvert af disse områder sker samlet, koordineret og med det fælles mål for øje.

1.3 Kompetenceudvikling - Uddannelse og arbejdsmarked

Den samlede uddannelses- og arbejdsmarkedspolitiske indsats spiller en afgørende rolle for udviklingen af såvel den offentlige som den private sektor på Grønland. Evnen til at lære og at ville lære er en forudsætning for at de erhvervspolitiske rammer kan tilvejebringes og udnyttes bedst muligt. En af udfordringerne for fiskeriet er evnen til at klare den nødvendige fortsatte udvikling af de ansattes kompetencer i fiskerierhvervslivet på Grønland.

Forudsætningen "styrket kompetenceudvikling" skabes blandt andet gennem:

- Uddannelses- og arbejdsmarkedet: Det politiske mål er at sikre passende brug og udvikling af den disponible arbejdskraft på Grønland. Strukturjusteringerne vil skabe behov for, at arbejdsstyrken tilpasses eller nye produktionsformer indføres både på landbaserede virksomheder og ombord på fiskerfartøjerne.

2. Landsstyrets budget for 2004

Landsstyrets budget for 2004 vil blive offentliggjort inden begyndelsen af august 2003. Budgettet vil blive behandlet under efterårssamlingen i 2003 i det grønlandske landsting, og budgettet forventes vedtaget senest den 15. november 2003.

Landsstyrets budget for 2004 indebærer en forøgelse af beløbet til administration af det område, der falder ind under ministeriet for fiskeri, jagt og landbrug. Forøgelsen forventes at forbedre ministeriets muligheder for at foretage de nødvendige kvalitative vurderinger af forskellige initiativers økonomiske følger, f.eks. via indførelse, opfølgning, opretholdelse og analyse af modeller for fiskerierhvervslivet på Grønland og i hele verden. Desuden vil en styrkelse af ministeriets retlige kompetencer forbedre dets service til landsstyret med hensyn til de lovgivningsmæssige aspekter ved lokalt, regionalt, bilateralt og internationalt fiskeri.

3. Tidsplan

>TABELPOSITION>

PROTOKOL OM ÆNDRING AF DEN FJERDE PROTOKOL

om betingelserne for det fiskeri, der er fastsat i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side

I forlængelse af mødet i den Blandede Komité den 16.-18. juni 2003 ændres den fjerde protokol som følger med virkning fra den 1. januar 2004:

I. Artikel 1 affattes således:

"Artikel 1

1. Denne protokol gælder for fiskeri i perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2006.

2. De i aftalens artikel 2 omhandlede kvoter fastsættes hvert år i betragtning af de foreliggende videnskabelige oplysninger. De vil blive beregnet som resten af Grønlands samlede tilladte fangstmængder efter fradrag af de mængder, der er omhandlet i aftalens artikel 7, stk. 1, og anført i artikel 2, men må ikke overskride følgende mængder:

>TABELPOSITION>

3. Rejekvoten for farvandene øst for Grønland kan fiskes i farvandene vest for Grønland, hvis de enkelte selskaber har lavet ordninger for overførsel af kvoter mellem grønlandske redere og EF-redere. Det grønlandske landsstyre forpligter sig til at fremme sådanne ordninger. Kvoteoverførslerne i farvandene vest for Grønland må højst udgøre 2 000 t pr. år. EF-fartøjerne fisker på samme betingelser som dem, der er fastlagt i de licenser, der udstedes til grønlandske skibsredere.

4. Der vil blive givet tilladelser til forsøgsfiskeri for en prøveperiode på højst seks måneder hver i overensstemmelse med artikel 9 og bilag V.

5. Når parterne konkluderer, at forsøgstogterne har opnået positive resultater, vil det grønlandske landsstyre tildele 50 % af fiskerimulighederne for de nye arter til EF-flåden indtil udløbet af denne protokol. Dette ledsages af en tilsvarende forøgelse af den finansielle godtgørelse som omhandlet i artikel 11. stk. 2."

II. Artikel 2 affattes således:

"Artikel 2

De mængder, der er omhandlet i aftalens artikel 7, stk. 1, fastsættes herved for hvert år således:

(tons)

>TABELPOSITION>

"

III. Artikel 3 udgår.

IV. Artikel 9 affattes således:

"Artikel 9

Parterne fremmer forsøgsfiskeri bl.a. efter dybhavsarter, blæksprutter, muslinger og lodde (bestand vest for Grønland) i de grønlandske farvande. Med henblik herpå skal de holde samråd, når en af parterne anmoder herom, og fra tilfælde til tilfælde træffe beslutning om relevante arter, betingelser og andre parametre. Parterne gennemfører forsøgsfiskeri i overensstemmelse med bilag V."

V. Artikel 11 affattes således:

"Artikel 11

1. Den finansielle godtgørelse, der er omhandlet i aftalens artikel 6, fastsættes for denne protokols gyldighedsperiode til 42 820 000 EUR pr. år og udbetales ved fangstårets begyndelse.

2. Andelen på 31 760 679 EUR af den finansielle godtgørelse anses for at være beløbet til kompensation for fiskerimulighederne. Dette beløb justeres i løbet af hvert fangstår, når en supplerende kvote tildeles Fællesskabet udover de kvoter, der er fastsat i tabellen i artikel 1. Justeringen beregnes på grundlag af markedspriserne for de forskellige arter, som de supplerende kvoter tildeles for.

3. Grønland stiller 20 000 t torskeækvivalenter til rådighed for Fællesskabet, og Fællesskabet kan så anvende dem til at opnå supplerende fangstmuligheder. Den i stk. 2 omhandlede justerede godtgørelse kan for op til 50% bestå af disse torskeækvivalenter.

4. Proceduren for tildeling af supplerende fangstmuligheder efter aftalens artikel 8 er fastsat i bilag III.

5. Det finansielle bidrag, der følger af skibsredernes direkte betaling for licenser, vil blive trukket fra Fællesskabets samlede godtgørelse som fastsat i artikel 11, stk. 1. Licensafgift pr. art og t, der tildeles fartøjer, ansættes i overensstemmelse med bilag VI. De tekniske gennemførelsesbestemmelser for tildeling af fiskerilicenser fastlægges ved en administrativ aftale mellem parterne.

6. Grønland gennemfører en budgetstøtte til fiskerierhvervslivet for protokollens tre resterende år i overensstemmelse med de fiskeripolitiske tilsagn i den grønlandske landsstyreformands brev til Kommissionens formand Romano Prodi af 12. juni 2003. Retningslinjerne for strategien og målsætningerne for reformen af den grønlandske fiskeripolitik som defineret og programmeret uafhængigt og autonomt af det grønlandske landsstyre såvel som de tekniske detaljer for definition, gennemførelse og kontrol af budgetstøtten til fiskerierhvervslivet på Grønland fastlægges ved en administrativ aftale mellem Grønland og Det Europæiske Fællesskab. Grønland afsætter 500 000 EUR til forøgelse af budgettet for Grønlands institut for naturressourcer."

VI. Artikel 14 affattes således:

"Artikel 14

Senest den 30. juni 2005 vurderer parterne gennemførelsen af denne protokol med henblik på at forberede forhandlingerne om den næste aftale."

VII. Bilag I udgår.

VIII. Som bilag V indsættes:

"Bilag V

Nærmere oplysninger om gennemførelse af forsøgsfiskeri

Det grønlandske landsstyre og Europa-Kommissionen træffer i fællesskab beslutning om udvælgelsen af EF-erhvervsdrivende, det mest passende tidspunkt såvel som ordningerne for gennemførelse af forsøgsfiskeri. For at lette fartøjernes forsøgsarbejde fremlægger det grønlandske landsstyre (via Grønlands institut for naturressourcer) nuværende videnskabelige oplysninger og andre grundliggende oplysninger.

Grønlands fiskerierhvervsliv vil blive tæt inddraget (koordinering af og dialog om ordningerne for forsøgsfiskeri).

Forsøgstogternes længde: højst seks måneder og mindst tre måneder, medmindre parterne ændrer det efter fælles aftale.

Udvælgelse af kandidater til gennemførelse af forsøgstogterne:

Europa-Kommissionen meddeler de grønlandske myndigheder anmodningerne om licenser for forsøgsfiskeri. Et teknisk dossier med angivelse af:

- fartøjets tekniske karakteristika

- skibsofficerernes ekspertviden om fiskeri

- forslaget til tekniske parametre for forsøgstogtet (længde, redskaber, forsøgsfarvande osv.)

Det grønlandske landsstyre etablerer en teknisk dialog mellem det grønlandske landsstyres og Europa-Kommissionens administrationer og de pågældende skibsredere, hvis det finder det nødvendigt.

Før togtets begyndelse forelægger skibsrederne de grønlandske myndigheder og Europa-Kommissionen:

- en erklæring om de fangster, der allerede er ombord

- de tekniske karakteristika for det fiskegrej, der anvendes til togtet

- en forsikring om, at de overholder de grønlandske retsforskrifter for fiskeri

Under togtet til havs skal skibsrederne:

- forelægge Grønlands institut for naturressourcer, de grønlandske myndigheder og Europa-Kommissionen en ugentlig rapport om fangsterne pr. dag og træk, inkl. beskrivelse af togtets tekniske parametre (position, dybde, dag og klokkeslæt, fangster og andre bemærkninger eller kommentarer)

- meddele fartøjets position, fart og kurs via FOS

- sikre, at en grønlandsk videnskabelig observatør eller en observatør, som de grønlandske myndigheder har valgt, er ombord. Det er observatørens rolle at indsamle videnskabelige oplysninger fra fangsterne såvel som at udtage prøver af fangsterne. Observatøren behandles som en skibsofficer, og skibsrederen skal dække observatørens leveomkostninger under hans ophold på fartøjet. Beslutningen om observatørens tid ombord, hans opholds længde samt påmønstrings- og afmønstringshavn træffes efter aftale med de grønlandske myndigheder. Medmindre der er aftalt noget andet mellem parterne, vil et fartøj aldrig blive tvunget til at anløbe havn mere end én gang hver anden måned.

- lade fartøjerne inspicere, når de forlader de grønlandske farvande, hvis de grønlandske myndigheder anmoder herom

- sikre, at de overholder de grønlandske retsforskrifter for fiskeri.

De fangster, inkl. bifangsterne, der tages under forsøgstogtet, forbliver skibsrederens ejendom.

De grønlandske myndigheder vil udpege en kontaktperson, der er ansvarlig for løsning af eventuelle uforudsete problemer, der kan hæmme afviklingen af forsøgsfiskeriet."

IX. Bilag VI ændres således:

"Bilag VI

Licensafgifter

Der gælder følgende rater [3]:

[3] Raterne kan tilpasses periodisk ved en administrativ aftale mellem parterne under hensyntagen til markeds- og fiskerisituationen.

Art // EUR pr. T

Rødfisk // 52

Hellefisk // 85

Rejer // 74

Helleflynder // 199

Lodde // 7

Skolæst // 10

Snekrabbe // 122