4.Tilrådighedsstillelsen af trancherne i overensstemmelse med låneaftalen er betinget af, at der er midler til rådighed, og at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om, at Italien på tilfredsstillende vis har opfyldt de yderligere milepæle og mål, som vedrører lånet, og som er udpeget i relation til gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen. For at udbetalingen kan foretages, skal de yderligere milepæle og mål, som vedrører lånet, være opfyldt senest den 31. august 2026.

2.Kommissionen stiller lånestøtten til rådighed for Italien i trancher i overensstemmelse med bilaget til denne afgørelse. Der stilles et beløb på 15 938 235 352 EUR til rådighed som forfinansiering, svarende til 13 % af lånet. Forfinansieringen og trancherne kan udbetales af Kommissionen i en eller flere rater. Raternes størrelse afhænger af de midler, der er til rådighed.

1.Unionen stiller et lån på højst 122 601 810 400 EUR til rådighed for Italien.

4.Tilrådighedsstillelsen af trancherne i overensstemmelse med finansieringsaftalen er betinget af, at der er midler til rådighed, og at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om at Italien på tilfredsstillende vis har opfyldt de relevante milepæle og mål, som er udpeget i relation til gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen. Med forbehold for ikrafttrædelsen af de retlige forpligtelser i stk. 1, skal milepæle og mål være opfyldt senest den 31. august 2026, for at udbetalingen kan foretages.

2.Kommissionen stiller Unionens finansielle bidrag til rådighed for Italien i trancher i overensstemmelse med bilaget til denne afgørelse. Der stilles et beløb på 8 954 466 787 EUR til rådighed som forfinansiering, svarende til 13 % af det finansielle bidrag. Forfinansieringen og trancherne kan udbetales af Kommissionen i en eller flere rater. Raternes størrelse afhænger af de midler, der er til rådighed.

1.Unionen stiller et finansielt bidrag til rådighed for Italien i form af ikketilbagebetalingspligtig støtte, som beløber sig til 68 880 513 747 EUR. Et beløb på 47 925 096 762 EUR stilles til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Med forbehold for, at der i forbindelse med ajourføringen, jf. artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241, beregnes et beløb til Italien, som svarer til eller overstiger dette beløb, stilles et yderligere beløb på 20 955 416 985 EUR til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse fra den 1. januar 2023 indtil den 31. december 2023.

Vurderingen af Italiens genopretnings- og resiliensplan på grundlag af kriterierne i artikel 19, stk. 3, i forordning (EU) 2021/241 godkendes. Reformerne og investeringsprojekterne i genopretnings- og resiliensplanen, ordningerne og tidsplanen for overvågning og gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen, herunder de relevante milepæle og mål samt de yderligere milepæle og mål relateret til udbetalingen af lånet, de relevante indikatorer vedrørende opnåelsen af de planlagte milepæle og mål og ordningerne for Kommissionens fulde adgang til de underliggende relevante data er fastlagt i bilaget til denne afgørelse.

(60)Denne afgørelse bør ikke berøre udfaldet af eventuelle sager vedrørende tildeling af EU-midler inden for rammerne af andre EU-programmer end forordning (EU) 2021/241 eller sager om forvridning af det indre markeds virkemåde, som indledes i henhold til navnlig traktatens artikel 107 og 108. Den fritager heller ikke medlemsstaterne for i henhold til traktatens artikel 108 at underrette Kommissionen om eventuel statsstøtte —

(57)Endvidere har Italien for at støtte yderligere reformer og investeringer anmodet om lånestøtte. Det maksimumslånebeløb, som Italien har anmodet om, svarer til 6,8 % af landets bruttonationalindkomst i 2019 i løbende priser. Genopretnings- og resiliensplanens anslåede samlede omkostninger er højere end summen af det finansielle bidrag, der er til rådighed for Italien, og den lånestøtte, hvorom der er anmodet.

(56)I henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 forventes beregningen af det maksimale finansielle bidrag til Italien at blive ajourført senest den 30. juni 2022. I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 23, stk. 1, bør der stilles et beløb til rådighed for Italien med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Hvis det er nødvendigt efter ajourføringen af de maksimale finansielle bidrag bør Rådet på forslag af Kommissionen uden unødigt ophold ændre denne afgørelse med henblik på at medtage det ajourførte maksimale finansielle bidrag.

(55)De anslåede samlede omkostninger i Italiens genopretnings- og resiliensplan udgør 191 499 177 889 EUR. Eftersom genopretnings- og resiliensplanen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, og da de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen desuden beløber sig til mere end det maksimale finansielle bidrag, der er til rådighed for Italien, bør det finansielle bidrag, der tildeles til Italiens genopretnings- og resiliensplan, være lig med hele det maksimale finansielle bidrag, der er til rådighed for Italien.

(54)Eftersom Kommissionens vurdering af Italiens genopretnings- og resiliensplan er positiv, idet den finder, at planen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, bør denne afgørelse i henhold til artikel 20, stk. 2, i samme forordning fastsætte, hvilke reformer og investeringsprojekter der er nødvendige for gennemførelsen af planen, de relevante milepæle, mål og indikatorer samt det beløb, der stilles til rådighed fra Unionen til gennemførelse af planen i form af ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte og lånestøtte.

(53)Hvad angår høringsprocessen i gennemførelsesfasen, påtænkes det i den italienske genopretnings- og resiliensplan at videreføre den regelmæssige dialog med de forskellige forvaltninger, der er involveret i gennemførelsen af planen, og med interessenterne. Med henblik herpå skal der ifølge forvaltningsmodellen oprettes et rådgivende organ med deltagelse af arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer. For at sikre, at de relevante aktører tager ejerskab over foranstaltningerne, er det vigtigt at inddrage alle berørte lokale myndigheder og interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, under hele gennemførelsen af de investeringer og reformer, der er indeholdt i planen.

(52)Planen var igennem en hørings- og interaktionsproces med en række interessenter, herunder regionale og lokale myndigheder, civilsamfundsorganisationer, arbejdsmarkedets parter, akademikere og politiske eksperter. Efter at det italienske parlament havde afgivet udtalelse om de strategiske retningslinjer, som regeringen havde foreslået for udarbejdelsen af planen, blev den første udgave godkendt af ministerrådet den 12. januar 2021. Efter regeringsskiftet i februar 2021 blev gennemgangen af udkastet til planen og høringerne af relevante interessenter videreført. Deputeretkammeret og senatet afholdt en række høringer med deltagelse af forskellige interessenter såsom regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer og institutionelle organer og godkendte ad hoc-rapporter og resolutioner herom, der dannede grundlag for færdiggørelsen af planen. Desuden havde regeringen selv en dialog med de regionale og lokale myndigheder inden for rammerne af konferencen mellem staten og regionerne. Som et resultat af denne proces blev den reviderede plan forelagt for parlamentet, som godkendte indgivelsen af planen til Kommissionen.

(51)Planen omfatter investeringer langs de transeuropæiske transportkorridorer (TEN-T) og den grænseoverskridende jernbaneforbindelse mellem Italien og Østrig via færdiggørelsen af Bolzano-omføringen på strækningen mellem Verona og Brennero, som er et vigtigt knudepunkt for passager- og godstransport mellem Italien og Nord- og Østeuropa. Desuden bør udviklingen af mindst 3 400 km af det fælles europæiske togkontrolsystem gøre det muligt at sikre interoperabilitet med jernbanesystemerne i andre medlemsstater. Planen omfatter foranstaltninger til støtte for udbredelsen af optiske fiber- og 5G-baserede teknologier langs de europæiske 5G-korridorer. Planen tager også sigte på at finansiere italienske virksomheders deltagelse i godkendte og potentielt vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse og i forsknings- og udviklingspartnerskaber samt at styrke netværket af europæiske digitale innovationsknudepunkter med henblik på at dele viden og erfaringer med andre europæiske lande.

(50)I overensstemmelse med artikel 18, stk. 4, litra g), i forordning (EU) 2021/241 omfatter planen en selvevaluering af sikkerheden for investeringer i forbindelse med cloudtjenester og infrastrukturer for den offentlige forvaltning. Hvad angår konnektivitetsforanstaltninger, især udrulning af 5G, har Italien bekræftet, at det vil foretage en sådan vurdering på et senere tidspunkt under hensyntagen til de konnektivitetsscenarier, der vil komme frem efter kortlægningen og den offentlige høring. I den sammenhæng har Italien erklæret, at det vil analysere risikoscenarier og gennemføre foranstaltninger for at undgå eller afbøde de eventuelle potentielle sikkerhedsrisici.

(49)Italiens genopretnings- og resiliensplan indeholder en række foranstaltninger, som forventes at bidrage til at håndtere landets udfordringer vedrørende ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle. Der er navnlig tale om foranstaltninger, der tager fat på udfordringerne i forbindelse med ligestilling mellem kønnene, såsom støtte til kvindelige iværksættere eller indførelse af et nationalt certificeringssystem for ligestilling mellem kønnene. Der er også planlagt specifikke foranstaltninger til støtte for lige muligheder for unge, herunder foranstaltninger, der tager sigte på at øge optagelsen inden for naturvidenskab, ingeniørvirksomhed og matematik, digitale færdigheder og innovationsfærdigheder, med særligt fokus på ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle. Foranstaltningerne til forbedring af social- og sundhedstjenester i nærsamfundet og i hjemmet, f.eks. innovative former for boligløsninger og -udstyr, tager sigte på at gøre det lettere for personer med handicap og ældre at føre en uafhængig tilværelse. I planen forklares det, hvordan de forskellige komponenter forventes at bidrage direkte eller indirekte til at mindske ulighed og fremme lige muligheder, navnlig for kvinder og unge. Det fremgår dog ikke tydeligt af planen, hvordan planen skal bidrage til at støtte specifikke grupper såsom personer, der tilhører etniske eller racemæssige mindretal. Især i de tilfælde, hvor det forventede bidrag kun er indirekte, bør det være afgørende, at planens konkrete gennemførelse overvåges nøje for at sikre, at den fører til de forventede resultater, og at den indgår i en omfattende strategi i synergi med nationale ligestillingspolitikker såsom den nationale strategi for ligestilling mellem kønnene 2021-2026.

(48)Den italienske genopretnings- og resiliensplan viser for hele planen en strategisk og konsekvent vision, med kohærens mellem komponenterne og mellem de enkelte foranstaltninger. Reformerne og investeringerne i hver komponent er konsekvente og gensidigt forstærkende, og der er også betydelig komplementaritet mellem komponenterne. Eksempelvis omfatter flere af planens komponenter foranstaltninger til fremme af energieffektivitet eller til at sikre, at der ikke er nogen negativ indvirkning på energiforbruget ud over dem, der specifikt vedrører den grønne og økologiske omstilling. Et andet eksempel er, at unge, kønsaspekter og territorial samhørighed prioriteres i alle komponenter, uanset disses specifikke anvendelsesområde. Ingen af de foranstaltninger, der foreslås inden for en komponent, strider mod eller underminerer hinanden, og der er heller ikke konstateret modstridende elementer mellem forskellige komponenter.

(46)Hvad angår forebyggelse, afsløring og korrektion af svig, korruption og interessekonflikter påtænkes det at styrke de eksisterende bestemmelser i forbindelse med planens gennemførelse. Ud over den rolle, som Guardia di Finanza, korruptionsbekæmpelsesmyndigheden ANAC og den italienske revisionsret spiller, henvises der desuden til anvendelsen af en unik projektkode og instrumentet Arachne, også med henblik på at undgå dobbeltfinansiering.

(45)Det er afgørende for rapporteringen om opfyldelsen af mål og milepæle og for oprettelsen af betalingsanmodninger, at de interne kontrol- og dataindsamlingsordninger og rapporteringsstrukturer samt overgangen til enhedssystemet (ReGiS) fungerer tilfredsstillende. I forbindelse med de midlertidige IT-ordninger, fremskridtene i udviklingen af et nyt IT-miljø (ReGiS) og den faktiske overgang til dette datalagringssystem vil det være bedst, at revisionsorganet foretager et specifikt IT-revisionsarbejde hvad angår ReGiS' kapacitet til at opfylde de funktionaliteter, der er beskrevet i planen, og navnlig dataintegriteten og opretholdelsen af revisionsspor. For den midlertidige ordning skal revisionsorganet forelægge en revisionsrapport, der bekræfter datalagringssystemets funktionaliteter, sammen med den første betalingsanmodning.

(44)Der er truffet bestemmelser om kontrolsystemerne og andre relevante ordninger, bl.a. for indsamling og tilrådighedsstillelse af data om endelige modtagere: fra midten af 2022 skal der indføres et fælles IT-system (ReGiS) og indtil da anvendes midlertidige IT-ordninger baseret på eksisterende databehandlingsværktøjer, som bør tilpasses til dette formål. Indsamlingen af data i henhold til artikel 22, stk. 2, litra d), i forordning (EU) 2021/241 trækker på oplysninger fra den offentlige forvaltnings databaser, herunder f.eks. databaser baseret på udbudsidentifikationskoder (CIG). Revisionsorganet bør foretage en kontrol af indsamlingen og sikre adgang til de data, der er omhandlet i artikel 22, stk. 2, litra d), i forordning (EU) 2021/241 i forbindelse med de midlertidige IT-ordninger. Denne forpligtelse og rapporteringen herom, som påhviler revisionsorganet, er medtaget som en milepæl i bilaget til denne afgørelse. Disse ordninger anses for at være hensigtsmæssige med hensyn til at forebygge, afsløre og korrigere korruption, svig og interessekonflikter i forbindelse med anvendelsen af midlerne under genopretnings- og resiliensfaciliteten og for at undgå dobbeltfinansiering fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-programmer.

(43)Det system og de ordninger for intern kontrol, der foreslås i genopretnings- og resiliensplanen, vurderes at være tilstrækkeligt robuste, og de relevante strukturer er beskrevet tydeligt. I planen anføres det tydeligt, hvem de forskellige aktører (organer/enheder) er, og deres roller og ansvar for udførelsen af de interne kontrolopgaver beskrives. Økonomi- og finansministeriet har fået til opgave at varetage den overordnede koordinering, og der er under samme ministerium oprettet et uafhængigt revisionsorgan, hvis mandater er fastsat i lovdekret nr. 77 af 31. maj 2021. Der er planer om ad hoc-ansættelser for at styrke den administrative kapacitet.

(42)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra j), og afsnit 2.10 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 er de ordninger, der er foreslået i genopretnings- og resiliensplanen, og de yderligere foranstaltninger i denne afgørelse tilstrækkelige (A-rating) til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler ydet i henhold til nævnte forordning, og ordningerne forventes effektivt at forhindre dobbeltfinansiering inden for rammerne af nævnte forordning og andre EU-programmer. Dette berører ikke anvendelsen af andre instrumenter og værktøjer til at fremme og håndhæve overholdelsen af EU-retten, herunder til at forebygge, afsløre og korrigere korruption, svig og interessekonflikter og til at beskytte Unionens finanser i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092.

(41)Italien har fremlagt omkostningsoverslag for alle de foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanen, som medfører omkostninger. Generelt er den metode og de antagelser, der er lagt til grund for at nå frem til omkostningsoverslagene, klare og plausible for de fleste foranstaltninger i planen, og er ofte baseret på tidligere projekter af lignende art eller relevante understøttende studier. Der mangler imidlertid relevante oplysninger om den metode og det grundlag, der er anvendt til at udarbejde omkostningsoverslagene, eller de er ufuldstændige for nogle foranstaltningers vedkommende, hvilket hindrer en fuldstændig positiv vurdering af omkostningsoverslagene. Begrundelsen for omkostningsoverslagene for de anslåede samlede omkostninger til genopretnings- og resiliensplanen er derfor i moderat grad rimelig og plausibel. Endelig er de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med princippet om omkostningseffektivitet og svarer til den forventede nationale økonomiske og sociale indvirkning.

(39)Medlemsstaterne bør sikre, at finansiel støtte gennem faciliteten meddeles og anerkendes i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) 2021/241. Der kan anmodes om teknisk støtte gennem instrumentet for teknisk støtte med henblik på at bistå medlemsstaterne med gennemførelsen af deres plan.

(38)Der planlægges en flerniveaustyring til gennemførelse og overvågning af genopretnings- og resiliensplanen. Dette omfatter især: på det politiske plan, et styringsudvalg under det italienske statsministerium, hvad angår arbejdsmarkedsdialogen, et høringsorgan, der inddrager de relevante interessenter, og på det tekniske plan, et sekretariat under statsministeriet, som skal støtte arbejdet i styringsudvalget og det rådgivende organ, en central koordinerings- og overvågningsstruktur, der er oprettet i økonomi- og finansministeriet, og tekniske koordineringsstrukturer under de centrale myndigheder, der har ansvaret for de individuelle foranstaltninger. Det er i denne model også forudset, at der skal oprettes et uafhængigt revisionsorgan for gennemførelsen af interne kontrolsystemer. De centrale og lokale myndigheder er fortsat ansvarlige for den operationelle gennemførelse af planens foranstaltninger, med udgangspunkt i de relevante kompetencer. Forvaltningsmodellen sikrer en klar fordeling af ansvaret for planens gennemførelse, overvågningen af fremskridt og rapporteringen. Navnlig er forpligtelser og mandater fastsat i lovdekret nr. 77 af 31. maj 2021, som bidrager til at styrke de relevante organers beføjelser. Denne model tager sigte på at skabe synergier og sikre koordinering mellem faciliteten og andre EU-programmer, med potentiale til at forbedre gennemførelsen af EU-midler i Italien. Styrkelsen af den administrative kapacitet, bl.a. i kraft af yderligere menneskelige ressourcer og teknisk støtte til administrationer, og forenklingen af administrative procedurer er planlagt og fastsat i retsakter (lovdekret nr. 80 af 9. juni 2021 og lovdekret nr. 77 af 31. maj 2021) med henblik på at sikre en rettidig og effektiv gennemførelse af planens foranstaltninger. Endelig er der i lovdekret nr. 77 af 31. maj 2021 planlagt ad hoc-mekanismer til håndtering af gennemførelsesspørgsmål. Milepælene og målene i den italienske plan er klare og realistiske og afspejler på passende vis de investeringer og reformer, der er planlagt i planen. De relevante indikatorer er relevante, acceptable og tilstrækkeligt solide.

(36)Planen omfatter vigtige reformer, som skal bidrage til at håndtere Italiens langvarige udfordringer og har potentiale til strukturelt at forbedre den italienske økonomis konkurrenceevne. Navnlig bør den foreslåede reform af den offentlige forvaltning supplere og fuldføre den omfattende reform, der blev vedtaget i 2014. Hvis det nye sæt foranstaltninger gennemføres fuldt ud, hurtigt og korrekt, vil det kunne øge effektiviteten i forvaltningen. Dette forventes sammen med den planlagte reform af retsvæsenet, der tager sigte på drastisk at reducere sagsefterslæbet i både civil- og strafferetlige sager såvel som sagsefterslæbet i administrative sager, i betydelig grad at forbedre den måde, økonomien fungerer på. Planen omfatter desuden en række ambitiøse reformer med henblik på at fjerne hindringer for erhvervslivet og gøre visse økonomiske sektorer mere gennemsigtige og åbne for konkurrence. Sektorreformer som dem, der er planlagt i energi- og vandsektoren, tager også fat på vigtige svagheder ved at fjerne store hindringer, og de forventes at få en positiv varig indvirkning på vækst og produktivitet. Disse reformer forventes at øge afkastet af de omfattende investeringer, der er planlagt i de forskellige sektorer i den italienske økonomi, og som forventes at føre til en opgradering af den fysiske infrastruktur i hele landet, styrke den menneskelige kapital og fremskynde den grønne og den digitale omstilling. Planens varige indvirkning kan også øges gennem synergier mellem planen og andre programmer, bl.a. dem, der finansieres af midler inden for rammerne af samhørighedspolitikken, navnlig hvis der tages grundigt fat om de dybt rodfæstede territoriale udfordringer og det tilstræbes at fremme en afbalanceret udvikling.

(34)Den digitale omstilling indebærer betydelige udfordringer for Italien, da landet har betydelige mangler med hensyn til både grundlæggende og avancerede digitale færdigheder, hvilket også afspejles i en lav grad af digitalisering af produktionssystemet. Planen sigter mod at bidrage til at håndtere disse udfordringer med investeringer, som fokuserer på færdighedsbehovene hos den brede befolkning og de mennesker, der er i større risiko for digital udstødelse, lærere, offentligt ansatte og arbejdsstyrken. Udviklingen af avancerede digitale færdigheder indgår i bredere foranstaltninger, som bidrager til at øge tilgængeligheden af tekniske og specialiserede digitale færdigheder.

(33)Andre betydelige investeringer er rettet mod digitaliseringen af den offentlige forvaltning, idet der er planlagt foranstaltninger for den generelle offentlige administration, sundhedssektoren og uddannelsessektoren. En effektiv gennemførelse af disse foranstaltninger vil bidrage til at opbygge en fremtidssikret digital infrastruktur, styrke cybersikkerheden og gøre den offentlige forvaltning mere effektiv og modstandsdygtig og bringe den tættere på borgerne. I planen er der også forudset foranstaltninger til at supplere de nationale investeringer i digitaliseringen af retsvæsenet.

(32)I alt 12 komponenter indeholder foranstaltninger, der bidrager til den digitale omstilling med en bred, tværgående tilgang. Der er planlagt betydelige investeringer inden for digitalisering af virksomheder med fokus på skatteincitamenter med henblik på mere intelligente produktionssystemer (Transizione 4.0). Der er også forudset støtte til netværk for FoI-samarbejde og teknologioverførsel mellem universiteter, forskningsinstitutter og virksomheder. Investeringerne i færdiggørelsen af ultrahurtige bredbåndsnet og i 5G-konnektivitet forventes at bidrage til opfyldelsen af de europæiske digitale mål for 2030, og hvis de gennemføres hurtigt, vil det medføre betydelige fordele for hele økonomien og samfundet.

(31)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra f), og afsnit 2.6 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) effektivt bidrager til den digitale omstilling eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for digitale mål tegner sig for et beløb, der svarer til 25,1 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VI til forordning (EU) 2021/24.

(30)Planen omfatter reformer, der skal lette godkendelsen af produktion af vedvarende energi og reformere tildelingen af hydroelektriske koncessioner. Den fokuserer på at reducere drivhusgasemissionerne fra transport og lægger op til vigtige investeringer i bæredygtig mobilitet i byerne, herunder e-mobilitet, samt til at styrke jernbaneinfrastrukturen for at støtte modalskift og reducere drivhusgasemissionerne inden for luft- og søtransport og i landbruget. Den understøtter desuden Italiens klimatilpasningsindsats og modstandsdygtighed over for jordskælv samt kvaliteten af infrastrukturer. Planen forventes at bidrage til at håndtere de eksisterende udfordringer inden for affaldshåndtering, fremme den cirkulære økonomi, forbedre vand- og spildevandsforvaltningen og forbedre beskyttelsen af biodiversiteten. Med henblik herpå omfatter planen foranstaltninger såsom vedtagelse af en ny strategi for den cirkulære økonomi, modernisering og oprettelse af nye affaldsbehandlingsanlæg, forbedring af vandinfrastrukturen for at forbedre forsyningen og reducere vandtab og en række foranstaltninger til genplantning af skov og genopretning af naturområder samt havbunds- og havhabitater.

(29)Genopretnings- og resiliensplanen indeholder en bred vifte af både investeringer og reformer til at håndtere udfordringerne i forbindelse med den grønne omstilling og er generelt godt i overensstemmelse med prioriteterne i den europæiske grønne pagt og 2030-klimaplanen og med målet om at gøre Europa til et klimarobust samfund i 2050. Planen omfatter en række foranstaltninger vedrørende renovering af bygninger med henblik på at øge energieffektiviteten, navnlig gennem det såkaldte "Superbonus"-fradrag for boligafgifter, men der er også forudset direkte investeringer til forbedring af energieffektiviteten i kommuner, skoler, retsbygninger, hoteller, museer, biografer og teatre. Desuden tager planen sigte på at øge konkurrencen på el- og gasmarkederne og fremme anvendelsen af vedvarende energikilder. Disse interventioner omfatter investeringer, der skal støtte VE-fællesskaber og VE-egenforbrugere, der handler i fællesskab, samt udvikle offshore-energiproduktion og intelligente energinet.

(28)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra e), og afsnit 2.5 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den grønne omstilling, herunder biodiversitet, eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for klimamål omfatter et beløb, der svarer til 37,5 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VI til forordning (EU) 2021/24. I overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) 2021/241 stemmer genopretnings- og resiliensplanen overens med oplysningerne i den nationale energi- og klimaplan for 2030.

(27)Visse af planens foranstaltninger har på grund af deres karakter krævet særlig opmærksomhed for at sikre, at der ikke gøres væsentlig skade. Der bør indføres milepæle for investeringer i renovering, biomethan, brint, kunstvanding og forbindelser for de sidste kilometer. Renoveringsaffald bør behandles i overensstemmelse med principperne for den cirkulære økonomi. Foranstaltninger vedrørende affaldsbehandling omfatter ikke investeringer i forbrænding eller mekanisk-biologisk behandling i overensstemmelse med princippet om ikke at gøre væsentlig skade. Foranstaltningerne med sigte på at udskifte bil- og maskinparken sikrer, at kun rene køretøjer kan komme i betragtning til finansiering. Det biomethan, der anvendes i køretøjer, er i overensstemmelse med direktiv 2018/2001/EU (omarbejdning) om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder. Der er også indført særlige garantier med hensyn til beskyttelse af biodiversiteten.

(26)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra d), og afsnit 2.4 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at sikre, at ingen foranstaltning (A-rating) til gennemførelse af reformer og investeringsprojekter i genopretnings- og resiliensplanen gør væsentlig skade på miljømål som omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (princippet om ikke at gøre væsentlig skade — DNSH-princippet), nemlig modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer, cirkulær økonomi, forebyggelse og bekæmpelse af forurening samt beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer. Italien fulgte i sin vurdering af overholdelsen af princippet Europa-Kommissionens tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C 58/01) og forpligter sig, hvor det er nødvendigt, til at gennemføre specifikke foranstaltninger, der er fastsat i de relevante milepæle og mål, for at undgå væsentlig skade.

(25)Planen omfatter investeringer og reformer, der skal styrke den menneskelige kapital og fremme lige uddannelsesmuligheder i hele landet, hvilket forventes at bidrage til at mindske ulighed og regionale forskelle hvad angår uddannelsesinfrastruktur og uddannelsesmæssige resultater. De sydlige regioner forventes i høj grad at drage fordel af de planlagte investeringer i sportsfaciliteter, vuggestuer og boliger til studerende, det øgede antal universitetsstipendier samt målrettede projekter, der skal mindske skolefrafald og forbedre uddannelsesresultaterne for sårbare elever. De foranstaltninger, der indgår i planen, tager også sigte på at styrke kompetencer og færdigheder i uddannelsen på det sekundære og tertiære trin, udbygge de sociale tjenester i de indre områder samt fremme rehabiliteringen af aktiver, der er konfiskeret fra organiseret kriminalitet, og styrke den territoriale sundhedspleje.

(24)Planen fokuserer også på politikker for unge og børn via en række foranstaltninger, som bl.a. omfatter en forbedring af kvaliteten og kapaciteten i børnehaver og børnepasningsordninger, idet Italien på dette område halter bagefter i forhold til EU-gennemsnittet. Planen tager også sigte på at fremme optagelsen på videregående uddannelser, navnlig inden for STEM-fag (naturvidenskab, teknologi, ingeniørvidenskab og matematik), og på at etablere et netværk af videregående uddannelsesinstitutioner, der tilbyder videreuddannelseskurser af kort varighed. Planen omfatter en række foranstaltninger til styrkelse af den italienske forskningskapacitet, navnlig en reform, der skal lette mobiliteten for fremtrædende forskere og ledere, forenkle forvaltningen af midler og reformere forskernes karriereforløb. Planen forventes også at understøtte integrationen af digitale teknologier i det primære og sekundære uddannelsessystem med anvendelse af digitale ressourcer i klasseværelser, digitalisering af uddannelsesindhold og oprettelse af laboratorier med uddannelsesteknologier som f.eks. programmerbare robotter. Der er også forudset foranstaltninger til at styrke unges beskæftigelsesegnethed og støtte jobskabelse inden for rammerne af den digitale og den grønne omstilling. Endelig forventes reformerne af uddannelsessystemet og af de aktive arbejdsmarkedspolitikker at forbedre rammebetingelserne og bidrage til at udnytte afkastet af disse investeringer.

(23)I planen forudses der en bred vifte betydelige investeringer til at mindske ulighed og social sårbarhed inden for rammerne af forskellige komponenter, hvori der også lægges særlig vægt på den sydlige del af landet. Der tages fat på en række vigtige aspekter såsom øget udbud af sociale boliger, bedre adgang til sociale ydelser, navnlig for personer med handicap og ældre, der ikke kan klare sig selv, udvidelse af hjemmeplejetjenester eller støtte til ugunstigt stillede lokalsamfund gennem byfornyelsesplaner. Disse foranstaltninger ledsages af reformer, der forventes at forenkle adgangen til visse sociale tjenester, såsom rammeloven for personer med handicap eller reformen vedrørende øget brug af telemedicin og nærhedsnetværk. I disse foranstaltninger og de foranstaltninger, der indgår i andre komponenter, f.eks. dem, der vedrører beskæftigelse, uddannelse eller sundhed, tages der hensyn til en række principper i den europæiske søjle for sociale rettigheder.

(22)Simuleringer foretaget af Kommissionens tjenestegrene viser, at planen potentielt kan øge Italiens BNP med 2,5 % frem mod 2026. Selv om efterspørgselseffekterne som følge af øgede offentlige investeringer på kort sigt dominerer, forventes de øgede investeringer at forbedre den offentlige kapitalbeholdning med positive virkninger for det potentielle og det faktiske BNP på mellemlang sigt. Planen forventes at bidrage til at understøtte den territoriale samhørighed. I planen er mindst 40 % af investeringerne afsat til specifikke territoriale formål til sydlige regioner. Det forventes, at man kan afhjælpe infrastrukturgabet og forbedre produktiviteten og konkurrenceevnen i de mindre udviklede regioner gennem investeringer i bredbånd, højhastighedsjernbaner og regionale linjer, affaldshåndtering og vandforvaltning, havne og forbindelser for de sidste kilometer i de særlige økonomiske zoner. Der lægges også særlig vægt på de sydlige og indre områder i forbindelse med interventioner, der har til formål at revitalisere byområder og forbedre forholdene for de mest sårbare befolkningsgrupper. De reformer, der er forudset i planen, navnlig reformen af den offentlige forvaltning, og foranstaltningerne til støtte for de lokale myndigheders administrative kapacitet forventes at bidrage til at forbedre effektiviteten af den offentlige forvaltning i disse regioner.

(21)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra c), og afsnit 2.3 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at have stor indvirkning (A-rating) med hensyn til at styrke Italiens vækstpotentiale, jobskabelse og økonomiske, sociale og institutionelle resiliens, bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder gennem fremme af politikker for børn og unge, og afbøde covid-19-krisens økonomiske og sociale indvirkning, hvorved den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og konvergens i Unionen styrkes.

(20)Ved at håndtere ovennævnte udfordringer forventes genopretnings- og resiliensplanen også at bidrage til at korrigere de ubalancer, som Italien er berørt af, navnlig hvad angår den høje offentlige gæld og den langvarige svage produktivitetsdynamik i en situation med høj arbejdsløshed og et fortsat højt niveau af misligholdte lån, selv om tendensen dog er faldende.

(19)Planen indeholder desuden ambitiøse foranstaltninger med henblik på at reformere og modernisere det civil- og strafferetlige og administrative retssystem. De investeringer, der er forudset i planen, tager sigte på at digitalisere domstolene, uddanne dommere og personale og forbedre domstolenes generelle effektivitet, idet dette på kort sigt har indvirkning på organisatoriske faktorer, således at de reformer, der er under udvikling, hurtigere kan give resultater. Oprettelsen og styrkelsen af "proceskontoret" bør som en integreret del af reformen af retsvæsenet støtte dommerne med sigte på at reducere det eksisterende sagsefterslæb og den samlede sagsbehandlingstid som led i genopretningsstrategien og bidrage til at sikre en hurtig gennemførelse af reformer og investeringer, hvilket også har en positiv indvirkning på bekæmpelsen af korruption og på det generelle erhvervsklima. Disse foranstaltninger forventes også at forbedre retsvæsenets kvalitet ved at støtte dommerne i forbindelse med normale undersøgelsesaktiviteter, juridiske undersøgelser, udarbejdelse af retsafgørelser og organisering af sagerne, således at dommerne kan fokusere på de mere komplekse opgaver.

(18)I planen er der også forudset omfattende reformer for at forbedre det generelle erhvervsklima og mindske konkurrencehindringer. Vedtagelsen af en ny årlig konkurrencelov 2021 forventes at reducere den tid, det tager at starte en virksomhed i Italien, og øge konkurrenceprocesserne for tildeling af lokale offentlige tjenesteydelseskontrakter, navnlig inden for affaldshåndtering og transport, herunder især havne, regional jernbanetransport og lokal offentlig transport, og koncessioner, herunder især motorveje, ladestationer til e-mobilitet og vandkraftværker. Sektorspecifik energilovgivning udfaser regulerede priser på elektricitet og omfatter ledsageforanstaltninger til støtte for øget konkurrence på detailenergimarkederne og indførelse af intelligente andengenerationsmålere. Revisionen af lovgivningen om offentlige indkøb omfatter bestemmelser, som skal reducere den tid, der går mellem offentliggørelsen af kontrakter og tildelingen heraf, samt bestemmelser om koordinering af politikken for offentlige indkøb, udbredelse af e-indkøb, professionalisering af offentlige indkøbere og rationalisering af ordregivende myndigheder. Dette forventes at blive gennemført med henblik på at sikre en passende balance mellem forenklingsgevinsterne og den kontrol, der føres for at bekæmpe korruption og svig. I planen forudses det at konsolidere markedsovervågningsmyndighederne, digitalisere produktinspektioner og oprette nye akkrediterede laboratorier. Disse forbedringer af erhvervsklimaet forventes at fremme iværksætteri, skabe bedre rammebetingelser for konkurrencen og fremme en mere effektiv tildeling af ressourcer med de dertil knyttede potentielle produktivitetsgevinster.

(17)En række reformer og investeringer i sundhedssektoren tager sigte på at tilvejebringe de nødvendige forudsætninger for at gøre sundhedssystemet mere robust, navnlig hvad angår lokal sundhed, telemedicin og investeringer i digitalisering af systemet. En række betydelige investeringer skal kombineret med sektorreformer støtte den grønne og den digitale omstilling samt forskning og innovation, samtidig med at der tages hensyn til regionale forskelle. Dette vedrører navnlig foranstaltninger med henblik på at opbygge og opgradere digital infrastruktur, udvikle den cirkulære økonomi og forbedre affalds- og vandforvaltningen, gøre bygninger mere energieffektive, fremme produktionen af vedvarende energi, udbygge bæredygtig transport og mindske fragmenteringen af vandværker. Planen omfatter en række investeringer og reformer til at sætte skub i forskning og innovation, navnlig hvad angår unge forskere og inddragelse af offentlige og private institutioner.

(16)Planen omfatter betydelige reformer og investeringer for at øge effektiviteten i den offentlige forvaltning, især for at forbedre forvaltningen af ansættelse i den offentlige sektor og styrke den administrative kapacitet. Foranstaltningerne vedrørende ansættelse i den offentlige sektor fokuserer på at reformere udvælgelsen og rekrutteringen af offentligt ansatte. Det nye system bør straks testes med udvælgelsen af det personale, der er brug for til at forvalte planen. Reformen kombineres med investeringer i oprettelse af en fælles rekrutteringsplatform, investeringer i opkvalificering og omskoling og en reform af karriererne i den offentlige forvaltning. Der er planlagt en administrativ forenkling gennem ad hoc-lovgivningsindgreb ("fast track") for administrative procedurer samt afskaffelse af tilladelser, der ikke er begrundet i almene hensyn. Disse foranstaltninger suppleres og styrkes af betydelige investeringer og reformer for at sætte skub i digitaliseringen af de forskellige offentlige forvaltninger. For at sikre en hurtig gennemførelse af reformerne og udbredelsen af IKT-investeringer vil der blive oprettet et særligt "kontor for omstillingen" for en digital offentlig forvaltning.

(15)Planen omfatter en reform og en række investeringer, der tager sigte på at begrænse sort arbejde, og tiltag, der tager sigte på at forbedre uddannelsesresultaterne og mindske skolefrafaldet, som ligger over EU-gennemsnittet. Planen indeholder også foranstaltninger med henblik på at øge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet gennem en kombination af reformer og investeringer, herunder styrkelse af udbuddet af børnepasningsfaciliteter. Planen indeholder desuden foranstaltninger til at styrke færdigheder, herunder digitale færdigheder, og forbedre mulighederne for unge og de mest sårbare samfundsgrupper.

(14)Hvad angår finans- og strukturpolitik indeholder planen foranstaltninger til at forbedre skatteopkrævningen og intensivere bekæmpelsen af skatteunddragelse samt foranstaltninger til at øge de offentlige udgifters effektivitet gennem styrkede rammer for udgiftsrevision og fuldførelse af reformen af de finanspolitiske forbindelser mellem de forskellige forvaltningsniveauer. De strukturelle foranstaltninger til forbedring af rammerne for offentlige indkøb forventes også at bidrage til kvaliteten af de offentlige finanser. Henstillingerne vedrørende den umiddelbare finanspolitiske reaktion på pandemien kan anses for at falde uden for rammerne for Italiens genopretnings- og resiliensplan, selv om Italien generelt har reageret hensigtsmæssigt og tilstrækkeligt på det umiddelbare behov for at understøtte økonomien ved hjælp af finanspolitiske foranstaltninger i 2020 og 2021 i overensstemmelse med bestemmelserne i den generelle undtagelsesklausul. Desuden er henstillingen om at gøre tilstrækkelige fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2020 ikke længere relevant på grund af både udløbet af den tilsvarende budgetperiode og aktiveringen i marts 2020 af den generelle undtagelsesklausul i stabilitets- og vækstpagten i forbindelse med pandemien.

(13)Planen indeholder et omfattende sæt gensidigt forstærkende reformer og investeringer, der bidrager til effektivt at håndtere alle eller en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, der er anført i de landespecifikke henstillinger, som Rådet rettede til Italien inden for rammerne af det europæiske semester i 2019 og 2020. Især forventes de reformer og investeringer, der indgår i planen, at bidrage til de offentlige finansers holdbarhed, øge sundhedssektorens modstandsdygtighed, øge de aktive arbejdsmarkeds- og socialpolitikkers effektivitet og forbedre uddannelsesresultater og opkvalificering. Planen forventes også at øge investeringerne til støtte for den grønne og den digitale omstilling, navnlig i netværksindustrier, forsyningsvirksomheder og forskning og innovation, med henblik på at mindske regionale forskelle, øge effektiviteten i den offentlige forvaltning og retssystemet, forbedre erhvervsklimaet og fjerne konkurrencehindringer.

(12)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra b), og afsnit 2.2 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at bidrage til effektivt at håndtere alle eller en betydelig del af de udfordringer (A-rating), der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, herunder finanspolitiske aspekter deraf og henstillinger fremsat i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011, som er rettet til den pågældende medlemsstat, eller udfordringer identificeret i andre relevante dokumenter, som Kommissionen vedtager officielt indenfor rammerne af det europæiske semester.

(11)Genopretnings- og resiliensplanen forventes at styrke den sociale og territoriale samhørighed via gennemførelsen af målrettede investeringer og reformer, der har til formål at forbedre situationen for de mest sårbare samfundsgrupper og de mindre udviklede regioner i landet. Der er forudset betydelige investeringer i fysisk kapital i de sydlige regioner. Disse investeringer vedrører hovedsagelig transport, digital teknologi, affaldshåndtering og vandforvaltning. Foranstaltningerne inden for uddannelse og færdigheder og foranstaltningerne til fordel for de mest sårbare grupper, der især er forudset under komponenterne i mission 4 og 5, og som forventes at have en betydelig positiv indvirkning på den sociale samhørighed, har også et stærkt fokus på landets sydlige del. Komponenterne i mission 6 tager sigte på at håndtere udfordringerne i sundhedssektoren, i og med at der skal gøres en stor indsats for at digitalisere sektoren, styrke den primære sundhedspleje og øge dens kapacitet til at reagere på de voksende behov i relation til demografi og kriseberedskab.

(10)Planen fremmer intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst på tværs af alle missioner og komponenter, både gennem investeringer, der skal fremme den fysiske og menneskelige kapital, og reformer, som forventes at få indvirkning på produktiviteten og konkurrenceevnen på mellemlang og lang sigt. F.eks. foreslås der i de to første komponenter i planens mission 1 en række større reformer inden for retsvæsen, konkurrence, offentlige indkøb, offentlig forvaltning og beskatning og offentlige udgifter, som forventes at fjerne vigtige flaskehalse i den italienske økonomis funktionsmåde, samt betydelige investeringer, der fokuserer på digitaliseringen af de forskellige økonomiske sektorer, hvilket forventes at få en positiv indvirkning på produktiviteten. I overensstemmelse med de prioriterede mål i den europæiske grønne pagt tager komponenterne i mission 2 og 3 sigte på at fremme bæredygtig vækst, energieffektivitet og modvirkning af og tilpasning til klimaændringer gennem en række ambitiøse reformer og investeringer i forskellige sektorer såsom vand, fysisk planlægning, bygningers energieffektivitet, bæredygtig mobilitet i byer og i hele landet, udvikling af vedvarende energi, biodiversitet og styrkelse af den cirkulære økonomi. Komponenterne i mission 4 tager sigte på at håndtere udfordringerne i forbindelse med uddannelse og forskning og innovation ved at kombinere både investeringer og reformer på en afbalanceret måde.

(9)Planen indeholder en bred vifte af både investeringer og reformer til at støtte håndteringen af udfordringerne i forbindelse med den grønne omstilling, såsom øget energieffektivitet i bygninger, dekarbonisering af den økonomiske aktivitet, modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, en mere effektiv brug af vandressourcer, styrkelse af den cirkulære økonomi og bevarelse og forbedring af biodiversiteten. Planen tager også sigte på at håndtere de digitale udfordringer gennem digitalisering af vigtige offentlige tjenester som f.eks. retsvæsen, offentlige arbejdsformidlinger, uddannelse eller sundhed og borgernes og virksomhedernes brug af digitale teknologier i kraft af et kombineret sæt direkte investeringer og incitamentsordninger såsom Transizione 4.0. Digitale færdigheder behandles i planen gennem en række forskellige foranstaltninger rettet mod den brede befolkning, den offentlige forvaltning, uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet.

(6)Genopretnings- og resiliensplanerne bør forfølge de overordnede mål for genopretnings- og resiliensfaciliteten, som er oprettet i henhold til forordning (EU) 2021/241, og for EU-genopretningsinstrumentet, som er oprettet i henhold til Rådets forordning (EU) 2020/2094, til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen. De bør fremme Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at bidrage til de seks søjler, der er nævnt i artikel 3 i forordning (EU) 2021/241.

(4) [I Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet henstillede Rådet til medlemsstaterne i euroområdet at træffe foranstaltninger, herunder gennem deres genopretnings- og resiliensplaner, til bl.a. at sikre en politisk kurs, der støtter genopretningen, samt til at forbedre konvergensen, modstandsdygtigheden og den bæredygtige og inklusive vækst yderligere. Rådet henstillede også til medlemsstaterne at styrke de nationale institutionelle rammer, sikre makrofinansiel stabilitet samt at fuldføre ØMU'en og styrke euroens internationale rolle.] [Hvis Rådets henstilling ikke er vedtaget på tidspunktet for vedtagelsen af Rådets gennemførelsesafgørelse, skal betragtningen fjernes]

(3)Den 2. juni 2021 offentliggjorde Kommissionen en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 for Italien. Kommissionen konkluderede af sin analyse, at Italien befinder sig i en situation med uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer, som navnlig er relateret til en stor offentlig gæld og en langvarig svag produktivitetsdynamik, hvilket har grænseoverskridende følger i en situation med skrøbelighed på arbejdsmarkedet og i banksektoren.

(2)Den 9. juli 2019 og den 20. juli 2020 rettede Rådet henstillinger til Italien som led i det europæiske semester. Rådet henstillede navnlig at flytte beskatningen væk fra arbejde, intensivere bekæmpelsen af skatteunddragelse og fuldt ud gennemføre de tidligere pensionsreformer. Rådet henstillede også at styrke sundhedssystemets modstandsdygtighed og kapacitet og samtidig forbedre koordineringen mellem de nationale og regionale myndigheder. Rådet henstillede desuden at øge indsatsen for at bekæmpe sort arbejde, sikre, at aktive arbejdsmarkeds- og socialpolitikker integreres effektivt og når ud til navnlig unge og udsatte grupper, og at kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet støttes gennem en omfattende strategi, bl.a. ved at sikre adgang til børnepasning og langtidspleje af høj kvalitet. For at tackle covid-19-krisen blev det henstillet til Italien at sørge for passende indkomstkompensation og adgang til social beskyttelse og afbøde krisens virkninger for beskæftigelsen, bl.a. gennem fleksible arbejdsordninger og aktiv støtte til beskæftigelse. Desuden blev det henstillet til Italien at forbedre uddannelsesresultaterne, styrke fjernundervisning og fremme opkvalificeringen ved f.eks. at styrke de digitale færdigheder. Det blev henstillet under hensyntagen til regionale forskelle at målrette investeringstiltagene inden for den økonomiske politik mod den grønne og den digitale omstilling, herunder navnlig ren og effektiv produktion og anvendelse af energi, forskning og innovation, bæredygtig offentlig transport, affaldshåndtering og vandforvaltning samt en forbedret digital infrastruktur med henblik på at garantere væsentlige tjenester For at understøtte økonomien under covid-19-krisen blev det også henstillet til Italien at sikre en effektiv gennemførelse af foranstaltningerne med henblik på at skaffe likviditet til realøkonomien, fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer. Rådet henstillede endvidere at forbedre effektiviteten i den offentlige forvaltning og retssystemet, styrke insolvensreglerne og intensivere bekæmpelsen af korruption. Rådet opfordrede også indtrængende til at fjerne konkurrencerestriktioner og forbedre sektorlovgivningen. Det blev også henstillet til Italien at fremme omstrukturering af bankernes saldo, fortsætte nedbringelsen af beholdningen af misligholdte lån og forbedre adgangen til finansiering uden for banksektoren for små og innovative virksomheder. Efter at have vurderet fremskridtene med gennemførelsen af disse landespecifikke henstillinger på tidspunktet for forelæggelsen af genopretnings- og resiliensplanen finder Kommissionen, at der er gjort væsentlige fremskridt med hensyn til henstillingerne om at træffe alle nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning, om at sikre en effektiv gennemførelse af foranstaltningerne med henblik på at skaffe likviditet til realøkonomien, herunder til små og mellemstore virksomheder, innovative virksomheder og selvstændige, samt undgå forsinkede betalinger. Der er også konstateret væsentlige fremskridt med bekæmpelsen af skatteunddragelse, navnlig i form af manglende fakturering.

(1)Covid-19-udbruddet har haft ødelæggende konsekvenser for Italiens økonomi. I 2019 udgjorde Italiens bruttonationalprodukt i løbende priser pr. indbygger (BNP pr. indbygger) 95,0 % af gennemsnittet for EU. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2021 faldt Italiens reale BNP med 8,9 % i 2020, mens det ventes at falde med 5,0 % i 2020 og 2021 samlet set. Forhold af længere varighed, som påvirker de økonomiske resultater på mellemlang sigt, omfatter navnlig høj ungdomsarbejdsløshed og lav deltagelse af kvinder på arbejdsmarkedet, langsom produktivitetsvækst samt ineffektivitet i den offentlige forvaltning og en meget høj offentlig gæld.

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 22.6.2021 COM(2021) 344 final BILAG

til forslag til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af vurderingen af Italiens genopretnings- og resiliensplan {SWD(2021) 165 final}



BILAG AFSNIT 1: REFORMER OG INVESTERINGER INDEN FOR RAMMERNE AF GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANEN 1.Beskrivelse af reformer og investeringer A.MISSION 1, KOMPONENT 1: Akse 1 — Digitalisering af den offentlige forvaltning: Akse 1 i komponent M1C1 i den italienske genopretnings- og resiliensplan indeholder foranstaltninger, der har til formål at fremme digitaliseringen af den italienske offentlige forvaltning og omfatter syv investeringer og tre reformer. Investeringerne tager navnlig sigte på: i) rationalisering og konsolidering af den offentlige forvaltnings eksisterende digitale infrastrukturer ii) fremme af udbredelsen af cloud computing, iii) med særlig vægt på harmonisering og interoperabilitet mellem platforme og datatjenester, gennemførelsen af engangsprincippet og tilgængeligheden af data gennem en katalog af applikationsprogrammeringsgrænseflader (API'er) iv) at forbedre tilgængeligheden, effektiviteten og tilgængeligheden af alle digitale offentlige tjenester med henblik på at øge adoptionsniveauet og brugernes tilfredshed, v) styrke Italiens forsvar mod de risici, der er forbundet med cyberkriminalitet, vi) fremme den digitale omstilling af store centrale forvaltninger vii) håndtering af den digitale kløft ved at styrke borgernes digitale færdigheder. Reformerne under denne akse tager navnlig sigte på i) at strømline og fremskynde den offentlige forvaltnings udbudsproces for informations- og kommunikationsteknologier (IKT), ii) støtte til den digitale omstilling af den offentlige forvaltning og iii) fjernelse af hindringer for offentlige forvaltningers indførelse af cloud computing og strømlining af dataudvekslingsprocesser mellem offentlige forvaltninger. Investeringerne og reformerne under denne komponent skal bidrage til at efterkomme de landespecifikke henstillinger, der blev rettet til Italien i 2020 og 2019, om behovet for at "forbedre effektiviteten af den offentlige forvaltning, herunder ved at investere i de offentlige ansattes færdigheder, ved at fremskynde digitaliseringen og ved at øge effektiviteten og kvaliteten af lokale offentlige tjenester" (landespecifik henstilling nr. 3 fra 2019) og "fokusere investeringerne på den grønne og den digitale omstilling, navnlig på [...] styrket digital infrastruktur for at sikre levering af væsentlige tjenester" (landespecifik henstilling nr. 3 fra 2020). Akse 2 — Retlige anliggender: Det italienske retsvæsens resultater er langt fra andre medlemsstaters med hensyn til sagsbehandlingstid, som beskrevet i Europa-Kommissionens seneste rapport om retsvæsenets effektivitet (CEPEJ). Akse 2 i komponent M1C1 i genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger, der har til formål at gøre retssystemet mere effektivt ved at reducere sagsbehandlingstiden og bringe Italien tættere på EU-medianen. Denne komponent vedrører de landespecifikke henstillinger, der er rettet til Italien i 2020 og 2019 om at reducere varigheden af civile retssager og forbedre effektiviteten af bekæmpelsen af korruption (landespecifik henstillinger nr. 4 fra 2019 og nr. 4 2020). Desuden er digitaliseringen af retssystemet også relevant for den digitale omstilling. Akse 3 — Offentlig forvaltning: Akse 3 i komponent M1C1 i genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger, der har til formål at reformere den italienske offentlige forvaltning og forbedre den administrative kapacitet. Italien ligger under gennemsnittet for EU-27, både med hensyn til regeringseffektivitet og tillid til regeringen. Reformerne af den italienske offentlige forvaltning blev påvirket af en alvorlig mangel i gennemførelsen af topstyrede reformer og den begrænsede anerkendelse og udbredelse af værdifulde bottom-up-innovationer. Den administrative kapacitet er meget lav. Bestræbelserne på at styrke den strategiske planlægningskapacitet, overvågnings- og evalueringsmekanismerne og evidensbaserede politiske instrumenter bør fortsætte. Hovedformålet med denne komponent er at styrke den administrative kapacitet hos de italienske offentlige forvaltninger på centralt og lokalt plan, både hvad angår menneskelig kapital (udvælgelse, kompetencer og karrierer) og forenkling af de administrative procedurer. I dette afsnit præsenteres den overordnede strukturelle strategi for menneskelige ressourcer, der spænder fra udvælgelsesprocesser til karriereforløb. Reformen omfatter også foranstaltninger til forenkling af procedurerne. Investeringer i nye digitale værktøjssæt og styrkede tiltag vedrørende livslang læring indgår i komponent 1 i mission 1. Denne komponent vedrører de landespecifikke henstillinger, der blev rettet til Italien i 2020 og 2019 om forbedring af den offentlige forvaltnings effektivitet (den landespecifikke henstilling nr. 3 fra 2019 og den landespecifikke henstilling nr. 4 fra 2020). Akse 4 — Offentlige indkøb og betalinger fra offentlige forvaltninger: Akse 4 i komponent M1C1 i genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger, der har til formål at reformere visse centrale aspekter af den italienske lovramme for offentlige indkøb og reducere forsinkede betalinger fra offentlige forvaltninger på centralt, regionalt og lokalt plan samt regionale sundhedsmyndigheder. Hovedformålet med reformen er at forenkle reglerne for offentlige indkøb, øge retssikkerheden for virksomhederne og fremskynde tildelingen af offentlige kontrakter, samtidig med at der opretholdes proceduremæssige garantier med hensyn til gennemsigtighed og ligebehandling. Disse reformer støtter derfor en rettidig realisering af de infrastrukturer og projekter, der finansieres af planen. Akse 5 — finanspolitiske strukturreformer (beskatning og offentlige udgifter): Akse 5 i komponent M1C1 i opsvinget og modstandsdygtigheden omfatter flere reformer, der har til formål at støtte Italiens offentlige finansers holdbarhed (landespecifik henstilling nr. 1, 2019). På indtægtssiden tager reformerne sigte på at forbedre skatteopkrævningsprocessen, tilskynde til overholdelse af skattereglerne og bekæmpe skatteunddragelse med henblik på at reducere skatteydernes overholdelsesomkostninger og øge indtægterne for den offentlige forvaltning og dermed bidrage til at forbedre de offentlige finansers holdbarhed. På udgiftssiden sigter reformerne mod at forbedre effektiviteten af de offentlige udgifter, både på centralt plan, ved at styrke de eksisterende rammer for årlige udgiftsanalyser og på subnationalt plan ved at fuldføre reformen af de finanspolitiske forbindelser på tværs af forskellige forvaltningsniveauer. A.1 Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Akse 1 — Digitalisering af den offentlige forvaltning Investering 1.1: Digital infrastruktur Formålet med denne investering er at sikre, at den offentlige forvaltnings systemer, datasæt og applikationer hostes i meget pålidelige datacentre med høje kvalitetsstandarder for sikkerhed, ydeevne, skalerbarhed, europæisk interoperabilitet og energieffektivitet. Med henblik herpå tager investeringen sigte på at skabe en avanceret, fuldstændig overflødig national cloudbaseret hybridinfrastruktur (kaldet "Polo Strategico Nazionale", PSN), certificering af sikre og skalerbare offentlige cloud-alternativer og overførsel af den offentlige forvaltnings datasæt og applikationer til et cloudmiljø. PSN-infrastrukturen forventes at blive drevet af en teknologisk udbyder, der udvælges gennem et europæisk udbud, og udformes i overensstemmelse med de standarder for datainteroperabilitet, der er fastlagt på europæisk plan i overensstemmelse med Gaia-X-initiativet, for at muliggøre fri udveksling af andre data end personoplysninger mellem de forskellige medlemsstater ved at sammenkoble deres nationale cloud-modeller. Lignende krav forventes at blive vedtaget i forbindelse med prækvalifikation af offentlige cloududbydere. Migrationen af den offentlige forvaltnings datasæt og applikationer til PSN eller til sikre certificerede offentlige cloududbydere forventes at afhænge af de krav til dataenes ydeevne, skalerbarhed og følsomhed, som de forskellige forvaltninger har fastlagt, og som hver især forventes atbevare deres uafhængighed med hensyn til udvikling af applikationer og forvaltning af data. Investering 1.3 — Data og interoperabilitet

Formålet med denne investering er at sikre fuld interoperabilitet mellem centrale datasæt og tjenester på tværs af centrale og lokale offentlige forvaltninger samt harmonisering med andre EU-lande af de serviceprocedurer, der prioriteres i direktivet om den fælles digitale portal. Foranstaltningen omfatter udvikling af en national digital dataplatform ("Piattaforma Digitale Nazionale Dati"), som skal sikre interoperabilitet mellem datasæt gennem en katalog af applikationsprogrammeringsgrænseflader (API'er), der deles mellem centrale og lokale myndigheder (investering 1.3.1). Når denne platform er opbygget, skal den sikre interoperabilitet mellem datasæt gennem en katalog af applikationsprogrammeringsgrænseflader (API'er), der deles mellem centrale og lokale forvaltninger. Platformen skal være i fuld overensstemmelse med EU-retten. Desuden omfatter foranstaltningen udvikling af en "fælles digital portal" i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1724), som skal hjælpe centrale og offentlige forvaltninger med at omstrukturere prioriterede procedurer/processer og gøre det muligt at opfylde engangsprincippet (investering 1.3.2). Investering 1.5 — Cybersikkerhed Formålet med denne investering er at styrke Italiens forsvar mod de risici, der er forbundet med cyberkriminalitet, navnlig ved at indføre en "national perimeter for cybersikkerhed" (PSNC) i overensstemmelse med sikkerhedskravene i direktiv (EU) 2016/1148 om net- og informationssikkerhed (NIS-direktivet) og ved at styrke de nationale cyberforsvarskapaciteter inden for teknisk inspektion og risikoovervågning. Foranstaltningen tager sigte på udvikling af et avanceret, integreret system, som tæt forbinder forskellige enheder i hele landet og forbinder internationalt med partnere og pålidelige teknologileverandører. Dette er baseret på fire søjler: i) Styrke frontlinjekapaciteten over for offentligheden og virksomheder/enheder til at forvalte varslinger og faktiske offentligt anerkendte begivenheder ii) Opbygge/styrke landets inspektions- og revisionskapacitet for hardware og software, der anvendes af forsøgspersoner med væsentlige funktioner til at certificere pålidelighed/trusler iii) Styrkeenheder i retshåndhævelses- og cyberenheder inden for politistyrkerne med ansvar for efterforskning af kriminelle aktiviteter iv) I væsentlig grad styrke cyberaktiver og menneskelige ressourcer med ansvar for national sikkerhed og reaktion på cybertrusler. Investering 1.7 — Grundlæggende digitale færdigheder Formålet med denne investering er at reducere andelen af den nuværende befolkning, der risikerer digital udstødelse, ved at lancere initiativet "Digital samfundstjeneste", et netværk af unge frivillige med forskellig baggrund i hele Italien for at give personer, der risikerer digital udstødelse, uddannelse i udvikling og forbedring af digitale færdigheder (investering 1.7.1) og ved at styrke det eksisterende netværk af "digitale formidlingscentre" (investering 1.7.2). Digitale faciliteringscentre er fysiske adgangspunkter, der normalt findes i biblioteker, skoler og sociale centre, og som giver borgerne både personlig uddannelse og onlineundervisning i digitale færdigheder med henblik på effektivt at støtte deres digitale inklusion. Initiativet udnytter eksisterende vellykkede erfaringer og har til formål at sikre en bred udvikling af sådanne centre på nationalt plan. Selv om 600 centre allerede er aktive, skal deres tilstedeværelse styrkes yderligere gennem målrettede uddannelsesaktiviteter og nyt udstyr med det overordnede mål at etablere 2 400 nye adgangspunkter i hele Italien og uddanne over 2 000 000 borgere, der risikerer digital udstødelse. Ud af 3 000 centre skal ca. 1 200 være koncentreret i Syditalien. Initiativet "Digital samfundstjeneste" er opdelt i tre år og har til formål gradvist at opnå følgende resultater: i) gennemførelse af tre årlige indkaldelser af forslag til digitale offentlige serviceprojekter rettet mod nonprofitorganisationer, der er registreret i det nationale register over universelle samfundsorganisationer ii) kapacitetsopbygning hos de nonprofitorganisationer, der deltager i den årlige indkaldelse af forslag til den digitale offentlige tjeneste og lancering af digitale projekter og digitale uddannelsesprojekter, med lanceringen af 900 projekter i de tre årlige indkaldelser iii) uddannelse og praktisk erfaring inden for digitale offentlige serviceprojekter med ca. 9 700 frivillige bistand og uddannelse af 1 000 000 borgere, der drager fordel af digital facilitering og digitale uddannelsesaktiviteter, som er udviklet af 900 projekter, hvor 9 700 frivillige skal arbejde. Reform 1.1 — IKT-indkøb Formålet med denne reform er at sikre, at den offentlige forvaltning kan indkøbe informations- og kommunikationsteknologier (ikt) på en mere rettidig og mere effektiv måde ved at strømline og fremskynde udbudsprocessen for IKT-tjenester og -aktiver. Gennemførelsen af reformen består af tre aktionslinjer. For det første oprettes der en fælles database med en hvid liste over erhvervsdrivende, der har tilladelse til at levere varer og tjenesteydelser til offentlige myndigheder, og der indføres en særlig teknologisk infrastruktur for at muliggøre certificering af leverandører. For det andet skal der anvendes en forenklet tilgang ("fast track") til strømlining af IKT-indkøb til PNRR-projekter. For det tredje skal der oprettes en digital udbudstjeneste med det formål i) kun at omfatte certificerede leverandører (økonomiske aktører kan til enhver tid anmode om at blive certificeret i overensstemmelse med artikel 64 i direktiv 2014/24/EU) ii) gøre det muligt hurtigt at identificere leverandører, der opfylder et bestemt behov (f.eks. gennem en konfigurator) iii) give myndighederne en intuitiv brugeroplevelse (f.eks. klar beskrivelse af de tilbudte tjenester, sammenlignende vurdering af leverandører). Denne overordnede struktur skal bygge på CONSIP's eksisterende kapacitet, som er den italienske statslige enhed for offentlige indkøb. Reform 1.2 — Omstillingsstøtte Formålet med denne reform er at støtte den digitale omstilling af alle centrale og lokale offentlige forvaltninger gennem oprettelse af et særligt "omstillingskontor for digitale partnerskabsaftaler". Omdannelseskontoret skal bestå af en midlertidig teknologikompetent ressourcepulje, der tilrettelægger og støtter migrationsindsatsen og centraliserede forhandlinger om "pakker" af certificeret ekstern støtte. Foranstaltningen tager desuden sigte på oprettelse af en virksomhed med fokus på softwareudvikling & forvaltning af operationer til støtte for den digitale opgradering af centraladministrationerne. Omdannelseskontoret skal navnlig støtte den offentlige forvaltning i gennemførelsen af investering 1.1-1.7, der indgår i denne komponent, og skal også støtte gennemførelsen af investeringer og reformer inden for digital sundhed, der indgår i mission 6. Reform 1.3 — Cloud First og interoperabilitet Formålet med denne reform er at fjerne hindringerne for cloud-adoption og strømline det bureaukrati, der forsinker dataudvekslingsprocesserne mellem offentlige myndigheder, ved at indføre en række incitamenter og forpligtelser, der har til formål at lette migrationen til cloud computing og fjerne proceduremæssige begrænsninger for en bred indførelse af digitale tjenester. Reformen omfatter tre aktionslinjer. For det første skal cloud-løsninger fremme omkostningseffektivitet i udgifterne til informations- og kommunikationsteknologi (IKT) efter en forud fastsat "henstandsperiode" (f.eks. tre år efter lanceringen af omstillingen), skal forvaltninger, der ikke har tilsluttet sig cloud-omdannelsen, se en begrænsning i deres IKT-udgiftsbudget. For det andet skal de nuværende offentlige regnskabsregler for udgifter i forbindelse med cloud-tjenester revideres som led i incitamenterne til cloud-migration. Eftersom overgangen til cloud i øjeblikket indebærer en overførsel af budgetter fra kapitaludgifter til driftsudgifter, skal de offentlige regnskabsregler for udgifter i forbindelse med cloud-tjenester revideres for ikke at afskrække offentlige forvaltninger fra migrering til en cloudløsning. For det tredje revideres normerne for datainteroperabilitet i overensstemmelse med bestemmelserne om åbne data og behandling af personoplysninger, og de nuværende procedurer for dataudveksling mellem offentlige myndigheder forenkles for at strømline de proceduremæssige aspekter og fremskynde gennemførelsen af interoperabilitet mellem offentlige forvaltningsdatabaser. Desuden skal den digitale bopæl gennemgås og integreres i det nationale register over fastboende personer (ANPR) for at muliggøre sikker digital korrespondance mellem borgere og offentlige myndigheder.

Akse 2 — Retlige anliggender Reform 1.4 — Civilret Reformen fokuserer hovedsagelig på at reducere varigheden af civile retssager ved at identificere en lang række foranstaltninger for at reducere antallet af sager ved domstolene, forenkle de eksisterende procedurer og øge domstolenes produktivitet. Faldet i antallet af indkommende sager ved domstolene opnås ved at styrke mægling, alternativ tvistbilæggelse og voldgift og revidere det nuværende system til opgørelse og inddrivelse af advokatsalærer. Forenklingen fortsætter med at styrke "filtreringsprocedurer" på appelniveau, udvide de sager, hvor en enkelt dommer har kompetence til at træffe afgørelse, og sikre den faktiske gennemførelse af bindende tidsfrister for procedurer. Domstolenes produktivitet øges gennem et overvågningssystem og incitamenter til at opnå standardresultater på tværs af domstolene. Reformen tager også sigte på at reducere efterslæbet ved civile domstole, hvilket er muligt på grund af den midlertidige ansættelse, der indgår i investeringskomponenten. Reform 1.5 — Strafferet Reformen har hovedsagelig til formål at reducere varigheden af straffesager ved at identificere en lang række foranstaltninger ved at forenkle de eksisterende procedurer og øge domstolenes produktivitet. Forenklingen fortsætter med at udvide anvendelsen af forenklede procedurer, udvide brugen af digitalisering, fastsætte tidsfrister for varigheden af den indledende undersøgelse og revidere anmeldelsessystemet, så det bliver mere effektivt. Domstolenes produktivitet øges gennem et overvågningssystem og incitamenter til at opnå standardresultater på tværs af domstolene. Reform 1.6 — konkurs Reformen har til formål at digitalisere og forbedre insolvensprocedurer ved at indføre tidlige varslingsmekanismer forud for insolvens, specialisering af domstole og førdomstolsinstitutioner med henblik på at forvalte alle faser af insolvensbehandlingen mere effektivt, herunder gennem uddannelse og specialisering af medlemmer af de retslige og administrative myndigheder. Reform 1.7 — Skattedomstole Formålet med reformen er at gøre håndhævelsen af skattelovgivningen mere effektiv og mindske antallet af appeller ved kassationsdomstolen. Reform 1.8 — Digitalisering af retssystemet Reformen kræver obligatorisk elektronisk indgivelse af alle dokumenter og fuld elektronisk arbejdsgang i civile retssager. Det kræver også digitalisering af straffesager i første instans uden forudgående høring. Endelig har den til formål at indføre en gratis, fuldt tilgængelig og søgbar database over civilretlige afgørelser i henhold til lovgivningen. Investering 1.8 — Ansættelsesprocedurer for civil-, straffe- og forvaltningsdomstole Investeringerne har til formål på kort sigt at sætte ind over for organisatoriske faktorer for at gøre det muligt for de reformer, der er under udvikling, at skabe resultater hurtigere, idet synergierne maksimeres, samtidig med at der opnås en transformationsændring gennem de ekstraordinære ressourcer, der stilles til rådighed under planen. Det organisatoriske værktøj, kaldet "office of the trial", består i oprettelse (eller allerede eksisterende forstærkning) af støttehold for dommere (ved midlertidig ansættelse) med det formål at reducere efterslæbet og behandlingstiden i Italien. Denne foranstaltning vil også forbedre retfærdighedens kvalitet ved at støtte dommere i forbindelse med normale undersøgelsesaktiviteter, juridisk forskning, udarbejdelse af retsakter og organisering af sagerne og dermed sætte dommerne i stand til at fokusere på de mere komplekse opgaver. Investeringen omfatter også uddannelse til støtte for den digitale omstilling i retssystemet. Akse 3 — Offentlig forvaltning Reform 1.9 — Offentlig beskæftigelsesreform og forenkling Reformerne af den offentlige beskæftigelse følger en totrinsstrategi. På kort sigt vedtages der hasteforanstaltninger for at gøre bedst mulig brug af genopretnings- og resiliensfacilitetesmidlerne med hensyn til forvaltningen af planen og den umiddelbare bistand til de offentlige myndigheder, som mangler administrativ kapacitet. Denne strategi ledsages af organisatoriske reformer og en strategi for menneskelige ressourcer, der sigter mod en transformerende ændring for den offentlige forvaltning som helhed. Der er fastlagt et omfattende sæt foranstaltninger i forbindelse med udarbejdelsen af strategiske planer for menneskelige ressourcer med henblik på at: ajourføring af jobprofiler (også med henblik på den dobbelte overgang) en mere målrettet og effektiv reform af ansættelsesprocedurerne reform af den øverste offentlige forvaltning med henblik på at ensrette udnævnelsesprocedurerne i den offentlige forvaltning styrkelse af forbindelsen mellem livslang læring og belønningsmekanismer eller specifikke karriereforløb fastlæggelse eller ajourføring af de etiske principper for offentlige forvaltninger styrkelse af forpligtelsen til at sikre en ligelig kønsfordeling og reform af personalets horisontale og vertikale mobilitet. Reformen omfatter hasteforanstaltninger til forenkling af de administrative procedurer til gavn for virksomheder og borgere, samtidig med at der sikres en gnidningsløs gennemførelse af RRP'en. Forenklingsreformen skal fjerne tilladelser, der ikke er begrundet i tvingende almene hensyn, og fjerne unødvendige forpligtelser eller forpligtelser, der ikke anvender nye teknologier. Desuden skal den gennemføre vedtagelsen af mekanismen for stiltiende samtykke, indførelsen af enkel kommunikation og vedtagelsen af ensartede ordninger, der deles med regioner og kommuner. Forenklingsreformen omfatter følgende elementer: interoperabilitet mellem forretnings- og anlægsprocedurer (SUAP & SUE) gennemførelse af et fælles sæt resultatorienterede resultatindikatorer og fastlæggelse af et sæt centrale resultatindikatorer (KPI'er) til styring af organisatoriske ændringer i forvaltninger. Et datalagringssystem til overvågning af gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten skal være på plads og operationelt på tidspunktet for indgivelsen af den første betalingsanmodning. Investering 1.9 — Teknisk bistand og styrkelse af kapacitetsopbygningen med henblik på gennemførelsen af den italienske genopretnings- og resiliensplan

Investeringen består i midlertidig ansættelse af en pulje af eksperter, der skal yde teknisk bistand til administrationerne og styrke den administrative kapacitet, navnlig på lokalt plan, til gennemførelse af specifikke RRP-projekter, der skal indsættes efter behov. Denne investering omfatter også uddannelsesprogrammer for offentligt ansatte inden for rammerne af styrkelsen af kapacitetsopbygningen. Akse 4 — Offentlige indkøb og betalinger fra offentlige forvaltninger Reform 1.10 — Reform af lovgivningen om offentlige indkøb Det første skridt i denne reform består i at vedtage et første sæt hasteforenklingsforanstaltninger med et lovdekret senest i maj 2021 med henblik på at: forenkle og digitalisere indkøbscentraler procedurer registrere kontrakter i den nationale antikorruptionsmyndigheds (ANAC's) korruptionsbekæmpelsesdatabase oprette særlige kontorer med ansvar for offentlige udbudsprocedurer i ministerier, regioner og storbyområder fastsættelse af et mål om at reducere tidsintervallet mellem offentliggørelse og kontrakttildeling og mellem tildelingen af kontrakten og færdiggørelsen af infrastrukturen og tilskynde til alternative tvistbilæggelsesmekanismer i kontrakternes gennemførelsesfase. Inden udgangen af 2021 vil det fælles koordineringsorgan for politikken for offentlige indkøb have et tilstrækkeligt personaleniveau og vedtage en professionaliseringsstrategi, der tilbyder uddannelse på forskellige niveauer. de dynamiske indkøbssystemer vil blive stillet til rådighed i overensstemmelse med direktiverne om offentlige indkøb. og ANAC afslutter kvalifikationen af ordregivende myndigheder. Andet trin i denne reform består af en række ændringer af loven om offentlige indkøb, der skal gennemføres inden andet kvartal af 2023, med foranstaltninger, der har til formål at: mindskelse af fragmenteringen af ordregivende myndigheder kræve, at der oprettes en e-platform som et grundlæggende krav for at deltage i den landsdækkende evaluering af udbudskapaciteten og give den nationale korruptionsbekæmpende myndighed beføjelse til at revidere de ordregivende myndigheders kvalifikationer. Reformens anvendelsesområde vil også være at forenkle og digitalisere indkøbscentraler yderligere og definere krav til interoperabilitet og sammenkobling. Reformen vil også mindske begrænsningerne for muligheden for underentreprise, som i øjeblikket indeholder loven om offentlige indkøb. Denne reform består også i at gøre det nationale e-udbudssystem operationelt inden udgangen af 2023. Reform 1.11 — Reduktion af forsinkede betalinger fra offentlige forvaltninger og sundhedsmyndigheder Denne reform består i at sikre, at i) offentlige forvaltninger på centralt, regionalt og lokalt plan senest i 2023 skal betale inden for 30 dage, og ii) sundhedsmyndighederne betaler inden for 60 dage. For at sikre, at problemet med forsinkede betalinger løses strukturelt, består denne reform også i at sikre, at i 2024 i) offentlige forvaltninger på centralt, regionalt og lokalt plan fortsat betaler inden for 30 dage, og ii) sundhedsmyndighederne fortsætter med at betale inden for 60 dage. Akse 5 — finanspolitiske strukturreformer (beskatning og offentlige udgifter) Reform 1.12 — Reform af skatteforvaltningen: Der vil blive vedtaget en række foranstaltninger for at tilskynde til overholdelse af skattereglerne og forbedre effektiviteten af målretningen af revisioner og kontroller, herunder: i) oprettelsen af databasen og den dedikerede IT-infrastruktur til frigivelse af forududfyldt momsangivelse ii) forbedring af kvaliteten af den database, der anvendes til "overholdelsesbreve", også med henblik på at mindske forekomsten af falsk positive og gradvist øge antallet af meddelelser, der sendes til skatteyderne iii) reform af den nuværende lovgivning for at sikre effektive administrative sanktioner i tilfælde af private udbyderes afvisning af at acceptere elektroniske betalinger iv) afslutning af processen med datapseudonymisering og analyse af big data med henblik på at øge effektiviteten af den risikoanalyse, der ligger til grund for udvælgelsen af revisioner. For at gennemføre disse reformer og styrke skatteagenturets operationelle kapacitet vil dets personale blive forøget med 4113 enheder i overensstemmelse med agenturets præstationsplan for 2021-2023. Desuden vil regeringen foretage en gennemgang af mulige foranstaltninger til at mindske skatteunddragelse fra udeladt fakturering i de mest udsatte sektorer, herunder gennem målrettede incitamenter til forbrugerne, og vil træffe effektive foranstaltninger på grundlag af resultaterne af revisionen med et ambitiøst tilsagn om at mindske tilbøjeligheden til at unddrage sig dette. Reform 1.13 — Reform af udgiftsrevisionen Planen omfatter en reform af rammerne for udgiftsrevision med henblik på at forbedre dens effektivitet, bl.a. ved at styrke finansministeriets rolle og den efterfølgende evalueringsproces og forbedre praksis med grøn budgettering og kønsbudgettering. Planen omfatter også tilsagn om på grundlag af den eksisterende retlige ramme at foretage årlige udgiftsanalyser i perioden 2023-2025 for at opnå finanspolitiske besparelser med henblik på at støtte holdbare offentlige finanser og/eller finansiere vækstfremmende reformer af skatter og offentlige udgifter. Reform 1.14 — Reform af de subnationale finanspolitiske rammer Reformen består i fuldførelsen af "finanspolitisk føderalisme" som fastsat i delegationsloven 42/2009 med det formål at forbedre gennemsigtigheden i de finanspolitiske forbindelser på tværs af de forskellige forvaltningsniveauer, tildele ressourcer til subnationale myndigheder på grundlag af objektive kriterier og tilskynde til udgiftseffektivitet på subnationalt niveau. Reformen skal navnlig definere de relevante parametre og gennemføre den finanspolitiske føderalisme for regioner med almindelig status, provinser og storbyområder. Reform 1.15 — Reform af reglerne for offentlige regnskaber Reformen har til formål at lukke hullet i forhold til de europæiske regnskabsstandarder ved at indføre et fælles regnskabssystem efter periodiseringsprincippet for den offentlige sektor. Reformen skal føre til færdiggørelse af den begrebsmæssige ramme som reference for det periodiserede regnskabssystem i henhold til de kvalitative karakteristika, der er fastlagt af Eurostat, sættet af standarder for periodiseret regnskabsføring og den flerdimensionelle regnskabskontoplan. Reformen suppleres af den første uddannelsesrunde med henblik på overgangen til det nye periodiserede regnskabssystem for repræsentanter for 18 000 offentlige enheder. A.2 Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte

Nummer Relevant foranstaltning (reform eller investering) Milepæle / Mål Betegnelse Kvalitative indikatorer

(for milepæle) Kvantitative indikatorer

(for mål) Vejledende tidsplan for gennemførelse Beskrivelse af hver milepæl og hvert mål Enhed af foranstaltning Referencescenarie Målsætning Kvartal År M1C1-1 Reform 1.1: IKT-indkøb Milepæl Ikrafttræden af lovdekreter om reformer 1.1 "IKT-indkøb" Bestemmelse i loven om ikrafttrædelse af et lovdekret om reform af ikt-indkøb Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q4 2021 De nødvendige retsakter omfatter lovgivningsindgreb i lovdekretet om forenkling ("Decreto Legge semplificazioni"). Disse skal indeholde følgende bestemmelser: i) Muligheden for at anvende proceduren i artikel 48, stk. 3, i loven om offentlige kontrakter også for kontrakter over de beløbsgrænser, der er omhandlet i artikel 35 i loven om offentlige kontrakter, i forbindelse med indkøb af computervarer og -tjenesteydelser, navnlig baseret på cloudteknologi, samt konnektivitetstjenester, der helt eller delvis finansieres med de ressourcer, der er afsat til gennemførelsen af PNRR-projekter ii) Interoperabilitet mellem de forskellige databaser, der forvaltes af de attesterende organer, der deltager i verifikationen af de krav, der er omhandlet i artikel 80 i kodeksen for offentlige kontrakter iii) Oprettelse af den virtuelle sagsmappe for den økonomiske aktør, hvori der fremlægges data med henblik på verifikation af, at der ikke foreligger udelukkelsesgrunde, jf. artikel 80, hvilket gør det muligt at opstille en hvid liste over økonomiske aktører, for hvilke verifikationen allerede er foretaget. M1C1-2 Reform 1.3: "Sky First" og interoperabilitet Milepæl Ikrafttræden af lovdekreter om reform 1.3 "Cloud First and Interoperability" Bestemmelse i loven om ikrafttrædelse af lovdekretet om en første cloud- og interoperabilitetsreform Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q4 2021 De nødvendige retsakter omfatter: Gennemførelsesretsakter vedrørende navnlig i) Agenzia per l'Italia digitale (AGID) forordning om Polo Strategico Nazionale (PSN) (fastsat i artikel 33, stk., i lovdekret nr. 179/212) og ii) AGID's retningslinjer for interoperabilitet (som fastsat i artikel 50 og 50 ter i Codice dell'Amministrazione Digitale (CAD). Ændringer af artikel 50 i CAD: i) afskaffelse af forpligtelsen til at indgå rammeaftaler for forvaltninger, der har adgang til den nationale digitale dataplatform ii) afklaring af spørgsmålet om privatlivets fred: overførslen af data fra et informationssystem til et andet ændrer ikke ejerskabet til oplysningerne og behandlingen, uden at dette berører ansvarsområderne for de betalingsorganer, der modtager og behandler oplysningerne som selvstændige registeransvarlige. Ændringer til Decreto del Presidente della Repubblica (DPR) 445/2000 vedrørende adgang til data: i) ophævelse af den tilladelse, der kræves for direkte adgang til data ii) fjernelse af henvisningen til rammeaftaler i artikel 72. Ændringer til artikel 33, stk., i lovdekret nr. 179/2012: i) give AgID mulighed for sammen med Centri Elaborazione Dati (CED) og Cloud Regulations at regulere de vilkår og metoder, som betalingsorganerne skal anvende til at foretage CED-migrationer ii) indføre sanktioner for manglende overholdelse af forpligtelserne til at migrere til skyen. M1C1-3 Investering 1.1: Digital infrastruktur Milepæl Færdiggørelse af Polo Strategico Nazionale (PSN) Rapport om udbredelsen af cloud computing fra ministeriet for teknologisk innovation og digital omstilling (MITD) Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q4 2022 Det samlede projekt skal fuldføres fuldt ud, når alle de offentlige myndigheder, der er tiltænkt støtte, har afsluttet flytningen af identificerede racer hen imod Polo Strategico Nazionale (PSN), og testningen af fire datacentre er afsluttet med godt resultat, hvilket gør det muligt at påbegynde migreringsprocessen for datasæt og applikationer fra målrettede offentlige forvaltninger hen imod PSN. M1C1-4 Investering 1.3.1: National digital dataplatform Milepæl Den nationale digitale dataplatform er operationel Rapport fra ministeriet for teknologisk innovation og digital omstilling (MITD), der viser lanceringen af den nationale digitale dataplatform Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q4 2022 Platformen skal gøre det muligt for agenturerne at: — offentliggøre deres programmeringsgrænseflader for applikationer (API'er) i platformens API-katalog — etablere og undertegne aftaler om digital interoperabilitet via platformen — autentificere og godkende API-adgang ved hjælp af platformens funktionaliteter — validere og vurdere overensstemmelsen med den nationale interoperabilitetsramme. M1C1-5 Investering 1.5: Cybersikkerhed Milepæl Oprettelse af det nye nationale agentur for internetsikkerhed Forvaltningsakt Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q4 2022 Milepælen skal nås med (1) omdannelsen til lov af det lovdekret, der udgør det nationale agentur for internetsikkerhed, som i øjeblikket er ved at blive færdiggjort; 2) offentliggørelsen i statstidende af premierministerens dekret (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri, DPCM), der indeholder den interne regulering af det nationale agentur for cybersikkerhed. M1C1-6 Investering 1.5: Cybersikkerhed Milepæl Indledende udrulning af de nationale cybersikkerhedstjenester Rapport, der viser den fulde arkitektur for de nationale cybersikkerhedstjenester Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q4 2022 Milepælen skal nås med definitionen af den detaljerede arkitektur for hele økosystemet i den nationale cybersikkerhedsarkitektur (dvs. en national Informationsdelings- og analysecenter (ISAC), et netværk af IT-beredskabshold (CERT'er), et nationalt HyperSOC, højtydende databehandling integreret med redskaberne Artificial Intelligence/Machine Learning (AI/ML) til analyse af cybersikkerhedshændelser på nationalt plan) M1C1-7 Investering 1.5: Cybersikkerhed Milepæl Nystartede virksomheder i netværket af cybersikkerhedsscreening- og certificeringslaboratorier Dokumentation til påvisning af de identificerede processer og procedurer, der skal deles mellem laboratorier, og rapportering, der dokumenterer aktiveringen af mindst ét laboratorium. Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q4 2022 Milepælen skal nås med: i) Det nationale agentur for cybersikkerhed identificerer, hvor screening- og certificeringslaboratorierne og centrene vil blive oprettet, de ekspertprofiler, der skal ansættes, og den fulde definition af processer og procedurer, der skal deles mellem laboratorierne. ii) Aktivering af et laboratorium. Ministero dello Sviluppo Economico (MISE) fører tilsyn med oprettelsen og aktiveringen af kontrolladene med CVCN (National CyberCSDP screening and Certification laboratory) og integreres i evalueringscentret (CV) af indenrigsministeriet og forsvarsministeriet. M1C1-8 Investering 1.5: Cybersikkerhed Milepæl Aktivering af en central revisionsenhed for PSNC & NIS-sikkerhedsforanstaltninger Rapportering, der viser iværksættelsen af den centrale revisionsenhed Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q4 2022 Der udpeges en intern enhed i det nationale agentur for cybersikkerhed med mandat til at udføre aktiviteterne i den centrale revisionsenhed, som skal stå for PSNC & NIS-sikkerhedsforanstaltningerne. Processerne, logistikken og driftsordningerne skal formaliseres i tilstrækkelig dokumentation med særligt fokus på driftsprocesserne, dvs. regler for engagement, revision og rapporteringsprocedurer. IT-værktøjerne indsamler, forvalter og analyserer revisionsdataene og udvikles og anvendes af revisionsenheden. Der skal fremlægges dokumentation for færdiggørelsen af udviklingen af værktøjerne. M1C1-9 Investering 1.5: Cybersikkerhed Mål Støtte til opgradering af sikkerhedsstrukturer T1 Ikke relevant Nummer 0 5 Q4 2022 Mindst fem styrker interventioner til opgradering af sikkerhedsstrukturer, der er gennemført i sektorerne National Security Perimeter for Cyber (PSNC) og net- og informationssystemer (NIS). Interventionstyper omfatter opgraderinger af operative sikkerhedscentre (SOC'er), forbedringer af cybergrænseforsvar og intern overvågnings- og kontrolkapacitet. Tiltagene skal fokusere på sektorerne sundhed, energi og miljø (drikkevandsforsyning). M1C1-10 Reform 1.2: Støtte til omstilling Milepæl Ikrafttrædelse af oprettelsen af transformationsteamet og NewCo Bestemmelse i retsakten om ikrafttrædelse af retsakten om oprettelse af omdannelseskontoret og ikrafttrædelse af en retsakt om oprettelse af NewCo Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q4 2022 Med henblik på oprettelsen af transformationskontoret omfatter de nødvendige retsakter: -Offentliggørelse af lovdekretet "reclutamento" (allerede godkendt af ministerrådet nr. 22 af 4. juni 2021 og offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende ("Gazzetta Ufficiale") den 10. juni 2021) -Offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser -Udvælgelse og overdragelse af opgaven til eksperterne (på midlertidig basis i genopretnings- og resiliensfacilitetens varighed). For NewCo omfatter de nødvendige nøgletrin: -Lovgivningsmæssig godkendelse -Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri (DPCM), der godkender oprettelsen af selskabet og fastsætter mål, aktiekapital, varighed og ledelse for selskabet -Oprettelse af et selskab med notarialdokument -Handlinger, der er nødvendige for at drive selskabet — vedtægter og forskellige forskrifter. M1C1-11 Investering 1.6.6 Digitalisering af told- og afgiftspolitiet Mål Told- og afgiftspolitiet — Indkøb af professionelle datavidenskabstjenester T1 Ikke relevant Nummer 0 5 Q1 2023 Indkøb af professionelle datavidenskabelige tjenester ved at indgå kontrakt med en rådgivningstjenesteudbyder, der omfatter fem HR i alt, som både er ansvarlig for udformningen af dataarkitekturen og for udarbejdelsen af algoritmerne i Big Data Analyse-enheden. Offentliggørelse af tildelte kontrakter om indkøb af datavidenskabelige tjenester i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) gennem anvendelse af en udelukkelsesliste og krav om overholdelse af den relevante europæiske og nationale miljølovgivning og landækkende offentliggørelse af nye værktøjer i det første analysemodul (IT-backbone). M1C1-12 Investering 1.3.2: Fælles digital portal Mål Fælles digital portal Ikke relevant Nummer 0 21 Q4 2023 Målet skal nås, når de 21 prioriterede administrative procedurer, der er defineret i forordning (EU) 2018/1724, i Italien er i fuld overensstemmelse med kravene i artikel 6 i forordning (EU) 2018/1724. Nærmere bestemt: a) identifikationen af brugere, indgivelsen af oplysninger og dokumentation, undertegnelse og endelig indsendelse i det hele kan gennemføres elektronisk på afstand via en tjenestekanal, der giver brugerne mulighed for at opfylde kravene i forbindelse med proceduren på en brugervenlig og struktureret måde b) brugere får en automatisk kvittering for modtagelsen, medmindre resultatet af proceduren leveres straks c) resultatet af proceduren leveres elektronisk eller, hvis det er nødvendigt for at overholde gældende EU-ret eller national ret, leveres fysisk d) brugerne skal have en elektronisk meddelelse om procedurens afslutning. M1C1-13 Investering 1.4.6: Mobilitet som en tjeneste for Italien Milepæl Mobilitet som serviceløsninger M1 Rapport fra Ministero delle Infrastrutture e della Mobilità Sostenibili (MIMS) i samarbejde med universiteter, der beskriver gennemførelsen og vurderer resultaterne af de tre pilotprojekter. Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q4 2023 Tre pilotprojekter, der har til formål at teste mobilitet som en serviceløsning i teknologisk avancerede storbyområder, er blevet gennemført. Hver løsning er blevet anvendt af mindst 1 000 brugere i løbet af forsøgsperioden. Hvert pilotprojekt skal være åbent for mindst 1000 brugere, som vil kunne få adgang til det på frivillig basis og for egen regning og give den individuelle vurdering mulighed for at vælge og købe mobilitetstjenester blandt dem, der er tilgængelige på platformen. MaaS-tjenesten skal via en fælles teknologisk platform foreslå borgeren den bedste rejsemulighed baseret på hans behov ved at udnytte integrationen mellem de forskellige tilgængelige mobilitetsmuligheder (lokal offentlig transport, deling, førerhus, billeje) for at optimere rejseoplevelsen både med hensyn til planlægning (intermodale ruteplanlæggere og realtidsinformation om tid og afstand) og med hensyn til anvendelse (reservation og betaling af tjenester). M1C1-14 Investering 1.6.5 Digitalisering af statsrådet Mål Statsrådet — Domstolens dokumenter til analyse i datawarehouse T1 Ikke relevant Nummer 0 800 000 Q4 2023 Antal retsdokumenter vedrørende det administrative kompetencesystem (såsom domme, udtalelser og dekreter), der er fuldt tilgængelige på datalageret. M1C1-15 Investering 1.6.6 Digitalisering af told- og afgiftspolitiet Mål Told- og afgiftspolitiet — Indkøb af professionelle datavidenskabstjenester T2 Ikke relevant Nummer 5 10 Q1 2024 Indkøb af professionelle datavidenskabelige tjenester i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) gennem anvendelse af en udelukkelsesliste og kravet om overholdelse af den relevante EU- og nationale miljølovgivning ved at indgå kontrakt med en rådgivningstjenesteudbyder, der involverer yderligere fem HR (ti i alt), som både er ansvarlig for at udforme dataarkitekturen og for at skrive algoritmerne fra Big Data Analysis Unit. Offentliggørelse af tildelte kontrakter om indkøb af datavidenskabelige tjenester i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) gennem anvendelse af en udelukkelsesliste og krav om overholdelse af den relevante europæiske og nationale miljølovgivning og landækkende offentliggørelse af nye værktøjer i det første analysemodul (IT-backbone). M1C1-16 Investering 1.6.5 Digitalisering af statsrådet Mål Statsrådet — Domstolens dokumenter til analyse i datawarehouse T2 Ikke relevant Nummer 800 000 2 500 000 Q2 2024 Antal retsdokumenter vedrørende det administrative kompetencesystem (såsom domme, udtalelser og dekreter), der er fuldt tilgængelige i datalageret. M1C1-17 Investering 1.1: Digital infrastruktur Mål Migrationsprocessen til Polo Strategico Nazionale T1 Ikke relevant Nummer 0 100 Q3 2024 Mindst 100 centrale offentlige myndigheder og lokale sundhedsmyndigheder (Aziende Sanitarie Locali) er blevet fuldt migreret til infrastrukturen (Polo Strategico Nazionale). Fuldt migreret kan for hver institution indebære en blanding af: not-cloud-klar i ren hosting, lift-and-shift-migrationer, opgradering til Infrastructure-as-a-Service (IaaS), Platform-as-a-Service (Paas) og Software-as-a-Service (SaaS). Migrationen til Polo Strategico Nazionale kan gennemføres på forskellige måder i overensstemmelse med det aktuelle tekniske niveau for on-premise-softwarens IT-arkitektur, der ejes af hvert enkelt migrerende offentlig fovaltning. Disse strategier kan variere fra rene hosting- og lift-and-ship-migreringer til software, der ikke er cloud-klar, til en migrering til IaaS, PaaS og SaaS til software, der er klar-cloud. PSN skal tilbyde hver enkelt migrerende offentlige forvaltning alle de migrationsstrategier, der kan komme i betragtning for at betragte det opnåede mål om "migration til Polo Strategico Nazionale" som opnået. Offentlige myndigheder "i alt" omfatter: • Centrale offentlige forvaltninger, der tegner sig for den største andel af udgifterne til informations- og kommunikationsteknologi (IKT) (såsom det nationale institut for social sikring og Justitsministeriet) • Centrale offentlige forvaltninger, der lagrer data i forældede datacentre, jf. den undersøgelse, der for nylig blev gennemført om "cloud-parathed" • Lokale sundhedsmyndigheder (Aziende Sanitarie Locali) i det centrale og sydlige Italien, der mangler tilstrækkelig infrastruktur til at garantere datasikkerheden. M1C1-18 Investering 1.3.1: National digital dataplatform Mål API'er i den nationale digitale dataplatform T1 Ikke relevant Nummer 0 400 Q4 2024 Denne milepæl består i at nå målet om 400 API-grænseflader (Application Programming Interface), der er gennemført af agenturerne, offentliggjort i API-katalog og integreret i den nationale digitale dataplatform. De API-grænseflader, der er omfattet, er allerede kortlagt. De offentliggjorte API-grænseflader skal have indvirkning på følgende områder: i) Ved udgangen af 31. december 2023: prioriterede sociale sikringstjenester og overholdelse af skattereglerne, herunder centrale nationale registre (såsom folkeregistret og registret over den offentlige forvaltning) ii) Ved udgangen af 31. december 2024: resterende sociale sikringstjenester og overholdelse af skattereglerne. Hver API-gennemførelse og dokumentation skal overholde de nationale interoperabilitetsstandarder og understøtte rammerne for den nationale digitale dataplatform ovennævnte platform vil indeholde funktionaliteter, der gør det muligt at vurdere overholdelsen. M1C1-19 Investering 1.5: Cybersikkerhed Mål Støtte til opgradering af sikkerhedsstrukturer T2 Ikke relevant Nummer 5 50 Q4 2024 Mindst 50 styrkede interventioner afsluttet inden for sektorerne National Security Perimeter for Cyber (PSNC) og net- og informationssystemer (NIS). Interventionstyper omfatter f.eks. operative sikkerhedscentre (SOC'er), forbedringer af cybergrænseforsvar og intern overvågnings- og kontrolkapacitet i overensstemmelse med NIS- og PSNC-kravene. Tiltagene skal have særligt fokus på sektorerne sundhed, energi og miljø (drikkevandsforsyning). M1C1-20 Investering 1.5: Cybersikkerhed Milepæl Fuld udrulning af nationale cybersikkerhedstjenester Rapport, der viser den fuldstændige aktivering af de nationale cybersikkerhedstjenester Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant Q4 2024 Denne mil