DA    DA DA 
 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 21.12.2010 
SEK(2010) 1591 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
 
Forslag til 
 
RÅDETS OG EUROPAPARLAMENTETS DIREKT IV om kontrol med risikoen for 
større uheld med farlige stoffer 
   
COM(2010) 781 final 
SEC(2010) 1590 final 
 
DA 2   DA INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. Afgrænsning af problemet............................................................................................ 3 
2. Analyse af subsidiaritetsprincippet .............................................................................. 4 3. Mål ......................................................................................................................... ...... 4 
4. Valgmulighederne, med analyse af deres virkninger og sammenligning .................... 4 
5. Tilsyn og evaluering................................................................................................... 10 
 
DA 3   DA 1. A FGRÆNSNING AF PROBLEMET  
Formålet med Seveso-direktivet 
Følgerne af kemikalieuheld er ofte alvor lige og kan undertiden være katastrofale. 
Flere velkendte uheld, bl.a. uheldene i Se veso, Bhopal, Schweizerhalle, Enschede, 
Toulouse og Buncefield, har resulteret i mange tab af menneskeliv og omkostninger 
på flere milliarder euro. Seveso-lovgivningen tager sigt e på at forebygge uheld, 
styrke beredskabet og sikre, at der tages ved lære af sådanne uheld. Det nuværende Seveso II-direktiv, direktiv 96/82/EF, blev  vedtaget i 1996 og ændret ved direktiv 
2003/105/EF. Direktivets hovedformål er at  forebygge større uheld med store 
mængder af de farlige stoffer (eller blandinger), de r er opført i direk tivets bilag I, og 
begrænse sådanne uhelds følger for me nnesker og miljø. Kontrolniveauet er 
moduleret, således at der gæld er strengere regler, jo st ørre mængder farlige stoffer 
der er tale om. 
Antallet af større uheld er faldet med ca. 20 % i årene mellem 2000 og 2008. De 
tyder på, at direktivet virker  efter hensigten. Også det fa ktum, at Seveso-tilgangen er 
blevet efterlignet overalt i verden, vidner om, at direktivet ha r været en succes.  
Formålet med denne konsekvensanalyse  
Det er nødvendigt at ændre direktivet på gr und af de ændringer, der er sket i EU's 
klassificeringssystem for fa rlige stoffer, som bilag I bygger på. Dette system blev 
ændret ved forordning (EF) nr. 1272/ 2008 om klassificering, mærkning og 
emballering af stoffer og blandinger ("CL P-forordningen"), som træder endeligt i 
kraft den 1. juni 2015. Tilpas ningen til CLP-forordning rejs er især tre spørgsmål: Det 
vigtigste spørgsmål er, hvordan tilpasning en af bilag I til CLP-forordning skal 
foretages (politiktema 1). I tilknytning hert il rejser sig spørgsmålet om eventuelle 
andre tekniske ændringer af bilag I i relation til defini tion af anvendelsesområde 
(politiktema 2) og fremgangsmåden for fremtid ige tilpasninger af bilag I (politiktema 
3) i konkrete tilfælde, der kræver me re smidige løsninger, end hvad CLP-
forordningen åbner mulighed for. 
I betragtning af nødvendigheden af  at få foretaget disse æn dringer blev det besluttet 
at iværksætte en mere omfattende revision af direktivet, som i alt væsentligt er forblevet uændret, siden det blev vedtaget. Denne revision bekræfte de, at direktivet 
har ydet et betydeligt bidrag til at mindske sandsyn ligheden for og følgerne af 
kemikalieuheld, og at de eksisterende bestem melser er formålstjenlige, men der blev 
også identificeret en række områder, hvor det vil være på sin plads at foretage 
begrænsede ændringer for at afklare og opdate re visse bestemmelser. De vigtigste af 
disse områder drejer sig om information af offentligheden og informationsstyrings-systemer (politiktema 4) og fysisk planlæ gning (politiktema 5), hvor der kan være 
mulighed for forbedringer. De øvrige drejer sig om relativt ubetydelige ændringer i 
en række konkrete bestemmelser, som det kunne  være værd at afklare eller opdatere 
(politiktema 6). 
 
DA 4   DA 2. A NALYSE AF SUBSIDIARITETSPRINCIPPET  
Direktivet må nødvendigvis æ ndres på EU-plan for at si kre, at det nuværende høje 
niveau i beskyttelsen af mennesker og miljø overalt i EU opretholdes og for at 
fremme en mere ensartet gennemfør else. Derigennem undgår man betydelige 
forskelle i beskyttelsesniveauerne i de forskellige medlemsstater og de 
konkurrencefordrejninger, sådanne fo rskelle kunne give anledning til.  
Subsidiaritetsprincippet er overholdt, efters om målet er at videreføre den hidtidige 
fremgangsmåde med at fastsætte harmoniserede mål, men overlade det til medlemsstaterne at bestemme, hvordan de nærmere bestemt skal virkeliggøres i 
praksis.  
3. M
ÅL 
Det overordnede mål er fortsat at forebygge  større uheld og mindske følgerne af 
sådanne uheld ved at fastholde og yderligere højne det eksisterende 
beskyttelsesniveau. I overensstemmels e med Kommissionens strategiske mål og 
principper for bedre lovgivning bør det ske ved at forbedre lovgivningens 
bestemmelser og gøre dem mere effektiv e og velfungerende og så vidt muligt 
mindske unødige administrative byrder.  Af hensyn til en mere ensartet 
gennemførelse af direktivet bør det desude n være klart, konsekve nt og let at forstå. 
Det vigtigste konkrete mål er at tilpasse bilag I til CLP-forordningen og samtidig 
fastholde de eksisterende beskyttelsesniveau er. De andre konkrete mål består i at få 
afklaret visse bestemmelser for at gør e dem lettere at gennemføre og håndhæve. 
Desuden er der andre bestemmelser, der bør opdateres for at tage højde for den 
udvikling, der er sket på  det teknologiske og lovgivn ingsmæssige plan siden 
vedtagelsen af det nuværende direktiv. H vor det er muligt, bør kravene desuden 
strømlines eller forenkles for at mindske de  administrative byrder for driftsledere og 
kompetente myndigheder, uden at  det går ud over sikkerheden. 
4. V ALGMULIGHEDERNE , MED ANALYSE AF DERES VIRKNINGER OG SAMMENLIGNING  
Politiktema 1: tilpasning af bilag I til CLP-forordningen  
Dette er det vigtigste spørgsmål i konsekvensanalysen. 
Denne tilpasning skal foretages for en række farekategorier af farlige stoffer, men 
rejser kun problemer i relation til toks icitet. Det skyldes,  at der med CLP-
forordningen er indført tre nye toksicitet skategorier, som ikke helt svarer til de 
hidtidige to giftigheds kategorier, som de har erstattet, og at tærskelværdierne ikke er 
de samme. Desuden er de nye toksicitet skategorier opdelt i tr e eksponeringsveje 
(oralt, dermalt og indånding) . De tilpasningsmodeller, de r har været overvejet, er 
derfor også forskellige for de forske llige kategorier og eksponeringsveje.  
Selv om der er en vis usikkerhed om de me re langsigtede virkninger, er den generelle 
vurdering den, at virkningern e af de forskellige modeller såvel som forskellene 
mellem deres virkninger er begrænsede. 
 
DA 5   DA Virkningen vil bestå i en mindre ændring af  direktivets anvendels esområde. Alt efter 
hvilken model der vælges, vi l op til 405 af de virksomhed er, der i dag falder ind 
under det nuværende direktiv, ikke længere  være omfattet af det (- 4,2 %), mens op 
til 342 nye virksomheder vil kunne blive br agt ind under det (+ 3,4 %). Virkningerne 
for administrative omkostninger og beskytte lsesniveau vil være af sammenlignelig 
størrelsesorden. Samlet set vil virkningern e for omkostningerne være ret ubetydelige 
i forhold til de samlede omkostninger ved direktivet. Der bliver tale om 
engangsomkostninger ved tilpasningen ti l CLP-forordningen (som kommer til at 
gælde for alle driftsledere, uanset hvilken model der vælges), som anslås til 1,7 mio. 
EUR. Alt efter hvilken model der vælges, kan der blive ta le om omkostninger (eller 
besparelser) for virksomhederne, der sp ænder fra en omkostningsforøgelse på 
4,9 mio. EUR om året til en besparelse på 1,1 mio. EUR. For myndighederne anslås 
omkostningsvirkningerne til ca . 10 % af de omkostninger/besp arelser, der bliver tale 
om for virksomhederne. Det skal sammenholdes med, at direktivets samlede administrative omkostninger for virksomheder ne anslås til 52 mio. EUR om året og 
til mindst 100 mio. EUR for virksomhed er og myndigheder tilsammen. Der bør 
desuden tages hensyn til en kva litativ vurdering af andre as pekter, der drejer sig om 
implementeringen i praksis og administrativ kompleksitet og administrativ indsats, 
der ikke blot relaterer til selve gennemførelsen af tilpasningen. 
I lyset af denne vurdering er der én model, der må foretr ækkes frem for de andre, 
fordi den ikke blot har be grænset indvirkning på a nvendelsesområdet, men også 
fastholder et højt beskyttelsesniveau og tager hensyn til de mest sandsynlige 
eksponeringsveje i tilfælde  af et større uheld. 
Politiktema 2: andre tekniske tilpasninger i bilag I  
Det drejer sig om spørgsmålet om, hvorvidt direktivet i tilstrækkelig grad tager højde 
for bestemte produktkategorier eller sto ffer, bl.a. nogle produkter/stoffer, som 
berøres af CLP-forordningen. Modellerne sp ænder fra opretholdelse af status quo og 
til fastsættelse af højere tærskelværdier fo r de pågældende stoffer eller undtagelser 
for emballerede produkter. 
De forskellige valgmuligheder ventes ikke  at have nogen større  samlet virkning. 
Muligheder bestående i højere tærskelmæ ngder osv. vil kunne give de berørte 
virksomheder begrænsede omkostnings besparelser, men vil også kunne sænke 
beskyttelsesniveauet. De valgmuligheder, der er foretrukket, er de modeller, som resulterer i en 
opretholdelse eller højnelse af beskyttelsesniveauet. 
Politiktema 3: fremtidige tilpasninger af bilag I  
Som nævnt under politiktema 1, er der usikkerh ed om de mere langsigtede virkninger 
af denne første tilpasning af bilag I og i særdeleshed om dets automatiske tilpasning til fremtidige ændringer i klassificeringen af stoffer og blandinger. Det tyder på, at det er nødvendigt efter behov at kunne tilpasse bilag I gennem delegerede retsakter. Denne model består i en pakke, der omfatte r materielle undtagels er for hele EU og 
virksomhedsspecifikke undtagelser på nationa lt plan, og som m odstykke hertil en 
sikkerhedsklausul, der åbner mulighed for at  bringe risici, som ikke før har været 
omfattet af reglerne, ind under direktivet.  
Sammen med brugen af delegere de retsakter til ændring af bilag I vil en sådan pakke 
give den smidighed, der er nødvendig for at tage højde for de situationer, der kan 
 
DA 6   DA opstå efter tilpasninger af CLP-forordninge n, så man kan undgå, at stoffer, som ikke 
frembyder nogen større risiko, bl iver bragt ind under direk tivet, og omvendt sikre, at 
stoffer, der udgør en risiko for et større uheld, bliver omfatte t af direktivet. Det vil få 
positiv indvirkning på beskyttelsesniveauerne og en positiv nettovirkning for omkostningerne. 
De valgmuligheder, der behandles under de tte tema, supplerer hinanden indbyrdes og 
er de foretrukne valgmuligheder.  
Politiktema 4: information af offentli gheden og informationsstyringssystemer  
Formålet er at forbedre den information, der gives offentligheden, og de oplysninger, 
der indberettes til de kompet ente myndigheder. Det vil fr emme åbenhed og sikre, at 
offentligheden er bevidst om risiciene og ve d, hvordan den bør forholde sig i tilfælde 
af et uheld. De forskellige valgmuligheder afspejler en trinvis tilgang, spændende fra 
opretholdelse af status quo og til en langt mere detaljeret information. 
Det er også vigtigt, at oply sningerne indhentes, forvaltes og formidles på en effektiv 
og strømlinet måde, som letter indberetning og overvågning. Modellerne spænder lige fra etablering af databaser i medlemsstaterne og til en fuldt integreret central EU-database. Af konsekvensanalysen fremgår det, at jo mere information der skal 
gives, desto større bliver omkostningerne. Men samtidig er det klart, at jo mere 
informationsniveauet højnes, desto større b liver de potentielle fordele i relation til 
beskyttelsesniveauerne. På samme måde  gælder, at jo mere informations-
forvaltningen forbedres, desto større v il både omkostningerne og fordelene være. 
Ud fra en cost-benefit betragtning består de valgmuligheder, de r bør foretrækkes, i 
modeller, der forbedrer adgangen til in formation og samtidig kun indebærer 
beskedne omkostninger.  
Politiktema 5: fysisk planlægning  
Formålet er at undersøge, hvordan risikoen  for større uheld bedre kan tilgodeses i 
den fysiske planlægning. Dire ktivet stiller krav om, at  medlemsstaterne regulerer 
placeringen af nye virksomheder, ændringe r i eksisterende virksomheder og nye 
projekter i nærheden af dem ved at fastsætte krav om passende sikkerhedsafstande 
eller for eksisterende virksomhed ers vedkommende yderligere tekniske 
foranstaltninger. Yderligere præciseringe r og forbedringer kunne eventuelt overvejes. 
Valget står mellem at opretholde, men afkl are, de eksisterende bestemmelser, med 
hovedvægt på miljøbeskyttelse og henvisn ing til mulighederne for at kombinere 
procedurerne med de procedurer, der gæld er efter tilsvarende lovgivning, eller at 
udvide reglerne for nye virksomheder til også at gælde for eksisterende 
virksomheder.  
Sidstnævnte model kan få betydelig indvi rkning på omkostningerne, men vil også 
højne beskyttelsesniveauet betydeligt. Der er imidlertid for få erfaringer med anvendelsen af en sådan tilg ang i praksis til at fremsæ tte konkret forslag herom på 
nuværende stadium. 
Det er derfor den førstnævnte model, der er  foretrukket. Den ventes ikke at få nogen 
større indvirkning på omkostningerne, me n vil kunne højne beskyttelsesniveauerne. 
 
DA 7   DA Politiktema 6: andre afklaringer.  
Formålet er at fremme koordineringen mellem forskellige myndigheder og 
integreringen af information og procedur er for at lette en mere ensartet 
gennemførelse og at strømline og forenkle re glerne for at mindske de administrative 
byrder. Desuden er formålet også at afklar e en række bestemmelser for at lette en 
effektiv gennemførelse og håndhævelse af dem. En lang række forskellige valgmuligheder er blevet vurderet. De m odeller, der vil kunne fremme koordinering 
osv., må antages at ville få positive helhed svirkninger i relation til gennemførelse, 
forenkling og mindskelse af administrativ e byrder (som det er vanskeligt at 
kvantificere) og muligvis kunne højne de ek sisterende beskytte lsesniveauer en 
smule. På samme måde vil de modeller, der drejer sig om at afklare og forbedre visse 
bestemmelser, resultere i en klarer e og bedre lovgivning og forbedre 
beskyttelsesniveauerne, uden at medf øre nævneværdige meromkostninger. 
Den model, der er valgt, vil 1) potenti elt føre til besparelser uden at sænke 
beskyttelsesniveauet og 2) højne beskyttels esniveauet med de laveste omkostninger. 
Generelt om virkningerne  
Som helhed udgør de her omhandlede ændringe r en moderat tilpasning af direktivet, 
som ikke i større grad vil påvirke hverke n beskyttelsesniveauet  eller omkostningerne 
ved direktivet. Omkostningerne ved de forske llige modeller er lave i forhold til de 
samlede omkostninger ved direktivet.  
Seveso-direktivet tager sigte på at begr ænse risikoen for stør re uheld med store 
mængder kemikalier, som fortrinsvis findes i større virksomheder, og de potentielle 
virkninger for små og mellemstore virksomhed er er derfor begrænsede. Det afspejles 
i den trinvise tilgang i dire ktivet, der kun stiller basiskra v til kolonne 2-virksomheder 
og dermed tilgodeser små og mellemsto re virksomheders kapacitet.  
De oplysninger, der foreligger, tyder på , at den andel af små og mellemstore 
virksomheder, der bliver bragt ind under di rektivet på grund af dets tilpasning til 
CLP-forordningen, ikke adskiller sig fra den andel af små og mellemstore 
virksomheder, der i dag falder ind under di rektivet, men der er dog stadigvæk en vis 
usikkerhed herom på grund af de begrænsede  oplysninger om blandinger. De fleste 
af de andre foreslåede ændringer af di rektivet vil kun resultere i beskedne 
omkostninger og tegne sig for en begrænse t andel af de nuvæ rende omkostninger. 
Det gælder for såvel investeringsomkostn inger som administra tive omkostninger. 
Men hvis man valgte en af de mere ambitiø se modeller og stillede yderligere krav til 
kolonne 2-virksomheder, kunne det resulter e i større omkostninger for SMV. For 
små og mellemstore virksomheder, der falder ind under kolonne 3, kunne omkostningerne blive større, og nogle af modellerne ville få indvirkning på deres 
aktiviteter, eftersom SMV per definition er mere sårbare over for omkostningsforøgelser end støre virksomhed er. De forskellige modeller, der blev 
diskuteret under politiktema 3, kunne give større smidighed med hensyn til at undtage små og mellemstore virksomhed er, hvor det kan godtgøres, at deres 
aktiviteter ikke er forbundet med nogen risiko for et større uheld. 
 
DA 8   DA Afsnit 5 og 6 i hovedrapporten indeholder en sammenligning mellem de vigtigste 
modeller for hvert tema, bl.a. med hensyn til deres omkostninger/virkninger og fordele. De modeller, der er valgt, kan sammenfattes i følgende skema:  
Modelkomponent Økonomiske  
virkninger, inkl. 
ændring af anvendelsesområde 
for politiktema 1
1 Beskyttelsesniveau2  Andre virkninger, 
bl.a. forenkling, 
administrative byrder osv. 
Politiktema 1: Tilpasning af bilag I    
E* 
Omkostninger på op til 2,4 mio. EUR 
om året Lille niveausænkning 
(udelukkelsen af oral 
eksponering for "Akut 
Toksisk 3") Lidt større på grund 
af differentieringen 
af eksponeringsveje 
Politiktema 2: andre tekniske 
tilpasninger i bilag I    
Hydrogen: a) ingen ændring Neutrale  Uændret  
Svær fuelolie b)  undgåelse af 
mulige virkninger ved at opføre 
det under navngivne stoffer 
sammen med andre 
olieprodukter Neutrale  Uændret 
 
Aerosoler a) CLP-tilpasning 
150/500 + ca. 0,5 mio. EUR 
om året Uændret/  
lille højnelse   
Natriumhypochlorit a) accept 
af CLP-omklassificeringens 
virkninger for blandinger + op til 3,5-4 mio. 
EUR om året Højnelse  
3 b)/d): Medlemsstaters 
mulighed for at dispensere fra 
nogle eller alle Sevesokrav på 
basis af harmoniserede kriterier  Potentielle 
besparelser for 
industrien og de 
kompetente myndigheder Ingen eller ganske 
lille virkning 
(betingelse for 
dispensation) Potentiel risiko for 
markeds-
fordrejninger  
3 c): Mulighed for for hele EU at dispensere bestemte stoffer 
fra nogle eller alle Sevesokrav på basis af harmoniserede 
kriterier  Potentielt 
betydelige 
besparelser for industrien og de 
kompetente 
myndigheder Ingen virkning 
(betingelse for 
dispensation) Smidighed i relation 
til CLP  
                                                 
1 Med økonomiske virkninger er der tale om administrative omkostninger. Andre end administrative 
omkostninger ved at overholde direktivet, f.eks. omkostninger ved fysiske ændringer, er ikke taget med 
i betragtning, da de er meget virksomhedsspecifikke og ikke mulige at kvantificere.  
2 Beskyttelsesniveauaspektet omfatter beskyttelsen mod miljøskader, skader for menneskers sundhed og 
skader på offentlig og privat ejendom. De miljømæssige og en del af de samfundsmæssige virkninger er 
derfor en direkte følge af konsekvenserne med hensyn til beskyttelsesniveauet.  
 
DA 9   DA Modelkomponent Økonomiske  
virkninger, inkl. 
ændring af anvendelsesområde 
for politiktema 1
1 Beskyttelsesniveau2  Andre virkninger, 
bl.a. forenkling, 
administrative byrder osv. 
3e) Indførelse af sikkerhedsklausul Potentiel udvidelse 
af anvendelses-området  Potentiel højnelse Smidighed i relation 
til CLP  
Politiktema 4A – Hvilke 
oplysninger der skal gives 
offentligheden3    
c) Yderligere oplysninger om 
basisdata for alle virksomheder 
plus uheldsscenarier og 
nøgleoplysninger fra ekstern beredskabsplan for kolonne 3 
(revideret bilag V) på nettet Engangsomkostnin
g på ca. 2-4 mio. 
EUR  
Årlig omkostning 
på op til 0,5 mio. 
EUR Højnelse. Øget 
adgang til oplysninger 
 Bedre adgang til 
oplysninger Færre 
følger i tilfælde af 
uheld. Vil lette udveksling af 
erfaringer og bedste 
praksis, tilsyn med faktiske 
gennemførelse osv. 
Større åbenhed  
Politiktema 4B: 
informationsstyring     
c) Simpel internetside med 
links til dokumenter, som enten uploades direkte på EU-
hjemmesiden eller med links til 
medlemsstaters netsteder med information/dokumenter Mellem 50 000 og 
100 000 EUR om året til 
vedligeholdelse 
plus visse omkostninger i 
medlemsstaterne 
Engangsomkostnin
g på 1 mio. EUR til 
etablering af 
links/uploading af dokumenter Højnelse. Betydelig 
forbedring af adgangen til 
oplysninger 
 Som ovenfor. Plus 
øget harmonisering, mindre 
fragmentering, øget 
strømlining og forenkling.  
Politiktema 5: fysisk 
planlægning    
b) mindre afklaringer Ingen 
omkostninger, eller potentielle 
besparelser  Begrænset virkning  
                                                 
3 Der tages hensyn til fortrolighedsspørgsmål.  
 
DA 10   DA Modelkomponent Økonomiske  
virkninger, inkl. 
ændring af anvendelsesområde 
for politiktema 1
1 Beskyttelsesniveau2  Andre virkninger, 
bl.a. forenkling, 
administrative byrder osv. 
Politiktema 6A: Tættere koordinering, integrering af information og procedurer osv. Besparelser på ca. 
0,5 mio. EUR om året (koordinering 
af inspektioner) 
Ingen meromkostninger Ingen virkninger, eller 
lille højnelse Forenkling. Større 
effektivitet. Mere harmoniseret 
gennemførelse 
Politiktema 6B: andre forbedringer/afklaringer     
Sikkerhedsresultatindikatorer    
b) Henvisning til brug af 
indikatorer for intern sikkerhed Ingen 
nævneværdige meromkostninger Potentiel højnelse  
c) Retningslinjer  Ingen 
meromkostninger Potentiel højnelse  
Sikkerhedsledelseskrav for 
kolonne 2-virksomheder    
a) Afklaring af eksisterende 
bestemmelser Ingen nævneværdig 
ændring/ 
potentielle besparelser Ingen ændring  
Andre afklaringer (f.eks. 
underjordiske gaslagre, 
dominoeffekt, miljøaspekter, frister for beredskabsplaner og 
frister og tærskler for 
indberetning af uheld) Begrænsede 
meromkostninger 
(1,5 mio. EUR om året for 
underjordiske 
gaslagre)  Højnelse   
5. T ILSYN OG EVALUERING  
Overvågningen og evalueringen af direktivets gennemførelse  på EU-plan skal fortsat 
foregå på basis af specifikke indikatorer.  De vigtigste nøgleindika torer er antallet af 
indberettede større uheld, an tallet af virksomheder omfattet af direktivet og de 
indsendte planer og rapporter. De ek sisterende overvågnings- og rapporterings-
redskaber vil blive forenklet og strømlin et som beskrevet u nder politiktema 4. Med 
hensyn til overvågningen af virkningerne af CLP-tilpasningen af bilag I i praksis og effektiviteten af korrektionsmekanismerne v il indikatorerne være baseret på antallet 
af kolonne 2- og kolonne 3-virksomheder, oplysninger om deres aktiviteter og de 
vigtigste farlige stoffer samt antallet af dispensationer og deres begrundelser.