Særberetning Agenturernes anvendelse 
af tilskud: ikke altid 
hensigtsmæssig eller  
bevisligt effektivDA 2016  nr. 12
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
Kontakt: eca.europa.eu/da/Pages/ContactForm.aspx
Websted: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2016
Print ISBN 978-92-872-4725-4 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/732685 QJ-AB-16-009-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-4687-5 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/814076 QJ-AB-16-009-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-4713-1 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/014439 QJ-AB-16-009-DA-E
© Den Europæiske Union, 2016
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Agenturernes anvendelse 
af tilskud: ikke altid 
hensigtsmæssig eller  
bevisligt effektiv
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2016  nr. 12
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner vedrørende 
specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. For at opnå maksimal effekt udvælger og udformer Revisions -
retten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til resultatopnåelse eller regeloverholdelse, de 
pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske og offentlige interesse.
Denne revision blev udført af Revisionsafdeling IV, der ledes af Milan Martin Cvikl, medlem af Revisionsretten, hvis specia -
le er revision af indtægter, forskning og interne politikker, finansiel og økonomisk styring og den Europæiske Unions insti -
tutioner og organer. Revisionsarbejdet blev ledet af Louis Galea, medlem af Revisionsretten, med støtte fra kabinetschef 
Jacques Sciberras og attaché Anna Fiteni. Marc Mc Guinness var opgaveansvarlig og ledede revisionsholdet, der bestod 
af revisorerne Jasmine Mitterbuchner, Christos Alexandrou, Kostadin Dimov, Nour-Eddine Hachiby, Paris Kaklamanos, 
Alexandre-Kim Hugé, Juan Antonio Vazquez Rivera, Wolfgang Stolz og Eddy Struyvelt.
Fra venstre til højre:  J. Mitterbuchner, L. Galea, A. Fiteni, M. Mc Guinness.

03
 Indhold
Punkt
 Forkortelser
 Glossar
I-IV Resumé
1-10  Indledning
7-8 Karakteristika ved agenturernes tilskud
9 -10 Roller og ansvar
11 -15 Revisionens omfang og revisionsmetoden
11 -13 Revisionens omfang
14 -15 Revisionsmetode
16 -51 Bemærkninger
17-31  Agenturerne undersøgte ikke alle finansieringsmuligheder, tilskud var ikke altid det mest 
hensigtsmæssige redskab, og agenturernes programmeringsdokumenter var ikke helt 
i overensstemmelse med deres mandat og strategiske mål
17-27  En utilstrækkelig opfølgning af de forudgående evalueringer var medvirkende til agenturernes valg af 
uhensigtsmæssige finansieringsredskaber og til den mangelfulde tilskudsudformning
28-31  De årlige programmeringsdokumenter var ufuldstændige, og agenturernes tilskudsforanstaltninger var 
derfor ikke helt i overensstemmelse med deres mandater og strategiske mål
32-41  Agenturerne gav tilskud i bred overensstemmelse med reglerne, men der var mangler 
i forbindelse med visse tilskudstildelinger, ekspertudvælgelser og interne kontrolprocedurer
32-37  I specifikke tilfælde overholdt udvælgelses- og tildelingsprocedurerne ikke fuldt ud de grundlæggende 
principper, og der er fortsat en potentiel risiko for interessekonflikter
38-41  Agenturerne har generelt forbedret deres tilskudsanvendelse og kontrol, men der er fortsat svagheder
42-51  Tilskuddene bidrog generelt til gennemførelsen af de reviderede agenturers politik, men 
agenturerne havde ikke etableret hensigtsmæssige overvågningssystemer til måling af de 
tilskudsfinansierede aktiviteters samlede effektivitet, og der blev ikke udført efterfølgende 
evalueringer, eller disse var ufuldstændige
04 Indhold 
52-57  Konklusioner og anbefalinger
53 Hensigtsmæssig anvendelse af tilskudsfinansiering
54 Årlig programmering af tilskudsforanstaltninger
55 Procedurer for tildeling af tilskud
56 Forudgående og efterfølgende kontrol
57 Centrale præstationsindikatorer og efterfølgende evalueringer
 Bilag  — Stikprøver
 Kommissionens og EIT’s svar
 ECDC’s svar
 EEA’s svar
 EFSA’s svar
 Frontex’ svar
05
 Liste over forkortelser
Cedefop : Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse, Thessaloniki
Centrale præstationsindikatorer : Centrale præstationsindikatorer bruges til at måle de faktorer, som er 
altafgørende for en organisations succes.
Cepol : Det Europæiske Politiakademi, Budapest
CPVO : EF-Sortsmyndigheden, Angers
ECDC : Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme, Stockholm
EEA : Det Europæiske Miljøagentur, København
EFSA : Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, Parma
EIT: Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi, Budapest
EONN : Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug, Lissabon
EPIET : det europæiske program for uddannelse i interventionsepidemiologi
EU, Unionen : Den Europæiske Union
Eurojust : Den Europæiske Enhed for Retligt Samarbejde (Eurojust), Haag
Europæiske temacentre : Europæiske temacentre er konsortier af institutioner i EEA’s medlemslande, der 
beskæftiger sig med et særligt miljøtema, og som EEA har indgået kontrakt med om at udføre specifikke aktiviteter 
defineret i EEA’s strategi og den årlige forvaltningsplan. Der er oprettet seks temacentre, der tager sig af følgende 
temaer: luftforurening og modvirkning af klimaforandringer, biodiversitet, indvirkning, sårbarhed og tilpasning 
i relation til klimaforandringer, affald og materiale i grøn økonomi, indre farvande, kystfarvande og havområder 
samt by-, land- og jordbundssystemer.
Finansforordningen : forordningen om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (Europa-
Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012). Den regulerer opstillingen og gennemførelsen af 
EU’s budget og skal sikre forsvarlig økonomisk forvaltning, kontrol og beskyttelse af EU’s finansielle interesser.
Frontex : Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-Medlemsstaternes Ydre 
Grænser, Warszawa
Gennemførelses bestemmelserne : gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen (Kommissionens 
delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012). Gennemførelsesbestemmelserne præciserer, hvordan reglerne 
i finansforordningen skal anvendes.
GIO land : de første GMES-aktioner (GIO)
GMES : global miljø- og sikkerhedsovervågning
GSA : Det Europæiske GNSS-Agentur, Prag
06 Liste over forkortelser 
Horisont 2020 : Horisont 2020 efterfølger RP7. Med et oprindeligt budget på næsten 80  milliarder  euro i perioden 
2014-2020 er dets hovedmål at sikre, at Europa producerer viden i verdensklasse, fjerner hindringer for innovation 
og gør det lettere for den offentlige og private sektor at samarbejde om at levere innovation.
Miljønettet : Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet
RACER : centrale præstationsindikatorer, som er relevante (målrelaterede), accepterede, pålidelige, lette og robuste.
Rammefinansforordningen : rammefinansforordningen for EU’s agenturer/delegerede organer (Kommissionens 
delegerede forordning (EU) nr. 1271/2013).
RP7 : Syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration var Den Europæiske Unions 
vigtigste instrument til støtte af forskning og innovation i perioden 2007-2013.
SMART : specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte mål.
VIF: Et videns- og innovationsfællesskab er et yderst autonomt partnerskab mellem førende højere 
uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer, virksomheder og andre aktører i innovationsprocessen, som 
tackler samfundsmæssige udfordringer ved at udvikle produkter, tjenesteydelser og processer og støtte innovative 
iværksættere.
07
 Glossar
Agentur : Decentrale agenturer er organer, der er adskilt fra EU-institutionerne, har status som juridiske personer og 
er oprettet for en ubestemt periode med henblik på at udføre tekniske, videnskabelige eller forvaltningsmæssige 
opgaver, som hjælper EU-institutionerne med at udarbejde og gennemføre politikker. De støtter også samarbejdet 
mellem EU og de nationale regeringer ved at samle en pulje af teknisk og faglig ekspertise fra både EU-institutionerne 
og de nationale myndigheder.
Artikel 36-organer : Artikel 36 i EFSA’s oprettelsesforordning danner grundlaget for netværkssamarbejde med 
og mellem medlemsstaternes organisationer inden for de områder, der hører under EFSA’s kommissorium. EFSA’s 
bestyrelse udarbejder og ajourfører listen over kompetente organisationer, der kan modtage tilskud under artikel 36.
Rammepartnerskabsaftale : En rammepartnerskabsaftale er en mekanisme for langsigtet samarbejde mellem 
et agentur og tilskudsmodtagerne. Den præciserer de fælles mål, de planlagte tilskudsforanstaltningers art, 
proceduren for tildeling af specifikke tilskud og de generelle rettigheder og forpligtelser, som påhviler hver enkelt 
part under de specifikke aftaler. Et rammepartnerskab kan kun vare fire år (når der ses bort fra EIT, som indgår 
syvårige partnerskabsrammeaftaler med VIF’erne).
Samarbejdsaftale : En samarbejdsaftale er et redskab, der bruges for at undgå dobbeltarbejde og fremme 
synergier på relevante indsatsområder. Aftalen formaliseres ofte med et aftalememorandum. Et eksempel kunne 
være at styrke det tekniske samarbejde mellem parterne med henblik på at dele viden og udveksle erfaringer og 
bedste praksis om emner af fælles interesse.
Serviceleveranceaftale : En serviceleveranceaftale kan indgå i en tjenesteydelseskontrakt og definere det ønskede 
serviceniveau på et bestemt antal centrale aktivitetsområder svarende til de vigtigste kvaliteter, den kontraherende 
myndighed forventer.
Videntrekanten : De videregående uddannelsers bidrag til jobskabelse og vækst kan styrkes ved hjælp af tætte, 
effektive forbindelser mellem uddannelse, forskning og innovation - videntrekantens tre sider.
08
 Resumé
I
I sine særlige årsberetninger om årsregnskabet for visse agenturer har Retten i flere år kritiseret en række aspekter 
ved forvaltningen af tilskud. I treårsperioden 2013-2015 brugte agenturerne tilsammen 740 millioner euro på tilskud. 
For at få et bredt overblik over anvendelsen af tilskud besluttede vi at undersøge systemerne og kontrollerne i fem 
agenturer: Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT), Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det 
Operative Samarbejde ved EU-Medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex), Det Europæiske Miljøagentur (EEA), Den 
Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Syg -
domme (ECDC). Tilsammen tegner disse fem agenturer sig for ca. 92 % af tilskuddene fra samtlige agenturer i denne 
periode.
II
Vi vurderede:
— om det var hensigtsmæssigt at anvende tilskud (i stedet for andre metoder som for eksempel udbud, servicele -
veranceaftaler mv.) til at opfylde de udvalgte agenturers politikmål
— om forslagene, når der anvendes tilskud, udvælges i overensstemmelse med de gældende regler og overvåges 
effektivt, og
— om resultaterne og effektiviteten måles og evalueres.
III
Vi konkluderer, at de reviderede agenturer generelt tildelte og udbetalte tilskud i overensstemmelse med reglerne. 
De fleste af de reviderede agenturer havde ikke i tilstrækkelig grad undersøgt alternative finansieringsmuligheder, 
og følgelig var tilskud ikke altid den bedste måde at opfylde deres mål på. De reviderede agenturer har ikke målt 
effektiviteten af deres tilskud. Tildelingsprocedurerne, kontrolsystemerne og resultatmålingen kan blive bedre. 
Nogle af svaghederne vedrører især et specifikt agentur, men de fleste af dem gælder for flere af dem eller dem alle.
09 Resumé 
IV
Vi kommer med følgende fem anbefalinger, som vil kunne være til gavn for alle de agenturer, som for øjeblikket 
anvender tilskud, og for dem, som har planer om at gøre det:
a) Før der iværksættes tilskud, bør agenturerne undersøge, om tilskud er det mest effektive redskab. Forenklede 
omkostningsmuligheder og direkte tildeling bør anvendes, når det er berettiget.
b) Agenturernes arbejdsprogrammer bør angive de aktiviteter, der skal gennemføres ved hjælp af tilskud, de spe -
cifikke mål og forventede resultater, der skal opnås ved hjælp af tilskudsforanstaltningerne, samt de planlagte 
finansielle og menneskelige ressourcer, der er nødvendige for at gennemføre tilskudsforanstaltningerne.
c) Agenturer, der anvender særlige tilskudsprocedurer, bør indføre formelle interne procedurer, som sikrer, at prin -
cipperne om gennemsigtighed og ligebehandling overholdes og beskytter mod potentielle interessekonflikter.
d) Agenturerne bør styrke deres system til kontrol med gennemførelsen af tilskudsprojekter.
e) Agenturerne bør oprette systemer til overvågning af og rapportering om tilskud, som er baseret på centrale 
resultat- og effektorienterede præstationsindikatorer samt resultaterne af efterfølgende evalueringer.
10
 Indledning
01 
Europa-Parlamentet og Rådet har oprettet 41 agenturer og andre decentrale 
organer. Agenturernes samlede budget for 2015 beløb sig til omkring 2,4  milliar -
der euro eller ca. 1,5 % af EU’s almindelige budget for 2015. De er selvstændige 
juridiske enheder, som er oprettet for en ubestemt periode med henblik på at 
udføre tekniske, videnskabelige eller forvaltningsmæssige opgaver, som hjæl -
per EU-institutionerne med at udarbejde og gennemføre politikker. De støtter 
også samarbejdet mellem EU og de nationale regeringer ved at samle en pulje af 
teknisk og faglig ekspertise fra både EU-institutionerne og de nationale myndig -
heder. Til udførelsen af deres opgaver kan agenturerne vælge mellem forskellige 
finansieringsredskaber: tilskud, offentlige udbud eller andre mekanismer som 
samarbejdsaftaler eller outsourcing (via serviceleveranceaftaler).
02 
Agenturernes tilskud er steget fra ca. 166 millioner euro i 2013 til 333 millioner  euro 
i 2015 (jf. figur 1 ). Det skyldes primært den øgede aktivitet i tre agenturer: EIT, 
EEA og Det Europæiske GNSS-Agentur (GSA). Figur 1Agenturernes tilskudsbetalinger fra 2013 til 2015
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af agenturernes data.millioner euro350
300
250
200
150
100
50
0
2013 2014 2015166 millioner euro240 millioner euro333 millioner euro
11 Indledning 
03 
Elleve agenturer anvender tilskud til at opfylde deres politikmål (jf. tabel 1 ).Tabel 1Agenturernes tilskudsbetalinger (2013-2015) fordelt på de finansierede 
foranstaltninger
 Forskning, 
udvikling og 
innovation 
(FUI)Videnskabe -
ligt sam -
arbejde og 
samarbejde 
mellem med -
lemsstaterneUndersøgelserIndsamling 
og analyse af 
dataUddannelseI alt (millio -
ner euro)Andel pr. 
agentur
EIT1478,1     478,1 65 %
Frontex1 147, 8    147, 8 20 %
EEA1 17, 2 25,1   42,3 5 %
GSA 42,0     42,0 5 %
EFSA1 4,1 1,5 3,0  8,6 1 %
EONN  7,1    7,1 1 %
ECDC1  0,8  5,5 6,3 1 %
CEPOL     3,5 3,5 1 %
Cedefop  2,0    2,0 <1 %
Eurojust  1,8    1,8 <1 %
CPVO   0,3   0,3 <1 %
Tilskudsbetalinger i alt 520,1 180,0 27,7 3,0 9,0 739,8 100 %
Procentdel pr. 
foranstaltning70 % 24 % 4 % 1 % 1 % 100 %
1 Agenturer udvalgt til revision.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af agenturernes data.
12 Indledning 
04 
Retten reviderede fem agenturer (EIT, Frontex, EEA, EFSA og ECDC), som tegnede 
sig for 92 % af det samlede beløb, agenturerne brugte på tilskudsaktiviteter. Disse 
agenturer var udvalgt på grundlag af de finansierede tilskudsaktiviteters type, 
modtagernes profil og omfanget af betalinger afholdt i årene 2013-2015 (jf. figur 2 ).Figur 2De udvalgte agenturers tilskudsbetalinger fra 2013 til 2015
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af agenturernes data.millioner euro256
64
16
4
1
ECDC EEA EFSA EIT Frontex2013
2014
2015
05 
En beskrivelse af de udvalgte agenturers tilskudsfinansierede aktiviteter gives 
i tekstboks 1 .
13 Indledning Tekstboks 1
De reviderede agenturers tilskudsfinansierede aktiviteter
Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT)
EIT giver tilskud til videns- og innovationsfælleskaber (VIF’er), som er netværk af private virksomheder, forsknings -
institutter og uddannelsesinstitutioner, der samarbejder om innovationsprojekter og bistår eller finansierer 
innovatorer og iværksættere i hele Europa. I 2014 ydede EIT 214 millioner euro i tilskud til VIF’ernes aktiviteter 
(97 % af instituttets årlige budget).
Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-Medlemsstaternes Ydre 
Grænser (Frontex)
Frontex koordinerer fælles operationer (i luften, på land og til søs) mellem deltagende stater med henblik 
på at styrke sikkerheden ved de ydre grænser. I 2014 blev der i alt brugt 2 millioner euro til luftoperationer, 
28 millioner  euro til operationer til søs og 7  millioner  euro til landoperationer. Frontex koordinerer også tilba -
geførselsaktiviteter mellem Schengenstaterne for at sikre maksimal produktivitet og omkostningseffektivitet 
i forbindelse med fælles tilbagesendelsesoperationer og er forpligtet til at sikre, at det er en betingelse for 
dets finansielle støtte, at chartret om grundlæggende rettigheder fuldt ud overholdes. I 2014 ydede Frontex 
8 millioner euro til den slags operationer. Sådanne tilskudsrelaterede operationer tegnede sig for 50 % af Frontex’ 
årsbudget i 2014.
Det Europæiske Miljøagentur (EEA)
EEA skal give Unionen og medlemsstaterne objektive og pålidelige oplysninger om miljøet, som er sammen -
lignelige på europæisk plan. Med henblik herpå støtter EEA seks europæiske temacentre med tilskud (8 mil -
lioner  euro eller 18,5 % af EEA’s årsbudget i 2014). Kommissionen har endvidere delegeret gennemførelsen af 
landovervågningstjenesterne for de første operationelle aktiviteter under det globale miljø- og sikkerheds -
overvågningsprogram (GIO land) til EEA. I 2014 tildelte EEA 15 millioner euro i tilskud til de deltagende stater 
under dette program.
14 Indledning Tekstboks 1
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA)
EFSA tildeler regelmæssigt tilskud til fælles videnskabelige projekter og aktiviteter, der bidrager til at gennem -
føre EFSA’s opgave, som er at fremme fødevaresikkerheden i EU: indsamling af data, forberedende arbejde i for -
bindelse med videnskabelige udtalelser og anden videnskabelig og teknisk bistand. Kun offentlige organer, 
der står på listen over kompetente organisationer1 udpeget af medlemsstaterne, kan ansøge om tilskud. I 2014 
tildelte EFSA tilskud for ca. 3,5 millioner euro eller ca. 4 % af sit årsbudget.
Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC)
ECDC finansierer uddannelsesaktiviteter, som skal støtte kapacitetsopbygning i medlemsstaterne gennem 
tilrettelæggelse af særlige kurser og via det europæiske program for uddannelse i interventionsepidemio -
logi (EPIET). I 2014 tegnede sådanne uddannelsesaktiviteter sig for ca. 2 millioner euro eller 3 % af centrets 
årsbudget.
1 Artikel 36 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, 
om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1) danner 
grundlaget for netværkssamarbejde med og mellem medlemsstaternes organisationer. EFSA’s bestyrelse udarbejder og ajourfører listen over 
kompetente organisationer, der kan modtage tilskud under artikel 36.
15 Indledning 
06 
Agenturernes tilskudsaktiviteter er omfattet af finansforordningen vedrørende 
det almindelige budget2, gennemførelsesbestemmelserne3 og rammefinansfor -
ordningen4, medmindre andet er fastsat i agenturernes oprettelsesforordninger 
(det gælder for eksempel EIT og Frontex) eller i basisretsakter. Reglerne for RP7 
og Horisont 2020 gælder også for de agenturer, som er involveret i finansieringen 
af forskningsaktiviteter under disse programmer (EIT og GSA).
Karakteristika ved agenturernes tilskud
07 
Agenturernes tilskud er direkte finansielle bidrag til modtagere (normalt specia -
liserede institutioner/organer i medlemsstaterne eller nonprofitorganisationer). 
Resultaterne af de tilskudsfinansierede aktiviteter forbliver modtagernes ejen -
dom. Tilskud finansierer:
a) aktioner, der skal fremme virkeliggørelsen af et specifikt mål, der indgår i en 
af Unionens politikker (såkaldte »aktionstilskud«), eller
b) driften af et organ, der arbejder for virkeliggørelsen af et af agenturets (eller 
Unionens) specifikke eller generelle politikmål (såkaldte »driftstilskud«)5.
08 
Følgende grundprincipper om tilskud er beskrevet i finansforordningen:
— Samfinansiering: Modtagerne skal bære en del af de afholdte omkostninger.
— Forbud mod fortjeneste: Tilskud må ikke have til formål eller bevirke, at mod -
tagerne opnår en fortjeneste.
— Ikketilbagevirkende kraft: Tilskud må ikke tildeles med tilbagevirkende kraft.
— Ikkekumuleret tildeling: Der kan kun tildeles ét tilskud til én og samme aktion.
— Der skal sikres gennemsigtighed og ligebehandling under hele tilskudspro -
cessen - fra forslagsindkaldelsen til afslutningen.2 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU, 
Euratom) nr. 966/2012 af 
25. oktober 2012 om de 
finansielle regler vedrørende 
Unionens almindelige budget 
og om ophævelse af Rådets 
forordning (EF, Euratom) 
nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 
26.10.2012, s. 1) 
(finansforordningen).
3 Kommissionens delegerede 
forordning (EU) nr. 1268/2012 
af 29. oktober 2012 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU, 
Euratom) nr. 966/2012 om de 
finansielle regler vedrørende 
Unionens almindelige budget 
(EUT L 362 af 31.12.2012, s. 1).
4 Kommissionens delegerede 
forordning (EU) nr. 1271/2013 
af 30. september 2013 om 
rammefinansforordningen for 
de organer, der er omhandlet 
i artikel 208 i Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EU, Euratom) 
nr. 966/2012 (EUT L 328 af 
7.12.2013, s. 42).
5 Jf. artikel 121 
i finansforordningen.
16 Indledning 
Roller og ansvar
09 
Agenturerne forvalter tilskuddene ved indirekte central forvaltning. Følgelig er 
agenturerne ansvarlige for den flerårige og årlige programmering af deres til -
skudsforanstaltninger såvel som for deres (operationelle og finansielle) gennem -
førelse. I de tilfælde, hvor Kommissionen delegerer gennemførelsen af en specifik 
tilskudsforanstaltning til et agentur, har den stadig det endelige ansvar for den 
samlede gennemførelse af tilskudsbudgettet6. Det er derfor altafgørende for 
virkeliggørelsen af Unionens mål og politikker, at agenturerne forvalter tilskuds -
aktiviteterne effektivt.
10 
På agenturernes niveau omfatter kontrollen af tilskudsforvaltningen følgende7:
a) forudgående og efterfølgende evaluering af agenturets tilskudsforanstaltnin -
ger og projekter
b) indkaldelse af forslag og evalueringspaneler
c) forudgående og efterfølgende kontrol af, om de omkostningsopgørelser, 
modtagerne har indsendt, er lovlige og formelt rigtige
d) overvågning og rapportering for at måle resultaterne af de finansierede 
tilskudsaktiviteter på grundlag af centrale præstationsindikatorer.6 Kommissionen har for 
eksempel decentraliseret 
gennemførelsen af 
landovervågningstjenesterne 
for de første GMES-aktioner 
(GIO land) til EEA.
7 Jf. artikel 133 og 135 
i finansforordningen og 
artikel 29, stk. 4, 
i rammefinansforordningen.
17
 Revisionens omfang og 
revisionsmetoden
Revisionens omfang
11 
I sine særlige årsberetninger har Retten gentagne gange peget på svagheder 
i tilskudsforvaltningen, særlig i relation til den forudgående og efterfølgende 
kontrol af omkostningsopgørelser, pålideligheden af den eksterne revisors forud -
gående kontrolarbejde, overvågningen af tilskuddenes operationelle gennemfø -
relse og inddrivelsen af uretmæssigt udbetalte beløb.
12 
Revisorerne vurderede derfor, hvordan agenturerne forvaltede tilskud, og om 
de blev anvendt i overensstemmelse med reglerne. Der blev stillet følgende 
delspørgsmål:
a) Vælger agenturerne tilskud, fordi det er det mest hensigtsmæssige finansie -
ringsredskab, og er de tilskudsfinansierede aktiviteter i overensstemmelse 
med agenturernes rolle, strategiske opgaver og mål?
b) Sikrer agenturernes procedurer, at udvælgelsen af forslag sker i overens -
stemmelse med de gældende regler, og overvåges de udvalgte projekter og 
aktiviteter effektivt?
c) Måler og evaluerer agenturerne tilskudsaktiviteternes udfald tilfredsstillende?
13 
Revisionen omhandlede hele tilskudsforvaltningsprocessen. Den socioøkonomiske 
virkning af agenturernes tilskud blev ikke undersøgt.
18 Revisionens omfang og revisionsmetoden 
Revisionsmetode
14 
Revisionen var baseret på:
a) besøg på stedet i fem agenturer (EIT, Frontex, EEA, EFSA og ECDC) for at ind -
hente revisionsbevis vedrørende praksis i forbindelse med tilskudsforvaltning 
via samtaler med centrale operationelle og administrative medarbejdere, 
dokumentgennemgang, analyse af de interne kontrolprocesser og undersø -
gelse af den stikprøve, der er beskrevet i  bilaget
b) en gennemgang af oprettelsesforordningerne for de fem agenturer, der 
blev udvalgt til revisionsbesøg, og af deres flerårige og årlige arbejds -
programmer, relevante programmeringsdokumenter, retningslinjer og 
evalueringsrapporter
c) en detaljeret analyse af 16 indkaldelsesprocedurer og 75 tilskudsbetalinger 
udført af de fem udvalgte agenturer i perioden fra januar 2013 til marts 2015 
(jf. bilaget ).
15 
Revisionen blev udført på grundlag af den almindelige finansforordning og gen -
nemførelsesbestemmelserne hertil, det reviderede agenturs interne kontrolstan -
darder og oprettelsesforordning samt de flerårige politikrammer for agenturets 
politikområde.
19
 Bemærkninger
16 
Vores bemærkninger falder i tre dele, svarende til delspørgsmålene i punkt 12: a) 
det strategiske valg af finansieringsredskab, b) gennemførelsen af denne beslut -
ning og c) målingen af resultaterne.
Agenturerne undersøgte ikke alle 
finansieringsmuligheder, tilskud var ikke altid det 
mest hensigtsmæssige redskab, og agenturernes 
programmeringsdokumenter var ikke helt 
i overensstemmelse med deres mandat og strategiske 
mål
En utilstrækkelig opfølgning af de forudgående evalueringer 
var medvirkende til agenturernes valg af uhensigtsmæssige 
finansieringsredskaber og til den mangelfulde 
tilskudsudformning
Utilstrækkelig opfølgning af den forudgående evaluering
17 
Agenturerne skal udføre forudgående evalueringer af deres programmer og 
aktiviteter for at overholde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Den 
forudgående evaluering skal blandt andet omfatte EU-interventionens mervær -
di, den mest hensigtsmæssige gennemførelsesmetode, den udvalgte metodes 
omkostningseffektivitet og erfaringerne fra lignende allerede gennemførte 
foranstaltninger8.
18 
Både EEA og EFSA udførte solide forudgående evalueringer, før de iværksatte 
deres indkaldelser af forslag. EFSA’s køreplan for videnskabeligt samarbejde 2014-
2016 er et eksempel på god praksis i forbindelse med en forudgående evaluering. 
Hovedformålet med den var at øge de fremtidige tilskuds effektivitet og produk -
tivitet og samtidig tage hensyn til den tilførte merværdi (jf. tekstboks 2 ).8 Artikel 18, stk. 1, 
i gennemførelsesbestemmel -
serne.
20 Bemærkninger 
19 
Et vigtigt element i en effektiv forudgående evaluering er udnyttelsen af tid -
ligere erfaringer. I 2011 fremhævede en konsekvensvurdering af EIT, som også 
omfattede kravene om forudgående evaluering9, betydningen af, at der indføres 
solide overvågningsprocedurer for at måle EIT’s og VIF’ernes resultater10. EIT er 
for øjeblikket ved at etablere et sådant overvågningssystem (jf. tekstboks 6  og 
punkt 45). Disse svagheder i præstationsovervågningen påvirker EIT’s gennemfø -
relse af den konkurrencebaserede evalueringsmekanisme11.9 Den forudgående evaluering 
blev udført af Kommissionen 
og var ledsaget af et forslag til 
en ændret oprettelsesforord -
ning for EIT.
10 SEC(2011) 1433 final af 
30. november 2011 ”Impact 
Assessment - integrating 
ex-ante evaluation require -
ments”, anbefaling 4 og 5.
11 Den konkurrencebaserede 
evalueringsmekanisme er 
indført i artikel 14, stk. 7, i EIT’s 
oprettelsesforordning og er 
grundlaget for fordelingen af 
EIT’s finansieringsbidrag til 
VIF’erne. Finansieringsbidraget 
omfatter et støtteelement 
(60 %, som fordeles ligeligt 
mellem VIF’erne) og et 
konkurrencebaseret 
finansieringselement (40 %). 
Det konkurrencebaserede 
finansieringselement fordeles 
på grundlag af tre kriterier med 
lige stor vægtning: 1) VIF’ets 
tidligere resultater, 2) VIF’ets 
foreslåede forretningsplan og 
det anslåede budget, 
3) gennemførelsen af VIF’ets 
flerårige strategi. Jf. også 
Rettens særberetning 
nr. 4/2016 ”For at kunne opnå 
den forventede effekt skal Det 
Europæiske Institut for 
Innovation og Teknologi ændre 
sine leveringsmekanismer og 
elementer i instituttets 
udformning”, punkt 73 ( http://
eca.europa.eu ).EFSA brugte de indhøstede erfaringer til at indføre nye og mere effektive 
tilskudsmodeller i 2015
EFSA udførte den forudgående evaluering med henblik på at styrke sit fremtidige videnskabelige samarbejde 
med medlemsstaterne. I 2013 indledte EFSA derfor en række høringer med sit knudepunktsnetværk og diskus -
sionsgruppen om videnskabeligt samarbejde under Det Rådgivende Forum. Den bestilte også en ekstern gen -
nemgang, som skulle vurdere de igangværende tilskuds- og udbudsprojekters indvirkning på udførelsen af 
dens opgaver. EFSA analyserede udfaldet af og anbefalingerne fra disse gennemgange, da den formulerede sin 
køreplan for videnskabeligt samarbejde 2014-2016, som indførte nye og mere effektive tilskudsmodeller, nem -
lig tematilskud (f.eks. fødevarebårne mikrobielle patogener) og tilskud til fælles projekter (f.eks. VectorNet).
Der tildeles nu tematilskud til brede prioriterede temaer, som defineres på forhånd i samarbejde med med -
lemsstaterne. EFSA hæver det maksimale tilskudsbeløb til 500 000 euro og fremmer derved forslag om store 
strategiske projekter, samtidig med at den nedsætter sin samfinansieringssats til 50 % (hvor samfinansieringssatsen 
i forbindelse med specifikke tilskud tidligere var på 90 %). EFSA forventer, at disse nye tilskud har potentiale til 
at tilføre de videnskabelige samarbejdsaktiviteter større merværdi og gøre dem mere omkostningseffektive.Tekstboks 2
21 Bemærkninger 
Uhensigtsmæssige finansieringsredskaber
20 
Agenturernes mulighed for at vælge forskellige finansieringsredskaber til gen -
nemførelsen af deres særlige opgaver begrænser sig til: tilskudsfinansiering, 
offentlige udbud eller andre mekanismer som for eksempel samarbejdsaftaler 
og outsourcing (via serviceleveranceaftaler). Valget bør afhænge af en analyse 
af agenturets behov, dets ressourcer, de mål, der skal opfyldes, de potentielle 
modtagere, finansieringen skal rettes imod, samt den grad af konkurrence, der er 
nødvendig for at sikre omkostningseffektivitet. De deltagende enheder skal rette 
sig efter de relevante krav, der gælder for den finansieringsmulighed, agenturet 
har valgt.
21 
Når der anvendes tilskudsprocedurer, er støtteberettigelseskriterierne mere re -
striktive og de finansielle tildelingskriterier svagere end i forbindelse med udbud. 
For eksempel tager vurderingen af det foreslåede tilskudsbudget ikke sigte på at 
finde det økonomisk mest fordelagtige forslag12, som det ville være tilfældet, hvis 
der var tale om et udbud. Når der anvendes tilskud, kan konkurrencen generelt 
og i særdeleshed på pris være yderst begrænset. Tilskudsfinansiering bør derfor 
ikke være standardløsningen, men anvendes, når det af behørigt begrundede 
årsager ikke er hensigtsmæssigt at iværksætte et offentligt udbud.
22 
De reviderede agenturer har ikke som fastsat i de interne kontrolstandarder udarbej -
det særlige retningslinjer og kriterier som hjælp for ledelsen, når den skal vælge 
den mest hensigtsmæssige finansieringsmekanisme til gennemførelsen af en 
specifik opgave eller aktivitet.
23 
Nogle af de reviderede agenturer (Frontex, EFSA, ECDC) har anvendt tilskud til at 
erhverve tjenester eller ydelser fra offentlige organer, som er højt specialiserede 
inden for agenturets opgaveområde. De har støttet denne tilgang med henvis -
ning til deres forpligtelse til at øge samarbejdet og netværksarbejdet med deres 
offentlige partnere og har anført, at det under udbudsreglerne er problematisk 
at begrænse adgangen for konsortier og udelukke private organer med en mulig 
interessekonflikt. Retten konstaterede imidlertid tilfælde, hvor disse agenturer 
enten anvendte både tilskud og udbud i forbindelse med tjenesteydelser af samme 
type (EFSA, Frontex) eller ikke havde undersøgt andre muligheder (EFSA, ECDC). 
Eksempler herpå gives i  tekstboks 3 .12 Artikel 203 i gennemførelses -
bestemmelserne om 
tildelingskriterier fastsætter 
kun, at evalueringen skal sikre 
en forsvarlig forvaltning af 
Unionens midler.
22 Bemærkninger 
Eksempler på, at tilskud ikke er det mest effektive redskab
EFSA anvender specifikke tilskud og udbud i forbindelse med videnskabelige undersøgelser og 
dataindsamlingsopgaver
Til indsamling af data, forberedende arbejde i forbindelse med videnskabelige udtalelser og andre videnska -
belige undersøgelser tildeler EFSA regelmæssigt specifikke tilskud til projekter og aktiviteter, som bidrager til 
udførelsen af EFSA’s opgaver. Kun offentlige partnere, som er opført på listen over kompetente organisationer, 
kan deltage i en forslagsindkaldelse.
EFSA iværksætter også udbud med henblik på forberedelse af videnskabelige udtalelser og kortsigtede viden -
skabelige undersøgelser, og disse udbud er åbne for offentlige og private organer. I disse tilfælde er der et 
succesforhold på 50:50 mellem de organisationer, der henvises til i artikel 36 i oprettelsesforordningen13, og 
andre organisationer. For de reviderede tilskudsprojekters vedkommende havde EFSA imidlertid ikke under -
søgt muligheden for udbud.
Overvågning fra luften i forbindelse med de fælles Frontexoperationer
Frontex har normalt finansieret disse patruljeoperationer gennem tilskud til myndighederne i de deltagende 
lande med en timesats på mellem 4 800 og 6 900 euro. I 2012 og 2013 iværksatte Frontex pilotprojekter for 
at vurdere, om det kunne lade sig gøre at anvende udbud i forbindelse med overvågning fra luften. Dette 
resulterede i en aftalt all-inclusive-sats på 2 250 euro pr. time. På grundlag af resultaterne af pilotprojekterne 
iværksatte Frontex i 2015 et udbud om rammekontrakter med ny indkaldelse af bud. 11 bud blev udvalgt (der 
blev tildelt seks kontrakter om havovervågning fra luften og fem kontrakter om landovervågning fra luften). 
Rettens sammenlignende analyse af havovervågningen fra luften viser, at private organer kunne stille mindre 
fly specialiseret i overvågning fra luften til rådighed, som var bedre egnede til denne type overvågning end 
de større fly, som de deltagende medlemsstater tilbød, og som normalt blev anvendt til militære formål eller 
civil luftfart. Konsekvensen var, at den gennemsnitlige pris pr. time faldt til 2 300 euro mod den tidligere sats 
på 5 700 euro.
ECDC anvender tilskud til videnskabelige undersøgelser
ECDC anvendte tilskud til følgende videnskabelige undersøgelser: »Vaccine European New Integrated Collaboration 
Effort - Phase III« (VENICE III) og »European Reference Laboratory Network for Tuberculosis« (ERLTB-net). Det 
begrundede anvendelsen af tilskud med historiske forhold samt med, at partnerne var fortrolige med tilskuds -
modellen, at der var delt ejerskab, og at der skulle tages hensyn til datafortroligheden. Men det undersøgte 
ikke, om det var muligt at anvende udbud, før det iværksatte indkaldelsen af forslag.
13 Artikel 36 i forordning (EF) nr. 178/2002 danner grundlaget for netværkssamarbejde med og mellem medlemsstaternes organisationer inden for 
de områder, der hører under EFSA’s kommissorium. EFSA’s bestyrelse udarbejder og ajourfører en liste over kompetente offentlige organisationer 
udpeget af medlemsstaterne. Der er for øjeblikket ca. 330 offentlige organer på listen.Tekstboks 3
23 Bemærkninger 
Tilskuddene var mangelfuldt udformet
24 
For at undgå at pålægge såvel agenturerne som modtagerne en unødvendig ad -
ministrativ byrde fastsætter finansforordningen og gennemførelsesbestemmel -
serne hertil, at tilskud i særlige tilfælde kan tildeles direkte uden indkaldelse af 
forslag14, og de opfordrer til, at der anvendes forenklede omkostningsmuligheder 
for at lette tilskudsforvaltningen, særlig når der er tale om tilskud med lav værdi 
(tilskud på mindre end 60 000 euro)15.
25 
Revisionen afslørede flere tilfælde, hvor de reviderede agenturers procedure 
for tildeling af tilskud havde medført en betydelig administrativ byrde både for 
agenturet og for modtagerne, fordi disse tildelingsmuligheder ikke var blevet 
anvendt (jf. eksemplet i  tekstboks 4 ).14 Ifølge artikel 190 i gennemfø -
relsesbestemmelserne kan 
tilskud tildeles direkte til 
offentlige organer eller 
medlemsstater, der i en 
basisretsakt udtrykkeligt 
nævnes som modtagere, eller 
når det drejer sig om 
foranstaltninger med særlige 
karakteristika, som kræver en 
særlig form for organ på 
grund af dets tekniske 
kompetence og dets høje 
specialiseringsgrad.
15 Ifølge artikel 123 og 124 
i finansforordningen og artikel 
181 i gennemførelsesbestem -
melserne hertil kan der ydes 
godtgørelse på grundlag af 
enhedsomkostninger, faste 
beløb eller finansiering efter 
takst.
Eksempel på en unødvendigt besværlig tildelingsprocedure
ECDC’s stipendieaftaler
ECDC sender hvert år de anerkendte uddannelsessteder, der har været vært for stipendiater under EPIET-pro -
grammet året før, en opfordring til at indsende et forslag til partnerskabsrammeaftale. Før partnerskabsaf -
talen om et EPIET-stipendium tildeles, udfører centret en fuldstændig evaluering baseret på kriterierne i den 
begrænsede indkaldelse af forslag. Denne procedure lægger en unødvendig tung administrativ byrde både 
på centret og på uddannelsesstederne, særlig i betragtning af, at ECDC allerede har godkendt disse organer 
som anerkendte uddannelsessteder. ECDC kunne her have anvendt direkte tildeling16.
16 Artikel 190, stk. 1, litra f), i gennemførelsesbestemmelserne.Tekstboks 4
26 
Valget af en uhensigtsmæssig tilskudsform kan også skabe betydelig ineffekti -
vitet i gennemførelsen og overvågningen af tilskudsaktiviteterne. Agenturerne 
kan i højere grad anvende mulighederne for forenklede omkostninger (der gives 
eksempler herpå i  tekstboks 5) .
24 Bemærkninger 
27 
EFSA’s forenklede omkostningsmodel i forbindelse med det tilskud, der finan -
sierer dens knudepunkter, er et eksempel på god praksis til sikring af produktiv 
gennemførelse af tilskud med lav værdi. Knudepunkterne støtter EFSA under den 
praktiske udførelse af netværksarbejde og videnskabelige samarbejdsaktiviteter. 
De fungerer som grænseflade mellem EFSA og de nationale fødevaresikkerheds -
myndigheder, forskningsinstitutter, forbrugere og andre interessenter. I 2015 
indgik EFSA aftaler om tildeling af direkte flerårige tilskud til sine knudepunkter 
for levering af foruddefinerede regelmæssige tjenesteydelser. Det årlige tilskud 
til de enkelte knudepunkter (tilskud med lav værdi på under 60 000 euro) var 
baseret på faste beløb, som EFSA beregnede på grundlag af to kilder: a) historiske 
data fra omkostningsanmeldelser (indsamlet i løbet af de sidste syv års samarbejde) 
og b) data fra Eurostat om aflønningen af offentligt ansatte i de respektive med -
lemsstater. Ved årets udgang kunne EFSA udbetale det samlede årlige tilskud 
på grundlag af de leverede tjenesteydelser uden at være nødt til at bede om 
dokumentation for de nøjagtigt afholdte omkostninger, og derved mindskede 
den betydeligt sine partneres administrative byrde og sine egne omkostninger til 
forudgående kontrol.Eksempler på anvendelse af uhensigtsmæssige tilskudsformer
EEA’s temacentre og Miljønettet
De europæiske temacentre er en del af Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (Miljønet -
tet) og støtter agenturet i gennemførelsen af dets arbejdsprogram. EEA indgår partnerskabsrammeaftaler 
med konsortier om oprettelse af hvert enkelt temacenter, da partnerorganisationerne skal samle deres eks -
pertise i en pulje for at behandle hvert enkelt emne. De fleste af EEA’s partnere er organer fra den offentlige 
sektor, eftersom indsamling, vurdering og indberetning af miljødata primært sker i denne sektor. Tilskuddene 
finansieres på grundlag af de direkte støtteberettigede omkostninger, så med over 40 partnere kræver det 
en stor administrativ indsats at udarbejde og analysere de nødvendige omkostningsopgørelser. EEA kunne 
i højere grad undersøge muligheden for at anvende forenklede omkostninger til disse tilskud17.
Frontex - »Running Expenses of Means« i forbindelse med overvågning fra luften
Frontex finansierer de deltagende landes operationer ved land- og søgrænser og i lufthavne med tilskud. Et af 
elementerne i disse operationer vedrører overvågning fra luften. Tilskuddene til denne overvågning er be -
tinget af godtgørelse af anmeldte Running Expenses of Means (REM), som dækker udgifterne til afskrivning, 
vedligeholdelse, brændstof og tillæg til besætningen pr. flyvetime. De deltagende myndigheder anvender 
forskellige metoder til beregning og opgørelse af deres vedligeholdelsesomkostninger og udgifter i forbindel -
se med missioner (særlig tillæg til besætningen), hvilket gør forvaltningen af disse tilskud særlig uproduktiv 
og besværlig.
17 Artikel 123 og 124 i finansforordningen.Tekstboks 5
25 Bemærkninger 
De årlige programmeringsdokumenter var ufuldstændige, 
og agenturernes tilskudsforanstaltninger var derfor ikke helt 
i overensstemmelse med deres mandater og strategiske mål
Der var ikke opstillet SMART-mål for resultater og virkninger
28 
Agenturerne skal udarbejde flerårige arbejdsprogrammer med mål, forventede 
resultater og resultatindikatorer18. De opstillede mål skal være specifikke, måle -
lige, realiserbare, relevante og tidsbestemte (SMART) og vedrøre alle agenturets 
aktivitetsområder19. Det årlige arbejdsprogram skal være i overensstemmelse 
med det flerårige arbejdsprogram og skal indeholde en beskrivelse af de foran -
staltninger, der skal finansieres20. De tilskudsfinansierede aktiviteter skal være 
klart forbundet med målene i agenturernes arbejdsprogrammer21.
29 
Gennemgangen af de seneste årlige arbejdsprogrammer (2013-2015) for alle de 
reviderede agenturer viste, at der generelt manglede SMART-mål. Målene var 
i de fleste tilfælde enten brede beskrivelser af årets planlagte tilskudsaktiviteter 
eller vagt formulerede beskrivelser af output. Manglen på SMART-mål forringede 
agenturernes mulighed for at demonstrere, at deres tilskudsaktiviteter var i over -
ensstemmelse med deres strategiske mål og deres mandat i oprettelsesforord -
ningerne (jf. eksemplerne i  tekstboks 6 ).18 Artikel 32 
i rammefinansforordningen.
19 Artikel 29, stk. 4, 
i rammefinansforordningen.
20 Artikel 32,stk. 3, 
i rammefinansforordningen.
21 Artikel 121, stk. 1, 
i finansforordningen.
26 Bemærkninger 
Eksempler på mangelfuldt formulerede mål i de årlige arbejdsplaner
EIT’s årlige arbejdsplaner har ingen overordnede SMART-målsætninger for forventede 
innovationsforbedringer
EIT havde ikke i sine årlige arbejdsprogrammer defineret overordnede SMART-målsætninger for den innovation, 
det forventede at opnå gennem synergi fra VIF’ernes videntrekant (forskning, uddannelse og innovation), 
eller for de eksisterende VIF’ers bæredygtighed. De årlige arbejdsprogrammer sikrede derfor ikke, at målene 
i VIF’ernes forretningsplaner var i fuld overensstemmelse med og støttede de strategiske mål for EIT, den stra -
tegiske innovationsdagsorden og Horisont 2020.
ECDC’s årlige arbejdsplaner har ikke SMART-målsætninger for tilbagevendende tilskudsaktiviteter
Siden ECDC i 2006 overtog EPIET-programmet fra Kommissionen, har det uddannet ca. 450 epidemiologer og 
uddanner for øjeblikket 12 om året. Medlemsstaterne har imidlertid også uddannet deres egne epidemiologer, 
og ECDC har ingen oplysninger om, hvor mange specialister medlemsstaterne har uddannet. Dets strategi 
for uddannelse i folkesundhed (vedtaget i juni 2015) mangler derfor relevante og tidsbundne strategiske mål. 
ECDC’s årlige arbejdsprogrammer kunne ikke dokumentere, hvordan dets tilbagevendende tilskud til uddan -
nelse i folkesundhed ville bidrage til opfyldelsen af dets generelle mandat og dets strategiske mål for EU’s 
epidemiovervågning og kapacitet til at definere og kontrollere sygdomsudbrud.
Frontex har ikke kvantitative målsætninger og mål for fælles operationer
Frontex har udarbejdet operationelle programmer for hver af sine fælles tilskudsfinansierede operationer. I de 
seneste år har det haft til opgave at udføre ad hoc-eftersøgnings- og redningsaktioner som reaktion på en 
lang række migrationskriser, og det har påvirket dets planlægning. I de fleste af de operationelle programmer - 
herunder Frontex’ tre største programmer (Hermes, Triton og Poseidon Sea) - var der nok opstillet målsætnin -
ger, men disse var ikke kvantitative, og der var ikke fastsat målværdier. Manglen på kvantificerede mål gør det 
vanskeligt at måle de fælles operationers effektivitet på lang sigt.Tekstboks 6
27 Bemærkninger 
Finansieringsafgørelserne var ufuldstændige
30 
Agenturerne skal vedtage en finansieringsafgørelse, før der iværksættes en for -
slagsindkaldelse22. Hvis der ikke foreligger en sådan afgørelse, skal målene for de 
planlagte tilskudsaktiviteter, det vejledende beløb og den maksimale samfinan -
sieringssats anføres i de årlige arbejdsprogrammer23, som derved kan betragtes 
som lovmedholdelige finansieringsafgørelser24.
31 
I de fleste tilfælde havde de reviderede agenturer ikke truffet særskilte finansie -
ringsafgørelser for deres tilskudsforanstaltninger, og de årlige arbejdsprogram -
mer indeholdt ikke de oplysninger25, der er nødvendige for, at de kan udgøre 
gyldige finansieringsafgørelser (jf. eksemplerne i  tekstboks 7 ).22 Artikel 68, stk. 2 og 3, 
i rammefinansforordningen.
23 Artikel 188, stk. 1, 
i gennemførelsesbestemmel -
serne.
24 Artikel 94 i gennemførelsesbe -
stemmelserne og artikel 68 
i rammefinansforordningen.
25 De årlige arbejdsprogrammer 
skal angive, hvilke af de 
planlagte årlige aktiviteter der 
gennemføres ved hjælp af 
rammepartnerskaber eller 
individuelle aftaler om tilskud, 
tilskuddenes form, målene for 
de planlagte tilskudsaktiviteter, 
de forventede resultater, det 
vejledende beløb og den 
maksimale 
samfinansieringssats.
Eksempler på årlige arbejdsprogrammer, som ikke udgør gyldige 
finansieringsafgørelser
Det vejledende beløb var ikke anført i EEA’s årlige arbejdsprogram for 2013
I 2013 undertegnede EEA fireårige partnerskabsrammeaftaler med europæiske temacentre. Men det vej -
ledende beløb var ikke anført i de tilknyttede programmeringsdokumenter (årlige arbejdsprogrammer, 
forslagsindkaldelser).
EIT’s årlige arbejdsprogrammer omfattede ikke vigtige oplysninger om VIF’ernes tilskud
EIT’s årlige arbejdsprogrammer omfattede ikke vigtige oplysninger om de planlagte årlige individuelle tilskuds -
aftaler med VIF’erne, for eksempel maksimumsbeløbene for de specifikke årlige tilskud til de enkelte VIF’er, 
EIT’s årlige mål, de forventede resultater og indikatorerne.Tekstboks 7
28 Bemærkninger 
Agenturerne gav tilskud i bred overensstemmelse med 
reglerne, men der var mangler i forbindelse med visse 
tilskudstildelinger, ekspertudvælgelser og interne 
kontrolprocedurer
I specifikke tilfælde overholdt udvælgelses- og 
tildelingsprocedurerne ikke fuldt ud de grundlæggende 
principper, og der er fortsat en potentiel risiko for 
interessekonflikter
32 
Agenturerne bør overholde principperne om gennemsigtighed og ligebehand -
ling, både når de tildeler tilskud, og når de udvælger de eksperter, der deltager 
i tilskudsprocedurerne. De bør endvidere sørge for den nødvendige beskyttelse 
mod potentielle interessekonflikter.
33 
De agenturer, som brugte finansforordningens procedurer for udvælgelse og 
tildeling af tilskud (EEA, EFSA og ECDC), overholdt disse principper. Der blev kon -
stateret svagheder, når agenturerne anvendte særlige procedurer for udvælgelse 
af eksperter og tildeling af tilskud baseret på undtagelser i deres oprettelsesfor -
ordning og i basisretsakten (EIT og Frontex).
Risiko for, at principperne om gennemsigtighed og ligebehandling 
ikke overholdes
34 
Tilskud er omfattet af principperne om gennemsigtighed og ligebehandling26. 
Agenturernes udvælgelses- og tilskudsprocedurer, der er præciseret i forslagsind -
kaldelserne, skal sikre, at alle ansøgninger behandles lige, og at tilskuddet går til 
det forslag, der bedst opfylder de kriterier, der er offentliggjort i indkaldelsen af 
forslag27. I indkaldelsen skal der skelnes klart mellem udvælgelseskriterier og til -
delingskriterier. Udvælgelseskriterierne skal gøre det muligt at vurdere ansøgernes 
finansielle, faglige og operationelle kapacitet til at gennemføre den foreslåede 
tilskudsfinansierede foranstaltning. Tildelingskriterierne skal gøre det muligt at 
vurdere det indsendte forslags kvalitet (under hensyntagen til de mål og priorite -
ter, der er fastsat for tilskudsforanstaltningen)28.
35 
Retten konstaterede, at Frontex og EIT anvendte procedurer baseret på undtagel -
serne i deres oprettelsesforordning. Sådanne procedurer sikrer ikke, at agentu -
rerne fuldt ud opfylder principperne om gennemsigtighed og ligebehandling 
(nærmere oplysninger herom i  tekstboks 8 ).26 Artikel 125, stk. 1, 
i finansforordningen.
27 Artikel 203, stk. 2, og artikel 
204, stk. 1, 
i gennemførelsesbestemmel -
serne.
28 Artikel 132 
i finansforordningen og 
artikel 202 og 203 
i rammefinansforordningen.
29 Bemærkninger 
Indkaldelsesprocedurer baseret på undtagelser i oprettelsesforordningen
Frontex’ anvendelse af forhandlingsteam i forbindelse med bilaterale opgaver
I overensstemmelse med sin oprettelsesforordning iværksætter Frontex ikke forslagsindkaldelser med henblik 
på tildeling af tilskud til fælles operationer. Det indgår i stedet fireårige rammepartnerskabsaftaler direkte 
med myndighederne i de deltagende lande. Frontex’ afdeling for operationer udpeger hvert år uformelt for -
handlingsteam og definerer de ressourcer, der er nødvendige til fælles operationer i det kommende år. Deref -
ter forhandler Frontex bilateralt med de deltagende lande og fastsætter disses bidrag i form af menneskelige 
ressourcer og teknisk udstyr. Frontex’ forhandlingsteam har bemyndigelse til at acceptere eller genforhandle 
de ressourcer, de deltagende lande har foreslået. Men hverken afgørelsen om teamets sammensætning eller 
om de ressourcer, der skal anmodes om, er blevet truffet af direktøren eller af bestyrelsen. Hertil kommer, at 
forhandlingsteamene ikke formelt er blevet udnævnt af direktøren eller af bestyrelsen. Proceduren, som mun -
der ud i, at der tildeles specifikke tilskud til fælles operationer, sikrer derfor ikke fuldt ud, at principperne om 
gennemsigtighed og ligebehandling overholdes.
EIT’s procedurer for udpegelse af et VIF
Kriterierne i 2014-indkaldelserne af VIF-forslag afspejlede bestemmelserne i EIT’s oprettelsesforordning for 
udvælgelse og udpegelse af VIF’er29. Men disse kriterier blev både brugt som udvælgelseskriterier (teknisk, 
operationel og finansiel kapacitet) og tildelingskriterier (den foreslåede innovationsstrategis kvalitet og po -
tentiale), og Retten konstaterede overlapninger mellem delkriterier. Indkaldelsen fastsatte endvidere ikke det 
niveau, som forslagene skulle nå op på for at gå videre til høringsfasen.
Når EIT’s bestyrelse udpeger et VIF, tager det hensyn til resultaterne af de eksterne ekspertpanelers evalue -
ring, beretningen fra det panel, der fremsætter den endelige anbefaling, og udfaldet af bestyrelsens høring 
af de tre højestplacerede VIF-kandidater. For så vidt angår indkaldelsen i 2014 bemærkede Retten, at besty -
relsens vurdering var kvalitativ, og at der ikke blev givet point. Hertil kommer, at det hverken i indkaldelsen 
eller i EIT’s interne retningslinjer var præciseret, hvordan bestyrelsen skulle vægte resultaterne af de forskel -
lige panelers evaluering. Disse mangler vil kunne få betydning for ligebehandlingen af kandidaterne og gøre 
udvælgelsen og udpegelsen af VIF’er mindre effektiv.
29 Artikel 7, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008 af 11. marts 2008 om oprettelse af Det Europæiske Institut for 
Innovation og Teknologi (EUT L 97 af 9.4.2008, s. 1).Tekstboks 8
30 Bemærkninger 
Der er fortsat risiko for potentielle interessekonflikter
36 
De eksterne eksperter, der skal bistå et agentur i forbindelse med evaluering 
af ansøgninger om tilskud, skal udvælges med behørigt hensyn til potentielle 
interessekonflikter30. Der udarbejdes en liste over eksperter efter indkaldelsen af 
interessetilkendegivelser31.
37 
Retten konstaterede, at Frontex og EIT ikke i tilstrækkelig grad havde adresseret 
risikoen for interessekonflikter (nærmere oplysninger herom i  tekstboks 9 ).30 Artikel 204, stk. 1, i gennemfø -
relsesbestemmelserne. Jf. 
også Rettens særberetning 
nr. 15/2012 ”Håndteringen af 
interessekonflikter i udvalgte 
EU-agenturer” ( http://eca.
europa.eu ).
31 Artikel 287 
i gennemførelsesbestemmel -
serne.
Udnævnelse af eksperter og potentielle interessekonflikter
Frontex - ingen hensigtsmæssig politik vedrørende interessekonflikter
De ansatte i Frontex skal hvert år underskrive en interesseerklæring, men det er ikke et formelt krav, at de 
afgiver en erklæring om, at der ikke er interessekonflikter, før de deltager i de bilaterale forhandlingsteam. 
Frontex har ikke udarbejdet en hensigtsmæssig politik vedrørende interessekonflikter hos medlemmer af 
forhandlingsteam.
EIT’s udnævnelse af eksperter
For at undgå forpligtelsen til at iværksætte en indkaldelse af interessetilkendegivelser udvælger EIT de ekster -
ne eksperter, som evaluerer VIF’ernes forslag og forretningsplaner, på grundlag af artikel 89 i sin finansforord -
ning. EIT har imidlertid ikke fuldt ud etableret interne procedurer for anvendelsen af denne undtagelse.
I praksis sammensatte EIT sin pulje af eksperter med personer fra andre EU-institutioners (hovedsagelig Kom -
missionens) eksisterende ekspertlister og databaser og på anbefaling af EIT’s bestyrelse og medarbejdere 
med personer, som ikke stod opført på disse lister. Kontrakten med en af de centrale eksterne eksperter blev 
tildelt direkte med henblik på VIF-indkaldelsen i 2014.
Potentielle interessekonflikter behandles af EIT’s direktør, og eventuelle afhjælpende foranstaltninger beslut -
tes fra sag til sag. Der var ikke bevis for, at situationer, hvor den samme ekspert samtidig har flere forskellige 
engagementer, der hver især giver anledning til potentielle interessekonflikter, var blevet vurderet effektivt. 
Disse mangler øger risikoen for, at princippet om forbud mod forskelsbehandling og interessekonflikter ikke 
overholdes.Tekstboks 9
31 Bemærkninger 
Agenturerne har generelt forbedret deres 
tilskudsanvendelse og kontrol, men der er fortsat svagheder
38 
Betalingerne skal kontrolleres forudgående og efterfølgende for at få bekræftet, 
at de er i overensstemmelse med de gældende bestemmelser, og at princippet 
om forsvarlig økonomisk forvaltning er anvendt32. For tilskud over et vist beløb 
kræves der en attest for årsregnskaberne for den pågældende foranstaltning ud -
arbejdet af en autoriseret ekstern revisor eller en offentligt ansat33. Kun omkost -
ninger, som rent faktisk er afholdt af tilskudsmodtageren, som er nødvendige for 
gennemførelsen af foranstaltningen, og som er opført i budgettet for foranstalt -
ningen, er støtteberettigede34.
Forudgående og efterfølgende kontrol
39 
Retten afgav erklæringer med forbehold om de transaktioner, der lå til grund for 
EIT’s og Frontex’ regnskaber i 2012 og 2013. Forbeholdet skyldtes, at der ikke var 
nogen effektiv forudgående og efterfølgende kontrol i relation til tilskudsbetalin -
ger. Den fremsatte lignende bemærkninger om EEA og ECDC, men afgav her en 
erklæring uden forbehold. Som reaktion herpå styrkede de reviderede agenturer 
deres kontrolprocedurer væsentligt, og de har også revideret deres retningslinjer 
for efterfølgende kontrol og deres revisionsstrategier. Men selv om Retten på 
grundlag af sine finansielle og juridisk-kritiske revisioner afgav en erklæring uden 
forbehold for alle agenturerne vedrørende 2014, blev det konstateret, at der fortsat 
var svagheder i procedurerne for kontrol af tilskudsbetalinger. Der gives konkrete 
eksempler på vedvarende systemsvagheder i  tekstboks 10 .32 Artikel 45 
i rammefinansforordningen.
33 Artikel 207 i gennemførelses -
bestemmelserne kræver en 
attest for tilskudsforanstaltnin -
ger på over 750 000 euro og 
for driftstilskud på over 
100 000 euro. Nogle agenturer 
har fastsat lavere lofter i deres 
interne retningslinjer.
34 Artikel 126 
i finansforordningen.
32 Bemærkninger 
Andre interne kontrolsvagheder
40 
Retten konstaterede, at EIT’s tilskudsaftaler i perioden 2011-2014 i gennemsnit var 
blevet undertegnet tre måneder efter kalenderårets begyndelse. Tilskudsaftaler -
ne for 2015 blev først undertegnet i juni 2015.
41 
I 2013  og 2014 undertegnede EEA partnerskabsrammeaftaler med fem europæiske te -
macentre, som vil være i kraft frem til 2018. EEA har hverken anslået eller offent -
liggjort et budget for partnerskabsrammeaftalernes samlede løbetid. Følgelig er 
der ikke fastsat noget finansielt loft. Forbruget af midler under rammepartner -
skabsaftalerne i form af individuelle aftaler om tilskud er i realiteten ubegrænset, 
selv om det overvåges på årsbasis.Eksempler på svagheder i procedurerne for forudgående kontrol af tilskud
EEA
Et europæisk temacenter indsendte den endelige omkostningsopgørelse for aktiviteter, som en af partnerne 
havde anmeldt udgifter til for 180 000 euro i det regnskabsår, der sluttede den 31. december 2013. Under den 
forudgående kontrol blev der opdaget fejl i den metode, der var brugt til at beregne den anmeldte bruttoaf -
lønning af partnerens personale (over 40 % af beløbet blev anset for ikke at være støtteberettiget), men hele 
beløbet blev udbetalt.
Frontex
Rapporterne fra de forskellige deltagende lande om de aktiviteter, der udføres under fælles operationer i for -
bindelse med overvågning af luft-, sø- eller landgrænser varierer betydeligt med hensyn til længde, struktur 
og indhold. Det gjorde det vanskeligt at foretage effektiv forudgående kontrol af omkostningsanmeldelser.
ECDC
I 2014 fandt de første efterfølgende kontroller af ECDC’s tilskudsfinansierede aktiviteter fra 2012 og 2013 sted. 
Seks tilskudsforanstaltninger, som fire modtagere deltog i, blev revideret. Under den efterfølgende kontrol 
blev det konstateret, at der om en af modtagerne forelå for lidt dokumentation til, at de direkte omkostninger 
til foranstaltningen kunne fastslås. Modtagerens personale arbejdede på flere projekter, og der var ikke noget 
tidsregistreringssystem. Det viser, at systemet for forudgående kontrol bør forbedres yderligere på baggrund 
af udfaldet af den efterfølgende revision.Tekstboks 10
33 Bemærkninger 
Tilskuddene bidrog generelt til gennemførelsen af de 
reviderede agenturers politik, men agenturerne havde 
ikke etableret hensigtsmæssige overvågningssystemer 
til måling af de tilskudsfinansierede aktiviteters 
samlede effektivitet, og der blev ikke udført 
efterfølgende evalueringer, eller disse var 
ufuldstændige
Der mangler centrale præstationsindikatorer
42 
Ved hjælp af resultatindikatorer skal det for hver enkelt aktivitet kontrolleres, om 
målsætningerne er opfyldt35. Disse resultatindikatorer skal anføres i agenturernes 
årlige arbejdsprogrammer36 (jf. eksemplerne på indikatorer i  figur 3 ).35 Artikel 29, stk. 4, 
i rammefinansforordningen.
36 Artikel 32,stk. 3, 
i rammefinansforordningen.Figur 3Eksempler på input-, output-, resultat- og effektindikatorer
De ændringer, som gennemførelsen af en foranstaltning medfører. Resultatindikatorer måler de umiddelbare virkninger af 
den pågældende aktivitet og ser på de direkte adressater. For eksempel: det antal oprettede startup- og spin-oﬀ-virksomheder, der direkte skyldes en VIF-aktivitet, eller det antal vidensanvendelser og - overførsler, som en VIF-aktivitet har frembragt.Det, der direkte er frembragt eller leveret med de EU-midler, der er bevilget til en aktivitet/foranstaltning.Outputindikatorer overvåger aktivitetens forventede produkter. For eksempel: indkøb af uddannelsesydelser på universitetsniveau.De midler, agenturerne og modtagerne har mobiliseret til opfyldelse af agenturernes politikmål.
En foranstaltnings endelige virkninger på højt niveau (langsigtede). Disse virkninger er udsat for en lang række andre 
(eksterne) påvirkninger. Eﬀektindikatorer repræsenterer, hvad det vellykkede udfald af en aktivitet/foranstaltning bør være, når det gælder indvirkningen på andre dele af økonomien/samfundet end dem, der direkte berøres af aktiviteten/foranstaltningen.For eksempel: styrket ydeevne i EU’s innovationssystem: Blandt mulige indikatorer kan nævnes antallet af førende produkter introduceret på markedet af EU-virksomheder, bruttoudgifter til forskning og udvikling i EU og nettoindstrømning og -udstrømning af direkte udenlandske investeringer.INPUT
OUTPUT
RESULTAT
EFFEKT
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af Kommissionens retningslinjer »Horizon 2020 Indicators: Assessing the results and impact of Horizon 2020«.
34 Bemærkninger 
43 
De reviderede agenturer definerede et par grundlæggende outputrelaterede 
præstationsindikatorer for tilskudsaktiviteter i deres flerårige og årlige arbejds -
programmer, men de har ikke opstillet centrale RACER37-præstationsindikatorer 
for resultater og effekt. De kunne derfor ikke overvåge deres tilskudsaktiviteters 
kohærens og effektivitet og heller ikke måle resultaterne og den opnåede effekt.
44 
Frontex’ årlige arbejdsprogrammer indeholdt 38 resultatindikatorer for overvåg -
ningen af agenturets operationer og aktiviteter, men kun få af dem anvendes 
i forbindelse med rapportering. Ingen af de centrale præstationsindikatorer, der 
anvendes hertil, måler effektiviteten af agenturets tilskudsfinansierede aktivite -
ter. Det store antal resultatindikatorer sammenlignet med de få indikatorer, der 
rent faktisk undersøges i forbindelse med rapportering, forringer effektiviteten af 
Frontex’ overvågnings- og rapporteringssystem.
45 
EIT har endnu ikke som krævet i oprettelsesforordningen, Horisont 2020-forordnin -
gen og EIT-innovationsdagsordenen oprettet et omfattende system til overvåg -
ning af sine egne og VIF’ernes aktiviteter38. EIT’s nøglepræstationsindikatorer har 
fortsat fokus på input eller output og ikke på resultater eller virkninger. Det er 
derfor ikke muligt at vurdere den innovative virkning, synergieffekterne af viden -
trekanten har skabt.
Efterfølgende evalueringer mangler eller er ufuldstændige
46 
For at øge effektiviteten og forbedre beslutningstagningen skal agenturerne 
udføre efterfølgende evalueringer af væsentlige aktiviteter39. For så vidt angår 
aktiviteter, der finansieres på årsbasis, skal resultaterne evalueres mindst én gang 
hvert sjette år40. Disse evalueringer skal både analysere de resultater, der opnås 
under gennemførelsen af en flerårig tilskudsaktivitet, og de resultater, der opnås 
i forbindelse med tilbagevendende årlige finansieringsforanstaltninger, for at 
kontrollere, at de er i overensstemmelse med de fastsatte mål41.
47 
De reviderede agenturer har imidlertid ikke altid udført efterfølgende evaluerin -
ger, og de af dem, der har, undlod at udnytte resultaterne til at forbedre deres 
overvågning af og rapportering om tilskudsfinansierede aktiviteter.37 Relevante (målrelaterede), 
accepterede, pålidelige, lette 
og robuste.
38 Artikel 7a i forordning (EF) 
nr. 294/2008.
39 Artikel 29, stk. 5, i rammefi -
nansforordningen og artikel 
18, stk. 3, 
i gennemførelsesbestemmel -
serne.
40 Artikel 18, stk. 3b, 
i gennemførelsesbestemmel -
serne.
41 Artikel 18, stk. 3, 
i gennemførelsesbestemmel -
serne.
35 Bemærkninger 
48 
I 2013 udførte EFSA en efterfølgende evaluering af virkningerne af sine tilskud 
og udbud. På grundlag af evalueringsresultaterne indførte EFSA nye tilskudsmo -
deller i sin strategi for videnskabeligt samarbejde i 2014-2016 (jf. punkt 18). De 
årlige arbejdsprogrammer indeholdt imidlertid fortsat kun vagt formulerede mål 
for tilskuddene og basisindikatorer relateret til budgetgennemførelse og output 
(f.eks. den andel af budgettet, der var indgået forpligtelser for/udbetalt ved årets 
udgang, og antallet af anvendte videnskabelige resultater). Manglen på relevan -
te og resultatorienterede centrale præstationsindikatorer betyder, at EFSA ikke 
kunne overvåge effektiviteten af sine tidligere tilskudsforanstaltninger og ikke vil 
være i stand til at vurdere EU-merværdien og effektiviteten af de tilskudsordnin -
ger, den for nylig har gennemført.
49 
I 2012 bad EEA’s bestyrelse om en efterfølgende evaluering af de europæiske te -
macentres effektivitet. Denne evaluering fremhævede vigtigheden af at udnytte 
synergier til at opnå effektivitetsgevinster på tværs af temaområder og det vok -
sende behov for en mere omfattende og integreret analyse af miljødata. Evalu -
eringen gav et vist grundlag for strategisk beslutningstagning i forbindelse med 
fremtidige tilskud (f.eks. udvikling af specialiserede IT-kompetencer internt i EEA 
med henblik på integreret analyse af miljødata), men vurderede ikke systemet til 
måling af effekten af såvel EEA’s som de europæiske temacentres aktiviteter.
50 
De efterfølgende evalueringer bør være omfattende nok til at sikre, at opfyldel -
sen af de strategiske målsætninger vurderes. Både Frontex og ECDC mangler de 
nødvendige data og oplysninger fra medlemsstaterne til at gøre dette. Endvidere 
nævnte ingen af de to agenturer dette grundlæggende forhold i deres efterføl -
gende evalueringer og interne analyser. De opfyldte derfor ikke deres forpligtelse 
til at fastsætte relevante strategiske målsætninger for deres tilskudsaktiviteter og 
oprette et effektivt (resultatorienteret) overvågnings- og rapporteringssystem 
med relevante og målelige centrale resultatindikatorer.
51 
Konsekvenserne af dette for ECDC’s og Frontex’ tilskudsaktiviteter beskrives 
i tekstboks 11 .
36 Bemærkninger 
Eksempler på ufuldstændige efterfølgende evalueringer
Effektiviteten af ECDC’s tilskudsaktiviteter kan ikke måles
I ECDC’s mandat indgår, at det skal støtte og koordinere uddannelsesprogrammer, således at medlemsstaterne 
og Kommissionen kan have tilstrækkeligt mange uddannede specialister til rådighed, navnlig inden for epide -
miologisk overvågning og undersøgelser i marken, og er i stand til at definere sundhedsmæssige foranstalt -
ninger til kontrol med sygdomsudbrud42.
Peerevalueret videnskabelig litteratur anbefaler en epidemiolog pr. 100 000 personer. Med en befolkning 
på over 500 millioner betyder det, at EU skal have ca. 5 000 epidemiologer. Det anslås, at ECDC og med -
lemsstaterne skal uddanne ca. 500 stipendiater om året. ECDC har ingen oplysninger om det faktiske antal 
stipendiater, der uddannes om året i medlemsstaterne, og heller ikke om, hvor mange aktive epidemiologer 
der er i EU. Som følge heraf er ECDC ikke i stand til at overvåge effektiviteten af sine tilskudsfinansierede 
uddannelsesopgaver.
Effektiviteten af Frontex’ tilskudsaktiviteter kan ikke måles
Frontex koordinerer fælles operationer med Schengenlandene, som det eventuelt bistår i forbindelse med 
humanitære redningsaktioner til søs.
I 2014 registrerede Frontex under sine forskellige operationer ca. 340 000 personer, der ikke opfyldte betingelserne 
for indrejse i Schengenområdet. Medlemsstaterne har ansvaret for at fastslå de indrejstes status (asyl tildelt, 
tilbagesendes, forsvundet). Der udveksles imidlertid ikke nok informationer om dette mellem Frontex og med -
lemsstaterne. Følgelig kan det ikke vurderes, hvor effektive Frontex’ fælles tilskudsfinansierede operationer er.
42 Artikel 9, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 851/2004 af 21. april 2004 om oprettelse af et europæisk center for 
forebyggelse og kontrol med sygdomme (EUT L 142 af 30.4.2004, s. 1).Tekstboks 1 1
37
 Konklusioner og 
anbefalinger
52 
Revisionen viste, at tilskud ikke altid har været det mest hensigtsmæssige red -
skab til opfyldelse af agenturernes opgaver og politikmål. Revisionen viste også, 
at agenturerne, når der ses bort fra specifikke udvælgelsesprocedurer, forvaltede 
tilskuddene i bred overensstemmelse med reglerne. Tilskuddene bidrog generelt 
til at gennemføre agenturernes politik og fremmede samarbejdet med offentlige 
organer i medlemsstaterne, men agenturerne målte ikke den ekstra EU-mervær -
di, de tilskudsfinansierede aktiviteter tilførte, og heller ikke deres samlede effek -
tivitet. Anbefalingerne i det følgende henvender sig til alle agenturer eller andre 
organer, som anvender tilskud eller overvejer at gøre det i fremtiden.
Hensigtsmæssig anvendelse af tilskudsfinansiering
53 
Hovedparten af de reviderede agenturer har ikke i tilstrækkelig grad overvejet, 
om tilskudsfinansiering var det mest effektive og produktive redskab til gen -
nemførelsen af en specifik opgave eller aktivitet (jf. punkt 17-19), eller om andre 
muligheder som for eksempel offentlige udbud, serviceleveranceaftaler eller 
samarbejdsaftaler ville have været en mere hensigtsmæssig eller økonomisk 
løsning (jf. punkt 20-23). Hertil kommer, at der også er ineffektivitet i den valgte 
tilskudsprocedure eller -form (jf. punkt 24-27).
Anbefaling 1
Før der iværksættes tilskud, bør agenturerne undersøge, 
om tilskud er det mest effektive redskab. Forenklede 
omkostningsmuligheder og direkte tildeling bør anvendes, 
når det er berettiget.
Når agenturerne anvender tilskudsfinansiering til en specifik foranstaltning, bør 
dette ske på grundlag af en grundig analyse af agenturets behov og strategiske 
målsætninger, den EU-merværdi, der ønskes opnået, de potentielle kandidater, 
finansieringen skal målrettes imod, samt den grad af konkurrence, der er nød -
vendig for at sikre omkostningseffektivitet. Agenturerne bør benytte sig af de 
forenklede omkostningsmuligheder, når det er relevant. Tilskud bør tildeles uden 
forslagsindkaldelse (dvs. direkte), når det er berettiget ifølge artikel 190 i gen -
nemførelsesbestemmelserne. Agenturerne bør opstille klare retningslinjer og 
kriterier, som kan hjælpe ledelsen med at beslutte, hvad der er det mest effekti -
ve, produktive og økonomiske redskab til gennemførelsen af en specifik opgave 
eller aktivitet.
Måldato for gennemførelsen: så snart som muligt.
38 Konklusioner og anbefalinger 
Årlig programmering af tilskudsforanstaltninger
54 
De reviderede agenturers flerårige og årlige arbejdsprogrammer manglede 
specifikke, målelige og tidsbundne mål for resultaterne af de planlagte tilskuds -
foranstaltninger. Denne svaghed forringer agenturernes mulighed for at afpasse 
de (årlige) tilskudsaktiviteter efter de strategiske målsætninger i de flerårige pro -
grammeringsdokumenter og mandatet i deres oprettelsesforordning (jf. punkt 28 
og 29). Der manglede ofte vigtige oplysninger om den planlagte forslagsindkal -
delse. I sådanne tilfælde udgør det årlige arbejdsprogram ikke en gyldig afgørel -
se om finansiering af agenturets tilskudsforanstaltninger (jf. punkt 30 og 31).
Anbefaling 2
Agenturernes arbejdsprogrammer bør angive de aktiviteter, 
der skal gennemføres ved hjælp af tilskud, de specifikke 
mål og forventede resultater, der skal opnås ved hjælp af 
tilskudsforanstaltningerne, samt de planlagte finansielle 
og menneskelige ressourcer, der er nødvendige for at 
gennemføre tilskudsforanstaltningerne.
Når agenturerne udarbejder deres årlige arbejdsprogram, bør de definere 
specifikke resultatorienterede mål for deres tilskudsforanstaltninger, som skal 
være klart i overensstemmelse med deres strategiske mål og mandatet i deres 
oprettelsesforordning. For at agenturernes årlige arbejdsprogram kan udgøre 
en gyldig finansieringsafgørelse, skal det angive de finansielle og menneskelige 
ressourcer, der er godkendt til gennemførelsen af tilskudsforanstaltningerne 
(budgetpost og -bevillinger), og indeholde væsentlige oplysninger om den plan -
lagte indkaldelse af forslag (udvælgelses- og tildelingskriterier, det maksimale til -
skudsbeløb, den højest mulige samfinansieringssats, tidsplan). Når der er tale om 
flerårige rammepartnerskaber, skal der fastsættes årlige prioriteter og forventede 
resultater for de specifikke tilskud.
Måldato for gennemførelsen: det årlige arbejdsprogram for 2018.
39 Konklusioner og anbefalinger 
Procedurer for tildeling af tilskud
55 
Der var mangler i de tilfælde, hvor de reviderede agenturer anvendte særlige pro -
cedurer for udvælgelse af eksperter og tildeling af tilskud baseret på undtagelser 
i deres oprettelsesforordning (dvs. EIT og Frontex). Som følge heraf er risikoen 
med hensyn til principperne om ligebehandling og gennemsigtighed og risikoen 
for potentielle interessekonflikter ikke blevet imødegået fuldt ud (jf. punkt 34-37).
Anbefaling 3
Agenturer, der anvender særlige tilskudsprocedurer, 
bør indføre formelle interne procedurer, som sikrer, at 
principperne om gennemsigtighed og ligebehandling 
overholdes, og beskytter mod potentielle interessekonflikter.
I de tilfælde, hvor agenturernes oprettelsesforordning afviger fra finansforordnin -
gen, bør agenturet indføre formelle interne procedurer for anvendelse af undta -
gelsen. De interne procedurer skal især sikre:
- gennemsigtighed: De interne medarbejdere, der er involveret i tilskudsproce -
durerne, skal være udnævnt formelt og eksplicit godkendt af den ansvarlige 
myndighed (den anvisningsberettigede/bestyrelsen). Alle større beslutninger 
bør begrundes i konsensusrapporter. Såvel de underliggende kriterier som 
evalueringens relative vægtning i hver enkelt evalueringsfase bør offentlig -
gøres i forslagsindkaldelsen
- ligebehandling af ansøgere: Harmoniserede metoder og grænseværdier 
meddeles alle medlemmer af udvælgelsespanelet/udvalget. Opstil klart 
adskilte kriterier for støtteberettigelse, udvælgelse og tildeling. Opstil ud -
vælgelses- og tildelingskriterier, som hverken er for specifikke eller for vage. 
Udnævn ikke eksterne eksperter direkte. Fastsæt pointtal, som forslagene 
skal nå op på for at komme videre til den endelige høringsfase, og offentlig -
gør dem i indkaldelsen.
- fravær af interessekonflikter: Der bør indføres en formel politik for håndte -
ring af interessekonflikter hos eksterne eksperter, interne medarbejdere og 
medlemmer af bestyrelsen, som er involveret i udvælgelses- og tildelingspro -
cessen, herunder bør spørgsmål i relation til interessekonflikter klassificeres 
under hensyntagen til den akkumulerede virkning af flere mindre interesse -
konflikter, og der bør defineres effektive afhjælpende foranstaltninger.
Måldato for gennemførelsen: så snart som muligt.
40 Konklusioner og anbefalinger 
Forudgående og efterfølgende kontrol
56 
De reviderede agenturer har forbedret deres procedurer for anvendelse og over -
vågning af tilskud, men der var fortsat forskellige svagheder i det interne kontrol -
system (jf. punkt 39-41).
Anbefaling 4
Agenturerne bør styrke deres system til kontrol med 
gennemførelsen af tilskudsprojekter
Agenturerne bør stille standardiserede rapporteringskrav til modtagerne for 
at muliggøre et produktivt og effektivt overvågningssystem. Udfaldet af den 
efterfølgende kontrol bør gennemgås mindst en gang om året for at indkredse 
og behandle potentielle problemer i systemet til forudgående kontrol. Part -
nerskabsrammeaftalerne bør angive et maksimumsbeløb. Særlige aftaler om 
gennemførelsen af tilbagevendende tilskud og partnerskabsrammeaftaler bør 
undertegnes før den planlagte startdato for tilskudsforanstaltningen, medmindre 
det er behørigt begrundet.
Måldato for gennemførelsen: så hurtigt som muligt.
Centrale præstationsindikatorer og efterfølgende 
evalueringer
57 
De reviderede agenturer definerede visse grundlæggende outputindikatorer for 
tilskudsforanstaltningerne i deres arbejdsprogrammer, men de har ikke opstillet 
relevante centrale præstationsindikatorer for resultater og effekt. Hertil kommer, 
at de enten ikke har udført efterfølgende evalueringer af væsentlige aktiviteter 
eller ikke har udnyttet resultaterne heraf til at forbedre deres overvågning af 
og rapportering om tilskudsfinansierede aktiviteter. Endelig skal det nævnes, at 
nogle af evalueringerne ikke nævnte, at der manglede centrale data fra medlems -
staterne. Følgelig kunne agenturerne ikke overvåge tilskudsforanstaltningernes 
kohærens og effektivitet, og rapporterne dokumenterede ikke i tilstrækkelig grad 
resultaterne og den opnåede effekt (jf. punkt 42-51).
41 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 5
Agenturerne bør oprette systemer til overvågning af og 
rapportering om tilskud, som er baseret på resultat- og 
effektorienterede centrale præstationsindikatorer samt 
resultaterne af efterfølgende evalueringer.
Agenturerne bør udarbejde mindst én relevant central præstationsindikator for 
effekt og resultater for hvert af de effekt- og resultatorienterede mål, der er op -
stillet i deres flerårige og årlige arbejdsprogrammer. Endvidere bør agenturerne - 
under hensyntagen til behovet for vigtige data og oplysninger fra de deltagende 
medlemsstater - udføre efterfølgende evalueringer af væsentlige tilskudsforan -
staltninger (herunder også tilbagevendende tilskudsaktiviteter, som finansieres 
på årsbasis) for at sikre, at de er i overensstemmelse med de opstillede strategi -
ske målsætninger.
Måldato for gennemførelsen: det årlige arbejdsprogram for 2018.
Vedtaget af Afdeling IV, der ledes af Milan Martin Cvikl, medlem af 
Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 2. marts 2016.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand

42
 Bilag Bilag Stikprøve af forslagsindkaldelser udtaget til revision (2013-2015)
Agentu -
rets navnProceduretype TitelDato for tilskudsaftalens 
undertenelseTilskuds -
budget 
(euro)
EFSA Indkaldelse af forslagForholdet mellem seroforekomsten i  de vigtigste husdyrarter 
og tilstedeværelsen af Toxoplasma gondii i kødGP/EFSA/BIOHAZ/2013/01 400 000
EFSA Indkaldelse af forslagIndsamling af data til støtte for oprettelsen af kumulative 
vurderingsgrupper af pesticider GP/EFSA/PRAS/2013/02 160 000
EFSA Indkaldelse af forslagBiomarkører for eksponering for mykotoksiner primært deoxy -
nivalenol - dataindsamling og -genereringGGP/EFSA/CONTAM/2013/04 300 000
EFSA Indkaldelse af forslagUndersøgelse af virkningerne på folkesundheden af udkastet til 
reviderede krav til fødevarekontaktmaterialer og de admini -
strative konsekvenser GP/EFSA/FIP/2013/01 250 000
EFSA Indkaldelse af forslag Data om forekomsten af tropanalkaloider i fødevarer og foder GP .EFSA.BIOCONTAM.2014.01 530 000
EFSAIngen indkaldelse af 
forslag ifølge artikel 190, 
stk. 1c Gennemførelse af partnerskabsrammeaftalen - Support the 
Regulatory implementation of Cumulative Risk Assessment of 
Pesticides undertegnet den 15.12.2014GP/EFSA/PRAS/2014/02 400 000
EFSAIngen indkaldelse af 
forslag ifølge artikel 190, 
stk. 1cFlerårige knudepunktsaftalerBELGIEN - KNUDEPUNKTSAF -
TALE 201545 000
ECDCOffentlig indkal -
delse af forslag 
partnerskabsrammeaftaleOvervågning af vaccinationsprogrammer i Den Europæiske 
Union og EØS-/EFTA-lande: Udveksling af oplysninger for at 
opnå bedre resultater TILSKUD/2013/001 1 600 000 
ECDCBegrænset ind -
kaldelse af forslag 
partnerskabsrammeaftaleVært for EPIET-stipendieprogrammet TILSKUD/2013/002 6 000 000 
ECDCOffentlig indkal -
delse af forslag 
partnerskabsrammeaftaleEU’s netværk af referencelaboratorier for tuberkulose (ERLTB-net) 
- med henblik på at styrke diagnosticering af tb, test af medicin -
følsomhed og koordinering på EU-niveauTILSKUD/2013/003 800 000 
ECDC Vært for EPIET-stipendieprogrammet TILSKUD/2014/001 6 000 000 
ECDCIndkaldelse af forslag 
partnerskabsrammeaftaleVidenskabelig koordinering i  forbindelse med EPIET-stipendier 
(uddannelsesforløb under programmet Epidemiology and 
Public Health Microbiology (EUPHEM-programmet))TILSKUD/2014/002 3 000 000 
EEAIndkaldelse af forslag 
partnerskabsrammeaftaleEuropæisk temacenter om by-, land- og jordbundssystemer 
2015-2018EEA/NSV/14/001-ETC/ULS I/A
EEAIndkaldelse af forslag 
partnerskabsrammeaftaleEuropæisk temacenter om affald og materiale i en grøn økono -
mi 2014-2018EEEA/IEA/13/003-ETC/WMGE I/A
EiTIndkaldelse af forslag 
partnerskabsrammeaftaleVIF sund levevis og aktiv aldring I/A I/A
EiTIndkaldelse af forslag 
partnerskabsrammeaftaleVIF råstoffer I/A I/A
Frontex iværksætter ikke forslagsindkaldelser. Agenturet fører årlige direkte forhandlinger med myndighederne i  de deltagende stater om de menneskeli -
ge ressourcer og det tekniske udstyr, der vil være brug for i det kommende år.
43 Bilag  Bilag Stikprøve af tilskudsbetalinger udtaget til revision (2013-2015)
Agen -
turets 
navnOfficiel 
budget -
kontoFinansie -
ringskil -
deTransak -
tionsårKode for 
betalingstypeStøttemodtagerGodkendt 
betaling 
Beløb (euro)
EFSA B3-010 C1 2013 Endelig(OSTERREICHISCHE AGENTUR FUR GESUNDHEIT UND ERNAHRUNGS -
SICHERHEIT GMBH) DET ØSTRIGSKE AGENTUR FOR SUNDHED OG 
FØDEVARRESIKKERHED57 125,40
EFSA B3-110 C1 2013 Endelig(NEMZETI ELELMISZERLANC -BIZTONSAGI HIVATAL) DET NATIONALE 
KONTOR FOR FØDEVARESIKKERHED327 865,88
EFSA B3-110 C1 2013 EndeligISTITUTO ZOOPROFILATTICO SPERIMENTALE DELL'ABRUZZO E DEL 
MOLISE G CAPORALE ENTE32 160,00
EFSA B3-010 C1 2014 EndeligINSTITUT SCIENTIFIQUE DE LA SANTE PUBLIQUE WETENSCHAPPELIJK 
INSTITUUTVOLKSGEZONDHEID WISSENSCHAFTLICHESINSTITUT FUR 
VOLKSGESUNDHEIT IPH86 012,72
EFSA B3-110 C1 2014 Endelig STICHTING DLO STICHTING DIENST LANDBOUWKUNDIG ONDERZOEK 59 276,45
EFSA B3-110 C1 2013 Endelig DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND 45  787, 8 3
EFSA B3-110 C1 2014 Endelig(ELINTARVIKETURVALLISUUSVIRASTO EVIRA) DEN FINSKE FØDEVA -
RESIKKERHEDSAUTORITET EVIRA54 871,30
ECDC B03002 C1 2013 Forfinansiering ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 70 362,56
ECDC B03002 C8 2014 Endelig ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 73 264,06
ECDC B03003 C1 2014 ForfinansieringNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY 
ZAKLAD HIGIENY35 955,64
ECDC B03003 C8 2015 EndeligNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY 
ZAKLAD HIGIENY13 881,00
ECDC B03003 C8 2014 Endelig MINISTERIE VAN VWS AGENTSCHAP RIVM 148 925,66
ECDC B03003 C8 2014 Endelig INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 101 937,18
ECDC B03003 C8 2014 Endelig INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 51 749,50
ECDC B3-003 C8 2013 Endelig DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND 242 090,00
ECDC B3-003 C8 2013 Endelig(SMITTSKYDDSINSTITUTET SMI) DET SVENSKE INSTITUT FOR KON -
TROL MED OVERFØRBARE SYGDOMME100 476,59
ECDC B3-003 C8 2013 Endelig KONGERIGET NEDERLANDENE 149  6 87, 0 0
ECDC B3-002 C8 2013 EndeligHEALTH PROTECTION AGENCY CENTRE FOR RADIATION CHEMICAL 
AND ENVIRONMENTAL HAZARDS RADIATION PROTECTION DIVISION200 000,00
ECDC B3-002 C8 2014 Endelig DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND 228 599,60
ECDC B03003 C8 2014 Endelig DET NORSKE INSTITUT FOR FOLKESUNDHED 71 129,00
EEA B3-331 C8 2013 Endelig(RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEIDEN MILIEU) DET NATIO -
NALE INSTITUT FOR FOLKESUNDHED OG MILJØ644 948,90
EEA B3-332 C8 2013 Endelig(CENIA, CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI - 
CENIA), DET TJEKKISKE MILJØOPLYSNINGSAGENTUR420 000,00
EEA B3-334 C8 2013 Endelig UNIVERSIDAD DE MALAGA 132 938,52
44 Bilag  
Agen -
turets 
navnOfficiel 
budget -
kontoFinansie -
ringskil -
deTransak -
tionsårKode for 
betalingstypeStøttemodtagerGodkendt 
betaling 
Beløb (euro)
EEA B3-336 C8 2013 EndeligCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
MCC174 039,47
EEAB03540-
R0-GISCRO 2013 EndeligRIVM RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEID EN MILIEUA -
GENTSCHAP MIN VOLKS44 290,00
EEA B3-331 C1 2013 Mellemliggende KONGERIGET NEDERLANDENE 1 505 000,00
EEA B3-333 C1 2013 Mellemliggende MUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE 787 500,00
EEA B3-331 C8 2014 Endelig KONGERIGET NEDERLANDENE 2 070 068,76
EEA B3-332 C8 2014 Endelig(CENIA, CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI - 
CENIA) DET TJEKKISKE MILJØOPLYSNINGSAGENTUR1 460 000,00
EEA B3-333 C8 2014 Endelig MUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE 1 037 850,00
EEA B3-334 C8 2014 Endelig UNIVERSIDAD DE MALAGA 1 159 628,00
EEA B3-336 C8 2014 EndeligCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
MCC603 169,26
EEA B3-436 RO 2014 EndeligAGENCIJA ZA ZASTITU OKOLISA AZO CROATIAN ENVIRONMENT 
AGENCY51 972,00
EEA B3-436 RO 2014 Endelig FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND 121 093,00
EEA B3-436 RO 2013 Forfinansiering Det lettiske agentur for geospatiale oplysninger 15 755,00
EEA B3-436 RO 2013 Mellemliggende Det lettiske agentur for geospatiale oplysninger 15 755,00
EEA B3-436 RO 2014 Endelig Det lettiske agentur for geospatiale oplysninger 7  87 7, 0 0
EEA B3-436 RO 2013 Forfinansiering Det norske skov- og landskabsinstitut 142 676,00
EEA B3-436 RO 2014 Mellemliggende Det norske skov- og landskabsinstitut 142 676,00
EEA B3-436 RO 2015 Endelig Det norske skov- og landskabsinstitut 16 344,00
EIT B3-000 C1 2013 Endelig VIF INNOENERGY SE 32 199 586,00
EIT B3-000 C1 2013 Endelig EIT IKT LABS IVZW 24 207 511,05
EiT B3-000 C1 2013 Mellemliggende ASSOCIATION KLIMA-VIF 3 128 841,53
EiT B3-000 C1 2013 Endelig ASSOCIATION KLIMA-VIF 27 118 969,48
EiT B3-000 C5 2014 Endelig VIF INNOENERGY SE 417 517,00
EiT B3-000 C1 2014 Endelig EIT IKT LABS IVZW 39 241 064,71
EiT B3-000 C1 2014 Endelig VIF INNOENERGY SE 40 100 022,64
EiT B3-000 C1 2014 Endelig ASSOCIATION KLIMA-VIF 42 096 006,57
Frontex A-3010. C1 2013 Forfinansiering Den islandske kystvagt 2 91  217, 0 0
Frontex A-3010. C8 2014 Endelig Den islandske kystvagt 305 048,95
Frontex A-3050. C1 2014 EndeligMinistero dell'Interno, Dipartimento della Pubblica Sicurezza, 
Direzione Centrale dell'Immigrazione e  della Polizia delle Frontiere230 592,05
Frontex A-3050. C1 2014 Forfinansiering Immigrations- og naturaliseringsmyndigheden 23 940,00Bilag 
45 Bilag  Bilag Agen -
turets 
navnOfficiel 
budget -
kontoFinansie -
ringskil -
deTransak -
tionsårKode for 
betalingstypeStøttemodtagerGodkendt 
betaling 
Beløb (euro)
Frontex A-3050. C8 2015 Endelig Immigrations- og naturaliseringsmyndigheden 27 304,20
Frontex A-3010. C1 2014 Forfinansiering Den finske grænsevagt 187 088,79
Frontex A-3010. C8 2015 Endelig Den finske grænsevagt 177 200,71
Frontex A-3000. C1 2014 Endelig Det ungarske politis hovedkvarter 74 997 ,35
Frontex A-3000. C1 2014 Endelig Det føderale indenrigsministerium 129 913,50
Frontex A-3000. C1 2013 Endelig REPUBLIKKEN POLEN 6 649,78
Frontex A-3000. C8 2013 Endelig KONGERIGET NEDERLANDENE 26 748,18
Frontex A-3010. C8 2013 Endelig REPUBLIKKEN PORTUGAL 589 441,25
Frontex A-3010. C8 2013 Endelig DEN ITALIENSKE REPUBLIK 297 038,21
Frontex A-3010. C8 2013 Endelig KONGERIGET SPANIEN 69 328,22
Frontex A-3010. C8 2013 Endelig DEN HELLENSKE REPUBLIK 1 539 693,09
Frontex A-3020. C1 2013 Endelig DET SCHWEIZISKE FORBUND 6 413,84
Frontex A-3050. C1 2013 Endelig REPUBLIKKEN ØSTRIG 218 662,39
Frontex A-3050. C8 2013 Endelig KONGERIGET NORGE 44 593,26
Frontex A-3050. C1 2013 Endelig KONGERIGET NEDERLANDENE 14 271,28
Frontex A-3020. C1 2013 Endelig DEN ITALIENSKE REPUBLIK 15 824,45
Frontex A-3000. C1 2014 Endelig KONGERIGET SPANIEN 11 777 ,87
Frontex A-3000. C8 2014 Endelig FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND 26 793,97
Frontex A-3010. C8 2014 Mellemliggende DEN ITALIENSKE REPUBLIK 100 697 ,34
Frontex A-3010. C8 2014 Endelig REPUBLIKKEN PORTUGAL 504 603,65
Frontex A-3010. C8 2014 Endelig DEN HELLENSKE REPUBLIK 429 722,67
Frontex A-3010. C8 2014 Endelig REPUBLIKKEN ISLAND 291 218,57
Frontex A-3010. C8 2014 Endelig KONGERIGET SPANIEN 160 627 ,33
Frontex A-3050. C1 2014 Endelig KONGERIGET SPANIEN 78 735,84
Frontex A-3050. C1 2014 Endelig DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND 4 4 312,15
Frontex A-3050. C8 2014 Endelig DEN ITALIENSKE REPUBLIK 193 800,00
Frontex A-3010. C1 2014 Endelig KONGERIGET SPANIEN 417 533,43
Frontex A-3010. C8 2014 Endelig DEN ITALIENSKE REPUBLIK 33 774,29
Frontex A-3050. C1 2014 Endelig REPUBLIKKEN FINLAND 32 346,26
Frontex A-3000. C8 2014 Endelig REPUBLIKKEN UNGARN 74 997 ,35
46 Kommissionens og EIT’s 
svar
Resumé
IV
Se EIT’s og Kommissionens svar på nedenstående fem anbefalinger.
Bemærkninger
19
Som opfølgning på anbefalingerne fra evalueringen i 2011 udformede og indførte EIT et præstationsmålingssystem 
i 2012 til støtte for en resultatorienteret overvågning af gennemførelsen af EIT’s strategi. Som led i præstationsmålings -
systemet er vurderingen af VIF’ernes tidligere resultater i den konkurrencebaserede evalueringsmekanisme bl.a. 
baseret på en krydssammenligning af VIF’ernes resultater på basis af følgende seks centrale nøgleresultatindikato -
rer (KPI’er): 1) de EIT-mærkede uddannelsesprogrammers tiltrækningskraft, 2) antal kandidater med EIT-mærkede 
universitetsgrader, 3) inkuberede forretningsidéer, 4) antal etablerede nye virksomheder og spinoff-virksomheder, 
5) overførsel/optagelse af viden og 6) nye eller forbedrede produkter/tjenester/processer.
EIT anvender således aktivt de centrale nøgleresultatindikatorer til krydssammenligning af VIF’erne, navnlig i forbin -
delse med den årlige konkurrencebaserede tildeling af finansiering.
EIT arbejder ikke desto mindre på at styrke sit overvågningssystem. Som et vigtigt skridt i denne retning vedtog 
EIT’s bestyrelse den 3. december 2015 en omfattende ny overvågningsstrategi.
20
I forbindelse med EIT er det vigtigt at understrege, at både »valget af finansieringsredskab«  og de tematiske områder, 
inden for hvilke EIT skal lancere indkaldelser af forslag, er strengt reguleret i forordningen om oprettelse af EIT1, EIT’s 
finansforordning og den strategiske innovationsdagsorden2. Udvælgelsen af tematiske områder er baseret på en 
forhåndsevaluering foretaget af Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter – Institut for Teknologiske Frem -
tidsstudier, der ligeledes konkluderede, at tildeling af tilskud er den bedst egnede gennemførelsesmetode3.
Endelig har EIT i henhold til artikel 14, stk. 2, i forordningen om oprettelse af EIT og artikel 90, stk. 2 og 3, i EIT’s finans -
forordning ikke mulighed for at udskifte EIT-tilskuddene til VIF’erne med andre muligheder såsom aftaler om offent -
lige indkøb eller serviceaftaler som anbefalet af Retten.
1 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008, ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1292/2013.
2 Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1312/2013/EU.
3 http://ipts.jrc.ec.europa.eu/publications/pub.cfm?id=4479
Kommissionens og EIT’s svar 47
29
EIT’s årlige arbejdsprogram indeholder ikke detaljerede operationelle mål, produkter, indikatorer og forventede 
resultater, som VIF’erne skal nå, men VIF’erne har fastlagt disse i deres årlige forretningsplaner i overensstemmelse 
med deres autonomi i henhold til artikel 6, stk. 2, litra d), i forordningen om oprettelse af EIT. I forbindelse med den 
årlige tildeling af tilskud kontrollerer EIT, at VIF’ernes årlige operationelle mål fremlagt i de årlige forretningsplaner 
bidrager til VIF’ernes flerårige strategier, der er fastlagt i den strategiske dagsorden for VIF’er, som indgår i partner -
skabsrammeaftalen indgået med EIT. Denne innovative tilgang adskiller sig bevidst fra tilgangen i andre program -
mer og bør betragtes som en af EIT’s styrker, da dette sikrer en effektiv og decentraliseret tilgang til innovation.
VIF’ernes flerårige strategier er tilpasset EIT’s strategiske mål i EIT’s løbende treårige arbejdsprogram, da bilag III til dette 
dokument indeholder fremtidsperspektiver, strategiske mål og centrale prioriteter for hvert enkelt VIF i de kom -
mende tre år. Endelig er EIT’s løbende treårige arbejdsprogram baseret på EIT’s strategiske innovationsdagsorden.
Der redegøres nærmere for EIT’s mål og planlagte aktiviteter i relation til VIF’ernes finansielle bæredygtighed på 
s. 21 i EIT’s årlige arbejdsprogram 20164.
EIT er ikke desto mindre i øjeblikket ved at opstille virkningsbaserede KPI’er for bedre at kunne måle de innovations -
forbedringer, som VIF’erne opnår. EIT agter endvidere ligeledes at opstille særlige KPI’er til måling af resultaterne af 
integration af videntrekanten. EIT accepterer endvidere at medtage flere tilskudsrelaterede oplysninger i sine årlige 
arbejdsprogrammer fremover.
31
Efter EIT’s opfattelse indeholder instituttets årlige arbejdsprogram allerede de oplysninger, der er nødvendige for 
en gyldig finansieringsafgørelse.
EIT’s årlige arbejdsprogram indeholder navnlig oplysninger om det maksimale samlede årlige tilskudsbeløb, der 
kan tildeles VIF’erne, og om den maksimale medfinansieringssats i afsnit 5.2. Det årlige arbejdsprogram indeholder 
ligeledes EIT’s årlige mål, forventede resultater og indikatorer. VIF’ernes detaljerede operationelle mål, produkter, 
indikatorer og forventede resultater er fastlagt i deres årlige forretningsplaner, og de kontrolleres af EIT i forbindelse 
med tildelingen af tilskud.
EIT accepterer ikke desto mindre at medtage flere tilskudsrelaterede oplysninger, f.eks. om VIF’ernes vigtigste årlige 
mål, tematiske aktivitetsområder og planlagte foranstaltninger, i sine årlige arbejdsprogrammer fremover.
33
Se EIT’s og Kommissionens svar på punkt 35 og 37.
35
EIT har opretholdt principperne om gennemsigtighed og ligebehandling gennem sine procedurer til at gennemføre 
undtagelserne i forordningen om oprettelse af EIT. EIT er fortsat indstillet på at gøre sine procedurer mere effektive 
og virkningsfulde.
4 http://eit.europa.eu/sites/default/files/EIT%20Annual%20Work%20Progamme%202016.pdf
Kommissionens og EIT’s svar 48
En indkaldelse af VIF-forslag kan ikke sidestilles med tildelingen af et tilskud og kan derfor ikke sammenlignes med 
denne proces, som Retten antyder. Dette er kun et skridt frem mod tildelingen af partnerskabsrammeaftalen (FPA). 
Efter udvælgelsen af et VIF følger en opstartsfase, hvor tildelingskriterierne defineres og verificeres, og herefter 
tildeles en partnerskabsrammeaftale. Tilskuddene tildeles efterfølgende på grundlag af særskilte procedurer, der er 
omfattet af andre bestemmelser.
EIT har endvidere forbedret sine procedurer og offentliggjort et revideret sæt kriterier for indkaldelsen af VIF-forslag 
for 2016 den 5. oktober 2015. Som anført i det offentliggjorte dokument vil hvert af de tre kriterier, som bestyrelsen 
vil anvende, få tildelt højst 10 point, og der kan derfor højst opnås 30 point under høringen. Bestyrelsens tildeling af 
point beregnes som et gennemsnit af bestyrelsesmedlemmernes individuelle tildeling. Det samlede antal point fra 
høringen af bestyrelsen vil blive lagt sammen med de point, som ekspertpanelet tildelte i den tekniske evaluerings -
fase. Det forslag, der modtager det højeste antal point af de maksimale 130 point, udvælges af EIT’s bestyrelse (et 
forslag pr. tematisk område).
På baggrund af erfaringerne fra indkaldelsen af VIF-forslag for 2014 og for at forenkle processen er »Final Recommendation 
Panel« blevet nedlagt i forbindelse med indkaldelsen af VIF-forslag for 2016.
Efter EIT’s opfattelse er den reviderede procedure, der skal anvendes i forbindelse med indkaldelsen af VIF-forslag 
for 2016, fuldstændig gennemsigtig, og den sikrer ligebehandling af alle potentielle forslagsstillere.
37
EIT har »haft tilstrækkelig fokus på potentielle interessekonflikter« .
Det er vigtigt at bemærke, at kun én af de 15 eksperter, der blev udpeget inden for rammerne af evalueringen af 
VIF-forslag, blev udpeget direkte. Dette var nødvendigt på grund af specifikke krav i forbindelse med udførelsen af 
opgaven, navnlig en dyb viden om EIT’s VIF-model, et bredt kendskab til og praktisk forståelse for generelle EU-mål 
for innovation samt praktisk forståelse for og erfaring med det akademiske miljø og forsknings- og erhvervsmiljøet. 
Det blev desuden behørigt kontrolleret, om der forelå interessekonflikter i forbindelse med den pågældende ekspert.
Ved udvælgelsen af de eksterne eksperter, der skulle evaluere VIF-forslag i forbindelse med VIF-indkaldelsen for 2014, 
vurderede EIT nøje den enkelte potentielle interessekonflikt på grundlag af de relevante Horisont 2020-bestem -
melser og traf passende foranstaltninger. EIT’s vurdering og foranstaltninger er blevet behørigt begrundet og 
dokumenteret. Specielt med henblik på håndtering af potentielle interessekonflikter ved udvælgelsen af eksterne 
eksperter har EIT vedtaget detaljerede interne procedurer på grundlag af de almindelige bestemmelser i Horisont 2020. 
Der blev på denne baggrund truffet foranstaltninger, lige fra fuldstændig udelukkelse af eksperter fra processen 
til delvis udelukkelse, afhængigt af den formodede risiko og interessekonfliktens omfang. EIT er imidlertid fast 
besluttet på at forbedre effektiviteten og virkningsgraden af ekspertudvælgelsesprocessen i forbindelse med 
indkaldelsen af VIF-forslag for 2016. I overensstemmelse med de specifikke anbefalinger fra Kommissionens interne 
revisionstjeneste vil EIT i god tid i forvejen udarbejde en EIT-specifik liste over potentielt egnede eksperter baseret 
på ekspertprofiler, som matcher behovet, med inddragelse af en udbudsspecialist i ekspertudvælgelsesprocessen. 
Denne fortegnelse vil ligeledes fremme en tidlig forebyggelse af interessekonflikter ved i muligt omfang at afdække 
ethvert eksisterende kontraktforhold med centrale aktører på de respektive VIF-områder.
Kommissionens og EIT’s svar 49
40
Da EIT’s budget er etårigt, og EU’s budget som regel ikke vedtages før midten af december, kan tilskudsaftaler for 
et bestemt år ikke underskrives før den 1. januar samme år. Dette spørgsmål blev først behandlet af Revisionsretten 
i årsberetningen for regnskabsåret 2011, hvortil EIT fremsatte sine bemærkninger. EIT har forpligtet sig til at afkorte 
tidsrummet mellem aktiviteternes startdato som fastsat i VIF’ernes forretningsplaner og datoen for indgåelse af 
tilskudsaftalerne. Takket være disse bestræbelser blev tilskudsaftalerne for 2013 og 2014 indgået med de tre VIF’er 
i henholdsvis februar 2013 og februar 2014.
2015 var et særligt år, idet flere VIF’er anmodede om at udskyde anvendelsen af den nye partnerskabsrammeaftale 
for at få en yderligere afklaring af konsekvenserne af visse bestemmelser i aftaler mellem EIT, VIF’erne og Europa-Kom -
missionen i forbindelse med tilpasningen til Horisont 2020-bestemmelserne. Derudover tog den forudgående godken -
delse af de nye tilskudsaftaler længere tid end normalt på grund af et behov for juridisk rådgivning. EIT forventer 
igen rettidig indgåelse af tilskudsaftaler fra 2016, idet de nye partnerskabsrammeaftaler allerede vil være på plads. 
Med andre ord forventes den sene indgåelse i 2015 at være en engangsforeteelse.
45
Den 3. december 2015 vedtog EIT’s bestyrelse en overvågningsstrategi for instituttet, hvor der registreres og måles 
data for Horisont 2020, for EIT’s indvirkning gennem egne aktiviteter og VIF-aktiviteter og for VIF-resultater.
EIT agter at indføre et finjusteret overvågningssystem »rettet mod resultater og virkninger«  som fastlagt i EIT’s løbende 
treårige arbejdsprogram for 2015-2017. I 2015 iværksatte EIT en konsulentopgave vedrørende udformning af virk -
ningsbaserede KPI’er og nedsatte en arbejdsgruppe, der skulle behandle dette særlige spørgsmål, og som forven -
tes at afslutte sit arbejde i 2016. EIT agter endvidere ligeledes at opstille særlige KPI’er til måling af resultaterne af 
integration af videntrekanten. EIT vil revidere præstationsmålingssystemet og de underliggende centrale KPI’er på 
grundlag af resultatet af denne KPI-gennemgang i 2016.
47
I overensstemmelse med artikel 16, stk. 2, i forordningen om oprettelse af EIT blev den første evaluering af EIT gen -
nemført i 2011, og den næste gennemføres ved udgangen af 2016.
Konklusioner og anbefalinger
53
Se EIT’s og Kommissionens svar på punkt 17-19, 20-23 og 24-27.
Anbefaling 1: EIT accepterer anbefalingen, når det er relevant.
EIT accepterer følgende del af anbefalingen: »Agenturerne bør anvende metoden med forenklede omkostninger, når det 
er relevant« . Resten af anbefalingen er ikke relevant for EIT af de grunde, der er anført i vores svar.
54
Se EIT’s og Kommissionens svar på punkt 28-29 og 30-31.
Anbefaling 2: EIT accepterer anbefalingen.
EIT accepterer at medtage flere generelle tilskudsrelaterede oplysninger om EIT’s mål i sine årlige arbejdsprogram -
mer fremover. Detaljerede operationelle mål, produkter, indikatorer og forventede resultater, som VIF’erne skal 
nå, vil imidlertid fortsat blive fastlagt af VIF’erne i deres årlige forretningsplaner i overensstemmelse med artikel 6, 
stk. 2, litra d), i forordningen om oprettelse af EIT, og de vil ikke blive medtaget i det årlige arbejdsprogram.
Kommissionens og EIT’s svar 50
55
Se EIT’s og Kommissionens svar på punkt 34-37.
Anbefaling 3: EIT accepterer delvist anbefalingen.
EIT accepterer anbefalingen med undtagelse af følgende sætning: »udpeger ikke eksterne eksperter direkte« . I behø -
rigt begrundede og særlige tilfælde bør EIT have mulighed for at udpege eksperter direkte.
56
Se EIT’s og Kommissionens svar på punkt 39-41.
Anbefaling 4: EIT accepterer delvist anbefalingen.
EIT accepterer anbefalingen med undtagelse af følgende sætning: »Der bør angives et maksimumbeløb i FPA’er« . Det 
er ikke muligt eller rimeligt på forhånd at angive maksimale tilskudsbeløb i syvårige partnerskabsrammeaftaler.
Anbefaling 5: EIT accepterer anbefalingen.
51 ECDC’s svar
Resumé
I
ECDC glæder sig over rapporten fra Den Europæiske Revisionsret.
ECDC vil gerne fremsætte følgende bemærkninger om de dele af rapporten, der vedrører ECDC:
Bemærkninger
17
Inden ECDC lancerer nye projekter, gennemføres systematiske muligheds - og værdianalyser (OVS), som betragtes 
som forudgående vurderinger. Disse analyser gennemgås hvert år, inden projekterne medtages i det årlige arbejds -
program. Muligheds - og værdianalysen vil dog blive forbedret i fremtiden, så den omfatter alle de aspekter, der 
nævnes.
23
ECDC er af den opfattelse, at tilskud var den mest hensigtsmæssige finansieringsform for projekterne VENICE III og 
ERLTB-Net, men ECDC er enig i, at beslutningen om tilskudsfinansieringsmodellen skulle have været dokumenteret 
bedre. I kommende arbejdsplaner vil ECDC på en bedre måde underbygge grundene til, at man anvender netop 
dette finansieringsværktøj i det enkelte tilfælde.
25
Den metode, der omfattede fuldstændig vurdering, blev anset for at være den mest hensigtsmæssige måde at 
tildele EPIET-tilskud til EU-støttemodtagere på og samtidig sikre gennemsigtighed og ligebehandling. I 2015 identi -
ficerede ECDC’s interne udvalg for indkøb, tilskud og kontrakter visse muligheder for at forenkle processen uden at 
give afkald på gennemsigtighed og ligebehandling. Blandt disse var direkte tildeling, som man valgte at anvende 
i 2016. Dette blev senere bekræftet af Den Europæiske Revisionsret. Siden januar 2016 gennemføres den nye part -
nerskabsrammeaftale i lighed med en procedure for direkte tildeling.
29
Efter at have vedtaget strategien for uddannelse i folkesundhed i juni 2015 fortsatte ECDC med at vurdere denne 
del af uddannelsesbehovet gennem en EU-omfattende vurderingsundersøgelse af uddannelsesbehovet (decem -
ber 2015). Sammen med de involverede parter er man i gang med at analysere og gennemgå de indsamlede 
oplysninger.
31
Det årlige arbejdsprogram for 2016 omfatter et bilag med en specifik tabel over planlagte tilskud med oplysninger 
om tilskudsform, anslået beløb og tidsperiode. I det samlede programplanlægningsdokument for 2017 vil der blive 
tilføjet yderligere oplysninger såsom målsætninger og forventede resultater.
ECDC’s svar 52
39
I det nuværende system for forudgående kontrol anmoder man enten om en revisionsattest eller et antal understøt -
tende bilag fra støttemodtageren inden den endelige udbetaling. ECDC tager stilling til resultaterne af den efterføl -
gende kontrol, når man opdaterer processerne for den forudgående kontrol.
43
ECDC er i gang med at forbedre indikatorerne for at kunne foretage en bedre bedømmelse af resultaterne og virk -
ningerne af de tilskudsfinansierede aktiviteter.
47
Se svar under punkt 50.
50
Da der mangler centrale præstationsindikatorer til at måle antallet af epidemiologer, der uddannes i medlemssta -
terne, har ECDC foretaget en uformel, men systematisk indsamling af årlige indikatorer, som kan betragtes som en 
skønsmæssig opgørelse af uddannelsesbehovet. Det er følgende indikatorer (som ikke indgår i MB-rapporten): (1) antal 
individuelle ansøgninger pr. år til EU-delen af stipendiet, (2) antal interessetilkendegivelser fra EU-medlemsstaterne 
vedrørende stipendiepladser, (3) årlig oversigt over beskæftigelsesstatus for de stipendiater, der fuldfører uddannel -
sen, jf. åbne, officielle informationskilder. Det bør også nævnes, at ECDC siden 2015 inden for rammerne af den årlige 
spørgeundersøgelse blandt interessenter har bedt de berørte parter om at komme med feedback og angive, hvor 
tilfredse de er med de forskellige tilskudsfinansierede uddannelser. Se også svar til punkt 29.
Konklusioner og anbefalinger
53
Se svar til punkt 17, 23 og 25 ovenfor.
Anbefaling 1
ECDC godtager anbefalingen.
54
Se svar til punkt 29 og 31 ovenfor.
Anbefaling 2
ECDC godtager anbefalingen.
55
ECDC’s grundforordning hjemler ikke sådanne afvigelser.
ECDC’s svar 53
Anbefaling 3
ECDC er ikke omfattet af anbefalingen.
56
Se svar til punkt 39 ovenfor.
Anbefaling 4
ECDC godtager anbefalingen.
57
Se svar til punkt 43 og 50 ovenfor.
Anbefaling 5
ECDC godtager anbefalingen.
54 EEA’s svar
Bemærkninger
Uhensigtsmæssige finansieringsværktøjer
20
For så vidt angår de tilskud, der tildeles i henhold til uddelegeringsaftalen med GD GROW med henblik på gennem -
førelsen af GIO Land, blev valget af finansieringsværktøj truffet af Kommissionen.
Det skal også påpeges, at i visse tilfælde (f.eks. Luxembourg) besluttede man ikke at tildele et tilskud, men indgik 
i stedet en tjenesteydelsesaftale af hensyn til effektiviteten.
I grundforordningen for agenturet oprettes såvel agenturet som et europæisk miljøinformations- og observations -
netværk, der har til formål at forsyne Kommissionen og medlemsstaterne med pålidelige og sammenlignelige 
oplysninger på europæisk plan. I forordningen identificeres de partnerorganisationer, som netværket består af. De 
tilgængelige finansieringsmuligheder (tilskud, der involverer forslagsindkaldelser eller udbudsprocedurer) giver 
mulighed for at indføre et konkurrenceelement i netværket og kan true det samarbejde, der er nødvendigt, for at 
agenturet og netværket kan udføre deres opgaver.
22
I forbindelse med de europæiske temacentre tog man endnu en gang spørgsmålet om de hensigtsmæssige finan -
sieringsværktøjer op i forbindelse med den revision, der blev gennemført i 2012 forud for offentliggørelsen af 
forslagsindkaldelsen.
Den omfattende synteserapport, som det udpegede revisionsudvalg udarbejdede på bestyrelsens specifikke 
anmodning, indeholdt tilstrækkelige og hensigtsmæssige oplysninger til brug for beslutningen om valg af 
finansieringsmekanisme.
Mangelfuld udformning af tilskud
26
Brugen af forenklede omkostningsmuligheder ville kræve en forudgående indsamling og analyse af statistiske og 
historiske data eller af den sædvanlige praksis for omkostningsberegning hos partnerorganisationerne over en fler -
årig periode, jf. artikel 124, stk. 2, i finansforordningen. Dermed ville den administrative byrde blive flyttet og ikke 
nødvendigvis blive mindre.
Der blev ikke opstillet SMART-mål for resultater og virkninger
29
EEA vil sørge for at specificere SMART-mål i sit programmeringsdokument for 2017. Det skal imidlertid bemærkes, 
at for tilskudsaftaler, der tildeles i henhold til uddelegeringsaftalen, fastlægges målene i Kommissionens årlige 
arbejdsprogrammer og projektgennemførelsesplanen for den respektive uddelegeringsaftale.
Finansieringsafgørelserne var ufuldstændige
31
EEA’s arbejdsprogram for 2013 indeholder oplysninger om det aktivitetsbaserede budget fordelt på aktiviteterne 
i årets forvaltningsplan, mens mandatet for forslagsindkaldelsen for tildeling af partnerskabsrammeaftaler gav en 
indikation af det anslåede årsbudget.
Efter Rettens bemærkninger vedtog EEA’s bestyrelse den 25. november 2015 en finansieringsbeslutning, der omfat -
tede et detaljeret arbejdsprogram for gennemførelsen af handlingsplaner for de europæiske temacentre i 2016.
EEA’s svar 55
Forudgående og efterfølgende kontrol
39
EEA gennemførte forskellige foranstaltninger med henblik på at styrke sin verifikationsprocedure, og man udfor -
mede navnlig retningslinjer for verifikation, som blev udsendt til ressourceansvarlige, der udførte forudgående 
verifikation af tilskud, samt en hensigtsmæssig verifikationspolitik, der havde til formål at sikre udgifternes dækning 
og støtteberettigelse.
Efter Rettens bemærkning har man senere tilbagesøgt beløbet, der var udbetalt til støttemodtageren (se boks 10).
Andre svagheder i den interne kontrol
41
Hvis partnerskabsrammeaftaler og tildeling af tilskud fortsat skal være det foretrukne redskab til finansiering af 
aktiviteter udført af de europæiske temacentre, vil EEA sørge for at specificere det samlede budget for hele partner -
skabsrammeaftalernes gyldighedsperiode i den relevante forslagsindkaldelse.
Mangel på centrale resultatindikatorer
43
De centrale resultatindikatorer (KPI’er) for 2016 for alle europæiske temacentre nævnes i tabellen over centrale del -
resultater som »forventede resultater« i overensstemmelse med tidsplanen i finansieringsbeslutningen, som besty -
relsen vedtog den 16. december 2015.
EEA vil sørge for at fastsætte udtrykkelige centrale resultatindikatorer i de næste tilsvarende finansieringsbeslutnin -
ger for 2017.
Manglende eller ufuldstændig efterfølgende evaluering
49
Der er indført et system med forudgående, tværgående gennemgang af udkast til handlingsplaner i 2016, hvor man 
kigger på synergier mellem de europæiske temacentre med det eksplicitte mål at forbedre sammenhængen, effek -
tiviteten og virkningsfuldheden af deres arbejde med henblik på gennemførelsen af EEA’s arbejdsprogram.
Inden udgangen af 2018 vil EEA foretage en evaluering af virkningsfuldheden af de europæiske temaprogrammer, 
hvor man bl.a. vil måle resultater og virkninger af de aktiviteter, der udføres af de europæiske temacentre.
Konklusioner og anbefalinger
Hensigtsmæssig anvendelse af tilskudsfinansiering
53
EEA vil gennemgå sin tidligere vurdering af finansieringsmekanismerne for de europæiske temaprogrammer og 
samtidig vurdere virkningen af at benytte andre former for tilskud som forberedelse til udpegelsen af fremtidige 
europæiske temacentre, der finder sted i 2018.
Man vil udføre en tilsvarende vurdering i samråd med Europa-Kommissionen, hvis det planlægges at benytte tilskud 
som finansieringsinstrument i forbindelse med resultaterne for de uddelegerede opgaver under uddelegeringsafta -
len om gennemførelse af Copernicus-tjenesten til overvågning af landjorden og In situ-komponenten.
Anbefaling 1
EEA accepterer anbefalingen
EEA’s svar 56
Årlig programmering af tilskudsforanstaltninger
54
EEA vil sørge for at specificere SMART-mål i sit programmeringsdokument for 2017.
Desuden vil EEA supplere sine fremtidige årlige arbejdsprogrammer fra 2017 og frem med yderligere oplysninger, 
navnlig om de målsætninger, der skal opfyldes, de forventede resultater, resultatindikatorerne, der skal anvendes, 
og den skønnede budgetbevilling til de planlagte tilskudsaktioner, således at de årlige arbejdsprogrammer vil 
udgøre en finansieringsafgørelse i betydningen i artikel 84 i finansieringsreglerne for EU’s almindelige budget.
Anbefaling 2
EEA accepterer anbefalingen.
Procedurer for tildeling af tilskud
55
Forordningen om oprettelse af EEA hjemler ikke sådanne afvigelser.
Anbefaling 3
Anbefalingen er ikke relevant for EEA.
Forudgående og efterfølgende kontrol
56
I forbindelse med de seneste forslagsindkaldelser med henblik på tildeling af parterskabsrammekontrakter ved -
rørende de forskellige europæiske temacentre, som blev iværksat i 2012 og 2013, benyttede EEA lejligheden til at 
revidere aftaledokumenterne og indførte en standardiseret rapporteringsskabelon. I mellemtiden har agenturet 
udformet finansielle retningslinjer for både støttemodtagere og de ressourceansvarlige, der udfører forudgående 
verifikationer.
I 2016 vil EEA bestræbe sig på at gennemføre en yderligere styrkelse af sit verifikationssystem ved at sikre en strin -
gent anvendelse af sine interne kontrolstandarder og handle på resultaterne af de efterfølgende kontroller, agentu -
ret har foretaget.
Anbefaling 4
EEA accepterer anbefalingen.
Centrale præstationsindikatorer og efterfølgende evalueringer
57
EEA vil sørge for at specificere relevante centrale præstationsindikatorer for virkninger og resultater af agenturets 
tilskudsfinansierede aktiviteter i sit programmeringsdokument for 2017.
Inden udgangen af 2018 vil EEA foretage en evaluering af effektiviteten af de europæiske temaprogrammer, hvor 
man bl.a. vil måle resultater og virkninger af de aktiviteter, der udføres af de europæiske temacentre, med henblik 
på at definere relevante præstationsindikatorer til overvågningsformål.
Anbefaling 5
EEA accepterer anbefalingen.
57 EFSA’s svar
Resumé
III
EFSA foretog en solid forudgående evaluering af sine tilskuds- og udbudsprojekter (»Box 2«), bruger en vejledning 
til at bistå ledelsen med at træffe beslutning om den bedst egnede finansieringsmekanisme og har benyttet forenklede 
omkostningsmodeller, hvor det har været relevant (se punkt 27). Kontrolprocedurerne for gennemførelse af finan -
sielle tilskud blev yderligere styrket i foråret 2015.
Hvad angår anbefalingen om overvågnings- og rapporteringssystemer for tilskud baseret på resultat- og virkningsorien -
terede centrale resultatindikatorer samt efterfølgende evalueringsresultater erkender EFSA, at der er plads til yderli -
gere forbedring med hensyn til fastsættelse af relevante virkningsindikatorer i programmeringsdokumenterne.
IV
EFSA bemærker, at anbefalingerne i denne rapport ikke er agenturspecifikke.
Bemærkninger
22
EFSA har en vejledning med seks punkter til at bistå ledelsen med at træffe beslutning om den bedst egnede 
finansieringsmekanisme.
23
I tilfælde, hvor EFSA ikke modtager et tilfredsstillende forslag i henhold til tilskudsløsningen, kan agenturet beslutte 
at udvide målgruppen og vælge udbudsløsningen, som er åben for alle interesserede organisationer (idet interesse -
konflikter nøje søges undgået).
48
I 2013 udførte EFSA en omfattende og specifik efterfølgende evaluering af sit program for videnskabelige udbud og 
tilskud og dettes bidrag til EFSA’s kerneopgaver.
Konklusioner og anbefalinger
Passende anvendelse af finansiering i form af tilskud
53
EFSA har en vejledning med seks punkter til at bistå ledelsen med at træffe beslutning om den bedst egnede 
finansieringsmekanisme.
I tilfælde, hvor EFSA ikke modtager et tilfredsstillende forslag i henhold til tilskudsløsningen, kan agenturet beslutte 
at udvide målgruppen og vælge udbudsløsningen, som er åben for alle interesserede organisationer (idet interesse -
konflikter nøje søges undgået).
EFSA’s svar 58
Anbefaling 1
Accepteret.  EFSA er enig i denne anbefaling, som agenturet allerede har efterlevet i tidligere år. EFSA har 
en vejledning i omkostningseffektivitet til at bistå ledelsen med at træffe beslutning om den bedst egnede 
finansieringsmekanisme.
Årlig programmering af tilskudsaktioner
54
Fra 2015 styrkede EFSA gennemsigtigheden i sin udliciteringsplanlægning ved at udarbejde en samlet udbuds- og 
tilskudsplan, der offentliggøres på agenturets websted og løbende holdes ajour.
Anbefaling 2
Accepteret. EFSA er enig i denne anbefaling, som agenturet allerede har efterlevet i tidligere år, hvilket Revisions -
retten har anerkendt i opfølgningen på tidligere års bemærkninger til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets 
årsregnskab for regnskabsåret 2014.
Procedurer for tildeling af tilskud
55
Forordningen om oprettelse af EFSA hjemler ikke sådanne afvigelser.
Anbefaling 3
Ikke relevant for EFSA.
Forudgående og efterfølgende kontroller
56
EFSA har en egnet procedure for kontrol med gennemførelsen af finansielle tilskud, som i overensstemmelse med 
den risikobaserede tilgang fokuserer på væsentlige elementer. Denne procedure blev styrket i foråret 2015.
Anbefaling 4
Accepteret. EFSA er enig i denne anbefaling, som agenturet allerede har efterlevet i tidligere år. EFSA har omkost -
ningseffektive procedurer for kontrol med gennemførelsen af finansielle tilskud.
Centrale resultatindikatorer og efterfølgende evalueringer
57
EFSA har udført en omfattende og specifik efterfølgende evaluering af sit program for videnskabelige udbud og 
tilskud og dettes bidrag til EFSA’s kerneopgaver (se punkt 48).
Anbefaling 5
Accepteret. EFSA har efterlevet denne anbefaling i tidligere år i henseende til efterfølgende evalueringer. Agentu -
ret erkender, at der er plads til yderligere forbedring med hensyn til fastsættelse af relevante virkningsindikatorer 
i programmeringsdokumenterne.
59 Frontex’ svar
Bemærkninger
17
Forhåndsevalueringen af, hvorvidt agenturets aktiviteter skaber merværdi, og hvorvidt man havde udvalgt den 
mest hensigtsmæssige gennemførelsesmetode, blev allerede udført af lovgiveren i 2003 før vedtagelsen af grund -
forordningen for Frontex. Med henblik på at foretage en forhåndsevaluering af omkostningseffektiviteten af de 
operationelle ressourcer, der indsættes i Frontex-koordinerede fælles operationer, medtager man ikke opfordringen 
til operationel solidaritet ved EU’s ydre grænse og de politiske realiteter.
20
Frontex understreger, at artikel 3, stk. 4, i grundforordningen begrænser Frontex’ finansiering af »fælles operationer« til 
tilskud. Dette betyder, at de tilgængelige finansieringsværktøjer for agenturet som udgangspunkt er begrænsede.
Agenturets grundforordning er i øjeblikket under revision (se Kommissionens meddelelse COM (2015) 6711), og Fron -
tex forfølger sit mål om at udvide finansieringsmekanismerne, så man kan benytte andet end tilskud.
22
Inden for begrænsningerne i grundforordningen vil Frontex undersøge, hvorvidt der findes supplerende aktiviteter 
til de »fælles operationer«, der kan finansieres ved hjælp af andre finansieringsmekanismer. Hvis sådanne aktiviteter 
identificeres, vil der blive fastlagt relevante retningslinjer og kriterier for at hjælpe med at udvælge den mest hensigts -
mæssige finansieringsmekanisme.
23
Frontex har mandat til at koordinere det operationelle samarbejde mellem EU’s medlemsstater. Indsættelsen af det 
tekniske udstyr fra medlemsstaternes kompetente myndigheder i Frontex-operationerne skal prioriteres.
I Frontex-forordningens artikel 7, stk. 5, fastsættes det, at agenturet finansierer indsættelsen af teknisk udstyr. Køb 
af overvågningstjenester fra private virksomheder er en mulighed for at supplere det tekniske udstyr, der leveres af 
medlemsstaterne. Dette kan imidlertid aldrig fuldt ud erstatte samarbejdet med medlemsstaterne.
Eksemplet, som Retten nævner, er Frontex’ første praktiske erfaring, som efterfulgte et pilotprojekt. De faktiske udgif -
ter ved indsættelse af private fly og de praktiske omstændigheder vil blive vurderet i forbindelse med gennemførel -
sen af rammekontrakten med en genåbning af udbuddet.
Det skal bemærkes, at agenturet er stødt på vanskeligheder med værtsmedlemsstaternes myndigheder i forbindelse 
med at indsætte fly under denne rammekontrakt.
26
Det besværlige godtgørelsessystem hænger sammen med forskellene mellem medlemsstaternes betingelser for at 
finansiere indsættelse af udstyr.
Systemet med løbende udgifter til udstyr (Running Expenses of Means – REM) er en løsning, som Frontex har indført 
sammen med eksperter fra medlemsstaterne, og som giver mulighed for at medfinansiere den fælles liste af define -
rede støtteberettigede udgifter til indsættelse af teknisk udstyr og for at tilpasse sig de nationale regler og særtræk 
hos medlemsstaternes forskellige myndigheder.
1 Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om den europæiske grænse- og kystvagt og om ophævelse af Rådets forordning 
(EF) nr. 2007/2004, forordning (EF) nr. 863/2007 og Rådets beslutning 2005/267/EF.
Frontex’ svar 60
29
Målsætningerne i de operationelle planer er normalt underlagt en kvalitativ vurdering, fordi den kvantitative 
metode er tilfældig og fremhæver opnåelse af målværdierne uden nogen overordnet vurdering af resultater og 
udfordringer i gennemførelsesperioden.
Der findes visse restriktioner med hensyn til kvantificering på området ulovlig indvandring, hvor Frontex opere -
rer. Koordineringen af fælles operationer/eftersøgnings- og redningsoperationer eller (i samarbejde med andre 
EU-agenturer) optrævling af kriminelle netværk, som bistår ved ulovlig indvandring, er vanskelig at omsætte til 
kvantificerbare mål. Frontex mener ikke desto mindre, at man er i stand til at påvise overensstemmelsen mellem de 
operationelle aktiviteter og de strategiske mål ved hjælp af kvalitative snarere end rent kvantitative mål.
35
Visse ændringer af beslutningsprocessen er allerede indført. Ved de årlige bilaterale samtaler i 2015 gav den admini -
strerende direktør skriftlige mandater til medarbejdere, der deltog i forhandlinger.
For så vidt angår den formelle beslutningsproces, undersøger agenturet muligheden for at nedsætte evaluerings -
udvalg bestående af mindst tre medarbejdere fra mindst to enheder.
37
Siden efteråret 2015 har de medarbejdere, der er udpeget til at forhandle ved de årlige bilaterale samtaler, under -
skrevet en specifik erklæring, som bekræfter fraværet af enhver form for interessekonflikt.
39
Frontex bemærker, at den svaghed, der identificeres i boks 10, vedrører den besværlige REM-proces. Se også svaret 
på punkt 26.
44
De væsentligste indikatorer beregnes og fremlægges i henhold til kravene til den årlige rapportering.
Med henblik på styring aftalte man at benytte et begrænset antal indikatorer, således at styringsorganet har mulig -
hed for at styre agenturets arbejde.
Erfaringerne viste, at fastsættelse af resultatindikatorer (som i 2012 og 2013) i det årlige arbejdsprogram og ligeledes 
de tilhørende målværdier, som skal nås, var uforholdsmæssige til dette formål. Det førte også til mindre rapportering 
til bestyrelsen.
51
Frontex understregede, at der ikke findes nogen retlig ramme for dataoverførslen, som Retten henviser til. I hen -
hold til den gældende retlige ramme er medlemsstaterne ansvarlige for at håndtere yderligere procedurer vedrø -
rende ulovlige migranter, som pågribes og reddes under fælles operationer. Ulovlige migranters status defineres og 
fastlægges i alle tilfælde af medlemsstaterne på et senere tidspunkt. I overensstemmelse med den gældende retlige 
ramme råder Frontex ikke over nogen personoplysninger vedrørende ulovlige migranter og har ikke ret til at være 
i besiddelse af sådanne.
Frontex’ svar 61
Kommissionens forslag fra december 2015 (COM (2015)671) har til formål at forbedre situationen. I forslaget under -
søges muligheden for at give agenturet adgang til europæiske databaser såsom SIS og EURODAC, og det overvejes 
at fremsætte forslag til ændring af de retsakter, der udgør grundlaget for disse databaser.
Konklusioner og anbefalinger
53
Frontex understreger, at artikel 3, stk. 4, i grundforordningen begrænser Frontex’ finansiering af »fælles operationer« til 
tilskud. Dette betyder, at de tilgængelige finansieringsværktøjer for agenturet som udgangspunkt er begrænsede.
Man er i øjeblikket i færd med at revidere agenturets grundforordning. Denne begrænsning er dog endnu ikke blevet 
fjernet.
Inden for begrænsningerne i grundforordningen vil Frontex undersøge, hvorvidt der findes supplerende aktiviteter 
til de »fælles operationer«, der kan finansieres ved hjælp af andre finansieringsmekanismer. Hvis sådanne aktiviteter 
identificeres, vil der blive fastlagt relevante retningslinjer og kriterier for at hjælpe med at udvælge den mest hen -
sigtsmæssige finansieringsmekanisme.
Indkøb af overvågningstjenester fra private virksomheder, som Retten nævner, er Frontex’ første praktiske erfaring, 
som efterfulgte et pilotprojekt. De faktiske udgifter ved indsættelse af private fly og de praktiske omstændigheder 
vil blive vurderet i forbindelse med gennemførelsen af rammekontrakten.
Det skal imidlertid bemærkes, at agenturet er stødt på visse vanskeligheder med medlemsstaternes myndigheder 
i forbindelse med brugen af private virksomheders tjenester på dette område.
Det besværlige godtgørelsessystem hænger sammen med forskellene i medlemsstaternes betingelser for at finan -
siere indsættelse af udstyr.
Anbefaling 1
Frontex accepterer anbefalingen, men gennemførelsen af denne anbefaling vil imidlertid afhænge af resultatet af 
drøftelserne om forslaget om ændring af grundforordningen.
54
Målsætningerne i de operationelle planer er normalt underlagt en kvalitativ vurdering, fordi den kvantitative 
metode er tilfældig og fremhæver opnåelse af målværdierne uden nogen overordnet vurdering af resultater og 
udfordringer i gennemførelsesperioden.
Der findes visse restriktioner med hensyn til kvantificering på området ulovlig indvandring, hvor Frontex opererer. Koor -
dineringen af fælles operationer/eftersøgnings- og redningsoperationer eller (i samarbejde med andre EU-agenturer) 
optrævling af kriminelle netværk, som bistår ved ulovlig indvandring, er vanskelig at omsætte til kvantificerbare 
mål. Frontex mener ikke desto mindre, at man er i stand til at påvise overensstemmelsen mellem de operationelle 
aktiviteter og de strategiske mål ved hjælp af kvalitative snarere end rent kvantitative mål.
Frontex’ svar 62
Anbefaling 2
Frontex accepterer anbefalingen.
55
Visse ændringer af beslutningsprocessen er allerede indført. Ved de årlige bilaterale samtaler i 2015 gav den admini -
strerende direktør skriftlige mandater til medarbejdere, der deltog i forhandlinger.
For så vidt angår den formelle beslutningsproces, undersøger agenturet muligheden for at nedsætte evaluerings -
udvalg bestående af mindst tre medarbejdere fra mindst to enheder.
Siden efteråret 2015 har de medarbejdere, der er udpeget til at forhandle ved de årlige bilaterale samtaler, under -
skrevet en specifik erklæring, som bekræfter fraværet af enhver form for interessekonflikt.
Anbefaling 3
Frontex accepterer denne anbefaling og har allerede delvist gennemført den del, der vedrører gennemsigtighed og 
fravær af interessekonflikter. Frontex skal ligeledes tage hensyn til solidaritetskriteriet.
56
Frontex bemærker, at den svaghed, der identificeres i boks 10, vedrører den besværlige REM-proces. Se også svaret 
på punkt 26.
Anbefaling 4
Frontex accepterer anbefalingen og vil fortsat arbejde på at forbedre sine verifikationssystemer.
57
De væsentligste indikatorer beregnes og fremlægges i henhold til kravene til den årlige rapportering.
Med henblik på styring er det aftalt at benytte et begrænset antal indikatorer, således at styringsorganet har mulig -
hed for at styre agenturets arbejde. Erfaringerne viste, at fastsættelse af resultatindikatorer (som i 2012 og 2013) i det 
årlige arbejdsprogram og ligeledes de tilhørende målværdier, som skal nås, var uforholdsmæssige til dette formål. 
Det førte også til mindre rapportering til bestyrelsen.
Frontex’ svar 63
Frontex understreger, at der ikke findes nogen retlig ramme for dataoverførslen, som Retten henviser til. I henhold 
til den gældende retlige ramme er medlemsstaterne ansvarlige for at håndtere yderligere procedurer vedrørende 
ulovlige migranter, som pågribes og reddes under fælles operationer. Ulovlige migranters status defineres og fastlæg -
ges i alle tilfælde af medlemsstaterne på et senere tidspunkt. I overensstemmelse med den gældende retlige ramme 
råder Frontex ikke over nogen personoplysninger vedrørende migranter og har ikke ret til at være i besiddelse af 
sådanne.
Kommissionens forslag fra december 2015 (COM (2015) 671) har til formål at forbedre situationen. I forslaget under -
søges muligheden for at give agenturet adgang til europæiske databaser såsom SIS og EURODAC, og det overvejes 
at fremsætte forslag til ændring af de retsakter, der udgør grundlaget for disse databaser.
Anbefaling 5
Frontex accepterer anbefalingen, men dette vil imidlertid afhænge af ændringer af den retlige ramme samt infor -
mationsdeling med medlemsstaterne.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
I treårsperioden 2013-2015 beløb agenturernes 
tilskudsudgifter sig til i alt 740 millioner euro. Retten 
undersøgte, om de systemer og kontrolprocedurer, der var 
indført med henblik på forvaltningen af tilskud i fem 
agenturer (ca. 92 % af den samlede tilskudsfinansiering), 
overholdt lovgivningen, og om de var effektive. Retten 
konstaterede, at de reviderede agenturer generelt har 
tildelt og udbetalt tilskud i overensstemmelse med 
reglerne, men at de fleste af dem ikke i tilstrækkelig grad 
har undersøgt alternative finansieringsmuligheder, og at 
tilskud derfor ikke altid har været det bedste middel til at 
opfylde deres mål. De reviderede agenturer har endvidere 
ikke i tilstrækkelig grad målt effektiviteten af deres tilskud.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET