[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 6.11.2007

KOM(2007) 651 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

om øget sprængstofsikkerhed

{SEK(2007) 1421}{SEK(2007) 1423}

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

om øget sprængstofsikkerhed(EØS-relevant tekst)

INDLEDNING

Den Europæiske Union er kendetegnet ved stadig større åbenhed og en nøje sammenhæng mellem de interne og eksterne sikkerhedsaspekter. I EU er der en stigende indbyrdes afhængighed, hvilket giver mulighed for fri bevægelse for mennesker, ideer, teknologi og ressourcer. Følgelig er det også et område, som terrorister kan udnytte til at nå deres mål, og som allerede har været udsat for dette. De angreb, der blev afværget i London og Glasgow den 29. og 30. juni, samt de terrorrelaterede anholdelser, der har fundet sted i Tyskland, Danmark og Østrig, er en påmindelse om, at truslen er til stede. På denne baggrund er en samordnet og fælles europæisk indsats ud fra en solidarisk tankegang nødvendig for at bekæmpe terrorismen.

Sprængstoffer er det våben, der oftest anvendes ved terrorangreb, og sprængstofferne tegner sig for langt de fleste af ofrene i de seneste 50 år. Den Europæiske Union har altid prioriteret og prioriterer fortsat arbejdet med at forbedre sprængstofsikkerheden og gøre det vanskeligt for terrorister at fremstille eksplosive anordninger.

Umiddelbart efter terrorangrebene i Madrid slog Det Europæiske Råd den 25. marts 2004 i sin erklæring om terrorbekæmpelse fast, at " der er behov for at sikre, at terrororganisationer og -grupper ikke får adgang til de redskaber, de benytter sig af ". Det Europæiske Råd understregede navnlig ” behovet for øget sikkerhed omkring skydevåben, sprængstoffer, bombefremstillingsudstyr og den teknologi, som benyttes i forbindelse med udførelsen af terrorhandlinger ”.

Kommissionen vedtog i forlængelse af Det Europæiske Råds erklæring den 18. juli 2005 en meddelelse om foranstaltninger til at skabe større sikkerhed med hensyn til sprængstoffer, detonatorer, udstyr til fremstilling af bomber og våben[1]. Som en af de væsentligste foranstaltninger blev det i meddelelsen nævnt, at Kommissionen havde til hensigt at udarbejde en handlingsplan for øget sprængstofsikkerhed med udgangspunkt i en ekspertgruppes anbefalinger.

Der er således blevet gennemført en dialog med en lang række interessenter både fra den offentlige og private sektor inden for rammerne af Eksperttaskforcen vedrørende Sikkerhed omkring Sprængstoffer, som består af repræsentanter for de berørte parter, herunder erhvervslivet og de offentlige myndigheder. Taskforcen har gennemført sit arbejde gennem fire forskellige arbejdsgrupper om hhv. udgangsstoffer, forsyningskæden, sporing og offentlig sikkerhed, og det blev afsluttet i juni 2007 med fremlæggelsen af en rapport indeholdende 50 anbefalinger til foranstaltninger, der skal højne sprængstofsikkerheden i EU.

Kommissionen har på grundlag af taskforcens rapport udarbejdet en omfattende handlingsplan om øget sprængstofsikkerhed, hvori der tages fat på alle sikkerhedsaspekter og i vidt omfang trækkes på et offentligt-privat samarbejde i form af en offentlig-privat sikkerhedsdialog. Eftersom der inden for visse områder er brug for en klar adskillelse mellem aktiviteterne i den private og offentlige sektor, indeholder handlingsplanen også en række nye redskaber til brug i samarbejdet mellem medlemsstaternes specialtjenester.

Mål

Det strategiske mål for handlingsplanen om øget sprængstofsikkerhed er at bekæmpe terroristers brug af eksplosive anordninger inden for EU og herigennem beskytte samfundet mod truslen om terrorangreb ved hjælp af sprængstoffer, samtidig med at der tages fuldt hensyn til de mange erhvervsområder, hvor sprængstoffer og sprængstoffernes udgangsstoffer anvendes til fordel for almenvellet.

Anvendelsesområde

Handlingsplanen fokuserer primært på sikkerheden. Handlingsplanen skal som udgangspunkt ikke beskæftige sig med sikkerhedsspørgsmål, men flere af de foreslåede foranstaltninger kan have en positiv virkning for sikkerheden.

Da terrortruslen kræver, at der anlægges en bred tilgang til sprængstofsikkerheden, beskæftiger handlingsplanen sig både med selve sprængstofferne og udgangsstofferne for sprængstoffer. Den omhandler desuden både lovligt og ulovligt fremstillede sprængstoffer.

Struktur

Terrorbekæmpelsen kræver en bredt anlagt tilgang og fuld inddragelse af den offentlige og private sektor.

Grundlaget for EU's tilgang til sprængstofsikkerhed bør være forebyggelse, sporing og aktiv indsats. I grundlaget bør der indgå flere specifikke foranstaltninger vedrørende udgangsstoffer for sprængstoffer, forsyningskæden (oplagring, transport, sporbarhed) og sporing. Samtidig bør der vedtages et sæt horisontale foranstaltninger vedrørende offentlig sikkerhed, som kan være med til at supplere og konsolidere grundlaget.

Inden der eventuelt som et resultat af handlingsplanens gennemførelse vedtages konkrete lovgivningsforanstaltninger, vil der finde yderligere overvejelser sted, og der skal foreligge en positiv cost-benefit-vurdering.

Udgangsstoffer

Generelt omfatter udgangsstofferne for sprængstoffer alle kemiske forbindelser og komponenter, som kan ændres til en sprængstofforbindelse gennem en kemisk reaktion eller reaktionskæde. Det er meget vigtigt, at der tages stilling til en række udgangsstoffer. Det drejer sig p.t. om:

acetone | citronsyre | hydrogenperoxid | kaliumchlorat & perchlorat |

ammoniumnitrat (kunstgødning) | hexamin | salpetersyre | kaliumnitrat |

ammoniumnitrat (teknisk) | saltsyre | nitromethan | natriumchlorat |

svovlsyre |

Listen over udgangsstoffer bør ændres, hvis og når det er nødvendigt.

HORISONTALE FORANSTALTNINGER

EU's og befolkningernes sikkerhed er afhængig af et effektivt samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne, EU-institutionerne og alle andre relevante interessenter.

Der er allerede sket store fremskridt inden for sprængstofsikkerheden både i medlemsstaterne og på EU-plan. Der kan dog stadig gøres noget inden for områder som f.eks. informationsudveksling, formidling af oplysninger om god praksis, indførelse af koordineringsmekanismer og fælles indsats på bestemte områder. EU kan inden for disse områder være til stor støtte for medlemsstaterne, når det drejer sig om sikkerhedsaspektet.

Med hensyn til sprængstofsikkerhed er der to horisontale områder, der bør prioriteres, nemlig

- bedre og hurtigere udveksling af information og oplysning om god praksis og

- øget forskning i sprængstofrelaterede emner.

Bedre og hurtigere udveksling af information og oplysning om god praksis

Som en af grundpillerne i EU's bestræbelser på at øge sprængstofsikkerheden skal medlemsstaterne udveksle information og oplysninger om god praksis.

Der bør først og fremmest oprettes et varslingssystem for sprængstoffer, så medlemsstaternes myndigheder informeres om umiddelbare trusler, tyveri af sprængstoffer, tyveri af detonatorer, tyveri af visse udgangsstoffer, mistænkelige transaktioner og opdagelsen af nye fremgangsmetoder.

For det andet bør der etableres et europæisk bombedatasystem, som skal promoveres som et fælles EU-redskab, der giver de relevante myndigheder på EU- og medlemsstatsniveau adgang til oplysninger om sprængstoffer og hændelser vedrørende sprængstoffer.

Systemet bør fungere døgnet rundt med adgang til følgende tjenester (afhængig af ansvarsfordelingen i medlemsstaterne): politi, toldmyndigheder, grænsevagter, efterretningstjeneste, hæren / nationale forsvarsstyrker. På medlemsstatsniveau bør der oprettes 27 nationale bombedatacentre, som skal fungere som nationale kontaktcentre.

Udvekslingen af erfaring, viden og god praksis bør fortsættes mellem alle parter, der er berørt af sprængstofsikkerhed. Der bør derfor hvert andet år afholdes en konference om sprængstofsikkerhed omfattende alle relevante emner.

Der bør desuden etableres en dialog med eksterne partnere om sprængstofsikkerheden. EU bør som et vigtigt led i sine sikkerhedsbestræbelser arbejde for udveksling af god praksis og opfordre til øgede sikkerhedsstandarder uden for EU. Det eksterne samarbejde bør hovedsagelig fokusere på EU's nabolande.

Øget forskning i sprængstofrelaterede emner

Sikkerhedsforskningen er afgørende for bestræbelserne på at øge EU's muligheder for at imødegå sikkerhedstrusler. Investering i forskning bør derfor prioriteres.

Følgende forskningsområder kan allerede nu angives som prioriterede:

- improviserede eksplosive anordninger og deres egenskaber

- sporing af sprængstoffer og udgangsstoffer, herunder gennem brug af tilsætningsstoffer. Dette burde omfatte forskning i forbedret sporbarhed (før eksplosion) og tilsætningsstoffer til anvendelse ved sporing (efter og før eksplosion)

- mobile kit til testning af sprængstoffer

- sporing af improviserede eksplosive anordninger i lufthavne. Der lægges særlig vægt på sporing af flydende sprængstoffer, og målet er at udvikle sporingsteknikker, som gør det muligt gradvist at indføre et nyt screeningsudstyr, som kan spore farlige væsker, uanset mængde

- præsentation af tekniske løsninger, som medlemsstaternes myndigheder kan anvende til at jamme mobiltelefonsignaler i truede områder. Eftersom mobiltelefoner kan anvendes som detonatorer, burde det være muligt midlertidigt at jamme mobiltelefonsignalerne i et givet område for at forhindre, at sprængstoffer bringes til eksplosion på afstand

- inhibitorer, der kan tilsættes udgangsstoffer for sprængstoffer.

Forskning i sprængstofsikkerhed bør ikke begrænses til ovennævnte områder. Det er nødvendigt regelmæssigt at revidere prioriteringen. Herudover skal informationsudvekslingen mellem medlemsstaterne forbedres, så der undgås ressourcetab på grund af overlapning.

Der bør altid tages nøje stilling til, hvor følsom forskningen er, med henblik på at vurdere, hvem der kan få adgang til resultaterne. Inden for visse områder er fortrolighed meget vigtig.

Forebyggende foranstaltninger

Forebyggende foranstaltninger spiller en vigtig rolle i forbedringen af sprængstofsikkerheden. På forebyggelsesområdet er der en række foranstaltninger, som kan træffes på både EU- og medlemsstatsplan.

Hvad udgangsstofferne angår, kan der blandt de prioriterede foranstaltninger nævnes bedre kontrol med visse kemikalier, øget bevidstgørelse af personalet og udpegning af mistænkelige transaktioner.

Hvad mere generelt sprængstofferne angår, bør der ses på sikkerheden i hele forsyningskæden. Fremstilling, oplagring, transport og sporing af sprængstoffer er alle områder, der bør behandles med allerstørste vigtighed, med henblik på at mindske sandsynligheden for eller mindske virkningerne af, at sprængstoffer og eksplosive anordninger anvendes til andre formål, misbruges eller stjæles. Der er allerede truffet en række foranstaltninger på dette område. Disse foranstaltninger bør dog konsolideres gennem en særlig sikkerhedsorienteret indsats.

Nøglepunkterne inden for forebyggelse er således:

- øget bevidstgørelse af personalet om udgangsstoffer

- øget regulering af udgangsstoffer på markedet

- øget kontrol med transaktioner, hvori der indgår udgangsstoffer

- øget kontrol med sprængstoffer og pyrotekniske artikler på markedet

- øget sikkerhed i sprængstofanlæg

- øget sikkerhedsgodkendelse af personale

- øget sikkerhed ved transport af sprængstoffer

- mindskelse af spredningen og kvaliteten af oplysninger om ulovlig fremstilling af sprængstoffer.

Øget bevidstgørelse af personalet om udgangsstoffer

De retshåndhævende myndigheders erfaring viser, at indberettere er et af de mest effektive våben mod ulovlige aktiviteter, især gennem sporing af mistænkelige transaktioner og tyveri.

Erhvervslivet og de offentlige myndigheder bør prioritere bestræbelserne på at holde alle, der er beskæftiget med udgangsstoffer, orienteret om sikkerhedsspørgsmål. Der bør til stadighed gennem målrettede kampagner gøres en indsats for at øge personalets opmærksomhed på eventuelle trusler hele vejen gennem forsyningskæden, dvs. hos producenter, formulatorer, distributører og detailforhandlere af udgangsstoffer.

Øget regulering af udgangsstoffer på markedet

Det andet forebyggelsesområde drejer sig om en forbedring af reguleringen for de udgangsstoffer, der er på markedet, nemlig gennem en ændring eller begrænsning af de pågældende kemikalier. Der bør gøres en indsats, så det bliver vanskeligere at anvende visse udgangsstoffer til fremstilling af improviserede eksplosive anordninger, og så det forhindres, at de i hvert fald ikke anvendes af mindre drevne terrorister og amatører til fremstilling af bomber.

Der bør indføres en ordning, som gør det muligt at planlægge og udarbejde reglerne for udgangsstoffer, som er tilgængelige på markedet. Der bør således oprettes et stående ekspertudvalg, som skal definere risiciene i forbindelse med de forskellige udgangsstoffer og fremkomme med anbefalinger til Kommissionen, samtidig med at der tages hensyn til de forskellige foranstaltningers proportionalitet og omkostninger. Anbefalingerne kunne bl.a. bestå i en begrænsning af koncentrationen af visse udgangsstoffer, salgsforbud, anvisning af alternativer til stoffer under mistanke og prioritering af forskningen.

Det stående udvalg ville bl.a. blive bedt om at udarbejde indgående udtalelser om følgende emner og føre tilsyn med gennemførelsen af konkrete foranstaltninger:

1. udvikling af egnede tilsætningsstoffer og anbefaling af, at de anvendes i udgangsstoffer for at forhindre, at udgangsstofferne anvendes i sprængstoffer, hvis det er teknisk muligt

2. begrænsning af koncentrationen af visse udgangsstoffer med henblik på salg til slutbrugerne

3. totalforbud mod afsætning af koncentreret stærk syre på U's forbrugsmarked (ikke-engrosmarked), hvis der findes et alternativ, herunder f.eks. svovlsyre, saltsyre og salpetersyre.

4. indførelse af en tilsynsordning på markedet for ammoniumnitratgødning og begrænsning af salget til private af gødning med stort nitrogenindhold

5. begrænsning af privates adgang til ren nitromethan. Erhvervskunder bør have adgang til stoffet via en kundegodkendelsesordning

6. begrænset adgang for private til ikke-flegmatiseret natriumchlorat (ukrudtsmiddel)

7. mulighed for og fordele ved et totalforbud mod salg af visse udgangsstoffer til mindreårige.

På baggrund af det stående udvalgs arbejde med begrænsning af salget af visse mængder og/eller koncentrationer af udgangsstoffer vil det eventuelt blive pligtigt at registrere købernes identitet. Oplysningerne skulle være tilgængelige for de retshåndhævende myndigheder, dog med forbehold af reglerne om databeskyttelse.

Med henblik på sikkerheden under oplagring af udgangsstoffer bør der endelig tilrettelægges EU-minimumsstandarder og en industriel vejledning i form af en kodeks.

Øget kontrol med transaktioner, hvori der indgår udgangsstoffer

Det tredje prioritetsområde drejer sig om, at der skal føres kontrol med transaktioner, der eventuelt har med skadelig virksomhed at gøre. Det stående udvalg for udgangsstoffer bør desuden tage stilling til nedenstående foranstaltninger.

Der bør i de enkelte medlemsstater være en simpel varslingsmekanisme, som kan benyttes af alle i forsyningskæden til at gøre myndighederne opmærksom på mistænkelige transaktioner eller tyveri. Der bør indføres en indberetningsordning for mistænkelige transaktioner i lighed med ordningerne for narkotikaprækursorer og mistænkelige finansielle transaktioner. Man kunne forestille sig, at der blev pligt til at give de nationale myndigheder meddelelse om alle transaktioner, hvori der indgår udgangsstoffer, og som eventuelt er mistænkelige. Der bør udarbejdes en "adfærdskodeks" i lighed med EU-kodeksen for narkotikaprækursorer beregnet for industrien og detailhandelen med henblik på afsløring af adfærd, som er mistænkelig.

Der bør foretages en vurdering af, hvilke fordele det vil have at indføre en ordning, hvorefter alle udgangsstoffer i detailhandelen på emballagen mærkes med en kode for at angive, at køb af dette stof eventuelt registreres. Det kunne overvejes at fremstille et EU-symbol, som skulle angive, at detailsalg af produktet vil blive registreret.

Øget kontrol med sprængstoffer, der kan købes på markedet, og pyrotekniske artikler

Alle medlemsstater har for øjeblikket en godkendelsesordning for virksomheder, der beskæftiger sig med sprængstoffer. Men der mangler ofte en godkendelsesordning for ikke-erhvervsmæssig omgang med sprængstoffer. Det er derfor nødvendigt at sikre, at fremstilling, oplagring, salg, anvendelse og besiddelse af sprængstoffer, inkl. af private, officielt er reguleret i alle medlemsstater, og at der udstedes tilladelser og licenser. En sådan ordning skal gælde for både virksomheder og ikke-erhvervsmæssige aktiviteter.

Ved fund af ulovlige sprængstoffer er det bydende nødvendigt så hurtigt som muligt at finde frem til sprængstoffernes seneste officielle ejermand. Af denne grund ville det være meget nyttigt for de retshåndhævende myndigheder i medlemsstaterne, hvis der fandtes et enkelt EU-mærke for sprængstoffer. En sådan mærkningsordning er derfor under planlægning i Kommissionen, og det vil sandsynligvis ende med et direktivforslag om identifikation og sporing af sprængstoffer, der anvendes til civile formål. Direktivet vil indeholde forslag om, at alle sprængstoffer skal forsynes med et særskilt mærke, der er synlig såvel for det menneskelige øje som i form af streg- eller matrixkoder. Ordningen bør gennemføres så hurtigt som muligt.

Truslerne i forbindelse med pyrotekniske artikler bør også undersøges. Eftersom de kan anvendes i improviserede eksplosive anordninger, bør kontrollen øges. Pyrotekniske artikler er ikke blevet anvendt til terrorangreb, men de har optrådt i forbindelse med kriminelle handlinger (f.eks. er de indgået som dele af improviserede rørbomber). Rådet vedtog den 16. april 2007 et nyt EU-direktiv om pyrotekniske artikler[2], som hovedsagelig drejer sig om sikkerhed, men også berører beskyttelsesaspektet.

Da udstedelsen af licenser til håndtering af store mængder pyrotekniske artikler indtil videre ikke er harmoniseret, er det i visse medlemsstater muligt at håndtere store mængder pyrotekniske artikler uden nogen overordnet regulering, blot de relevante oplagrings- og transportkrav er opfyldt. Dette hul bør lukkes ved hjælp af standardiserede EU-krav til udstedelse af licenser og håndtering af store mængder pyrotekniske artikler.

Øget sikkerhed i sprængstofanlæg

Med hensyn til sikkerheden i sprængstofanlæg er der ikke den samme erfaring i medlemsstaterne, og spørgsmålet behandles forskelligt. Men eftersom der inden for de seneste ti år er blevet stjålet større mængder sprængstoffer i Europa, bør der nok gøres en yderligere indsats. Der bør ske en tilnærmelse af sikkerhedsniveauet i sprængstofanlæg inden for EU, og om muligt bør der udarbejdes fælles minimumsstandarder.

For det første bør alle sprængstofanlæg (fremstilling, oplagring, distribution og anvendelse) have en sikkerhedsplan / et sikkerhedsstyringssystem. Sikkerhedsplanerne / sikkerhedsstyringssystemerne skal være risikobaserede og munde ud i praktiske sikkerhedsforanstaltninger. Som led i sikkerhedsplanen / sikkerhedsstyringsystemet bør der udnævnes "ansvarlige personer" og en "sikkerhedsmanager". Det bør være muligt for de nationale myndigheder at give undtagelser til mindre brugere. Med hensyn til faste lagerfaciliteter bør de nødvendige bestemmelser om adgangsbegrænsende foranstaltninger og sporing stå i forhold til risikoen og følge en standardklassificering.

For det andet bør de nationale myndigheder have pligt til løbende at holde producenter og distributører af sprængstoffer orienteret om regionale trusler. Beredskabsplanerne bør tilrettelægges og afstemmes efter trusselsniveauet.

For det tredje bør der i højere grad redegøres for anvendelsen af råmaterialer ved fremstillingen af sprængstof i løs vægt og færdige produkter. Der findes allerede flere bogførings- og afstemningssystemer. Der er dog stadig brug for at sikre, at tyveri og uoverensstemmelser registreres så hurtigt som muligt.

Endelig bør der tages skridt til at forbedre sikkerheden i de mobile sprængstofproduktionsenheder (MEMU). Indtil videre er mange sprængstoffer til civilt brug blevet fremstillet af medlemsstaternes MEMU'er. Det giver en bedre sikkerhed end ved produktion på fabrikker, som samtidig medfører, at sprængstofferne skal transporteres. Det er dog stadig på visse punkter nødvendigt at forbedre MEMU-sikkerheden. Mængden af sprængstoffer, der fremstilles af MEMU'er, bør registreres i mindst to uafhængige systemer. Alle MEMU'er bør være forsynet med en låsemekanisme, som forhindrer uautoriseret brug, og når de ikke er i brug, bør de parkeres på pladser, der er overvåget.

Øget sikkerhedsundersøgelse af personale

Alle, som professionelt arbejder med sprængstoffer, bør sikkerhedstjekkes, og dette gælder i hele forsyningskæden, dvs. fremstilling, oplagring, transport og brug. Kravet omfatter personalet i de firmaer, som er godkendt til at håndtere sprængstoffer, og personalet i serviceselskaber. Det vil sige, at alle, som er beskæftiget med fremstilling, oplagring, distribution og brug af sprængstoffer, og som har adgang til sprængstoffer, bør godkendes og have en formel tilladelse til at håndtere sprængstoffer.

Øget sikkerhed ved transport af sprængstoffer

Transport af sprængstoffer er specielt problemfyldt på grund af faren for direkte angreb eller risikoen for, at den ulovligt omdirigeres til et andet bestemmelsessted end det oprindelige. Strenge forholdsregler vedrørende sikkerheden under transport af sprængstoffer er derfor et af de vigtigste aspekter af en generelt større sprængstofsikkerhed. Alle EX/II- og EX/III-køretøjer[3], der anvendes til transport af sprængstoffer, bør derfor udstyres med visse sikkerhedsforbedrende anordninger.

Det bør diskuteres, hvorvidt det er nødvendigt at revidere klassificeringen af "desensibiliserede sprængstoffer". Desensibiliserede sprængstoffer omfatter højeksplosive stoffer som RDX (cyclotrimethylentrinitramin) og PETN (pentærythritoltetranitrat), der som udgangspunkt hører til i klasse 1 i FN's henstilling om transport af farligt gods, men hvis de blandes med et desensibiliserende stof, kan de registreres i klasse 4.1. Det er dog ikke fuldstændig sikkert, at klasse 1-risiciene fjernes ved en desensibilisering, og det er derfor nødvendigt at vurdere, om et "desensibiliseret sprængstof" skal opføres i klasse 1 eller 4.1. Klassificeringen af disse stoffer bør derfor tages op til fornyet overvejelse.

Mindskelse af adgangen til og kvaliteten af oplysninger om ulovlig fremstilling af sprængstoffer

Det bør granskes, hvordan internettet anvendes til at sprede oplysninger om fremstilling af bomber. På den ene side giver internettet adgang til en bred vifte af oplysninger, som er til alles fordel. På den anden side misbruges det til at sprede oplysninger, som kan anvendes til skadelig virksomhed. Det er nødvendigt at bekæmpe ulovlig spredning af oplysninger og materiale om bombefremstilling på internettet under fuld sikring af en fri presse, ytringsfrihed og informationsretten. Det bør overvejes at indføre fælles minimumssanktioner for at sprede oplysninger om bombefremstilling over internettet. Kommissionen har allerede taget hul på denne diskussion, eftersom den er ved at revidere rammeafgørelsen om bekæmpelse af terrorisme[4].

Sporing

I tilfælde hvor forebyggelsesforanstaltningerne er slået fejl eller er blevet omgået, er der brug for sporingsredskaber og -procedurer til at mindske risikoen for, at terrorister eller andre kriminelle anvender sprængstofferne til skadelig virksomhed. Der bør derfor udvikles effektive og præcise redskaber til at påvise tilstedeværelsen af sprængstoffer.

Det er nødvendigt med en bredt anlagt tilgang til sporingsarbejdet. Der findes en række teknikker, som kan anvendes til at spore sprængstoffer, bl.a. systemer til sprængstofdetektion (EDS), røntgensystemer, sporhunde og spor- og dampdetektion. Praksis har imidlertid vist, at en enkelt sporingsteknik sandsynligvis ikke er tilstrækkelig. Det kan derfor være nødvendigt at kombinere de forskellige metoder.

Blandt de vigtigste ting kan nævnes:

- at følge et bestemt scenarie i bestræbelserne på at fastslå, hvad der er vigtigt for sporingen

- at opstille minimumsstandarder for sporingsarbejdet

- at forbedre informationsudvekslingen

- at fastlægge ordninger for certificering, testning og afprøvning

- at udnytte sporingsteknologierne bedre på bestemte lokaliteter.

Kommissionen har allerede taget en række væsentlige skridt inden for flysikkerhed. Der er således blevet fastsat pligtige standarder, som sporingsudstyret skal opfylde, og som skal iagttages under anvendelsen. Denne form for arbejde bør fortsættes.

Prioritering af sporingsarbejdet ved hjælp af en scenariebaseret tilgang

Det kræver deltagelse af en lang række interessenter, hvis det skal lykkes at forbedre opsporingen af sprængstoffer, idet der er tale om en kompliceret og tidskrævende proces.

En af de vigtigste opgaver er at få de retshåndhævende myndigheders krav til sporingsarbejdet til at stemme overens med de teknologier og produkter, der findes. Dette arbejde kan lettes, hvis der foretages en prioritering ved hjælp af en scenariebaseret tilgang. Med henblik på en prioritering af det fremtidige arbejde er det derfor som det første skridt vigtigt at få fastlagt, hvilke scenarier der skal følges, og hvilke teknologier der er adgang til. Valget af scenarier vil gøre det lettere at målrette ressourcerne og forskningen, at koncentrere debatten om bestemte emner og problemer og at styrke forståelsen for de forskellige interessenters problemer rundt omkring i EU, herunder valget af indsatstidspunkt og andelen af falske/positive alarmer. Processen ville blive lettere, hvis der blev nedsat et arbejdsgruppe med det formål at udvælge og diskutere de forskellige scenarier og krav til sporingsarbejdet. Da der er tale om et følsomt emne, burde gruppen sammensættes af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen. Det kan dog blive nødvendigt at inddrage den private sektor og forskningsmiljøet i en del af gruppens arbejde, hvis det vurderes at være formålstjenligt. I så fald bør de nødvendige sikkerhedskrav i form af sikkerhedsgodkendelse af deltagerne og anvendelse af sikre lokaler være opfyldt.

Opstilling af minimumsstandarder for sporingsarbejdet

Fastlæggelsen af standarder er et både omkostningseffektivt og virksomt middel til at forbedre sporingsredskaberne. Trods den indsats, der allerede er sket inden for flysikkerhed, bør der fastlægges minimumsstandarder inden for EU. Standarderne skulle i så fald ajourføres, efterhånden som teknologien udvikler sig. Der er forskellige måder at fastlægge standarder på, enten gennem lovgivning eller Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN). Valget af fremgangsmetode afhænger af sikkerhedskravene og de berørte parter.

Forbedring af informationsudvekslingen

Hvis sporingsmulighederne skal gøres bedre, kræves der et tæt samarbejde mellem den private og offentlige sektor. Informationsudvekslingen mellem dem, der deltager i sporingsarbejdet, skal forbedres. Dette gælder mellem de retshåndhævende myndigheder og det sikkerhedspersonale, der arbejder med fysisk sporing af sprængstoffer på forskellige steder, og mellem de retshåndhævende myndigheder og sikkerhedspersonalet på den ene side og producenterne af sporingsudstyr på den anden side.

Sporingsarbejdet er kun effektivt, hvis personalet, der arbejder med fysisk sporing af sprængstoffer, har adgang til ajourførte og relevante oplysninger om trusselsbilledet. Eftersom en række typer og former for sprængstoffer risikerer at blive brugt af terrorister, skal sikkerhedspersonalet have adgang til oplysninger om eventuelle trusler og mulige scenarier. Dette gælder især sikkerhedspersonalet i lufthavne, som løbende bør forsynes med de senest tilgængelige oplysninger om terroristers arbejdsmetoder og andre trusselsoplysninger. En forudsætning herfor er, at sikkerhedspersonalet har den nødvendige sikkerhedsgodkendelse.

Hvis producenterne af sporingsudstyret havde adgang til diverse uddannelsesrelevante oplysninger og oplysninger om visse typer sprængstoffer, ville mulighederne for at udvikle bedre redskaber blive væsentligt bedre. Producenterne af udstyr til at spore sprængstoffer har for øjeblikket i mange tilfælde ikke adgang til visse sprængstoffer og i tilstrækkelig mængde. Hvis sporingsredskaberne under visse forhold ikke fungerer optimalt, bør sådanne oplysninger formidles videre til producenten, så sporingsfunktionen kan blive forbedret. Dette kunne ske gennem en tilbagemeldingsordning, som dog ikke bør være indrettet med henblik på at lette producentens testgennemførelse.

Som en yderligere hjælp for sporingseksperterne kunne der oprettes en database med begrænset adgang og oplysning om specifikationerne for de sprængstoffer, der findes på EU-markedet, herunder de sprængstofspecifikationer, som retsmyndigheder og sporingseksperter har brug for. Det ville i denne forbindelse være muligt at benytte de eksisterende licensordninger, dog med en eventuel udvidelse af informationsforpligtelsen.

Herudover kunne der med henblik på sporingsarbejdet udarbejdes en vejledning i praktisk håndtering (for slutbrugerne) og oprettes et netværk af eksperter i sporing af sprængstoffer.

Fastlæggelse af certificerings-, testnings- og afprøvningsordninger på EU-niveau for systemer til sporing af sprængstoffer

Der bør indføres certificerings-, testnings- og afprøvningsordninger gældende for hele EU for systemer til sporing af sprængstoffer. Sådanne ordninger ville indebære store økonomiske fordele, da man ville undgå det ressourcespild i den offentlige og private sektor, som skyldes, at de samme aktiviteter finder sted i flere medlemsstater. Herudover ville ordningerne gøre det muligt for de medlemsstater, som ikke har nogen certificeringsordning, at få del i de relevante certificeringsoplysninger. Hvis der fandtes fælles certificerings-, testnings- og afprøvningsordninger ville de offentlige myndigheder ikke være så afhængige af at få oplysninger fra producenterne af sporingsudstyr, og de ville således kunne træffe deres afgørelser på grundlag af objektive resultater. Ordningerne ville endelig være til fordel for den private sektor, da de vil gøre det muligt for producenterne at markedsføre deres produkter mere effektivt. Med det formål at sikre den samme kvalitet hos alle deltagere kunne det overvejes at standardisere certificerings-, testnings- og afprøvningsprocesserne.

Der er brug for en certificeringsordning til at vurdere, om sporingsredskaberne opfylder en række godkendte standarder. Certificeringen kunne foregå i godkendte laboratorier/organisationer i medlemsstaterne og ville kræve, at alle medlemsstater tilslutter sig.

Der burde også være en testningsordning gældende for hele EU med det formål at foretage en generel vurdering af de enkelte sporingsredskabers funktion. I ordningen skulle der være indbygget en udveksling af testresultaterne mellem de offentlige myndigheder og relevante institutter i medlemsstaterne. De oplysninger, der således ville blive indsamlet om sporingsredskaberne ved hjælp af uafhængige test, ville være nyttige for de offentlige myndigheder og andre interessenter, da de vil gøre det lettere at træffe en beslutning i forbindelse med en indkøbsprocedure.

Endelig bør der indføres en EU-ordning for afprøvning af sporingsredskaber, hvorved det ved hjælp af sammenfaldende eller meget ens scenarier ville være muligt at vurdere, hvordan en række nye sporingsteknologier fungerer. En sådan ordning ville gøre det lettere at sammenligne forskellige teknologier fra forskellige forhandlere af sporingsredskaber. Formålet med ordningen skulle være at finde frem til de lovende redskaber og teknologier og hjælpe dem med at komme ind på markedet.

Bedre udnyttelse af sporingsteknologierne på bestemte lokaliteter

På bestemte lokaliteter er det nødvendigt at udnytte sporingsteknologierne bedre. Det er vigtigt at få foretaget en omfattende undersøgelse af situationen i lufthavne, andre transportmidler og offentlige anlæg, som potentielt må betragtes som truet infrastruktur. Der er allerede sket store fremskridt i arbejdet med at spore sprængstoffer på bestemte lokaliteter, bl.a. gennem fastsættelse af EU-regler om funktionen og anvendelsen af sporingsudstyr i lufthavne. Dette arbejde bør løbende følges op, evalueres og styrkes og om nødvendigt ajourføres. Man bør dog være opmærksom på, at det er nødvendigt at minimere de nye sporingsteknologiers indvirkning på de rejsende, samtidig med at der fastholdes et passende sikkerhedsniveau. Det kunne overvejes at gøre det samme på andre problemområder, f.eks. andre transportområder. Arbejdet skulle i så fald være baseret på relevante scenarier og trusselsbilledet.

Beredskab og indsats

I tilfælde af at forebyggelses- og sporingsarbejdet skulle slå fejl, skal der være passende og effektive beredskabsplaner. Ansvaret for beredskabet påhviler uden for enhver tvivl medlemsstaternes myndigheder. Det ville dog være nyttigt, om EU deltog på visse områder, især gennem udveksling af oplysninger og god praksis vedrørende beredskabs- og indsatsforanstaltninger og udveksling af oplysninger, der er brug for ved strafferetlig forfølgelse af de skyldige.

De vigtigste forhold i forbindelse med beredskab og indsats er:

- at forbedre udvekslingen af oplysninger og god praksis mellem medlemsstaterne

- at fastlægge trusselsbilledet og

- at træffe beredskabs- og indsatsforanstaltninger specielt rettet mod truslen om terrorhandlinger, hvortil der benyttes sprængstoffer.

Forbedret udveksling af oplysninger og god praksis mellem medlemsstaternes relevante myndigheder

Der burde etableres et europæisk netværk for ammunitionsrydning (EOD) med det formål at øge informationsudvekslingen og den gensidige tillid. Et sådant netværk ville være nyttigt for udbredelsen af god praksis og med henblik på afholdelsen af fælles uddannelsesarrangementer samt bidrage til at holde alle interessenter orienteret om den seneste udvikling.

Spørgsmålet om, hvordan man skal håndtere store mængder kemikalier, der findes i forbindelse med overvågning, kan være et problem for mindre erfarne medlemsstater. Øget informationsudveksling ville være til nytte for disse landes eksperter i ammunitionsrydning, da visse lande ikke er særlig godt rustet til at håndtere store mængder ueksploderede sprængstoffer, herunder sikring af sprængstofferne og udtagning af prøver med henblik på undersøgelse og typebestemmelse i et laboratorium.

Fastlæggelse af trusselsbillede

Medlemsstaterne bør være opmærksom på behovet for en særlig trusselsvurdering af sprængstoffer. Der udarbejdes løbende forskellige trusselsvurderinger af bestemte terrorområder. Det bør undersøges nærmere, om der er brug for en særlig trusselsvurdering i forhold til sprængstoffer.

Beredskabs- og indsatsforanstaltninger specielt rettet mod truslen om terrorhandlinger, hvortil der benyttes sprængstoffer

Mobiltelefoner kan af terrorister anvendes til at detonere eksplosive anordninger. Medlemsstaterne er derfor nødt til at sikre, at de retshåndhævende myndigheder har mulighed for at bede udbyderne om at lukke for mobiltelefoni i de berørte områder.

Overvågning

Overvågning er et vigtigt led i vurderingen af, hvordan gennemførelsen af EU's handlingsplan for en forbedret sprængstofsikkerhed forløber. De enkelte medlemsstater bør en gang om året orientere Kommissionen om, hvor langt de er kommet i gennemførelsen af denne handlingsplan. På grundlag af medlemsstaternes rapporter vil Kommissionen regelmæssigt følge op på handlingsplanens gennemførelse for at vurdere, om der bør træffes yderligere foranstaltninger, og hvilke områder der bør prioriteres.

Peer review bør anvendes til at vurdere handlingsplanens gennemførelse og øge udvekslingen af oplysninger om god praksis.

Finansiering

Kommissionen vægter sprængstofsikkerheden højt, og den er derfor berettiget til EU-støtte. Programmet for forebyggelse og bekæmpelse af kriminelle handlinger og det 7. forskningsrammeprogram (FP7) vil indeholde nogle særlige finansieringsmuligheder for arbejdet med sprængstofsikkerhed.

Forskningsprojekter vedrørende sporing og bestemmelse af sprængstoffer kan modtage støtte i henhold til FP7's temaområde 10 om sikkerhedsforskning. Herudover planlægges det at bruge temaområde 10 til at finansiere et demonstrationsprojekt om kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare stoffer og sprængstoffer. Sideløbende hermed er der oprettet et europæisk forum for forskning og innovation på sikkerhedsområdet (ESRIF)[5], som vil opstille en fælles dagsorden for sikkerhedsforskning på mellemlang og lang sigt, hvori alle EU-interessenter fra både leverandør- og aftagersiden vil blive inddraget. Dagsordenen bør indeholde en forskningskøreplan, som er baseret på de offentlige og de private slutbrugeres fremtidige behov og moderne sikkerhedsteknologi. Kommissionen sikrer, at der er de nødvendige forbindelser mellem indsatsen for at øge sprængstofsikkerheden og de relevante ESRIF-arbejdsgrupper.

Den 12. februar 2007 vedtog Rådet for Den Europæiske Union særprogrammet for forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet for perioden 2007-2013, som har et budget på ca. 745 mio. EUR.

I henhold til dette program ydes der finansiel støtte til aktiviteter under afsnit VI i traktaten om Europæiske Union vedrørende alle former for kriminalitet (især terrorisme, menneskehandel og krænkelser af børn, ulovlig narkotikahandel og ulovlig våbenhandel, korruption og bedrageri). Et af de særområder, som programmet dækker, er sprængstofsikkerhed.

Der stilles finansiering til rådighed for de områder, som udpeges ved Kommissionens årlige prioritering.

Konklusion

Inden for sikkerhedsområdet vil Kommissionen fortsat prioritere bekæmpelsen af terroristers brug af eksplosive anordninger. Handlingsplanen om en forbedret sprængstofsikkerhed vil være et vægtigt bidrag til dette arbejde.

Samtlige foranstaltninger i handlingsplanen vil blive iværksat i de kommende år. Flere af foranstaltningerne bør prioriteres, herunder oprettelsen af

- et europæisk netværk for ammunitionsrydning

- et varslingssystem for sprængstoffer

- et europæisk bombedatasystem

- et stående ekspertudvalg om udgangsstoffer

- en arbejdsgruppe om sporing.

Iværksættelsen af det europæiske netværk for ammunitionsrydning, varslingssystemet for sprængstoffer og det europæiske bombedatasystem vil blive støttet med EU-midler med det formål så hurtigt som muligt at forbedre udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne om sprængstoffer.

Oprettelsen af det stående ekspertudvalg om udgangsstoffer og arbejdsgruppen om sporing skal også prioriteres, så eksperterne kan påbegynde arbejdet med at diskutere, hvilke konkrete foranstaltninger der skal træffes med henblik på udgangsstoffer og systemer til sporing af sprængstoffer.

Sideløbende med handlingsplanens gennemførelse vil Kommissionen stille finansiering til rådighed for sprængstofrelaterede aktiviteter.

Annex 1 – Action Plan on Enhancing the Security of Explosives

Horizontal measures

No. | Measure/Action | Competent body | Deadline | Status/Observations |

Priority 1: Improve the exchange of timely information and best practices |

1.1.1 | Establish an Early Warning System concerning explosives Such a system would be used in order to exchange information concerning: Immediate threats; Theft of explosives (any kind); Theft of detonators; Theft of precursors; (to be discussed) Suspicious transactions; Discovery of new modi operandi. The system should be available in particular to Member States public security authorities (national contact points), Europol and all operational EOD units. | MS/Europol/Commission | End 2008 | Task Force Recommendation No. 39 and 40 |

1.1.2 | Create a European Bomb Data System The system should provide a common EU instrument enabling authorised governmental bodies at EU and Member States level to have 24/7 access to relevant information on incidents involving explosive devices. At least all operational EOD units in the Member States should have access to the database. Other competent authorities in the Member States should also be given access in line with national law. Competent units or bodies of the Member States should be strongly obliged to provide all necessary information for inclusion in the database. | Europol/MS/Commission | End 2008 | Task Force Recommendation No. 35, 36, 37 |

1.1.3 | Regularly (every two years) organise an event on the security of explosives covering all relevant issues. Such an event/conference should involving officials from both the public and private sectors. | Commission | Ongoing every two years | Task Force Recommendation No. 50 |

1.1.4 | Engage in dialogue and exchange of best practices with external partners The raising of security standards outside of the EU, in particular in ENP countries, should be encouraged. | MS/Commission | Ongoing |

Priority 2: Step-up explosives-related research |

1.2.1 | Improve the aggregation and spread of research results both at EU level as well as at national level across the EU Member States | MS/Commission | ongoing | Task Force Recommendation No. 49 |

1.2.2 | Perform further research on improvised explosive devices and their properties | MS/Commission | ongoing | Task Force Recommendation No. 47 |

1.2.3 | Perform further research on the detection of explosives and precursors including through the use of additives Enhancing both detectability and traceability should be considered. | MS/Commission | ongoing | Task Force Recommendation No. 47 |

1.2.4 | Perform further research on mobile explosives testing kits | MS/Commission | ongoing | Task Force Recommendation No. 47 |

1.2.5 | Perform further research to find inhibitors which could be added to precursors to explosives to prevent them being used to manufacture explosive devices | MS/Commission | ongoing | Task Force Recommendation No. 48 |

1.2.6 | Perform further research concerning the detection of Improvised Explosive Devices at airports Special focus should be given to research on the detection of liquid explosives. | MS/Commission | Ongoing Progress to be assessed annually | Task Force Recommendation No. 31 |

1.2.7 | Support further research in order to find technical solutions for Member State authorities to jam mobile phone signals in threatened areas | MS/Commission | ongoing | Task Force Recommendation No. 45 |

Prevention measures

No. | Measure/Action | Competent body | Deadline | Status/Observations |

Priority 1: Improve staff awareness concerning precursors |

2.1.1 | Public authorities to provide security information to the entire precursor supply chain, from manufacturers to the retailers, first responders (police, fire-departments, bomb-squads) and educational establishments to focus attention on products of concern | MS | Ongoing | Task Force Recommendation No. 1 |

2.1.2 | Campaigns should be conducted to raise staff-awareness of the threat all along the supply chain amongst manufacturers, formulators, distributors and retailers of precursors. | MS | Ongoing | Task Force Recommendation No. 3 |

Priority 2: Improve the regulation of explosives precursors available on the market |

2.2.1 | The establishment of a system to consider measures and prepare recommendations concerning the regulation of explosives precursors available on the market Such a system should include the establishment of a Standing Committee of Experts tasked with identifying the risks associated with various precursors and recommending appropriate actions to the Commission. The Committee should consider and/or monitor the following issues: Development of suitable additives and promotion of the use of these additives to precursors in order to prevent their use in explosives, when it is technically possible. Restrictions on concentration concerning the sale of certain precursors to end-users. A complete ban on concentrated strong acids to EU consumer markets (non-professional markets) when a substitute giving an equal use is technically possible: sulphuric, hydrochloric and nitric acids in particular. Introduction of a voluntary market surveillance scheme for ammonium nitrate fertilizers and restricting the sale of high nitrogen fertilizers to the general public. Limiting the availability of pure nitromethane to the general public. It should be available to industrial customers via a suitable customer qualification scheme. Restrictions on access of the general public to unphlegmatized sodium chlorate (weed killer). The feasibility and added value of introducing a complete ban on selling certain precursors to minors. The work of the Committee should take into account the detailed measures proposed in the Explosives Security Experts Task Force report. In order to avoid duplicating existing measures or adding unnecessarily to the burden faced by legitimate business, it is important that account is also taken of existing controls on similarly sensitive items. Trading in explosive materials, such as acetone, hydrochloric and sulphuric acid is already covered by the existing Community drug precursor legislation. This legislation offers effective controls and must be taken into consideration before new mechanisms are proposed. To be effective controls will have to apply to imports, exports, transit and intra-Community movements. | Commission/MS | Start by end of 2007 Ongoing | Task Force Recommendation No. 4 |

2.2.2 | Introduce a system for the recording of the identity of the buyer of precursors above certain quantities and/or concentrations. The records should be available to the law enforcement authorities on request or provided to the national contact point in case of suspicious transactions. All relevant data protection rules should apply The relevant quantities and/or concentrations would be set based on the work of the Standing Committee of Experts. | Commission/MS | Start in 2008 Assess the need to setup a concrete system by end 2008 | Task Force Recommendation No. 7 |

2.2.3 | A European minimum standard and industrial guidance by way of an appropriate code should be defined concerning the security of storage of explosives precursors It should not be in conflict with other Regulations. | Commission/MS | End 2008 | Task Force Recommendation No. 8 |

Priority 3: Improve the control over transactions involving precursors |

2.3.1 | Establish a system of reporting suspicious transactions Simple means should exist for anyone within the supply chain to alert the relevant national authority if they see a transaction or theft which they suspect to have been made with the intention of illegally fabricating explosives. A binding system could be considered concerning the notification to the relevant national authority of any transactions involving the products on the list which can be considered suspicious. A “code of conduct”, similar to the EC code for drug precursors, should be developed, for industry and retailers, identifying the behaviours which may give rise to suspicion. | MS/Commission | Start in 2008 Assess the need to setup a concrete system by end 2008 | Task Force Recommendation No. 2, 5, 6 |

2.3.2 | Assessing the benefits of creating a scheme for each precursor handled by the retail sector, under which all packaging would be labelled with a code specifying that the purchase of the substance may be subject to registration The possibility of designing a European symbol to indicate that the product for retail sale is subject to registration could be considered. | MS/Commission | 2008 | Task Force Recommendation No. 9 |

Priority 4: Improve the control over explosives available on the market and pyrotechnic articles |

2.4.1 | Ensure that each Member States has formal systems for authorising, regulating and licensing the manufacture, storage, sale, use and possession of explosives including by private persons This shall apply to companies as well as to non-commercial activities. | MS | 2009 | Task Force Recommendation No. 21 |

2.4.2 | Ensure the identification and tracing of explosives based on the system proposed in the draft Commission Directive on the identification and traceability of explosives for civil use (Traceability Directive) | Commission/MS | End 2007 | Task Force Recommendation No. 22 |

2.4.3 | Harmonise EU requirements for the licensing and handling of large amounts of pyrotechnic articles The lack of any harmonised approach towards licensing schemes to handle large quantities of pyrotechnic articles means that it is possible to handle such materials without regulatory oversight as long storage and transport requirements are met. Such a security gap should be closed. | Commission/MS | End 2009 | Task Force Recommendation No. 43 |

Priority 5: Improve the security of explosives facilities |

2.5.1 | Introduce effective Security Plans/Security Management Systems at all explosives facilities (manufacturing, storing, distributing and using) Ensure that the levels of necessary access prevention and detection provisions in fixed storage facilities should be proportional to the risk and should be subject to a standard classification. | MS | Launch debate in 2008 Ongoing | Task Force Recommendation No. 12 and 14 |

2.5.2 | Introduce an obligation for the relevant national authorities to keep explosives manufacturers and distributors informed as to the regional threat at all times Response plans should be developed tuned to the level of alert present. | MS | Ongoing | Task Force Recommendation No. 13 |

2.5.3 | Raw materials used in the manufacture of bulk explosives and finished product should be periodically accounted for and reconciled as approved by the National Authorities This applies to all factories manufacturing bulk explosives. The relevant periods should not be long so that any losses, thefts and inconsistencies are recognized as quickly as possible. | MS | 2009 | Task Force Recommendation No. 20 |

2.5.4 | Improve the security of Mobile Explosive Manufacturing Units (MEMUs). Amend the European Agreement on the International carriage of dangerous goods by road (ADR) by end of 2009 The following specific actions should be undertaken: The amount of explosives produced on MEMUs should be ascertained by two independent systems. At least one of these should be fitted on the truck. Each MEMU should be fitted with process locks to prevent unauthorised use. Loaded MEMUs should be parked on a site which is guarded or monitored when they are not in use. | Commission/MS | End 2009 | Task Force Recommendation No. 15, 16, 17 |

Priority 6: Improve the security vetting of personnel |

2.6.1 | All personnel employed in the manufacturing, storage, distribution and use of explosives, and who have access to explosives, should be vetted (external checks by relevant national authorities under applicable national regulations) and hold a formal authorisation to have access to explosives | MS | Ongoing | Task Force Recommendation No. 11 |

Priority 7: Improve the security of the transport of explosives |

2.7.1 | All EX/II and EX/III vehicles carrying explosives should be equipped with certain security enhancement solutions. Amend the European Agreement on the International carriage of dangerous goods by road (ADR) by end of 2009. These security solutions include: be fitted with 24 hour, remote monitoring systems (e.g. GPS based systems), that are monitored by an appropriately resourced monitoring station. The Monitoring systems (including the Monitoring Station) must reliably enable where technically possible: Vehicle location to be identified Alarm activation if vehicle is moved from specified location at certain times Alarm activation if specified compartments are opened at certain times and/or at unauthorised locations A duress and/or a panic alarm facility be capable of immobilising the engine remotely if safe and applicable subject to the Vienna Convention be fitted with an anti theft system have sufficiently secure compartments for explosives be fitted with a means of communication have a recognised marking affixed to the roof of the vehicle, to a specified size and description. | Commission/MS | 2009 | Task Force Recommendation No. 18 |

2.7.2 | Launch a debate on the need to review the classification of “desensitized explosives” This should be done with a view to making sure that future transport regulations (GHS-system) continue to cover such substances. | Commission/MS | Immediately End 2007 | Task Force Recommendation No. 19 |

Priority 8: Reduce the supply and quality of information on how to illicitly manufacture explosives |

2.8.1 | Limit the illicit spread of bomb-making information over the Internet | MS/Commission | ongoing | Task Force Recommendation No. 41 |

2.8.2 | Harmonize criminal sanctions for distributing bomb-making experience over the Internet | MS/Commission | End 2008 | Task Force Recommendation No. 41 |

Detection measures

No. | Measure/Action | Competent body | Deadline | Status/Observations |

Priority 1: Establish a scenario-based approach to identifying work priorities in the detection field |

3.1.1 | Setup a working group tasked with developing and discussing detection related scenarios, and then identifying detection technology requirements for the scenarios The working group would be composed of Member State and Commission representatives. | Commission/MS | As soon as possible | Task Force Recommendation No. 23 |

3.1.2 | Create a matrix of what is desired and of what is currently possible in terms of the detection of explosives for each of the scenarios created by the working group | Commission/MS | Ongoing | Task Force Recommendation No. 24 |

Priority 2: Developing minimum detection standards |

3.2.1 | Develop minimum detection standards based on relevant scenarios and threat assessment These standards should be updated as technology evolves | MS/Commission | Ongoing | Task Force Recommendation No. 25 |

Priority 3: Improving the exchange of information |

3.3.1 | Ensure that the security staff (in particular at airports) are provided on a continuous basis with up-to-date information on relevant parts of new terrorist modi operandi or other appropriate threat information For airport security, this should complement the obligations for training security staff set out in §12.2 of the Annex to the EU Regulation 2320/2002 establishing common rules in the field of civil aviation security. | MS | Ongoing | Task Force Recommendation No. 42 |

3.3.2 | Assess and improve where necessary the situation as regards the availability of training data and other information/feedback for manufacturers of detection solutions | Commission/MS | End 2009 | Task Force Recommendation No. 30 |

3.3.3 | Create a database containing the specifications of explosives produced within the EU The database(s) would target specifications of explosives needed by the forensic community and by the experts on detection. | Commission/MS | End 2010 | Task Force Recommendation No. 32 |

3.3.4 | Create a practitioner (end-user) focused handbook concerning detection The handbook would be classified at an appropriate level. | Commission/MS | End 2008 | Task Force Recommendation No. 33 |

3.3.5 | Create a network of experts on the detection of explosives | Commission/MS | End 2008 | Task Force Recommendation No. 34 |

Priority 4: Establish EU-wide certification, testing and trialling schemes for the detection of explosives |

3.4.1 | Create a European wide certification scheme for explosives detection solutions | Commission/MS | End 2009 | Task Force Recommendation No. 26 |

3.4.2 | Create a European wide testing scheme for explosives detection solutions Under the scheme relevant authorities and institutes would be able to exchange test results. | Commission/MS | End 2009 | Task Force Recommendation No. 27 |

3.4.3 | Create a European wide trialling scheme for explosives detection solutions Such a system should be supported by an EU programme and should allow for conducting performance trials under realistic conditions in same or similar scenarios. | Commission/MS | End 2009 | Task Force Recommendation No. 28 |

3.4.4 | Assess the need for the development of standardized procedures and processes concerning certification, testing and trialling processes | Commission/MS | End 2008 | Task Force Recommendation No. 29 |

Priority 5: Make better use of detection technologies in specific locations |

3.5.1 | Improve the use of detection technologies at airports, other modes of transportation and other public facilities Further developments in this field should be supported. The situation should be evaluated and assessed on a continuous basis, and updated as the need arises. | Commission/MS | Ongoing | Task Force Recommendation No. 31 |

Preparedness and response measures

No. | Measure/Action | Competent body | Deadline | Status/Observations |

Priority 1: Improve the exchange of information and best-practices among the relevant Member State authorities |

4.1.1 | Establish a European Explosive Ordnance Disposal Network (EOD Network) The system should facilitate information sharing and trust building. It should contribute to the identification of best practice, the organisation of joint training exercises, and keeping EOD units up to date concerning the latest developments of relevance to the sector. The network should be made available to all EOD-Units (police, governmental and military) dealing with explosives with the MS. The use of EU funding to establish the network should be assessed. | MS/Europol/Commission | End 2008 | Task Force Recommendation No. 38 |

4.1.2 | Exchange information and assistance on dealing with big amounts of chemicals found at a scene under investigation Such exchange would assist EOD experts and could take place through the EOD network. | MS | ongoing | Task Force Recommendation No. 47 |

Priority 2: Develop threat assessments |

4.2.1 | Consider developing specialised threat assessments on explosives | MS/Europol/Council | ongoing | Task Force Report section 4.10 |

Priority 3: Develop specific preparedness and response measures for terrorist threats using explosives |

4.3.1 | Create the possibility for relevant law enforcement authorities to request providers to shut down mobile phone antennas in the case of a threat of a terrorist attack In a situation where there are reasons to believe that mobile phones will be used as firing switches, the responsible law enforcement authorities should be able to request providers to shut down relevant antennas. Relevant experiences, skills and best practices should be exchanged among the Member States via the EOD-Units network in this area. | MS/(Commission) | Ongoing | Task Force Recommendation No. 44 and 46 |

[1] KOM(2005) 329 endelig.

[2] Direktiv 2007/23/EF, EUT L 154 af 14.6.2007, s. 1.

[3] EX/II og EX/III refererer til køretøjer, som specielt anvendes til transport af farligt gods.

[4] Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om bekæmpelse af terrorisme (EFT L 164 af 22.6.2002, s. 3).

[5] Oprettelsen af forummet blev meddelt i Kommissionens meddelelse om dialogen mellem den offentlige og den private sektor inden for forskning og innovation på sikkerhedsområdet (KOM(2007) 511 endelig) af 11.9.2007.