ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(77)560
Vol.1977/0183

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenneetdelaCommunautéeuropéennedel'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiésconformément àl'article5dudit
règlement.
InaccordancewithCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
CommunityandtheEuropeanAtomicEnergyCommunity(OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocumentsinthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung(EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeitzugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEJSKE FAELLESSKABER
COM(77)560 endel.
Bruxelles,den19«januar1978*
FÆLLESSKABETS AKTIONINDENFOR»ENKULTURELLE SEKTOR
(MeddelelsetilBådetfraKommissionen )
COM(77)*>60endel.

INDHOLDSPORTEGNELSE
Side
INDLEDNING 1
I.TRAKTATENS ANVENDELSE PÅDENKULTURELLE SEKTOR 5
A.Friudvekslingafkulturværdier 5
B.Bekæmpelseaftyveriafkulturværdier 6
C.Kulturarbejdernes friebevægelighed ogetablering 10
D.Ungekulturarbejderes studieophold 11
E.Harmonisering afbeskatningsreglerne indenfordenkultur­
ellesektor 12
F.Harmonisering aflovgivningerne omophavsretogdermedbe­
slægtederettigheder 15
G.Detsocialeområde 27
II.ANDREAKTIONER 30
A.Bidragtilbevarelseafdenarkitektoniske kulturarv 30
B.Bidragtiludviklingafkulturelleudvekslinger 33
C.Samarbejde mellemmedlemsstaternes kulturinstitutter ••••• 39
D.Fritidspsdagogik 40
BILAG
I.Økonomiskoversigt
II.Rådetsudkasttilresolution

INDLEDNING
1.Arbejdetmeaattilrettelægge Fællesskabets aktionindenfordenkultu­
rellesektorpåbegyndtesstraksefter,atEuropa-Parlamentet havdeanbefa­
letaktionenvedenresolution,derblevenstemmigtvedtagetden13,maj
19741'.
Volenyderligereresolutionaf8,marts1976,somligeledesblevenstera-
?)migtvedtaget,harEuropa–Parlamentetgivetudtrykforenpositivvurde­
ringafenførsteredegørelseforhovedlinjerneidennævnteaktion^.
ForudenafEuropa-Parlamentets støtteharKommissionenføltsigopmuntret
afvissedrøftelserpåtopmødernei1969t1972og1973«
–iHaagerklæredestats-ellerregeringscheferne ,atdøiEuropaså"et
eneståendecentrum"forkulturensudvikling,ogatdetvarabsolutnød­
vendigtatsikre"bevarelsen"afdettecentrum;
–slutdeklarationen fratopmødetiParisindeholderformuleringer som"øko­
nomiskekspansionerikkeetmålisigselv","denskalgivesigudslagi
enforbedringaflivskvaliteten ogenhøjnelseaflevestandarden ","man
børisærliggradhaveopmærksomheden henvendtpåværdieroggoderafikke–
materielart"}
-detfremgårafdeklarationen omdeneuropæiskeidentitet,somblevvedta­
getiforbindelse medtopmødetiKobenhavn,atdetpåhøjestepolitiske
niveauererkendt,atkulturenerenafgrundbestanddelene afdenneiden­
titet.
Kommissionen harligeledesfremhævet,atdenbelgiskepremierminister isin
rapportomdeneuropæiskeuniongentagnegangefremstillerkulturensomeg->
nettilhosborgerneiFællesskabet atfremkaldeendyberebevidsthed omde­
restilhørsforhold ogderessamhørighed .
1)EFTnr.C62af30.maj1974.
2)EFTnr.C79af5.april1976.
3)SEC(76)217.
Denneførsteredegørelseerden12.oktober1976afgivettilHadettil
underretning forgruppenforgenerellespørgsmål.

Ehdelig erKommissionen ,samtidig medatdenmente atspore enforventning
hosetstørre antal kulturarbe jdere ogendelafdenoffentlige opinion ,ble­
vetpåvirket afdefaktiske oplysninger ,somdens afdelinger harindsamlet
omdeøkonomiske ogsociale vanskeligheder inden forden kulturelle sektor .
Hvad denne sektor angår ,erordet "krise "ikke forstærkt .
2.Derblev herefter taget etforsigtigt skridt tilforberedelse afPælles -
skabets aktion inden fordenkulturelle sektor .Kommissionen harhidtil be­
grænset sigtilatpræcisere detanker ,derligger tilgrund forplanen ,og
foretage deforsøg ,somdenharment detnødvendigt atgennemføre ,førden .
gårvidere . --J
Udviklingen iarbejdets forberedelse skyldes ivæsentlig grad
-deundersøgelser ,somKommissionen lader foretage medhensyn tilforhold ,
sompraktisk taget harværet uudforskede påfællesskabsplan ;
-enekspertgruppe ,someffektivt bistår afdelingerne medfastsættelse afret­
ningslinjer ogmetoder .Disse eksperter kommer fraalle Fællesskabets lande .
Deholder møder ideres personlige egenskab .Europarådet errepræsenteret
ved enobservatør . '
Hvad forsøgene angår ,hardisse kunnet iværksættes dels fra1976takket være
enompostering på20700RE,dels –noget senere –takket være enbevilling på
100000RE,dereroptaget iartikel 393ibudgettet for1977 .
3.Idenne meddelplse vilmandels søge atgøre rede for,hvor langt maner
kommet medFællesskabets aktion inden fordenkulturelle sektor ,dels atan­
give densandsynlige udvikling påområdet .
Deterimidlertid afvigtighed påforhånd atpåpege aktionens faktiske rækkevid­
de,Bomudledes afbetydningen afudtrykket "kulturel sektor ".
Denkulturelle sektor defineres somdetsocialøkonomiske kompleks ,derdannes
afdepersoner ogvirksomheder ,derbeskæftiger sigmedproduktion afkultur -
goder ogkulturelle ydelser .

Herefter erFællesskabets aktion inden fordenkulturelle sektor følgelig
koncentreret omløsningen afdeøkonomiske o#sociale problemer ,dermelder
siginden fordenne sektor ligesom inden foralle deøvrige sektorer ,og
endda medstørre styrke end idefleste andre .Bentager iførste række Kig-
tepåatstøtte kulturen ved engradvis tilvejebringelse afetøkonomisk og
etsocialt miljø ,der ermere gunstigt forden .
Påcammomåde soædenkulturelle sektor ikke erkulturen ,erFællesskabets
aktion inden fordenne sektor ikke enkulturpolitik .
4.Som df-t vilkunne konstateres gennem hele denne redegørelee ,styrker Fæl­
lesskabets aktion inden fordenkulturelle sektor samarbejdet raelleffl Fælles­
skabet ogdeinternationale organisationer ,BOISbeskæftiger sigmedkultu­
relle spørgsmål .
MedUNFECO foregår samarbejdet især påforskningsområdet .Medudgangspunkt i
detmateriale ,somUNESCO harindsamlet ogstillet tilrådighed forKommis­
sionen ,hardenne ladet foretage enundersøgelse afmidlerne tilbekæmpelse
aftyveri ogulovlig handel medkunstværker .Enn,yformel ertaget ibrug ved
denundersøgelse afudviklingens kultxirelle dimension ,som toeksperter ud­
valgt efter fælles aftale arbejder på}alle medlemslandene deltager ifinan­
sieringen afdanne undersøgelse .
Ked Europarådet foregår samarbejdet –somoprettelsen afkontaktbureauet i
Bruxelles i1975 ikke iringe grad bar bidraget til atstyrke -vedperiodisk
udveksling afforskellige undersøgelser ogdokumenter samt veddet fælles ar­
bejde pådemeder ,derafholdes afEuroparådet ,ogsomdetopfordrer Konucis –
sionen til atlade sigrepræsentere ved .
Uden pånogen måde atoverlappe Europarådets eget program erFællesskabets ak­
tion inden forden kulturalle sektor udgangspunktet for enfælles indsats .
Ibetragtning afforskellene mellem Fællesskabets ogEuroparådets opgaver ,ju­
ridiske muligheder ogarbejdsmetoder ,erdet letfordisse toinstitutioner at
afgøre ,hvorledes opgaverne bedst kanfordeles imellem demogatholde Bigtil
denn© arbejdsfordeling .

Kedhensyn tilkulturen Bomsådan (definition ,indhold ,målsætning ,udvik­
ling ,osv.)tilkommer detsåledes ubestrideligt Europarådet atforetage den
grundlæggende forskning påhøjt niveau ,dergørdetmuligt fordetatajour­
føre ogtilpasse grundbegreberne ,somf.eks .kulturelt demokrati ,fritids -
pædagogik eller integreret konserveringsteknik ,tildeforandringer ,derpræ­
gersamfundet $detharforstået atklarlægge ogudbrede disse grund betfrrber ,
sommedlemsstaternes kulturpolitik ividt omfang bygger på.
ForFællesskabet drejer detsigdels omattræffe konkrete foranstaltni.nge}r -
inden forskarpt afgrænsede områder ,somf.eks *beskatningsordningen for
kulturelle fonds eller ophavsretten ,ogdels pådetpraktiske plan atnyt­
tiggøre deafgørende resultater ,somEuroparådet haropnået medhensyn til
bevarelse afden arkitektoniske kulturarv .

I.TRAKTATT2N3 ANVENDELSE PAT>WKUUH!PELLESEKTOR
5.Størstedelen afFællesskabets aktionindenfordønkulturellesektoror
intetandetendEØF-traktatens anvendelsepådenneRektor.Detdrejersigom
friudveksling,fri"bevægelighed ogetablering ,enharmonisering af"beskat-
ningsreglerne oganharmonisering aflovgivningerne .Retsgrundlaget ercelve
traktaten.
Deforskellige fa?llesskabsdokumenter ,somerunderovervejels©iKommissio­
nen,vil-eftørhå-nden somdeudarbejdes–da/jnegrundlagforofficiellefor­
slagtilRådet.
A.Friudvekslingafkulturværdier
6.Kommissionen harmedtagetkulturværdier "blandtdeformueværdier ,sombør
nydegodtafenbetydeligforenklingafformaliteterne vedgrænseovergange­
nemellemFællesskabets lande.
DerermedbistandfraToldlovgivningsxidvalget iværksatenundersøgelse afde
forskelligemidler,somvilgøredetmuligtatgennemføreenBådanforenkling.
7.BorgerneiFællesskabet harstadigaltforoftelejlighedtilatkonstate­
re,atdeadministrative formaliteter hæmmerdenfrieudvekslingafkultur-
værdiermellemdenilande.
Etafdemål,derskalnås,eratgøreformaliteterne såenkle,atdapågæl­
dendeletselvkanudførefortoldningen udenatværenødttilathenvende
sigtilentoldfunktionær .
Manbørendvidereudbredeoglegaliseredsnpraksis,hvorefterskabendekunst­
nereindenfordeplastiskekunstartererfritagetforformaliteter ,nårde
selvtransporterer deresværker*

-6-
EndvidereDørdegældendekautionsordninger forhandelmedkulturværdier for­
bedres,såledesatdenøkonomiske "byrdebliversålillesommulig.
B.Bekæmpelseaftyveriafkulturværdier
8.DasådannetyveriererblevetenveritabelplageialleFællesskabets lan­
de,erenforelæggelseafdemetproblem,dermåløsesafFællesskabet ,også
fordideforanstaltninger ,derkræves,harstørrechanceforatbliveeffek­
tive,hvisdegennemførespåfællesskabsplan ,endhvisdekuniværksættespå'
nationaltplan«
Ligesomdenglobalerammeerforvidpågrundafdeforskelleisituationer
ogmidler,somvisersigdér,erdennationalerammeforsnæver,forsåvidt
somtyveneogderesaftagereharvældigtravltmedatslippevækmeddel-es
bytte.Hvadangårbekæmpelseaftyveriafkulturværdier ,forekommerFælles­
skabetsmiddelstoreoghomogenerammeatværedenbedstegnede.
9.Omenddeterumuligtatbringetyveriafkulturværdiertilophør,erdef
dogmuligtatsætteenbremsepådem,såledesatderesantalreduceresogde
bliverafmindrealvorligkarakter.Hertilkræves,atmansnarereangriber
problemetindirekteenddirekte.Deterdaogsågennemdenulovligehandel,
somtyveriernegiveranledningtil,atmanbedstkanrammedem.Bekæmpelsen
afdenulovligehandelvilværemereeffektivendbekæmpelsenafselvetyve­
rierne.
Denvej,manskalfølge,eratgøretyveriafkulturværdier mindreinteres­
santogmindreindbringende,detvilsigevedatsørgefor,atafsætningenaf
destjålnegenstandeblivervanskeligereogmererisikabel.Deteretspørgs­
målomharmoniseringaflovgivningerne ,idetdeforskelle,derbestårmellem
deenkeltelande,ertilgunstfortyveneogderesaftagere}deersnedige
noktilatudnyttedemtilderesegenfordel.
Hvaderdet,dernormaltsker?Denstjålnekulturskatgennemløberenhel
kædeafsuccessivesalg,derhartilformållidtefterlidtatudviskedens

TYVERIAFKULTURVÆRDIER
Pâmstvœrkei
Denalvorligekarakterogfortsatteforværring -afdetteondeertilatrække–
ligtkendt,ikkeblotaffagfolkindenfordetkulturelleområde?rrenogeå
afoffentliA'hecien,tilatdeternødvendigtatbelysedetvedenEtatistik,
somskulleomfatteheleFællesskabet .Rnsådanstatistikvilleiøvrigtvæ­
reunøjagtig ,idetlangtfraalletyverier,selvhvordetdrejerrigombe­
tydeligekulturskatte ,anmeldesafdem,derharvaretgenstandfordem.
Denedenforangivnetal,hvoropsigtevækkendedeender,erufuldstændige ,'
delsfordideudelukkendevedrørerfirelande,delsfordideforhvertland
aleneerudtrykforantalletafdetyverier,derharførttilanmeldelse.
1222Mi222i2ZlI2Z4
liniieri 246659275843852010952
Frankrig 126l1824271233305190
Detskannes,atdersidenafslutningen afden2.verdenskrigerblevetstjå­
let44000kunstværker iItalien.
Bel.gien(fra1970"til1973)?godt300anmeldtetyverier.
Luxembourg (siden3965)s140anmeldtetyverier.
Etvistantalafdestjålnekulturskattefindesnaturligvisigen(beskadiget
ellerigodstand)afpolitiet.Manharsåledesgenfundetde119værkeraf.
Picasso,somden31.januar1976blevstjåletfraPalaisdesPapes,Avignon«
Ancsologiske rand
Hererusikkerheden endnu,størreendforeksempelformalerier,idettyvene
idissetilfaldeforgribersigpåkulturværdior,dererkendetegnet vedatde
ikkeerblevetafdækketførdereshemmeligevandring.Foratdannesigetbe­
grebomantalletaftyverier,ermanhenvisttilatforetageetskøn(medden
subjektivitet ,somdetteindebærer)pågrundlagafantalletafarkæologiske
fund,somdeterlykkedespolitietogdeforskelligekontrolinstanser atbe­
slaglæggehostyveneogderesaftagere.
IItalien,hvordenarkæologiske kulturarversærligrig,harmanfra1970
til1974generhvervet 41592arkæologiske fund.

-8-
oprindelifrøfunktionogefterhåndenatgivedenetskærafhæderlighed.Den­
nekædestartermedsalg,somgerningsmændene vedersvigagtige#ogsomdehol­
derhemmelige,ogendermedlovformelige salg,derfinderet,edifuldtdags­
lys.velatmærkeoftevedatoverskrideenellerflerelandegrænser .
Identificerin /rskortforkulturskatte
10,Ibetragtningafatderaltidbestårmulighedforettyveri,erdetihøj
gradønskeligt,atmanfotografererkulturskattene ogpåforhåndudfærdiger
endækkendebeskrivelseafdem.Forholdeternemligdet,atdeflesteresul­
tatløseeftersøgninger entenskyldes,atpolitietikkeharværetibesiddelse
afetfotografiafdenstjålnekulturskateller-hvisdethavdeetsådant
fotografi-atderergåetforlangtidmellemtidspunktetforanmeldelsenaf
tyverietogtidspunktetformodtagelsenafenbeskrivelsetilsuppleringaf
fotografiet «
Kommissionen agteratnedsætteenarbejdsgruppetiliformafentryktblanket
atudarbejdeenfællesskabsformulartiletidentificeringskort ,somskulleom­
fatteetellerflerefotografier ,altefterartenafdenpågældendekultur-
skat,ogensupplerendebeskrivelse .
Eksemplarerafblankettenskullestillestilrådighedfordepersoner,derhar
ansvarforopbevaringafkulturskatte ,ogforprivateindehavereafsådanne.De
pågældendepersonerkunnedaforhverafdebetydeligekulturskatte ,hvisopbe­
varingdeeransvarligefor,ellersomdebesidder,udfyldeenblanketogsåle­
destilvejebringe etidentificeringskort fordenpågældendekulturskat.
Detbørunderstreges ,atanvendelsenafetsådantsystemskulleværefrivillig.
Identifioeringskortet skalikkeværenogenforpligtelse ,menettilbud,dergi­
vesvogtereogejereafkulturskatteideresegeninteresse.
Endvidereskullehverafdissepersoneropbevarekortethossig,indtildeeven­
tueltbliverofferforettyveri.
Såsnartettyverimåtteværekonstateret ,skullevogterenellerejerenafden
stjålnekulturskatderimodafleverekortettilpolitietisithjemland.«Poli-

-9-
etskul]' ;dorofter sende det .dels tiltoldmyndighederne ,dels til .Interpol
»deninternationale kriminalpolitisks organisation ),noraselv skulle videre­
.^ndedet tilpolitiet ideøvrige lande ,navnlig for atdekanvarsko deres
Tettoldvæsen .Samtidig medatkortet sendes tilpolitiet (dvs .umiddelbart
"fter attyveriet erkonstateret ),skulle detsendes tilsåmange sommuligt
afdepersoner ,somtyvene oghælerne kunne tænkes atforsøge atsælge den
ntjålne kulturskat til ,såsom museumsinspektører ,handelsmænd ,samlere mv.Man
1 '
kunne også offentliggøre kortet ikunstpressen og,forsåvidt angår særligt
kostbare kulturskatte ,iinformationspressen ogiTV.
Samtidig oied attilgodese diskretionshensynet forprivate ejere afkulturskat -
te(navnlig affrygt foratgive tyvene etfingerpeg ),førnogen afdemer
blevet bestjålet ,ville denforeslåede ordning frembyde tofordele «
-denville sikre enhurtig ognøjagtig meddelelse tiloffentligheden omtyve­
rier afkulturskatte ,hvilket erenabsolut nødvendig forudsætning forde­
resgenerhvervelse ;
–den ville gøre detmuligt –ved enblot ogbar indsamling afkort vedrøren­
destjålne kulturskatte –uden besvær atudfærdige enalmindelig fortegnel­
seover tyverier .
Ensådan fortegnelse skulle føres afetorgan (enten etfællesskabsorgan eller ,
eninstitution eller etkontor oprettet ietmedlemsland ),Bomskulle have an­
svaret forden ogtræffe denødvendige foranstaltninger for ,atalle vedkommen­
dehavde adgang tilden ogkunne benytte den itilfælde aftvivl omthvor en
kulturskat ,sommanhar forsøgt atsælge tildem ,hidrører fra .
Ratifikation afinternationale konventioner
11.Kommissionen anbefaler ratifikation afkonventionen ombeskyttelse afden
arkæologiske kulturarv ,derinden forEuroparådets rammer blev undertegnet i
London den 6.maj19^9 tsamt ratifikation afkonventionen "omdeforanstalt­
ninger ,derbørtræffes foratforbyde ogforhindre ulovlig indførsel ogud­
førsel afkulturværdier samt ulovlig overdragelse afejendomsretten tilsådan­
ne",vedtaget den14*november 1970 Tinder den 6.Bamling afUNESCO *sgeneral -
konference ^^.
1)ToafFællesskabets medlemsstater harendnu ikke ratificeret denne konven­
tion .
2)Denne konvention erendnu ikke ratificeret afnogen afJfellesskabets med­
lemsstater .

10-
Tilratifikationen afUNESCO'skonventionkandertagesvisseforbehold,navn­
ligforatudelukkeenhversenerebestridelseaf,atdenikkehartilbagevir­
kendekraft.
Falsknerier indenfordeplastiskekunstarter
12.Formåletmeddenstigendeudvekslingafkulturværdier-etformål,sombå­
deerenfølgeaftraktatensprincipper ogdekulturellebehov–kræver,at
mangørsådanneudvekslinger såsikresommuligt.Detersåledesikkenokat
bekæmpetyverierne ;dermåogsåtræffesforanstaltningertilforebyggelse af
fabrikation ogudbredelseaffalsknerier .Forudendenskade,deforvolder
kunstnerne,dehæderligeforretningsmænd ogkøberne,påvirkerdisseforbry­
delserdetfællesmarkedsfunktion,forsåvidtsomdeBkabermistillidhos
potentielle købereafkulturværdier .
Pågrujndlagafderesultater,somenigangværende undersøgelse vilgive,for­
beholderKommissionen sigatstilleforslagomharmonisering iretningaf
størreeffektivitet aftolovgivningsgrupperi
–lovgivningen omforebyggelse affabrikation ogudbredelseaffalsknerier ;
–lovgivningen omanerkendelse afsagkundskab medhensyntilbestemmelse af
kunstværkers ægthed.
Eftersombekæmpelsenaffabrikation ogudbredelseaffalsknerierberorpåbe­
stemmelsenaf,hvaddererægte,oghvadderikkeerægte,afhængereffekti­
vitetenafdennebekæmpelseividtomfangafeksperternes kompetence ogube-
stikkelighed ogdermedafenhøjnelseafderesprofessions sagligeogmoral­
skeniveau.
C,Kulturarbejdernes friebevægelighed ogetablering
13.DennereterforlønmodtagereerhvervetvedforordningEØF1612/68af15.
oktober1968og–forselvstændige erhvervsdrivende –efteratdetfremgåraf
fleredommeafsagtafDeeuropæiskeFællesskabers Domstol,atdetikkelænge­
rekankrævesafallearbejdstagere imedlemslandene ,atdeerstatsborgere
ideteventuelleværtsland.

ndvidereernødvendigt,atdenfriebevægelighed ogetableringharet
.'">Qltindhold,detvilsigeatarbejdstagernefaktiskkenderdebestående
arbejdsmuligheder idemedlemslande ,hvortildepåtænkeratrejseforatud–
r/ederesprofession.
Tdennehenseendeerkulturarbejderne særligugunstigtstillet.Dekanså–
iledesnæppeforladesigpåprivatearbejdsformidlingskontorer ,impresario-
bureauerogandrebureauerforkunstnere,omhvilkedetikkevilkunnesi­
ges,atderesvirksomhediførsterækkeerledetafsocialeellerkulturel­
lehensyn.
Idetomfangtilbudogansøgninger ombeskæftigelse registreres medhenblik "
påudligningpåfællesskabsplan gennemdenoffentligearbejdsformidling ,Vil
*)SEDOCværeistandtilatydearbejdsgivere ogarbejdstagere indenforclen
kulturellesektorennøjagtig,regelmæssig ogupartiskinformation omdet
relevantearbejdsmarked .
Hvordetimidlertiddrejersigomenordning,dertagersigtepåformerfor
beskæftigelse ,hvordenkvalifikation ,derkommeribetragtning ,erafmere
tekniskendpersonligart,voldermedtagelsenafnoglekulturelleerhverv,
derervanskeligeatdefinereheltpræcist,vissevanskeligheder .
Nudaforberedelsen afSEDOC8overgangtildensarbejdsfaseertilstrækkelig
fremskreden ,søgerKommissionens afdelingersåvidtmuligtatovervindedisse
forskellige vanskeligheder .
D.Ungekulturarbejderes studieophold
14.Ungekulturarbejdere ,somønskeratforetageetlængerestudieopholdiet
andetmedlemsland enddereseget,vil–ligesomungearbejdereindenforindu­
strioglandbrug–haveadgangtildet"2.fællesprogramtilfremmeafud­
vekslingafungearbejdereindenforFællesskabet",somKommissionen udarbej­
derpågrundlagaftraktatensartikel50.„
*)"Europæisksystemforudvekslingaftilbudogansøgninger 00beskæftigelse
medhenblikpåinternational udligning".

-12-
Daflereafdetendenser,somKommissionen påtænkeratgivedetteprogram,
måværenyeiforholdtildetførsteprogram,hardenansetdetfornødven­
digtatefterprøvedemvedgennemførelse afnogleforsøgsprojekter *
Kommissionen vilderefterforeslåRådetdenforordning ,somvilgøredetmu­
ligtativærksættedet2«,program.
Etafforsøgsprojekterne skalvedrøreungeknlturarbejdere«,
E.Harmonisering afbeskatningsreglerne indenfordenkulturellesektor
a.Fjernelseafdeskattemæssige hindringer_for^udviklingenjafkulturel­
lefondsogmæcenvirk^omhed
15,Deteralmindeligt anerkendt,atman,hvismanikkestøttedeforskellige
kulturelleaktiviteter økonomisk,villebidragetilenkvalitetsmæssig for­
ringelse–omikketiletbortfaldafkvaliteten.Derforogibetragtning -af,
atmanikkekanforvente,atdelokalemyndigheder ogstatenforhøjerderes
tilskududovervissegrænser,afhængerkulturensfremtidividtomfangaf
udviklingenaffondsogafmæcenvirksorahed .
Detmåunderstreges ,delsatfondenesogmæcenvirksomhedens handlemuligheder
ersnævertforbundetmeddeskattemæssige betingelser ,dergivesdem,dels
atderikkeernogetforholdmellemdeudgifter,somstatenmåtteafholde,
hvisdepågældendefondsogmæcenvirksomheden ikkesikredeenoffentligtje­
nesteydelse,hvisøkonomiskebyrdevillepåhvileden,ogdetindtægtstab ,
dengårmedtilvedatindrømmeskattefordele .
16.Kommissionens afdelingerharafgivetenredegørelse omfjernelseafde
skattemæssige hindringerforudviklingenafkulturellefondsogmæcenvirksom –
hedtilDetståendeUdvalgsammensatafoheferfordønationaleøkatteadmini –
strationer .

-13-
.'landtdenpørgRmul,dermeldersig,kannævnesulighederne mellemdegælden­
denationalebeskatringsordninger fordepå,gældendefondsogformæcenvirk-
o.'nhed,denuligebetydningafdeskattefordele ,derindrømmesdemidefor-
kelligelande,ogdennationaleisoleringafdereøvirksomhed,sombeskat-
Txngenoftemedfører.
r,erernavnliggrundtilatomdannedenibeskatningsområder tiletenkeltom–
råde,hvordenkastelettelser,derindrømmesdekulturellefonds,vil\rareu-
aThængigeaf,frahvilketlanddemodtagnebelnbhidrører,ogtilhvilketland
ieanvendtebeløbgår,
b.EtensartetWOMS-beregningsg^uridlag
l'J,Momsenerikkeneutralisitforholdtilkulturen.Vedatfordyrekultur-
værdiernebegrænserdendenudbredelse,somdinsekunnenydegodtaf.
Situationengiverisæranledningtilbekymring,hvordetdrejere.igomsamti­
densvirker.Selveproduktionenafsådanneværkerkanværetruetsidetdenpå­
virkesnegativtafvanskelighederne vedenøkonomiskudnyttelseafdem.
Iderrneforbindelse måmanikkelademytenomdønautomatiske ogfortnnt^rtig-
ningafprisernepåsamtidensværkerbredesig.Porsåvidtsomdentilskynder
tilatstraffedioseværkergennemenvoldsombeskatning ,erdo?:inejrr;*dska­
deligforproduktionen .
Fankanganskevistnævneopsigtsvækkende spekulationsforretninger .Mensamti­
densværkererikkeafdengrandetyndlingsområde forspekulationellerkapi­
talanbringelse.Daværkernesnoteringvarierereftermodensluner,udsætteskø­
berenforrisikoenforetbratfald.Frapperende eksemplerørtalrigemalere,
somvarberømteislutningenafdet19«århundredeelleribegyndelsenafdet
tyvendelderesmalerier,somdengangsolgtesforenormesummer,erusælgelige
idag.

-14-
18.Hviskulturværdierne skalmomsbeskattes ,erdetihvertfaldnødvendigt ,
atvirkningenherafholdesindenforrimeligegrænser.Detvilleimidlertid
ikkeværetilfældet,hvismomsenblevberegnetefterdensamledesalgspris.
Hvadangåroriginalekunstværker ,antikviteter ogsamlerobjekter ,vilKommis­
sionenderforforeslåRådetetdirektiv,hvoreftermoms-beregningsgrundlaget
skalvaredenhandlendesfortjenstmargen ,ogatdennefårmulighedforatvæl­
geentendenfaktiskemargen(moddokumentation )ellerenforudfastsatmar­
genpå30^5afsalgsprisen.
c.Beskatning_af kulturarbejdere
19.Omenddetpåingenmådeerønskeligt,atkulturarbejdere bliverprivile­
geredeskatteydere ,erdetabsolutnødvendigt,atdeikkelængerediskrimine­
resskattemæssigt .Idetteperspektivvilenharmonisering afkulturarbejder -
nesbeskatningkunneføretilindførelsenafbestemmelser ,dertilgodeserde­
ressærligesituation.
Manskalherbegrænsesigtiletenkelteksempel.
Deflestekulturelleerhververkarakteriseret veddenuregelmæssighed ,hvor­
medudøvernemodtagerdemidler,somerhvervetindbringer dem.Såledesind­
bringeretværkophavsmanden enindtægtefterenlængerearbejdsperiode ,hvori
hanerhenvisttilatleveafindtægternefradetforegåendeværk.Somfølge
afdenprogressivebeskatningbetalerkunstnerenhøjeskatterietår,hvor
hanharhaftmulighedforatarbejdemeget,mensomikkedestomindreeret
ledienårrække,hvorhan–heltudenegenskyld–erpraktisktaltarbejds­
løs...
Denordning,derergældendeimedlemslande ,hvorkulturarbejdere harrettil
atfordeleskatterneforetsærliggunstigtskatteårpåflereskatteår,oør
udstrækkestilatomfatteallemedlemslandene «

-15-
P.Harmonisering aflovgivningerne omophavsret
ogdermed "beslægtede rettigheder
?0.Kommissionen harpålagt sine afdelinger atforetage enrække høringer af
repræsentanter forselskaber tilvaretagelse afrettigheder samt depågælden­
departer påarbejdsmarkedet ,såvel kulturarbejdere (forfattere ,komponister ,
skabende kunstnere inden fordeplastiske kunstarter ,kunsthåndværkere ,foto­
grafer ,scenografer ,koreografer ,udøvende kunstnere ,teknikere iforbindelse
medaudiovisuelle hjælpemidler )somkulturformidlere :forlæggere ,ledere af
offentlige biblioteker ,kunsthandlere ,auktionsholdere ,teaterdirektører og
lign .,filminstruktører ,producenter aflydoptagere ogvideogrammer ,ledere
afradio –ogTV-selskaber ...
Disse høringer vilgøre detmuligt atfastsætte deretningslin jer ,dernuvil
blive gennemgået ,for
a.deproblemer ,der erfælles forophavsretten ogfor eneller flere dermed
beslægtede rettigheder ;
b.deproblemer ,der ersæregne forophavsretten ;
c.retten forskabende kunstnere inden fordepraktiske kunstarter samt for
deres arvinger til atmodtage enafgift vedvideresalg afderes værker
("droit desuite ");
d.retten tilbeskyttelse afkunsthåndværkeres produktion .
Daresultaterne afenspeciel undersøgelse endnu ikke ertilgængelige ,vilman
foreløbig sebort frafotografers kunstnerret .
Dererandre problemer ,derogså børtages opsenere .Someksempler kann»v >-
nesproblemerne iforbindelse medkulturarbejdere iradio –ogTV-selskaber ,
free-lance medarbejdere (korttidskontrakter )isådanne selskaber ,koncentra­
tioner mellem produktion aflydumderlag (grammofonp ]aderogmagnetbånd )ogmu–
«ikforLagsvirksomhed samt bekæmpelse afpirataftryk afgrammofonplader ,ulov­
lige kopier afmagnetbånd ogulovlige reproduktioner afpublikationer .

-16-
a.Problemer,dererfællesforoghavsretten o^
forenellerfleredermedbeslægtederettigheder
21.Nårmantrængernærmereindpådetkomplicerede område,derudgøresaf
ophavsretten ogdermedbeslægtederettigheder,måmanikkeundladeattage
hensyntildenøkonomiskeogsocialesituationforkulturarbejdere ogatla^-
desigledeafdetprincip,hvorefterenhvererhvervsmæssig virksomhedskal
givedem,derudøverden,passendemidlertillivetsopretholdelse .
Ikke-forskelsbehandling medhensyntilnationalitet
22.Enharmonisering aflovgivningerne omophavsretogdermedbeslægtederet­
tighederbørføretil,atkulturarbejderne indenforFællesskabetioverens­
stemmelsemedtraktatenikkeudsættesfornogenforskelsbehandling medhensyn
tildisserettigheder pågrundlagafnationalitet .
Detersåledesnødvendigt,atethvertselskabtilvaretagelseafrettigheder
sikrerkulturarbejderne ideøvrigemedlemslande ligebehandling meddetpågæl­
dendelandsegnestatsborgere .
Fordeling
23.Denfordelingafindtægterne hidrørendefraophavsretten ogdermedbeslæg­
tederettigheder ,derforetagesafselskabernetilvaretagelseafrettigheder ,
børværeindividuelialledetilfælde,hvordetteikkevillestødepåaltfor
storeadministrative vanskelighederjhonoraretskullesåledesudbetalestilden
kulturarbejder ,somharudførtdetpågældendearbejde.
Mankenderiøvrigteksemplerpåselskaber,somanvenderendelafdehonorarer
demodtager,tildriftenafensocialfondogenkulturfond.Dennepraksisgi­
vergoderesultater,navnligvedfinansiering afentillægspensionsordning .
Dendelviseselvfinansiering afkulturfremmende foranstaltninger eomdirekte
berørerethvertkulturelterhverv(kulturfond),villeietvistomfanghjælpe
pådeutilstrækkelige tilskud,derydesafdetoffentlige,hvilketilskudselv4«
sagtskulleopretholdes ogenddaøges,ommuligt,ogdenneselvfinansiering vil­
lesikrekulturenyderligereuafhængighed .

-17-
'lereselskaberkunneifællesskabopretteensocialfondogenkulturfond.
'r'1/Terneafdentekniskeudvikling
?4.Denvoldsommeudvikling,derersketmedhensyntilapparatertilgengi­
velseaflydogbillede,stillerdeudøvendekunstnereoverforensituation,
aersvarertilden,forfatterne haroplevetsomfølgeafdeneksplosive ud­
viklingafreproduktionsteknikken .Ibeggetilfældeindskrænkes afsætnings­
mulighederne ,udenatdetsåledeslidtetabgodtgøresgennemydelseafveder­
lag.Dettestårhellerikkelængereiforholdtildenbrug,dergøresafet
originaltarbejde.Endeligydesderikkeenganghonorar,nårenudsendelsekan
fåspr.kabel.Ensådanudsendelsenår–udoverdenationalegrænser-udtil
etandetpublikumenddet,deromfattesafdetTV-selskab,derharproduceret
den.Derernaturligvis grundtilatglædesigheroverudfradetsynspunkt,
atdetfremmerkulturensudbredelse ogidetheletagetkommunikationen mel­
lembefolkningerne .Pådenandensiderejsereksistensenafetpublikumafy–
herligere TV–seere,forhvilketdetproducerende TV–selskabikkeharlønnet
forfatterne ,producenterne ogdeudøvendekunstnere,etnytproblem.
Denudstraktebrug,dergøresogvilblivegjortafreproduktion (fotokopie­
ring,mikropiering )påbiblioteker,iskoler,påuniversiteter ,iforsknings­
institutter ,informationscentre ,osv.,indtilprivatpersoner råderoverfoto­
kopierin^pmafjkiner(hvaddernæppevilvarelænge),ligesomdenuharbåndop­
tagere,rejserdetvanskeligespørgsmål,hvordanmanskalfindefremtilen
balancemellembrugernesinteresser ogforfatternes ogderesforlæggeres krav
omennormaludnyttelseafderesværker.Hvisdeterrigtigt,atbrugernesin­
teresseroftestemmeroverensmedbetingelserne forenvidereudbredelseaf
kulturen,kanmanikkeudelukkerisikoen,navnlighvadangårbøgerogtids-
rkrifterpåhøjtniveau,forenreduktionafoplagene,somisigselvville
medføreentilbagegangiforlæggernes-ogdermedforfatternes-indtægter.
Hvisenrækkeforfattereogfoi'læggereblevtvungettilatgiveop,villedet
endemed,atreproduktionsteknikken blevetofferforsinegenfabelagtige
succes,idetdenvillebliveramtaffølgerneafdetaftagendeantalpublika­
tioner,somlevererdenBineforlæg.Endviderevildenaudiovisuelle teknik
kunkunnefortsættesinnuværendefremgang,såfremtdeudøvendekunstnere

fortsatertilstrækkeligt mangeogkvalificerede .Hertilkraves,atderydes
de"sekundæreudnyttelser"enrimeligbetaling.
Dettraditionelle udtryk"sekundæreudnyttelser "svarerforøvrigtmindreog
mindretilvirkeligheden .Deudøvendekunstnereharnemligalleredelængei
højeregradarbejdetfordetpublikum,derbliverhjemme,endfordet,dergår
udtildem.Forholdetforværresstadigtilugunstfordenlevendeforestilling
ogdeoriginalepræstationer ,sommangfoldiggøres ogudstrækkesidetuendeli­
ge,irumogitid.
Hvadangårreproduktionafskrift,lydogbillede,mådetforudses,atman-
forkollektivtatsikredethonorarsomforfattere,forlæggere ogudøvende
kunstneremedrettekangørekravpåfagsomdeteruacceptabeltatsnydedem
for)-måindregneetvistbeløbisalgsprisenfordepågældendeapparater(fo­
tokopieringsmaskiner ,båndoptagere ,video-båndoptagere )ogformateriale(kopi­
papir,magnetbånd),deranvendesvedbrugafapparaterne }detvilledrejesig
oraenprocentdelafsalgsprisen.Pådennemådeskulleenhverbrugervedkøbaf
etapparatellerafmaterialebetaleenforudfastsatafgift,somskulledække
hansfortsatteudnyttelse,derfalderindunderophavsretten (herunderforlægs
gemesrettigheder )ogdeudøvendekunstneresret.Hvadangårstørrereproduk-
tionsapparater (biblioteker,universiteter ,osv.),kunneafgiftenvedkøb–el­
lerafudlejningsprisen-suppleresmedenperiodiskbrugsafgift .
Medhensyntiltransmissioner pr.kabel(og,idennærmestefremtid,vedsatel­
litter)erkendskabettilalledeproblemer,derejser,endnuikkesåstort,at
manalleredenukanforeslåenendeligløsning.Menenafdemuligeløsninger
kunnevære,atdepersoner,derharansvaretforsådannetransmissioner ,blev
forpligtettilatafsluttekontrakter medTV-selskaberne,hvorefterdehveri­
særskulleydehonorartilforfatterne ,producenterne ogdeudøvendekunstnere.

-19-
b.Problemeriforbindelse medophavsretten
Ophavsrettens varighed
25.Pontmorternauctoriserophavsrettensvarighed70åriForbundsrepublik­
kenTysklandog50&rideotteandremedlemsstater med.mulighedforforlæn­
gelser-iøvrigtforskellige –iBelgien,FrankrigogItalienforattilgo­
desedeva-nskeligheder ,derharbegrænsetmulighederne foratudnytteværker­
neikrigstid.
Ophaverettensforskelligevarighedharnegativindflydelsepådenfrieudveks­
lingaflitterære,musikalske ogkunstneriske værker «,Medensudnyttelsenafet
værkerfriietland,hvordetteværkikkelængerenyderbeskyttelse ,kandet
sammeværkikkeudnyttesfritietandetland,hvordetendnuerbeskyttet.
Enharmonisering aflovgivningerne børresultereifastsættelsen afenbeskyt­
telseafsammevarighed «,
Mankunneforestillesigtreløsninger «
-envarighedpå50år,somergældendeiDanmark,Irland,Luxembourg ,Neder­
landeneogDetforenedeKongerige ?
-envarighedpå70år,somergældendeiForbundsrepublikken iyskland$
-envarighedpå70år,somskullefordelesigpåenførsteperiodepå50år,
hvoriophavsrettenfortsatskulleværepersonlig,ogenfølgendeperiodepå
20år,hvoridenskulleværeetoffentligtområdemedbetaling.
DetoffentligeområdemedbetalingfindesiItalienog,underenlignendeform,
iFrankrigjordningengårudpåatindtægterne vedudnyttelsenafenkunstners
værkerefterennænner©bestemttidikkelængeretilkommerdennesarvinger,men
samtligekunstnere,dererilive«

20-
BibliotekpafpT .fter
26.Detville være ønskeligt atindføre debiblioteksafgifter ,der findes i
Danmark ogiForbundsrepublikken Tyskland Bamt -ienafvigende form –iNe­
derlandene ,ideøvrige medlemslande .
Enalmindelig indførelse afdisse afgifter ville have dendobbelte fordel på
den eneside atBkaffe forfattere ogudgivere ialle medlemslandene yderlige­
reindtægter og,pådenanden ,atsikre –meddendelafindtægterne ,somik­
keskulle fordeles personligt -etbidrag tildriften afdensociale fond og
kulturfonden idenlitterære sektor (plet.23).
Afpraktiske grunde skulle biblioteksafgifterne ydes med etfast beløb .
Dramatikere ogkomponister
27.Tilskuddene gørdetmuligt foraldersgrupper ogsociale grupper ,forhvem
det ellers ville være udelukket pågrund afforhøje billetpriser atgåitea­
tret ,ogdegørdetsamtidig muligt forforfatterne atfåopført deres værker ,
hvilket ville være umuligt uden økonomisk støtte fracentrale ,regionale eller
lokale myndigheder .Mendemidler detoffentlige yder ,kommer ikke forfatterne
tilgode iform afhøjere indtægter .Detsker endog ,atdetkommer demdirekte
tilskade .Forholdet ernemlig det ,atnetop fordi etteater modtager tilskud ,
kandetfastsætte forholdsvis lave billetpriser ,somfordi forfatterhonoraret
beregnes afdisse priser ,ikke giver sigudslag iprocenter ved etpassende ho­
norar til forfatteren .
Mankunne forestille sigenløsning pådette problem ,somgårudpå–vedbereg­
ning afforfatterens honorar –enten atligestille tilskuddene med billetind­
tægterne eller atafsætte endelaftilskuddene (hvis størrelse nærmere skulle
fastsættes )til .forfatterhonorarer «Forfatterne 6kulle dahave enstørre eller
mindre procentdel aftilskuddene .

Beterudelukkende forikke atgøre redegørelsen fortung ,atder idetfore­
gående kunbarværet tale omdramatikere ogteatret .Detaiger sigselv ,at
problemerne forkomponister erdesamme ogfølgelig børløses påsamme måde .
Oversættere aflitteratur
28.Enforbedring afoversætteres etiske ogmaterielle situation -især gennem
ophavsretten -fortjener enganske særlig opmærksomhed .Deres situation erpå
begge områder helt utilfredsstillende «,
Forholdet erdet ,atoversætternes honorar somregel ermeget lille oghverken
svarer tildettalent ogdenindsate ,somderee arbejde kræver ,eller tilden
betydning detharfordenkulturelle udveksling mellem Fællesskabets forskelli­
gesproggrupper .
*°* suite "^^for^skabende kunstnere inden forde_j)last.iske
kimstarter
29'Pågrundlag aftraktatens artikel 100skal derudarbejdes etdirektiv ,der
sikrer dels enharmoni sering aflovgivningerne om"droit desuite ",dels enud­
videlse afdenne ret til atomfatte alle medlemslandene .
Idetomfang traktaten foreskriver enharmonisering a.flovgivningerne ,nårfor­
skelle mellem lovbestemmelserne skaber konkurrenceforvridning ,bør enharmoni­
sering aflovgivningerne om"droit desuite "navnlig vedrøre deafdisse omfat­
tede transaktioner ,minimumsgrænsen forbetaling afdenpågældende afgift ,den­
nes størrelse samt retsmidlerne fordens inddrivelse «.
For atdatransaktioner ,somnormalt børafvikles inden forFællesskabet ,ikke
skal blive henlagt tileteller andet tredjeland ,hvor denpågældende afgift
&)Sedefinitionen heraf ipkt .15®

"DROITDESUITE"
Denneretvedrørerskabendekunstnereindenfordeplastiskekunstarter :ef­
terdenførsteoverdragelse foretagetafdemselvafhvertoriginaltværk,
hviBsalgsprisoverstigerenbestemtgrænse.
Rettenbeståriudbetalingtilkunstnerenellerhansarvingerafenprocent­
delentenafdensum,somværketindbringervedefterfølgende salg,elleraf
denmerværdi,deropstårfraétsalgtildetnæste.
Kunstnerenersåledesøkonomiskafhængigafdensucces,somhansværkerop­
nårunderheledereseksistens,ogikkeblotpådettidspunktdefremkommer.
Porskabendekunstnereindenfordeplastiskekunstarterervarighedsmomen-
tet,derspillerindgennem"droitdesuite",afstorinteresse,idetdeter
megetsjaldent,atderestalentanerkendesstraks;ensådananerkendelse kræ­
versomregellangtid.
Hvorderikkebestårnogen"droitdesuite",indbringeretværksmerværdiik­
kekunstnerenellerhansarvingernoget.Hvorbetydeligdennemerværdiend
er,oghvorhyppigtdenendforekommer(etmaleri,foreksempel,sælgesofte
fleregange),kommerdenudelukkendedeefterfølgende ejereogdehandlende
tilgode.
Skøntdenifællesskabslande erparteri"Bernerkonventionen tilbeskyttelse
aflitteræreværkerogandrekunstværkeraf9*december1886",hvor"droit
desuite"erindførtveddenrevideredekonventionaf26.juni1948(artikel
14b,nr.l),bestårdenneret(vedlovellersædvane)kuniseksafdiBse
lande«Belgien,Danmark,Frankrig,Italien,Luxembourg ogForbundsrepublikken
Ttyskland.
Dademerebetydeligesalg(dyreværker)flyttestillande,hvordeimindre
graderbelagtmedafgifter,fårdelande,somikkehardenomhandledeafgift,
enfordeliforholdtildeøvrigelandesomfølgeafenkonkurrenceforvridning ,
somhørertildem,derkrævesafskaffetifølgeEØF-traktaten .
Detsammegælderfordeformerfortransaktioner ,somikkeerundergivet "droit
desuite".
Mellemdelande,derharindført"droitdesuite",skyldesforvridninger afkon­
kurrenceforholdene forskelleisatsernesstørrelse.
Dissesatserersomregelprogressive.
Iforholdtilsalgsprisenerdenlavestesats,dergælderindenforFællesska­
bet,(forværker,hvorsalgsprisenerlav)ogdenhøjestesats6^-forvær­
ker,dersælgesforover50000bfr.
MedundtagelseafBelgien,hvorafgiftenpåhvilerkøberen,betalesdenoveralt
afsælgeren.
IBelgien,hvor"droitedesuite"udelukkendeeksistereriforbindelse medauk–
tionssalg,erdetenembedsmandiundervisnings –ogkulturministeriet ("Percep-
teurdudroitdesuite"),dermodtagerdeopkrævedebeløbogudbetalerdemuden
udgiftententilkunstnerneellerderesberettigedeellertilenkunstnersammen-
slutning,somdepågældendeharbemyndigethertil,Andrestederinddrivesafgif­
tenafkunstnersammenslutninger modetvederlagfordenydedetjeneste.

-23-
ikkegælder,rnadertræffesenforanstaltning' påfællesskabsplan ,hvorefter
c'eeksporterede virkervedoverskridelse afJollesskabetsgrænsevilgivean-
lodningtilopkrævningafafgiften.ihenholdtildentolddeklarerede værdi.
30.Enudvidelseaf"droitdesuite"tilatomfattealleFællesskabeta lande
villeikke"blotophæveensocialtuacceptabel ulighedmellemkunstnerneidf»
forskelligemedlemslandet menogsågøreendepåenoiluation,som-forså
vidtkonkurrenceforholdene forstyrres-ikkeertilstedelig udfrahensynet
tiletvelfungerende fællesmarked.
Detbariøvrigt .ikkeglemmes,atdenmellemstatslige konference omkulturpo–
litikiEuropa,somUNESCOafholdtiHelsingforsfraden1$).tilden28,juni
1972,henstilledetilmedlemsstaterne "atanerkendedeberørtekunstneresret
tilenafgiftafprisenpåderesværkervedoffentligesalg",(Rekommandation
nr.12-I,8).
d.Kunsthåndværkeres rettilbeskyttelseafderesproduktion
31.Derermangekunsthåndværkere indenforheleFællesskabet ,derkæmpermed
alvorligeøkonomiskevanskeligheder .Detvilleformentliglykkesdematover­
vindedissevanskeligheder ,hvisderesmarkedblevudvidet.Devilimidlertid
nødigtsælgeandetsteds endideresegetland„Forholdeternemligdet,atde
erbajigefor,atderesprodukterskalværeendnudårligerebeskyttetmodre­
produktionellerbearbejdelse udenfordenationalegrænser,enddeerinden
fordissegrænser.
Kunsthåndværkere udgørenerhvervsgruppe ,derkanbetegnessorasærligtfølsom.
Lovbestemmelserne vedrørendedennegruppebarividestmuligtomfangtagehen­
syntildepsykologiske forholdsamttildemenneskelige ogdagligerealite­
ter.

-24
Hvismanvilhjælpekunsthåndværkerne (ognavnligreddedemfhvisfagerved
atforsvinde),erdetvigtigtatfjernedenhindringforudvekslingafderes
produktion,derbestårienutilstrækkelig international beskyttelse modpla­
giat.
Detvigtigstemåleratsikre,såvelpådetnationaleplansomindenforFæl­
lesskabetsomsådan,eneffektivbeskyttelseafdeideerogdetarbejde,der
finderkonkretudtrykikunsthåndværkernes produktion.
Fremgangsmåden
32.Denenklesteoghurtigstefremgangsmåde villevære,atRådetpåforslagaf
Kommissionen vedtogenforordning.
Enforordning,dersamleralledebestemmelser ,derfremoverskalfindeanven­
delseiallemedlemslandene ,villeisærfrembydedenfordelatvareletforstå­
elig.Dennefordelervæsentlig.Enkunsthåndværker lederikkeenvirksomhed,
somharøkonomiskemidlertilatopretholde enjuridiskafdeling.Hanellerhun
kanikketilstadighedholdesigunderrettet omindviklede ogspredtelovbe–„t
stemmelser.
Deterførstnårkunsthåndværkerne kansættesigindienudtømmendeogklar
forordning,atdevilfåenfølelseaf,atderesproduktionvirkeligerbeskyt­
tet,ogkanindtageenpositivholdningtiludvekslingafderesproduktionin­
denforFællesskabet .
Fsellesskabsf orordnmgen
33«Forordningen skullegåudfradetprincip,atkunsthåndværkernes produktion
ialmindelighed skalnydegodtafsåvelophavsretten (udfraetkunstnerret–og
kunstindustrisynspunkt )sombrugsmønsterretten (udfraetpatentretsynspunkt ).
Beggedeleernødvendigeforatimødegåalledeforskelligesituationer ,somop­
ståripraksis.Forholdeterdet,atkunsthåndværkernes produkterefterselve
deresnaturbådeerkunstværker-ellerihvertfaldkunstindustri-ogbrugs–

-25-
genstandeividforstand.Deraffølger,atdeikkealtidudsendesietenkelt
eksemplarellerenmindreseriejdetsker,atdeproduceresindustrielt .
Forordningen skullesåledesindeholdebestemmelser hentetfraordningen omop­
havsretten og'bestemmelser hentetfraordningen ombrugsmønaterretten .
Forsåvidtangårvisseafdesærlige "bestemmelseridetoordninger,skulle
disseændres,såledesatmanundgårenhveruklarhed.
Detforekommerforeksempelrimeligt,atbeskyttelsen afkunsthåndværkeres pro­
duktionskullehaveenkorterevarighedendden,dergælderforophavsretten .
Mankunnefastsætteettidsrumaf25årfradatoenforfremstillingen .Deter
denperiode,somBernerkonventionen (somallemedlemsstaterne iFællesskabet
hartilsluttetsig)fastsætterforkunstindustriprodukter ,
Dekulturelle konsekvenser
34.Vedatforbedrekunsthåndværkernes materiellesituationgennemenbedre
beskyttelse afderesproduktionvilleFællesskabet gøredetmuligtfordem
heltatudfyldedenrolleindenforkulturen,somnuindrømmesdem.
Xunsthåndværketimødekommerivirkeligheden etbehovhosvisseafvoresamti­
dige(flereogflere)forikkeudelukkendeatomgivesigmedserieproducerede
ting–detanvendestiludsmykningafboligen,bidragertiludviklingafsma­
gen(såvelveddenkontakt,dergiveranledningtilmellemkunstnerogkøber,
somvedorigina]itetenafdegenstande,detstillertilrådighedforpublikum)
oggiverspillerumforendemokratisk mæcenvirksomhed tilgavnfordem,derik­
keeristandtilatkøbemalerierellerskulptur,idetkunsthåndværkernes pro­
duktionerøkonomisktilgængeligforenstordelafbefolkningen .
Altialtindgårkunsthåndværket idetkulturellesamfundssyn ,dersætterkvali­
tativvækstoverkvantitativ vækst«Udenatværestorforbruger afenergiog:■

-26-
råstofferbidragerkunsthåndværket tilenhøjerelivskvalitet fordetsud­
øvere(opvurderingafmanueltarbejde)ogfordem,derkøberdetsprodukter,
derhardendobbelteegenskab,atdeerholdbareogsamtidigimødekommer
kravenetilpraktiskbrugogdeæstetiskekrav.
Desudenoptræderkunsthåndværkere ofteiegenskabafrestauratorer vedbeva­
relseafmonumenterogseværdigheder ,ogderernæppenogenafdem,derikke
erellerkanbliverestaurator.Degodekår,somFællesskabet kunnesikre
dem,villebevaredehøjtkvalificerede specialister ,someruundværligei
entid,hvorbevarelsenafdenarkitektoniske kulturarvindtagerenstorplads
imedlemsstaternes kulturpolitik .
Bideligkandetnævnes,atkunsthåndværkerne vedderesblottetilstedeværelse
pusternytlivihistoriskesteder,gamletjykvartererellersmukke,forladte
landsbyer.Deersåledesenaktivdrivkrafttilatgøreområderlevendeog
udvikleturismen.
Desocialekonsekvenser
35.VedtagelsenafenEF-forordning villekonkretvise,atFællesskabet er
klarover,atkunsthåndværkere erenkategoriafkulturarbejde re,derfortje­
nersærligopmærksomhed .
Determændogkvinder,der-fordidedårligtkanaffindesigmedindustri-
arbejdeogetlivibyen–harhaftmodtilatløbedenrisiko,dererfor­
bundetmedenprivatvirksomhedogoftemedatbliveomplantettiletsted-
pålandetellerethistorisksted.Flereogfleretingeharsluttetsigtil
dem.Kunstnere,somikkeharværetibesiddelseafdetganskesærligetalent,
derkrævesforatbliveenstormalerellerbilledhugger (ellersom,selvom
dehavdedettetalent,ikkeharfåetchancen),harikunsthåndværket fundet
etansetogtilfredsstillende alternativ,hvordeikkeliderafetnederlags­
.V...■ .,t
kompleks.

-?7-
G.Detsocialeområde
}/.,Dereridenstoreoffentlighed ,opståetenmisforståelse medhensyntil
helegruppenafkulturarbejderesomfølgeafnogleenkeltespersonligesuc­
cespådel;materielleplan«Filsådaaisucceserivirkeligheden megetsjælden.
Deflesteindustriarbejdere villeikkeaccepteredenlevestandard ,dørgæl­
derforsåatsigeallekulturarbejderesdenerlavogusikker,somregel
lavereendderesegen.
Deterindenfurdensocialefaggruppe,derudgøresafkulturarbejdere ,at
Tiiannufinderstørstedelen afegentligeproletarer.
37.Idekultiverede kredseerderingen,derlængeretror,atkulturenud­
viklersigienideelverden,hvorintetafdetderskeridenvirkeligever­
denvillekunnenåderi-hverkenforatstøttedenellerhæmmeden.Alleeu­
ropæere,hvorlidtdeendkendertilkultur-problemer ,erkender,atomendkul-
turarbejderesoverflod ,ikkekanfremkaldemesterværker ,kandereafattigdom
røredetteheltumuligtfordem.Derernualmindeligenighedom,atkultur-
arbejdernesdeltagelseifremskridtets goderikkebloterberettiget udfra
enklarfornemmelseafsocialretfærdighed,roenogsåerabsolutnødvendig
forkulturensopretholdelse ogudvikling.
33.Selvomderesultater,dergennemåreneeropnåetfordeflesteandrear­
bejdere,endnulangtfraertilfredsstillende ,erdeihvertfaldetbevisforf
atdetfremoverermuligtefterhåndenatnærmesigenforbedretsocialsitu­
ationforkulturarbejderne .
Denneforbedredesocialesituationvilvareforbilledlig derved,atkulturarv
bajderneindenforFællesskabet ikkeskalbetalefordenmedderesfrihed–de
villeikkekunnetrives,hvisdemistedederesfrihed.

-28-
Almindeligeretningslinier
39.Detfremgårafdeforegåendesiderafdenneredegørelse,atnæstenalle
deforanstaltninger ,dererfastsatindenforrammerneaftraktatensanven­
delsepådenkulturellesektor,tagersigtepåenforbedringafdensociale
situationforarbejderneidennesektor.Såledesvilenharmonisering –op-
ad–aflovgivningerne omophavsretogdermedbeslægtederettigheder givesig
konkretudtrykienforøgelseafprovenuetafenhel"buketrettigheder ,som
etstortantalkulturarbejdere lever-ellerburdeleve-af.Endviderevil
enforenklingafdeadministrative formaliteter ,derhæmmerdenfrieudveks­
lingafkulturværdier ,givesigudtrykienvidereudbredelse.Vedatøgebeho­
vetforkulturgoder ogkulturelleydelservilenudvidetudbredelsemedføreen
forøgelseafkulturarbejdernes indtægterognavnligennedsættelseafdensto­
rearbejdsløshed ,Bommangekulturelleerhverv,omikkealle,liderunder.Med
fjernelsenafdeskattemæssige hindringerforenudviklingafkulturfondsstø­
dermanatterpådetvigtigespørgsmål omkulturarbejdernes beskæftigelse f
størreogmerehandledygtige fondsvilkunneskaffedemyderligereafsætnings­
muligheder .
Manskalimidlertidikkegøresigforstoreillusioner.Detvilkræveretlang
tid,førdeforanstaltninger ,derligeernævntsomeksempler,bliverendeligt
vedtaget,ogderefterførkulturarbejderne lidtefterlidtmærkervirkninger­
neafdemideresdagligdag.
Derimoderdetindenfordensocialesikringmuligthurtigereattræffeafgø­
relseomdeforskelligeforanstaltninger ,hvisvirkningerikkeladerventeså
længepåsig.
Kulturarbejdernes socialesikring
40.Dakulturarbejderne endnuofteerdårligtbeskyttetafdensocialesikring,
erdetvigtigt,atdertræffesenrækkeforanstaltninger foratudvidederes
rettighederindenfordeforskelligesocialegrene*sygdom,invaliditet ,alder­
domogfamiliebyrder .

Petdrejersigisæromattilpassebestemmelserne idegældendeordninger
'ildensærligesituation,somarbejdstagere indenfordetkulturelle om-
radebefindersigimedhensyntilsocialsikring.Dennesærligesituation
hængernavnligsammemed,atmangekulturarbejacre-megetmodderesvil­
je–deleorarbejdstagere medmangearbejdsgivere (derafvanskeligheder­
nemedatinddrivearbejdsgiverbidrag ),delserarbejdstagere ,derkuner
beskæftigetiperioder-derafenbetydeligogoftekatastrofalarbejdsløs­
hed.Enbedregodtgørelseforarbejdsløshed ,somerdetstørstesociale
problemindenfordenkulturellesektor,kræverenhurtigindsats.
Kvadangårdece]vstamdigekulturarbejdere (såsomskribenter,malere,osv.
måmanbyggepådeoprindeligeløsninger,dererindførtellervedatbli­
veudformetiflereafmedlemslandene .

30-
II.ANDREAKTIONER
41.Etbidragtilbevarelseafdenarkitektoniske kulturarvogtiludviklin­
genafkulturelleudvekslinger erendvidereforudsatvedtraktatensanven­
delsepådenkulturellesektor.Dettedobbeltaspekt imødekommernavnligde
toParlamentsresolutioner ,somalleredeeromtaltiindledningentildenne
redegørelse .1denførsteresolutionharEuropa-Parlamentet givetførstepri­
oritettildenarkitektoniske kulturarv,medensdenidenandenisærharlag-t
vægtpådekulturelleudvekslinger .
Kommissionen agterendvidereattageinitiativer medhensyndelstilsamar­
bejdetmellemmedlemsstaternes kulturinstitutter ,delstildeneuropæiske
fritidspædagogik.
A.Bidragtilbevarelseafdenarkitektoniske kulturarv
42.Toverensstemmelse meddeforslag,deralleredeerindoholdtiDeeuropæ–
iskeFællesskabers handlingsprogram påmiljøområdet af17«maj1977,kunne
detv:rrehensigtsmæssigt atforetageenaktionpåfællesskabeplan medhensyn
tilfremmeafuddannelsenirestaureringsarbejde samtmedhensyntiludvik­
lingenafnyetekniskemetoderforkonserverings –ogrestaureringsarbejde .
Fremmeafspecialistuddannelsen afrestauratorer
43.Detervigtigt,atderkommernye,højtkvalificerede specialister ire­
staurering,idetderermangelpåsådanneiallemedlemslandene .
Deterforatimødekommedettebehov,atderbevilgesstatsborgere imedlems­
staterne"EF-stipendier ",dergørdetmuligtforarkitekter,ingeniørerogby­
planlæggere påEuropakollegiet iBrtfggeatfølgeundervisningen veddeteuro­
pæiskeforskningscenter forbevarelseafdenarkitektoniske kulturarvibyer
samtundervisningen puuniversitetet iRomindenforkursetiarkitektonisk
bevarelseunderdetinternationale forskningscenter forbevarelseogrestaure–
ringafkulturvairdier.
»)EFTnr.C139af13.juni1977.

-31-
dividere har det europainke center for -uddannelse afhåndværkere til bcva –
''' -seafdenarkitektoniske kulturarv ,derpåbegyndte einvirksomhed den 15.
jiterabnr l',yCJ,ntillet stipendier tilrådighed forhåndværkere «Dette een–
^rharisær den fordel atArare placeret iVenedig ,sombåde eretlaborato­
rium ogetsærligt kritisk sted forkonserve ringsarbe jdei eleverne fårpå
stedet mangfoldige lejligheder tilatøvesigogsamtidig straks gøre sig
nyttige .Daoprettelsen afdette center desuden erresultatet afetsamar­
bejde mellem deneuropæiske fond ProVenetia Viva ogEuroparådet ,erydel­
senafEP-stipendier etyderligere udtryk fordetpraktiske samarbejde ,der
eropstået mellem Fællesskabet ogEuroparådet .
Budgettet for1978 skal gøre detmuligt iBrligge ,RomogVenedig atfort­
sætte tildelingen afstipendier ,somerfinansieret i1976 og1977 *
l^renune nfanvendelsen afnuklear konserveringstelcnik
44.Ihenved 10årernuklear konserveringsteknik blevet praktiseret medheld
vfdetnakloare forskningscenter iGrenoble ,somtakket være eterfarent per­
sonale ogetudstyr med højydeevne harudviklet enfremragende teknik ,ikke
blot iforhold til ,hvad der ellers findes inden forFællesskabet ,menogså i
forhold til ,hvad dereropnået påglobalt plan .Indtil fornylig harder i–
midlertid påcentret –bortset naturligvis fraværker ogkomponenter ,derstam­
merfraFrankrig -alene været behandlet værker ogkomponenter tilsendt afDet
kongelige Institut forkunstnerisk kulturarv iBelgien .Denne utilfredsstillen­
desituation skyldtes ,atmulighederne fornuklear konservering stadig var
praktisk taget ukendt ideøvrige lande .
Fællesskabet skyldte sigselv atskride tilhandling .
-Islutningen afåret 1976 fikcentret økonomisk støtte tilatgennemføre en
storstilet oplysningskampagne inden forFællesskabet .Manharsåledes varet
istand tilatudarbejde ,trykke ogudsende enbrochure ogetarbejdsprogram
tildekompetente organer imedlemsstaterne ogdelokale myndigheder samt
tilprivate ejere afmonumenter ogseværdigheder .

-32-
NTJKLFAR KONSERVERING
Nuklear konservering "består enten iensimpel bestråling afgamle sten ,mar­
morplader eller træværk eller -vedmere gennemgribende behandlinger -ibe­
stråling efter forudgående imprægnering med etstof ,derhærdner under gamma -
bestråling .
Ligesom møbler ogalle kunstgenstande kanisær behandles følgendej demontere­
deelementer aflofter ,gulve ,paneler ,bjælkeværk ,facader (bygningssten )og
flisebelægning sajnt statuer (itræ ,sten eller marmor ),kapitæler ,gelænder -
søjler ogtræornamenter medeller uden belægning .
Detdrejer sigikke omenhåndværksmæssig behandling ,men omenindustriel mas–
sebeharidling ,deranvendes påetstort antal værker eller komponenter .
Behandlingen beskytter !
–træværk modderespektive påvirkninger afnaturligt slid ,fugtighed ogsnyl­
tere ;
–sten ogmarmor moddesygdomme ,somtilenhver tidhar ramt dem ,modangreb
fradenomgivende luft (sombliver stadig farligere ,idet facaderne forvit­
rerogstatuernes relieffer udviskes )samt devekslende årstider (variatio­
ner ifugtighed ogtemperatur ,frost –tø).
Behandlingen standser forfaldet ,øger modstandskraften modugunstige klimati­
ske forhold ogstyrker komponenten ved athærdne den .
Nårkomponenten erblevet styrket ,bliver den istand tilattåle restaurerings­
arbejdet ,hvad dens tidligere skrøbelige tilstand udelukkede .Dentraditionelle
restaurator kanarbejde ifuld sikkerhed .Detersåledes muligt atklare det ,
derhaster mest ,det vilsige hurtigt atredde etstort antal timede komponen­
ter ,indtil manfårtidogmidler tilatrestaurere dem .
Denanvendte bestråling kanpåingen måde gøre denbehandlede komponent radio­
aktiv .
Overfladekarakteren forringes ikke .
w
χ κ
Detnukleare forskningscenter iGrenoble henhører under Commissariat al'Energie
Alomique (CKA )(kontor foratomenergi ).
Centret råder over etindmuret bestrålingsrum på4x4*3mogtoimprægne­
rings beholdere :envandret beholder ,3mlang og80cmidiameter ,ogenopret­
stående beholder ,2,5mhøjog1,2midiameter .
Før centret modtog støtte fraFællesskabet ,beskæftigede det tre ingeniører og
toteknikere tilnuklear konservering ;dette personale var fast knyttet til
centret ogarbejdede påfuld tid .
Herudover gjorde centret lejlighedsvis brug afandre videnskabelige medarbejdere .

-33-
Tøvrigthenvendercentretsingeniørersigdirektetildefagfolk,somer
fordrettilatpåtagesigetansvarforrestaureringsarbejdet tdegiver
eirækkekurserinuklearkonserveringsteknik ideskolerforspecialist–
ldrlannelGe,derfrekventeres afFællesskabets stipendiater .
-Detbeløb,dererbevilgetpåbudgettetfor1977svarertilhalvdelenaf
udgifterne vedbeskæftigelse afendnueningeniør,somcentretikkeville
havekunnetansætteudendennebevilling.Fællesskabets tilskuderbestemt
tilatansporecentrettilselvatydeentilsvarende sum.Detdrejersig
ometprojekt,hvortiludgifternedelesmellemFællesskabet ogcentret.
iekstraingeniørerabsolutnødvendig,hviscentretskalværeistand
+ii,samtidigmedatdetopretholderpriser,sombrugernekanbetale,ati–
mødekommedotstigendeantalanmodninger ombistand,somoplysningskampag *-
nenvilgiveanledningtil,
Y^llesuknbet skali197&fortsatbiståcentretunderdesammebetingelser som
i3977.
B.Bidragtiludviklingafkulturelleudvekslinger
45«Befolkningerne iFællesskabets landekenderikkehinandentilstrækkeligt «
dererstadigdunklepunkterideresvidenomhinanden,hvisderdaikkeerta­
leomfordommeogfastlåsteopfattelser .
Etafformålenemedkulturelleudvekslinger børaltsåværeatpåviseligheder­
ne,slægtskabet ogdefællestrækpådetkulturelleområde,sommangenfinderi
alleFællesskabets landeogområder,samtidigmedatdeforskelligenationale
ogregionalebidragpåvises.
Såledesvilbefolkningerne førstkunneafveje,hvaddersætterdemistandtil
atforståogberigehinanden,ogdereftersammenligne vægtenafdenkulturelle
kraftmedvægtenaføkonomiskeinteresser ogpolitiskemotivationer .

-34-
46.Deterindlysende ,atFællesskabet vedkulturelleudvekslinger ikkevil
kunnepåtagesigdetansvar,dervaretagesafimpresarierellermæcener.Det
kankunindirekte "bidragetiludviklingenafsådanneudvekslinger .
Deteuropæiske Fællesskabsungdomsorkester
47.Vedenresolutionaf8.marts1976*^harEuropa-Parlamentet opfordret
Kommissionentilattræffedefornødneforanstaltninger tilfatdetteorke­
ster,hvisoprettelse,organisation ogadministration erforeslåetFællesska­
betafFoundationofInternational FestivalofYouthOrchestras (FIFYO),kom­
merunderFællesskabets protektion.IdederefterfølgendeugerimødekomKom­
missionenEuropa-Parlamentets ønske.
IfølgeFIFYO1sforslagskalorkestretsamleca.100ungeamatørmusikere ial­
deren14-20åroghjemmehørende ialleFællesskabets lande.Detskalhvert
åranvendeju]e-,påske-ogsommerferientilatafholdeprøverpådekoncer­
ter,somunderfremragendedirigenters ledelsevilblivegivetidenihoved­
stæder.Denførsterækkekoncerterpåtænkesafholdti1978.
VurderingafFællesskabets kulturellearrangementer
48.Kiilturelleudvekslingervilkunbliveiværksat,forsåvidtdeudvekslede
værkervilhaveenbestemtindvirkning pådetpublikumdehenvendersigtil.
Deteretspørgsmål om,hvorvidtværkernepasserfordeforskelligearteraf
publikum.Derherskerimidlertidstorusikkerhed medhensyntileuropæernes
ønsker,smagogmodtagelighed (evnetilatmodtage)samtomdehindringer,som
\jdbredelsenafetmedlemslands kulturstøderpåietandetmedlemsland ,ogom
depositivetingiensådanudbredelse «hvadderindeholder enrisikoforat
bortstødeetbestemtpublikum,oghvadderharmulighedforattiltrækkedet.
Somfølgeafmangelpåtilstrækkelig sikkervidennårtilrettelæggelsen af
kulturelleudvekslinger kunsjældentudoverdetimproviserende ellerihvert
falddetempiriskestadium.
*)EFTnr.C79af5.april1976.

-35-
I"betragtningafdennealmindelige problematik :synesdetmesteffektive,som
F-"1lesskabetkunnegøre,atværeatfinansierevidenskabelige arbejderpå
xiv-<tniveau,somvilføretilensynteseafdenlære,mankandrageafde
sirligtbemærkelsesværdige arrangementer .
Pudgettetfor1977hargjortdetmuligtatladetoholdbeståendeafuniver-
sitetsprofessorer ,undervisningsassistenter ogviderekomne studenterindenfor
i\Lerediscipliner gåigangmedatforetagehenholdsvis envurderingafEuro–
-palia(Europaliakandefineressomenfortløbendebelysningafkultureniet
eller?tndetafFællesskabets lande,iBruxellesogivissebelgiskebyer,hvert
andetåroggennemenmåned)ogenvurderingafDeeuropæiskeSæsoneriBrest,
somhvertårviserdemestforskelligartede siderafkultureniflereafFæl­
lesskabetslande.Hverafdissevurderingerbeståriendirekteobservation
(rundspørge ompublikumsreaktioner,analyseogfortolkning )entenafEuropa-
lia–TysklandellerafDentyskel^åned,derblevafholdtioktober1977–ofte
n;eddesammeudstillinger ,koncerter,osv.-iBelgienogiBrest.
I1978vilderbliveanledningtilatfortsættevurderingenafEuropaliaog
Deeuropæiske SæsoneriBrest,menikkelængereveddirekteobservation ,men
vedudnyttelseafderesrespektivearkiver.
Vedatanvendedenmetodik,dererudformetfordendirekteobservation ,på
udnyttelsenafarkiverne,vilmannyttiggøredetøkonomisketilskud,deral­
leredeerbevilget,mestmuligt.Enbetydeligdelafbevillingenfra1977har
ivirkeligheden tjenttilatfinansieredetarbejde,somuniversitetsholdene
haranvendtpåklarlæggelse afenrækkemetoder,somimangelaffortilfælde
skulle"opfindes".
Eftersomvarighedenogsåerenvigtigfaktor,viludnyttelsenafarkiverne,
dervedrørerenlængereperiode,desudengivesvarpådespørgsmål,derrej–*
sersighvergang,mansøgeratgennemførekulturelleudvekslinger «

-36-
-Nogle afdisse spørgsmål erafgenerel karakter .Hvordan kandetpågælden­
depublikum ,derførst føler sigdesorienteret vedmødet medenkultur fra
etfremmed land ,gradvis vokse ?Hvilke kulturelle arrangementer viser sig
bedst egnede tilattiltrække etstørre publikum ogenstørre variation i
dets sammensætning medhensyn tilsamfunds -ogerhvervsgrupper ?
–Der erandre spørgsmål ,der erspecielle forselve kulturen idelande ,der
hardeltaget idetidligere Europæiske Sæsoner iBrest ogiEuropal iafør
Europal ia-Tyfkl and .Porsåvidt angår Europalia ,erdepågældende lande Ita­
lien (l969 )»Nederlandene (l97l )»Storbritannien (l973)og Frankrig (1975 )«
I1978 børder endvidere foretages envurdering affestivalen iFlandern .En
festival erenform forkulturelt arrangement ,der ermeget betydningsfuldt i
betragtning afdenstore succes detharhaft densidste snes år,navnlig for­
didet tiltrækker etstort antal unge mennesker .Envurdering afFlandern-fe -
stivalen vilgøre ungdommen bekendt neddeerfaringer ,der erindhøstet med
Europalia ogmed Deeuropæiske Sæsoner iBrest ,hvor manmøder enhovedstads
internationale publikum ogenmiddelstor byspublikum ,som efter sagens natur
ernationalt ,men somermere forskelligartet ,hvad angår samfunds –ogerhvervs­
grupper .
Dervilblive iværksat etsamarbejde mellem festivalens universitetshold og
universitetsholdene iBruxelles ogBrest ,somallerede harindledt etsamar­
bejde .
Rapporterne fradetreuniversitetshold vilblive offentliggjort ialle Fælles­
skabets lande ,ogudsendt såvel tildeforskellige interesserede kredse som
tildecentrale oglokale offentlige myndigheder .
Museer :europæiske galleri sale
49»Nårmankantale ometisbjerg iforbindelse meddefleste museer ,erdet
bestemt ikke foratantyde ,atdeeriskolde (tværtimod erdetvedopfindsom­
mebestræbelser lykkedes atgøre demlevende ogvenlige ),menforatillustre­
reetfænomen ,somerblevet næsten generelt *dendelafdem ,der erskjult ,
erstørre enddendel ,der ersynlig .

-37-
nrterklart,atentilbagevendentildentid,dakunstværkerne stodogsam­
lede8tøv,ikkekantilrådes.Dererikkenogetatsigetil,atetmuseumop­
lagrerværker,somvillelideunderat"blivesammenlignet meddeværker,som
inuseetharvalgtatvise,ogsomtilingennyttevillebortledeopmærksomhe­
denfradem.Hvadderderimoderbeklageligter,atde"besøgendepåetandet
museum,hvordisseværkerikkevilleværeoverflødige oghvorde–daskønnet
forenstordelberorpåomgivelserne-ikkemerevillebliveansetformin­
drevæsentlige,ikkekanfåadgangtildissebortgemteværker.
Hertilkommer,atdeanerkendtemesterværker ikkeerabsolutnødvendigefor
varetagelsen afdenundervisningsopgave ,derbeståriatgørekunstenleven­
de(iogudenforskoler),ogsommuseernenuprioritererhøjt.Detvilofte
væresåledes,atmindreærefrygtindgydende værkerbedrebelyserenepokeel­
lerenteknik.
Detteernogleafdebetragtninger ,somførertildenopfattelse ,atudveks­
lingermellemmuseerbørgålangtudoverdetidsbegrænsede udstillinger .
Mangemuseumsinspektører erimidlertidtilbageholdende overforenhveranden
formforudveksling.Dennetilbageholdenhed skyldeBihovedsagenderesforøv­
rigtprisværdigekærlighedtildeværker,somdeharideresvaretægt(ogsom
deertilbøjeligetilatovervurdereiforholdtildem,devillekunnefå)
samtderes–megetforståelige –ringelysttilatpåtagesigdetbesværlige
administrative arbejde,dererforbundetmedselvdenmindsteudveksling.
Hvismanderforvilnåfremtilenmærkbarudviklingmedhensyntiludvekslin­
ger,erdetnødvendigt
–delsatfådenoffentligeopinion(vedatgøredenopmærksompåomfangetaf
delagre,derfindespåvoremuseer)tilatudøveenmoralskpression,for
atdeværker,somerenafFællesskabets rigdomme,ikkefortsatskalvære
utilgængelige ;
–delsdirekteatfremkaldeenholdninghosmuseumsinspektørerne ,derermere
imødekommende overforudvekslinger ,ogdesudenatlettedetpraktiskarbej­
de,dererforbundetmeddisseudvekslinger .

-38-
I1978 vilFællesskabet yde etmuseum ettilskud ,dervildække endelafde
udgifter ,hvis afholdelse detselv vilvedtage tiliværksættelse afetfor-
søgsprojekt ,dergårudpåindretning afgallerisale ,somskal benævnes "eu­
ropæiske gallerisale ".
Hertil vil etmiddelstort museum være atforetrække for etstort ,indflydel­
sesrigt museum ,hvis eksempel ikke senere ville kunne følges itilstrækkeligt
stor målestok afmangel påtilsvarende midler «
Dette museum skal inogle tilstødende sale samle originale værker fraflere
afdeøvrige lande iFællesskabet .Detvildreje sigomværker ,sommuseet al­
lerede var ibesiddelse af,mensomdettidligere harudstillet spredt .
Forattiltrække etpublikum ,somikke erivane medatgåpåmuseum (afmang >-
lende interesse forenbestemt genre .værker )ogforatbibringe detetvidere
begreb omkulturens europæiske dimension ,vildeeuropæiske gallarisale være
forskelligartede jdevilikke blot vise malerier ,menogså skulptur ,vægtæp­
per ,møbler ,genstande afforskellig art (krukker ,ure ,brugsgenstande inden
fordenfolkelige kunst ogtradition ,osv.)samt arkæologiske eller histori­
skegenstande .
Hvis dette forsøg bliver densucces ,sommanmedrimelighed kanforvente ,vil
mange museumsinspektører blive tilskyndet tilogså atindrette europæiske gal–
lerisale ogianden omgang ativærksætte udvekslinger med andre museer inden
forFællesskabet ,somved atudfylde nogle huller vilgøre detmuligt fordem
atberige disse sale .Forsådanne udvekslinger udgør derespektive lagre en
næsten uudtømmelig skat .
Nårdenpsykologiske hindring først erovervundet ,vildeadministrative hin­
dringer imidlertid ståtilbage .Museumsinspektørerne vilfortsat være betænke­
lige ved formaliteterne .
Forsøgsprojektet måderfor gøres tilgenstand forenundersøgelse ,somvilvæ­
rerettet modinspektørerne vedalle Fællesskabets museer ,ogsomnavnlig vil
omfatte enbeskrivelse afløsningerne pådavanskeligheder ,somuundgåeligt
vilopstå ,samt enadministrativ vejledning omformaliteter vedgræns eovergan –
gene inden forFællesskabet ,forsikringspapirer ,osv .

-39-
Kommissionens afdelinger vildrage fordel afudarbejdelsen ogoffentliggørel­
senafdenne undersøgelse "tilsamtidig atudarbejde ogudsende teksten til
trestandardkontrakter vedrørende deforskellige ordninger tiludveksling af
museumsgenstande ilånpåkortere eller længere tid,deponering ,behørig over­
dragelse .Deternemlig vigtigt ,atmuseumsinspektørerne råder over formula­
rer,somdeletkanbenytte ,ogsomalligevel yder demdenfulde juridiske
sikkerhed ,debehøver .
C,Samarbejde mellem medlemsstaternes kulturinstitutter
50.Hvad enten disse institutter eroprettet ietafFællesskabets lande eller
iettredjeland ,skaldetræffe indbyrdes aftale omderes tidstabeller ,deres
virksombed ogderes programmer .Debørligeledes ifællesskab iværksætte vis­
searrangementer .
Engennemførelse affælles projekter ville ikke blot gøre detmuligt atnedsæt­
teomkostningerne veddekulturelle foranstaltninger fordeenkelte deltagende
stater (hvilket ikkeville væreenringe fordel under denuværende konjunkturer ),
menville også forøge virkningen afdem.Dette gælder navnlig ,hvor detdrejer
sigomtredjelande ,derligger langt fraFællesskabet ,Det"tema",deromfat­
terheledeneuropæiske kultur ,tiltrækker ,interesserer oggørlangt mere ind­
tryk idisse lande endde"forskelle ",derkendetegner deeuropæiske befolknin­
gers forskellige kultur .Forenjapaner ,foreksempel ,erDurer ,Tiepolo ,Ho-
garth ogPoussin fire europæiske malere ,førenddeerhenholdsvis entysk ,ita­
liensk ,britisk eller fransk maler .
51.Demedlemsstater ,hviskultur ikke errepræsenteret ieteller andet larid ,
ville påafgørende måde kunne sætte deres prægpåsamarbejdet mellem deøvrige
medlemslandes kulturinstitutter .Hvisdeanmodede debestående institutter (der
erofte flere inden fordetsamme land )omattage sigafderes kulturelle re­
præsentation ,ville disse institutter følesigforanlediget tilatindgå etsam­
arbejde ,somdeikkeville undlade atudvikle ,idetdehurtigt ville blive over­
bevist omdets praktiske interesse ogkulturelle værdi .
Kåleter,atderendagietnøjeudvalgt tredjeland findes etkulturinstitut ,
somalene skulle repræsentere alle Fællesskabets medlemslande .

-40-
52.Detersærdelesønskelig-t,atdetfortrinligeinitiativ,somdetneder­
landskeformandskabhartagetvedatsamlekulturattachéeme vedmedlems­
staternesambassaderiWashington,vilblivefulgtop.
Kulturattachéemes regelmæssige møderviliøvrigtnydegodtaferfaringerne
fradetsamarbejde,derfinderstedmellemhandels-ogpresseattachéer ,der
gørtjenesteitredjelande.
D.Fritidspædagogik
53.Europarådetervedgennemførelse afbemærkelsesværd.ige undersøgelser og
vedsamlingafdebedsteekspertergåetfrabegrebetkulturensdemokratise­
ringovertilbegrebetkultureltdemokrati,medandreordfrabegrebetkul­
turformidlingtilbegrebetfritidspædagogik .Fritidspædagogikkenerefterhån­
denblevetdefineret,forsynetmedendoktrinogpræciseretheltudtilde
tekniskemetoderfordensanvendelse.
Nudafritidspædagogikken ,sommanvilbetegnesomgenerel,normaltprakti­
seresiallemedlemslandene ,erdergrundtilatoverveje,hvadensærlig,
specialiseret fritidspædagogik ,eneuropæiskfritidspædagogik ,kunnevære.
54.Ordet"europæisk"angiverrækkeviddenafdenpåtænktefritidspædagogik ,
ogikkeenellerandenretning.Detbetyderheltenkelt,atistedetforat
begrænsesigtiletenkeltland,skalområdetfordennefritidspædagogik ud­
strækkestilatomfattealleFællesskabets lande.
Detdrejersigikkeomforhverenkeltbefolkningatfremstilledeandrebe­
folkningerentensomforbilledertilefterligningelleromvendtsomlaverestå­
endefolk,hvisforfejledepolitikindgiverdenenbehageligfølelseafselv­
tilfredshed .Detdrejersighellerikkeomatoverbevisehverenkeltbefolk­
ningom,atdeøvrigebefolkningerlignerdenselv.Detdrejersigomatvi­
sehverenkeltbefolkningdeøvrigebefolkninger ideresfortidogikkemindst
ideresnutidthvaddetænker,hvaddeforetagersig,hvaddeer.
Eftersålængeathavebedømthinandenudenatkendehinandenharbefolknin­
gerneomsiderbrugforatlærehinandenatkendeforatforståhinanden.

-41
55.Deneuropæiskefritidspæda^ogikmånødvendigvisværebaseretpåkultur-
relleudvekslingerafennyart.
Iforholdtildetraditionellekulturelleudvekslingervildetnyeidekul­
turelleudvekslinger ,somskalholdelivideneuropæiskefritidspædagogik ,
"beropåderesmålsætning,deresbestemmelseogderesopgave.
-Deskaltagesigtepå-udoveretpassivtforbrugafkulturelletilbud-
atanimeretilaktivdeltagelseidetkulturelleliv.
-Demåikkebegrænsesigtilatnåhvadmankalder"eliten"(dvs.deperso­
ner,somalleredeeribesiddelseafkultur,såledessommanindtilforny­
ligopfattededen),menskalsøgeatnåudtilhelebefolkningen,detvil
sigeallealdersklasser ogalleBamfunds-ogerhvervsgrupper .
-Deskalsvaretildenmoderneopfattelseafenåben,udvidet,mangfoldig,
pluralistisk ogdermeddemokratiskkultur.
Medensmantidligereindskrænkedekulturentilatomfattelitteratur,musik,
deplastiskekunstarter,kulturarvensamtdegenrer,derkaldes"ophøjede"
eller"ædle",erkendermannu,atdenogsåoptagerisigdegenrer,somtidli­
gereblevansetforatværeafringerebetydningellerfolkelige,atdenpla­
cerersiginutidensåvelsomifortiden,ogatden-udoverdetæstetiske
aspekt?litteratur,musik,plastiskekunstarter-omfatteretvidenskabeligt
aspekt(videnskab,teknologi),etfysiskaspekt(sport,friluftsliv)ogetso­
cialtaspektjmennesketiarbejdsmiljøet ,iprivatlivet,ierhvervslivet ,i
politik.
56.Deneuropæiskefritidspædagogik mågørebrugafdenbistand,sommasse­
medierne,isærradioogTV,erellervilbliveistandtil-hvorlidtman
endhjælperdemmeddet–atydeden.
Detmestbetydningsfulde kulturellefænomenidesidste20årer,atradioog
TVdagligtkommerindialleeuropæereshjem,dermedogsåmennesker,somaf
mangelpåuddannelse,økonomiskemidlerellertidikkelæser,ikk?re.jr.or
H '
\

-42-
ikkegårpåmuseum,iteatretellertilkoncerter.Dennekendsgerning ersna­
rereenpositivendennegativting,ogdenkunne "bliveendnumerepositiv.
ForvedBidenafmiddelmådige udsendelser erdertalrigefremragende udsendel­
ser,somviserdelsatkulturenikkebliversystematiskignoreretellerfor­
vansketafradioogTV,delsatdetikkeerumuligtatudvideemneområdet og
hævedetalmindelige niveau.
Herskalnævnestoinitiativer ,somFællesskabet burdeopmuntre,idetmind­
stevedatoptrædesomprotektorfordem«
–detnederlandsksprogede belgiskefjernsynerigangmedundertitlen"Euro­
panostra"atoptageenserie,somdettyske,franskeogitalienskefjern­
synalleredehartilsluttetsig,ogsomvilomfatte365udsendelser ,hverpå
5minutter,somhvervilbehandleenstoreuropæiskånd,udvalgtsåvelblandt
deklassiskesomdemoderne;
–nifjernsynsselskaber ernetoptrådtsammenforhveratproducereettids­
skriftometemneafeuropæiskinteresse,somdeltagerneforpligterBigtil
atudsende.
Fællesskabet burdeligeledesgiveetvistantalafdeansvarligepersonerfor
deforskellige massemedierlejlighedtilifællesskabatfindefremtilløs­
ningerpådeproblemer,dererforbundetmedderesdeltagelseideneuropæiske
fritidspædagogik ,f.eks.praktiskeproblemeriforbindelse medproduktion,co-
produktionsamtkøbogudveksling medhenblikpåudsendelseellerstilproble–
mersomfølgeafnødvendigheden afatundgåbådeenfolkeoplysning afrinpelø-
dighedogenpedantiskbelæring,dertrætterpublikum.
Forathjælpedem,derharansvaretformassemedierne ,måmanisærinformere
demomderesultater,somkommunikationsvidenskaben ,skøntdenerenforholds­
visnydisciplin,alleredekanudnytte.
57.Sportenharihvertfaldéntingtilfællesmedvissemassemediers produk­
tionidenharudvikletsigtiletskuespilog,hvadmereer,etskuespilmedet

-43-
umådeligtBtortpublikum.DenersåledesblevettiletEDassekoramunikations-
middel,ogdenkanværeetafmidlerneideneuropæiskefritidspædagogik ,
somforudensportsbegivenheder ogsåskullegiverimeligpladsforsportsud­
øvelse.
Fællesskabet kunnebegyndemedattagetoinitiativer ;
-medstøttefradekompetente forbundatarrangereeuropinder ,hvoret
stortpublikumkunnese(påstedetellerviaEurovision )ungeamatører
fradenilandedeltageikonkurrencer indenfordeforskelligefriei–
drætsdisciplinersamtigymnastikogsvømning }
–iværksætte enundersøgelse afårsagernetilsportnchauvinisme ogafden
kampagne,dermåføresmod.etfænomen,dererennedvurdering afpublikum
ogsamtidigberøversportenenstordelafdenskulturelle værdi.Navnlig
roåglædenvedsportsudøvelse ikkeoverskyggesafenubønhørligviljetil
atsejre(ellersedepågældendesejre)forenhverpris.
νν

BILAGI
FINANSIERINCSOVERSIGT
1.Juridiskeogadministrative oplysninger
a)Budgetpost »artikel393
b)Budgetpostens teksttUdgiftervedrørendedenkulturelleaktion
c)Budgetâr »1978
d)Retsgrundlagi
–Europa–Parlamentetsresolution_af13«^raaj1974^
Europa-PariamentetharopfordretKommissionentilatbidragetilbe­
varelseafdenarkitektoniske kulturarv vedtoaktionen fremmeaf
specialistuddannelsen afrestauratorer afmonumenter ogseværdighe­
dersamtfremmeafanvendelsen afnuklearkonserveringsteknik .
2)–Europa–Parlamentets resolutionaf8.marts1976
Europa–Parlamentet hargivetudtrykforenpositivvurderingafen
førsteredegørelseforFællesskabets aJctionindenfordenkulturel­lesektor^)ogkrævet,atKommissionenBtraksfølgerdeintentioner
opfdenhartilkendegivet idenneredegørelse .
Iresolutionen understregedes endviderenødvendigheden afatsikre"
udviklingenafkulturelleudvekslinger .
-Rådetsresolutionaf_. .
Denneresolution vedrørerheleFællesskabets aktionindenforden
kulturelle sektor.
e)Denansvarligeafdeling!GDXII
2.Beskrivelseafformålmedogbegrundelseforaktionerne
2.0.Beskrivelse afaktionerne
2.0.0.Beskrivelse afaktionerne
Bevarelseafdenarkitektoniske kulturarv
Deterenvidereførelse afdeaktioner,somFællesskabet har
foretagetiårene1976og1977«fremmeafspecialistuddannel -
senafrestauratorer afmonumenter ogseværdigheder samtfrem­
meafanvendelsenafnuklearkonserveringsteknik .
1)EFTnr.C62af30.maj1974.
2)EKTnr.C79af5.april1976.
3)SEC(76)217.

„?_ BILAG I
a.Fællesskabet yder statsborgere idets medlemsstater stipen­
dier ;takket være disse stipendier erantallet afbedre ud­
dannede restauratorer større ,enddetville have været ,hvis
depågældende stipendier ikke fandtes .Uden Fællesskabets
stipendier ville etvist antal studerende ikke kunne ,følge
kurserne .
b.Hvad angår dennukleare konserveringsteknik ,erderikke tale
omatstøtte enforskning ,roen omgennem ydelse aftilskud at
muliggøre envidere anvendelse afderesultater ,der eropnå­
etveddetomfattende videnskabelige arbejde ,der inæsten 10
årerudført afdetnukleare forskningscenter iGrenoble .Det
drejer sig for Fællesskabet omatfremme udnyttelsen afen
højt udviklet teknik ,der erfrembragt ietafdets lande ,earat
atdrage fordel afdet erfarne personale ogdeinstallationer
afhøjydeevne ,der ertilrådighed idetpågældende land.'
Detbeløb på30000RE,dererbevilget centret ,svarer til
halvdelen afudrifterne vedansættelse afennyingeniør ,som
centret ikke ville kunne ansætte uden dette beløb .Fællesska­
bets økonomiske indsats tager sigte påatanspore ,centret til
selv atyde entilsvarende indsats .Detdrejer sig ometar­
bejde ,hvortil udgifterne deles mellem Fællesskabet ogcentret .
Udvikling afkult\irelle udvekslinger
Fællesskabet vilikke kunne påtage sigdeopgaver ,somvaretages
afinstitutioner ,derstår forkulturelle arrangementer ,eller mæ­
cener .Hvad det derimod effektivt kan gøre erindirekte atbidrage
tiludviklingen afkulturelle udvekslinger ,navnlig ved athjælpe
med til atdrage den lære ,der kan udledes afdeeksisterende ar­
rangementer ,somharstået deres prøve .
I1977 finansierer Fællesskabet vurderingen afEu .ropal ia-Tyskland
ogvurderingen afDentyske Måned ,der fandt sted samtidig ogof­
temedlignende arrangementer ,ogsom eroptaget iprogrammet for
Den europæiske Sæson iBrest , ;
Disse vurderinger eretled idet arbejde ,der erabsolut nødven­
digt for atKommissionen skal være istand til atimødekomme de
ønsker ,somEuropas-Parlamentet hargivet udtryk forunder nr.5»6
og7idets ovennævnte resolution af8.marts 1976 .
a.I1978 vildetvære ønskeligt atfortsætte vurderingen afEuro-
paliaogafDeeuropæiske Sæsoner iBrest ,mendenne gajng ved
udnyttelse afderes respektive arkiver .
b.I1978 vildetvære ønskeligt atobservere publikums reaktio­
nerpådensærlige form forinternational kulturel udfoldelse ,
som enstor europæisk festival erudtryk fort rundspørge omre­
aktionerne ,analyse ogfortolkning .Manharvalgt festivalen i
Flandern .

-3- BILAG I
Påsamme måde somvurderingerne (deløbende vurderinger og
1978-vurderingerne )afEuropalia ogafDeeuropæiske Sæsoner
iBrest ,vilvurderingen afFlandern-festivalen blive udført
afethold bestående afuniversitetsprofessorer ,undervisnings­
assistenter ogviderekomne studenter inden forflere discipli­
ner .
c.Hvor etmuseum eribesiddelse afværker ,derhidrører fraan­
dreafFællesskabets lande ,fremviser detdemspredt .Ensam­
ling afdisse værker idensamme sal (eller iflere sammenhæn­
gende sale )ville imidlertid givedebesøgende enforestilling
omkulturens europæiske dimension .
I1978 vilderblive ydet etmuseum ietmedlemsland ,økonomisk
støtte tiletforsøgsprojekt ,dergårudpåindretning af"eu­
ropæiske gallerisale ".
Medudgangspunkt iresultaterne afforsøgsprojektet (somvil
vise mulighederne ogvanskelighederne )vilKommissionens afde­
linger søge atformå nogle museer tilatrette deres virksom­
hed-omdetsåkunblev iringe omfang -modenbelysning af
kulturens europæiske dimension .
2.0.1 .Formål et_med aktionerne
Formålene eretresultat affølgende betragtninger :
••Hvad angår fremme afspecialistuddannelsen afrestauratorer og
fremme afdennukleare konserverings teknik ,eraktioner påfæl-
lesskabsplan denbilligste løsning formedlemsstaterne ,idet
der iløbet afenvistidvilblive tale ombesparelser forhver
enkelt afdem .
Detkanbetale sigfuldt udatudnytte demuligheder ,somdeek~
Bisterende uddannelsescentre ogdetnukleare forskningscenter i
Grenoble frembyder ,istedet foratindlade sigpåbetydeligt in­
vesteringer forandetsteds atoprette uddannelsescentre ,hvor
nyeundervisere ville bruge årtilaterhverve sigensolid pæ­
dagogisk erfaring ,ogandetsteds atopføre installationer ,der'
svarer tildem ,der findes iGrenoble .
-Deterindlysende ,atenaktion medhenblik påudvikling afkul­
turelle udvekslinger ikke vilkunne gennemføres inden foreien­
kelt lands rammer ,menatdette måskepåfællesskabsplan .
-Enudvikling afkulturelle udvekslinger inden forFællesskabet
vilgåudover deenkelte staters grænser ogendda udover de
Ni's grænser .Detvilbidrage til,atFællesskabeta virkefelt
udvides tilatomfatte deassocierede lande ogtredjelande .

-4- BILAG I
2.0.2 .Begrundelsen forde^ktioner ^2.erervalgt forat
opfylde målene
Ved atvælge atstøtte sig tildeeksisterende arrangementer har
Kommissionen for det første villet vinde tjd .Deruden undgår man
herved enhver overlapning .Dadepågældende arrangementer alle­
rede erfinansieret afandre instanser ,kan Fællesskabets økono­
mic?kestøtte fortsat holdes inden for beskedne rammer .Det er
tilstrækkeligt atsupplere den bestående finansiering for atop­
fylde despecielle EF-formål .
Fællesskabets økonomiske bistand tager iintet tilfælde sigte på
atopretholde etarrangeme?vt –påblot atlette dets fortsættel­
seuændret .Formålet eralene atbidrage tiludviklingen afet
arrangement ienretning ,somFællesskabet anser fornyttig .
Denne bistand udgør heller ikke etgrundlag ,derkan tænkes at
tilskynde tilindgivelse aftalrige ansøgninger .Nårman serbort
frarisikable forsøg ,koncentrerer den sig ometmeget begrænse 1
antal gennemførte arrangementer afsærlig stor værdi .Enspred­
ning over etstørre antal projekter ville "både være .bekostelig
forsamfundet ogineffektiv forkulturen .
3.Udgifter (iRE)
Opført påPVPIlesskabet s "budget «
1978
180 000 RE
Denne bevilling fordeler sigsåledes *
\\ \\
Vx\\^ -*'"N

-5- BILAGT
12IÈ1221IZLâ
Bevarelseafdenarkitektoniske
kulturarv
»emmeafspecialistuddannelsen af
restauratorer afmonumenter ogse­
værdigheder
–veddeteuropæiskeforskningscenter
forbevarelseafdenarkitektoniske
kulturarvi"byer(Europakollegiet i
Brtigge) 1650012600'4200
–vedkursetiarkitektonisk bevarel­
seunderdetinternationale forsk­
ningscenter forbevarelseogre­
staureringafkulturværdier (Roms
universitet ) 2150013300
–veddeteuropæiskecenterforuddan­
nelseafhåndværkeretil"bevarelse
afdenarkitektoniske kulturarv
(Venedig:) 1800014100
Fremmeafanvendelsenaf_nuklear_kon –
serveringsteknik.................... 30OOO3000016500
Udviklingafkulturelleudvekslinger
–VurderingafEuropalia | 15000
–VurderingafDeeuropæiskeSæsoner(
iBrest r5000015000
–VurderingafFlandern–festivalen.j
–Forsøgsprojektmedhensyntilind­
retningaf"europæiskegallerisale "
imuseer 44000
IALT* 18000010000020700
RssnaBaTsscsBaasecsssssBnartmess
1979og19°0
I"betragtningaf,atdeaktioner,derskalgennemføres ,harkarakteraf
punktaktioner ,erdetnokfortidligtalleredenuatgåovertilatfore­
tagedetaljeredeberegninger ,derdækkerflereår.Sådanneberegninger m&
uundgåeligtbliveusikre.Ikkedestomindresynesdetmuligtforsamtlige
påtænktefiktioneratnåfremtiletskwnistørrelsesordenen 250000RE
for1979og300000REfor1980.

-6- BILAGI
*Beregning
Fremmeafspecialistuddannelsen af^restauratorer afmonumenterog
sevcnitiigneuer
Forskellene mellemdebeløb,dererforeslaetforBriigge,forRomogfor
Venedip,kanforklaresveddenforskellige længdeafkursusrækkerne or,ved
atdetbeløb,derernødvendigttilafholdelseafopholdsudgifterne ihver
afdetrebyer,ikkeerafsammestørrelse.
Forøvrigtvildetbliveanførtidekontrakter,derskalafsluttesfor
1978–ligesomdetertilfældetfordem,dererafsluttetfor1977–at
dersomenellerflere"EF-stipendiater "eristandtilselvatafholdeen
delafdeudgifter,somnormaltdækkesafstipendiet,forhøjerledelsen
afdetpågældendecenterantalletaf"EF–stipendier ",idetdennedsætter
størrelsenafnogleafdem.
Mankanderforikkepåforhåndangivedetnøjagtigeantal"EF-stipendiater
Pånuværendestadiumerdetkunmuligtatgiveforslagenefølgendestørrel'
sesordeni 7iBriigge,9iRon°g6iVenedig.
Fremmeafanvendelsenafnuklearkonserveringsteknik
I1978vilFællesskabetfortsatpåtagesighalvdelenaf"prisen"påenin­
geniør.Idetnukleareforskningscenter iGrenoble"koster"eningeniør
60000REomåret.Denne"pris"svarertilhvadmankalder"bruttoudgif-
ten",detvilsigeomfattendedesocialeudgifteroggeneralomkostninger,
herunderdemdervedrørerudntyr.
VurderingafEuropaliaAafDeeurO£æ:iske_Sæsoner_i_Bres af_F1ondern-
festivalen_
Beregningsmåden gælderforarbejdsholdet bådevedEuropalia,vedDeeuro­
pæiskeSæsoneriBrestogvedfestivalen )detsidstnævnte holdvilpåbegyn
desitarbejdei1978*
a.Månedligaflønningpågrundlagaf10timersarbejdeommåneden1
–forenprofessor 200RB
–forenundervisningsassistent ........................... 150RE
–forenviderekommen student............................. 100RE
b«Hvertafdetrebeløb,somtilsammenudgørde50000RE,dereroptaget
ioversigten ,fordelersigsåledes1
–Aflønningi10månederaf2professorer ,3undervisnings­
assistenter og5viderekomnestudenter,derhverarbejder
10timerommåneden 13500RE
–Maskinskrivning ogdiverse 3000RE
16500RE

-7- BILAGI
Forr.øgsprojekt_jned_hensyntilindretnin^_af ^[europæiskegallerisale"
imuseer
I"betragtningafdestoreudgifter,dererforbundetmedatarrangereen
moderneudstilling (somsamtidigerafpasseteftersitformålogtiltræk­
kendeforpublikum),erdetanslåede "beløbpå44000RBbeskedent.Det
drejersigudelukkende ometincitament.
Kontrol
5.0.Kontrolmedoverholdelseafreglerne^
Almindeligordningvedrørendebudgetkontrol .
Daantalletafkontrahenter ogmodtagere(f.eks.stipendiater )erbe–•
grænset,viladministrationen afdenneordningikkefrembydevanske­
ligheder.
5.1.Kontrolmedaktionerneseffektivitet
Detvilværemuligtatbedømmeeffektiviteten gennemreaktionerné fra
dekompetenteregeringsorganer ,deeuropæiskepariaraentarikere,de
forskellige fagkredse,kulturarbejderne ogpressen.

BILAOII
UDKASTTILRÅDETSRESOUJTION
RÅDETPORDEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR-
underhenvisningtiltraktaten omopretteleeafDeteuropæiskeøkonomiske
Fællesskab,
underhenvisningtiludkastfraKommissionen ,
underhenvisningtiludtalelsefraEuropa-Parlamentet ,
underhenvisningtiludtalelsefraDetøkonomiske ogsocialeUdvalg,
underhenvisningtilslutdeklarationerne vedtagetpåtopmøderneiHaag(1969)
ogParis(1972)samttildeklarationen omdeneuropæiskeidentitet(l9*n)f
overbevist om,atdeøkonomiske ogsocialevanskeligheder indenfordenkultur­
ellesektorgradviskanformindskes ved,atde"bestemmelser iEØF–traktaten,
somspecieltvedrørerfriudveksling ,fribevægelighed ogetablering,harmoni­
seringafbeskatningsreglerne ogaflovgivningerne samtsocialeforanstaltnin­
ger,ihøjeregradfinderanvendelsepådennesektor,
foruroliget overdenfortsattestigningityverierafkulturværdier ,
iønsketom,atFællesskabet ydersitegentligebidragdelstilbevarelseaf
denrigdom,denilandesarkitektoniske kulturarvrepræsenterer ,delstilud–-
viklingenafkulturelleudvekslinger ,sommenesatkunnebidragetilatfremme
dengensidigeforståelsemellemfolkene,
underhensyntilEuropa-Parlamentets resolutioneraf13»®aj1974og8.marts
1976*\
*)EFTnr.C62af30.maj1974«
EFTnr.C79af5»april1976«

-2- BILAG TI
under Hensyntagen tilKommissionens meddelelse af16.november 1977 om
"Fæl 1{isskabets aktion inden for den kulturelle sektor "–
VKDTACrET F0I,GKNDE PESOT JUTION :
1.fællesskabets ak+i oninden fordenkulturelle sektor skal gennemføres pa
grundlag afdeiKommissionens meddelelse indeholdte retningslinjer .
2.Idette øjemed tager Rådet tilefterretning ,atKommissionen fortsætter
deforsKel lige former forvirksomhed ,den allerede har iværksat ,samt at
den tager alle egnede initiativer .
3.Der skal gives fyrste prioritet tilforanstaltninger ,derdirekte eller
indirekte kan fremme bestræbelserne for atkulturarbejderne ividest mu­
ligt omfang fårdel idegoder ,desociale fremakridt roedfører .