BEGRUNDELSE

1. BAGGRUND FOR FORSLAGET

I denne tid med stramme offentlige finanser skal der hurtigt findes innovative løsninger for at mobilisere en større andel af private opsparinger og forbedre den vifte af finansielle instrumenter, der står til rådighed for infrastrukturprojekter, især på energi-, transport- og IKT-området. På grund af de begrænsede finansieringsmuligheder i forbindelse med infrastrukturprojekter er der behov for at finde alternative lånefinansieringskilder. Den generelle regel for infrastrukturprojekter med et kommercielt potentiale bør være at kombinere EU-midler i partnerskaber med kapitalmarkederne og banksektoren, især via Den Europæiske Investeringsbank (EIB), der i henhold til traktaten er EU's finansielle organ.

a) Europa 2020-initiativet med projektobligationer inden for rammerne af Connecting Europe-faciliteten (2014-2020)

Den 29. juni 2011 vedtog Europa-Kommissionen sit forslag til den flerårige finansielle ramme (FFR) for årene 2014-2020. En af de centrale beslutninger var at samle den finansielle støtte til transport-, energi- og IKT-infrastrukturer inden for nogle fælles lovgivningsmæssige rammer, nemlig Connecting Europe-faciliteten:

"Kommissionen har derfor besluttet at fremsætte forslag om oprettelse af en facilitet for netforbindelser i Europa for derved at fremskynde udviklingen af den infrastruktur, EU har brug for. (…) Faciliteten for netforbindelser i Europa skal finansiere forud fastsatte prioriterede transport- energi- og IKT-infrastrukturer af interesse for EU, og såvel fysisk infrastruktur som IKT-infrastruktur, der er i overensstemmelse med kriteriet om en bæredygtig udvikling."[1]

I forlængelse af denne beslutning vil Kommissionen fremlægge et forslag til en ny forordning om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten. Europa 2020-initiativet med projektobligationer bliver en del af de mange gældsinstrumenter foruden egenkapitalinstrumenter og tilskud, som faciliteten vil kunne trække på.

Med faciliteten bliver der skabt nogle langsigtede rammer til sikring af, at energi-, transport- og telekommunikationsprojekter udvikles og gennemføres til tiden og på effektiv vis. En samlet strategi med en prioriteret liste over infrastrukturprojekter[2] giver gode muligheder for at tiltrække flere private midler og samtidig bidrage til færdiggørelsen af det indre marked.

Der er brug for finansielle instrumenter for at fjerne bestemte forhindringer, der bremser strømmen af lånefinansiering og egenkapitalfinansiering. De tjener først og fremmest til at tiltrække og lette projektfinansiering fra den private sektors side. Øgede investeringer i infrastrukturprojekter stimulerer samtidig den globale udvikling af finansmarkederne i kølvandet på krisen, fremskynder det økonomiske genopsving og fremmer vækst. Europa 2020-initiativet med projektobligationer kommer til at udgøre en integrerende del af risikodelingsinstrumenterne i forbindelse med Connecting Europe-faciliteten i årene 2014-2020. Facilitetens finansielle instrumenter kan udvides til at omfatte andre sektorer som f.eks. social infrastruktur, vedvarende energi og bestemte rumprojekter, forudsat at de opfylder de relevante økonomiske og finansielle kriterier, og Kommissionen vil bestræbe sig på at indbyde flere forskellige partnere, herunder internationale finansieringsinstitutter eller finansieringsinstitutter, der varetager offentlige opgaver i medlemsstaterne, til at deltage i gennemførelsen af de finansielle instrumenter efter 2013.

b) Europa 2020-initiativet med projektobligationer: pilotfasen i 2012-2013

Hovedformålet med pilotfasen i 2012-2013 består i at forberede den operationelle fase af initiativet under Connecting Europe-faciliteten i perioden 2014-2020 og tilbyde øjeblikkelig støtte til infrastrukturprojekter.

Som følge af de finanspolitiske stramninger i medlemsstaterne er der fare for, at infrastrukturprojekter af EU-interesse ikke gennemføres i det tempo, der er nødvendigt for at nå Europa 2020-målene, hvilket kan bringe genopsvinget og væksten i EU i fare.

Desuden reagerede bankerne på likviditetsproblemerne og de større risici under finanskrisen med en forkortelse af løbetiden på udlån, højere udlånsrenter og krav om sikkerhedsstillelse i forbindelse med infrastrukturprojekter. Selv om der er tegn på, at bankudlånsmarkederne er i færd med at rette sig, er det fortsat vanskeligt at få adgang til langfristet lånefinansiering af infrastrukturprojekter. Derfor er obligationsmarkedernes betydning som finansieringskilde taget til. Men uden offentlige kreditforbedringsforanstaltninger er der i de seneste år ikke blevet udstedt projektobligationer på områderne TEN-T, TEN-E eller bredbånd. Så længe der til infrastrukturprojekter knytter sig forhold og risici såsom genanvendelse af forladte grunde, usikkerhed omkring fremtidige indtægter, regionale aspekter, herunder virkningerne af statsgældskrisen og virkningerne på tværs af grænserne, som alt sammen vanskeliggør forberedelsen og gennemførelsen af projekter og forøger tidsforbruget, vil sådanne projekter fortsat ikke være attraktive for kapitalmarkedsinvestorer.

På denne baggrund og for at bidrage til færdiggørelsen af det indre marked foreslås det, at der lanceres en pilotfase af Europa 2020-initiativet med projektobligationer på transport-, energi- og IKT-området. Gennem dette initiativ skal der mobiliseres investeringer på områder, der kan stimulere vækst og skabe arbejdspladser. Det store og hastende behov for infrastrukturinvesteringer kombineret med den lange projektforberedelsestid nødvendiggør, at der straks gøres noget ved finansieringsproblemet, og at der skabes et momentum på basis af resultaterne af de offentlige høringer, som kan forøge tilliden blandt investorer.

Europa 2020-initiativet med projektobligationer skal sikre den forbedring af kreditkvaliteten, der skal til for at tiltrække kapitalmarkedsinvestorer, og det vil medvirke til at skabe en ny kategori af aktiver i form af infrastrukturprojektobligationer. I en kontekst med økonomisk genopsving og vækststimulerende støtteforanstaltninger er det vigtigt at lancere initiativet på et tidspunkt, hvor kapitalmarkedsinvestorerne er på udkig efter alternative langsigtede investeringer med stabile indtægtsmuligheder. For at muliggøre en mere effektiv implementering af de finansielle instrumenter under Connecting Europe-faciliteten er pilotfasen nødvendig, både for at optimere designet og stimulere investeringslysten i tiden efter 2013.

Skønt pilotfasen vil være kendetegnet ved forskellige begrænsninger i henseende til rækkevidde, budgetmidler og antallet af projekter, der kan støttes, forventes den at stimulere markedsadfærden i retning af større accept af lånefinansiering af infrastrukturprojekter generelt og således lægge grunden til en komplet implementering i årene 2014-2020.

Der vil blive skabt en merværdi, hvis initiativet gennemføres på EU-plan, da det derved bliver muligt at overvinde de markedsfragmenteringsproblemer, som et sådant initiativ ville møde på medlemsstatsniveau. Initiativet vil supplere snarere end erstatte bankudlån og således udgøre en alternativ og konkurrencedygtig kilde til langfristet lånefinansiering af infrastrukturprojekter. Mobiliseringen af private midler gennem finansielle instrumenter på EU-plan vil sikre, at den begrænsede finansiering ved hjælp af direkte tilskud forbeholdes projekter, der ikke kan tiltrække tilstrækkelig privat kapital.

I pilotfasen vil Kommissionen arbejde sammen med især EIB om optimering af initiativet med henblik på gennemførelse heraf fra og med 2014. De erfaringer, der indhøstes i løbet af pilotfasen, vil sætte såvel investorer som projektsponsorer i stand til et gøre sig bekendte projektobligationernes struktur, og der vil blive taget hensyn til disse erfaringer i forbindelse med fremtidige initiativer. For at sikre en maksimal effekt vil initiativet også kunne benyttes i forbindelse med projekter, der befinder sig langt fremme i udbudsproceduren, med henblik på refinansiering i løbet af byggefasen eller kort tid efter dens afslutning. Skønt initiativet i pilotfasen vil blive implementeret sammen med EIB, vil andre parter kunne inddrages i implementeringen efter 2013.

EU har allerede under den gældende flerårige finansielle ramme implementeret et risikodelingsinstrument sammen med EIB, nemlig lånegarantiinstrumentet for TEN-T- projekter (Loan Guarantee instrument for TEN-T projects, LGTT). Risikodelingsteknikkerne og arbejdsmetoderne vil lægge sig op ad dem, der benyttes i forbindelse med LGTT, hvorved anvendelsesområdet udvides til også at omfatte energi og telekommunikation. Ligesom for LGTT's vedkommende vil EU's bidrag således blive anvendt til risikodeling med EIB. Som følge af lighederne mellem de to initiativer forventes initiativet med projektobligationer derfor at skabe en multiplikatoreffekt på omkring 15-20.

Grundet den korte tid, der er til rådighed, opfordrer Kommissionen Parlamentet og Rådet til hurtigst muligt at vedtage forslaget om en pilotfase.

2. HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE

Den 28. februar 2011 blev der lanceret en offentlig høring om initiativets grundprincipper. Derudover blev der den 11. april 2011 afholdt en konference, hvor deltagerne drøftede fordele og ulemper ved det planlagte initiativ. Ved høringens afslutning var der indkommet over 100 svar fra en række forskellige sektorer.

De berørte parter har hilst initiativet med projektobligationer velkomment. Tilbagemeldingerne om initiativets mål var positive, da det ifølge de berørte parter ville forøge og lette finansieringen af infrastrukturer gennem åbning af obligationsmarkederne som en kilde til lånekapital i en form, der interesserer de institutionelle investorer. Den foreslåede mekanisme og den efterstræbte kreditvurdering på A/A- blev betragtet som hensigtsmæssig.

Initiativets indvirkning på finansieringsomkostninger og løbetider forventes at blive forholdsvis gunstig i den forstand, at det forventes at mindske omkostningerne og forlænge løbetiderne. Kun 2 % af respondenterne mente, at finansieringsomkostningerne ikke ville falde, mens resten var af den opfattelse, at effekten i værste fald ville blive neutral og i bedste fald positiv.

Med hensyn til graden af kreditforbedring mente flertallet af de berørte parter, der besvarede dette spørgsmål, at et kreditforbedringsinstrument på 20 % af seniorgælden var tilstrækkeligt, idet nogle dog indsnævrede dette tal til 10-20 % for de berørte sektorer, nemlig TEN-T, TEN-E og IKT. Næsten alle berørte parter mener, at den kerne af projekter, der skal finansieres, skal stamme fra disse tre sektorer. Desuden mener en fjerdel af de berørte parter, at sociale infrastrukturer skal medtages, og en femtedel af respondenterne mener, at projekter inden for vedvarende energi også bør være omfattet af initiativet. Sådanne projekter falder imidlertid ikke ind under TEN-T, TEN-E og IKT og vil blive behandlet på et senere tidspunkt.

Der var delte meninger med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt det vil være formålstjenligt at have en enkelt bestemmende kreditor. Kommissionen vil derfor ikke være præskriptiv på dette punkt, men vil tilskynde investorer, projektsponsorer og andre aktører om at nå til enighed om arrangementer, der kan accepteres af alle.

Den generelt positive feedback bekræfter, at Kommissionen og EIB har identificeret et betydeligt markedsbehov, når det gælder projektfinansiering, hvilket betyder, at initiativet bliver en succes, hvis det udformes korrekt.

Konsekvensanalysen har afsløret nogle potentielle lovgivningsmæssige hindringer på indkøbsområdet og i relation til kapitalmarkedsreglerne. Kommissionen vil se nærmere på disse problemer for at finde frem til egnede løsninger. Meget tyder dog på, at disse problemer ikke vil bringe gennemførelsen af pilotfasen i fare, om end de kan forsinke gennemførelsen. I betragtning af, at der reelt ikke findes et marked for projektobligationer i Europa, har de berørte parter understreget, at initiativet bør lanceres hurtigst muligt.

Da der på europæisk plan endnu ikke findes et tværsektoralt finansielt instrument af typen projektobligationer til infrastrukturer, vil pilotfasen i 2012-2013 give mulighed for at afprøve instrumentets udformning og markedsaccept med henblik på at forbedre dets effektivitet under Connecting Europe-faciliteten i perioden 2014-2020. I pilotfasen vil der blive fokuseret på projekter, der befinder sig på et forholdsvis fremskredent stadium[3], for derved at sætte skub i implementeringen og fremme oprettelsen af en projektportefølje. For at indsamle relevante erfaringer og sikre en hurtig indførelse efter 2013 er EIB indstillet på at arbejde med konkrete transaktioner parallelt med lovgivningsprocessen (dvs. før vedtagelse af den endelige politiske afgørelse), således at de første transaktioner kan gennemføres i 2012.

Efter høringen med Udvalget for Konsekvensanalyse den 31. august 2011 afgav udvalget sin udtalelse den 2. september 2011. Med udgangspunkt i de modtagne anbefalinger er der blevet udarbejdet en ny version af rapporten med følgende hovedlinjer:

Konsekvensanalysen ser nærmere på den aktuelle markedssituation og er forbundet med den konsekvensanalyse, der ledsager forslaget til Connecting Europe-faciliteten, som indeholder flere baggrundsoplysninger om potentielle CEF-instrumenter, finansieringsgab og markedsdefekter, der påvirker det nuværende investeringsniveau på infrastrukturområdet. Den første mulighed, der vurderes, er status quo, dvs. en fortsættelse af de nuværende tilskudsprogrammer for energi og transport og de nuværende tilskudsprogrammer og finansielle instrumenter for transport. Den anden valgmulighed består af lovgivningsmæssige incitamenter, mens den tredje består af forslaget om at gennemføre initiativet med projektobligationer. I den forbindelse gennemgås de potentielle risici, der kan forhindre gennemførelsen af initiativet, og en kvantificerbar forventet effekt i form af en multiplikatoreffekt. I analysen nævnes også andre forhold med relation til de retlige rammebetingelser for langfristede investeringer, f.eks. indkøb, Solvens II og kapitalkrav.

3. FORSLAGETS JURIDISKE INDHOLD 3.1. Retsgrundlag

Da forslagets anvendelsesområde fokuserer på europæiske transport-, energi- og telekommunikationsnet og medfører ændring af især forordning (EF) nr. 680/2007, er det baseret på denne forordnings retsgrundlag, dvs. artikel 172 og 173, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

3.2. Nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet

Forslaget er i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, da en forordning om finansiering af transeuropæiske net med projektobligationer er det bedste middel til uden alt for store administrative byrder at tiltrække betydelige private investeringer, idet den forventede multiplikatoreffekt opgjort som EU's budgetbidrag sammenholdt med de samlede finansieringer skønnes at udgøre omkring 15-20. Ved at fokusere på en optimal anvendelse af EU-midlerne tager initiativet sigte på at gøre såvel EU's som medlemsstaternes indsats mere virkningsfuld.

Forslaget er også i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, da det ikke går ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de tilsigtede mål.

Mens LGTT kun er rettet mod transportprojekter, bliver Europa 2020-initiativet med projektobligationer EU's første finansielle instrument, der tilgodeser infrastrukturprojekter inden for forskellige sektorer med samme finansieringsbehov, og det vil give bedre resultater i form af markedseffekt, administrativ effektivitet og ressourceudnyttelse. Det vil udgøre et sammenhængende finansielt instrument for deltagere i infrastrukturprojekter, f.eks. finansfolk, offentlige myndigheder, byggefirmaer og operatører.

3.3. Nærmere beskrivelse af forslaget

For at kunne iværksætte pilotfasen i løbet af den nuværende flerårige finansielle ramme er der behov for følgende ændringer af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF[4] om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) og af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 680/2007[5] om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet:

Ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF blev der indført et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation, der også omfatter IKT. Afgørelsen skal ændres for at kunne lancere Europa 2020-initiativet med projektobligationer inden for især IKT og højhastighedsbredbånd.

Ved artikel 1, stk. 1, i dette forslag tilføjes ordet "bredbånd" til den eksisterende artikel 26, stk. 2, litra b), i afgørelsen om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation. Eftersom infrastrukturprojekterne under rammeprogramafgørelsen forventes at fokusere udvikling af højhastighedsbredbåndsprojekter, finder Kommissionen det nødvendigt at understrege dette.

Artikel 1, stk. 2, erstatter artikel 31, stk. 2, i rammeprogramafgørelsen. Den tjener til at tilføje en definition af risikodelingsinstrument for projektobligationer. Dette vil betyde, at IKT-projekter kan tilgodeses af initiativet i pilotfasen. Der bør være adgang til dette instrument indtil den 31. december 2014. EU's budgetmæssige forpligtelser vil være begrænset til budgetbevillingerne, mens residualrisikoen bæres af EIB.

Artikel 1 giver også mulighed for at overføre op til 20 mio. EUR fra IKT-budgettet til Europa 2020-initiativet med projektobligationer.

Med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 680/2007 blev der desuden indført generelle regler for Unionens finansielle støtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet og dannet et risikodelingsinstrument kaldet "lånegarantiinstrumentet for TEN-transportprojekter" (LGTT). Tilsvarende er det nødvendigt at ændre forordning nr. 680/2007, så EU kan forandre rækkevidden af det eksisterende risikodelingspartnerskab med EIB under LGTT og gøre det muligt for EIB at medvirke til obligationsfinansiering under dette initiativ.

Med artikel 2, stk. 1, i dette forslag, der medfører ændring af artikel 2 i forordning (EF) nr. 680/2007, tilføjes en definition af risikodelingsinstrument og af kreditforbedring i forbindelse med projektobligationer. Dette vil betyde, at transportprojekter og TEN-E-projekter kan tilgodeses af initiativet i pilotfasen.

Artikel 2, stk. 2, medfører ændring af artikel 4 i forordning (EF) nr. 680/2007 og fastsætter, at ansøgninger om risikodækningsinstrumenter for projektobligationer skal indgives til EIB, hvilket allerede er tilfældet under LGTT.

I henhold til artikel 2, stk. 3, i forslaget vil det være muligt at overflytte op til 200 mio. EUR fra LGTT og 10 mio. EUR fra TEN-E-budgettet til Europa 2020-initiativet med projektobligationer. EU's budgetmæssige forpligtelser vil være begrænset til budgetbevillingerne, mens residualrisikoen bæres af EIB.

For at muliggøre en hurtig gennemførelse fastsættes det i forslagets artikel 3, at forordningen skal træde i kraft dagen efter offentliggørelsen.

4. VIRKNING FOR BUDGETTET

Initiativet vil blive finansieret gennem omlægning af midler inden for bevillingsrammerne for de eksisterende programmer i 2012 og 2013.

Ved forordning (EF) nr. 680/2007 er der allerede afsat 500 mio. EUR til LGTT, hvoraf op til 200 mio. EUR kan benyttes til projektobligationer i pilotfasen på transportområdet:

06 03 03 TEN Transport op til 200 mio. EUR i 2012-2013

Der kan omlægges henholdsvis 10 mio. EUR og 20 mio. EUR fra budgetposterne for TEN-E og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation:

32 03 02 TEN Energi op til EUR 10 mio. EUR i 2012-2013 til TEN-E-projekter

09 03 01 CIP op til EUR 20 mio. EUR i 2013 til IKT- og bredbåndsprojekter

Der er redegjort for disse budgetmæssige omlægninger i den finansieringsoversigt, der ledsager forslaget. Der vil ikke opstå eventualforpligtelser for EU-budgettet, da EU's bidrag maksimalt kan udgøre det beløb, der er afsat hertil under de pågældende budgetposter.

2011/0301 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om ændring af afgørelse nr. 1639/2006/EF om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) og forordning (EF) nr. 680/2007 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 172 og 173, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[6],

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[7],

efter den almindelige lovgivningsprocedure og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006[8] blev der indført et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation med forskellige typer gennemførelsesforanstaltninger for en række særprogrammer, herunder "støtteprogrammet for IKT-politik", hvorigennem der ydes støtte til styrkelse af det indre marked for IKT-produkter og –tjenester og IKT-baserede produkter og tjenester, og som tager sigte på innovationsfremme gennem bredere anvendelse af og investeringer i IKT.

(2) Med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 680/2007 af 20. juni 2007[9] blev der indført generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet og dannet "lånegarantiinstrumentet for TEN-transportprojekter".

(3) I løbet af de næste ti år bliver der brug for større investeringer end nogensinde i Europas transport-, energi- informations- og kommunikationsnet for at støtte Europa 2020-stragtegiens flagskibsforanstaltninger, udvikle intelligente, opgraderede og fuldt sammenkoblede infrastrukturer og færdiggøre det indre marked. Det skønnes, at der bliver behov for at investere 500 mia. EUR i TEN-T-net. Med hensyn til energiinfrastrukturprojekterne af europæisk relevans er der risiko for, at investeringer til en værdi af omkring 100 mia. EUR ikke bliver realiseret på grund af tildelings-, lovgivnings- og finansieringsproblemer, og at sektoren selv kommer til at finansiere investeringer til en værdi af yderligere 100 mia. EUR. Der bliver behov for investeringer på mellem 181 og 273 mia. EUR for at nå det mål under den digitale dagsorden, der består i at sikre alle borgere og virksomheder hurtig internetadgang, og heraf forventes den private sektor at skulle stå for mellem 30 og 100 mia. EUR.

(4) I sin beslutning af 8. juni 2011 om "Investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa"[10] understregede Europa-Parlamentet, at EU især burde tage skridt til at gøre større brug af EU-midler som katalysator til tiltrækning af supplerende finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB), Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD), andre internationale finansielle institutioner og den private sektor, og det glædede sig over Europa 2020-initiativet med projektobligationer som en mekanisme for risikodeling med EIB, der yder støtte under et bestemt loft fra EU-budgettet, med henblik på at geare EU-midlerne og gøre private investorer mere interesserede i at deltage i prioriterede EU-projekter i overensstemmelse med Europa 2020-målsætningerne.

(5) Finansielle instrumenter kan gøre brugen af budgetmidler mere effektiv og sikre en høj multiplikatoreffekt i henseende til tiltrækning af private midler og realiseret investeringsvolumen. Den forventede multiplikatoreffekt af Europa 2010-initiativet med projektobligationer er 15-20.

(6) På sit møde den 12. juli 2011 erindrede Rådet om, at der skal foretages en nærmere vurdering af innovative finansielle instrumenter for så vidt angår deres løftestangseffekt i forhold til eksisterende instrumenter, de yderligere risici, som de medfører for de statslige budgetbalancer, og deres eventuelle fortrængning af private finansielle institutioner. Kommissionens meddelelse[11] om en pilotfase for Europa 2020-initiativet med projektobligationer og konsekvensanalysen knyttet hertil, der trækker på resultaterne af en offentlig høring, vil bidrage til en løsning på disse problemer.

(7) Europa 2020-initiativet med projektobligationer har to formål, nemlig for det første at hjælpe med til finansiering af politiske prioriteringer på europæisk plan og for det andet at gøre det nemmere at inddrage den private sektor mere i kapitalmarkedets langfristede finansiering af infrastrukturprojekter. Det vil overflytte nogle af EU-budgettets udgifter til vækstforøgende områder under hensyn til Unionens budgetdisciplin og lofterne i den aktuelle flerårige finansielle ramme.

(8) Det vil være det første finansielle instrument, der tilgodeser infrastrukturprojekter med samme finansieringsbehov på tværs af flere sektorer, og det vil som sådant medføre flere fordele i form af markedseffekt, administrativ effektivitet og ressourceudnyttelse. Det vil udgøre et sammenhængende instrument for deltagere i infrastrukturprojekter, f.eks. finansfolk, offentlige myndigheder, byggefirmaer og operatører.

(9) Som led i Europa 2020-initiativet med projektobligationer vil projektvirksomheder udstede obligationer, og EU-budgettet vil sammen med finansiering fra en finansiel partner blive anvendt til at forbedre obligationernes kreditkvalitet for at tiltrække fremmedkapital fra markedsinvestorer såsom pensionsfonde og forsikringsselskaber.

(10) EU-støtten kan forventes at mindske risikoen forbundet med projektobligationer i en sådan grad, at aktørerne på kapitalmarkederne vil være villige til at investere i en større mængde infrastrukturprojektobligationer, end det ellers ville have været muligt uden EU-støtte.

(11) Det økonomiske genopsving i Europa bør ikke bringes i fare som følge af stigende trafiktæthed, manglende energiforbindelser og et fald i udbredelsen af bredbånd forårsaget af infrastrukturprojekters problemer med at opnå adgang til langfristet privat finansiering eller offentlig finansiering.

(12) Medlemsstaternes revurdering af deres infrastrukturinvesteringsprogrammer som følge af finanspolitiske stramninger og strukturreformer vil ikke gøre det nemmere at gennemføre den påkrævede forøgelse af infrastrukturinvesteringstempoet. Desuden er de langfristede bankudlån til infrastrukturprojekter fortsat utilstrækkelige og dyre, så der er behov for alternative og konkurrerende lånefinansieringskilder.

(13) Der er imidlertid ikke umiddelbar adgang til lånekapitalfinansiering af infrastrukturprojekter i EU. Som følge af fragmenteringen af obligationsmarkederne i EU og infrastrukturprojekternes størrelse og kompleksitet, der betyder, at det tager lang tid at forberede projekter, er dette et passende tidspunkt at håndtere dette problem på på EU-plan gennem en fremskyndet proces i god tid før lanceringen af Connecting Europe-faciliteten.

(14) Derfor bør der indledes en forsøgsfase for Europa 2020-initiativet med projektobligationer i løbet af den nuværende finansielle ramme med henblik på at udvikle fremmedkapitalfinansieringen på infrastrukturområdet mere generelt og forøge det udbud af finansielle instrumenter, der i dag er adgang til til transportprojekter.

(15) Med henblik på gennemførelsen af pilotfasen af Europa 2020-initiativet med projektobligationer bør afgørelse nr. 1639/2006/EF og forordning (EF) nr. 680/2007 ændres. Formålet med denne pilotfase er at yde støtte til infrastrukturprojekter med et kommercielt potentiale inden for sektorerne transport, energi og IKT, men efter 2013 kan initiativet udvides til også at omfatte andre sektorer.

(16) Eftersom EIB har mange års erfaring på området, fungerer som hovedfinansieringsgiver i forbindelse med infrastrukturprojekter og udgør EU's finansielle organ i overensstemmelse med traktaten, bør Kommissionen involvere EIB i gennemførelsen af denne pilotfase. De nærmere betingelser knyttet til dette samarbejde, herunder risikodeling og EIB's vederlag, bør fastsættes i en aftale mellem Kommissionen og EIB.

(17) Pilotfasen af Europa 2020-initiativet med projektobligationer bør lanceres som led i forberedelserne til Connecting Europe-faciliteten. Denne pilotfase vil bidrage til at bane vej for det finansielle risikodelingsinstrument under Connecting Europe-faciliteten.

(18) Ansøgninger om støtte og udvælgelsen og gennemførelsen af alle projekter skal overholde EU-lovgivningen, særlig statsstøttereglerne, og det bør tilstræbes ikke at skabe eller forværre markedsfordrejninger.

(19) Pilotfasen bør finansieres ved i 2012 og 2013 at omlægge budgetmidler fra eksisterende transport-, energi- og telekommunikationsprogrammer. Der vil kunne omlægges op til 200 mio. EUR til dette initiativ fra TEN-T-budgettet, op til 20 mio. EUR fra rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og op til 10 mio. EUR TEN-E-budgettet. Størrelsen af disponible budgetmidler sætter en grænse for både initiativets rækkevidde og antallet af projekter, hvortil der kan ydes støtte.

(20) EIB bør anmode om budgetmidler på basis af en vifte af projekter, som EIB finder egnede og gennemførlige. Alle anmodninger skal fremsættes før den 31. december 2013. Da store infrastrukturprojekter er meget komplekse, kan den endelige godkendelse finde sted på et senere tidspunkt, dog ikke senere end den 31. december 2014.

(21) For at sikre, at de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er effektive, bør denne forordning træde i kraft dagen efter offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af afgørelse nr. 1639/2006/EF

I afgørelse nr. 1639/2006/EF foretages følgende ændringer:

1. Artikel 26, stk. 2, litra b), affattes således:

"b) innovationsfremme gennem bredere anvendelse af og investeringer i IKT og bredbånd".

2. I artikel 31 foretages følgende ændringer:

a) Stk. 2 affattes således:

"2. Projekterne skal have til formål at fremme innovation, teknologioverførsel og formidling af nye teknologier, som allerede er modne til markedsføring.

Unionen kan yde støtte til budgettet for de i stk. 1, litra a), omhandlede projekter.

Som et alternativ kan Unionen yde et finansielt bidrag til EIB til tilvejebringelse af kapital og kapitaltildeling med henblik på lån eller garantier, som EIB yder ud af egne midler under det risikodelingsinstrument, der er omhandlet i stk. 2a til 2d."

b) Som stk. 2a til 2d indsættes:

"2a. Ved risikodelingsinstrument for projektobligationer forstås en kreditforbedring, der opfylder følgende kriterier:

a) den tager form af et EIB-lån eller en EIB-garanti i forbindelse med finansiering af IKT- og bredbåndsprojekter

b) den dækker gældsbetjeningsrisikoen ved et projekt og mindsker kreditrisikoen for obligationsejere

c) den benyttes kun ved projekter, hvis finansielle levedygtighed er baseret på projektindtægter.

2b. Unionens risici i forbindelse med risikodelingsinstrumentet for projektobligationer, herunder administrationshonorarer og andre støtteberettigede udgifter, begrænses strengt til Unionens bidrag til risikodelingsinstrumentet for projektobligationer, og Unionens almindelige budget kan ikke påføres yderligere forpligtelser. Residualrisikoen ved alle operationer bæres af EIB.

2c. De nærmere betingelser og vilkår for gennemførelsen af risikodelingsinstrumentet for projektobligationer, herunder overvågning af og kontrol med instrumentet, fastsættes i en uddelegeringsaftale mellem Kommissionen og EIB.

2d. I 2013 kan der anvendes et beløb på op til 20 mio. EUR der hentes fra det budget, der afsættes til gennemførelse af IKT- og bredbåndspolitik i henhold til litra b) i bilag I. Risikodelingsinstrumentet kan genanvende eventuelle indtægter, som er modtaget i løbet af investeringsperioden for nye lån og garantier".

Artikel 2

Ændringer af forordning (EF) nr. 680/2007

I forordning (EF) nr. 680/2007 foretages følgende ændringer:

1. I artikel 2:

Som nr. 14 og 15 indsættes:

"14) "risikodelingsinstrument for projektobligationer": en kreditforbedring i forbindelse med projekter af fælles interesse. Risikodelingsinstrumentet for projektobligationer dækker gældsbetjeningsrisikoen ved et projekt og mindsker kreditrisikoen for obligationsejere. Det benyttes kun ved projekter, hvis finansielle levedygtighed er baseret på projektindtægter.

15) "kreditforbedring": anvendelse af et EIB-lån eller en EIB-garanti til forbedring af projektgældens kreditkvalitet."

2. I artikel 4, første afsnit:

Følgende punktum indsættes:

"Ansøgninger om et risikodækningsinstrument for projektobligationer under artikel 6, stk. 1, litra g), indgives til EIB i henhold til EIB's faste ansøgningsprocedure."

3. I artikel 6, stk. 1, foretages følgende ændringer:

a) i litra d) indsættes følgende:

"I 2012 og 2013 kan der omlægges et beløb på op til 200 mio. EUR til risikodelingsinstrumentet for projektobligationer inden for transportsektoren"

b) som litra g) indsættes:

"g) et finansielt bidrag til EIB til tilvejebringelse af kapital og kapitaltildeling med henblik på lån eller garantier, der udstedes af EIB via egne midler under risikodelingsinstrumentet for projektobligationer inden for TEN-T og TEN-E. Unionens risici i forbindelse med risikodelingsinstrumentet, herunder administrationshonorarer og andre støtteberettigede udgifter, begrænses strengt til Unionens bidrag til risikodelingsinstrumentet for projektobligationer, og Unionens almindelige budget kan ikke påføres yderligere forpligtelser. Residualrisikoen ved alle operationer bæres af EIB. De nærmere betingelser og vilkår for gennemførelsen af risikodelingsinstrumentet for projektobligationer, herunder overvågning af og kontrol med instrumentet, fastsættes i en uddelegeringsaftale mellem Kommissionen og EIB. I 2012 og 2013 kan der omlægges op til 210 mio. EUR, heraf op til 200 mio. EUR til transportprojekter og op til 10 mio. EUR til energiprojekter, til risikodelingsinstrumentet for projektobligationer i overensstemmelse med proceduren i artikel 15, stk. 2, fra budgetposterne TEN-T (LGTT) og TEN-E. Risikodelingsinstrumentet for projektobligationer kan genanvende indtægter, som er modtaget i løbet af investeringsperioden, til nye lån og garantier."

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAG

1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME

1.1. Forslagets/initiativets betegnelse

1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen

1.3. Forslagets/initiativets art

1.4. Mål

1.5. Forslagets/initiativets begrundelse

1.6. Varighed og finansielle virkninger

1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r)

2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER

2.1. Bestemmelser om tilsyn og rapportering

2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem

2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder

3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNING

3.1. Berørt(e) udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme og berørt(e) udgiftsposter i budgettet

3.2. Anslåede virkninger for udgifterne

3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne

3.2.2. Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne

3.2.3. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne

3.2.4. Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme

3.2.5. Tredjemands bidrag til finansieringen

3.3. Anslåede virkninger for indtægterne

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME

1.1. Forslagets/initiativets betegnelse

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af afgørelse nr. 1639/2006/EF om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) og forordning (EF) nr. 680/2007 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet.

1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen[12]

Politikområde: Økonomiske og finansielle anliggender

ABB-aktivitet: Finansielle transaktioner og instrumenter

Politikområde: Mobilitet og transport

ABB-aktivitet: Transeuropæiske net

Politikområde: Informationssamfundet og medier

Aktiviteter: Udbredelse af IKT (0903)

Politikområde: Energi

ABB-aktivitet: Transeuropæiske net (3203)

1.3. Forslagets/initiativets art

Forslaget/initiativet drejer sig om omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning

1.4. Mål

1.4.1. Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører

At forberede CEF

At støtte udviklingen af nye energiinfrastrukturer, der garanterer kontinuitet og sikkerhed i energiforsyningen og dermed et velfungerende samfund

At sikre sammenkoblinger og interoperabilitet mellem transportnet

At fremme udbredelsen af IKT

1.4.2. Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter

Specifikt mål: Antallet af transport-, energi- og bredbåndsprojekter, hvortil der ydes støtte.

ABB-aktivitet:

ECFIN: Finansielle transaktioner og instrumenter

MOVE: Sammenkoblinger og interoperabilitet mellem net gennem fjernelse af flaskehalse

INFSO: Udbredelse af IKT (0903)

ENER: Øget sikkerhed i energiforsyningen gennem infrastrukturer

1.4.3. Forventede resultater og virkninger

Angiv, hvilken virkning forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen.

Formålet med initiativet er at puste nyt liv i de europæiske projektobligationsmarkeder og give infrastrukturprojekter lettere adgang til finansiering. Europa 2020-initiativet med projektobligationer et er nyt finansielt risikodelingsinstrument rettet mod TEN-politikkerne inden for transport, energi og telekommunikation, særlig bredbånd. Det tager sigte på at øge de private investeringer i europæiske infrastrukturprojekter.

Som led i budgettet for TEN-T, TEN-E og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP) vil EU-budgetmidlerne, i stedet for at blive brugt til at yde tilskud, blive investeret i form af henlæggelser og kapitaltilførsler i Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til dækning af en del af den risiko, EIB påtager sig ved finansiering af infrastrukturprojekter under dette initiativ.

Gennemførelsen af denne facilitet bør give mulighed for:

a) at EIB kan finansiere et større antal udlån til infrastrukturprojekter og mere risikable, men dog lønsomme infrastrukturprojekter

b) at skabe en multiplikatoreffekt, således at der for hver euro, som EU tilfører initiativet, vil blive genereret investeringer på mellem 15 og 20 EUR i europæiske infrastrukturprojekter.

I betragtning af de relevante budgetposters størrelse og den manglende ombyttelighed i pilotfasen skønnes det, at der højst kan ydes støtte til 5-14 infrastrukturprojekter. Antallet af projekter vil først og fremmest afhænge af projekternes størrelse og stemningen på markedet.

1.4.4. Virknings- og resultatindikatorer

Formålet er at forøge kapitalmarkedets gældsfinansiering af infrastrukturprojekter, hvortil der kan ydes støtte i henhold til forordning (EF) nr. 690/2007 og afgørelse nr. 1639/2006/EF. Følgende indikatorer vil blive anvendt:

- Antallet af TEN-T-, TEN-E- og bredbåndsprojekter, der har modtaget EIB-finansiering som led i initiativet.

- Den kumulative og sektorspecifikke multiplikatoreffekt, der er blevet opnået. Den forventede multiplikatoreffekt af EU-finansieringen er op til 15-20 sammenlignet med de samlede investeringer i de projekter, der støttes som led i initiativet og på de gældende betingelser.

- Mængden af gældfinansiering, der rejses på finansmarkederne til disse projekter, opgjort kumulativt og pr. sektor.

Overvågningen af resultaterne vil blive baseret på indberetninger fra EIB markedsundersøgelser.

1.5. Forslagets/initiativets begrundelse

1.5.1. Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt

Som følge af de finanspolitiske stramninger i medlemsstaterne er der fare for, at infrastrukturprojekter af EU-interesse ikke gennemføres i det tempo, der er nødvendigt for at nå Europa 2020-målene, hvilket kan bringe genopsvinget og væksten i EU i fare.

Desuden reagerede bankerne på likviditetsproblemerne og de større risici under finanskrisen med en forkortelse af løbetiden på udlån, højere priser og krav om sikkerhedsstillelse i forbindelse med infrastrukturprojekter. Selv om der er tegn på, at udlånsmarkederne er i færd med at rette sig, er det fortsat vanskeligt at få adgang til langfristet lånefinansiering af infrastrukturprojekter. Derfor er obligationsmarkedernes potentielle betydning som finansieringskilde taget til. Men uden permanente offentlige kreditforbedringsforanstaltninger er der i de seneste år ikke blevet udstedt projektobligationer på områderne TEN-T, TEN-E eller bredbånd.

Europa 2020-initiativet med projektobligationer skal sikre den forbedring af kreditkvaliteten, der skal til for at tiltrække kapitalmarkedsinvestorer, og vil medvirke til at skabe en ny kategori af aktiver i form af infrastrukturprojektobligationer. I en kontekst med økonomisk genopsving og vækststimulerende støtteforanstaltninger er det nødvendigt at lancere initiativet på et tidspunkt, hvor kapitalmarkedsinvestorerne er på udkig efter alternative langsigtede og forholdsvis sikre investeringer. For at stimulere markedet og muliggøre en mere effektiv implementering af de finansielle instrumenter under Connecting Europe-faciliteten er der behov for en pilotfase for derved at teste markedet og optimere designet med henblik på perioden efter 2013.

1.5.2. Merværdien ved en indsats fra EU's side

Initiativet vil supplere snarere end erstatte bankudlån og således udgøre en alternativ og konkurrencedygtig kilde til langfristet lånefinansiering af projekter. Der findes ingen tilsvarende instrumenter, der kan tiltrække kapitalmarkedsfinansiering til centrale EU-infrastrukturprojekter.

Der er behov for innovative løsninger for hurtigt at tiltrække private midler fra EU og tredjelande til infrastrukturprojekter og lette presset på de nationale offentlige finanser. EIB's finansiering under Europa 2020-initiativet med projektobligationer vil udgøre et supplement til de aktiviteter, der finder sted under de nuværende egenkapital- og gældsinstrumenter, Margueritefonden og lånegarantiinstrumentet for TEN-transportprojekter (LGTT).

EIB's finansieringstransaktioner udgør et særdeles synligt og effektivt middel til at støtte infrastrukturprojekter inden for transport, energi og IKT, der er vigtige for gennemførelsen af Europa 2020-strategien. EIB videregiver fuldt ud de finansielle fordele, der følger af EU-støtten og EIB's attraktive finansieringsomkostninger, til de endelige beneficianter i form af konkurrencedygtige rentesatser.

Risikodelingsinstrumentet sikrer den nødvendige finansielle opbakning fra EU's side til projekter, der ikke normalt ville passe ind i EIB's standardretningslinjer og standardkriterier.

1.5.3. Erfaringer fra lignende foranstaltninger

Dette forslag ledsages af en konsekvensanalyse, der indeholder et resumé og en analyse af forslaget.

Erfaringerne med lånegarantiinstrumentet for TEN-transportprojekter (LGTT) viser, at det tager langt tid at få finansmarkeder, finansielle og juridiske rådgivere, offentlige myndigheder, projektsponsorer og virksomheder til at acceptere nye idéer og forstå fordelene ved LGTT for den finansielle del af projekter. LGTT blev lanceret i 2007 og var noget helt nyt, nemlig et særligt instrument til dækning af operationelle risici efter afslutningen af transportinfrastrukturprojekters byggefase. Derfor er det vigtigt at lancere en pilotfase for Europa 2020-initiativet med projektobligationer for ikke at miste momentum blandt disse involverede parter, der alle hilser initiativet velkomment.

1.5.4. Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning

Der er sammenhæng mellem dette initiativ og Europa 2020-strategien, forslaget om gennemførelse af Connecting Europe-faciliteten og den årlige vækstundersøgelse.

Med Connecting Europe-faciliteten bliver der skabt nogle langsigtede rammer til sikring af, at energi-, transport- og telekommunikationsprojekter udvikles og gennemføres til tiden og på effektiv vis. En samlet strategi med en prioriteret liste over infrastrukturprojekter, jf. Kommissionens forslag af 29. juni 2011[13], giver gode muligheder for at tiltrække flere private midler og samtidig bidrage til færdiggørelsen af det indre marked. Strategien, herunder udvælgelsen af finansieringsberettigede projekter, er gennemsigtig og sikrer dermed alle berørte parter en høj grad af sikkerhed. Som led i denne strategi er der behov for politikprioriteringer, regler, incitamenter, et tæt samarbejde mellem de implicerede parter og informationskampagner for at fastlægge de overordnede rammevilkår for infrastrukturinvesteringer, fremme adfærdsmæssige forandringer blandt de involverede parter og øge interventionstempoet. Der vil være koordineret adgang til tilskud og finansielle instrumenter, som vil være reguleret af hvert sit sæt af finansielle regler.

Der er brug for finansielle instrumenter for at nedbryde bestemte hindringer, der bremser strømmen af gældsfinansiering og egenkapitalfinansiering. De tjener først og fremmest til at tiltrække og lette projektfinansiering fra den private sektors side. En udvidelse af investeringerne i infrastrukturprojekter stimulerer samtidig den globale udvikling af finansmarkederne i kølvandet på krisen, fremskynder det økonomiske genopsving og fremmer vækst. Europa 2020-initiativet med projektobligationer kommer til at udgøre en integrerende del af risikodelingsinstrumenterne i forbindelse med Connecting Europe-faciliteten i årene 2014-2020. Hovedformålet med pilotfasen i 2012-2013 er at yde øjeblikkelig støtte til infrastrukturprojekter og forberede initiativets operationelle fase i 2014-2020.

1.6. Varighed og finansielle virkninger

Iværksættelse med en indkøringsperiode fra 2012 til 2013.

1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r)[14]

Fælles forvaltning med uddelegering af implementeringsopgaver til EIB.

Som det er tilfældet i de gældende bestemmelser, fastsættes det i forslaget, at EIB finansierer investeringsprojekter i overensstemmelse med sine egne regler og procedurer. Kommissionen har ansvaret for at forvalte budgetbevillingerne. EIB og Kommissionen indgår en aftale, der fastsætter de nærmere bestemmelser og procedurer vedrørende gennemførelsen af afgørelsen.

2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER

2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering

EIB's finansieringstransaktioner vil blive forvaltet af EIB i overensstemmelse med EIB's egne regler og procedurer, herunder passende revisions-, kontrol- og overvågningsforanstaltninger. Som fastsat i EIB's vedtægter har EIB's revisionsudvalg, som bistås af eksterne revisorer, ansvaret for at kontrollere, at EIB's transaktioner og regnskaber overholder lovgivningen. EIB's regnskaber godkendes årligt af EIB's styrelsesråd.

Endvidere godkender EIB's bestyrelse, hvor Kommissionen er repræsenteret ved en direktør og en stedfortrædende direktør, hver enkelt EIB-finansieringstransaktion og kontrollerer, at EIB forvaltes i overensstemmelse med sin vedtægt og med de generelle forskrifter, der er fastsat af styrelsesrådet.

Den gældende trepartsaftale fra oktober 2003 mellem Kommissionen, Revisionsretten og EIB, der i 2007 blev forlænget i endnu fire år, indeholder regler for, hvordan Revisionsretten skal udføre sine revisioner af EIB's finansieringstransaktioner, der er dækket af EU-garantien.

I henhold til punkt 49 i den interinstitutionelle aftale skal Kommissionen rapportere til budgetmyndigheden hvert år om EIB's aktiviteter.

EIB skal desuden forsyne Kommissionen med de statistiske, finansielle og regnskabsmæssige data om hver af EIB's finansieringstransaktioner, som Kommissionen har brug for for at kunne opfylde sine rapporteringsforpligtelser eller besvare henvendelser fra Revisionsretten, samt med en revisionserklæring om udestående beløb i EIB's finansieringstransaktioner.

Kommissionens kontrol i overensstemmelse med reglerne om forsvarlig økonomisk forvaltning skal omfatte udarbejdelse af regelmæssige rapporter om de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af initiativet, og det på grundlag af økonomiske indikatorer, resultat- og effektindikatorer. Rapporteringen i henhold til punkt 49 i den interinstitutionelle aftales skal omfatte et afsnit om dette initiativ.

Endelig agter Kommissionen at gennemføre en evaluering af pilotfasen i løbet af anden halvdel af 2013 for at undersøge, hvor vellykket den har været i den korte tid, den har eksisteret, og om der er gjort erfaringer, som kan benyttes i forbindelse med gennemførelsen efter 2013 inden for rammerne af CEF.

2.2. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder

Eftersom initiativet indebærer, at EIB får ansvaret for den operationelle forvaltning, bygger det på den kontrol og overvågning, der allerede er etableret for lånegarantiinstrumentet for TEN-transportprojekter (LGTT). EIB har hovedansvaret for at træffe forholdsregler mod svig, bl.a. ved at anvende den politik til forhindring og modvirkning af korruption, svig, hemmelige aftaler, tvang, hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme i forbindelse med Den Europæiske Investeringsbanks aktiviteter, som EIB vedtog i april 2008.

EIB's regler og procedurer omfatter detaljerede forholdsregler mod svig og korruption, herunder en mulighed for, at OLAF kan gennemføre interne undersøgelser. Navnlig godkendte EIB’s styrelsesråd i juli 2004 en beslutning vedrørende bestemmelserne for interne undersøgelser for at forhindre svig, korruption og andre illegale aktiviteter til skade for Fællesskabets finansielle interesser.

3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNING

3.1. Berørt(e) udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme og berørt(e) udgiftsposter i budgettet

· Eksisterende udgiftsposter i budgettet. Finansieringen af instrumentet vil ske gennem omlægning af EU's budgetmidler til de nuværende programmer på de politikområder (MOVE, ENER og INFSO), der berøres af dette nye instrument og hører under samme budgetposter.

Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag

Nummer [Betegnelse…...….] || OB/IOB ([15]) || fra EFTA-lande[16] || fra kandidat-lande[17] || fra tredjelande || i.h.t.. artikel 18, stk. 1, litra aa), i finansforordningen

1A. || 06.03.03 TEN-T || OB || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ

Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag

Nummer [Betegnelse…..….] || OB/IOB || fra EFTA-lande || fra kandidatlande || fra tredjelande || i.h.t.. artikel 18, stk. 1, litra aa), i finansforordningen

1A. || 32.03.02 TEN-E || OB || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ

Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag || || ||

|| Nummer [Betegnelse…..….] || OB/IOB || fra EFTA-lande || fra kandidatlande || fra tredjelande || i.h.t.. artikel 18, stk. 1, litra aa), i finansforordningen

1A. || 09.03.01 CIP IKT PSP || OB || JA || JA || JA || NEJ

3.2. Anslåede virkninger for udgifterne

3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne

Beslutningen om bevillinger til denne foranstaltning vil blive truffet af budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige procedure. Opdelingen af forpligtelses- og betalingsbevillinger i de forskellige år er derfor kun vejledende. Under alle omstændigheder er det samlede EU-budget til gennemførelse af pilotfasen af Europa 2020-initiativet med projektobligationer begrænset til 230 mio. EUR.

Når det gælder GD MOVE og TEN-T EA, forventes den administrative indsats at forblive stabil på samme niveau som den, der i dag kræves for forvaltningen af lånegarantifaciliteten for TEN-transport. Der er derfor ingen nettoeffekt for personalebehovet. For GD'erne ENER og INFSO udgør dette initiativ en ny foranstaltning, mens gennemførelsen og opfølgningen kræver en administrativ indsats for GD ECFIN's vedkommende. Personalebehovet for disse GD'er påvirkes således, om end ikke i samme omfang, da det vil afhænge af deres respektive arbejdsopgaver.

i mio. EUR (3 decimaler)

Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || 1A. || Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse

GD: MOVE, ENER og INFSO || || || 2012[18] || 2013 || 2014 || I ALT

 Aktionsbevillinger || || || ||

06.03.03 || Forpligtelser || (1) || 100 || 100 || 0 || 200

Betalinger || (2) || 40 || 60 || 100 || 200

32.03.02 || Forpligtelser || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10

Betalinger || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10

09.03.01 || Forpligtelser || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20

Betalinger || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20

Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer[19] || 0 || 0 || 0 ||

Budgetpostens nummer || || (3) || || || ||

Bevillinger I ALT til GD MOVE, ENER og INFSO || Forpligtelser || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230

Betalinger || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230

 Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || 100 || 130 || 0 || 230

Betalinger || (5) || 40 || 90 || 100 || 230

 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || 0 || 0 || 0 || 0

Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1A i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230

Betalinger || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230

Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || 5 || Administration

i mio. EUR (3 decimaler)

|| || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT

GD: MOVE, ENER, INFSO og ECFIN og TEN-T EA ||

 Menneskelige ressourcer || 0,5 personale (ECFIN) + 0,1 personale (ENER) = 0,0762 (0.6*127000 standardudgift pr. stilling) || 0,1 personale (ECFIN) + 0,1 personale (ENER)+ 0,5 personale (INFSO) = 0,0889 (0,7*127000 standardudgift pr. stilling) || 0,1 personale (ECFIN) + 0,1 personale (ENER) = 0,0254 (0,2*127000 standardudgift pr. stilling) || || || || ||

 Andre administrationsudgifter || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || ||

I ALT GD <….> || Bevillinger || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || ||

Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) || || || || || || || ||

i mio. EUR (3 decimaler)

|| || || År 2012[20] || År 2013 || År 2014 || År 2015 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT

Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1 - 5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || 100,0762 || 130,0889 || 0,0254 ) || || || || || 230,1905

Betalinger || 40.0762 || 90,0889 ) || 1000,0254 ) || || || || || 230,1905

3.2.2. Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne

– ¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger

– x Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Disse behov vil imidlertid blive dækket via omlægninger. Desuden er der ingen faste omkostninger pr. projekt, da det påkrævede EU-budget vil afhænge af projektets størrelse og andre forhold. Derfor er tallene nedenfor kun skøn og vejledende for at vise, at antallet af støtteberettigede projekter vil være begrænset.

– Resultaterne er antallet af udvidede projekter og det påkrævede budgetbidrag fra EU til EIB.

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

Der angives mål og resultater ò || || || År 2012 || År 2013 || År 2014 || År N+3 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT

RESULTATER

Type resultater[21] || Resultaternes gnsntl. omkostninger vil afhænge af projektets størrelse, risikoklassifikation, løbetid osv. || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Samlede resultater (antal) || Samlede omkostninger

SPECIFIKT MÅL NR. 1[22]: || Antallet af transport-, energi- og bredbåndsprojekter, hvortil der ydes støtte.

- Resultat MOVE || Antal projekter || Skøn: 20 || 1-2 || 40 || 1-3 || 60 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 3-11 || 200

- Resultat ENER || Antal projekter || Skøn: 10 || || || 1 || 10 || || || || || || || || || || || 1 || 10

- Resultat INFSO || Antal projekter || Skøn: 20 || || || 1-2 || 20 || || || || || || || || || || || 1-2 || 20

Subtotal for specifikt mål nr. 1 || 1- || 40 || 3-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || ||

SPECIFIKT MÅL NR. No 2: ||

- Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

Subtotal for specifikt mål nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || ||

OMKOSTNINGER I ALT || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230

OMKOSTNINGER I ALT || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230

3.2.3. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne

3.2.3.1. Resumé

– ¨ Forslaget/initiativet indebærer ikke, at der anvendes administrationsbevillinger

– x Forslaget/initiativet indebærer, at der anvendes administrationsbevillinger som anført nedenfor:

|| År 2012[23] || År 2013 || År 2014 || År 2015 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT

i mio. EUR (3 decimaler)

UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || ||

Menneskelige ressourcer || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905

Andre administrationsudgifter || || || || || || || ||

UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905

Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5[24] i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || ||

Menneskelige ressourcer || || || || || || || ||

Andre administrationsudgifter || || || || || || || ||

Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || ||

I ALT || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905

3.2.3.2. Anslået behov for menneskelige ressourcer

– Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder:

|| || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) ||

 Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte)

|| ECFIN: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO || || ||

||  Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter)[25] ||

|| XX 01 02 01 (KA, V, UED under den samlede bevillingsramme) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||

|| XX 01 02 02 (KA, V, UED, LA og UNE i delegationerne) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||

|| XX 01 04 yy[26] || i hoi hovedsædet[27] || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||

|| i dei legationerne || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||

|| XX 01 05 02 (KA, V, UNE – indirekte forskning) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||

|| 10 01 05 02 (KA, V, UNE – direkte forskning) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||

|| Andre budgetposter (skal angives) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||

|| I ALT || || || || || ||

Overslag angives i hele tal (eller med højst en decimal)

XX er lig med politikområdet eller det berørte budgetafsnit.

Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'erne allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i GD'erne, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse:

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte || Da det operationelle hovedansvar ligger hos EIB, kommer Kommissionens personale til at udføre følgende opgaver: - at forhandle kontrakter osv. - at administrere budgetproceduren (på basis af EIB's projektplanlægning) - at gennemgå de regelmæssige oplysninger fra EIB og udarbejde rapporter til budgetmyndigheden, f.eks. de rapporter, der er nævnt i punkt 49 i den interinstitutionelle aftale - at deltage i styringsgruppens møder for at overvåge gennemførelsen - at føre regnskaber - at varetage forbindelserne med Revisionsretten, Parlamentet og Rådet. - at forsyne EIB med retningslinjer for støtteberettigelse i forbindelse med individuelle projekter

Eksternt personale || N/A

3.2.4. Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme

– Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme. Disse beløb vil stamme fra omlægninger inden for eksisterende programmer.

3.3. Anslåede virkninger for indtægterne

De renteindtægter og andre indtægter, som genereres af instrumentet, f.eks. gebyrer, som betales af støttemodtagerne og modtages senest den 31. december 2013, kan lægges til initiativets indtægter. Efter den 1. januar 2014 returneres indtægterne til EU-budgettet. Det er endnu ikke muligt at beregne strømmen og timingen af potentielle indtægter.

– ¨ Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger for indtægterne.

– X Forslaget/initiativet har følgende finansielle virkninger:

– ¨ for egne indtægter

– X for diverse indtægter

i mio. EUR (3 decimaler)

Indtægtspost på budgettet || Bevillinger til rådighed i indeværende regnskabsår || Forslagets/initiativets virkninger[28]

2012 || 2013 || 2013 || År N+3 || Indsæt så mange kolonner som nødvendigt for at vise varigheden af virkningerne (jf. punkt 1.6)

Artikel …. || || || || || || || ||

For diverse indtægter, der er formålsbestemte, angives det, hvilke af budgettets udgiftsposter der påvirkes.

Det oplyses, hvilken metode der er benyttet til at beregne virkningerne for indtægterne.

[1] KOM(2011) 500 endelig.

[2] KOM(2011) 500: "Et budget for Europa 2020" og de relevante arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene.

[3] F.eks. projekter, hvor der allerede er udvalgt en foretrukken tilbudsgiver, og/eller refinansiering af projekter i byggefasen.

[4] EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15.

[5] EUT L 162 af 22.6.2007, s.1.

[6] EUT C af …, s. .

[7] EUT C af …, s. .

[8] EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15.

[9] EUT L 162 af 22.6.2007, s. 1.

[10] KOM(2011) 500.

[11] KOM(2011) 660.

[12] ABM: Activity Based Management (aktivitetsbaseret ledelse) – ABB: Activity Based Budgeting (aktivitetsbaseret budgetlægning).

[13] KOM(2011) 500: "Et budget for Europa 2020" og de relevante arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene.

[14] Forklaringer vedrørende forvaltningsmåder og henvisninger til finansforordningen findes på webstedet BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[15] OB = opdelte bevillinger / IOB = ikke-opdelte bevillinger.

[16] EFTA: Den Europæiske Frihandelssammenslutning.

[17] Kandidatlande og, efter omstændighederne, potentielle kandidatlande på Vestbalkan.

[18] År N er det år, hvor gennemførelsen af forslaget/initiativet begynder.

[19] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning.

[20] År N er det år, hvor gennemførelsen af forslaget/initiativet begynder.

[21] Resultater er de produkter og tjenesteydelser, der skal leveres (f.eks. antal finansierede studenterudvekslinger, antal km bygget vej osv.).

[22] Som beskrevet i del 1.4.2. "Specifikke mål ...".

[23] År N er det år, hvor gennemførelsen af forslaget/initiativet begynder.

[24] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning.

[25] KA: kontrakansatte, V: vikarer, UED: unge eksperter ved delegationerne, LA: lokalt ansatte, UNE: udstationerede nationale eksperter.

[26] Delloft for eksternt personale under aktionsbevillingerne (tidligere BA-poster).

[27] Angår især strukturfonde, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Fiskerifond (EFF).

[28] Med hensyn til EU's traditionelle egne indtægter (told, sukkerafgifter) opgives beløbene netto, dvs. bruttobeløbene, hvorfra opkrævningsomkostningerne på 25 % er fratrukket.