[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 23.9.2009

KOM(2009) 499 endelig

2009/0140 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om makrotilsyn på fællesskabsplan af det finansielle system og om oprettelse af et europæisk råd for systemiske risici

{KOM(2009) 500 endelig} {KOM(2009) 501 endelig} {KOM(2009) 502 endelig} {KOM(2009) 503 endelig} {SEK(2009) 1234} {SEK(2009) 1235}

BEGRUNDELSE

1. Baggrunden for forslaget

Den aktuelle finanskrise har fremhævet svagheder i EU's tilsynssystem, som fortsat er opsplittet på de forskellige medlemsstater, på trods af de store fremskridt i integreringen af de finansielle markeder og de grænseoverskridende enheders øgede betydning. Kommissionens formand, José Manuel Barroso, anmodede derfor en ekspertgruppe på højt niveau under forsæde af den tidligere administrerende direktør i Den Internationale Valutafond (IMF), Jacques de Larosière, om at fremlægge anbefalinger om indførelse af et mere effektivt, integreret og bæredygtigt tilsynssystem.

De Larosière-gruppens vigtigste anbefalinger fokuserer på:

i) Oprettelse af et europæisk råd for systemiske risici (ESRB) med ansvar for makrotilsynet med det finansielle system i Fællesskabet for at forebygge og reducere systemiske risici, undgå omfattende finansiel uro, bidrage til et velfungerende indre marked og sikre, at finanssektoren yder et betydeligt bidrag til økonomisk vækst.

ii) Oprettelse af et europæisk finanstilsynssystem (ESFS) bestående af et netværk af nationale finanstilsyn, som samarbejder med nye europæiske tilsynsmyndigheder (ESA'er), der etableres ved at omdanne de eksisterende europæiske tilsynsudvalg[1] til en europæisk bankmyndighed (EBA), en europæisk værdipapirtilsynsmyndighed (ESMA) og en europæisk tilsynsmyndighed for forsikrings- og arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA). ESFS bør bygge på fælles ansvarsområder, som forstærker hinanden gensidigt, således at nationalt tilsyn med virksomheder kombineres med specifikke opgaver på europæisk plan. Hensigten med ESFS er også at fremme harmoniseringen af reglerne og ensartet tilsynspraksis og -håndhævelse.

I marts 2009 godkendte Kommissionen og Det Europæiske Råd hovedlinjerne i de Larosière-gruppens anbefalinger. Den 27. maj 2009 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om finansielt tilsyn i EU, hvori der gøres nærmere rede for, hvordan disse anbefalinger bør føres ud i livet med særlig vægt på oprettelsen af det foreslåede ESFS og ESRB. Økofin-Rådet vedtog på sit møde den 9. juni 2009 detaljerede konklusioner, hvori det gav sin tilslutning til målsætningerne i Kommissionens meddelelse og understregede nødvendigheden af vidtgående forbedringer i det finansielle systems stabilitet, regulering og tilsynet med det. Det Europæiske Råd den 18.-19. juni 2009 bekræftede efterfølgende, at Kommissionens meddelelse fra maj og Økofin-Rådets konklusioner beredte vejen for oprettelse af et nyt mikro- og makrotilsynssystem. Det Europæiske Råd anmodede Kommissionen om at fremlægge de nødvendige forslag senest i begyndelsen af efteråret 2009, for at det nye system kunne være fuldt funktionsdygtigt i løbet af 2010.

2. Høring af interesserede parter

Kommissionen afholdt to åbne høringer om den samlede pakke, dvs. både ESFS og ESRB. Den første høring blev afholdt efter offentliggørelsen af de Larosière-gruppens rapport og forlænget fra den 10. marts til den 10. april 2009, og svarene herfra dannede grundlag i Kommissionens meddelelse om finansielt tilsyn i Europa, der blev offentliggjort den 27. maj 2009. En sammenfatning af de 116 svar fra offentligheden findes på:

http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision/summary_en.pdf

Den anden høring blev afholdt i perioden 27. maj til 15. juli 2009, hvorved alle finanssektorens operatører og deres repræsentative organer, regulerende myndigheder, tilsynsmyndigheder og andre interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til de mere detaljerede reformer, der blev præsenteret i meddelelsen fra maj 2009. I størstedelen af de modtagne svar blev der givet udtryk for en positiv holdning til de forslåede reformer med bemærkninger til detaljerede elementer i det foreslåede ESRB og ESFS. En sammenfatning af svarene fra offentligheden findes på:

http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision_may/replies_summary_en.pdf

3. Konsekvensanalyse

Kommissionens meddelelse fra maj 2009 blev ledsaget af en konsekvensanalyse med de vigtigste politikmodeller for oprettelse af ESFS og ESRB. Endnu en konsekvensanalyse, som omhandler forslagets mere detaljerede aspekter, findes på Kommissionens websted.

4. Forslagets retlige aspekter

Kun hvis der findes ordninger, som tager passende hensyn til den indbyrdes sammenhæng mellem de risici, der findes på mikro- og makroplan, kan alle interessenter, f.eks. finansieringsinstitutter, investorer og forbrugere, have tilstrækkelig tillid til at deltage i grænseoverskridende finansielle aktiviteter. Tidligere har tilsynet alt for ofte udelukkende været rettet mod mikroniveauet, hvor tilsynsmyndighederne har vurderet individuelle finansieringsinstitutters balancer uden at tage behørigt hensyn til samspillet mellem de forskellige institutter og mellem institutterne og det finansielle system som helhed. Det er makrotilsynenes ansvar, at tilsynsopgaverne placeres i et bredere perspektiv. Disse tilsyn skal overvåge og vurdere potentielle trusler mod den finansielle stabilitet, som skyldes udviklinger, der kan have virkninger på sektorplan eller for det finansielle system som helhed. ESRB vil ved at fokusere på sådanne risici komme til at udgøre hjørnestenen i en integreret EU-tilsynsstruktur, som er en forudsætning for at sikre rettidige og konsekvente nationale tiltag og derved forhindre uensartede initiativer og dermed forbedre det indre markeds virkemåde.

ESRB oprettes med hjemmel i EF-traktatens artikel 95 som et organ uden status som juridisk person. Dette retsgrundlag giver ESRB de ovenfor beskrevne hovedkarakteristika og et mandat, som dækker hele den finansielle sektor uden undtagelse. Derved får ESRB sammen med ESFS mulighed for at udforme et fælles, innovativt finanstilsynssystem, uden at der opstår tvivl om ansvarsfordelingen mellem ESRB og de andre organer.

Forordningen om oprettelse af ESRB suppleres med en rådsafgørelse, hvorved Den Europæiske Centralbank (ECB) får til opgave at varetage sekretariatsfunktionen for ESRB. ECB vil følgelig yde administrativ, logistisk, statistisk og analytisk støtte til ESRB. Ved denne afgørelse gennemføres for første gang bestemmelsen i traktatens artikel 105, stk. 6, der foreskriver, at Rådet, der træffer afgørelse med enstemmighed på forslag af Kommissionen og efter høring af ECB samt efter samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet, kan overdrage ECB specifikke opgaver i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn.

5. Budgetmæssige konsekvenser

Budgetudgifterne vedrørende ESRB vil blive afholdt af ECB og får ingen direkte virkninger for Fællesskabets budget. De udgifter, der er forbundet med en sådan støttefunktion, vil afhænge af, i hvilket omfang ECB's eksisterende personale og øvrige ressourcer kan anvendes til at udføre sekretariatsfunktionen for ESRB.

6. Nærmere redegørelse for forslaget

Det er nødvendigt med en rådsforordning til oprettelse af ESRB som et nyt europæisk organ, der er uafhængigt af eksisterende strukturer.

6.1. Oprettelse af ESRB

ESRB er et helt nyt europæisk organ uden fortilfælde og skal være ansvarligt for tilsynet på makroplan. ESRB har tre målsætninger:

- Der skal udvikles et europæisk makroperspektiv til anskuelse af de problemer, der er forbundet med den opsplittede individuelle risikovurdering på nationalt plan.

- Det skal effektivisere mekanismerne for tidlig varsling ved at forbedre sammenhængen mellem mikro- og makroanalyser. De enkelte virksomheders sundhed er for ofte kun blevet undersøgt helt isoleret, uden at opmærksomheden har været rettet mod den indbyrdes afhængighed i det finansielle system.

- Det skal gøre det muligt for de relevante myndigheder at omsætte risikovurderingerne til handling.

Som følge af opgavernes store omfang og følsomme karakter bør ESRB ikke opfattes som et organ med status som juridisk person og juridisk bindende beføjelser, men snarere som et organ, som baserer sin legitimitet på det omdømme, det skaber sig ud fra uafhængige vurderinger, analyser af høj kvalitet og skarpheden i sine konklusioner.

ESRB's øverste beslutningsorgan er det generelle råd.

Det generelle råds sammensætning er af central betydning for ESRB's effektivitet. Det blev besluttet at lade centralbankerne være stærkt repræsenteret. I de fleste medlemsstater har centralbankerne i et vist omfang ansvaret for makrotilsynet med finanssektoren. Dette ansvar og den erhvervede erfaring giver centralbankerne gode forudsætninger for at deltage i vurderingen af de virkninger, som de indbyrdes relationer mellem finanssektoren og det bredere makroøkonomiske miljø har for den finansielle stabilitet.

Det analytiske arbejde og den logistiske støtte til ESRB leveres af sekretariatet, hvis funktioner varetages af Den Europæiske Centralbank. ECB's varetagelse af sekretariatsfunktionen giver ESRB mulighed for at udnytte ECB's omfattende ekspertise i makrotilsyn og dens centrale rolle i EU's monetære system. I samarbejde med de nationale centralbanker sammenstiller og formidler Den Europæiske Centralbank en lang række forskellige monetære statistikker og indikatorer om finansieringsinstitutter. Den Europæiske Centralbank og Eurosystemet overvåger cykliske og strukturelle udviklinger i euroområdet/EU-banksektoren og inden for andre finanssektorer for at vurdere mulige sårbarheder i finanssektoren og dens modstandsdygtighed over for potentielle kriser.

6.2. ESRB's opgaver og beføjelser

ESRB har ikke juridisk bindende beføjelser til at pålægge medlemsstaterne eller nationale myndigheder foranstaltninger. Det betragtes som et "omdømmebaseret" organ med en sammensætning af medlemmer på højt niveau, som skulle kunne påvirke de politiske beslutningstageres og tilsynsmyndighedernes handlinger gennem dets moralske autoritet. Med henblik herpå vil det ikke blot foretage vurderinger af høj kvalitet af situationen på makroplan, men det kan også udstede risikoadvarsler og anbefalinger til afdækning af de potentielle ubalancer i finanssystemet, som vil kunne øge de systemiske risici, og foreslå passende foranstaltninger til afhjælpning heraf. ESRB får en bred vifte af aktiviteter, som ikke er begrænset til enheder eller markeder af en bestemt type. Advarslerne og anbefalingerne kan dreje sig om alle aspekter af finanssystemet, som kan fremkalde systemiske risici. Det kommer også til at samarbejde med de relevante internationale finansielle institutioner (IMF, FSB mv.) og organer i tredjelande om tilsyn på makroplan. Eftersom forslaget er baseret på traktatens artikel 95, er det relevant for Det Europæiske Samarbejdsområde. De nærmere retningslinjer for samarbejdet mellem de EFTA-lande, som deltager i EØS, og ESRB vil blive drøftet i Det Blandede EØS-Udvalg.

6.2.1. Advarsler og anbefalinger

En væsentlig rolle blandt ESRB's aktiviteter er at identificere risici med en systemisk dimension og hindre eller mindske deres indvirkning på det finansielle system i EU. Til dette formål kan ESRB udsende risikoadvarsler. Disse advarsler skulle fremkalde hurtigere indgriben for at undgå en ophobning af større problemer og i sidste ende en kommende krise. Om nødvendigt kan ESRB også anbefale specifikke initiativer til afhjælpning af identificerede risici.

ESRB's anbefalinger er ikke juridisk bindende. Adressaterne for anbefalingerne kan dog ikke forblive passive over for en risiko, som er blevet indkredset, og forventes at reagere på en eller anden måde. Er adressaten enig i en anbefaling, skal den oplyse alle de foranstaltninger, der er iværksat for at efterleve anbefalingen. Er adressaten ikke enig i anbefalingen og vælger at undlade at gennemføre tiltag, kræver det en nærmere redegørelse herfor. De anbefalinger, som ESRB udsender, kan således ikke blot ignoreres.

ESRB afgør fra sag til sag, om advarsler og anbefalinger skal offentliggøres. På den ene side kan offentliggørelsen af en anbefaling øge presset for hurtige korrigerende foranstaltninger. På den anden side kan der derved fremkaldes uheldige reaktioner på finansmarkederne. Da det er vanskeligt at afgøre, om advarsler og anbefalinger skal offentliggøres, bør der i sådanne tilfælde tages stilling fra sag til sag. Endvidere synes det hensigtsmæssigt, at advarsler og anbefalinger ikke offentliggøres, medmindre det generelle råd med kvalificeret flertal på to tredjedele træffer anden afgørelse.

ESRB's advarsler og anbefalinger kan være rettet til Fællesskabet som helhed, en eller flere medlemsstater, en eller flere europæiske tilsynsmyndigheder og en eller flere nationale tilsynsmyndigheder. Alle advarsler og anbefalinger sendes til Rådet, og er der tale om tilsynsspørgsmål, bør de også sendes til den relevante ESA. Oversendelsen af advarsler og anbefalinger til Rådet og ESA'erne er ikke tænkt som en metode til at udvande deres indhold, men skal derimod øge det moralske pres på adressaten til at handle eller forklare sig og give Rådet mulighed for at fremsætte bemærkninger hertil.

6.2.2. Adgang til informationer

De indbyrdes relationer mellem finansieringsinstitutter og finansielle markeder indebærer, at overvågningen og vurderingen af potentielle systemiske risici bør baseres på en bred vifte af relevante makroøkonomiske og mikrofinansielle data og indikatorer. ESRB bør derfor have adgang til alle de oplysninger, som er nødvendige for at udføre dets opgaver, men skal sikre, at disse data forbliver fortrolige. ESRB vil kunne trække på det brede udsnit af data, som ECB via Eurosystemet allerede har indsamlet om monetære og finansielle institutioner. Til udførelse af ESRB's opgaver og for at sikre den nødvendige konsekvens mellem tilsynsmyndighederne på mikroplan og ESRB kan det via sit sekretariat også anmode ESA'erne om oplysninger i summarisk eller samlet form. Er disse oplysninger ikke til rådighed (eller stilles ikke til rådighed), kan ESRB anmode om data direkte fra nationale tilsynsmyndigheder, nationale centralbanker eller andre myndigheder i medlemsstaterne. ESA'erne, de nationale centralbanker og medlemsstater er endvidere i medfør af forordningen forpligtet til at tilstille ESRB alle oplysninger, som er nødvendige for udførelse af dets opgaver og dermed i stort omfang sikre adgang til de data, som analysen på makroplan kræver.

Da nogle enkelte institutioner kan have systemisk karakter (på grund af deres størrelse, deres indbyrdes relationer med andre finansieringsinstitutter eller deres risikoprofil), bør ESRB via sit sekretariat også have adgang til individuelle data efter begrundet anmodning til ESA'erne.

6.3. Relation til ESFS

De foreslåede rammer for EU's tilsyn kan kun fungere, hvis ESRB og ESFS har et effektivt samarbejde. Målet med reformen er således at sikre et enklere samspil mellem tilsynet på henholdsvis makroplan og mikroplan. Til varetagelse af makrotilsynet har ESRB behov for en strøm af aktuelle, harmoniserede oplysninger om mikroniveauet, mens ESRB's indsigt i makroniveauet vil være nyttig for de nationale myndigheders tilsyn på mikroplan. Forordningerne indeholder også bestemmelser om de procedurer, som ESA'erne skal følge som reaktion på anbefalinger fra ESRB, og hvordan ESA'erne skal anvende deres beføjelser for at sikre rettidig opfølgning på de henstillinger, der rettes til en eller flere kompetente nationale tilsynsmyndigheder.

6.4. Tavshedspligt

Medlemmerne af ESRB's generelle råd og personale, som arbejder for ESRB, er omfattet af tavshedspligt. Modtager medlemmerne af det generelle råd eller personer, som arbejder for ESRB, fortrolige oplysninger, må de ikke videregives uden for ESRB undtagen i summarisk eller samlet form, således at det ikke er muligt at identificere individuelle institutioner. Disse fortrolighedsregler finder bl.a. anvendelse på ECB's personale, eftersom ECB varetager sekretariatsfunktionen for ESRB. Oplysninger, som ECB erhverver i forbindelse med sin sekretariatsbistand til ESRB, må kun anvendes til udførelse af ESRB's opgaver. I overensstemmelse med den praksis, der anvendes i EU-institutionerne, er personer, som har arbejdet for ESRB, stadig omfattet af tavshedspligten, efter at deres ansættelsesforhold er ophørt.

Adressaterne, Rådet og ESA'erne skal også træffe de nødvendige foranstaltninger til beskyttelse af fortrolige oplysninger i advarsler og anbefalinger.

6.5. ESRB's interne organisation

ESRB består af: i) et generelt råd, ii) en styringskomité og iii) et sekretariat.

6.5.1. Det generelle råd

Det generelle råd er ESRB's øverste beslutningsorgan og er i denne egenskab ansvarlig for vedtagelsen af de advarsler og anbefalinger, der er omhandlet i 6.2.1 i denne begrundelse.

Følgende medlemmer af det generelle råd har stemmeret:

- cheferne for de nationale centralbanker

- formanden og næstformanden for ECB

- et medlem af Europa-Kommissionen

- formændene for de tre europæiske tilsynsmyndigheder.

Følgende medlemmer af det generelle råd har ikke stemmeret:

- en højtstående repræsentant pr. medlemsstat for de kompetente nationale tilsynsmyndigheder

- formanden for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.

Repræsentanten for de nationale tilsynsmyndigheder kan rotere alt efter de sager, der er til behandling (denne rotationsordning vil være nødvendig i en lang række medlemsstater, hvor det er forskellige organer, som fører tilsyn med f.eks. finans- og forsikringssektoren).

Medlemmerne af det generelle råd skal handle uafhængigt. Når de udøver aktiviteter i relation til ESRB, skal de således hverken følge en medlemsstats instrukser eller tage hensyn til dennes interesser. Upartiskhed er et væsentligt krav, da en medlemsstats interesser ikke altid vil være sammenfaldende med ESRB's vigtigste målsætning, som er at opretholde finansiel stabilitet i Den Europæiske Union som helhed.

De medlemmer af det generelle råd, som har stemmeret, har hver en stemme. Det generelle råds beslutninger træffes med simpelt flertal (undtagen beslutningen om at offentliggøre en advarsel eller en anbefaling, som kræver kvalificeret flertal på to tredjedele af stemmerne. I overensstemmelse med almindelig praksis kræves et beslutningsdygtigt antal stemmer.)

Det generelle råd mødes mindst fire gang om året. Der indkaldes til møde i rådet af formanden eller efter anmodning fra en tredjedel af dets medlemmer med stemmeret.

6.5.2. Formand

Formanden vælges for 5 år blandt medlemmerne af ESRB's generelle råd, som også er medlemmer af ECB's Generelle Råd. Formanden leder møderne i det generelle råd og styringskomitéen og giver ESRB's sekretariat instrukser på vegne af det generelle råd. Formanden indkalder på eget initiativ til ekstraordinære møder i det generelle råd. Ved stemmelighed er formandens stemme i henhold til det generelle råds regler om beslutningsdygtighed afgørende. Formanden repræsenterer ESRB udadtil.

6.5.3. Styringskomité

På grund af det generelle råds størrelse (61 medlemmer) vil en styringskomité bistå det generelle råd i beslutningsprocessen. Styringskomitéen forbereder møderne i det generelle råd, gennemgår de dokumenter, der skal behandles, og følger udviklingen i ESRB's løbende arbejde.

Styringskomitéen omfatter det generelle råds formand og næstformand, formændene for de tre ESA'er, formanden for Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, medlemmet af Kommissionen og fem medlemmer af det generelle råd, som også er medlemmer af ECB's Generelle Råd (12 medlemmer).

6.5.4. Sekretariatet

ECB varetager sekretariatsfunktionen for ESRB. Sekretariatet modtager instrukser direkte fra det generelle råds formand.

Lederen af sekretariatet udpeges af ECB i samråd med ESRB's generelle råd. Sekretariatet yder analytisk, statistisk, administrativ og logistisk støtte til ESBR og forbereder møderne, indsamler og bearbejder kvalitative og kvantitative oplysninger, som er rettet til ESRB, og gennemfører de analyser og vurderinger, som er nødvendige for udførelsen af ESRB's opgaver. Sekretariatet bistår også det rådgivende tekniske udvalg i dets arbejde.

6.5.5. Det rådgivende tekniske udvalg og andre rådgivningskilder

Det rådgivende tekniske udvalgs rolle er efter anmodning fra ESRB at rådgive og bistå det generelle råd i spørgsmål inden for ESRB's kompetenceområde.

Det rådgivende tekniske udvalg består af:

- en repræsentant for hver national centralbank

- en repræsentant for ECB

- en repræsentant pr. medlemsstat for den kompetente nationale tilsynsmyndighed

- en repræsentant for hver europæisk tilsynsmyndighed

- to repræsentanter for Europa-Kommissionen

- en repræsentant for Det Økonomiske og Finansielle Udvalg.

Formanden for det rådgivende tekniske udvalg udpeges af det generelle råd efter forslag fra formanden for det generelle råd. Repræsentanten for de nationale tilsynsmyndigheder kan rotere alt efter de spørgsmål, der skal behandles.

6.6. Rapporteringsforpligtelser

ESRB er ansvarlig over for Europa-Parlamentet og Rådet og skal derfor aflægge rapport til dem mindst en gang om året. Europa-Parlamentet og Rådet kan også anmode ESRB om at aflægge rapport oftere.

2009/0140 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om makrotilsyn på fællesskabsplan af det finansielle system og om oprettelse af et europæisk råd for systemiske risici

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[2],

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank[3],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[4],

efter proceduren i traktatens artikel 251[5], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Den finansielle krise har afsløret store mangler ved det finansielle tilsyn, som har bevirket, at det ikke har været muligt at forhindre en akkumulering af overdrevne risici i det finansielle system, og har navnlig sat fokus på svaghederne i det nuværende tilsyn på makroplan.

(2) I november 2008 gav Kommissionen en højniveaugruppe med Jacques de Larosière som formand (i det følgende benævnt de Larosière-gruppen) mandat til at fremsætte anbefalinger til, hvordan de europæiske tilsynsordninger kan styrkes for at forbedre beskyttelsen af borgerne og genoprette tilliden til det finansielle system.

(3) I den endelige rapport, som blev fremlagt den 25. februar 2009, anbefalede de Larosière-gruppen bl.a., at der oprettes et organ på fællesskabsniveau, som skal overvåge risici inden for det finansielle system som helhed.

(4) I meddelelsen "Fremdrift i den europæiske genopretning" af 4. marts 2009[6] hilste Kommissionen de Larosière-gruppens anbefalinger velkommen og gav udtryk for sin støtte til hovedlinjerne i dem. Det Europæiske Råd erklærede sig på mødet den 19.-20. marts 2009 enig i, at det er nødvendigt at styrke reguleringen af og tilsynet med EU's finansieringsinstitutter og at anvende de Larosière-rapporten som udgangspunkt for de foranstaltninger, der skal træffes.

(5) I meddelelsen "Finansielt tilsyn i Europa" af 27. maj 2009[7] beskrev Kommissionen en række reformer af de nuværende ordninger, som skal sikre den finansielle stabilitet på EU-niveau, herunder navnlig oprettelsen af et europæisk råd for systemiske risici (ESRB) med ansvar for tilsyn på makroplan. Rådet tilsluttede sig på mødet den 9. juni 2009 og Det Europæiske Råd på mødet den 18.-19. juni Kommissionens synspunkt og hilste det velkommen, at Kommissionen agter at fremlægge lovgivningsforslag, således at de nye rammer vil være på plads i løbet af 2010. I overensstemmelse med Kommissionens synspunkt konkluderede det bl.a., at ECB "bør yde analytisk, statistisk, administrativ og logistisk støtte til ESRB og også trække på teknisk rådgivning fra de nationale centralbanker og tilsynsmyndigheder".

(6) Der lægges for lidt vægt på risiciene på makroplan i de nuværende EU-ordninger. Ansvaret for tilsynet på makroplan er stadig opsplittet, tilsynet foretages af forskellige myndigheder på forskellige niveauer, og der findes ingen mekanisme til at sikre, at risici på makroplan identificeres tilfredsstillende, og at der udsendes klare advarsler og anbefalinger, som følges op med konkrete tiltag.

(7) EU har ligeledes behov for et specifikt organ, som er ansvarligt for makrotilsyn med hele EU's finansielle system, og som skal identificere risici for den finansielle stabilitet og om nødvendigt udstede advarsler og anbefalinger om tiltag til at imødegå sådanne risici. Der bør derfor oprettes et europæisk råd for systemiske risici (ESRB) som et nyt uafhængigt organ, der skal have ansvaret for makrotilsyn på europæisk niveau.

(8) Når det er relevant, bør ESRB udstede advarsler og anbefalinger af generel karakter for Fællesskabet som helhed, enkelte medlemsstater eller grupper af medlemsstater med en nærmere angivet frist for gennemførelse af de relevante initiativer.

(9) For at øge advarslernes og anbefalingernes vægt og legitimitet bør de sendes gennem Rådet og, når det er relevant, Den Europæiske Bankmyndighed, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. …/…[8], Den Europæiske Værdipapirtilsynsmyndighed, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. …/…[9] og Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. …/…[10].

(10) ESRB bør også på basis af rapporter fra adressaterne overvåge overholdelsen af dets anbefalinger for at sikre, at dets advarsler og anbefalinger reelt efterleves. Adressater af anbefalingerne bør tage de nødvendige skridt, medmindre manglende skridt kan begrundes behørigt (mekanisme, som kræver handling eller forklaring).

(11) ESRB bør afgøre, om en anbefaling skal forblive fortrolig eller offentliggøres, idet der tages hensyn til, at en offentliggørelse kan medvirke til at fremme overholdelsen af anbefalingerne i bestemte situationer.

(12) ESRB bør aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet mindst en gang om året og oftere i tilfælde af omfattende uro på finansmarkederne.

(13) ECB og de nationale centralbanker bør indtage en førerposition i tilsynet på makroplan på grund af deres ekspertise og ansvar vedrørende den finansielle stabilitet. Det er vigtigt, at mikrotilsynene inddrages i ESRB's arbejde for at sikre, at vurderingen af risikoen på makroplan er baseret på fyldestgørende og præcise oplysninger om udviklingstendenserne i det finansielle system. Derfor bør formændene for de europæiske tilsynsmyndigheder være medlemmer med stemmeret, mens en repræsentant for en national tilsynsmyndighed pr. medlemsstat bør være medlem uden stemmeret.

(14) Deltagelsen af et medlem af Kommissionen vil bidrage til at skabe forbindelse til det makroøkonomiske og finansielle tilsyn i Fællesskabet, mens formanden for Det Økonomiske og Finansielle Udvalg afspejler finansministrenes rolle i opretholdelsen af den finansielle stabilitet.

(15) Det er af stor betydning, at medlemmerne af ESRB udøver deres opgaver uvildigt og kun overvåger den finansielle stabilitet i Den Europæiske Union som en helhed. Afstemninger om advarsler og anbefalinger i ESRB bør ikke vægtes, og beslutningerne bør som regel træffes med simpelt flertal.

(16) De indbyrdes relationer mellem finansieringsinstitutter og finansielle markeder indebærer, at overvågningen og vurderingen af potentielle systemiske risici bør baseres på en bred vifte af relevante makroøkonomiske og mikrofinansielle data og indikatorer. ESRB bør derfor have adgang til alle de oplysninger, som er nødvendige for at udføre dets opgaver, men skal sikre, at disse data forbliver fortrolige, hvis det kræves.

(17) Markedsdeltagerne kan levere værdifulde oplysninger til forståelse af de udviklingstendenser, som påvirker det finansielle system. Efter behov bør ESRB derfor høre interessenter fra den private sektor (repræsentanter for finanssektoren, forbrugersammenslutninger, brugergrupper inden for finansielle tjenesteydelser oprettet af Kommissionen eller i henhold til fællesskabslovgivning mv.) og give dem en rimelig mulighed for at fremsætte bemærkninger.

(18) Som følge af de internationale finansmarkeders integrering på internationalt plan og den spredningsrisiko, der er forbundet med finanskriser, bør ESRB koordinere sine aktiviteter med Den Internationale Valutafond og det netop oprettede Råd for Finansiel Stabilitet, som forventes at udsende tidlige advarsler mod makrorisici på globalt plan.

(19) Oprettelsen af ESRB bør bidrage direkte til opfyldelse af målsætningerne for det indre marked. Fællesskabets tilsyn på makroplan med det finansielle system er en integrerende del af det overordnede nye tilsynssystem i Fællesskabet, eftersom makrosynsvinklen er tæt forbundet med mikrotilsynsopgaverne, der er pålagt de europæiske tilsynsmyndigheder. Kun hvis der findes ordninger, som tager passende hensyn til den indbyrdes sammenhæng mellem de risici, der findes på mikro- og makroplan, kan alle interessenter have tilstrækkelig tillid til at deltage i grænseoverskridende finansielle aktiviteter. ESRB bør overvåge og vurdere risici for den finansielle stabilitet, som skyldes udviklinger, der kan have virkninger på sektorplan eller for det finansielle system som helhed. ESRB bør ved at fokusere på sådanne risici indgå direkte i en integreret EU-tilsynsstruktur, som er en forudsætning for at sikre rettidige og konsekvente nationale tiltag, og dermed forhindre uensartede initiativer og forbedre det indre markeds virkemåde.

(20) Målene for et effektivt tilsyn på makroplan af Fællesskabets finansielle system kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af integreringen af de europæiske finansmarkeder bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Kapitel IAlmindelige bestemmelser

ARTIKEL 1 Oprettelse

Der nedsættes et europæisk udvalg for systemiske risici, i det følgende benævnt "ESRB".

Artikel 2 Definitioner

I denne forordning forstås ved:

a) "finansieringsinstitut": ethvert foretagende, hvis hovedvirksomhed er at modtage indskud, yde lån, forsikringstjenester eller andre finansielle tjenesteydelser til sine kunder eller medlemmer, eller at foretage finansielle investeringer eller handelsmæssige aktiviteter for egen regning

b) "finansielt system": alle finansieringsinstitutter, finansielle markeder og finansielle markedsinfrastrukturer.

Artikel 3 Målsætninger og opgaver

1. ESRB er ansvarligt for makrotilsynet med det finansielle system i Fællesskabet med det formål at forebygge og reducere systemiske risici i det finansielle system, undgå omfattende finansiel uro, bidrage til et velfungerende indre marked og sikre, at finanssektoren yder et betydeligt bidrag til økonomisk vækst.

2. Med henblik på stk. 1 har ESRB følgende opgaver:

a) at indkredse og/eller indsamle, alt efter hvad der er relevant, og analysere alle oplysninger af relevans for det i stk. 1 beskrevne arbejdsområde

b) at afdække og prioritere sådanne risici

c) at udsende advarsler, hvis risiciene anses for betydelige

d) at fremsætte anbefalinger med henblik på afhjælpende tiltag, hvis det er relevant

e) at overvåge opfølgningen af advarsler og anbefalinger

f) at arbejde tæt sammen med det europæiske finanstilsynssystem og, hvis det er relevant, give de europæiske tilsynsmyndigheder de oplysninger om systemiske risici, der er nødvendige for udførelsen af deres opgaver

g) at koordinere sit arbejde med internationale institutioner, særlig Den Internationale Valutafond og Rådet for Finansiel Stabilitet, samt relevante organer i tredjelande, i spørgsmål vedrørende makrotilsyn.

h) at udføre andre relaterede opgaver som anført i fællesskabslovgivningen.

KAPITEL II ORGANISATION

ARTIKEL 4 Opbygning

1. ESRB har et generelt råd, en styringskomité og et sekretariat.

2. Det generelle råd træffer de beslutninger, der er nødvendige for udførelsen af de opgaver, der er henlagt til ESRB.

3. Styringskomitéen bistår med beslutningstagningen i ESRB, idet den deltager i forberedelsen af møderne i det generelle råd, gennemgår de dokumenter, der skal drøftes, og overvåger de fremskridt, der sker i ESRB's løbende arbejde.

4. Sekretariatet yder analytisk, statistisk, administrativ og logistisk støtte til ESBR under ledelse af formanden for det generelle råd i overensstemmelse med Rådets afgørelse EF/XXXX/2009[11].

5. ESRB støttes af det i artikel 12 omhandlede rådgivende tekniske udvalg, som efter anmodning yder rådgivning og bistand i spørgsmål af relevans for ESRB's arbejde.

Artikel 5 Formandskab

1. Formanden og næstformanden for ESRB vælges for en periode på fem år af og blandt medlemmerne af det generelle råd, der også er medlemmer af Den Europæiske Centralbanks Generelle Råd. De kan genvælges.

2. Formanden leder møderne i det generelle råd og styringskomitéen.

3. Næstformanden leder møderne i det generelle råd og/eller styringskomitéen, når formanden har forfald.

4. Hvis mandatperioden for de medlemmer af Den Europæiske Centralbanks Generelle Råd, der er valgt som formand eller næstformand, slutter inden udløbet af den femårige periode, eller hvis formanden eller næstformanden af en eller anden grund er ude af stand til at udøve deres hverv, vælges en ny formand eller næstformand i overensstemmelse med stk. 1.

5. Formanden repræsenterer ESRB udadtil.

Artikel 6Det generelle råd

1. Følgende personer er medlemmer af det generelle råd og har stemmeret:

a) formanden og næstformanden for ECB

b) cheferne for de nationale centralbanker

c) et medlem af Europa-Kommissionen

d) formanden for Den Europæiske Bankmyndighed

e) formanden for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger

f) formanden for Den Europæiske Værdipapirtilsynsmyndighed.

2. Følgende personer er medlemmer af det generelle råd og har ikke stemmeret:

a) en højtstående repræsentant pr. medlemsstat for den kompetente nationale tilsynsmyndighed

b) formanden for Det Økonomiske og Finansielle Udvalg.

3. Hvis der på dagsordenen for et møde er punkter, der hører under flere nationale tilsynsmyndigheders kompetence i samme medlemsstat, deltager den pågældende højtstående repræsentant kun i drøftelsen af spørgsmål, der hører under dennes kompetence.

4. Det generelle råd fastsætter forretningsordenen for ESRB.

Artikel 7Upartiskhed

1. Når medlemmerne af ESRB deltager i det generelle råds eller styringskomitéens aktiviteter eller udfører anden virksomhed i forbindelse med ESRB, udøver de deres hverv uvildigt og hverken søger eller modtager instrukser fra medlemsstaterne.

2. Medlemsstaterne må ikke søge at øve indflydelse på medlemmerne af ESRB, når disse udfører deres opgaver i forbindelse med ESRB.

Artikel 8Tavshedspligt

1. Medlemmerne af ESRB's generelle råd og andre personer, der arbejder eller har arbejdet for eller i tilknytning til ESRB (herunder det relevante personale i centralbankerne, det rådgivende tekniske udvalg, de europæiske tilsynsmyndigheder og de kompetente nationale tilsynsmyndigheder), må ikke videregive oplysninger, der er omfattet af tavshedspligt, selv efter at deres hverv er ophørt.

2. De oplysninger, medlemmerne af ESRB modtager, må kun anvendes i forbindelse med deres hverv og ved udførelsen af de i artikel 3, stk. 2, fastsatte opgaver.

3. Fortrolige oplysninger, som de i stk. 1 nævnte personer modtager i forbindelse med udøvelsen af deres hverv, må ikke videregives til andre personer eller myndigheder, undtagen i summarisk eller samlet form, således at de enkelte finansieringsinstitutter ikke kan identificeres, hvilket ikke berører artikel 16 og anvendelsen af straffelovgivningen.

4. ESRB fastlægger i samarbejde med de europæiske tilsynsmyndigheder specifikke fortrolighedsprocedurer for at beskytte oplysninger om de enkelte finansieringsinstitutter eller oplysninger, ud fra hvilke de enkelte finansieringsinstitutter kan identificeres.

Artikel 9Møder i det generelle råd

1. Formanden for det generelle råd indkalder til ordinære plenarmøder, der holdes mindst fire gange om året. Der kan indkaldes til ekstraordinære møder på initiativ af formanden for det generelle råd eller efter anmodning fra mindst en tredjedel af de stemmeberettigede medlemmer.

2. Medlemmerne skal personligt være til stede på møderne i det generelle råd og må ikke lade sig repræsentere.

3. Uanset stk. 2 kan et medlem, der er forhindret i at deltage i møderne i en længere periode, udpege en suppleant. Et sådant medlem kan også afløses af en person, der er formelt udpeget i henhold til den pågældende institutions bestemmelser om midlertidige stedfortrædere.

4. Møderne er fortrolige.

Artikel 10Afstemningsregler i det generelle råd

1. Hvert stemmeberettiget medlem af det generelle råd har én stemme.

2. Det generelle råd træffer beslutning med simpelt flertal af de tilstedeværende stemmeberettigede medlemmer. Ved stemmelighed er formandens stemme afgørende.

3. Det generelle råd er beslutningsdygtigt, når mindst to tredjedele af de stemmeberettigede medlemmer er til stede. Hvis det ikke er tilfældet, kan formanden indkalde til et ekstraordinært møde, på hvilket der kan træffes beslutning uden hensyn til reglen om beslutningsdygtighed.

Artikel 11 Styringskomitéen

1. Styringskomitéen består af:

a) formanden for ESRB

b) næstformanden for ESRB

c) fem andre medlemmer af det generelle råd, der også er medlemmer af Den Europæiske Centralbanks Generelle Råd. De vælges af og blandt medlemmerne af det generelle råd, der også er medlemmer af Den Europæiske Centralbanks Generelle Råd, for en periode på to år

d) et medlem af Europa-Kommissionen

e) formanden for Den Europæiske Bankmyndighed

f) formanden for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger

g) formanden for Den Europæiske Værdipapirtilsynsmyndighed

h) formanden for Det Økonomiske og Finansielle Udvalg.

Bliver et valgt medlems mandat i styringskomitéen ledigt, besættes det med et nyt medlem, som vælges af det generelle råd.

2. Formanden indkalder til møder i styringskomitéen mindst en gang hvert kvartal forud for de enkelte møder i det generelle råd. Formanden kan også indkalde til ad hoc-møder.

Artikel 12Det rådgivende tekniske udvalg

1. Det rådgivende tekniske udvalg består af:

a) en repræsentant for hver national centralbank og en repræsentant for ECB

b) en repræsentant pr. medlemsstat for den kompetente nationale tilsynsmyndighed

c) en repræsentant for Den Europæiske Bankmyndighed

d) en repræsentant for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger

e) en repræsentant for Den Europæiske Værdipapirtilsynsmyndighed

f) to repræsentanter for Kommissionen

g) en repræsentant for Det Økonomiske og Finansielle Udvalg.

Tilsynsmyndighederne i hver medlemsstat vælger en repræsentant til udvalget. Hvis der på dagsordenen for et møde er punkter, der hører under flere nationale tilsynsmyndigheders kompetence i samme medlemsstat, deltager den pågældende repræsentant kun i drøftelsen af spørgsmål, der hører under dennes kompetence.

2. Formanden for det rådgivende tekniske udvalg udpeges af det generelle råd efter forslag fra formanden for det generelle råd.

3. Udvalget udfører de opgaver, der er nævnt i artikel 4, stk. 5, efter anmodning fra formanden for det generelle råd.

4. ESRB's sekretariat støtter arbejdet i det rådgivende tekniske udvalg, og lederen af sekretariatet deltager i møderne.

Artikel 13Andre kilder til rådgivning

Ved udførelsen af sine opgaver søger ESRB, hvis det er relevant, rådgivning hos relevante interessenter i den private sektor.

Artikel 14Aktindsigt

1. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001[12] gælder for alle dokumenter, som beror hos ESRB.

2. Det generelle råd træffer praktiske foranstaltninger til at gennemføre bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1049/2001 senest seks måneder efter ikrafttrædelsen af nærværende forordning.

3. De beslutninger, der træffes af ESRB i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001, kan gøres til genstand for en klage til ombudsmanden eller en sag for Domstolen på de betingelser, der er fastsat i henholdsvis EF-traktatens artikel 195 og 230.

Kapitel IIIOpgaver

ARTIKEL 1 5 Indsamling og udveksling af oplysninger

1. ESRB giver de europæiske tilsynsmyndigheder de oplysninger om systemiske risici, der er nødvendige for udførelsen af deres opgaver.

2. De europæiske tilsynsmyndigheder, de nationale centralbanker og medlemsstaterne arbejder tæt sammen med ESRB og tilvejebringer alle de oplysninger, der er nødvendige for udførelsen af dets opgaver i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen.

3. ESRB kan anmode de europæiske tilsynsmyndigheder om oplysninger i summarisk eller samlet form, så de enkelte finansieringsinstitutter ikke kan identificeres. Hvis de ønskede data ikke er til rådighed hos disse myndigheder eller ikke stilles til rådighed rettidigt, kan ESRB indhente dem hos de nationale tilsynsmyndigheder, de nationale centralbanker eller andre myndigheder i medlemsstaterne.

4. ESRB kan sende en begrundet anmodning til de europæiske tilsynsmyndigheder om at tilvejebringe data, som ikke er i summarisk eller samlet form.

5. Inden ESRB anmoder om oplysninger i henhold til stk. 3 og 4, rådfører det sig behørigt med den relevante europæiske tilsynsmyndighed for at sikre, at anmodningen er rimelig.

Artikel 1 6 Advarsler og anbefalinger

1. Hvis der afdækkes betydelige risici for gennemførelsen af målet i artikel 3, stk. 1, advarer ESRB herom og fremsætter om nødvendigt anbefalinger med henblik på afhjælpende tiltag.

2. Advarsler eller anbefalinger fra ESRB i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, litra c) og d), kan være generelle eller specifikke og rettes til Fællesskabet som helhed, en eller flere medlemsstater, en eller flere europæiske tilsynsmyndigheder eller en eller flere nationale tilsynsmyndigheder. Til anbefalingerne skal være knyttet en specifik tidsfrist for gennemførelse af modforholdsregler. Anbefalinger kan også rettes til Kommissionen for så vidt angår den relevante fællesskabslovgivning.

3. Advarsler eller anbefalinger fremsendes endvidere til Rådet og, hvis de er rettet til en eller flere nationale tilsynsmyndigheder, til de europæiske tilsynsmyndigheder.

4. Ethvert medlem af rådet kan til enhver tid begære afstemning om et udkast til advarsel eller anbefaling.

Artikel 1 7 Opfølgning af ESRB's anbefalinger

1. Er en anbefaling i henhold til artikel 3, stk. 2, litra d), rettet til en eller flere medlemsstater, en eller flere europæiske tilsynsmyndigheder eller en eller flere nationale tilsynsmyndigheder, meddeler adressaterne ESRB, hvilke tiltag de har truffet som svar på anbefalingerne, eller hvorfor de ikke har foretaget sig noget. Rådet og i givet fald de europæiske tilsynsmyndigheder underrettes.

2. Hvis ESRB finder, at dets anbefaling ikke er blevet fulgt, og at adressaten ikke har gjort behørigt rede for, hvorfor den ikke har foretaget sig noget, underretter det Rådet og i givet fald de berørte europæiske tilsynsmyndigheder.

Artikel 1 8 Offentlige advarsler og anbefalinger

1. ESRB's generelle råd afgør i hvert enkelt tilfælde, om en advarsel eller en anbefaling skal offentliggøres. Uanset artikel 10, stk. 2, kræver det et kvalificeret flertal på to tredjedele af stemmerne at kunne offentliggøre en advarsel eller en anbefaling.

2. Beslutter ESRB's generelle råd at offentliggøre en advarsel eller en anbefaling, underretter det forud herfor adressaten/adressaterne.

3. Beslutter ESRB's generelle råd ikke at offentliggøre en advarsel eller en anbefaling, træffer adressaten og i givet fald Rådet og de europæiske tilsynsmyndigheder alle nødvendige foranstaltninger for at beskytte oplysningernes fortrolige karakter. Formanden for Rådet kan beslutte ikke at videregive en anbefaling til de øvrige medlemmer af Rådet.

Kapitel IVAfsluttende bestemmelser

ARTIKEL 19 Rapporteringsforpligtelser

1. ESRB rapporterer mindst en gang om året til Europa-Parlamentet og Rådet.

2. ESRB undersøger endvidere specifikke spørgsmål på foranledning af Rådet eller Kommissionen.

Artikel 2 0 Revisionsklausul

Rådet gennemgår denne forordning på grundlag af en rapport fra Kommissionen tre år efter ikrafttrædelsen og afgør efter at have modtaget en udtalelse fra ECB, om ESRB's opgaver og organisation skal tages op til fornyet overvejelse.

Artikel 2 1 Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...].

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

[...] [...]

Formand Formand

[1] Det Europæiske Banktilsynsudvalg (CEBS), Det Europæiske Tilsynsudvalg for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (CEIOPS) og Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg (CESR).

[2] EUT C […] af […], s. […].

[3] Beslutning XXXX

[4] EUT C […] af […], s. […].

[5] EUT C […] af […], s. […].

[6] KOM(2009) 114.

[7] KOM(2009) 252.

[8] EUT L […] af […], s. […].

[9] EUT L […] af […], s. […].

[10] EUT L […] af […], s. […].

[11] EUT L […] af […], s. […].

[12] EFT