Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 229/05)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»VACA GALLEGA – BUEY GALLEGO«

EU-nr.: PGI-ES-02308 – 27.4.2017

BOB ( ) BGB (X)

1. Betegnelse

»Vaca Gallega – Buey Gallego«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.1. Kød (og slagtebiprodukter), fersk

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Fersk kød fra galiciske køer og studer af racerne Rubia Gallega, Morenas Gallegas (Cachena, Caldelana, Frieiresa, Limiana og Vianesa), Asturiana de los Valles, Limousin, Blonde d’Aquitaine, Friesian og Bruna Alpina, uanset om de er racerene eller krydsninger mellem hinanden.

Der skelnes mellem følgende typer dyr på grundlag af deres køn, alder og produktionssystemet:

a) Køer: hundyr, der har kælvet mindst én gang inden slagtning. Kødet er rødt til kirsebærrødt, og det er marmoreret med tynde striber. Fedtet er cremehvidt til gullighvidt, og det har en fast konsistens og faste fibre. — Slagtekroppenes udseende: E, U, R og O (undtagen O-). Dette kriterium anvendes ikke i forbindelse med slagtekroppe af racen Morenas Gallegas. — Fedningsgrad: 5, 4 og 3.

b) Stude: handyr, der kastreres, før de er 1 år gamle, og som er ældre end 48 måneder ved slagtning. Kødet er rødt til lillarødt, og det har en markant marmorering. Fedtet er perlehvidt til gult, og det har en fast konsistens og faste fibre. — Slagtekroppenes udseende: E, U og R. — Fedningsgrad: 5 og 4.

»Kød fra Vaca Gallega – Buey Gallego« lugter af animalsk fedt på grund af fedtindholdet (den gennemsnitlige andel af intramuskulært fedt i slagtekroppene er på over 5,6 %). Kødet er blødt og saftigt i munden med en markant og langvarig kødsmag og en let syrlig eftersmag.

Slagtekroppe, fjerdinger, kam og andre udskæringer, der er beregnet til filetering og salg til forbrugeren fersk og som udskæring, skal frembydes kølet. De mister beskyttelsen fra den beskyttede geografiske betegnelse, hvis de fryses.

Ordet »selección« kan anvendes til mærkning af kød, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse, fra slagtekroppe af både »Vaca Gallega« og »Buey Gallego«, som er bemærkelsesværdige for mængden af marmorering og den orangegule farve af det dækkende fedt, og som opfylder følgende krav:

— Slagtekroppenes udseende: E, U og R+.

— Fedningsgrad: 5 og 4+.

3.3. Foder (kun for animalske produkter)

Køernes og studenes foder er i løbet af opdrætsperioden baseret på græsning, frisk foder (græs og korn) og konserveret foder (græsensilage, majsensilage og hø) suppleret med kerner, kartofler, majroer, halm og foderblandinger.

Det milde atlanterhavsklima fremmer den rigelige og tidlige høst af foder i høj kvalitet og med et stort energi- og proteinindhold, hvilket sikrer dyrenes foderforsyning. Der tages også hensyn til, at den gennemsnitlige årlige belægningsgrad ikke må overstige to storkreaturer pr. ha udnyttet landbrugsareal (ULA).

Størstedelen af foderet skal komme fra bedriften selv, og mindst 80 % af foderet skal stamme fra det geografiske område, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse. De planter, der findes i de galiciske enge, er hovedsagelig græsarter (svingel, hvene, engrapgræs, rajgræs og hundegræs) og i mindre omfang bælgplanter (kløver og kællingetand). Foderets energiindhold suppleres med moden og umoden majsensilage og kornmel.

I slutfasen kan dyrenes foder suppleres med foderblandinger på højst 1 kg tørstof pr. dag og en gennemsnitlig levende vægt på 100 kg i denne fase. Dette foder skal være fremstillet af råvarer af vegetabilsk oprindelse. Det skal indeholde mindst 80 % korn og produkter afledt af korn, bælgplanter og oliefrø. Det er strengt forbudt at anvende produkter, der kan påvirke køernes og studenes normale vækstrytme, samt genanvendte animalske biprodukter.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Fødsel, opdræt, opfedning og slagtning af køer og stude samt udskæring af slagtekroppene skal finde sted i det afgrænsede geografiske område.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Produktet kan lagres, fileteres, emballeres og mærkes i kødforarbejdningsvirksomheder, der er registreret hos kontrolorganet, eller i virksomheder, der allerede har indgået en samarbejdsaftale med kontrolorganet om kontrol, mærkning og markedsføring af det beskyttede produkt.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Alle slagtekroppe, fjerdinger, udskæringer og portioner skal være forsynet med den registrerede betegnelse »Vaca Gallega – Buey Gallego« og følgende BGB-logo:

Hver etiket skal have ordene »Vaca Gallega« eller »Buey Gallego« (alt efter kødets art) i samme synsfelt som den registrerede betegnelse og BGB-logoet, som angivet nedenfor:

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Vaca Gallega – Buey Gallego«, er hele den selvstyrende region Galicien.

5. Tilknytning til det geografiske område

Tilknytningen mellem det geografiske område og kødet »Vaca Gallega – Buey Gallego« er baseret på produktets egenart og styrkes af dets omdømme.

Fysiske karakteristika og naturlige faktorer i det geografiske område

Opdrætning og opfedning af køer og stude, der egner sig til produktion af »Vaca Gallega – Buey Gallego«, er historisk knyttet til det særlige geografiske miljø i Galicien, navnlig på grund af jordbunds- og klimaforholdene til foderproduktion.

Det galiciske landskab er domineret af bølgende bakker og lave bjerge, som sjældent er over 800 m, blandet med afskærmede dale, hvilket muliggør græsning året rundt. Disse forsynes med vand fra et stort flodnetværk, hvor der er vand til kunstvanding, og hvor køer og stude kan drikke. Vandet har et relativt højt indhold af natrium og chlorider, men et lavt indhold af calcium, magnesium og silicium.

Jordbunden ligger hovedsagelig på granitklipper, schist og skifer, der er kendetegnet ved deres surhedsgrad og høje indhold af organisk materiale. Klimaet er tempereret, påvirkes i stor grad af havene og er kendetegnet ved milde temperaturer (vægtet gennemsnit på over 13 °C) og rigelig nedbør (over 1 100 mm/år).

Disse miljøforhold har skabt en meget varieret flora, der hovedsagelig består af hemikryptofytter, hvor lokalt tilpassede arter, som foretrækker surbund, er fremherskende. De naturlige arter på engene, især græsarter (hovedsagelig svingel, hvene, engrapgræs, rajgræs og hundegræs) samt bælgplanter (kløver og kællingetand), med mange økotyper og hjemmehørende sorter er særligt bemærkelsesværdige. De blomstrer i området og værdsættes for at have tilpasset sig til det.

Disse naturlige forhold fremmer foderproduktionen og gør det muligt for køer og stude for størstedelens vedkommende at blive fodret med bedriftens egne ressourcer.

Historiske og menneskelige faktorer

Opdræt af køer og stude i Galicien går tilbage til forhistorisk tid. Fra det 12. århundrede blev der udviklet en produktionsmodel, hvor køer og stude gradvist blev integreret i driften af familiebrug. Betydningen heraf har været tydelig siden det 18. århundrede, hvor køer og stude arbejdede på markerne og hen mod slutningen af deres liv blev opfedet med henblik på slagtning. Mellem det 16. og 20. århundrede blev en tredjedel af kvæget i Spanien opdrættet i Galicien.

I midten af det 20. århundrede fik efterkrigstidens vanskelige situation familierne til at fortsætte med de traditionelle produktionsmetoder for at overleve, hvilket betød, at det centrale element for kvaliteten af dette produkt blev bevaret, nemlig en særlig opfedningsmetode ved hjælp af lokale ressourcer. Husdyravl er fortsat baseret på små familiebrug, der opretholder symbiosen mellem husdyr, jord og mennesker, og som er engageret i den praksis for fodring og omhyggelig forvaltning, som er gået i arv igennem generationer.

Kort sagt har historikere afsløret hemmeligheden bag disse køer og stude: små producenter og små besætninger, dyr, der arbejder på markerne — men uden at de overbelastes — og som i båse ved afslutningen af deres arbejdsliv opfedes omhyggeligt med frisk græs fra engen og andet foder. Denne opfedningsmetode, der kombinerer pleje af køer og stude med moderat motion, og som gradvist er blevet udbredt i hele regionen (med dokumentation for, at den er flere århundreder gammel), forbedrer kødets endelige kvalitet og bidrager til at gøre det unikt. Metodens omdømme var således, at mange eksperter, såsom Martín Sarmiento, N. Casas og R. Jordana y Morera, allerede i det 18. og 19. århundrede fremførte Galicien og dets husdyravlere som et eksempel for resten af Spanien: små bedrifter, hvor landbrug og husdyravl kombineres for at skabe velstand, befolke landområderne og producere kongerigets bedste husdyr og kød.

Det mest almindelige produktionssystem er halvekstensivt på grund af dets forenelighed med det galiciske terræn og bedrifternes grad af opsplitning og deres beskedne størrelse. Køer og stude græsser normalt om dagen og holdes i stalde om natten, hvor de får ekstra foder.

For køer og stude er det nødvendigt med en færdigfedningsperiode på mindst seks måneder før slagtning for at afslutte deres opfedning. Dette er grunden til, at dyrene i overensstemmelse med den galiciske tradition holdes i stalde — eller at deres bevægelser på marken i det mindste begrænses — inden slagtning.

Produktets egenart

Det gennemsnitlige intramuskulære fedtindhold i »Vaca Gallega – Buey Gallego«-slagtekroppe er på over 5,6 %, hvilket er betydeligt højere end gennemsnitsværdierne for andre slagtekroppe af køer og stude. Dette betragtes som en positiv faktor, der er afgørende for kødets sensoriske kvalitet (dets smag, blødhed, saftighed og appetitlighed).

Kød fra »Vaca Gallega – Buey Gallego« har en god fedtprofil, der er kendetegnet ved et højt relativt indhold af enkeltumættede og flerumættede fedtsyrer. Desuden er fedtsyreforholdet n-6/n-3 fremragende, da det i gennemsnit ligger under 2,05.

Sammenhængen mellem det geografiske område, menneskelige faktorer og produktets særlige egenskaber

Metoderne til kødproduktion i Galicien er baseret på et blandet system, hvor der skiftes mellem græsning og fodring i båse. Bedrifterne gør brug af deres egne foderressourcer og høstoverskud og producerer marmoreret kød, der adskiller sig grundet dets egenskaber og sensoriske kvalitet.

Foderet består hovedsagelig af meget produktive græsarter og bælgplanter, hvis økotyper og sorter værdsættes med henblik på deres tilpasning til det lokale miljø. Sammen med den afsluttende minimumsperiode på seks måneder, hvor energiindholdet i køernes og studenes foder suppleres med moden og umoden majsensilage, kornmel og foderblandinger, betyder det, at »Vaca Gallega – Buey Gallego«-slagtekroppe indeholder ovennævnte procentdel af intramuskulært fedt, som er højere end gennemsnitsværdierne for andre slagtekroppe.

Den sædvanlige praksis med at lade kvæget græsse, foder, hvor mindst 80 % produceres i Galicien, hvor naturligt forekommende græsarter, som foretrækker surbund, er fremherskende, og den kemiske sammensætning af regionens vand giver »Vaca Gallega – Buey Gallego«-slagtekroppene en god fedtprofil med en overvejende forekomst af enkeltumættede og flerumættede fedtsyrer i forhold til mættede fedtsyrer. Disse faktorer giver også kødet en lugt af animalsk fedt, en langvarig kødsmag og en let syrlig eftersmag, som er typisk for det beskyttede produkt.

Tilknytningen mellem det geografiske område og produktets egenskaber fremgår af den rapport om forbindelsen mellem det geografiske område og kvaliteten af kødet fra galiciske køer og stude, som Fundación Centro Tecnolóxico da Carne har udarbejdet (11.4.2016).

Omdømme

Kød fra »Vaca Gallega – Buey Gallego« værdsættes af forbrugerne og nævnes ofte i kulinariske tekster fra det 19. og 20. århundrede. I 1878 udtalte Museros y Rovira: »Kødet er magert og har en udsøgt smag på grund af det foder, dyret har fået.« I 1894 beskrev Ángel Muro, som er den vigtigste gourmet i Spaniens kulinariske historie, det således: »Oksekød af god kvalitet fra køer eller stude med en rig, mørkerød farve og vener, der får det til at ligne marmor.«

For mange eksperter er dette kød en del af en særlig gruppe af kød, der betragtes som noget af det bedste i verden, både i charcuteributikker og inden for »haute cuisine« i mange lande. (På sit websted www.stephanedecotterd.com bemærkede kokken Stéphane Décotterd: »Le bœuf de Galice, la meilleure viande du monde?« [Er oksekød fra Galicien det bedste kød i verden?], udgivet den 11.2.2017, og i El Mundo skrev journalist Manuel Darriba en artikel med titlen »El buey gallego. 1.600 kilos de la mejor carne del mundo« [Galiciske stude: 1 600 kg af det bedste kød i verden], udgivet den 8.11.2009.) Kød fra »Vaca Gallega – Buey Gallego« er et berømt og velkendt produkt, hvilket underbygges af, at det kan findes i specialiserede slagterforretninger, på menuer i dyre restauranter og i retter, der er tilberedt af berømte kokke.

I de nationale og internationale medier er der talrige henvisninger, f.eks.: journalisten Carlos Herrera i XLSemanal: »[...] da Iñaki-baren i Balmaseda lagde et stykke på grillen, var det som om, englene sang. Det var ægte galicisk oksekød [...]« (8.4.2018); journalisten Marie-Claire Digby i The Irish Times: »Det bedste stykke oksekød, som kokken Gareth Smith nogensinde har spist, var fra en af disse galiciske køer [...]« (2.12.2016). Kødet er også blevet omtalt positivt af mange madanmeldere (Mike Gibson, Killian Fox, Jay Rayner, Lydia Itoi, Jeffrey Steingarten, Jacob Richler, Janet Mendel osv.), bloggere og opinionsdannere, der er specialiseret i oksekød fra køer og stude.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://mediorural.xunta.gal/sites/default/files/produtos/en-tramitacion/Pliego-de-condiciones-IGP-Vaca-Gallega-Buey-Gallego-febreiro-2022.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.