KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 12.12.1997 
KOM(97) 661 endelig udg. 
97/0340 (COD) 
97/0341 (SYN) 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
om evaluering af ED A-programmet og 
ID A-programmets anden fase 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING 
om en række retningslinjer, herunder fastlæggelse af 
projekter af fælles interesse, for transeuropæiske net til 
elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om en række aktioner og foranstaltninger med henblik på 
at sikre interoperabilitet mellem og adgang til 
transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling 
mellem administrationerne (IDA) 
(forelagt af Kommissionen) 

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
om evaluering af ID A-programmet og 
ID A-programmets anden fase 
0 DEFINITIONER 
Et telematiknet er et omfattende datakommunikationssystem, der ikke kun omfatter den 
fysiske infrastruktur og de fysiske forbindelser, men ligeledes tjeneste- og applikationslagene, 
som er opbygget oven på denne infrastruktur, hvorved det bliver muligt at udveksle oplys­
ninger mellem organisationer og enkeltpersoner ad elektronisk vej. 
Et IDA-net er et transeuropæisk telematiknet for administrationerne, der er oprettet under 
IDA-programmet. 
Et sektornet er et transeuropæisk telematiknet for administrationer, der er forbeholdt 
gennemførelsen af eller administrativ støtte til en bestemt fællesskabspolitik eller -aktivitet, 
som i det følgende benævnes en administrativ sektor. 
Udvalget for telematik mellem administrationerne (TAQ er et udvalg bestående af 
medlemsstaternes repræsentanter, som bistår Kommissionen med gennemførelsen af IDA-
programmet og varetager koordineringen inden for og mellem medlemsstaterne samt i 
forhold til Kommissionen. 
1 INDLEDNING 
Formålet med denne meddelelse er at informere Rådet om konklusionerne på en evaluering af 
resultaterne af det igangværende IDA- (Interchange of Data between Administrations) 
program og i henhold til anbefalingerne i evalueringen at foreslå en udvidelse af 
programmet. Det nye program, som beskrives i dette dokument, vil bygge videre på det 
solide grundlag, der er blevet skabt gennem de sidste 3 år, samtidig med at de svagheder, 
som er blevet identificeret i det nuværende program, afhjælpes. 
1 henhold til Rådets resolution om samordnet udveksling af oplysninger mellem 
administrationerne1 fastlagdes Fællesskabets bidrag til bestemte projekter inden for 
telematisk dataudveksling mellem administrationerne for at lette samarbejdet mellem disse i 
Rådets afgørelse om det treårige ID A-program2. 
IDA-programmet har allerede taget de første vigtige skridt til at tilskynde administrationerne 
til at udveksle oplysninger ad elektronisk vej. IDA har givet administrationerne nye 
muligheder for, på europæisk plan, at øge deres generelle åbenhed, effektivitet og evne til 
lettere og hurtigere at tilpasse sig fremtidige ændringer. 
I den sammenhæng har IDA indført en række betydningsfulde transeuropæiske net inden for 
mange forskellige sektorer. Disse systemer letter beslutningsprocessen i Fællesskabet og 
bekæmpelsen af svig, forbedrer kommunikationen og forståelsen mellem medlemsstaterne 
indbyrdes og mellem medlemsstaterne og Fællesskabets institutioner og betjener alle de 
europæiske agenturer. 
1 Rådets resolution af 20.6.1994, EFT C 181 af 2.7.1994, s. 1. 
2 Rådets afgørelse 95/468/EF af 6.11.1995, EFT L 269 af 11.11.1995, s. 23. 
2 FREMTIDIGE KRAV OG UDVIKLINGSTENDENSER 
2.1 Det fortsatte behov for IDA 
De værktøjer og teknologier, der bruges inden for informationsteknologien i dag, vil hurtigt 
blive forældede eller være ændret til ukendelighed inden for få år. De teknologiske ændringer 
sker stadig hurtigere, hvilket bevidnes af den kraftige vækst i brugen af Internet gennem de 
seneste par år og den overvældende mængde af nye produkter og tjenester, der udnytter 
denne nye mulighed, som kommer på markedet næsten daglig. De seneste skøn viser en 
astronomisk vækst i de offentlige administrationers brug af Internet og intranet i USA til 
næsten ti gange det nuværende niveau inden for de næste tre år. Dette fremgår af en ny 
undersøgelse foretaget af Business Research Group. 
Det er disse stadige forandringer og denne seneste udvikling sammenholdt med de 
europæiske administrationers behov for at udnytte de nye teknologiske muligheder bedst 
muligt i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked, der har skabt behov for en ny 
fase af IDA-programmet. Brugen af Internet og Internet-relaterede teknologier letter ganske 
vist etableringen af telematiknet og skaber et verdensomspændende net, men skaber samtidig 
nye problemer. Den første oprettelse af et net er nu blevet forholdsvis ligetil, men spørgsmål 
vedrørende den administrative brug af sådanne nettjenester og kravene til interoperable 
løsninger, som kan opfylde kravene i et flersproget og multikulturelt miljø, kan ikke løses på 
sektorplan, men skal løses på fællesskabsplan. 
Efterhånden som omkostningerne falder, og der fremkommer nye muligheder for 
anvendelsen af telematik, vil en større og større del af kommunikationen endvidere finde sted 
ad elektronisk vej, og dermed bliver behovet for en overordnet koordinering med henblik på 
at forbedre interoperabiliteten stadig mere påtrængende. Telematikken er global af natur. 
Men at nå frem til en situation, hvor oplysningerne flyder uhindret mellem de europæiske 
administrationer, hvor nye datastrømme let kan indføres, og nye administrationer hurtigt kan 
komme i gang med at kommunikere, er ikke noget, der sker ved et tilfælde, men noget, der 
skal sikres gennem en omhyggelig udformning afløsningerne. 
Behovet for koordinering på europæisk plan er ikke kun et spørgsmål om interoperabilitet, 
men ligeledes om nedbringelse af omkostningerne og større effektivitet. En harmoniseret 
indførelse af de tekniske løsninger bør i sidste ende føre til lave omkostninger i hele 
telematiksystemets levetid, lige fra udviklingsfasen til vedligeholdelse og drift og bør 
ydermere lette informationsudvekslingen mellem sektorer og muliggøre stordriftsfordele. 
Såvel medlemsstaterne som de europæiske institutioner står til at få gavn af en mere 
sammenhængende teknisk fremgangsmåde, hvor man undgår at skulle installere en 
mangfoldighed af forskellige værktøjer og produkter. 
I den næste etape af IDA skal fokus således flyttes fra udviklingen af netinfrastrukturer til 
koordinering og støtte til de forskellige sektoradministrationer, idet der afsættes flere 
ressourcer til foranstaltninger, der gør ID A-nettene lettere at oprette, bruge og vedligeholde, 
billigere, mere effektive og frem for alt mere interoperable. IDA skal kunne tilbyde vejledning 
og bistand til administrationerne gennem hele forløbet med indførelsen af de telematik­
løsninger, lige fra den første definition af kravene, beslutninger vedrørende de mest 
hensigtsmæssige tekniske løsninger, anskaffelsen af telematiktjenester og produkter, omlæg­
ning af den eksisterende praksis i organisationen samt harmoniseringen af oplysningernes 
indhold, herunder administrationen af de operationelle systemer i sidste ende. 
På mellemlang sigt vil der fortsat være behov for at indføre telematiknet, der udgør et vigtigt 
grundlag for forvaltningen af det indre marked og Fællesskabets politikker. De aktiviteter, 
som IDA vil udføre på horisontalt plan, er ikke et mål i sig selv, de skal blot opfylde et 
behov. Den eneste målsætning med disse er at bistå ved indførelsen af sektorbestemte net, 
hvor den egentlige gevinst ved brugen af telematiknet kan opnås. Som nævnt ovenfor er det 
yderst vigtigt at sikre, at de transeuropæiske telematiknet mellem administrationerne er 
sammenhængende og ensartede, både i forhold til hinanden, men også i forhold til nationale 
net. Noget sådant kan kun gennemføres ved foranstaltninger på fællesskabsplan og vil kræve 
et stærkt og vedvarende engagement fra sektorernes side. Den koordinering og det 
samarbejde, der er nødvendigt mellem de europæiske institutioner og medlemsstaternes 
administrationer, skal sikres gennem en bredt anlagt og omfattende indsats fra Fællesskabets 
side, IDA 2. 
Samtidig vil der under IDA 2 konstant blive lagt stor vægt på nærhedsprincippet. IDA-
foranstaltningerne er udformet med henblik på at fremme interoperabiliteten, samtidig med at 
de enkelte medlemsstaters administrationer bevarer deres handlefrihed og valgmuligheder. 
IDA er mest værdifuldt, hvis man tager hensyn til de nationale initiativer, som har 
konsekvenser for administrationernes telematiknet, og man vil ikke søge at påvirke disse 
aktiviteter, men snarere sikre, at de internationale net udnytter dem bedst muligt. IDA's rolle 
er at bistå den kompetente administration inden for de enkelte politikområder - ikke at 
erstatte denne. 
2.2 Et forbedret program: Konsekvenserne af anbefalingerne fra midtvejs­
evalueringen 
Yderligere overvejelser vedrørende målsætninger, strategi og forvaltning af det nye program 
findes i midtvejsevalueringen af det nuværende ED A-program, som blev udført i overens­
stemmelse med artikel 6 i Rådets beslutning. Formålet med denne evaluering var at 
gennemgå alle de aktiviteter, der er omfattet af beslutningen, med hensyn til omkostninger, 
resultater og udbytte af investeringer. 
Evalueringen blev udført af Kommissionen efter aftale med medlemsstaterne og med bistand 
fra uafhængige evalueringsmænd. 
Konklusionen på evalueringen var, at første etape af IDA har været værdifuld og har 
stimuleret udviklingen af transeuropæiske telematiksystemer og fostret et administrativt 
samarbejde blandt medlemsstaternes administrationer og EU-institutionerne. 
En betydelig del af IDA-projekteme drejer sig om telematikapplikationer til bestemte 
sektorer. Følgende projekter er blevet finansieret under første etape af IDA: 
Told og afgifter: VIES/SITES, Excises Control, Quota, Scent-CIS/Fiscal, Tarie, 
EBTI, Transit 
Fiskeri: Fides 
Landbrug: Animo, Physan, Shift 
Social sikring: TESS (tidligere Sosenet), Eures 
Offentlige aftaler: Simap 
Sundhed: EUPHIN (tidligere CARE), EUDRA (Pharmacovigilance), 
REITOX 
Statistik. SISR/DSIS, Extracom og SERT 
Handelspolitik: SIGL 
Konkurrencepolitik: Fourcom 
Kultur: ITCG (ulovlig handel med kulturgenstande). 
Gennem sådanne projekter har IDA ydet et vigtigt bidrag til: 
udvikling, vedligeholdelse og drift af systemer, som danner grundlag for gennem­
førelsen af vigtige dele af EU's politik vedrørende de fire friheder og det indre 
marked; 
indførelse af de nødvendige telematikfaciliteter for nye agenturer samt som grundlag 
for interinstitutionel kommunikation og Fællesskabets beslutningsproces. 
I lyset af antallet af eksisterende projekter, som har dannet kernen i IDA lige fra starten, 
deres størrelse, kompleksitet og resultaternes omfang, ville det være urealistisk at forvente 
større resultater inden for et relativt begrænset tidsrum på 3 år. Det tager ofte 18 måneder fra 
den første idé til et projekt, til man bare når til underskrivelsen af kontrakten. Men 
evalueringen har vist, at der er sket tydelige fremskridt inden for alle de projekter, der blev 
gennemgået, og mange projekter giver også vigtige driftsmæssige fordele, herunder sparede 
udgifter i visse tilfælde. 
IDA har også gennemført en række ikke-sektorbestemte projekter, de såkaldte horisontale 
aktiviteter, som giver resultater i form af telekommunikationstjenester, generiske 
applikationer, herunder formidling og behandling af officielle dokumenter, indførelse af 
elektronisk post på grundlag af X.400 samt retningslinjer vedrørende arkitektur og juridiske 
spørgsmål. Hidtil har disse resultater været ret begrænsede, eftersom mange af disse 
aktiviteter stadig er i deres vorden. Navnlig TESTA-projektet, som vil begynde at tilbyde 
tjenester i løbet af 1997, ses som en positiv udvikling, idet man der koncentrerer sig om at 
levere telekommunikationstjenester snarere end at opstille de fysiske net. 
Forbedret programledelse 
Kompleksiteten af IDA-projekterne med indførelsen af telematiknet mellem 
administrationerne i mindst 15 medlemsstater og den store grad af koordinering, der er 
nødvendig mellem de mange forskellige deltagere med deres forskellige prioriteter og ønsker, 
har bidraget til, at programledelsen hidtil har været både kompliceret og tidkrævende. I 
resultatet af evalueringen peges der på en række muligheder for at forbedre den overordnede 
forvaltning af programmet fremover. 
Ledelsen af programmet skal fokusere på politikken, målsætningerne og strategien for 
programmet og ikke gå altfor dybt ind i anskaffelsesprocessen øg de enkelte kontrakter. 
Ledelsens deltagelse i sådanne aktiviteter på et lavere plan kræver en stor indsats og 
medfører ikke nogen betydelig forbedring af de endelige resultater. Det er derfor i orden, at 
ledelsesaktiviteterne koncentreres om det niveau, hvor de gør størst nytte, og at det i 
forslagene til IDA 2 anføres, at der oprettes en forvaltningskomité frem for et 
forskriftsudvalg, og at Udvalgets ansvarsområder skal omfatte godkendelsen af det årlige 
arbejdsprogram og de overordnede gennemførelsesplaner for de enkelte IDA-projekter. 
Dette sikrer, at Udvalget bliver hørt om alle aspekter af den teknologiske strategi og de valg, 
der træffes vedrørende projekterne. En sådan forvaltningskomité vil i praksis også have 
større handlefrihed end den nuværende, eftersom afgivelse af en negativ udtalelse ikke vil 
indebære en risiko for at bremse alle aktiviteter i et bestemt net. 
Det er blevet anbefalet, at IDA 2 gøres til et revolverende program, ideelt set med en 
varighed på fem år. Denne tidsramme vil være hensigtsmæssig under hensyntagen til 
projekternes varighed, den tidshorisont, der er nødvendig for at tilskynde erhvervslivet til at 
investere og etablere partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor i henhold til 
retningslinjerne TEN-Telecom samt den indsats og tid, der er nødvendig for at etablere et 
sådant program. Kommissionen mener imidlertid, at der er behov for at undersøge, hvilke 
enkeltprojekter der mere regelmæssigt modtager støtte via programmet, således at det bliver 
muligt at finde frem til nye prioriteter. Kommissionens forslag går derfor ud på, at listen over 
projekter af fælles interesse revideres hvert tredje år. 
Ved evalueringen blev der sat spørgsmålstegn ved det rimelige i fortsat at yde finansiering til 
alle IDA-projekter og -systemer (både udviklings- og driftsudgifter) fra et enkelt budget, 
hvor alle enkeltbevillinger er underlagt en forskriftsudvalgsprocedure. 
Der er både argumenter for og imod en sådan politik, og netop på dette punkt har deltagerne 
i programmet udtrykt vidt forskellige holdninger. Selv om den nuværende situation er nyttig 
med hensyn til at befordre sammenhængen mellem temmelig heterogene projekter, skaber 
den også en vis splittelse mellem den sektorbestemte forvaltning af politikker og 
forvaltningen af de telematiksystemer, der danner grundlaget for dem. Når ID A-projekterne 
konkurrerer om et begrænset budget, kan det endvidere betyde, at værdifulde kræfter fjernes 
fra projekternes gennemførelse, og at vigtige aktiviteter forsinkes yderligere. 
Det er vigtigt at skabe økonomiske rammer, som letter udviklingen af sektorbestemte 
telematiksystemer, muliggør en hurtig reaktion på nye krav til elektronisk informations­
udveksling, og som kan finansiere foranstaltninger, der letter interoperabiliteten mellem og 
adgangen til net. Ikke desto mindre er det også nødvendigt at definere de præcise betingelser 
for, hvornår et projekt i første omgang er berettiget til ID A-finansiering, og klart definerede 
grænser for finansieringens varighed. Fremtidige forslag til nye projekter bør derfor altid 
ledsages af erklæringer om, hvordan driftsudgifterne vil blive dækket. 
Når et projekt eller et sæt projekter vedrørende en specifik politik eller aktivitet er blevet 
gennemført fuldt ud og derfor betragtes som værende i drift eller på anden måde har nået en 
vis størrelse, som betyder, at de kan blive et selvstændig program, skal budgetmyndigheden 
helst tildele det krævede budget inden for rammerne af den enkelte politik eller aktivitet. I 
begge tilfælde skal man overholde nogle fælles principper, og det er derfor af afgørende 
betydning for IDA at sikre en nøje koordinering af og stærk indflydelse på de tekniske valg, 
som træffes inden for administrative, telematiknet. 
Overgangen til sektormæssig selvstændighed ved projektbudgettering og -forvaltning kan 
ikke ske med det samme. Der må træffes passende foranstaltninger i en givet 
overgangsperiode, navnlig med hensyn til driftsudgifterne for de operationelle faciliteter. 
Hvad angår den nøjagtige ordlyd af en fremtidig retsakt, anbefales det i evalueringen, at man 
undlader at henvise til anvendelse af specifikke teknologiske standarder, hvorved man 
muliggør en mere fleksibel tilgang til et område, hvor markedet er i hurtig udvikling. 
Tilsvarende gælder det, at indenfor de rammer, hvor projekter af fælles interesse defineres, 
er det ønskværdigt med en vis grad af fleksibilitet med hensyn til identificeringen af 
projekter af fælles interesse for at gøre det muligt at støtte nye relevante politiske områder, 
når dette er nødvendigt. 
Bedre projektresultater 
Selv om IDA kun har eksisteret i 3 år, har man allerede kunnet identificere en række 
områder, hvor det er muligt at forbedre kvaliteten af programresultaterne. Derfor har man 
allerede taget positive skridt gennem initiativer til indførelse af kvalitetskontrol, udformning 
af retningslinjer og fælles telematiktjenester, for at få folk til at arbejde i netværk og dele 
erfaringer og gøre projektresultaterne mere gennemsigtige og synlige. 
Det erkendes, at IDA-projekternes succes i sidste ende er betinget af, at man forstår og 
dækker brugernes behov. Det er navnlig af afgørende betydning at sikre, at de 
sektorbestemte krav til og udbyttet af horisontale produkter og tjenester klart identificeres, 
før man går i gang med nye horisontale projekter. Det er de særlig udfordrende opgaver i 
IDA-sammenhæng, og i det næste program vil man sætte kraftigt ind på at forbedre 
definitionen af krav, opnåelse af enighed og gensidig inspiration gennem oprettelse af 
brugerfora. 
Fremtidige udviklingsretninger 
Konklusionen på evalueringen var, at IDA som hovedmålsætning bør fremme en effektiv 
og harmoniseret udvikling på fællesskabsplan af alle telematiksystemer for 
dataudveksling mellem administrationerne. Dette indebærer, at et efterfølgende program 
utvetydigt bør udvide det faktiske dækningsområde for IDA til alle relevante net (dvs. alle 
net mellem administrationer, der danner grundlag for Fællesskabets politikker og aktiviteter) 
og ikke kun dem, der modtager støtter direkte fra ID A-budgettet. Denne udvidelse foreslås 
med henblik på at udvikle en praktisk metode til opnåelse af en bedre koordinering og et 
bedre samarbejde mellem de talrige aktiviteter vedrørende telematiknet og administrationer, 
som gennemføres i hele Kommissionen. Det bør tilstræbes at sikre koordinering i forhold til 
andre fællesskabsprogrammer og navnlig med TEN-Telecom for at optimere indsatsen og 
anvendelsen af Fællesskabets ressourcer. 
Der udtrykkes generel støtte til IDA's gennemførelse af horisontale projekter, og dette 
anses for en grundlæggende prioritet for fremtiden. IDA bør fortsat lægge vægt på 
udnyttelsen af tjenester og produkter, som er tilgængelige på markedet frem for udvikling af 
isolerede løsninger. IDA må også koncentrere indsatsen om harmonisering af indholdet af 
den information, der udveksles over de telematiknet. Under evalueringen har mange 
deltagere bemærket, at koordinering af og aftaler om informationsudveksling udgør et 
primært behov, og at den anvendte teknologi i sammenligning hermed er af forholdsmæssig 
mindre betydning. 
Evalueringen har også bekræftet det fremtidige behov for en koordineringsmekanisme 
mellem de europæiske, administrative telematiknet og en instans med den relevante viden og 
ekspertise for at undgå unødvendigt mange typer af udstyr, forskellige metoder og gentagelse 
af undersøgelser. 
Ud over at sikre, at sektorbaserede net etableres eller forbedres for at opfylde behovet 
vedrørende Fællesskabets politikker og aktiviteter, anbefales det i evalueringen, at 
IDA 2-programmet bør have følgende hovedmålsætninger: 
at fastlægge brugernes behov for tekniske politikker og standarder og definere og 
regulere rammerne for gennemførelsen af disse tekniske politikker og standarder, 
inden for hvilke de sektorbestemte projekter fungerer, 
at sikre, at fælles tjenester, komponenter og specifikationer er tilgængelige for de 
europæiske administrationer samt at tilskynde til, at disse tjenester udnyttes på bedste 
vis, 
at fremme harmoniseringen af informationerne, 
at identificere nye administrative krav og nye generiske tjenester, som opfylder disse 
krav, 
at stimulere koordinering og gensidig inspiration mellem projekterne gennem ind­
samling og formidling af oplysninger samt udarbejdelse af sammenfatninger. 
Forvaltningen af det indre marked vil kræve, at de europæiske administrationer udveksler 
oplysninger med deres kolleger i andre lande. Selv om mange administrationer allerede 
udveksler tilsvarende oplysninger nationalt, skaber den europæiske dimension en række helt 
nye problemer, som kun kan løses ved hjælp af en mekanisme, der kan sikre den nødvendige 
koordinering på internationalt plan. 
Ydermere rummer IT-markedet et overvældende udvalg af produkter og tjenester, men der 
mangler et stærkt incitament til at sikre deres interoperabilitet, og resultaterne er af 
varierende relevans for de administrative krav. For at sikre de bedste valgmuligheder må de 
europæiske administrationer tale med én stemme. Dette styrker også behovet for omfattende 
international koordinering og samarbejde. I kraft af IDA 2-programmets erfaring og den 
viden, man allerede har opnået, er det bedst placeret med hensyn til at sikre denne 
koordinering og dette samarbejde på fællesskabsplan. 
3 DEN POLITISKE SAMMENHÆNG 
3.1 Støtte til det indre marked 
Ophævelsen af de indre grænser og gennemførelsen af fri bevægelighed på de fire områder 
stiller øgede krav til de europæiske administrationer om at forbedre, udvide, koordinere og i 
mange tilfælde integrere deres informationsudveksling og administrative processer. 
Hovedmålsætningen for nye IDA-programmer skal derfor fortsat være at yde praktisk 
bistand til det indre markedsfunktion ved at forbinde administrationer over hele Europa 
med hinanden gennem telematiknet, hvorved man etablerer en mekanisme for hurtig, effektiv 
og sikker udveksling af oplysninger og et bedre administrativt samarbejde. Dermed vil IDA 
2-aktiviteterne være relevante for handlingsplanen for det indre marked. 
Det er ligeledes vigtigt at erkende, at eftersom ID A-aktiviteterne sikrer, at administrationerne 
over hele Unionen har adgang til omfattende telematiktjenester, og tilskynder tjeneste­
udbyderne til at etablere sådanne aktiviteter på EU-plan, bidrager de til den økonomiske og 
sociale samhørighed. 
Administrationernes behov for at øge adgangen til og leveringen af oplysninger som et 
resultat af det indre markeds krav har ikke været en statisk størrelse. Nye krav opstår, og 
prioriteterne revideres, efterhånden som Fællesskabets politikker gennemføres. Der kan 
allerede identificeres en række politiske nøgleområder, hvor næste etape af IDA-programmet 
kan spille en vigtig rolle. 
3.2 Den praktiske gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union 
Gennemførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union bliver en af de vigtigste 
udfordringer for Fællesskabet i de kommende år, og et vellykket resultat kræver, at de 
telematiknet er på plads. Samtidig med at forpligtelserne til at behandle euro-baserede 
oplysninger vil blive mangedoblet, vil behovet for nye informationsstrømme og datanet til 
opfyldelse af de yderligere krav, der opstår som følge af indførelsen og forvaltningen af 
euroen, også komme til at spille en rolle. 
3.3 Støtte til udvidelsen 
Det indre markeds grænser forventes at blive udvidet i nærmeste fremtid for at muliggøre 
integrationen af de nye medlemsstater fra Central- og Østeuropa. Det er nødvendigt at 
forberede deres integration både ved at fremme indførelsen af interoperable telematik­
tjenester og løsninger i disse lande og forbedre informationsstrømmene. Koordineringen af 
aktiviteter inden for områder som handelskontrol, forebyggelse af svig, sundhedsvæsen og 
miljøbeskyttelse kan hjælpe med til at forbedre den økonomiske og sociale situation i såvel 
disse lande som i selve EU. 
I sin meddelelse af 16. juli 1997 "Agenda 2000" anerkender Kommissionen betydningen af at 
styrke ansøgerlandenes institutionelle og administrative kapacitet med henblik på udvidelsen. 
Disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammerne og deres brug af Fællesskabets 
mekanismer til indførelse af acquis communautaire er vigtige bestanddele i en vellykket 
strategi for forberedelse på tiltrædelsen. 
3.4 Fokus på borgerne og den private sektor 
Borgerne er i sidste ende administrationernes kunder. For at sikre større gennemsigtighed og 
tilbyde borgerne nye og bedre tjenester har administrationerne behov for lettere adgang til 
information og lavere udgifter til informationsbehandling. Visse områder, hvor IDA allerede 
spiller en aktiv rolle, har særlig betydning for borgerne. Der er blandt andet tale om de 
telematiknet, som bruges til informationsstrømme vedrørende social sikring, sundhedsvæsen 
og beskæftigelse. 
10 
Tilsvarende er det yderst vigtigt at styrke de europæiske administrationers evne til at øge 
deres effektivitet og til at reagere hurtigt på nye udfordringer på et tidspunkt, hvor 
informationssamfundets komme og indførelsen af nye teknologier og metoder sandsynligvis 
vil revolutionere såvel den offentlige som den private sektor. 
Som led i denne revolution kan administrationerne ikke se bort fra deres indflydelse, positiv 
såvel som negativ, på den private sektor. Det vigtigste spørgsmål er, hvorvidt admini­
strationerne vælger at halte bagefter, og dermed påfører udvekslingen af administrative data 
med den private sektor unødvendige byrder i form af udgifter og forsinkelser og bliver det 
svageste led i kæden, eller i stedet vælger at foregå med et godt eksempel for at tilskynde til 
og lette en bedre informationsstrøm mellem sektorerne. Brugen af mere effektive mekanismer 
til udveksling af information mellem virksomheder og administrationer (for eksempel inden 
for områder som told, skatter og afgifter samt miljøbeskyttelse) kan have stor betydning for 
de enkelte organisationers kapacitet, reaktionsevne og omkostninger og i sidste ende have en 
gavnlig indflydelse på hele det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne i almindelighed og 
for SMV i særdeleshed. 
IDA har også mulighed for at øve direkte indflydelse på den europæiske ITC-industri. IDA 
indsamler og sammensætter de fælles krav til telematik for administrationer fra hele Europa. 
Ved at formidle disse krav direkte til industrien, således som det skete på ID A-workshop'en 
med erhvervslivet for nylig, videregiver IDA en klar beskrivelse af de administrative behov 
og garanterer reelt et stort marked for de produkter og tjenester, der er blevet specificeret. 
Derfor skal IDA's foranstaltninger til sikring af interoperabilitet også hjælpe med til at fjerne 
hindringer for kommunikationen mellem administrationerne og den private sektor. 
Projekterne skal tilskyndes til at tage hensyn til behovene uden for den offentlige sektor i 
forbindelse med udformning og udvikling af administrative telematikløsninger, og der skal 
ydes støtte til projekterne, således at deres gavnlige virkninger kan udvides til erhvervslivet 
og borgerne, når der er identificeret et klart behov for dette; dette gælder ligeledes projekter i 
den private sektor, som har indflydelse på den offentlige sektor. Inden for netop dette 
område bør der også lægges vægt på etableringen af synergi mellem EDA, TEN-Telecom og 
SMV relaterede aktiviteter for at sikre en optimering af projekter af fælles interesse for 
borgerne og SMV. 
3.5 Den institutionelle reform 
De europæiske institutioner er ligesom deres nationale modstykker under konstant pres for at 
yde bedre service til borgerne og den private sektor til den lavest mulige pris. Deres eneste 
mulighed er at anvende nye metoder til behandling og håndtering af information gennem 
udvikling af ICT. Administrationernes stigende brug af telematiknet, som er baseret på 
lettilgængelige tjenester og produkter, der findes på markedet, bør skabe en vis balance 
mellem behovet for at begrænse udgifterne gennem udlicitering af den administrative 
informationsbehandling og den deraf følgende mangel på kontrol og anvendelse af ekspertise 
og data. 
I øjeblikket skaber arbejdsprocedurerne i EU-administrationerne enorme behov for 
produktion, håndtering, distribution og arkivering af dokumenter, hvoraf de fleste stadig er 
papirbaserede. Distributionen af dokumenter sker normalt med normal post, telex eller 
11 
telefax. Mere end 1200 udvalg og komitéer er tilknyttet Kommissionens arbejde, og hertil 
kommer EU-institutionerne og medlemsstaternes administrationer. 
Hovedmålsætningen inden for dette område må være at sikre, at de nødvendige 
telematikværktøjer og teknikker, navnlig faciliteter til administration af arbejdsgange og 
dokumentudveksling, stilles til rådighed som grundlag for de administrative informations­
strømme inden for Kommissionen, mellem institutionerne og mellem medlemsstaternes 
administrationer. Det endelige mål er, at de europæiske institutioner skal foregå med et godt 
eksempel på de mulige fordele ved elektronisk formidling og behandling af information. 
4 FREMTIDEN - MÅLSÆTNINGER, STRATEGI, FORANSTALTNINGER 
Markedssituationen og det tekniske miljø, der påvirkede udformningen af politikkerne og 
strategien for det oprindelige program, har ændret sig dramatisk i de sidste 3 år. Til forskel 
fra sin forgænger står IDA 2 ikke længere over for et "uudforsket område" og kan derfor 
bygge videre på en stor mængde viden og erfaring samt de eksisterende sektorbaserede net. 
Samtidig skal man gennem programmet også søge at tilpasse sig en stadig mere usikker 
fremtid hvad angår de teknologiske forandringers retning og tempo. Den strategi og de 
aktiviteter, der foreslås gennemført i IDA's anden fase, skal altså i højere grad være baseret 
på interoperabilitet og fælles træk og koncentrere sig mindre om kravene under de enkelte 
projekter, samtidig med at de sektorbaserede nets behov fortsat skal opfyldes. 
4.1 Målsætninger 
Fællesskabets aktiviteter i ID A-programmets foreslåede anden fase vil være fokuseret på at 
opnå følgende konkrete resultater inden for en treårig periode. 
- oprettelse af operationelle, interoperable, transeuropæiske, telematiske kommunikations-
infrastrukturer mellem medlemsstaternes administrationer samt mellem administrationerne 
og de europæiske institutioner for at muliggøre en effektiv og omkostningseffektiv 
informationsudveksling som grundlag for de administrative krav vedrørende det indre 
marked; 
- brugen af telematikløsninger, der er fuldt integrerede i den daglige forvaltning af Den 
Europæiske Unions politikker og aktiviteter samt Fællesskabets beslutningsproces; 
- adgang til transeuropæiske administrative nettjenester, som er kendetegnet ved en høj 
grad af interoperabilitet inden for og på tværs af forskellige administrative sektorer samt i 
forhold til den private sektor, der giver omkostningseffektivitet, fleksibilitet og mulighed 
for tilpasning til de teknologiske forandringer og udviklingen på markedet; 
- let adgang for alle europæiske administrationer til en international og ajourført viden- og 
erfaringsbase vedrørende telematiknet. 
4.2 Strategi 
- Markedsorienteret Indkøbe tjenester på markedet, undgå investeringer i infrastruktur, 
specifikke teknologier og udvikling af isolerede løsninger. 
12 
- Serviceorienteret Yde støtte og vejledning til administrationer med hensyn til 
identifikation og indførelse af løsninger til informationsudveksling, som maksimerer 
funktionalitet og fleksibilitet og minimerer udgifterne. 
- Fokus på interoperabilitet Koncentrere sig om de aktiviteter, der fører til større 
interoperabilitet mellem nettene og disses komponenter samt den informationen, der 
overføres gennem disse net. 
For at kunne tilpasse sig et miljø i stadig udvikling og administrere en teknologi i forandring 
bedst muligt er IDA's eneste mulighed i praksis fremover at prioritere anskaffelsen af 
tjenester direkte fra markedet snarere end at investere i isolerede løsninger for at undgå at 
binde sig til bestemte teknologier og produkter og fokusere på fælles sektorbestemte krav. I 
dette scenario vil IDA bistå de offentlige administrationer med at vælge de værktøjer og 
produkter, der giver størst værdi for pengene, at få direkte adgang til den seneste udvikling, 
at rationalisere netadministrationen og udnytte de stordriftsfordele, de som store organisa­
tioner med rette kan forvente. 
Grundlaget for en forbedring af informationsstrømmen mellem administrationerne i det indre 
marked er en tilpasning af telematikken som kommunikationsmiddel. 
Enhver kommunikationsproces består pr. definition af mindst to deltagere, en afsender og en 
modtager, som hver især skal kunne forstå det, der kommunikeres. Hvis kommunikationen 
finder sted mellem et begrænset antal personer med tæt tilknytning til hinanden, opstår 
spørgsmålet om interoperabilitet mellem de enkelte deltageres kommunikationsmidler slet 
ikke. Men det store antal forskelligartede partnere kombineret med teknologiens og 
telematikmarkedets manglende stabilitet og sammenhæng har tvunget brugerne af ID A-net til 
at være opmærksomme på interoperabilitetsspørgsmålet, når de investerer i telematik-
løsninger. 
Det er nødvendigt med interoperabilitet mellem de forskellige netkomponenter på alle 
niveauer af nedenstående telematikpyramide. De fysiske net, som udgør det nødvendige 
grundlag for alle netsystemer, skal være sammenkoblede, tjenesterne, der bruger 
netinfrastrukturerne skal være konsekvente, de informationer, der udveksles via tjenesterne, 
skal være harmoniserede, og applikationerne, der bruges til håndtering af informationerne til 
gavn for slutbrugeren, skal være kompatible, både med hinanden og ligeledes i forhold til den 
papir- og menneskebaserede verden, de fungerer i. 
13 
IDA Interoperabilitetspyramide 
Når interoperabiliteten skal sikres i praksis, er det normalt langt mere omfattende end 
kravene om enighed om eller harmonisering af de standarder og specifikationer, der skal 
anvendes, men kræver ligeledes, at der opnås enighed om en kompatibel anvendelse af 
standarderne, sammenhæng mellem retssystemer og sikkerhedssystemer samt den 
overordnede integration af det nye elektroniske miljø og de nye processer og den traditionelle 
fremgangsmåde. 
Vedtagelsen af standarder er et vigtigt middel til opnåelse af interoperabilitet på alle niveauer 
af et net. IDA er derfor en vigtig bruger af standarder og kan dermed påvirke disse, og det 
spiller en vigtig rolle for programmet at anerkende og fremme brugen af standarder. IDA vil 
tjene som partner for standardiseringsorganer og den store brugergruppe inden for de 
offentlige administrationer. Derved kan IDA bidrage til offentliggørelse og formidling af 
standarder og sikre, at der finder en tilbagemelding sted til standardiseringsorganerne om 
erfaringer og spørgsmål vedrørende den praktiske anvendelse af standarder i IDA-projekter, 
hvilket bidrager til en forbedring af bestemte standarder og virker som et vigtigt led i 
standardiseringskæden. 
Hvad angår de transeuropæiske net mellem administrationerne findes der endvidere en 
forpligtelse til at maksimere interoperabiliteten i forhold til de nationale netsystemer, hvorved 
man fremmer oprettelsen af internationale netinfrastrukturer baseret på sammenkobling af 
nationale net. Sådanne aktiviteter kan bevirke, at det samlede antal administrationer med 
adgang til et bestemt net til en forholdsvis lav pris mangedobles. 
14 
5 VALG AF RETSGRUNDLAG. DET NYE ID A-PROGRAMS INDHOLD OG STRUKTUR 
Den juridiske sammenhæng har ændret sig meget siden de oprindelige IDA-forslag blev 
fremsat i 1993. Rådet vedtog det oprindelige program3 for årene 1995 til 1997 på grundlag 
af EF-traktatens artikel 235. 
I marts 1996 afsagde EF-Domstolen en dom i EDICOM-sagen4, som dannede en vigtig 
præcedens for transeuropæiske telematiknet mellem administrationerne. Vedtagelsen af den 
såkaldte TEN-finansforordning5, hvori bestemmelserne for Fællesskabets økonomiske bidrag 
til projekter vedrørende transeuropæiske net fastsættes, er ligeledes relevant. For nylig har 
man desuden vedtaget retningslinjer for transeuropæiske telenet6. 
Eftersom IDA: 
- repræsenterer et af Fællesskabets bidrag til oprettelse og udvikling af transeuropæiske 
telematiknet for administrationerne, og 
- sigter mod at sikre interoperabilitet mellem og adgang til net, 
betragtes EF-traktatens afsnit XII og navnlig artikel 129 D som det korrekte retsgrundlag for 
det nye ID A-program. 
I modsætning til andre net som for eksempel jernbanenet, der optager fysisk plads (under en 
medlemsstats suverænitet), kendetegnes telematiknet af dem, der har adgang til nettet, og de 
formål, som nettet tjener. Fællesskabet får dermed en dobbeltrolle hvad angår de net, som 
direkte danner grundlag for dets politikker og aktiviteter: det er både underlagt mandatet i 
afsnit XII om at bidrage til oprettelse og udvikling af net og er ligeledes bruger af disse net i 
en situation, som er stort set sammenlignelig med enhver anden deltager. 
I lyset af Fællesskabets særlige stilling med hensyn til ID A-net er begrebet medlemsstaternes 
projekter utilstrækkeligt og kan ikke udgøre det eneste grundlag for Fællesskabets 
økonomiske bidrag. Fællesskabets bidrag skal endvidere målrettes med henblik på at sikre 
interoperabilitet mellem og adgang til net og skal udgøre et værktøj, der kan lette 
gennemførelsen af koordinerede foranstaltninger fra Fællesskabets og medlemsstaternes side. 
Derfor oprettes der i anden fase af IDA specifikke økonomiske rammer, som sikrer, at 
Fællesskabets ressourcer anvendes korrekt, at der gennemføres foranstaltninger for at sikre 
interoperabilitet mellem nettene, samt at udgifterne deles mellem Fællesskabet og 
medlemsstaterne i henhold til cui Aø/?ø-princippet. 
Kommissionen foreslår, at IDA-programmet vedtages på grundlag af to retsakter, som 
afspejler strukturen i EF-traktatens artikel 129 C og 129 D i lyset af EDICOM-dommen. 
Disse to retsakter vil i fællesskab resultere i et program, der vil bevare sin interne 
sammenhæng og synergi. I forbindelse med gennemførelsen af de to retsakter vil 
Kommissionen blive bistået af et enkelt udvalg, som skal koncentrere sig om den over-
3 Rådets afgørelse 95/468/EF af 6.11.1995, EFT L 269 af 11.11.1995, s. 23. 
4 EF-Domstolen, sag C- 271/94, Europa-Parlamentet mod Rådet, 26. marts 19%. 
5 Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18.9.1995, EFT L 228 af 23.9.1995. 
6 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 1336/97/EF af 17.6.1997, EFT L 183 af 11.7.1997, s. 12. 
15 
ordnede strategi for programmet, overvågning af horisontale projekter og overvågning af 
sektorbestemte projekter. Der foreslås oprettet en forvaltningskomité (variant 2a) i 
overensstemmelse med henstillingerne i midtvejsevalueringen af IDA. 
Retningslinjer og projekter af fælles interesse 
Det er vigtigt at skabe en sammenhængende ramme, som giver Fællesskabet mulighed for at 
fastlægge, inden for hvilke prioriterede områder nettene skal oprettes, og for at sikre, at 
nettene implementeres på grundlag af fælles principper. 
Det første forslag til beslutning vedrører vedtagelsen af en række retningslinjer, hvori man 
fastsætter de mål, der skal nås, de politiske prioriteter, som skal anvendes, samt de 
vejledende principper (foranstaltninger i grove træk), som skal følges af alle telematiknet, 
som danner grundlag for Fællesskabets aktiviteter og politikker. I disse retningslinjer vil man 
ligeledes fastlægge projekter af fælles interesse, for hvilke det skønnes nødvendigt med 
specifikke økonomiske rammer på fællesskabsplan, samt stille sådanne rammer til rådighed. 
Foranstaltninger til sikring af interoperabilitet 
IDA må søge at sikre størst mulig interoperabilitet mellem de administrative 
telematikløsninger ved at gennemføre foranstaltninger til løsning af de relevante spørgsmål 
vedrørende administrative telematikløsninger på de enkelte specifikke niveauer: 
- Brug af netinfrastruktur Fremme brugen af ensartede telematikløsninger og tilskynde til 
innovativ anvendelse af telematik i administrationerne gennem udbredelse af viden og 
optimal praksis. 
- Udvælge og indføre generiske tjenester Indsamle og konsolidere administrative krav og 
vælge fælles løsninger i form af generiske tjenester fra markedet. 
- Harmonisere informationsindholdet Sikre størst mulig sammenhæng og automatisering 
af informationsbehandlingen ved at undersøge informationsstrømmene og indholdet af den 
information, som udveksles mellem administrationerne, identificere mulighederne for 
opstilling af modeller, harmonisering og strukturering. 
- Udvikle fælles rammer for applikationerne Koncentrere sig om fælles krav til de 
administrative applikationer, herunder juridiske krav og sikkerhedskrav. 
Det andet forslag til beslutning vedrører derfor vedtagelsen af en række foranstaltninger af 
horisontal art, som i høj grad vil lette interoperabiliteten mellem net og netkomponenter. På 
den ene side udgør de et komplet sæt af obligatoriske foranstaltninger til brug ved udvikling 
af ED A-net. På den anden side udgør disse foranstaltninger et perfekt grundlag for fremme af 
interoperabilitet mellem eksisterende systemer inden for medlemsstaternes administrationer 
og letter samtidig erhvervslivets og borgernes adgang til informationer på eksisterende net. 
16 
6 FORANSTALTNINGER 
Udbredelse af optimal praksis og tilskyndelse til innovation 
Den offentlige sektor står i øjeblikket over for mange af de samme udfordringer som den 
private med hensyn til indførelse af telematik i de daglige arbejdsgange. Imidlertid er den 
private sektor bedre rustet til at tage disse udfordringer op, eftersom der er en tendens til, at 
de fleste nye begreber, produkter og tjenester, som udvikles på dette område, er rettet mod 
et konkurrencebetonet og kommercielt miljø. 
Administrationerne bruger ofte telematiknet til at erstatte de eksisterende, interne, manuelle 
processer. Selv om erstatningen af manuel informationsbehandling med elektroniske 
datakommunikationssystemer generelt fører til øget effektivitet og lavere omkostninger, kan 
indførelsen af fælles interoperable løsninger og innovativ brug af sådanne systemer i 
forbindelse med en omlægning af processerne give langt større fordele, idet informationerne 
kan behandles på helt nye måder, der giver mulighed for kommunikation med nye 
organisationer eller kunder og for at tilbyde helt nye tjenester. Det vigtigste krav er derfor, at 
administrationerne har adgang til viden og inspirationskilder. 
IDA-programmet har adgang til en mængde viden og erfaring, som er indhøstet gennem de 
seneste par års aktiviteter, og kan derfor bidrage med denne viden og inspiration. 
Administrationerne far let adgang til en central instans, der kan give oplysninger om 
fremskridt, resultater og erfaringer fra de mange ID A-telematikprojekter og -applikationer, 
tilsvarende nationale projekter i medlemsstaternes administrationer og Kommissionens 
relevante FoU-programmer og initiativer vedrørende informationssamfundet. Tilsvarende vil 
de europæiske administrationer blive informeret om de retningslinjer, anbefalinger og 
generiske tjenester, som IDA stiller til deres rådighed. 
PR-aktiviteterne i det nye program skal også være koncentreret om at højne telematikkens 
profil generelt inden for administrationerne ved helt konkret at demonstrere 
anvendelsesmulighederne og fordelene ved at kommunikere elektronisk over telematiknet i 
en international, administrativ sammenhæng og tilskynde til gensidig inspiration i form af 
resultater og erfaringer. 
Et vigtigt led i denne strategi må nødvendigvis være gennemførelsen af informations­
indsamling, overvågning og tilbagemeldingsmekanismer for at sikre, at de informationer, der 
er til rådighed, fornys og ajourføres løbende. 
Nedbringelse af omkostninger og levering af fælles løsninger gennem generiske tjenester 
I telematikkens verden, hvor udviklingen går meget hurtigt, tilbyder industrien stadig flere 
løsninger, der leveres til brugerne som lettilgængelige 'generiske" tjenester. Dette har ført til 
en situation, hvor indførelsen af telematiknei i bund og grund bliver et spørgsmål om at 
beslutte, hvilken generisk tjeneste der i størst omfang opfylder kravene, og så tilpasse det 
lokale miljø i henhold hertil. 
Hovedmålsætningen for EDA-aktiviteterne vedrørende de generiske tjenester er at sikre 
fortsatte omkostningsbesparelser for Fællesskabets telematiknet ved at rationalisere og 
globalisere fælles løsninger på kollektive krav. Administrationerne skal kunne vælge de 
tjenester på markedet, der giver mest for pengene, have adgang til de nyeste produkter, så 
17 
snart de kommer på markedet, rationalisere administrationen af og kontrollen med deres 
operationelle net og nyde godt af de stordriftsfordele, som de i deres egenskab af store 
organisationer med mange brugere med rette kan forvente. 
De generiske tjenester på markedet vil løbende blive identificeret, specificeret, kontrolleret 
og overvåget. Disse aktiviteter vil give administrationerne adgang til enkle beskrivelser af de 
generiske tjenester klassificeret efter kvalitet og udvælgelseskriterier som pålidelighed, 
adgang, ydelse, kontinuitet, brugervenlighed og interoperabilitet, således at alle de brugere, 
der er involveret i indkøb af telematiktjenester, kan få en acceptabel og sammenlignelig 
tjenestekvalitet i hele Unionen. 
På det mere generelle plan forventes denne strategi at få en positiv indvirkning på markedet 
for telematikprodukter og tjenester, hvor den fungerer som et incitament til harmonisering af 
tjenester, tilskynder til interoperabilitet mellem forskellige tjenesteudbydere, forbedrer de 
tilbudte tjenesters generelle kvalitet og sikrer konkurrencedygtige priser. 
Et initiativ, som nok vil være af særlig interesse på dette område, vedrører levering af en ny 
grundlæggende tjeneste baseret på Internet-teknologi til brug i de europæiske admini­
strationer. En del af denne netkapacitet kan forbeholdes videokonferencer ved udvalgsmøder 
med deltagelse af medlemsstaternes administrationer og Fællesskabets institutioner. 
Harmonisering af informationsindholdet 
Forskelle i det faktiske indhold af de informationer, der kommunikeres mellem 
organisationerne, udgør en betydelig hindring for en effektiv informationsstrøm. Disse 
hindringer kan skyldes forskellige sprog, traditioner og praksis, og selv om de ofte fore­
kommer inden for samme land, mangedobles de i international sammenhæng. Inden for 
telematik opnår man ofte større effektivitet ved at begrænse den indsats, der er nødvendig for 
at behandle bestemte informationer, og ved at behandle informationerne hurtigere. Hvis de 
data, der modtages, ikke umiddelbart kan identificeres og behandles via edb eller er 
ufuldstændige, kan effektiviteten blive begrænset betydeligt. 
Sådanne problemer kræver løsninger, hvor informationen struktureres på en sådan måde, at 
den kan behandles automatisk, og hvor man enes om fælles arbejdsmetoder. 
Administrationerne bruger stadig mere tid og flere kræfter på sådanne løsninger, idet man 
erkender, at sammensætningen og strømmen af informationer helt naturligt er mere stabil end 
den underliggende kommunikationsteknologi, og i sidste ende kan man opnå betydelige 
fordele. Selv om mange aspekter fortsat vil være specifikke for de enkelte sektorer, kan IDA 
spille en rolle med hensyn til at definere de generelle rammer samt retningen og strategien for 
sådanne løsninger, hvor man når til enighed om formatet for informationer, der skal bruges på 
tværs af sektorerne, opstiller modeller for fælles forretningsgange og specificerer fælles krav 
til løsninger på markedet. 
Udvikling af fælles værktøjer og teknikker for applikationerne 
Kombinationen af telematikapplikationer og generiske tjenester medfører både kvalitet i kraft 
af brugen af de bedste tilgængelige kommunikationsmetoder og omkostningsbesparelser 
gennem konsolidering af krav og de medfølgende stordriftsfordele. Dette medfører et øget 
behov for at sikre, at IDA-nettene fremover let vil kunne ændres og udvikles både med 
hensyn til funktionalitet og adgang samt teknologi. Dette sker lettest ved i videst muligt 
18 
omfang at anvende en modulbaseret fremgangsmåde ved udviklingen af net og applikationer, 
idet man integrerer produkter og tjenester fra markedet og andre sektorer, hvor det er 
muligt. 
Der vil altid findes et behov for at udvikle specialiserede applikationer, som opfylder 
bestemte sektorers særlige behov, men på samme måde som programleverandører sælger 
programmer som "hyldevarer", der let kan udføre grundlæggende funktioner som bogføring 
og forvaltning af menneskelige ressourcer, vil visse fælles administrative funktioner, som 
udføres af ID A-netapplikationer også kunne udføres af mere "generiske" applikationer eller 
moduler. 
Derved kan der opstå muligheder for centralt at specificere og udarbejde prototyper af 
løsninger eller tjenester, som løser enkeltstående problemer, som administrationerne kommer 
ud for, og som kan udnyttes af mange forskellige sektorbestemte telematiksystemer. Den 
største begrænsning på sådanne aktiviteter er, hvorvidt de let kan integreres i eksisterende 
systemer og infrastrukturer, manglen på hensigtsmæssige løsninger på markedet og de 
reducerede omkostninger, der følger med fælles, brugertilpassede produkter, der opfylder 
specifikke administrative behov. De generiske applikationer skal måske også fungere som 
grænseflade mellem generiske IDA-tjenester og mere specialiserede, sektorbestemte 
applikationskomponenter. 
Fordelene ved denne fremgangsmåde omfatter rationalisering af udformningen af tekniske 
løsninger, en minimering af risici ved brug af veletablerede og afprøvede løsninger, et kortere 
tidsrum mellem definition af brugernes krav og indførelsen af et funktionsklart system, en 
forbedring af applikationsprogrammernes kvalitet samt muligheden for at benytte en enkelt 
generisk applikation frem for flere forskellige applikationer. 
Ved brugen af fælles værktøjer og teknikker for udvikling af applikationer kan man ikke se 
bort fra juridiske og sikkerhedsmæssige krav. ID A-netsystemerne er ikke enestående med 
hensyn til kravene om praktiske løsninger på eksisterende problemer vedrørende sikkerheden 
ved elektronisk informationsudveksling og dens juridiske gyldighed. Men de administrative 
datas fortrolige karakter og det internationale miljø, som de transeuropæiske net skal fungere 
i, gør det begge vanskeligere at udvikle sådanne løsninger og øger kompleksiteten af de 
løsninger, man søger at finde frem til. 
Filosoflen bag formuleringen af nogle juridiske og sikkerhedsmæssige rammer skal være en 
gradvis udvikling baseret på en praktisk vurdering af de eksisterende hindringer og behov, 
som findes sideløbende med den teknologiske udvikling, snarere end at forsøge at etablere 
nogle definitive og vidtgående rammer, som i stedet kan få den negative konsekvens, at de 
hindrer fremkomsten af nye produkter og teknologier. Der er behov for en pragmatisk 
indfaldsvinkel, hvor man skaber ligevægt mellem det tvingende behov for handling på dette 
område og kravet om at nå til enighed om en fælles holdning, som garanterer sikkerheden 
ved telematisk udveksling af administrative data og deres juridiske gyldighed. 
Der er behov for handling med henblik på at identificere og fjerne juridiske og aftalemæssige 
hindringer, som bremser en ukompliceret udveksling af data mellem netbrugere, samt at 
skabe de juridiske rammer, som garanterer de udvekslede datas bevisværdi, databeskyttelsen, 
brugernes rettigheder og ansvar og øger sikkerheden. 
19 
7 AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 
I dette perspektiv skal IDA blive midlet, hvorigennem de europæiske administrationer kan 
høste fordelene ved disse nye teknologier. Selv om IDA er et teknologisk program, er det 
ikke desto mindre klart, at en vellykket gennemførelse af denne næste fase af IDA i sidste 
ende vil afhænge af evnen til at koordinere og kommunikere mellem de mange involverede 
parter. IDA skal først og fremmest sikre, at de sektorbestemte behov identificeres tydeligt, 
og at der opnås enighed, både med henblik på at etablere sektorbestemte net og opfylde 
specifikke sektorbestemte krav, og samtidig definere formålstjenlige horisontale aktiviteter, 
der kan opfylde fælles, sektorbestemte behov. IDA skal derefter kunne videreformidle disse 
krav til markedet. 
Man skal være særlig opmærksom på Fællesskabets aktiviteter inden for FoU-området og 
TEN-Telecom. Telematikprogrammet omfatter vellykkede projekter, som kan give 
innovative løsninger og nye muligheder for at stimulere og forbedre administrationernes brug 
af telematik. Tilsvarende fremmer TEN-Telecom udviklingen af generiske tjenester, hvorved 
der skabes et grundlag af produkter og tjenester, som interoperabilitetsforanstaltningerne 
under EDA kan bygge videre på. Endvidere omfatter projekter af fælles interesse under TEN-
Telecom-retningslinjerne områder, som også er relevante for gennemførelsen af Fælles­
skabets politikker og aktiviteter. 
Derfor er det vigtigt at oprette koordineringsmekanismer, som kan sikre, at disse 
komplementære fællesskabsinstrumenter anvendes optimalt, idet såvel synergien som 
fleksibiliteten ved deres fælles kontaktområder udnyttes fuldt ud. IDA er et enestående og 
værdifuldt program, der navnlig udmærker sig ved, at man prioriterer praktiske, 
markedsstyrede løsninger og dermed begrænser omkostningerne, opnår stordriftsfordele og 
større effektivitet, idet man bygger på fælles løsninger. Vægten lægges på den praktiske 
gennemførelse snarere end forskning, og der inddrages en lang række forskellige sektorer, 
samtidig med at man sikrer en central koordinering. Disse egenskaber må bevares og styrkes 
for fremtiden. 
20 
97/0340 (COD) 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING 
om en række retningslinjer, herunder fastlæggelse af 
projekter af fælles interesse, for transeuropæiske net til 
elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) 
(EØS-relevant tekst) 
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig 
artikel 129 D, stk. 1, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen7, 
under henvismng til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg8, 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget9, 
i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B10, og 
ud fra følgende betragtninger: 
1) I sin resolution af 20. juni 199411 understregede Rådet behovet for en samordnet 
udveksling af oplysninger mellem administrationerne; 
2) i sin resolution af 21. november 199612 fastsatte Rådet nye politiske prioriteter i 
forbindelse med informationssamfundet; 
3) i sin meddelelse af 19. juli 199413 foreslog Kommissionen en handlingsplan for infor­
mationssamfundet; 
4) Kommissionen har fremsat forslag til en handlingsplan for det indre marked14; 
5) i Europa-Parlamentets beslutning af 12. juni 199715 opfordres Den Europæiske Union 
og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger med henblik på udvikling og 
anvendelse af nye informations- og kommunikationsteknologier (IT) det kommende 
årti; 
7 
8 
9 
10 
11 EFTC 181 af 2.7.1994, s. 1. 
12 EFT C 376 af 12.12.1996, s. 1. 
13 KOM(94) 347 endelig udg. 
14 KOM(97) 184 endelig udg. 
15 EFT C 200 af 30.6.1997, s. 196. 
21 
6) Europa-Parlamentet og Rådet har ved beslutning nr. 2717/95/EF16 vedtaget en række 
retningslinjer for udvikling af EURO-ISDN som et transeuropæisk net; 
7) Europa-Parlamentet og Rådet har ved beslutning nr. 1336/97/EF17 vedtaget et sæt 
retningslinjer for transeuropæiske telenet; 
8) med henblik på gennemførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union og 
Fællesskabets politikker og aktiviteter er det nødvendigt for medlemsstaternes 
administrationer og Fællesskabet at have adgang til og kunne udveksle og behandle 
stadig stigende informationsmængder; 
9) for at kunne udøve de beføjelser, de har fået tildelt, skal Fællesskabets institutioner 
have adgang til, kunne udveksle og behandle stigende informationsmængder; 
10) en effektiv og sikker udveksling af information, der kan viderebehandles, kræver 
adgang til integrerede datakommunikationssystemer, i det følgende benævnt 
telematiknet; 
11) telematiknet, der forbinder informationssystemerne i medlemsstaternes administra­
tioner og Fællesskabet over hele Europa er transeuropæiske telenet for 
administrationerne; 
12) det er en vigtig faktor for fremgang og øget konkurrenceevne inden for det 
europæiske erhvervsliv, at det indre marked fungerer uden problemer, og at 
hindringer for kommunikationen mellem offentlige administrationer og den private 
sektor ryddes af vejen; 
13) brugen af telematiknet kan bidrage til at beskytte Fællesskabets finansielle interesser 
og bekæmpe svig; 
14) det kan blive nødvendigt at ændre og forbedre telematiknettene i forbindelse med 
forberedelserne til en udvidelse af Den Europæiske Union; 
15) lydhørhed og åbenhed hos de offentlige administrationer vil tilskynde Den 
Europæiske Unions borgere til at udnytte fordelene ved informationssamfundet; 
16) Fællesskabet bruger eller drager fordel af telematiknet, der bidrager til 
gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter, kommunikation mellem 
institutionerne og gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union; 
17) oprettelsen af sådanne net påhviler såvel Fællesskabet som medlemsstaterne; 
18) det er vigtigt at sikre maksimal interoperabilitet for at opnå stordriftsfordele og øge 
fordelene ved sådanne net; 
16 EFTL 282 af 24.11.1995, s. 16. 
17 EFTL 183 af 11.7.1997, s. 12. 
22 
19) for at udnytte Fællesskabets finansielle ressourcer effektivt er det nødvendigt at dele 
udgifterne til disse net ligeligt mellem medlemsstaterne og Fællesskabet og samtidig 
undgå, at der anskaffes unødvendigt udstyr, at undersøgelser gentages, og at man 
følger forskellige fremgangsmåder; 
20) der er således et behov for at definere specifikke retningslinjer, der skal gælde for alle 
sådanne net samt specifikke økonomiske rammer for projekter af fælles interesse i 
henhold til sådanne retningslinjer; 
21) i overensstemmelse med principperne om subsidiaritet og proportionalitet, jf. 
traktatens artikel 3 B, kan målet, at oprette disse net, ikke i tilstrækkelig grad 
opfyldes af medlemsstaterne; det kan derfor på grund af den påtænkte aktions omfang 
og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; ved den påtænkte aktion 
handler Fællesskabet kun i det omfang, det er nødvendigt for at nå nævnte mål; 
22) gennemførelsen af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og 
associeringsaftalerne med Fællesskabet nødvendiggør ændringer og forbedringer af 
de relevante telematiknet; 
23) telematiknet og elektronisk kommunikation har i sig selv en international dimension; 
24) foranstaltningerne til sikring af interoperabilitet mellem telematiknet for admini­
strationerne er i overensstemmelse med de vedtagne prioriteter for transeuropæiske 
telenet; 
25) Rådet har vedtaget afgørelse 95/468/EF18 om fællesskabsstøtte til telematisk dataud­
veksling mellem administrationerne i Fællesskabet (IDA); 
26) i nærværende beslutning fastlægges en finansieringsramme for hele programmets 
varighed, som udgør det primære referencegrundlag, jf. punkt 1 i Europa-Parla­
mentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 199519, for budget­
myndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
Anvendelsesområde og målsætninger 
1. Fællesskabet gennemfører aktioner i samarbejde med medlemsstaterne inden for 
området transeuropæiske telematiknet for administrationerne og træffer de foran-
taltninger, der beskrives i artikel 3 til 6 og i artikel 9 og 11, og som har til formål at: 
a) oprette operationelle, interoperable, transeuropæiske telematiknet mellem 
medlemsstaternes administrationer, både nationale og regionale, samt mellem 
disse administrationer og Fællesskabets institutioner og organer for at 
muliggøre en effektiv og sikker informationsudveksling med henblik på 
18 EFTL 269 af 11.11.1995, s. 23. 
19 EFTC102af4.4.1996,s.4. 
23 
gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union, og således at 
medlemsstaterne og Fællesskabet kan gennemføre Fællesskabets politikker og 
aktiviteter, jf. traktatens artikel 3 og 3 a, inden for deres respektive 
kompetenceområder; 
b) oprette integrerede telematiknet for at lette kommunikationen mellem Fælles­
skabets institutioner og beslutningsprocessen i Fællesskabet. 
2. Denne beslutning er en del af IDA-programmet. 
Artikel 2 
Definitioner 
1 denne beslutning forstås ved 
a) et telematiknet et omfattende datakommunikationssystem, der ikke blot består af den 
fysiske infrastruktur og de fysiske forbindelser, men ligeledes de tjeneste- og 
applikationslag, som er bygget oven på denne infrastruktur, hvorved det bliver muligt 
at udveksle oplysninger mellem organisationer og enkeltpersoner ad elektronisk vej; 
b) et IDA-net et transeuropæisk telematiknet for administrationer, der er oprettet eller 
videreført i henhold til denne beslutning. Et sådant net oprettes på initiativ af 
Fællesskabet i dettes egenskab af bruger eller deltager i nettet eller fordi Fællesskabet 
drager fordel af nettet og derfor har en interesse i dets oprettelse; 
c) et sektornet et transeuropæisk telematiknet for administrationer, der er forbeholdt 
gennemførelsen af eller administrativ støtte til en bestemt fællesskabspolitik eller -
aktivitet, som i det følgende benævnes en administrativ sektor; 
d) et IDA-projekt en række sammenhængende aktioner, jf. bilaget, der gennemføres eller 
videreføres i henhold til denne beslutning, og som vedrører oprettelse eller forbedring 
af sektornet. 
Artikel 3 
Projekter af fælles interesse 
1. Med henblik på gennemførelse af målsætningerne i artikel 1 gennemfører Fælles­
skabet og medlemsstaterne projekter af fælles interesse, jf. bilaget. 
2. Gennemførelsen af disse projekter sker i overensstemmelse med arbejdsprogrammet 
for IDA og de overordnede gennemførelsesplaner, som omhandles i artikel 5. 
3. Fællesskabet og medlemsstaterne mobiliserer de finansielle, tekniske og ledelses­
mæssige ressourcer og træffer de organisatoriske foranstaltninger, der er nødvendige 
for at gennemføre IDA-projekter. 
24 
Artikel 4 
Prioriteter 
Ved udformningen af arbejdsprogrammet for IDA og tildelingen af Fællesskabets finansielle 
ressourcer til ID A-projektet prioriteres de projekter, som gennem oprettelse eller forbedring 
af sektorbestemte net: 
a) bidrager direkte til at fjerne hindringer for varers, personers, tjenesteydelsers og 
kapitalens fri bevægelighed, eller 
b) bidrager direkte til Den Økonomiske og Monetære Unions succesfulde gennemførelse 
eller tilfredsstillende funktion, eller 
c) fremmer kommunikationen mellem Fællesskabets institutioner, eller 
d) bidrager til at beskytte Fællesskabets finansielle interesser eller bekæmpe svig, eller 
e) på anden måde letter forberedelserne til udvidelsen af Den Europæiske Union, eller 
f) på anden måde fremmer EF-erhvervslivets og navnlig de små og mellemstore 
virksomheders konkurrenceevne, eller 
g) på anden måde direkte gavner Den Europæiske Unions borgere. 
Artikel 5 
Hovedlinjer 
1. Ved gennemførelsen af IDA-projekter skal principperne i stk. 2-8 iagttages. 
2. IDA-projekter omfatter alle aktioner, der er nødvendige for at oprette eller forbedre 
sektorbestemte net, herunder feasibilityundersøgelser og demonstrationsaktiviteter, 
nedsættelse af arbejdsgrupper bestående af eksperter fra medlemstaterne og 
Fællesskabet samt anskaffelse af varer og tjenester for Fællesskabet. 
3. IDA-projekteme omfatter en forberedelsesfase, en feasibilityfase, en udviklings- og 
valideringsfase samt en implementeringsfase. 
Forberedelsesfasen fører til fastlæggelse af målsætningerne, en definition af projektets 
omfang og en begrundelse for projektet og indebærer, at deltagerne gennem en 
passende høringsprocedure engagerer sig i og forstår projektet. 
Feasibilityfasen fører til fastlæggelse af en overordnet implementeringsplan, hvor: 
a) det eller de net, der planlægges oprettet ifølge projektet, beskrives med 
hensyn til målsætning, funktionalitet, deltagere og teknisk udformning; 
b) Fællesskabet og medlemsstaterne tildeles roller og opgaver i den efterfølgende 
udviklings- og valideringsfase samt implementeringsfasen; 
c) der udarbejdes en detaljeret beskrivelse af det forventede udbytte med 
vurderingskriterier for måling af dette udbytte efter implementeringsfasen; 
25 
d) der udarbejdes et skema for en rimelig fordeling mellem Fællesskabet og 
medlemsstaterne af udgifterne til drift og vedligeholdelse af de pågældene net 
efter afslutningen på implementeringsfasen. 
Under udviklings- og valideringsfasen udvikles, afprøves, evalueres og overvåges den 
foreslåede løsning med hensyn til nettet eller nettene i mindre målestok, og 
resultaterne bruges til at justere den overordnede implementeringsplan. 
Under implementeringsfasen skal det eller de fuldt funktionelle net oprettes i 
overensstemmelse med den overordnede implementeringsplan. 
4. IDA-projekteme bygger på horisontale aktioner og foranstaltninger, som 
Fællesskabet gennemfører inden for rammerne af Rådets afgørelse 98/XXX/EF20 [om 
en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem 
og adgang til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administra­
tionerne (IDA)]; der skal især anvendes fælles generiske tjenester og applikationer, 
hvor det er muligt. 
5. Fastlæggelsen af brugerkrav for sektorbestemte ID A-net sker inden for rammerne af 
den pågældende fællesskabspolitik eller -aktivitet og navnlig i overensstemmelse med 
en eventuel udvalgsprocedure inden for den pågældende politik eller aktivitet. 
6. Tekniske specifikationer for hvert IDA-projekt udarbejdes under henvisning til 
europæiske standarder eller offentligt tilgængelige specifikationer med henblik på at 
sikre en høj grad af interoperabilitet mellem systemer på nationalt plan og 
fællesskabsplan inden for og på tværs af administrative sektorer samt i forhold til den 
private sektor. Der tages særlig hensyn til Fællesskabets retningslinjer og 
støtteværktøjer inden for området standardisering af offentlige indkøb af IT- og 
telekommunikationssystemer og -tjenester. 
7. Ved definitionen og gennemførelsen af de enkelte IDA-projekter lægges der vægt på 
at bygge videre på resultaterne fra andre relevante fællesskabsaktiviteter, navnlig 
Fællesskabets programmer for forskning og teknologisk udvikling samt Fællesskabets 
aktiviteter vedrørende transeuropæiske telenet. 
8. Senest et år efter implementeringsfasens afslutning foretages en revision af de enkelte 
IDA-projekter. Medlemsstaterne underrettes om resultaterne af denne revision. 
Artikel 6 
Fællesskabets finansielle bidrag 
1. I forbindelse med gennemførelsen af IDA-projekteme bærer Fællesskabet udgifterne i 
forhold til sine interesser. 
2. Fællesskabets finansielle bidrag til de enkelte IDA-projekter fastsættes som anført i 
stk. 3-7. 
3. I projektets forberedelses- og feasibilityfaser kan Fællesskabets bidrag dække alle 
udgifter til de nødvendige undersøgelser. 
20 EFTL 
26 
4. I projektets udviklings- og valideringsfase samt implementeringsfasen dækker 
Fællesskabet udgifterne til de opgaver, som det tildeles i den overordnede 
implementeringsplan for projektet. 
5. Fællesskabet kan i form af direkte tilskud bidrage til dækning af en eller flere 
medlemsstaters udgifter, således at disse medlemsstater kan 
a) udføre aktiviteter vedrørende et IDA-projekt eller net, som vurderes at være 
til gavn for andre deltagere eller andre sektornet, 
b) forbedre et nationalt system, som skønnes nødvendigt for at forbedre eller 
forenkle den overordnede implementering af et bestemt netsystem. 
De planlagte tilskud specificeres i IDA-arbejdsprogrammet for det pågældende 
budgetår. Bortset fra undtagelsestilfælde kan tilskud ikke overstige halvdelen af de 
udgifter, en medlemsstat faktisk har til udførelsen af de opgaver, hvortil tilskuddet 
gives. 
6. Fællesskabsfinansieringen i henhold til denne beslutning ophører ved afslutningen af 
implemeneringsfasen for et IDA-projekt; der kan imidlertid i undtagelsestilfælde ydes 
yderligere finansiering i henhold til denne beslutning for at dække en del af eller hele 
udgiften til drift og vedligeholdelse af et ID A-net indtil udgangen af det år, der følger 
efter året for implementeringens afslutning. 
7. Fællesskabet kan også inden for rammerne af denne beslutning og frem til udgangen 
af 1999 dække udgifterne til drift og vedligeholdelse af de ID A-net, som videreføres i 
henhold til denne beslutning, og som allerede er i funktion på den dato, hvor denne 
beslutning træder i kraft. 
Artikel 7 
Gennemførelse 
1. Kommissionen gennemfører de fællesskabsforanstaltninger, der beskrives i 
artikel 3 til 6. 
2. Proceduren i artikel 8 gælder for godkendelse af den del af IDA's arbejdsprogram, 
som vedrører gennemførelsen af denne beslutning, og som Kommissionen udarbejder 
årligt, på grundlag af de prioriteter og principper, der fastsættes i henholdsvis 
artikel 4 og 5; 
3. Proceduren i artikel 8 gælder også for godkendelse i overensstemmelse med 
principperne i artikel 5 af den overordnede implementeringsplan for de enkelte IDA-
projekter ved afslutningen af feasibilityfasen og ved afslutningen af udviklings- og 
valideringsfasen samt godkendelse af alle efterfølgende væsentlige ændringer af 
nævnte implementeringsplan. 
27 
Artikel 8 
Udvalgsprocedure 
1. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af medlemsstaternes repræsentanter, og 
som har Kommissionens repræsentant som formand. Udvalget betegnes Udvalget for 
Telematik mellem Administrationerne (Telematics between Adminstrations 
Committee - TAC). 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, 
der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som 
formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål 
haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for 
vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved 
afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanter for 
medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i 
afstemningen. 
Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke 
er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Rådet dog 
straks af Kommissionen om disse foranstaltninger. I så fald gælder følgende: 
Kommissionen kan udsætte gennemførelsen af de foranstaltninger, den har truffet 
afgørelse om, i et tidsrum på højst en måned regnet fra datoen for denne 
underretning. 
Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der 
er nævnt i ovenstående afsnit. 
2. Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget om gennemførelsen af denne 
beslutning. 
Artikel 9 
Revision og evaluering 
1. Bilaget tages op til revision af Europa-Parlamentet og Rådet hvert tredje år. 
2. Kommissionen foretager i samarbejde med medlemsstaterne en evaluering af 
gennemførelsen af denne beslutning to år efter denne beslutnings ikrafttræden eller 
enhver efterfølgende ændring af bilaget og derefter hvert tredje år. 
3. I denne evaluering konstateres det, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til de 
projekter af fælles interesse, som er fastlagt i bilaget, samt hvad deres aktuelle status 
er. 
I evalueringen undersøges også IDA-nettenes gavnlige virkninger for Fællesskabet, 
medlemsstaterne, Fællesskabets erhvervsliv og Den Europæiske Unions borgere set i 
forhold til de udgifter, Fællesskabet har haft, og der udpeges emner for mulige 
forbedringer, og synergien med andre fællesskabsaktiviteter på området trans­
europæiske telenet vurderes. 
28 
4. Kommissionen tilsender Europa-Parlamentet og Rådet sin evaluering sammen med et 
forslag til revision af bilaget. 
Artikel 10 
Inddragelse af EØS og de associerede lande 
1. I forbindelse med IDA-programmet kan der åbnes mulighed for at landene i Det 
Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, de associerede lande i Central- og 
Østeuropa samt Cypern inden for rammerne af deres respektive aftaler med 
Fællesskabet kan deltage i projekter af fælles interesse, som er relevante for sådanne 
aftaler. 
2. I forbindelse med implementeringen af IDA-projekter skal samarbejde med 
tredjelande og med internationale organisationer og instanser fremmes. 
Artikel 11 
Andre sektornet 
1. Med hensyn til oprettelse eller forbedring af alle andre sektornet, som ikke er IDA-
projekter, i det følgende benævnt "andre sektornet", sikrer medlemsstaterne og 
Kommissionen, i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i fællesskabslov­
givningen om oprettelse af sådanne sektornet, at stk. 2-6 overholdes. 
2. De andre sektornet anvender de horisontale aktioner og foranstaltninger, som 
Fællesskabet gennemfører inden for rammerne af afgørelse 98/XXX/EF [om en 
række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem 
og adgang til transeuropæiske net til dataudveksling mellem administrationerne 
(IDA)] i det omfang disse aktioner og foranstaltninger kan bidrage til at opfylde 
brugerkravene til de andre sektornet. 
3. De tekniske specifikationer for de andre sektornet udarbejdes under henvisning til 
europæiske standarder eller offentligt tilgængelige specifikationer med henblik på at 
sikre en høj grad af interoperabilitet mellem systemer på nationalt plan og på 
fællesskabsplan inden for og på tværs af administrative sektorer samt i forhold til den 
private sektor. Der tages særligt hensyn til Fællesskabets retningslinjer og støtte-
værktøjer inden for området standardisering af offentlige indkøb af IT- og telekom­
munikationssystemer og tjenester såsom SPRITE - S2. 
4. Ved definitionen og implementeringen af de andre sektornet lægges der vægt på at 
bygge videre på resultaterne fra andre relevante fællesskabsaktiviteter, navnlig 
Fællesskabets programmer for forskning og teknologisk udvikling, samt Fælles­
skabets aktiviteter på området transeuropæiske telenet. 
5. Efter implementeringen foretages der en revision af hvert af de andre sektornet. 
6. Fællesskabet afholder udgifter i forhold til dets egne interesser i forbindelse med 
oprettelsen af de andre sektornet. 
29 
Artikel 12 
Finansieringsramme 
Finansieringsrammen for gennemførelse af nærværende program for perioden 1998-2000 
fastsættes til 38,5 MECU. 
Budgetmyndigheden godkender de årlige bevillinger inden for rammerne af de finansielle 
overslag. 
Artikel 13 
Ikrafttræden 
Denne beslutning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
Artikel 14 
Adressater 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne 
Formand Formand 
30 
BELAG 
Projekter af fælles interesse inden for transeuropæiske net for 
dataudveksling mellem administrationerne 
Følgende projekter betragtes som værende af fælles interesse inden for IDA-programmet: 
A) Generelt 
1. Fortsættelsen af sektorbestemte projekter og foranstaltninger, som gennemføres i 
henhold til Rådets afgørelse 95/468/EF af 6.11.1995 med undtagelse af følgende 
net, som tidligere har modtaget støtte fra IDA-programmet, og som nu specifikt 
er udelukket fra det nye program: 
SIGL 
VIES 
TRANSIT 
QUOTA 
EBTI 
TARIC 
SCENT CIS/FISCAL 
SEED - EXCISE CONTROL 
CCN/CSI; 
2. Implementering af net, der er nødvendige for de europæiske agenturers funktion, 
og som underbygger retsgrundlaget i forbindelse med oprettelsen af de 
europæiske agenturer; 
3. Implementering af net, som inden for rammerne af Fællesskabets politikker og 
aktiviteter samt under uforudsete omstændigheder er påkrævede for at under­
bygge Fællesskabets og medlemsstaternes aktioner til beskyttelse af menneskers, 
dyrs og planters liv og sundhed, de europæiske forbrugeres rettigheder og 
Fællesskabets grundlæggende interesser. 
B) Udvidelse af eksisterende IDA-projekter: 
1. Udvidelse af projektet vedrørende formidling og behandling af officielle 
dokumenter til at omfatte al informationsudveksling mellem de europæiske 
institutioner og medlemsstaternes regeringer og administrationer samt formidling 
af Kommissionens selvstændige akter; 
2. Forbedring af SIMAP-projektet med en telematiktjeneste, der omfatter hele 
indkøbsprocessen; 
3. Udvidelse af EUPHIN- (tidligere CARE) netarkitekturen inden for sundheds­
væsenet til udveksling af nye sundhedsrelaterede oplysninger, for eksempel 
31 
vedrørende blodtransfusionskæden, nye sygdomme og ulykker i fritiden og i 
hjemmet; 
4. Udvidelse af TESS-rammeme til at omfatte udveksling af oplysninger vedrørende 
nye sektorer inden for social sikring såsom arbejdsløshed og familieydelser; 
5. Udvidelse og videreudvikling af EURES, med fokus på udveksling af oplysninger 
om ledige stillinger og jobsøgende på tværs af grænserne, decentralisering og 
forbedret offentlig adgang; 
6. Udveksling af miljødata og -oplysninger til EIONET; 
7. Udvidelse af borgernes adgang til miljøoplysninger; 
8. Udvidelse af EMCDDA-REITOX-narkotikaovervågningssystemet til at omfatte 
nye partnere på nationalt plan og emner som narkotikarelateret kriminalitet i 
byerne; 
9. PR-aktiviteter for og bevidstgørelse om net i landdistrikter; 
10. Udvidelse af eksisterende farmaceutiske net til andre videnskabelige og 
lovgivningsmæssige områder og andre brugergrupper som erhvervslivet og 
borgerne. 
C) Særlige nye net til underbygning af ØMU og Fællesskabets politikker og aktiviteter 
1. Telematiknet, som letter kontrollen med overholdelsen af konvergenskriterierne, 
indførelsen af euroen og den økonomiske og monetære politik; 
2. Telematiknet til udveksUng af statistikker i overensstemmelse med Fællesskabets 
politiske prioriteter; 
3. Telematiknet til levering af statistiske oplysninger til borgerne; 
4. Nye telematiknetsystemer til indsamling og formidling af statistiske oplysninger; 
5. Nye telematikprojekter til støtte for forvaltningen af markederne for landbrugs­
produkter og landbrugsstrukturer, en mere effektiv økonomisk forvaltning og 
kampen mod svig i landbrugssektoren; 
6. Telematiknet til udveksling af data om landbrugsregnskaber (RICA) mellem 
nationale instanser og Kommissionen; 
7. Forbedring af horisontale telematiske dataudvekslingssystemer inden for land­
brugssektoren; 
8. Telematiknet, der kan lette indsamling, forvaltning og formidling af information 
inden for centrale og regionale administrationer vedrørende gennemførelsen af 
regional- og samhørighedspolitikkerne; 
32 
9. Dataudveksling om typegodkendelse af motorkøretøjer mellem administra­
tionerne, herunder mulighed for at give synsmyndighederne adgang til en 
interaktiv database (LISTEC) og til direktiver; 
10. Telematiknet til udveksling af oplysninger mellem erhvervsmyndigheder og 
mellem erhvervsmyndigheder og branchesammenslutninger; 
11. Telematisk netgrænseflade til Kommissionens eksisterende databaser med henblik 
på at lette de europæiske organisationers, og navnlig SMV s, adgang til 
fællesskabsfinansiering; 
12. Telematiknet til udveksling af oplysninger om kosmetiske produkter; 
13. Telematiktjenester, der kan lette byrderne på virksomheder i forbindelse med 
udfyldelse af administrative formularer; 
14. Telematiktjenester til et tidligt varslingssystem for nye syntetiske narkotika 
(EMCDDA); 
15. Telematiktjenester til udveksling af oplysninger vedrørende indholdet på åbne net 
samt til fremme af udvikling og fri omsætning af nye audiovisuelle tjenester og 
informationstjenester; 
16. Telematiknet til støtte for udveksling af oplysninger om fører, køretøj og speditør 
mellem medlemsstaterne; 
17. Telematiknet til støtte for udvidelsen af EU gennem indførelse af effektiv, 
elektronisk kommunikation mellem Kommissionens og Rådets oversættelses-
tjenester og de midlertidige oversættelses/revisionskontorer, som oprettes i de 
forskellige ansøgerlande. 
D) Globalisering aflDA-net: 
1. Udvidelse af TESS-arkitekturen for dataudveksling vedrørende alderspension til 
lande, hvortil mange borgere fra medlemsstaterne er emigreret; 
2. Udvidelse af adgangen til EU's telematiknet for sundhedsvæsen og farmaceutiske 
produkter til at omfatte internationale organisationer, EØS, EFTA, de central- og 
østeuropæiske lande samt G7-landene; 
3. Sikring af miljønettenes interoperabilitet i forhold til tredjelandes miljømyn­
digheder og internationale organisationer; 
4. Udvidelse af adgangen til telematiknettet EMCDDA-REITOX, til at omfatte de 
central- og østeuropæiske lande, EFTA og Middelhavslandene samt tredjelande 
og internationale organisationer, der udveksler oplysninger med EMCDDA- og 
HEITOX-systemet 
33 
E) Interinstitutionelle projekter: 
1. Etablering af en telematikforbindelse mellem Kommissionen, Rådet samt EU-
formandskabets institutioner og hjemsted; 
2. Netforbindelse og dokumentdeling meUem de europæiske agenturer og organer 
samt mellem disse og de europæiske institutioner; 
3. Telematiknettjenester til støtte for interinstitutionel dataudveksling på land­
brugsområdet; 
4. Telematikstøtte til kommunikationen meUem Fællesskabets institutioner gennem 
dehng/udveksling af flersprogede ressourcer og tilrettelæggelse af delt adgang til 
terminologidatabaser; 
5. Støtte til interinstitutionel udveksling gennem en bedre styring af oversættelses-
processen og bedre oversættelsesværktøjer. 
34 
97/0341 (SYN) 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om en række aktioner og foranstaltninger med henblik på 
at sikre interoperabilitet mellem og adgang til 
transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling 
mellem administrationerne (IDA) 
(EØS-relevant tekst) 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig 
artikel 129 D, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen21, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg22, 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget23, 
i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 C, og i samarbejde med Europa-
Parlamentet24, og 
ud fra følgende betragtninger: 
1) I sin resolution af 20. juni 199425 understregede Rådet behovet for en samordnet 
udveksUng af oplysninger mellem administrationerne; 
2) i sin resolution af 21. november 199626 fastsatte Rådet nye politiske prioriteter i 
forbindelse med informationssamfundet; 
3) i sin meddelelse af 19. juli 199427 foreslog Kommissionen en handlingsplan for 
informationssamfundet; 
4) Kommissionen har fremsat forslag til en handlingsplan for det indre marked28; 
21 
22 
23 
24 
25 EFTC 181 af 2.7.1994, s. 1. 
26 EFT C 376 af 12.12.19%, s. 1. 
27 KOM(94) 347 enddig udg. 
28 KOM(97) 184 endeUg udg. 
35 
5) i Europa-Parlamentets beslutning af 12. juni 199729 opfordres Den Europæiske Union 
og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger med henblik på udvikling og 
anvendelse af nye informations- og kommunikationsteknologier i det kommende årti; 
6) Europa-Parlamentet og Rådet har ved beslutning nr. 2717/95/EF30 vedtaget en række 
retningslinjer for udvikling af EURO-ISDN som et transeuropæisk net; 
7) Europa-Parlamentet og Rådet har ved beslutning nr. 1336/97/EF31 vedtaget et sæt 
retningslinjer for transeuropæiske telenet; 
8) med henblik på gennemførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union og 
Fællesskabets poUtikker og aktiviteter samt for at fremme kommunikationen mellem 
FæUesskabets institutioner og organer er der behov for at oprette integrerede 
dataudveksUngssystemer mellem administrationerne, i det følgende benævnt 
telematiknet; 
9) sådanne net skal forbinde informationssystemerne, både nuværende og fremtidige, i 
medlemsstaternes administrationer og Fællesskabet over hele Europa og er derfor 
transeuropæiske telenet for administrationerne; 
10) en effektiv sammenkobling af sådanne informationssystemer kræver den størst mulige 
interoperabilitet mellem de forskellige systemer og deres bestanddele; 
11) det er vigtigt at sikre maksimal interoperabiUtet for at opnå stordriftsfordele og øge 
udbyttet af telematiknettene; 
12) en forbedret grænseflade med de offentlige administrationer vil tilskynde Den 
Europæiske Unions borgere til at udnytte fordelene ved informationssamfundet; 
13) det er en vigtig faktor for fremgang og øget konkurrenceevne inden for Fællesskabets 
erhvervsUv, at hindringer for kommunikationen mellem offentlige administrationer og 
den private sektor ryddes af vejen; 
14) Fællesskabet bruger eller drager fordel af telematiknet, der bidrager til gennem­
førelsen af Fællesskabets poUtikker og aktiviteter, kommunikation mellem 
institutionerne og gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union; 
15) oprettelsen af sådanne net påhviler såvel Fællesskabet som medlemsstaterne; 
16) for at udnytte Fællesskabets finansielle ressourcer effektivt må det undgås, at der 
anskaffes unødvendigt udstyr, at undersøgelser gentages, og at man følger forskeUige 
fremgangsmåder; 
17) omkostningseffektivitet, lydhørhed, fleksibilitet og tilpasningsevne over for 
teknologiske ændringer ved oprettelse og drift af sådanne net opnås lettest ved at 
anvende en markedsorienteret fremgangsmåde; 
29 EFT C 200 af 30.6.1997, s. 196. 
30 EFTL 282 af 24.11.1995, s. 16. 
31 EFTL 183 af 11.7.1997, s. 12. 
36 
18) i forbindelse med alle foranstaltninger, der sigter på at sikre interoperabilitet mellem 
og adgang til sådanne net, skal der sikres en passende balance mellem opfyldelsen af 
fælles krav og bevarelsen af det nationale særkende; 
19) der er således behov for at gennemføre specifikke horisontale aktioner og foranstalt­
ninger for at sikre interoperabiliteten meUem sådanne net; 
20) i overensstemmelse med principperne om subsidiaritet og proportionalitet, jf. 
traktatens artikel 3 B, kan målet, at gennemføre sådanne horisontale aktioner og 
foranstaltninger, ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne; det kan derfor 
på grund af den påtænkte aktions omfang og virkninger bedre gennemføres på 
fællesskabsplan; ved den påtænkte aktion handler Fællesskabet kun i det omfang det 
er nødvendigt for at nå nævnte mål; 
21) gennemførelsen af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og 
associeringsaftalerne med Det Europæiske Fællesskab nødvendiggør en høj grad af 
interoperabilitet inden for og på tværs af de relevante telematiknet; 
22) telematiknet og elektronisk kommunikation har i sig selv en international dimension; 
23) foranstaltningerne til sikring af interoperabilitet mellem telematiknet for admini­
strationerne er i overensstemmelse med de prioriteter, der er vedtaget i forbindelse 
med retningslinjerne for transeuropæiske telenet; 
24) Rådet har vedtaget afgørelse 95/468/EF32 om fællesskabsstøtte til telematisk data­
udveksling mellem administrationerne i Fællesskabet (IDA) -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Anvendelsesområde og målsætninger 
1. Fællesskabet gennemfører aktioner inden for området transeuropæiske telematiknet 
for administrationerne og træffer de foranstaltninger, der beskrives i artikel 3 til 10 og 
i artikel 13, og som har til formål at 
a) sikre en høj grad af interoperabilitet inden for og på tværs af forskellige 
administrative sektorer og i forhold til den private sektor, mellem telematiknet 
i medlemsstaterne og meUem Fællesskabet og medlemsstaterne med henblik 
på at skabe en økonomisk og monetær union samt gennemføre FæUesskabets 
politikker og aktiviteter, jf. traktatens artikel 3 og 3 a; 
b) sikre større omkostningseffektivitet, lydhørhed, fleksibilitet og tilpasningsevne 
over for teknologiske ændringer og udviklingen på markedet ved oprettelse 
og drift af sådanne net; 
c) sikre, at fordelene ved sådanne net kommer Fællesskabets erhvervsUv og Den 
Europæiske Unions borgere til gode; 
32 EFTL269 af 11.11.1995, s. 23. 
37 
d) udbrede optimal praksis og tilskynde til udvikling af innovative telematik­
løsninger i administrationerne. 
2. Denne beslutning er en del af IDA-programmet. 
Artikel 2 
Definitioner 
I denne beslutmng forstås ved: 
a) et telematiknet et omfattende datakommunikationssystem, der ikke blot består af den 
fysiske infrastruktur og de fysiske forbindelser, men ligeledes de tjeneste- og 
applikationslag, som er bygget oven på denne infrastruktur, hvorved det bliver muligt 
at udveksle oplysninger mellem organisationer og enkeltpersoner ad elektronisk vej. 
b) et sektornet et transeuropæisk telematiknet for administrationer, der er forbeholdt 
gennemførelsen af eller administrativ støtte til en bestemt fæUesskabspolitik eller -
aktivitet, som i det følgende benævnes en administrativ sektor. 
c) generiske tjenester telematiknetfunktioner, som opfylder almene brugerkrav såsom 
dataindsamling, dataformidling, dataudveksling og sikkerhed. Kendetegnene ved de 
enkelte tjenester er klart beskrevet og forbundet med et garanteret sikkerhedsniveau. 
Artikel 3 
Horisontale aktioner og foranstaltninger 
1. Med henblik på at opfylde målsætningerne i artikel 1 gennemfører FæUesskabet og 
medlemsstaterne horisontale aktioner og foranstaltninger i henhold til artikel 4 til 10 
og i overensstemmelse med arbejdsprogrammet for IDA. 
2. Gennemførelsen af de horisontale aktioner og foranstaltninger omfatter feasibility-
undersøgelser og demonstrationsaktiviteter, nedsættelse af arbejdsgrupper bestående 
af eksperter fra medlemsstaterne og Fællesskabet samt anskaffelse af varer og 
tjenester for Fællesskabet. 
3. Ved gennemførelsen af de horisontale aktioner og foranstaltninger lægges der vægt 
på at bygge videre på resultaterne fra andre relevante fællesskabsaktiviteter, navnlig 
Fællesskabets programmer for forskning og teknologisk udvikling og Fællesskabets 
aktiviteter inden for de transeuropæiske telenet. 
4. I forbindelse med de horisontale aktioner og foranstaltninger henvises der til 
europæiske standarder eUer offentligt tilgængeUge specifikationer med henbUk på at 
sikre en høj grad af interoperabiUtet meUem systemer på nationalt plan og 
fæUesskabsplan inden for og på tværs af administrative sektorer samt i forhold til den 
private sektor. Der tages særligt hensyn til retningslinjer og støtteværktøjer inden for 
området standardisering af offentlige indkøb af IT- og telekommunikationssystemer 
og -tjenester såsom SPRITE - S2. 
38 
Artikel 4 
Generiske tjenester 
1. FæUesskabet vedtager de foranstaltninger, der er nødvendige, for at udbydere af 
telematiktjenester på et konkurrencemæssigt grundlag kan levere et bredt udvalg af 
fæUes, generiske tjenester, der opfylder sektorernes behov, tU alle sektornet. 
Foranstaltningerne omfatter videreførelsen af passende foranstaltninger i henhold til 
afgørelse 95/468/EF. 
2. Med henblik på at give brugerne af sektomet mulighed for at fastlægge deres tekniske 
krav og stUle et bredt udvalg af fælles, generiske tjenester, som opfylder sektorernes 
behov, til rådighed skal Fællesskabet navnlig: 
a) definere arkitekturretningslinjer for sektomet, der er beregnet på at tilskynde 
til interoperabilitet mellem de forskellige fysiske infrastrukturer og tjenester; 
b) fastlægge og offentliggøre specifikationerne for de generiske tjenester, som 
der er et alment behov for i telematiknet for administrationerne, herunder, 
men ikke udelukkende, tjenestens kvaUtet og de relevante interopera-
biUtetskrav, der stiUes i et miljø med flere udbydere; 
c) definere og implementere en mekanisme til vurdering og offenthggørelse af 
graden af interoperabiUtet mellem de tjenester, som tilbydes af udbyderne af 
telematiktjenester; 
d) identificere og/eller specificere hensigtsmæssige standardgrænseflader for at 
gøre det nemmere at flytte eller overføre applikationer; 
e) sikre en løbende udvikling af de fælles krav og en løbende overvågning af de 
telematiktjenester, der tilbydes af disse udbydere. 
Artikel 5 
Generiske applikationer 
FæUesskabet sikrer, at der udvikles fælles værktøjer og teknikker til sektorbestemte 
netapplikationer med henblik på at reducere de samlede udgifter til udviklingen af 
applikationer, rationaUsere og forbedre de tekniske løsninger, begrænse den tid, der er 
nødvendig for at etablere operationelle systemer, samt lette vedligeholdelsen af systemerne. 
Med henbUk herpå skal FæUesskabet inden for sektomettene identificere og specificere de 
grundlæggende og tilbagevendende funktionaliteter, som kan danne grundlag for generiske 
applikationer eUer moduler. 
Det skal også tilskynde sektomettene til at udvikle og anvende sådanne generiske 
applikationer og moduler; det skal navnlig sikres, at hensigtsmæssige løsninger, som udvikles 
inden for et sektomet, udbredes. 
39 
Artikel 6 
Interoperabilitet for informationsindhold 
1. Fællesskabet tilskynder til interoperabilitet med hensyn til indholdet af de oplysninger, 
der udveksles inden for og på tværs af administrative sektorer og med den private 
sektor. Til dette formål og under hensyntagen til sektorbrugernes retlige, 
sikkerhedsmæssige og fortrolighedsmæssige krav vedtager Fællesskabet passende 
foranstaltninger, navnlig med henblik på at 
a) støtte medlemsstaternes administrationers bestræbelser på at sikre denne 
interoperabilitet, forenkle de administrative procedurer og forbedre informa­
tionsstrømmene; 
b) koordinere sektomettenes krav med hensyn til udveksling af formaterede data 
og sikre, at hensigtsmæssige løsninger udbredes; 
c) følge med i den teknologiske udvikling inden for elektronisk datakom­
munikation, herunder innovative mekanismer til dataindsamling og 
præsentation, undersøge konsekvenserne af disse og tilskynde til, at disse 
indføres i sektomettene. 
2. I forbindelse med stk. 1 skal løsninger, der letter interoperabiliteten mellem 
forskellige meddelelsesformater, foretrækkes frem for udvikling af harmoniserede 
meddelelsesformater, uden at disse dog udelukkes; 
Endvidere skal løsninger, der giver den private sektor muUghed for let at integrere 
administrative krav i forretningsprocedurer, foretrækkes. 
Artikel 7 
Retlige og sikkerhedsmæssige rammer 
Fællesskabet bidrager til at identificere og fjerne retlige og aftalemæssige hindringer, der 
hæmmer en uhindret udveksling af data meUem netbrugere, og sikrer en passende grad af 
sikkerhed inden for sektomettene. FæUesskabet skal navnUg 
a) i samarbejdet med medlemsstaterne formulere retlige og sikkerhedsmæssige standard­
rammer for transeuropæisk dataudveksling mellem administrationerne samt mellem 
administrationerne og den private sektor med henblik på at fremme fælles frem­
gangsmåde; 
b) støtte medlemsstaternes bestræbelser på at anvende de i litra a) nævnte rammer inden 
for deres eget administrative miljø og navnlig udstede hensigtsmæssige henstillinger; 
c) med hensyn til sektomet og i overensstemmelse med de i litra a) nævnte rammer 
sikre, at bevisværdien af de udvekslede data anerkendes inden for Fællesskabets 
administrative miljø; at der udarbejdes en metodologi for beskyttelse af personlige 
oplysninger; at brugernes rettigheder og ansvar defineres; samt sikre fortroligheden, 
integriteten, kontrollen og anerkendelse af de udvekslede data samt foranstaltninger 
til kontrol af adgangen til disse net; 
40 
d) identificere og analysere de forskellige sikkerhedsniveauer afhængig af sektomettenes 
art og formål; 
e) formulere retningslinjer og bidrage med fæUes løsninger vedrørende valg og 
indførelse af værktøjer, komponenter og systemer, der kan sikre det fastlagte 
sikkerhedsniveau. 
Artikel 8 
Kvalitetssikring og kontrol 
FæUesskabet fastlægger, iværksætter og ajourfører løbende et kvalitetsprogram for alle 
horisontale aktioner og foranstaltninger i henhold til denne afgørelse samt for projekter af 
fæUes interesse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 98/XXX/EF. Dette 
kvaUtetsprogram omfatter de fornødne foranstaltninger til at 
a) forbedre metoderne tU fastlæggelse af brugerkrav og projektspecifikationer; 
b) forbedre kvaliteten af leverancerne under projektet, både med hensyn til overholdelse 
af projektspecifikationerne og opfyldelse af brugernes forventninger; 
c) sikre, at de indhøstede erfaringer udnyttes fremover og videreformidles gennem ud­
bredelse af optimal praksis som beskrevet i artikel 10. 
Artikel 9 
InteroperabiUtet i forhold til nationale og regionale initiativer 
Ved gennemførelsen af IDA-programmet bestræber Fællesskabet sig på at lette inter­
operabiUtet og fremme gensidig inspiration i forhold til Ugnende initiativer vedrørende 
dataudveksling meUem administrationerne i medlemsstaterne. 
Artikel 10 
Udbredelse af optimal praksis 
1. FæUesskabet sikrer koordinering samt udveksUng af synspunkter, viden og erfaringer 
inden for og på tværs af sektomettene med henbUk på at tilskynde til udbredelse af 
gode løsninger og til innovation. 
2. Fællesskabet sikrer, at der skabes opmærksomhed om resultaterne og de gavnlige 
virkninger af IDA-programmet, at ro A-retningslinjer og -henstillinger udbredes, samt 
at brugerkrav og erfaringer koordineres med standardiseringsorganer og Fælles­
skabets standardiseringsrelaterede initiativer. 
Artikel 11 
Gennemførelse 
1. Kommissionen gennemfører den fællesskabsaktion, der er beskrevet i artikel 3 til 10. 
2. Den del af arbejdsprogrammet for IDA, som vedrører gennemførelsen af denne 
afgørelse, og som Kommissionen udarbejder hvert år, godkendes efter proceduren i 
artikel 12. 
41 
3. De fælles regler og procedurer for indførelse af teknisk og administrativ inter­
operabiUtet godkendes ligeledes efter proceduren i artikel 12. 
Artikel 12 
Udvalgsprocedure 
1. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, 
og som har Kommissionens repræsentant som formand. Udvalget benævnes Udvalget 
for Telematik mellem Administrationerne (Telematics between Adminstrations 
Committee - TAC). 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, 
der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som 
formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål 
haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for 
vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved 
afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanter for 
medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i 
afstemningen. 
Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke 
er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Rådet dog 
straks af Kommissionen om disse foranstaltninger. I så fald gælder følgende: 
Kommissionen kan udsætte gennemførelsen af de foranstaltninger, den har truffet 
afgørelse om, i et tidsrum på højst en måned regnet fra datoen for denne under­
retning. 
Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der 
er nævnt i ovenstående afsnit. 
2. Kommissionen underretter regelmæssigt Udvalget om gennemførelsen af denne 
afgørelse. 
Artikel 13 
Evaluering 
1. Kommissionen foretager i samarbejde med medlemsstaterne en evaluering af 
gennemførelsen af denne afgørelse to år efter denne afgørelses ikrafttræden eller 
enhver efterfølgende ændring af afgørelsen og derefter hvert tredje år. 
2. I denne evaluering konstateres det, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til 
horisontale aktioner og foranstaltninger i henhold til denne afgørelse, samt hvad deres 
aktuelle status er. 
I evalueringen undersøges også disse horisontale aktioners og foranstaltningers 
gavnUge virkmnger for Fællesskabet, medlemsstaterne, Fællesskabets erhvervsliv og 
Den Europæiske Unions borgere set i forhold til de udgifter, FæUesskabet har haft, 
42 
og der udpeges emner for mulige forbedringer, og synergien med andre fællesskabs­
aktiviteter på området transeuropæiske telenet vurderes. 
3. Kommissionen tilsender Rådet sin evaluering sammen med eventueUe forslag til 
ændring af denne afgørelse. 
Artikel 14 
Inddragelse af EØS og de associerede lande 
1. I forbindelse med IDA-programmet kan der åbnes muUghed for, at landene i Det 
Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, de associerede lande i Central- og 
Østeuropa samt Cypern inden for rammerne af deres respektive aftaler med Det 
Europæiske Fællesskab kan deltage i horisontale aktioner, og foranstaltmnger i 
henhold til denne afgørelse. 
2. I forbindelse med gennemførelsen af denne afgørelse tilskyndes der til samarbejde 
med tredjelande og med internationale organisationer og instanser. 
Udfærdiget i BruxeUes, den 
På Rådets vegne 
Formand 
43 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Transeuropæiske telematiknet for administrationerne (IDA) 
1.1. Projekter af almen interesse for transeuropæiske net til dataudveksling mellem 
administrationerne i Europa. 
1.2. Aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabiliteten 
mellem og adgangen til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling 
meUem administrationerne (IDA). 
2. BUDGETPOST 
B5-7210. Transeuropæiske telematiknet for administrationerne (IDA) 
3. RETSGRUNDLAG 
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING om en række 
retningslinjer, herunder fastlæggelse af projekter af fælles interesse, for trans­
europæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) 
Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om en række aktioner og foranstaltninger med 
henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til 
elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1. Foranstaltningens generelle maP 
4.1.1. Oprettelse af transeuropæiske net til dataudveksling mellem administrationerne i 
Europa. 
a) Oprette operationelle, interoperable, transeuropæiske telematiknet mellem 
medlemsstaternes administrationer samt mellem disse administrationer og 
Fællesskabets institutioner og organer for at muliggøre en effektiv og sikker 
informationsudveksling med henblik på indførelse af Den Økonomiske og 
Monetære Union, og for at medlemsstaterne og FæUesskabet kan gennemføre 
Fællesskabets politikker og aktiviteter inden for deres respektive 
kompetenceområder. 
33 Andre Fællesskabsinitiativer knyttet til specifikke politiske områder, for eksempel inden for told og 
indirekte beskatning, berøres også af etableringen af telematiknet meUem administrationer til støtte for 
FæUesskabets poUtikker og aktiviteter. Nødvendige koordineringsmekanismer er forudset for at undgå 
unødvendige gentagelser og skabe synergi mellem disse initiativer. Tilsvarende koordinerings­
mekanismer vil blive etableret mellem IDA og andre lignende aktiviteter, specielt inden for TEN-
Telecom og R&D. 
44 
b) Oprette integrerede telematiknet for at lette kommunikationen mellem 
FæUesskabets institutioner og danne grundlag for beslutningsprocessen i 
FæUesskabet. 
4.1.1.1. Foreslåede foranstaltninger 
1) Nye projekter: forberedelse, feasibilityundersøgelser, udvikling, pilotprojekter 
og implementering af net. 
2) Videreførelse og forbedring af eksisterende telematiksystemer under IDA. 
Færdiggørelse af projekter, der er påbegyndt under ID A-programmets første 
fase, og udvikling af eksisterende systemer i retning af brugen af fælles 
generiske telematiktjenester. Skabe en grænseflade i forhold til erhvervslivet 
og borgerne. 
3) Globalisering af ID A-net: identificering og/eUer udvikling af almene krav, 
standarder, regler og retningslinjer for nye deltagere, bistå ved enkelte 
landes/organisationers tilslutning til bestemte net. 
4) Interinstitutionelle systemer til at sikre, at de nødvendige telematikværktøjer 
og teknikker, navnUg sådanne, der indeholder faciUteter som styring af 
arbejdsgange, elektronisk post og dokumentudveksling, stilles til rådighed 
som grundlag for de administrative informationsstrømme inden for Kommis­
sionen, mellem de europæiske institutioner og meUem disse og medlems­
staternes faste repræsentanter. 
4.1.1.2. Typer af aktioner 
1) Feasibilityundersøgelser og demonstrationer, ekspertmøder og indkøb af varer 
og tjenesteydelser til Fællesskabet. 
2) Bevillinger til medlemsstaterne. 
4.1.2. Interoperabilitetsforanstaltninger til dataudveksling mellem administrationerne i 
Europa 
a) Opnå en høj grad af interoperabilitet inden for og på tværs af forskeUige 
administrative sektorer samt i forhold til den private sektor, mellem de 
telematiknet, som er oprettet i medlemsstaterne, samt meUem FæUesskabet og 
medlemsstaterne med henblik på gennemførelse af FæUesskabets poUtikker og 
aktiviteter. 
b) Opnå større omkostningseffektivitet, lydhørhed, fleksibilitet og tilpasnings­
evne til teknologiske ændringer og udviklingen på markedet ved oprettelse og 
drift af sådanne net. 
c) Udbrede de gavnlige virkninger af sådanne net til det europæiske erhvervsliv 
og Europas borgere. 
45 
d) Fremme udbredelsen af bedste praksis og tilskynde til udvikling af innovative 
telematikløsninger i administrationerne. 
4.1.2.1. Foreslåede foranstaltninger 
1) Fortsætte tilvejebringelsen af fælles, generiske telematiktjenester under 
TESTA-initiativet. Formulere retningslinjer for arkitekturen. Udvikle fælles, 
generiske telematiktjenester: rationalisere og globalisere almene løsninger på 
almene krav; identificere og udvælge generiske tjenester på markedet, yde 
bistand til systemadministratorer og slutbrugere. Bistå eksisterende net ved 
overgangen til generiske tjenester. Indføre en metodologi for certificering af 
telekommunikationstjenester i et miljø med mange udbydere. Identificere 
og/eller specificere hensigtsmæssige standarder, der tilskynder til udvikling af 
appUkationer, der kan flyttes og overføres. 
2) Udbredelse af bedste praksis: tilskynde til udvikling og udbredelse af ideer, 
teknikker og løsninger, der kan lette godkendelsesprocessen og stimulere til 
gensidig inspiration meUem sektorbestemte projekter. 
3) Interoperabilitet med nationale og regionale initiativer: oprette en mekanisme 
til indsamling og formidling af oplysninger om forskelUge nationale initiativer 
inden for området telematiknet mellem administrationerne med henblik på at 
fremme en udbredt interoperabilitet. 
4) AppUkationsudviklingspolitik: udvikling af generiske applikationer for at opnå 
stordriftsfordele. Inden for sektorbestemte net at identificere og specificere 
grundlæggende og tilbagevendende funktionaUteter, der kan danne grundlag 
for generiske applikationer eUer moduler. Udbredelse af velegnede løsninger 
blandt sektorbestemte net. 
5) Aktioner til forbedring af interoperabiliteten af informationsindholdet: i 
relevante tilfælde udarbejde fælles specifikationer til udveksling af elektro­
niske dokumenter, søgning i og adgang til databaser og direkte applikation-til-
applikation-kommunikation; udvikle vejledninger og eksempler vedrørende 
administrative omlægninger og indførelse af ny arbejdspraksis og innovative 
mekanismer til dataindsamling og præsentation, undersøge deres virkninger 
og fremme deres indførelse i sektomet. 
6) Fjerne juridiske hindringer: udføre en relevant undersøgelse af eksisterende 
net med henblik på ved hjælp af en pragmatisk fremgangsmåde at definere de 
juridiske og aftalemæssige aspekter, der hindrer en problemfri drift af nettene; 
udlede retningslinjer for forbedring af de juridiske og aftalemæssige rammer, 
inden for hvilke nettene fungerer. 
7) Sikkerhedsforanstaltninger: udforme et sammenhængende sæt foranstalt­
ninger, der skal indføres som et første skridt for at begrænse den umiddelbare 
risiko til et acceptabelt niveau; definere sikkerhedsprofiler, -status og de 
tilhørende sikkerhedsprocedurer, der skal gennemgås; undersøge muligheden 
for adgang til certificeringsmyndigheder, der kan indføre bestemte data-
sikkerhedsmekanismer. 
46 
8) Kvalitetssikring, udforme og iværksætte et kvalitetsprogram for alle foran­
staltninger og projektudviklingen. 
4.1.2.2. Typer af aktioner 
1) Feasibilityundersøgelser og demonstrationer, ekspertmøder og indkøb af varer 
og tjenesteydelser for Fællesskabet. 
2) Publikationer, informationsformidling ad elektronisk vej, konferencer. 
4.1.3. Driftsudgifter for telematiknet mellem administrationerne. Specifikke driftsudgifter 
De tjenester, der er nødvendige for den normale drift af IDA-net, herunder 
vedligeholdelse, vil blive leveret som generiske tjenester. 
Det vil allerede blive nødvendigt at levere generiske tjenester under implementeringen 
af et projekt. 
Efter afslutningen af implementeringsfasen vil Fællesskabets andel af driftsudgifterne 
blive dækket af sektorbudgetterne. Men for at gøre det muUgt at indføre de 
nødvendige budgetmekanismer både i medlemsstaterne og i Fællesskabet er det 
planen, at driftsudgifterne under IDA-budgettet skal dækkes i en overgangsperiode, 
der ikke overstiger to år for hvert af nettene. 
Der er ligeledes fastsat en overgangsperiode for de net, der videreføres under IDA II, 
og som aUerede er operationelle på det tidspunkt, hvor programmets anden fase 
træder i kraft. Af tekniske og aftalemæssige grunde kan der kun gradvis indføres 
generiske tjenester på disse net. Derfor vil de "gamle" driftsudgifter (som altså er 
specifikke for de enkelte net og i mange tilfælde kun giver begrænset muUghed for 
deUng af udgifterne meUem FæUesskabet og medlemsstaterne) gradvis blive afviklet 
frem til udgangen af 1999. Disse udgifter benævnes "specifikke driftsudgifter" i det 
følgende. 
4.2. Varighed 
Fra 1998 til 2000. 
4.3. Målgruppe 
FæUesskabets institutioner og organer, medlemsstaternes administrationer. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE 
IOU ; OB 
6. UDGIFTERNES ART 
Over IDA-budgettet ydes der støtte til aktioner, der er indeholdt i IDA's 
arbejdsprogram, både nye aktioner og aktioner, der videreføres fra arbejds­
programmet for 1997. Disse omfatter alle relevante undersøgelser (navnlig feasibility-
og evalueringsundersøgelser), ekspertmøder, konferencer, papirbaserede og elektro-
47 
niske publikationer samt generelt indkøb af varer og tjenester til Fællesskabet med 
henbUk på iværksættelse af horisontale foranstaltninger og som grundlag for 
forvaltningen af programmet. 
Medfinansiering af projekter vedrører kun den offentlige sektor, dvs. medlems­
staternes administrationer. Men en meget markedsorienteret fremgangsmåde vil 
imidlertid medføre et skift til investeringer i den private sektor og risici, der tidligere 
blev dækket af Fællesskabet - navnlig med hensyn til generiske tjenester. 
Partnerskab med den offentlige sektor gennemføres ved hjælp af et samarbejdsskema 
baseret på fordeUngen af opgaver til alle deltagere i projektet (dvs. Fællesskabet og 
medlemsstaternes administrationer) under implementeringsplanerne for de enkelte 
projekter. Det årlige arbejdsprogram for IDA indeholder alle de opgaver, som er 
tildelt FæUesskabet for det indeværende år, og som hovedsagelig udføres ved hjælp af 
indkøb. 
Medlemsstaternes administrationer udfører for egen regning de opgaver, som de 
tUdeles i implementeringsplanen for de enkelte projekter, hvilket omfatter alle 
udgifter til telekommunikation eUer en del af disse, vedligeholdelsesudgifter, 
indkøb/leasing af udstyr osv. 
Der er imidlertid også planlagt støtte til medlemsstaternes administrationer (op til 
50% af udgifterne til de pågældende opgaver), hvis dette viser sig at være mere 
effektivt med hensyn til at lette implementeringen af hele nettet eUer nedbringe de 
hermed forbundne udgifter. Eventuelle støttebeløb og de dertil hørende opgaver 
specificeres i det årlige arbejdsprogram. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1. Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen 
Skønnet over finansieringsbehovet for perioden 1998/2000 er udarbejdet på følgende 
grundlag: 
Det skønnes, at ud over den nødvendige videreførelse af eksisterende 
projekter, vil der bUve iværksat mellem 15 og 25 nye sektorbestemte pro­
jekter i løbet af IDA's anden fase for at gennemføre programmets 
målsætninger. Omkostningerne ved de enkelte projekter ligger på mellem 
0,5 og 3 mio ECU (afhængig af den krævede funktionalitet), indtil de bliver 
fuldt operationeUe efter en pilotfase. En del af de samlede omkostninger ved 
disse projekter vil blive dækket gennem brug af generiske tjenester (omkring 
30%). 
Det skønnes ligeledes, at omkostningerne ved implementering af inter-
institutionelle projekter, der kan danne grundlag for Fællesskabets beslut­
ningsproces og udveksling af oplysninger/dokumenter mellem de europæiske 
institutioner, beløber sig til 11,5 mio ECU over tre år, hvoraf 3,7 mio ECU 
øremærkes til telematiktjenester og således dækkes over budgetlinien for 
generiske tjenester. De resterende 7,8 mio ECU går til etablering af det 
48 
interinstitutioneUe basissystem og til mellem tre og fem yderligere aktioner 
vedrørende oversættelsestjenesten eller kommunikation mellem institutioner 
inden for specifikke sektorer. De yderligere aktioner estimeres til 
1,8 mio ECU fordelt over tre år, idet de baseres på generiske tjenester og 
bygger på basissystemet. De vil således påløbe små udviklingsomkostninger i 
størrelsesordenen 0,4 til 0,5 mio ECU hver. Basissystemet er vurderet til 
6 mio ECU spredt over tre år og indeholder følgende elementer: yderligere 
udvikling og implementering af produktion af elektroniske dokumenter i 
institutionerne (1 mio ECU), opsætning, tilpasning og implementering af et 
workflow styresystem inden for og imellem institutionerne (2 mio ECU), 
etablering af en ramme for referencer og formidling (1,2 mio ECU), yderligere 
udbygmng af applikationen for parlamentsspørgsmål (0,6 mio ECU), og 
endeUg driftssupport (0,4 mio ECU) og brugeruddannelse (0,8 mio ECU) for 
SEI-LEG applikationen. 
Skønnet over de foreslåede interoperabilitetsforanstaltninger er foretaget på 
grundlag af tidligere erfaringer. Størstedelen af udgifterne vil gå til levering af 
generiske tjenester, en andel, som vil stige, efterhånden som nye projekter 
implementeres, og nettene kommer til at omfatte nye tjenester. Væksten i 
faste priser (i ECU) er omkring 20% årligt, hvor der tages hensyn til det 
forudsete prisfald for telematiktjenester. 
De specifikke driftsudgifter for eksisterende net skønnes til i alt 8,7 mio ECU 
baseret på de hidtidige udgifter. Det er planen, at disse specifikke 
driftsudgifter skal afvikles gradvis frem til udgangen af 1999, efterhånden som 
overgangen til brugen af generiske tjenester og omkostningsdelingen med 
medlemsstaterne tiUader det. 
49 
7.2. Fordeling på foranstaltningens elementer (løbende priser i mio ECU) 
Type 
Projekter af almen interesse 
Subtotal 
Interoperabilitetsforanst. 
Subtotal 
Specifikke driftsudgifter 
I ALT Projekt 
Nye sektorprojekter 
Interinstitutionelle 
Globalisering 
Forbedring af eksisterende pro­
jekter 
Generiske tjenester 
Udbredelse af bedste praksis 
Applikationsudvikling 
Samarb., nationalt og regionalt 
Samarb. om informationsindh. og 
standardisering 
Juridiske hindringer 
Sikkerhedsforanstaltninger 
Kvalitetssikring 1998 
2,50 
2,50 
0,50 
3,70 
9,20 
4,80 
0,50 
1,00 
0,30 
0,80 
0,40 
0,40 
0,50 
8,70 
5,70 
23,60 1999 
3,80 
2,50 
1,00 
2,00 
93 
5,50 
1,00 
3,00 
0,30 
0,60 
0,40 
0,40 
0,50 
11,70 
3,00 
24,00 2000 
5,50 
2.80 
1.00 
2,00 
IMO 
6,50 
1,00 
3,00 
0,30 
0,60 
0,40 
0,40 
0,50 
12,70 
0,00 
24,00 TOTAL 
11,80 
7,80 
2,50 
7,70 
29,80 
16.80 
2.50 
7,00 
0,90 
2,00 
1,20 
1,20 
1.50 
33,10 
8,70 
71,60 
50 
7.3. Vejledende forfaldsplan for bevillingerne 
7.3.1. Forfaldsplan for den foreslåede nye foranstaltning (tal i mio ECU) 
ForpligtelsesbeviUinger 
Betalingsbevillinger 
1998 
1999 
2000 
I ALT 1998 
23,60 
4,00 
-
-
4,00 1999 
24,00 
5,00 
5,50 
-
10,50 2000 
24,00 
5,00 
14,50 
5,50 
25,00 2001 
-
9,60 
4,00 
14,50 
28,10 2002 
-
-
-
4,00 
4,00 I ALT 
71,60 
23,60 
24,00 
24,00 
71,60 
For alle årsbudgetter fra 1998 og frem afsættes der 23% til udbetaling i indeværende år n, 
62% til år n+1 og 15% til år n+2. Dette følger af den anvendte model for projekttypen og 
sektorernes adfærd. 
7.4. Flerårig aktionsoversigt: 
VEJLEDENDE TIDSPLAN 
mio ECU 
1998 
23,6 1999 
24,0 2000 
24,0 I ALT 
1998-2000 
71,6 
FORHOLDSREGLER MOD SVIG 
Det sikres, at regler og procedurer for offentlige indkøb af varer og tjenester til 
FæUesskabet i overensstemmelse med finansforordningen for De Europæiske 
FæUesskabers almindeUge budget, forordningen om de nærmere bestemmelser for 
finansforordningens gennemførelse og Kommissionens interne vedtægt overholdes 
nøje. De relevante beskyttelsesklausuler er medtaget i alle aftaler og kontrakter 
meUem Kommissionen og betalingsmodtagerne. Der anvendes udelukkende officielt 
godkendte aftalemodeller, og der udføres flere kontroller af anskaffelsesprocessen for 
at sikre, at forløbet er korrekt og gennemsigtigt. AUe kontrakter og aftaler indeholder 
systematiske kontrolforanstaltninger såsom periodiske rapporter og produktion af 
forud fastsatte leverancer på tidspunkter, der på forhånd er fastsat i aftalen. Der 
foretages kontrol af støttebeløb og af de faktiske resultater, før betakngerne 
godkendes; dette udføres gennem besøg på stedet, udarbejdelse og kontrol af 
resultatindikatorer osv. 
COST-BENEFITANALYSE 
IDA's strategi går ud på at opnå en høj grad af effektivitet baseret på tre elementer: 
indkøb af generiske telematiktjenester på markedet i modsætning til integreret 
udvikling af skræddersyede net, udbredelse af bedste praksis blandt flere net og 
gennemførelse af et kvaUtets- og evalueringsprogram, der omfatter alle sektor-
projekter. Det er således hensigten at reducere de samlede omkostninger for 
51 
etablering og drift af net, at rationalisere og forbedre tekniske løsninger, at 
formindske den nødvendige tid for implementering af driftssystemer, at strømline 
systemvedligeholdelse og fremme forbedringer af net, samtidigt med at højeste grad 
af interoperabUitet sikres. 
Der stiUes aUerede generiske tjenester til rådighed gennem TEST A-initiativet. Det er 
planen, at man vil overgå til en konkurrencebetonet ordning i anden fase af IDA. De 
generiske tjenester på markedet vil løbende blive identificeret, specificeret, kontrol­
leret og overvåget. Disse aktiviteter vil give administrationerne enkle beskrivelser af 
de generiske tjenester, klassificeret efter kvalitet og udvælgelseskriterier som 
pålidelighed, tilgængelighed, ydelse, kontinuitet, anvendelighed og interoperabUitet, 
således at aUe brugere, der medvirker ved indkøb af telematiktjenester kan opnå en 
acceptabel og sammenlignelig tjenestekvalitet i hele Unionen. Derefter vil det være let 
at vælge det bedste tilbud til den laveste pris blandt en lang række udbydere, samtidig 
med at det nødvendige niveau for ydelse, sikkerhed og interoperabUitet sikres. Der 
kan derfor opnås fortsatte omkostningebesparelser ved at rationaUsere og globalisere 
almene løsninger på almene behov, minimere risikoen og opnå stordriftsfordele. Der 
\il Ugeledes bUve lavet tiltag til at identificere og specificere fundamentale og 
gentagne funktionaliteter inden for sektornet, der kan danne grundlag for generiske 
applikationer eUer moduler. Udvikling og brug af sådanne generiske applikationer og 
moduler inden for sektornet vil blive tilskyndet. 
Ledelsen af IDA-programmet definerer en kvalitetssikrings- og kontrolpolitik, der 
som en horisontal politik vil omfatte alle IDA-projekter, og udformer et kvalitets­
program for anvendelsen af denne politik ved udviklingen af projekterne. Politikken 
kommer til at omfatte løbende overvågning og revision af IDA's kvalitetssikrings-
metodologi, som vil gælde alle projekter med hensyn til. systemintegration, levering 
af telekommunikationstjenester, softwareudvikling, systemdrift og brugersupport. 
Den overordnede implementeringsplan for de enkelte projekter vil indeholde en 
detaljeret beskrivelse af de forventede fordele, herunder vurderingskriterier (såsom 
kvaUtet og hurtighed af iværksættelse, hastighed for informationsbehandling, trans­
missionshastighed, oppetid, brugertUfredshed, omkostninger, osv.) for måling af disse 
fordel efter implementeringsfasen. Der skal udføres en post-implementeringsrevision 
af de enkelte IDA-projekter senest et år efter implementeringsfasens afslutning. 
Resultaterne af disse revisioner danner grundlag for den periodiske evaluering af hele 
programmet hvert tredje år. 
Udbredelse af bedste praksis er også en nøglefaktor, når det drejer sig om at opnå 
teknisk konsekvens og undgå unødvendige overlapninger og forskelligartede 
fremgangsmåder. Det planlægges at gennemføre alle nødvendige aktioner med 
henblik på at tilskynde til udvikUng og formidling af ideer, teknikker og løsninger, 
som kan lette implementeringsprocessen og maksimere de muUge anvendelser af og 
fordele ved elektromsk kommunikation via telematiknet, fremme udbredelsen af 
hensigtsmæssige løsninger og generelt befordre gensidig inspiration mellem 
sektorerne for at opnå større omkostningseffektivitet. 
Det er endelig påtænkt at udføre regelmæssige evalueringer af implementeringen af 
denne aktion (hvert tredie år). 
52 
Denne evaluering skal: 
a) fastlægge fremskridt og status for de horisontale aktioner og foranstaltninger 
under denne beslutning 
b) undersøge fordelene opnået ved disse horisontale aktioner og foranstaltninger 
for Fællesskabet, medlemsstaterne, europæisk industri og europæiske borgere 
i relation til de oppebårne udgifter for Fællesskabet, og 
c) identificere områder for mulig forbedring og synergieffekt med andre 
fæUesskabsaktiviteter inden for trans-europæiske net, 
samt tilvejebringe elementer for forslag angående en eventuel revision af aktionen. 
10. ADMINISTRATIVE UDGIFTER 
10.1. Indflydelse på antallet af personale i Kommissionen 
Denne aktion vil ikke medføre en forøgelse af personalet i Kommissionen. Tildelingen 
af det nødvendige personale vil bUve baseret på eksisterende ressourcer, eventuelt 
ved intern omrokering. 
TUvejebringelsen af de nødvendige administrative ressourcer vil afhænge af 
Kommissionens årlige beslutning om ressourcetUdeling under hensyntagen til de 
ekstra personale- og finansressourcer tU rådighed under budgettet. 
10.2. Udgifter til personale og administration i forslaget 
De maksimale udgifter til adminsitration som følge af denne aktion estimeres som 
følger: 
Projekterne er blevet opdelt i sektorprojekter og ikke-sektorprojekter. Projekt­
ledelse vU blive uddelegeret til den berørte organisation i videst mulig omfang, 
afhængigt af kravet om assistance fra IDA til hver enkel sektor for 
implementationen af de respektive projekter. Sektorprojekter vil således blive 
klassificerede som uddelegerede eUer ikke-uddelegerede. Projektadministration 
bliver delt op i aktionshovedområder på projektbasis. Den overordnede 
projektledelse og administration beregnes separat. 
53 
FAKTISK PROJEKTBELASTNING 
1 1 i I 
SKØN | 
PROJEKTTYPER: 1 1 
L 
£ 
IL Sektorbøst. - uddelegeret budge\ 
Sektorbest. - ikke-uddeleaeret budaet 
Ikke-sektorbest \ 
TAC-koordinering l/ll/lll 
Projektkoordinerina (TAO i/IIAII 
Administrativ bistand H/III - B 
Fakturakontrol type Il/III 
Sekretærbistand type MII - C 
TAC Secretariat I 
IMPLEMENTERING AF TRANS-EUROPÆISKE 
TELEMATISKE NET MELLEM ADMW. Max. M/A or. proiekt 
0.25 A 
0.35 A 
0.5 A 
0.02 A 
0.01 B 
0.05 B 
0.05 C 
0.2 C 
0.01 C 
16.25 
Projektledere oa teknisk koordinerina: 
Type 
1. 
II. 
III. Antal 
17 
11 
4 
GENERISKE TJENESTER <Xi APPLIKATIONEI 
Proiektedelse oa teknisk koordinerina: 
., TYRP„ . 
III. Antal 
6 
UDBREDELSE AF BEDSTE PRAKS S 
Projektledelse og teknisk koordinering: 
Tvpe Afltøl..,, 
III. ! 3 
JURIDISKE HWDRWGER OG SIKKE 
Tvoe lAntal 
Specifik 1 2 
ANDRE HORISONTALE AKTIONER 
Type lAntal 
Specifik I 6 til 8 
ADMINISTRATION 
Personateadministration oa -udvi RHED 
tfrw 
Operationelle oa administrative procedurer 
Budaet 1 
Loqistik/arkiv 
Intern kvalitet 
Informatik oa sekretærbistand 
TOTAL 1 i t 4,90 
1.95 
2,50 
2,40 
5,50 
33.50 
34 Menneskelioe ressourcer M/A I 
A | B | C | 
0,25 
0,25 
0,25 
0,25 11.14 
3,10 
1.50 
2,00 
1,75 
1.00 
20,49 
20 0,50 
1,00 1,04 
0,30 
0.20 
0,25 
0,25 
1,50 
3,54 
4 1,00 
2,00 4.07 
1,50 
0,25 
0,25 
0,40 
I 
3,00 
9.47 
10 
Personaleudgifter i alt: 34 103 000 ECU/år = 3,5 mio ECU/år. 
Tjenesterejser: 47 500 ECU pr. år baseret på et skøn på 2 500 ECU om året for hver 
ansat i kategori A, der er beskæftiget med projektadministrationen. 
Udvalgsmøder: 66 000 ECU pr år baseret på tre udvalgsmøder om året til en skønnet 
udgift på 10 000 ECU plus seks underudvalgsmøder om året til en skønnet udgift på 
6 000 ECU hver. 
Gennemgang af indkaldelse af udbud: 30 000 ECU pr. år baseret på en samlet 
gennemgang om året. 
54 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 66 lendelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 15 16 
Katalognummer : CB-CO-97-678-DA-C 
ISBN 92-78-28618-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg