*r il 
à -h KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 14 12.1995 
KOM(95) 663 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM GENNEMFØRELSEN AF MATTHAEUS-TAX-PROGRAMMET 
I PERIODEN FRA DEN 1. JULI 1993 TIL DEN 31. DECEMBER 1994 
(ARTIKEL 11 I RÅDETS BESLUTNING AF 29. OKTOBER 1993) 

INDLEDNING 
1 Matthaeus-Tax-programmet er en lille, men betydningsfuld andel i det, der holder 
det indre marked sammen. Allerede i løbet af de første atten måneder er det lykkedes 
programmet at få det indre marked til at fungere bedre på afgiftsområdet. Programmet har 
vist sig at være et afgørende værktøj til at fremme gensidig bistand og administrativt 
samarbejde mellem nationale afgiftsadministrationer. Det er områder af central betydning 
for et velfungerende indre marked. 
BAGGRUND 
2. Gennemførelsen af det indre marked på afgiftsområdet fra og med den 
1. januar 1993 tog udgangspunkt i indførelsen af den midlertidige momsordning', den 
harmoniserede punktafgiftsordning2 og forordningen om administrativt samarbejde på 
momsområdet3. For at sikre at afskaffelse af grænsekontrol, som var en logisk følge af det 
indre marked, ikke skulle opfordre til svig, afgiftsunddragelse og konkurren­
cefordrejninger, var det nødvendigt at skabe et tæt og varigt samarbejde mellem de 
nationale afgiftsadministrationer på alle niveauer. Dette var kun muligt ved at supplere de 
nationale administrationers bestræbelser med foranstaltninger på EF-pIan. Målsætningen 
var at uddybe forståelsen for EF-dimensionen i afgift sarbej det og kendskabet til andre 
medlemsstaters arbejdstilrettelæggelse og -procedurer blandt embedsmænd i de nationale 
afgiftsadministrationer. 
3. Kommissionen foreslog derfor iværksat et pilotprojekt med henblik på at 
tilrettelægge seminarer og udvekslinger af embedsmænd fra afgiftsadministrationerne"4. 
Pilotprojektet blev gennemført fra 1991 til begyndelsen af 1993. Erfaringerne fra 
pilotprojektet og fra det lignende Matthaeus-program for toldområdet fik Kommissionen 
til at foreslå et handlingsprogram for faglig uddannelse af embedsmænd i afgiftsadmini­
strationerne. Dette "Matthaeus-Tax-program" blev vedtaget af Rådet den 29. okto­
ber 19935. 
4. Programmets formål er fastlagt i beslutningens artikel 3 og kan kort beskrives som 
følger: 
forberede de nationale embedsmænd på følgerne af oprettelsen af det indre 
marked og på det administrative samarbejde ' 
gøre de nationale embedsmænd bevidste om deres arbejdes EF-dimension 
og skabe gensidig tillid mellem administrationerne 
give nationale embedsmænd en relevant supplerende faglig uddannelse 
udbygge afgiftsadministrationernes forståelse for EF-anliggender og derved 
forbedre forvaltningen af det indre marked 
opmuntre til samarbejde på alle niveauer i de nationale administrationer. 
Rådets direktiv 91/680/EØF af 16. december 1991, EFT L 376 af 31.12.1991. 
Rådets direktiv 92/12/EØF af 25.februar 1992, EFT L 76 af 23.2.1992. 
Rådets forordning nr. 218/92/EØF af 27januar 1992, EFT L 24 af 1.2.1992. 
Interfisc-programmet KOM (89) 422. 
Rådets beslutning af 29. oktober 1993, EFT L 280 af 13.11.1993. 
Målsætninger skulle nås gennem fire slags foranstaltninger: udveksling af embedsmænd, 
tilrettelæggelse af uddannelsesseminarer, koordinerede programmer for faglig uddannelse 
og sprogkurser for de embedsmænd, der skulle deltage i udvekslingerne. 
5. Aktiviteterne påbegyndtes den 1. juli 1993. Da beslutningen først blev vedtaget 
den 29. oktober 1993, dækker nærværende beretning til Rådet og Europa-Parlamentet i 
overensstemmelse med artikel 11 i Rådets beslutning perioden fra den 1. juli 1993 til den 
31. december 1994. 
MATTHAEUS-TAX-AKTIVITETERNE 1 1993 OG 1994 
Udvekslinger (artikel 4 i Rådets beslutning) 
Målsætninger 
6. Udvekslingerne har først og fremmest til formål at give embedsmænd, der arbejder 
med afgiftsspørgsmål, en bedre indbyrdes forståelse for de organisationsformer, 
arbejdsmetoder og procedurer, der anvendes i de forskellige medlemsstater. Denne 
forståelse skal have en såvel praktisk som teoretisk dimension. I henhold til arti­
kel 5, stk. 1, træffer medlemsstaterne 
"de nødvendige foranstaltninger til, at de udvekslede embedsmænd kan deltage 
effektivt i arbejdet i værtsmyndigheden; med henblik herpå skal de være 
bemyndiget til at udføre de opgaver, der svarer til de funktioner, der tildeles dem 
af værtsmyndigheden, i overensstemmelse med landets retsorden". 
Tilrettelæggelse 
7. For at opfylde denne målsætning har Kommissionen og medlemsstaterne ved hvert 
års begyndelse vedtaget, hvor mange embedsmænd der skulle udsendes og modtages for 
hver enkelt medlemsstat. Medlemsstaterne har valgt at tilrettelægge størsteparten af de 
udvekslinger, hvor de har fungeret som vært, som gruppebesøg. Det betyder, at 
værtsmyndighederne for at forenkle det administrative arbejde har modtaget alle 
deltagerne i udvekslingerne på samme tid og har udarbejdet fælles programmer. Generelt 
har programmerne bestået i en uges præsentation af værtsmyndigheden fulgt af en uges 
gruppebesøg til forskellige afdelinger i værtsmyndigheden. Opfølgning er et vigtigt led i 
programmet. Deltagerne i udvekslingerne opfordres derfor til at videregive deres 
erfaringer inden for deres egen administration. Alle deltagerne har endvidere udfyldt et 
detaljeret evalueringsskema efter endt udveksling. Herved får værtsmyndighederne og 
Kommissionen en grundig tilbagemelding. 
Resultater 
8. I alt har der været 183 udvekslinger, 88 i 1993 og 95 i 1994. Bilag 1 til 
beretningen indeholder yderligere oplysninger om deltagerne i udvekslingerne. Det skal 
bemærkes, at 75% af de udvekslede embedsmænd arbejder direkte med afgiftskontrol. At 
25% af deltagerne er højtstående embedsmænd er på den anden side udtryk for den 
betydning, som de nationale administrationer tillægger programmets succes. Kommissio­
nen opfatter fordelingen som optimal. 
Evaluering 
9. Generelt har udvekslingerne opfyldt deres formål. Interessen blandt medlemssta­
terne, som den kommer til udtryk i antallet af ansøgere, og det høje og fortsat stigende 
antal udvekslinger viser, at programmet udfylder et behov i afgiftsadministrationerne. 
Udvekslingernes korte varighed har gjort, at ressourcerne har kunnet koncentreres om at 
optimere antallet af udvekslinger og dermed udbrede kendskabet til det indre marked på 
afgiftsområdet. Det fremgår af de evalueringsskemaer, som deltagerne har udfyldt, at 
udvekslingerne generelt synes at opfylde formålet, nemlig at uddybe kendskabet til det 
indre marked. Med henblik på fremtidige beretninger vil Kommissionen foretage en 
grundigere analyse af deltagernes evalueringsskemaer og sammen med medlemsstaterne 
udvikle bedre evalueringsværktøjer. 
10. På trods af disse håndfaste resultater står det klart, at der er behov for at 
videreudvikle programmet, efter at startfasen nu er overstået. Den mest udbredte kritik af 
udvekslingerne, som det fremgår af evalueringsskemaerne, har været, at 2-ugesbesøgene 
har været for generelle med en for bred gennemgang af værtsmyndighedens procedurer og 
organisation. Den første uges foredrag især har ikke altid kunne dække de mere specifikke 
ønsker og behov, som de enkelte deltagere - og dermed deres administrationer - har haft 
Den anden uge, hvor deltagerne bliver nærmere inddraget i værtsmyndighedens konkrete 
arbejde, har haft større succes. Hertil kommer, at programmet kun lige er begyndt at 
arbejde hen i mod formålet i artikel 5, stk. 1, nemlig konkret inddragelse i arbejdet. 
Mindre end 10% af deltagerne har udført konkrete opgaver i værtsmyndigheden. Dette 
har sine naturlige årsager, nemlig at programmet er nyt, at der på afgiftsområdet ikke er 
tradition for at integrere embedsmænd fra andre medlemsstater, at love og bestemmelser i 
en række medlemsstater (som forudset i artikel 5, stk. 1) ikke altid giver deltagerne 
mulighed for at deltage i alle kontrolaktiviteter, at nogle områder, som f.eks. svig, anses 
for at være for følsomme, og at sprogfærdighederne ikke har været tilstrækkelige. 
Gruppebesøgsformen har også virket hæmmende for opfyldelsen af formålet i artikel 5, 
stk. 1. 
Fremtidig udvikling 
11. Kommissionen og medlemsstaterne har været opmærksomme på problemerne og 
behovet for at forbedre den praktiske udformning af udvekslingerne, så de bliver mere 
målrettede efter deltagernes specifikke behov med større mulighed for inddragelse i 
arbejdet. Kommissionen og medlemsstaterne har derfor for 1995-udvekslingerne vedtaget 
kun at aftale halvdelen af hjemlands- og værtsmyndighederne på forhånd. De resterende 
udvekslinger tildeles medlemsstaterne efter en kvotefordeling, men valg af værtsmyndig-
hed for de resterende udvekslingers vedkommende overlades til de pågældende 
medlemsstater. Med dette mere fleksible fordelingssystem kan medlemsstaternes 
udvekslingsbehov dækkes mere præcist. Den på forhånd aftalte forbeholdte halvdel af 
udvekslingerne sikrer fortsat geografisk ligevægt blandt værtsmyndigheder. Hertil 
kommer, at udvælgelsen af deltagere på det seneste er blevet bedre, således at deltagerne 
nu er de embedsmænd, der bedst kan integreres i værtsmedlemsstatens arbejde (f.eks. 
undervisere). 
12. Næste årlige beretning vil indeholde en vurdering af disse udviklinger. På 
nuværende tidspunkt står det klart, at det er nødvendigt at foretage yderligere ændringer. 
Kommissionen og medlemsstaterne prioriterer yderligere forbedringer af udvekslingerne i 
1996 og 1997 højt. Det mere fremskredne Matthaeus-program for toldområdet indeholder 
en række løsninger på lignende problemer. Især ønsker Kommissionen at erstatte 
gruppebesøgene med mere individuelle og målrettede udvekslinger, som giver 
embedsmænd fra én medlemsstat mulighed for i en anden medlemsstat at studere 
procedurer eller idéer, som er af særlig interesse, og som kan anvendes i praksis. 
Kommissionen har ligeledes til hensigt at fremme en mere systematisk og grundig 
forberedelse, opfølgning og evaluering af udvekslingerne. Til dette formål tænkes 
udarbejdet et sæt retningslinjer for de parter, der er involveret i udvekslingerne. 
Seminarer (artikel 4. litra b) i Rådets beslutning) 
Formål 
13. Formålet med seminarerne under Matthaeus-Tax-programmet er at danne forum 
for udveksling af idéer mellem embedsmænd, der arbejder med afgiftsområdet i alle typer 
nationale administrationer. Seminarerne skal give lejlighed til at udbrede de bedste 
arbejdsmetoder blandt medlemsstaterne, analysere fælles problemer og løsninger, 
undervise embedsmænd i EF-dimensionen i deres arbejde og forbedre det administrative 
samarbejde. Seminarerne kan også føre til forslag til forbedringer af gældende EF-
bestemmelser. 
Tilrettelæggelse 
14. Kommissionen og medlemsstaterne udarbejder ved udgangen af hvert år et 
program for det følgende år bestående af seminarer af to til tre dages varighed. 
Medlemsstaterne melder sig dernæst frivilligt som værter for og ledere af seminarerne. 
Dagsorden, talere og indhold aftales for hvert seminar mellem værtsmyndigheden og 
Kommissionen. I seminarerne deltager to eller flere repræsentanter for hver medlemsstat, 
nogle med et forberedt indlæg. Kommissionen og værtsmyndigheden deltager også, især 
for at opmuntre repræsentanternes deltagelse og drage konklusioner. Alle deltagere 
udfylder til sidst et evalueringsskema. Kommissionen forestår derefter rundsending af 
referater og arbejdsdokumenter fra seminaret som opfølgning og for udbrede kendskabet 
til arbejdet på seminaret. 
Resultater 
15. I løbet af den periode, der er omfattet af denne beretning, fandt 14 seminarer sted. 
Tre seminarer omhandlede den højtprioriterede bekæmpelse af svig Her deltog 
højtstående embedsmænd, alle ansvarlige for strategiudformning og budget på området 
To seminarer omhandlede den praktiske anvendelse af de nye bestemmelser om 
administrativt samarbejde. Et seminar blev afholdt sammen med Matthaeus-programmet 
for toldområdet og omhandlede forholdet mellem de nationale told-, punktafgifts- og 
momsadministrationer. De resterende otte seminarer omhandlede forskellige aspekter af 
moms- og punktafgiftskontrollen. Heri deltog såvel ansvarlige fra centraladministrationen 
som operationelt kontrolpersonale. Bilag 2 indeholder yderligere oplysninger om 
seminarernes indhold. 
16. Ca. 350 embedsmænd deltog i seminarerne. Størsteparten havde indtil da ikke 
deltaget i EF-arrangementer. Hertil kommer, at også svenske, finske og østrigske 
embedsmænd deltog i nogle af de seminarer, der blev afholdt i 1994. 
Evaluering 
17. De nationale administrationer anser seminarerne for meget vellykkede. Deres 
repræsentanter har deltaget entusiastisk. Seminarerne har dækket et reelt behov for at 
udveksle idéer og erfaringer mellem medlemsstater. De har helt sikkert bidraget til at 
bedre kendskabet til det indre marked på afgiftsområdet. Menige embedsmænds deltagelse 
i seminarer har været særlig udbytterig. Konkrete og praktiske idéer, problemer og 
løsningsmodeller er blevet drøftet af embedsmænd med direkte erfaringer, ofte ligestillede 
med ansvar for samme type opgaver. 
18. Kommissionen mener, at det er særligt glædeligt, at seminarerne som håbet ofte 
har kortlagt problemer og idéer med praktiske følgevirkninger, som dernæst er blevet 
drøftet i Det Stående Udvalg for Administrativt Samarbejde på afgiftsområdet. De mange 
kontakter, der er skabt mellem medlemsstaterne, og den brede oplysning om, og ofte 
vedtagelse af, de bedste arbejdsmetoder har ligeledes været kærkommen Det var meget 
nyttigt, at svenske, finske og østrigske embedsmænd deltog i nogle af seminarerne i 1994. 
De nye medlemsstater således kunne informeres om EF-afgiftsordningerne og deres 
anvendelse i medlemsstaterne. Det fremgår af de evalueringsskemaer, som 
seminardeltagerne har udfyldt, at seminarerne generelt har været vellykkede med ca. 80% 
tilfredse deltagere. Med henblik på de fremtidige beretninger vil Kommissionen foretage 
en bedre evaluering af seminarprogrammet og sammen med medlemsstaterne udvikle 
bedre evalueringsværktøjer, for at finde frem til yderligere forbedringer og udviklinger af 
hensyn til fremtidige arrangementer. 
19. Medlemsstaterne deltager engageret i seminardelen af programmet. Det kommer 
bl.a. til udtryk i deres velvillighed med hensyn til at påtage sig værtsrollen for seminarerne. 
Ved udgangen af 1994 havde ni ud af tolv medlemsstater tilrettelagt seminarer. De 
nationale administrationer har ligeledes truffet foranstaltninger, så konklusionerne på 
seminarerne kan spredes for et bredere publikum gennem deltagerrapporter, mini­
seminarer og artikler i medarbejderblade. 
Fremtidige udviklinger 
20. Nu da de praktiske sider ved tilrettelæggelsen af og deltagelsen i seminarer er lagt 
i faste rammer, ønsker Kommissionen at udbygge seminarerne til et bedre uddannelses-
værktøj, hvor der i højere grad fokuseres på deltagernes og de nationale administrationers 
behov, og nødvendige tiltag for det indre marked. Kommissionen vil i denne henseende 
opfordre til, at der oftere arrangeres workshops i forbindelse med seminarerne. En 
opdeling af deltagerne i mindre grupper vil højne drøftelsernes niveau og kvalitet. 
Workshops fordrer større forberedelse, men giver i sidste ende også alle involverede et 
bedre udbytte. Kommissionen vil fortsat opfordre medlemsstaterne til at udbrede 
kendskabet til konklusionerne på seminarerne overalt i afgiftsadministrationen gennem 
Kommissionens og deltagernes referater. Kommissionen har endvidere til hensigt at 
indføre en opfølgende evaluering, således at seminarernes værdi gennemgås nøje til nytte 
for såvel den fremtidige tilrettelæggelse af seminarerne som valg af emner. 
Fælles programmer for faglig uddannelse (artikel 4, litra c) i Rådets beslutning) 
21. For at stimulere embedsmændenes bevidsthed om EF-dimensionen i deres arbejde, 
bør medlemsstaternes uddannelsesprogrammer indeholde EF-relaterede aspekter udover 
de udvekslinger og seminarer, der arrangeres under Matthaeus-Tax-programmet 
Indførelse af fælles programmer for faglig uddannelse er et vigtigt supplement til 
medlemsstaternes uddannelsesindsats. 
22. I den periode, der er omfattet af beretningen, har Kommissionen og medlemssta­
terne forberedt et fælles program for faglig uddannelse, som dækker de grundlæggende 
begreber vedrørende EF-retten og institutionerne, så afgiftsforskrifterne ses i den rette 
sammenhæng. Programmet er siden blevet vedtaget af Kommissionen0. Det vil blive 
nærmere beskrevet i den næste årlige beretning fra Kommissionen. Når programmet en 
gang er iværksat i medlemsstaterne, vil Kommissionen overveje muligheden for yderligere 
programmer. 
Sprogkurser (artikel 6 i Rådets beslutning) 
23. Gennemførelsen af det indre marked har ført til en hurtig og brat stigning i den 
administrative bistand, det administrative samarbejde og kontakten mellem de nationale 
afgiftsadministrationer generelt. Sprogbarrierer kan dog fortsat udgøre en betydelig 
hindring for udbyttet af kontakterne. Det er derfor klart, at sproglig uddannelse bør anses 
for en integrerende del af Matthaeus-Tax-programmet og udvekslingsprogrammet i 
særdeleshed, hvis man skal have det fulde udbytte af det. Beslutningens artikel 6 
indeholder en forpligtelse for medlemsstaterne til at give de embedsmænd, som forventes 
at deltage i programmet i almindelighed, og i udvekslingerne i særdeleshed, mulighed for 
at følge den nødvendige sprogundervisning. 
24. I 1993-1994 synes flertallet af udvekslingerne at have omfattet embedsmænd, der 
allerede havde kendskab til værtslandets sprog eller et større fremmedsprog. Denne 
løsning vil være mindre hensigtsmæssig, jo mere Matthaeus-programmet udbygges, men 
har været velegnet til at optimere udbyttet af udvekslingsprogrammet i den indledende 
fase. 
25. Kommissionen har kun ufuldstændige tal over sprogundervisningen, delvis fordi 
medlemsstaterne ikke skelner mellem sprogundervisning med henblik på Matthaeus-Tax-
programmet og deres generelle sprogundervisningsprogrammer. Det synes at fremgå af de 
tal, som Kommissionen har adgang til, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne forbedrer 
deres sprogundervisning. Det ringe udbud af sprogundervisning kan bl.a. skyldes 
vanskeligheder ved at tilbyde sprogundervisning til embedsmænd spredt over hele 
medlemsstatens område, behovet for langvarig undervisning og de budget- og 
organisatoriske begrænsninger, der måtte være i medlemsstaterne med hensyn til 
sprogundervisning. Sprogundervisningen kan bedst tilrettelægges af medlemsstaterne. 
Kommissionen vil sammen med medlemsstaterne gennemgå, hvordan sprogundervisningen 
bedst kan forbedres for at dække behovene i forbindelse med Matthaeus-Tax-programmet 
og det administrative samarbejde i almindelighed. 
EFT L 172 af 22.07.1995. 
FORVALTNING OG FINANSIELLE ASPEKTER 
Forvaltning 
26 Det blev besluttet at oprette en Matthaeus-Tax-koordinatorfunktion i hver enkelt 
medlemsstat for at tilrettelægge alle de ovennævnte aktiviteter og lette kommunikationen. 
Dette er særligt vigtigt for den bilaterale tilrettelæggelse af udvekslingerne mellem 
medlemsstaterne. Matthaeus-Tax-koordinatoren har ansvaret for at identificere og 
udvælge de bedst egnede embedsmænd til at deltage i udvekslingerne og i seminarerne. 
Hertil kommer, at koordinatorerne i tæt samarbejde med Kommissionen spiller en vigtig 
rolle i tilrettelæggelsen af seminarer, når værtsmyndigheden befinder sig i den pågældende 
medlemsstat. Koordinatorerne og Kommissionen mødes regelmæssigt (sædvanligvis fire 
gange årligt) for at drøfte gennemførelsen af programmet inden for rammerne af 
Matthaeus-Tax-udvalget (nedsat i overensstemmelse med beslutningens artikel 10). 
Budget 
27. De nuværende procedurer betyder, at en enkelt budgetpost, B-3051, omfatter 
såvel Matthaeus-programmet for toldområdet og Matthaeus-Tax-programmet. I 1993 
blev 600 000 ECU af de i alt 2 427 000 ECU på budgetpost B-3051 bevilget Matthaeus-
Tax-programmet. Af dette beløb blev der indgået forpligtelser for 530 000 ECU. 
At bevillingen ikke er opbrugt skyldes hovedsagelig, at Rådets beslutning blev vedtaget så 
sent (den 29. oktober 1993), hvorfor et fuldstændig seminarprogram ikke kunne 
gennemføres. De 530 000 ECU finansierede 85 udvekslinger og 6 seminarer. Den 
gennemsnitlige omkostning var 2 700 ECU pr. udveksling og 45 000 pr. seminar. I 1994 
blev der indgået forpligtelser for alle 600 000 ECU til finansiering af 93 udvekslinger og 
8 seminarer. I 1995 rådet programmet over et budget på 712 000 ECU. Stigningen 
skyldes hovedsageligt de nye medlemsstater. Bevillingen skulle kunne finansiere 130 
udvekslinger og 8 seminarer. 'O 
Finansiel forvaltning 
28. Kommissionen og medlemsstaterne har vedtaget, at medlemsstaterne bør modtage 
hovedparten af midlerne til finansiering af udvekslingerne og seminarerne i begyndelsen af 
et år og derefter have ansvaret for forvaltningen af midlerne. Ved udgangen af hvert år 
fremsender medlemsstaterne en oversigt over deres omkostninger ledsaget af den 
nødvendige dokumentation til Kommissionen. 
KONKLUSION 
29. 1993 og 1994 var en vellykket startfase for det nye program. Ud fra de positive 
tilbagemeldinger fra deltagerne i udvekslingerne og seminarerne og interessen fra mulige 
deltageres side at dømme, har programmet imødekommet et behov hos de embedsmænd, 
der arbejder med forvaltningen eller gennemførelsen af det indre marked. Hertil kommer, 
at de nationale administrationer bakker op om embedsmændenes holdning og har ydet en 
betydelig indsats for at sikre en vellykket gennemførelse af programmet. Programmet er 
blevet et uundværligt værktøj for gensidig bistand og administrativt samarbejde, ikke kun 
for planlæggere med regelmæssig kontakt til EF, men også blandt det stigende antal 
embedsmænd, hvis arbejde i de nationale administrationer har faet en EF-dimension. 
30. Når det er sagt, skal det bemærkes, at der med beretningen kortlægges en række 
områder, hovedsageligt vedrørende udvekslingernes tilrettelæggelse, hvor der kan gøres 
en indsats for at optimere anvendelsen af de begrænsede midler, der er til rådighed. Der er 
allerede indført en række ændringer, som nævnt i beretningen, og flere er under 
overvejelse. Kommissionen holder sig til stadighed for øje, at Matthaeus-Tax-programmet 
skal skræddersys til embedsmændenes og de nationale administrationers behov samt de 
krav, der stilles af det indre marked. Kommissionen håber at kunne fremlægge resultaterne 
af nogle af disse ændringer i beretningen for 1995. Beretningen vil også være en velegnet 
anledning til at vurdere programmets fremtidige ressourcebehov. 
10 
Bilag 1 
Udvekslinger af embedsmænd mellem nationale administrationer 
1. I alt har der været 183 udvekslinger, nemlig henholdsvis 88 i 1993 og 95 i 1994. 
Ud over de 183 udvekslinger, der har fundet sted, har medlemsstaterne administrationer 
modtaget ansøgninger fra mere end tusind embedsmænd. 
2. Det Forenede Kongerige og Italien har udvekslet embedsmænd med alle øvrige 
medlemsstater, mens Nederlandene, Belgien og Frankrig har udvekslet embedsmænd med 
alle medlemsstater bortset fra Luxembourg. Danmark og Spanien har for deres 
vedkommende gennemført udvekslinger med alle medlemsstater bortset fra Portugal. Ti 
medlemsstater har gennemført udvekslinger med mindst ti andre medlemsstater. 
Luxembourg og Portugal har udvekslet embedsmænd med et mindre antal medlemsstater, 
nemlig henholdsvis syv og otte. Dette er kun en logisk følge af antallet af gennemførte 
udvekslinger, som for disse medlemsstater kun var henholdsvis otte og ti over de to år 
1993 og 1994, jf. tabel 1 til 3. 
3. Gennemsnitsalderen for de udvekslede embedsmænd var for både 1993 og 1994 
39 år (jf. tabel 4). Den samlede fordeling efter køn var på 25% kvinder for både 1993 og 
1994, dog med store forskelle mellem de enkelte medlemsstater (jf. tabel 5). 
4. De udvekslede embedsmænd er blevet opdelt i tre kategorier efter funktion og 
indplacering for at give medlemsstaternes koordinatorer oplysninger om ansøgernes 
profiler. Der blev valg følgende opdeling: 
Kategori 1 : embedsmænd på ledelsesniveau (hovedsageligt afdelingsledere og 
embedsmænd fra central- eller regionaladministrationen). 
Kategori 2: embedsmænd på mellemlederniveau, også sådanne som ligeledes 
udfører operationelle opgaver (hovedsageligt embedsmænd beskæftiget med 
kontrol og bekæmpelse af svig). 
Kategori 3: udelukkende operationelt personale, dog med beføjelse til personligt at 
træffe beslutninger i marken (hovedsageligt embedsmænd beskæftiget med 
opgaver inden for samme områder som kategori 2). 
5. En samlet analyse af udvekslingerne viser, at deltagerne hovedsageligt har været 
embedsmænd af kategori 2 (40%), idet embedsmænd af kategori 3 udgjorde 36% og 
kategori 1 24% (jf. tabel 6). Udvekslingerne har således berørt alle embedsmands-
kategorierne på en ligevægtig måde, hvilket giver det samlede store antal udvekslede 
mbedsmænd endnu større værdi. 
Tabel 1 
Værtslande for de udvekslede embedsmænd fordelt på medlemsstater 
1993 
Hjemland 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
1ALT Antal udvekslede 
embedsmænd 
8 
7 
10 
7 
7 
9 
5 
9 
4 
8 
4 
10 
88 Værtsland 
B 1 DK D EL E F 1 IRL 1 I 1 L NL P UK 
Antal modtagne embedsmænd 
-
0 
1 
1 
1 
2 
0 
1 
0 
1 
1 
1 
9 0 
-
1 
1 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
0 
0 
4 0 
1 
10 1 
1 
1 
-
1 
1 
1 
1 
0 
0 
0 
1 
8 1 
0 
0 
1 
-
1 
0 
1 
0 
1 
0 
1 
6 1 
0 
0 
2 
10 0 
1 
1 
0 
0 
0 
-
1 
1 
1 
1 
0 
6 1 
0 
1 
1 
1 
1 
1 
-
0 
1 
0 
1 
8 0 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
-
0 
0 
0 
1 1 
1 
1 
0 
1 
1 
1 
1 
0 
-
0 
2 
9 0 
0 
1 
0 
0 
1 
0 
1 
0 
0 
-
1 
4 2 
2 
2 
1 
1 
1 
0 
1 
1 
1 
1 
-
13 
11 
Tabel 2 
Værtslande for de udvekslede embedsmænd fordelt på medlemsstater 
1994 
Hjemland 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
I ALT Antal udvekslede 
embedsmænd 
8 
7 
8 
7 
9 
9 
8 
11 
4 
6 
6 
12 
95 Værtsland 
B DK D EL E F IRL I L NL P UK 
Antal modtagne embedsmænd 
-
1 
1 
0 
1 
1 
1 
1 
1 
0 
0 
2 
9 1 
-
1 
0 
1 
2 
1 
1 
0 
0 
1 
1 
9 1 
0 
-
1 
1 
1 
2 
1 
0 
1 
0 
1 
9 0 
0 
1 
-
0 
1 
1 
1 
0 
1 
0 
0 
5 1 
1 
0 
0 
-
1 
1 
0 
0 
0 
1 
1 
6 1 
2 
1 
1 
1 
-
0 
2 
0 
1 
1 
2 
12 1 
0 
2 
0 
1 
1 
-
1 
0 
0 
0 
1 
7 0 
1 
1 
1 
0 
1 
1 
-
0 
1 
1 
1 
8 0 
0 
0 
0 
1 
0 
0 
1 
-
0 
0 
1 0 
1 
0 
2 
0 
9 1 
0 
0 
1 
0 
0 
1 
2 
1 
1 
-
1 
8 2 
1 
1 
1 
2 
0 
0 
0 
1 
1 ' 
1 
-
10 
12 
Tabel 3 
Sammenfattende oversigt for 1993 og 1994 over værtslande for de udvekslede embedsmænd fordelt på medlemsstater 
Hjemland 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
I ALT Antal udvekslede 
embedsmænd 
16 
14 
18 
14 
16 
18 
13 
20 
8 
14 
10 
22 
183 Værtsland 
B DK D EL E F IRL I L NL P UK 
Antal modtagne embedsmænd 
-
1 
2 
1 
2 
3 
1 
2 
1 
1 
1 
3 
18 1 
-
2 
2 
13 2 
1 
-
2 
2 
2 
3 
2 
. 1 
2 
0 
2 
19 1 
1 
2 
-
1 
2 
2 
2 
0 
1 
0 
1 
13 2 
1 
0 
1 ^ 
-
2 
1 
1 
0 
1 
1 
2 
12 2 
2 
2 
2 
2 
-
1 
3 
0 
2 
2 
4 
22 1 
1 
--i 
0 
1 
1 
-
2 
1 
1 
1 
1 
13 1 
1 
2 
2 
1 
2 
2 
-
0 
2 
1 
2 
16 0 
1 
0 
0 
1 
0 
0 
1 
-
0 
0 
1 
4 1 
2 
1 
2 
2 
2 
1 
2 
1 
-
1 
3 
18 1 
0 
1 
1 
0 
1 
1 
-> 
1 
1 
-
2 
12 4 
3 
2 
3 
1 
0 
1 
2 
2 
2 
-
23 
13 
label 4 14 
Deltagernes gennemsnitsalder 
(1993-94) 
Gennemsnitsalder Kvinder Mænd 
39 J 38 1 41 
Tabel 5 
Tabel 6 Andel udvekslede kvinder (i %) pr. medlemsstat i 1993 og 1994 
Medlemsstat % 
B 16 
DK 26 
D 18 
EL 100 
E 40 
F 8 
IRL 43 
I [3 
L 25 
NL 8 
P 2] 
UK 38 
1 ALT 1 29 
Deltagere pr. funktion (i %) 
Sammenfattende oversigt for 1993-1994 
Funktion Antal % 
1 44 24 
2 70 40 
3 64 36 
lait 1 178 1 100 
Funktionskoder 
1. Embedsmænd på lederniveau. 
2. Embedsmænd på mellemlederniveau, også sådanne som ligeledes udfører operationelle 
opgaver. 
3. Operationelt personale, dog med beføjelse til personligt at træffe beslutninger i marken. 
15 
Bilag 11 
Nærmere beskrivelse af seminarerne 
Bekæmpelse af svig 
(København, Danmark, den 17. og 18. juli 1993 og Bruxelles, Belgien, den 24., 25. 
og 26. november 1993) 
1. I de to seminarer deltog repræsentanter for de særlige afdelinger under GD XXI 
og lederne af medlemsstaterne undersøgelsesafdelinger på såvel afgifts- som toldområdet. 
Sådanne fælles Matthaeus-Tax/Matthaeus-arrangementer havde allerede fundet sted 
tidligere. De gør det muligt at opbygge en samarbejdsånd på EF-niveau med henblik på 
bekæmpelse af svig. 
2. Herudover var 1993 året for det indre markeds gennemførelse og afskaffelsen af 
grænsekontrollen. Det har derfor været særligt nyttigt for de embedsmænd, der er 
ansvarlige for bekæmpelse af svig, at samordne tilrettelæggelsen af kontrolprocedurerne 
og deres tilpasning til de nye EF-rammer. 
Foranstaltninger til bekæmpelse af svig på afgiftsområdet 
(Gent, Belgien, den 26. og 27. april 1994) 
3. Denne uddannelsesforanstaltning blev indledt ved Christiane Scrivener, daværende 
medlem af Kommissionen med ansvar for told og indirekte afgifter. I seminaret deltog 
embedsmænd med ansvar for bekæmpelse af svig og embedsmænd, der udfører 
undersøgelser. Ved denne lejlighed fik deltagerne mulighed for at høre om de seneste 
tilfælde af svig. Seminaret understregede behovet for et konkret samarbejde i 
udvekslingen af oplysninger på afgiftsområdet, såvel om moms som om punktafgifter. 
Administrativt samarbejde 
(Deventer, Nederlandene, den 2. november 1993 og Athen, Grækenland, den 6. og 7. 
oktober 1994) 
4. Ved disse to seminarer fik Kommissionen mulighed for at samle lederne af de 
centrale forbindelseskontorer, som først og fremmest har ansvaret for kontakten med de 
andre medlemsstater i forbindelse med det administrative samarbejde. Forbindelses-
kontorerne blev oprettet i 1993, og deres centrale betydning for det administrative 
samarbejde på EF-plan gjorde det nødvendigt at tilrettelægge sådanne møder, hvor 
forbindelseskontorernes arbejdsmetoder kunne drøftes. Det andet seminar gjorde det 
muligt at inddrage de nye medlemsstater for på bedst mulig vis at forberede dem på det 
administrative samarbejde. Ifølge deltagernes kommentarer bidrog de to seminarer til at 
forbedre udvekslingen af oplysninger og til at skabe effektive samarbejdsnet. 
16 
Afgiftskontrol på momsområdet 
Momskontrol: strategi og arbejdsmetoder (Paris, Frankrig, den 28. og 29. septem­
ber 1993) 
5. Afskaffelsen af grænsekontrol betød en voldsom omvæltning i kontrolmetoder, da 
efterprøvningerne nu ikke mere kunne gennemføres ved passage af grænserne. Seminarer 
gav medlemsstaterne lejlighed til at udveksle enorme mængder oplysninger om deres 
administrative strukturer, midler og arbejdsmetoder, især vedrørende selve 
afgiftskontrollen. En gennemgang af konkrete svigtilfælde påviste store forskelle. Det stod 
derfor klart for deltagerne, at der er behov for på tilfredsstillende vis at kunne udveksle 
oplysninger indbyrdes, samt at det vil være en fordel at tilnærme en række 
arbejdsmetoder. I seminaret deltog embedsmænd fra både centraladministrationen og fra 
operationelle tjenester. 
Momskontrol via edb (Madrid, Spanien, den 4. og 5. november 1993) 
6. Udvikling af edb-systemer i medlemsstaterne og i Kommissionen er en af 
forudsætningerne for et godt administrativt samarbejde. Det er endog af afgørende 
betydning for, at de nye afgiftssystemer i forbindelse med afskaffelse af de fiskale grænser 
kan fungere effektivt. Seminaret påviste behovet for en vedholdende og sammenhængende 
indsat for at forbedre effektiviteten af kontrollen, såvel inden for som uden for EF. 
Momskontrol og samarbejde i Europa (Dublin, Irland, den 27. og 28. juni 1994) og 
Momskonti olmetoder (Manchester, Det Forenede Kongerige, den 3., 4. og 5.-
oktober 1994) 
7. Disse to seminarer skal ses som en fortsættelse af Paris-seminaret i 1993 for at 
uddybe den gensidige forståelse og dermed forbedre samarbejdet. Drøftelserne 
omhandlede især den integrerede virksomhedskontrol (revision), risikoanalyse og andre 
kontrolmetoder. De nationale embedsmænd, der deltog i seminaret, blev bevidste om 
behovet for at tilpasse arbejdsmetoderne og uddybe kendskabet erhvervslivet. Seminaret i 
Manchester var åbent for deltagelse fra de nye medlemsstater, som fandt seminaret 
udbytterigt. 
Afgiftskontrol på punktafgiftsområdet 
Aspekter af ordningen for punktafgiftspligtige varers bevægelse inden for EF 
(Salerno, Italien, den 15., 16. og 17. december 1993) 
8. I seminaret deltog embedsmænd specialiseret i punktafgifter, som således fik 
lejlighed til at udveksle de erfaringer, de havde høstet efter et år med det indre marked 
Arbejdet under seminaret påviste et stærkt behov for at videreudvikle de nationale 
administrationers rolle i forbindelse med udøvelsen af kontrol og udbygge det 
administrative samarbejde mellem medlemsstater. Seminaret var åbent for en række 
repræsentanter for erhvervslivet, hvorved det blev understreget, hvor vigtigt det er for 
administrationerne at skabe et partnerforhold med erhvervslivet. 
17 
Den nationale anvendelse af direktiv 92/12/EØF om alkohol og tobak (Bordeaux, 
Frankrig, den 26., 27. og 28. januar 1994) 
9. Med denne uddannelsesforanstaltning samledes embedsmænd med ansvar for 
direktivets anvendelse fra både centraladministrationen og de operationelle tjenester. 
Drøftelserne mundede ud i en status over direktivets anvendelse i hver enkelt medlemsstat. 
Det kunne således konkluderes, at generel harmonisering for punktafgifters vedkommende 
er et redskab til at bekæmpe yderligere udvikling af svig. Tilstedeværelsen af 
repræsentanter for erhvervslivet bidrog til den livlige diskussion og forståelsen af samtlige 
problemer med at anvende direktivet. 
Mineralske olier og edb i punktafgiftskont rollen (Madrid, Spanien, den 4. og 5. -
juli 1994) 
10. I denne uddannelsesforanstaltning deltog embedsmænd fra de operationelle 
tjenester. Seminaret bidrog til at udbrede kendskabet til de forskellige kontrolteknikker og 
metoder til anvendelse af edb inden for transport af mineralske olier, hvorved 
medlemsstaterne forskellige praksis kan tilnærmes. 
Metoder anvendt inden for punktafgiftskontrol (Haag, Nederlandene, den 
14., 15. og 16. december 1994) 
11. Seminaret samlede ledere fra medlemsstaterne, som inden for rammerne af 
workshops fremlagde deres synspunkter om kontrol og den praktiske udøvelse af 
kontrollen. Dette understregede forskellene mellem medlemsstaterne med hensyn til 
anvendelsen og gennemførelsen af EF-direktiver. På dette grundlag iværksattes de første 
drøftelser om en tilnærmelse af kontrolmetoderne. 
12. Endelig blev der afholdt et sidste fælles Matthaeus-Tax/Matthaeus-seminar om 
forholdet mellem told, punktafgifter og moms i Helsingør, Danmark, den 5., 6. og 7. 
december 1994, med deltagelse af højtstående embedsmænd fra medlemsstaternes 
administration, herunder de nye medlemsstater. Formålet med seminaret var at drøfte, 
hvordan effektiviteten dels i forholdet mellem medlemsstaterne, dels forholdet mellem 
administrationerne og virksomhederne kan forbedres efter det indre markeds gennem­
førelse og de deraf følgende administrative omstruktureringer. Ud over forskelle i 
administrationernes fremgangsmåder viste drøftelserne, at der er behov for at samarbejde 
om en "kvalitativ" forbedring, især i forbindelse med virksomhedskontrollen. Deltagerne 
enedes om at fortsætte drøftelserne ved fremtidige lejligheder. 

1* 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 663 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 02 
Katalognummer : CB-CO-95-700-DA-C 
ISBN 92-77-97770-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg