EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 30.8.2011 
SEK(2011) 1009 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUME AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om ændring af forordning (EF) 1760/2000 for så vidt angår elektronis k identifikation af 
kvæg og om at lade bestemmelserne om den frivillige mærkningso rdning for oksekød 
udgå 
{KOM(2011) 525 endelig} 
{SEK(2011) 1008 endelig}  
 
1 RESUMÉ  AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om ændring af forordning (EF) nr. 1760/2000 for så vidt angår elektronisk 
identifikation af kvæg og om at la de bestemmelserne om  den frivillige 
mærkningsordning for oksekød udgå 
1. INDLEDNING  
 
Forordning (EF) nr. 1760/2000 og ikke mindst kvæ gidentifikation og frivillig mærkning af 
oksekød blev angivet som " oplysningsforpligtelser med særlig  betydning med hensyn til de 
byrder, der pålægges virksomhederne " i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-
Parlamentet (KOM(2009) 544) vedrørende et "Handlingsprogra m for reduktion af 
administrative byrder i EU". Ved nærvære nde forordning indføres en ordning for 
identifikation og registrering af kvæg og mærkning af oksekød og oksekødsprodukter 
(herunder frivillig mærkning), som også om fatter bestemmelser vedrørende dobbelt 
øremærkning, bedriftsregistre, kvægpas og el ektroniske databaser i medlemsstaterne. 
 
EU-reglerne om identifikation og sporing af  kvæg blev styrket i 1997 i lyset af bovin 
spongiform encephalopati (BSE)-krisen med indførelsen af konventionel mærkning. På 
daværende tidspunkt var elektronisk  identifikation (EID) endnu i kke tilstrækkeligt udviklet ud 
fra et teknisk synspunkt, sålede s at systemet kunne anvendes i forbindelse med kvæg, men det 
er blevet væsentligt forbedret i de seneste 10 år. EID baseret på radiofrekvensidentifikation 
har bl.a. muliggjort en hurtigere og mere præcis  aflæsning af individuelle dyrekoder direkte i 
databehandlingssystemerne (hvorved der opnås en  hurtigere sporing af potentielt inficerede 
dyr eller inficerede fødevarer). Dette betyder be sparelser i arbejdsomkostninger, men det øger 
samtidig omkostningerne til uds tyr. Den nuværende lovgivning ve drørende identifikation af 
kvæg afspejler dermed ikke den seneste teknologiske udvikling.  
 De overordnede generelle mål med dette forslag for så vidt angår identifikation af dyr  er: 
1. at fremme sektorens konkurrenceevne  
2. at reducere den administrative byrde og fore nkle procedurerne vedrørende dyrepas og 
bedriftsregistre 
3. at bidrage til bedre dyre- og folkesundhed ve d hjælp af et hurtiger e og mere præcist 
system for sporing af kvæg. 
Det generelle mål for så vidt angår frivillig mærkning af oksekød  er: 
1. at reducere unødvendige administrative byrder  i forbindelse med mærkning af oksekød. 
 
  
 
2 2. LØSNINGSMODELLER  
 
Der analyseres forskellige løsningsmodeller  i denne beretning vedr ørende EID og mærkning 
af oksekød:  
2.1 EID for kvæg 
OPTION
 1: "IKKE FORETAGE SIG NOGET " (ELLER STATUS QUO) (BASISSCENARIET ):    
Hvis der ikke foretages nogen ændring af de gældende bestemmelser, vil kvæg fortsat blive 
identificeret ved hjælp af to konventionelle, sy nlige øremærker, og der vil ikke være nogen 
reduktion i den nuværende administrative byrde. De t nugældende retsgrundlag forhindrer ikke 
medlemsstaterne i at anvende elek troniske identifikatorer på frivillig basis, men det skal ske 
som et supplement til de officielle, synlige øremærker. Da der ikke er fastlagt nogen 
harmoniserede tekniske EU-standarder, kan der anvendes forskellige t yper af elektroniske 
identifikatorer med forskellig radiofrekve nsidentifikation på forskellige steder.  
 OPTION 2: 
FRIVILLIG ORDNING MED TO DELOPTIONER: OPTION  2 indfører EID som et 
værktøj til officiel id entifikation. Det vil ikke være mu ligt for en medlemsstat at vælge 
scenariet "Ikke foretage sig noget" under option 2. EU-medlemsstater kan vælge en 
obligatorisk indførelse på deres område (OPT ION 2A), eller gøre det muligt for landbrugerne 
at beslutte, hvorvidt de vil i ndføre ordningen (OPTION 2B). Fa stsættelsen af harmoniserede 
tekniske standarder for EID og af læsningsudstyr på EU-plan vil være afgørende i forbindelse 
med denne option (i modsætning til option 1). Disse  standarder vil dog ikke gå videre end de 
internationale ISO-standarder. 
 
Option 2a: Indførelse af elektronisk identifi kation er frivillig på EU-plan, og de enkelte 
medlemsstater har mulighed for at vælge en  obligatorisk ordning på deres område. Hvis 
den pågældende medlemsstat vælger den obligatoriske ordning , vil den samme forpligtelse 
som under O PTION  3 finde anvendelse i denne medlemsst at (eksempelvis skal det enkelte 
kreatur identificeres ved hjælp af et konven tionelt, synligt øremærke OG en elektronisk 
identifikator, som enten er et øremærke eller en bolus) . Hvis den pågældende medlemsstat 
vælger den frivillige ordning , vil kvæg kunne identificeres ved hjælp af: 
1. to konventionelle øremærker, eller 
2. et konventionelt, synligt øremærke OG en elektronisk identifikator (dvs. et 
elektronisk øremærke eller en bo lus), som er officielt godkendt. 
 
Option 2b:  Indførelse af elektronisk identi fikation er frivillig på EU-plan, og de enkelte 
medlemsstater har ikke mulighed for at vælge en obligatorisk ordning. Under den 
frivillige ordning vil kvæg kunne identificeres ved hjælp af: 
1. to konventionelle øremærker, eller 
2. et konventionelt, synligt øremærke OG en elektronisk identifikator (dvs. et 
elektronisk øremærke eller en bolus), som er officielt godkendt.  
OPTION 3:  OBLIGATORISK ORDNING  
Det enkelte kreatur skal identi ficeres ved hjælp af et konventi onelt, synligt øremærke OG en 
elektronisk identifikator  (øremærke eller bolus) . I modsætning til option 1 vil denne option 
kræve, at der udarbejdes EU-retsforskrifter for EID, og at der udvikles aflæsningsudstyr, som 
ikke går videre end de inte rnationale ISO-standarder.   
 
 
 
3 Tabel 1: Oversigt over officielle identifik ationsmærker pr. kreatur for hver option 
 
 2.2 Frivillig mærkningsordning for oksekød
 
 
To forskellige scenarier analyseres  for frivillig mærkning af oksekød: 
OPTION 1  – Ikke foretage sig n oget (basisscenariet ): Ingen ændring af den eksisterende 
ordning  OPTION 2 – afskaffelse af den frivillige mærkning af  oksekød. De særlige bestemmelser om 
frivillig mærkning af oksekød udgår af forordning (EF) nr. 1760/2000.  
 
3. ANALYSE AF OPTIONERNE
 
 
3.1 EID for kvæg 
 
Denne analyse er baseret på tre kilder: i) en  ekstern undersøgelse, de r blev afsl uttet i 20091; ii) 
data, der leveres af medlemsstaternes kompet ente myndigheder og iii) data, der indsamles 
under høringer med interessenter. Analysen vise r, at direkte omkostninger og fordele ikke 
distribueres ligeligt i hele fødekæden. Om kostninger, der primært vedrører udstyr 
(transpondere og aflæsningsenheder), bæres hovedsagelig af landbrugerne  Det fulde 
økonomiske udbytte af den elektroniske anordni ng (eksempelvis ved tidlig elektronisk 
aflæsning, inden kvæget forlader bedriften) , ligger imidlertid hos de efterfølgende 
produktionsled i fødekæden (f.eks. markeder, saml esteder og slagterier). Desuden er det en 
fordel for de kompetente myndigheder, at al le data kan behandles automatisk, hvilket 
reducerer arbejdsomkostningerne. Undersøgelsen  konkluderer, at den frivillige option (2A) i 
forbindelse med indførelsen af EID i kvægsektoren på basis af harmoniserede standarder vil 
være den foretrukne option.  
 Virkninger af option 1 "Ikke foret age sig noget" (basisscenariet)  
 
Hvis der ikke foretages nogen ændring af de  nuværende bestemmelser, skal det enkelte 
kreatur identificeres ved hjælp af to konventione lle, synlige øremærker. Hvis brugerne ønsker 
at anvende elektroniske identifikat orer på frivillig basis, vil dette være som et supplement til 
                                                
 
1 Undersøgelse vedrørende indførelsen af elektronisk id entifikation (EID) som officiel metode til at identificere 
kvæg inden for EU 
http://ec.europa.eu/food/animal/identification/bovi ne/docs/EID_Bovine_FinalReport_04062009_en.pdf 
/ 
  Option 1  
Scenariet 
"Ikke 
foretage sig 
noget " Option 2 FRIVILLIG
"EU-medlemsstater kan 
vælge en obligatorisk 
ordning"  
2A Option 2 
FRIVILLIG 
"Interessenter kan frivilligt 
vælge EID"  2B Option 3 
"Obligatorisk 
på EU-plan"  
Konventionelt 
øremærke   
       2 
 1 (for EU-medlemsstater, der 
vælger en obligatorisk ordning )
2/1 (for EU-medlemsstater 
under 2B)   1 (ønsker at anvende EID)/ 
 2 (ønsker ikke at anvende 
EID/ 
 1 
 
 
Elektronisk 
transponder 
(øremærke eller bolus)   0 1  (for EU-medlemsstater, der 
vælger en obligatorisk ordning )
1/0 (for EU-medlemsstater 
under 2B) 
 1 (ønsker at anvende EID)/ 
0 (ønsker ikke at anvende 
EID/ 1 
 
 
4 de to officielle mærker. OPTION 1 behandler ikke de problemer,  der er indberettet af flere 
kompetente myndigheder i re visionsrapporter (Levnedsmi ddel- og Veterinærkontoret, 
oversigtsrapport 9505/2003). Der vil heller ikke være nogen reduktion i sektorens 
administrative byrde. De fleste adspurgte mene r, at den nuværende ordning for identifikation 
og sporing er effektiv, men at der er plads til forbedringer. F.eks. kan det være vanskeligt at 
foretage en nøjagtig sp oring af kvæg i nødstilfælde, fordi be driftsregistrene ikke altid er 
opdateret.  Eksempelvis kan der mangle dokumentation, data og dokumentation kan være 
dårligt organiseret, der kan være fejl i eller forsinket eller manglende  rapportering af visse 
begivenheder (fødsler, flytninger , dødsfald) til den centrale database, og registreringen af 
flytninger af dyr via markeder og sa mlesteder overholdes ikke altid.  
 De fleste adspurgte mener, at det nuværende spor ingssystem er effektivt,  men at der er plads 
til forbedringer. Nogle interessenter er overbeviste om merværdien af et fuldt ud integreret EID-system, hvor elektronisk identifikation er en forudsætning. Landbrugere, der ikke 
deltager i feltforsøg og/eller forskning vedrørende emnet, afviser idéen om obligatorisk 
indførelse af EID: de  kan ikke se nogen merværdi i at erstatte et konventionelt øremærke med 
et elektronisk.  
 Hovedproblemet i forbindelse med denne option er manglen på harmoniserede tekniske EU-
standarder.  Den enkelte medlemsstat kan vælge de standarder, den ønsker, og denne 
fremgangsmåde kan medføre en mangel på harm onisering. Hvis de teknologier, der anvendes 
i en given medlemsstat, ikke er de samme, so m vælges i en anden medlemsstat, vil det ikke 
være muligt at gennemføre elektronisk udveksli ng af data i tilfælde af eksport fra en 
medlemsstat til en anden, og dermed vil fordelene ved EID-systemer gå tabt. Hvis der ikke foretages nogen ændring af de nuværende bestemme lser, skal det enkelte kreatur identificeres 
ved hjælp af to konventionelle, synlige øremærke r. Den individuelle sporing af kvæg sikres. 
Hvis brugerne ønsker at anve nde elektroniske identifikat orer, åbner den nugældende 
lovgivning mulighed herfor, men kun som supplement til de to officielle (konventionelle) 
øremærker, hvilket giver i alt tr e identifikationsmærker . Hvis en landbruger beslutter sig for at 
vælge denne løsning til trods for manglende ha rmonisering af tekniske standarder, vil denne 
option blive dyrere end option 2 (frivillig) og option 3 (obligatorisk), da dyrene skal være 
forsynet med tre i stedet for to identifikatorer.  
 
Virkninger af option 2 Frivillig ordning 
 
Under OPTION 2 er det ikke muligt at forudsig e præcist, hvilke EU-medlemsstater og/eller 
bedrifter, der vil indføre EID på frivillig ba sis, hvilket gør det vanskeligt at foretage 
specifikke beregninger for de to deloptione r i omkostningsmodellen. Derfor forventes de 
samlede omkostninger i forbindelse med OP TION 2 at ville ligg e et sted mellem 
omkostningerne for OPTION 1 og OPTION 3. Hvis EID under O
PTION 2A i sidste ende bliver 
obligatorisk i en specifik medlemsstat,  vil dette betyde identiske  omkostninger i forhold til 
OPTION 3. Omkostningstallene pr. medlemsstat vi lle således være som angivet i bilag VI og 
i undersøgelsen om indførelse af elektronisk identifikation (EID) so m en officiel metode til at 
identificere kvæg inden for EU. Der foreligger ingen definitive data om, hvilke EU-
medlemsstater, der ville vælge OPTION 2A eller 2B , og det vil være vanskeligt at gætte sig 
frem til disse oplysninger i denne beretning. I denn e beretning henvises der imidlertid allerede 
til en række EU-medlemsstater, som har besluttet sig for at indføre elektronisk identifikation 
af kvæg på frivillig basis. 
 
 
5 En af de væsentligste fordele ved den fr ivillige fremgangsmåde, uanset om det er O PTION 2A 
eller O PTION 2B, er baseret på den kendsgerning, at de erhvervsdrivende vil have tid til at 
blive fortrolige med EID-systemet og se den merværdi, som det vil betyde under særlige omstændigheder. Den frivillige fremgangsmåde lader det være op til medlemsstaterne og de 
private erhvervsdrivende at organisere sig på en sådan måde, at de kan vurdere, om det rent 
faktisk udgør en forbedring: at overveje regionale forskelle, forskellige produktionstyper, og hvorvidt optionen er tilstrækkeligt fleksibel til at  blive støttet af de offentlige myndigheder. 
Allerede på nuværende tidspunk t er elektronisk identifika tion af kvæg tilladt i flere 
medlemsstater og anvendes af landbrugere/pri vate erhvervsdrivende som følge af 
erhvervsmæssige interesser og forvaltningskrav.  Hvis indførelsen af EID blev frivillig, må det 
antages, at denne ordning ville blive valgt af brugere, som i øjeblikket drager nytte af de umiddelbare fordele for bedriftsforvaltningen. De tte er en fuldstændig individuel beslutning, 
der tages af økonomiske årsager ( markedsrelateret ) af den enkelte erhvervsdrivende.  Men 
disse erhvervsdrivende er også  parate til at overveje friv illig EID, afhængigt af hvad 
Kommissionen foreslår med hensyn til regellempe lser. Hvis individuelle oplysninger f.eks. 
blev registreret centralt, ville der ikke være noget behov for at have registre, der føres på hver 
enkelt bedrift, eller anvende flytningsdokumenter
 (som er nødvendige, selv om der ikke 
kræves pas); det ville også være et incitament at muliggøre rapportering fra tredjeparter  
(f.eks. transportfirmaer  - således at brugeren ikke behøver at rapportere  fraflytning, som det 
allerede gør sig gældende for andre arter). En dvidere blev det fremhævet, at der ville kunne 
tilvejebringes signifikante fordele, hvis frafly tningen kunne registreres ved et kritisk 
kontrolpunkt (f.eks. et marked eller et slagte ri). Hvis disse andre ændringer inkluderes i 
forordningen, ville brugerne kunne se kva ntificerbare regellempelser og ville derfor selv 
kunne beslutte af anvende EID. Fuld ekstrapolation på medlem sstats- eller EU-niveau ville 
imidlertid forblive vilk årlig og kunne hurtigt føre til de fo rkerte konklusioner. Den frivillige 
fremgangsmåde kan dog have negative konse kvenser på kort sigt, da EU kan blive 
konfronteret med forskellige situationer i forskel lige medlemsstater, hvilket kan betyde, at der 
opstår et vist niveau af forv irring med hensyn til identifika tion. Ved samhandel i EU kan det 
blive temmelig vanskeligt at s pore, hvilken type officiel id entifikation der anvendes. På 
samme måde som ved OPTION 1 mener nogle EU-medlemsstater (og interessenter), at den 
nuværende ordning for identifikatio n og sporing er fuldt ud ope rationel og tilf redsstillende. 
Hvad angår forbrugertillid, vil det under OPTION 2 blive svært at fastslå forskellen mellem 
EID-kød og konventionelt mærket kød, så her bør de r ikke være nogen vi rkning. Men for de 
nationale eller regionale systemer for sporing kan det betyde større nøjagtighed og hastighed 
for de EU-medlemsstater, som beslutter sig for at vælge Option 2A, hvilket ville styrke 
forbrugertilliden. 
 Virkninger af option 3: " Obligatorisk ordning" 
 
Denne option er måske ikke den bedste frem gangsmåde, da nogle interessenter (f.eks. små 
landbrugere) vil blive økonomisk dårligt stillede , men det vil være den mest effektive option 
med hensyn til forbrugerbeskyttelse (sporing), reduktion af den administrative byrde og 
med henblik på at undgå de risici, der er forbundet med sameksistensen af to 
identifikationssystemer. Denne option vil også være delvist berettiget med hensyn til at opnå 
en bedre sammenhæng med EU-politikker vedr ørende EID i forbindelse med andre arter 
(f.eks. får). Analysen af O
PTION 3 (obligatorisk) fører til de n konklusion, at de fleste 
omkostninger bæres af landbrugerne, mens ford elene distribueres i hele fødekæden. Et 
væsentligt kritikpunkt er, at det ikke er dem, der betaler, som reelt får fordel af investeringen. 
Undersøgelsen  sondrer under OPTION 3 mellem den frem gangsmåde, hvor alle kreaturer skal 
have en elektronisk identifikator inden for det første år  efter den nye foror dnings ikrafttræden 
 
6 (enkeltforordning - se tabel 8),  og en overgangsordning , som vil betyde, at det kun er nyfødte 
dyr, der forsynes med en elektronisk identifikat or. Nogle interessenter (især repræsentanter 
for kødindustrien) har givet udtryk for, at de foretrækker den obligatoriske option og 
implementeringen heraf "inden for et år" . Option 3 ville ikke medføre de problemer, der er 
beskrevet under OPTION 2, i forbindelse me d sameksistensen af to forskellige 
identifikationssystemer for dyr. OPTION 3 ville indebære, at alle interessenter ville anvende EID, og dermed kunne der opnås optimale forbedri nger af sporing med hensyn til nøjagtighed 
og hastighed.  I relation til den økonomiske virkning  på interessenter vil den gruppe, der påvirkes mest, være 
kvægavlere , fordi de bærer omkostningerne til mæ rkning. En sammenligning af elektronisk 
aflæsning og manuel aflæsning (option 3 versus  option 1), viser tyde ligt, at stigningen i 
udstyrsomkostninger (identifikatorer og aflæsn ingsenheder) ikke automatisk kompenseres 
landbrugerne i form af besparelser i arbejdso mkostninger. Nogle EU-medlemsstater kan 
vælge at kompensere landbrugern e for omkostningerne til mærkni ng ved at gøre brug af fonde 
til udvikling af landdistrikterne og andre fo rmer for statsstøtte. OPTION 3 kan positivt 
reducere risikoen for fejl ved identifikation, regi strering og/eller anmeldelse af flytninger af 
dyr, hvilket resulterer i poten tielle reduktioner i de direkt e betalinger og andre ordninger 
under den fælles landbrugspolitik i forhold ti l OPTION 1 og 2. Virkningen af brugen af 
RFID-transpondere i forbindelse med automatisering af mejeri - og kalvekødsproduktionen  
er beskrevet detaljeret i bilag XXI , hvor det konkluderes, at br ugen af RFID-transpondere i 
forbindelse med automatisering af  bedriften er en fordel for kvægavlerne, selv om den er 
mindre fordelagtig for mælkeproducenterne, som allerede har et højt automatiseringsniveau. 
På den anden side vil elektronisk aflæ sning være mere omkostningseffektiv for markederne, 
samlestederne og i mindre omfang for slagterierne.  Disse interessenter  flytter dyr hyppigt, 
og de vil udelukkende have omkostninger ti l aflæsningsudstyr og ikke til mærkning. 
Virkningen for EID-leverandører (virks omheder) kan afhænge af, hvordan EU-
medlemsstaterne vælger at organisere fo rsyningen (f.eks. udbud, nationale organer, 
eneleverandøraftale pr. EU-medlemsstat osv.). Nogle interessenter (især repræsentanter for 
kødindustrien) har givet udtryk for, at de  foretrækker den obl igatoriske option og 
implementering heraf "inden for et år" . Der vil være budgetmæssige konsekvenser for de 
kompetente myndigheder , da de nuværende it-systemer nødvendigvis skal tilpasses til at 
dække elektronisk identifikation. Undersøgelsen konkl uderede, at det vil være en fordel for de 
kompetente myndigheder, at alle data automa tisk ville blive behandlet elektronisk, hvilket 
giver dem besparelser i arbejdsomkostninger  og reducerer den administrative byrde . 
EID kan have en positiv virkning med hensyn til at forenkle de kompetente myndigheders aktiviteter såsom revision af ordningen med di rekte betalinger og andre ordninger under den 
fælles landbrugspolitik (i det de tilsynsførende efter alt at dømme a llerede på nuværende 
tidspunkt bliver udstyret med af læsningsenheder til elektronis k aflæsning af får og geder). 
Kompetente myndigheder kan ha ve større fordel af OPTION 3 end af Option 2 og 1. Den 
mulige virkning på forbruger priserne vil være mindre i for hold til OPTION 1. På grundlag af 
den antagelse, at der skal ske en stigning i kødp riserne for at afbøde en EID-afledt stigning i 
produktionsomkostningerne, ville kødpris erne stige med maksimalt 1 %.  
 Nedenstående oversigtstabelle r giver oplysninger om de økonomiske virkninger af de 
anslåede omkostninger for alle officielle kvægregistreringsopgaver i forbindelse med 
basisscenariet (option 1, men angivet i tabeller ne som option 3) og den obligatoriske option 
(option 3, men angivet i tabeller ne som option 1) pr. opgave og for alle erhvervsdrivende. Her 
kan de samlede omkostninger, som overstiger ba sisscenariet, kaldes frem. Omkostningerne i 
 
7 forbindelse med den obligatoriske option (a ngivet som option 1 i tabellen) afspejler 
variationerne afhængigt af , om der anvendes elektroniske øremærker og boluser. 
 
Tabel 2: Omkostningssammenligning for obligatoriske optioner og basisoptioner pr. opgave og under to 
scenarier 
 
 
Tabel 3: Omkostningssammenligning for obligatoriske optioner og basisoptioner for hver type erhvervsdrivende 
(i 1.000 EUR og i %) og under to scenarier 
 
 
 
3.2 Frivillig mærkningsordning for oksekød  
Der findes to forskellige scenarier for frivillig mærkning af oksekød: 
Option 1  – Ikke foretage sig noget (basisscenariet ): Ingen ændring af  den eksisterende 
ordning  
 
8 Option 2 – afskaffelse af den frivillige mærkning af oksekød.  De særlige bestemmelser om 
frivillig mærkning af oksekød ville udgå af forordning (EF) nr. 1760/ 2000, men obligatorisk 
mærkning i forbindelse med oksekødet s oprindelse ville forblive uændret. 
Økonomisk virkning af foretrukken op tion sammenlignet med basisscenariet: den 
administrative procedure til forbedring af de frivillige oplysninger på mærkningen af oksekød ville forsvinde. Erhvervsdrivende vil fortsa t kunne anvende eksisterende mærkninger. 
Forbrugeroplysninger vil ikke være i fare, da  alle oplysninger på mærkningen ville falde 
under den eksisterende horisont ale EU-lovgivning, der vil finde anvendelse for oksekød på 
samme måde, som det allerede gør sig gælde nde for andre kødtyper. I "EU-projektet om 
måling af bundlinje og mindskning af administ rative omkostninger" bl ev der beregnet en 
mulig reduktion i den administrative byrde på 362 000 EUR. Bilag VIII gi ver en detaljeret 
oversigt over virkningerne for forskellige erhvervsdrivende.  
 4 DE FORETRUKNE OPTIONER
 
 4.1 EID for kvæg 
 
Det kan konkluderes, at "O
PTION 3 : Obligatorisk" ikke er den bedste fremgangsmåde i 
øjeblikket, da nogle interessenter (f.eks. sm å landbrugere) rammes hårdt økonomisk, men det 
ville være den mest effektive option med hensyn til forbrugerbeskyttelse (sporing), 
reduktion af den admi nistrative byrde og med hensyn til at undgå de risici, der er 
forbundet med samhandel i EU . "OPTION 1:  Ikke foretage sig noget"  kan føre til 
forskellige tekniske standard er og have negative konsekvenser for samhandelen i EU. 
Desuden opfylder denne option ikke sektorens forventninger med hensyn til reduktion af den 
administrative byrde. "OPTION 2B: Frivillig på interessentniveau"  blev af de fleste 
adspurgte ikke anset for at være en tilfredsst illende option, fordi den kunne føre til oprettelsen 
af to forskellige systemer i hver EU-medlemsstat  og i sidste ende to forskellige markeder, 
hvilket ville skabe forvirring med mulige virk ninger på effektiviteten af den nuværende 
sporingsordning.  Ændringen i identifikationsordningen kan bedst indføres på frivillig basis (OPTION 2A), 
hvor den enkelte EU-medlemsstat får muli ghed for selv at tage stilling til , hvorvidt den 
ønsker at indføre EID på obligatorisk basis på sit eget nationale områ de. EU-medlemsstaterne 
har meget forskellige landbrugsmetoder og sektor organisationer. Af di sse årsager ville det 
være tilrådeligt at anbefale, at det er op til den enkelte medlemsstat at samarbejde med alle erhvervsdrivende i fødekæden med henblik på at vurdere merværdien ved EID og sikre 
accepten heraf, således at EID kan gøres oblig atorisk på det rette tidspunkt. Den enkelte 
medlemsstat kan beslutte at i ndføre EID ved lov på et passend e tidspunkt og dermed undgå at 
blive tvunget til det. 
OPTION 2A  kan begrænse de problemer, der er forbundet med 
sameksistensen af to forskellige identifikationssystemer, i forhold til OPTION 2B. Hvad angår 
reduktion af den administrative byrde, foretrækkes OPTION 2A frem for OPTION 2B. 
Konklusionen er, at selv om elektronisk id entifikation indebærer højere omkostninger i 
sammenligning med konventionel identifikation, er det blevet påvist, at der kan være fordele 
for virksomheder under særlige omstændigheder.  Det er kun, når man vurderer regellempelser 
og virksomhedsfordele sammen, at EID sandsynligvis vil blive accepteret af de erhvervsdrivende. Derfor ville den foretrukne option være en frivillig ordning (option 2), hvor 
medlemsstaterne har mulighed for at indfør e en obligatorisk ordning på nationalt plan 
(deloption 2A.)  Effektiviteten af og sammenhængen i option 2A vil kunne vurderes nogen tid 
efter gennemførelsen heraf. På basis af de nne vurdering kan Komm issionen reflektere 
yderligere over behovet for at styrke den oblig atoriske implementering af EID på EU-plan. 
 
9  
4.2 Frivillig mærkningsordning for oksekød  
Det kan konkluderes, at option 2 er den foretrukne option.