Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om kørekort (omarbejdet udgave)

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Indledning

Baggrund

Direktiv 91/439/EØF om kørekort [1] bygger på to hovedprincipper: at øge den frie bevægelighed for indbyggerne i EF og at bidrage til bedre færdselssikkerhed. Det er stadig de primære rettesnore for fremtidig lovgivning om kørekort.

[1] EFT L 237 af 24.8.1991, s. 1.

Kvantitativt set har de europæiske retsregler om kørekort direkte virkninger for et meget stort antal EU-borgere. Skønsmæssigt har over 60 af EU's indbyggere gyldigt kørekort (ca. 200 millioner mennesker). Mange af dem tager over grænserne i EU, privat eller erhvervsmæssigt, og hvert år er der mange, der flytter til et andet land. Den direkte virkning af Fællesskabets kørekortlovgivning for borgerne må derfor ikke undervurderes.

I den senere tid er der taget flere initiativer til at harmonisere de eksisterende nationale kørekortordninger. Lovgivningen om kørekort har dog fundet sted i etaper, så harmoniseringsgraden inden for de forskellige områder har været begrænset. Inden vedtagelsen af Rådets direktiv 80/1263/EØF var den vigtigste internationale lovgivning på området Wien-konventionen om vejtrafik (1968) [2]. Konventionen omhandlede international trafik over grænserne. Hvis en borger i Fællesskabet tog bopæl i en anden medlemsstat, fandt bilaterale aftaler anvendelse. I mange tilfælde måtte man ombytte sit kørekort og bestå en ny teoretisk og praktisk prøve samt til lægekontrol for at kunne få udstedt et kørekort i den nye bopælsmedlemsstat. EF-Domstolen anså denne praksis for at være en hindring af den fri bevægelighed for personer og opfordrede institutionerne til at vedtage den nødvendige lovgivning på området [3]. Med "Rådets første direktiv 80/1263/EØF om indførelse af et EF-kørekort" [4] indførtes således princippet om, at kørekort udstedt af andre medlemsstater skulle anerkendes uden krav om nye prøver. Man var dog nødt til at ombytte sit kørekort inden for et år efter at være flyttet til en anden medlemsstat.

[2] Konvention om vejtrafik af 8. november 1968, FN's traktater (United Nations Treaty Series - UNTS), bd. 1042, s. 17.

[3] Sag 16-78 Choquet (Samling af domstolens afgørelser 1978, s. 2293).

[4] EFT L 375 af 24.12.1980, s. 1.

Kravet om ombytning af kørekort var en tilbageværende administrativ hindring for den frie bevægelighed for personer inden for de rammer, som blev afstukket med direktiv 80/1263/EØF. Ofte var folk ikke klar over, at de havde pligt til ombytning, hvilket ikke er overraskende, da det ikke står nogen steder på kørekortet. Med direktiv 91/439/EØF blev denne procedure ophævet og princippet om gensidig anerkendelse indført. Anvendelsen og gennemførelsen af dette princip er dog blevet sinket af det forhold, at der ikke er sket nogen harmonisering inden for kørekorts gyldighedsperiode og hyppigheden af læge undersøgelser. På disse to punkter er der store forskelle mellem de juridiske kørekortsystemer i de 18 EØS-medlemsstater, og derfor er manglen på retssikkerhed for borgere, der flytter til en anden medlemsstat, snarere øget end mindsket. Dette er nærmere beskrevet i Kommissionens "Fortolkningsmeddelelse om EU-kørekort" fra marts 2002 [5].

[5] EFT C 77 af 28.3.2002, s. 5.

Det er vigtigt at ophæve denne manglende retssikkerhed, der hæmmer borgernes frie bevægelighed. Dette aspekt af kørekortreglerne falder inden for rammerne af de meget bredere mål, som Det Europæiske Råd opstillede i Lissabon-dagsordenen, hvor der sigtes mod at opnå et 100" effektivt fungerende indre marked. At fjerne den sidste hindring for den frie bevægelighed på dette område kan ses som afslutningen på en gradvis harmoniseringsproces.

Beskyttelse mod forfalskning

Efter den 11. september 2001 har beskyttelsen mod forfalskninger fået større betydning. Dette forhold har været rejst både på EU-plan og af regeringseksperter med ansvar for udstedelse af kørekort, og man har påpeget, at det er et væsentligt problem.

Det skal understreges, at det i den nuværende situation er næsten umuligt at kontrollere kørekort effektivt. Den manglende harmonisering af gyldighedsperioderne betyder, at der er over 80 forskellige gyldige modeller, der giver forskellige rettigheder, i omløb i medlemsstaterne. Og et kørekort giver ikke kun ret til at føre alle mulige slags køretøjer, deriblandt store og tunge køretøjer, det kan i mange EU-lande også bruges som legitimation ved åbning af bankkonti eller bestilling af flyvninger.

Af hensyn til sikkerheden mod forfalskninger og borgernes frie bevægelighed foreslås det derfor, at der nu tages følgende foranstaltninger:

* Stop for udstedelse af kørekort af papir; det vil på sigt yderligere begrænse antallet af kørekortmodeller i omløb. Den eneste EF-model for kørekort, der herefter udstedes, bliver en plastmodel i stil med kreditkort, hvad der giver bedre beskyttelse mod forfalskning.

* Sikringen mod forfalskninger øges yderligere ved indførelse af mulighed for at forsyne kørekortet med en mikrochip. På den måde kan de medlemsstater, der vælger at udstyre kørekortet med en mikrochip, gentage de oplysninger, der er trykt på kortet, i chippen. Denne begrænsede funktion vil gøre det muligt at øge sikkerheden mod forfalskning (f.eks. kan oplysningerne sikres ved brug af en passende infrastruktur for offentlige krypteringsnøgler (PKI: Public Key Infrastructure) og/eller digital signatur) og samtidig sikre, at borgernes persondata ikke misbruges. Mikrochippen må udtrykkelig kun indeholde de data, der er omfattet af funktionen som kørekort. Det sikrer, at kørekortet stadig kan inddrages efter en alvorlig færdselsforseelse.

* Der indføres et begreb om en begrænset administrativ gyldighedsperiode for kørekort. Det betyder:

* at kørekort regelmæssigt skal fornyes ved en administrativ procedure, hvad der vil gøre det muligt at opdatere beskyttelsen mod forfalskninger løbende

* at fotoet på kørekortet kan fornyes ved samme lejlighed - også det en yderligere beskyttelse mod forfalskning og en lettelse for forvaltningen og retshånd hævelsen på kørekortområdet.

Den begrænsede administrative gyldighedsperiode sætter ikke spørgsmålstegn ved indehaverens ret til at køre en give køretøjskategori; det er kun en pligt at forny det kort, der dokumenterer denne ret. Borgerne beholder deres velerhvervede rettigheder, men den regelmæssige fornyelse af dokumentet mindsker de store muligheder, der i dag er, for at forfalske det.

Det er denne sidste foranstaltning, der vil gøre det muligt samtidig helt at fjerne den sidste hindring for borgernes frie bevægelighed. Da alle nye kørekort for samme administrative gyldighedsperiode, som står på kørekortet, er der ikke brug for at anvende eller beregne anvendelsen af nationale regler, sådan som det er tilfældet i dag. Førerretten fremgår klart på selve dokumentet og kan således aflæses af indehaveren, såvel som af forvaltningen og de retshåndhævende myndigheder.

For de kørekort, der nu er i omløb, vil det foreliggende forslag med den nye administrative gyldighedsperiode afskaffe medlemsstaternes ret til at anvende deres egen gyldighedsperiode over for indehavere kørekort, der er udstedt af en anden medlemsstat, når de får sædvanlig bopæl på deres område. Deres kørekort er gyldige sålænge, som det står på det. Inden det udløber, skal indehaveren forny det i den medlemsstat, hvor han har sin sædvanlige bopæl. Disse regler vil endelig tilvejebringe den nødvendige retssikkerhed for indehavere af kørekort.

Det foreslå ikke, at alle eksisterende kørekort efter gamle modeller skal skiftes ud, hverken fordi de er utilstrækkeligt beskyttet mod forfalskning, eller på grund af forskellige gyldighedsperioder. En sådan bestemmelse ville betyde at der skulle ombyttes millioner af kørekort, og det ville være svært at håndtere, selv over en periode på fem eller ti år. Det foreslås derfor, at den begrænsede administrative gyldighedsperiode kun skal gælde for kørekort, der udstedes fra direktivets iværksættelsesdato. På den måde udfases de gamle modeller gravis.

Når man ikke fornyer alle eksisterende kørekort, vil man naturligvis i en længere periode stadig have kørekort af de gamle modeller med svagere beskyttelse mod forfalskning i omløb. Men direktiv 91/439/EØF forpligter allerede nu medlemsstaterne til træffe foranstaltninger mod forfalskning, og den pågældende artikel er omformuleret så forpligtelsen også gælder overvågning af forfalskning af ældre kørekortmodeller, så man efterhånden kan få udfaset disse. Det gør det muligt at sondre mellem ældre modeller, der er tilstrækkelig forfalskningsikre, og dem der ikke er beskyttet overhovedet. Med det foreliggende forslag vil Kommissionen have midler til at følge området nøje og iværksætte procedurer, hvis medlemsstaterne ikke af sig selv udfaser sådanne kørekort. Ansvaret påhviler dog i overensstemmelse med nærhedsprincippet medlemsstaterne, eftersom de er bedst i stand til at afgøre, hvor hurtigt ombytningen skal foregå.

Alle de her nævnte tiltag - indførelse af en begrænset administrativ gyldighedsperiode for nye kørekort og den deraf følgende gradvise mindskelse af antallet af kørekortmodeller, afskaffelsen af EF-modellen på papir og muligheden for at indsætte en mikrochip - vil medvirke til at øge sikkerheden mod forfalskning og mulighederne for retshåndhævelse. De vil derfor også bidrage til øget sikkerhed i vejtransporten, hvad der er en vigtig faktor i beskyttelsen af EU's borgere, i betragtning af den udbredte adgang til at køre visse typer af køretøjer.

Trafiksikkerhed

Et andet vigtigt element i forslaget er de forhold der skal bidrage til øget færdselssikkerhed.

Ifølge artikel 11 i direktiv 91/439/EØF skal Kommissionen fremsætte forslag om harmonisering af underkategorier af køretøjer [6] inden for fem år efter direktivets ikrafttræden (dvs. før 1. juli 2001). I dag er underkategorierne valgfrie. Harmoniseringen af under kategorierne styrker princippet om trinvis adgang til at erhverve kørekort ("gradvis adgang til erhvervelse") ved at indføre forskellige alderskrav mellem 16 og 24 år afhængigt af køretøjets egenskaber og/eller førerens ansvar i forbindelse med særlige køretøjer. Derfor bør de valgfrie underkategorier gøre til obligatoriske kategorier. I denne forbindelse er en række køretøjsdefinitioner også ændret. Ændringerne skal ses på baggrund af hensynet til trafiksikkerheden.

[6] Direktiv 91/439/EØF opererer med følgende underkategorier: A1, B1, C1, C1+E, D1, D1+E. Hovedkategorierne er A - motorcykler, B - personbiler, C - lastbiler og D - busser.

Forslaget vil endvidere bringe direktiv 91/439/EØF i overensstemmelse med det nylige direktiv 2003/59/EF om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for erhvervschauffører [7]. Det betyder, at princippet om "gradvis adgang til erhvervelse" også vil finde anvendelse for lastbil- og buschauffører, der ikke er omfattet af direktiv 2003/59/EF.

[7] EFT L 226 af 10.9.2003.

Det er også vigtigt her at nævne, at der indføres en kørekortkategori for knallerter. Som et populært transportmiddel, særlig for unge, men også er en af de mest sårbare kategorier af køretøjer, bør knallerter ikke længere lades uden for rækkevidden af disse lovregler.

Selv om kørekortreglerne i vidt omfang er harmoniseret, og gensidig anerkendelse er indført som generelt princip, er reglerne for en central person i processen, den køreprøvesagkyndige, ikke på nogen måde harmoniseret. Der er i øjeblikket store forskelle i kvaliteten af de køreprøvesagkyndiges uddannelse, selvom deres opgaver er ens i alle medlemsstater. Derfor bør der indføres et nyt bilag IV om mindstekriterier for køreprøvesagkyndiges grund- og efteruddannelse. Det burde efterhånden føre til mere ensartede køreprøver i EU og EØS.

Medlemsstaterne kan kræve, at der foretages lægeundersøgelser eller træffes andre forholdsregler til fremme af færdselssikkerheden på det tidspunkt, hvor kørekortet skal fornyes administrativt. Der bliver ikke i denne omgang EU-dækkende pligt til helbredskontrol for indehavere af kørekort til personbil eller motorcykel. Men hyppigheden af den lægekontrol, der allerede nu er obligatorisk for indehavere af bus- og lastbilkørekort, harmoniseres og kommer til at falde sammen med den administrative fornyelse.

Sidst, men ikke mindst handler forslaget om en sammenhængende, fælleseuropæisk håndtering af inddragelse af kørekort. Det vil ske ved at styrke princippet om, at der kun må være ét kørekort per indehaver. I dag er der for mange borgere, der slår sig ned i en anden medlemsstat med det formål at søge om nyt kørekort dér, når deres sædvanlige bopælsstat har inddraget deres kørekort på grund af en alvorlig overtrædelse af færdselsreglerne. Det er overordentlig utilfredsstillende ud fra et trafiksikkerhedssynspunkt og er de facto en overtrædelse af direktiv 91/439/EØF [8]. I det foreliggende forslag står der, at medlemsstaterne ikke må udstede kørekort til en person, hvis kørekort er inddraget, og som således stadig indirekte er indehaver af et andet kørekort. Dermed skulle forslaget kunne løse problemet med "kørekortturisme" og supplere konventionen om gensidig anerkendelse af inddragelse af kørekort [9], der handler om samme forhold for personer der færdes internationalt, et emne, der i øvrigt behandles i Geneve- [10] og Wien-konventionerne [11].

[8] I artikel 7, stk. 5, i direktiv 91/439/EØF står der: "Ingen person må være indehaver af mere end ét kørekort udstedt af en medlemsstat."

[9] Rådets retsakt af 17. juni 1998 om udarbejdelse af konventionen om afgørelser om frakendelse af førerretten, EFT C 216 af 10.7.1998.

[10] Konvention om færdselssikkerhed af 19. september 1949, United Nations Treaty Series, Vol. 125, s. 3.

[11] Se fodnote 2.

Omarbejdet udgave

Det foreliggende forslag er en omarbejdet udgave af direktiv 91/439/EØF i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale om omarbejdning af retsakter [12]. Det indebærer, at det i én og samme tekst samler både de indholdsmæssige ændringer, der foretages i direktiv 91/439/EØF, og dens uændrede bestemmelser. Forslaget skal erstatte og ophæve direktiv 91/439/EØF. Det skulle medvirke til at gøre EF-lovgivningen lettere tilgængelig og gennemskuelig.

[12] Interinstitutionel aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter, EFT C 77 af 28.3.2002.

Opsummering

Forslaget har altså følgende tre hovedmål:

* At reducere mulighederne for forfalskning: muligheden for at udstede kørekort efter papirmodellen afskaffes til fordel for plastmodellen, som bliver enerådende; der bliver mulighed for at indsætte en mikrochip i kørekortet; der indføres en begrænset administrativ gyldighedsperiode for alle nye kørekort, der udstedes efter direktivets iværksættelsesdato.

* Garanti for borgernes frie bevægelighed: den begrænsede administrative gyldigheds periode har også denne virkning, og desuden harmoniseres hyppigheden af læge undersøgelser for erhvervschauffører.

* Bidrag til større færdselssikkerhed: der indføres kørekort for knallerter; princippet om gradvis adgang til at erhverve kørekort for de kraftigste køretøjstyper; der indføres mindstekrav til køreprøvesagkyndiges grund- og efteruddannelse; princippet om ét kørekort per indehaver styrkes.

I. Reduktion af misbrugsmulighederne

I.1. Situationen nu

(1) Et kørekort giver indehaveren førerret til et køretøj af en bestemt kategori. Denne ret anser både samfundet og lovgiveren i medlemsstaterne og Fællesskabet for særdeles vigtig. For mange mennesker giver et kørekort adgang til større bevægelsesfrihed. Lovgiveren har fastlagt strenge regler for udstedelse og fornyelse af kørekort; reglerne forvaltes af kompetente myndigheder og bygger på princippet om sædvanlig bopæl. Det kræver at der føres streng kontrol med hele processen. Direktiv 91/439/EØF går så vidt som at forbyde besiddelse af mere end ét kørekort.

(2) Men når først et kørekort er udstedt, er det ikke alle medlemsstater, der følger op med strenge regler om jævnlig fornyelse af dokumentet. Den manglende harmonisering af kørekorts gyldighedsperiode er en væsentlig grund til det meget store antal forskellige kørekortmodeller (over 80), som i øjeblikket er gyldige og i omløb i EØS-medlemsstaterne, og hvoraf de fleste ikke er i overensstemmelse med de harmoniserede EF-modeller. Mange er adskillige årtier gamle og meget lette af forfalske. Derfor er retshåndhævelsen på kørekortområdet næsten lig nul. Med de rettigheder et kørekort giver, bør denne situation forbedres hurtigt og drastisk.

(3) For at afklare situationen og i overensstemmelse med bestemmelsen i artikel 10 i direktiv 91/439/EØF har Kommissionen vedtaget en beslutning om ækvivalenser mellem visse kørekortkategorier i form af en beskrivende sammenfatning [13]. Beslutningen giver et overblik over alle gyldige kørekortmodeller og fastsætter rettigheder i forhold til kategorierne i artikel 3 i direktiv 91/439/EØF [14]. Ækvivalenstabellerne i beslutningen er ret komplicerede og afklarer ikke sagen, men giver blot en beskrivelse af alle gældende kørekort. Ved at harmonisere gyldighedsperioderne kan man efterhånden få nedbragt antallet af kørekortmodeller.

[13] Kommissionens beslutning 2000/275/EF af 21.3.2000 om ækvivalens mellem visse kategorier af kørekort, EFT L 91 af 12.4.2000, s. 1.

[14] Et eksempel på ækvivalens: et kørekort til kategori B udstedt i Tyskland mellem 1. juni 1982 og 2. oktober 1990 svarer til kategori B, B+E, C1 og C1+E i artikel 3 i direktiv 91/439/EØF.

(4) I øjeblikket er der fire medlemsstater, som ikke har nogen begrænsning på gyldighedsperioden for kørekort til bil og motorcykel [15]. I mange andre medlems stater er visse kørekortkategorier gyldige i mange årtier. Ved at indføre en harmoniseret og jævnlig obligatorisk ombytning af kørekort kunne man ajourføre alle nye dokumenter og ved den lejlighed tage den nyeste teknik i brug for at mindske risikoen for falskneri og svig nedbringes.

[15] Belgien, Frankrig, Tyskland og Østrig. Frankrig har dog for nylig besluttet at ændre denne politik, og er ved at indføre nye regler på området.

(5) Jævnlig fornyelse af kørekortet sikrer også, at fotografiet i kørekortet er et nyere portræt af indehaveren. Dette problem er størst i de medlemsstater, hvor gyldigheden er ubegrænset.

(6) En bivirkning af disse foranstaltninger vil være øget transportsikkerhed. Færre og mere forfalskningssikre kørekortmodeller, der fornyes med regelmæssige mellemrum og dermed er lettere at spore, vil øge mulighederne for effektiv retshåndhævelse og ordentlig forvaltning.

I.2. Forslag

Forslag 1: Bilag I om modellen for papirkørekort udgår

(7) For at begrænse antallet af forskellige kørekortmodeller i omløb og for at øge sikkerheden mod forfalskning bør modellen for papirkørekort afskaffes.

Forslag 2: Valgfri indsættelse af en mikrochip

(8) For yderligere at øge beskyttelsen mod forfalskning bør medlemsstaterne få mulighed for at indsætte en mikrochip i EF-modellen for plastkørekort. Ved at gentage de oplysninger, der er trykt på kortet i mikrochippen kan man øge beskyttelsen mod forfalskning og samtidig sikre, at borgernes persondata beskyttes. Mikrochippen må kun indeholde de data, der er omfattet af som kørekortfunktionen. Det sikrer, at kørekortet stadig kan inddrages efter en alvorlig færdsels lovovertrædelse.

(9) De tekniske specifikationer skal Kommissionen opstille gennem udvalgsproceduren for at sikre fremtidig interoperabilitet. Det vil yderligere øge dokumentets sikkerhed mod forfalskning og dermed kontrolmulighederne. Dette vil desuden have den sekundære virkning, at sikkerheden højnes inden for transportoperationer og brug af køretøjer generelt.

Forslag 3: Administrativ fornyelse (ny artikel 7, stk. 2)

(10) Kørekort til kategori AM, A1, A2, A, B, B1 og B+E, som medlemsstaterne udsteder efter dette direktivs ikrafttræden, bliver administrativt gyldige i højst 10 år. Kørekort, der udstedes til over 65-årige, får en administrativ gyldighedsperiode på højst 5 år.

(11) Kørekort til kategori C, C+E, C1, C1+E, D, D+E, D1 og D1+E, som medlemsstaterne udsteder efter dette direktivs ikrafttræden, bliver administrativt gyldige i højst 5 år. Kørekort i disse kategorier, der udstedes til over 65-årige, får en administrativ gyldighedsperiode på højst 1 år. Det er allerede gældende praksis i de fleste medlemsstater.

(12) For kørekort (alle kategorier), som medlemsstaterne udsteder, før denne ændring af direktiv 91/439/EØF træder i kraft, gælder disse administrative gyldighedsperioder kun i de tilfælde, hvor den gyldighedsperiode, der er anført på kørekortet, udløber, eller hvis det skal erstattes efter tab eller tyveri.

Forventede resultater

(13) En harmoniseret, obligatorisk og regelmæssig administrativ fornyelse af kørekort medvirker til opfyldelsen af følgende mål:

* forebyggelse af forfalskning: alle kørekort i omløb opdateres jævnligt med de seneste sikkerhedsegenskaber for at reducere forfalskning og svig, og billedet på kørekortet vil til enhver tid være et nyere portrætfoto af indehaveren

* antallet af kørekortmodeller i omløb reduceres efterhånden: dermed forenkles den nuværende situation, og kontrolmulighederne forbedres

* friere bevægelighed for kørekortindehavere: kørekorts gyldighedsperiode harmoniseres, og der er ikke længere begrænsninger, som skyldes anvendelse af nationale gyldighedsperioder eller krav om regelmæssige læge undersøgelser.

(14) Reglen får ingen virkning for velerhvervede rettigheder og gælder derfor kun for nyudstedte kørekort. Kun i de tilfælde, hvor et kørekort, der er udstedt før dette direktivs ikrafttræden, alligevel skal fornyes, eller hvis det skal fornyes på grund af tab eller tyveri, vil den nye administrative gyldighedsperiode blive taget i brug. I så fald skal der udstedes et kørekort efter den nye fælles plastkortmodel, der er fastlagt i dette direktiv, i overensstemmelse med artikel 1, stk. 1, og bilag I.

(15) Kørekort til kategori C eller D (og de tilsvarende underkategorier og påhængs vognskategorier) giver så omfattende rettigheder, at gyldighedsperioden kun bør være 1 år når de udstedes til over 65-årige.

II. Sikring af borgernes frie bevægelighed

II.1. Situationen nu

(16) Ifølge artikel 16, stk. 2, i direktiv 91/439/EØF skal medlemsstaterne anerkende alle hinandens kørekort. Dette princip finder anvendelse uden yderligere formaliteter [16].

[16] Omfanget af princippet om gensidig anerkendelse er fastsat af EF-Domstolen i punkt 26 i sag C-193/94 Skanavi: "Artikel 1, stk. 2, [bestemmer], at de kørekort, som medlemsstaterne udsteder, uden nogen formaliteter skal anerkendes gensidigt". Et eksempel på en formalitet ville være registrering af kørekort, når man skifter bopæl til en anden medlemsstat.

(17) I øjeblikket hæmmes opfyldelsen af princippet om gensidig anerkendelse af kørekort, der er udstedt i en medlemsstat, af, at der ofte anvendes nationale bestemmelser om kørekorts gyldighed og hyppigheden af lægeundersøgelser. Denne praksis er i overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, som er en undtagelse i forhold til det generelle princip i artikel 1, stk. 2.

(18) Anvendelsen af artikel 1, stk. 3, betyder, at en EU-borger, der flytter sin sædvanlige bopæl fra en medlemsstat til en anden, måske skal til lægekontrol, eller skal have kørekortet fornyet på et andet tidspunkt, end den dato, der fremgår af kortet, og som ville have været gældende i den udstedende medlemsstat. I øjeblikket har næsten alle medlemsstaterne forskellige ordninger for lægekontrol og gyldighedsperioder. Det betyder, at ingen borger, der flytter til en anden medlemsstat, kan vide hvornår kørekortet udløber, fordi gyldighedsperioderne er forskellige, eller hvornår han eller hun skal have en lægeundersøgelse, som er forskrevet i tilflytningslandet.

(19) For at opnå reel gensidig anerkendelse af alle kørekort, som udstedes i medlemsstaterne, skal de nedenfor opridsede regler om gyldighedsperioder og lægeundersøgelser vedtages.

Gyldighedsperioder

(20) Gyldighedsperioderne for kørekort endnu ikke harmoniseret. I nogle medlemsstater udstedes kørekort til visse kategorier for livstid, i andre skal kørekortene fornys med jævne mellemrum fra en vis alder.

(21) Artikel 1, stk. 3, giver medlemsstaterne lov til at anvende deres nationale bestemmelser om kørekorts gyldighedsperioder. Og de er i praksis vidt forskellige. Det betyder, at et bopælsskifte i de fleste tilfælde også indebærer en ændring af kørekortets gyldighedsperiode. F.eks. har en tysker, der flytter til Nederlandene, et kørekort, hvoraf det fremgår, at det gælder resten af livet. Men i Nederlandene anvendes den nationale lovgivning om gyldighedsperioder, og det tvinger tyskeren til at ombytte kørekortet efter ti år. Eller tænk på en svensker, der flytter til Spanien for at nyde sit otium. Dér konfronteres han med spanske krav om regelmæssige lægeundersøgelser og fornyelse af kørekortet (i stedet for den svenske rent administrative fornyelse hvert tiende år). Den situation giver retsusikkerhed og uigennemskuelighed, hvad der er kommet til udtryk i, at Kommissionen fra flere hundrede borgere har fået klager over, at princippet om gensidig anerkendelse ikke er effektivt gennemført i praksis, og at deres fire bevægelighed ikke er sikret.

(22) For kørekortindehavere, som flytter deres sædvanlige bopæl til en anden medlems stat, opstår der yderligere praktiske problemer med at beregne gyldighedsperioden. Eftersom gyldighedsperioderne varierer i medlemsstaterne, kan en kørekortindehaver få pålagt at ombytte sit kørekort i en medlemsstat, hvor en kortere gyldighedsperiode gælder, hvilket igen underminerer princippet om gensidig anerkendelse.

(23) Den situation er uigennemskuelig for både borgerne og myndighederne og skaber retsusikkerhed. Man kan ikke længere stole på, hvad der står på kørekortet. Det kan man kun afklare ved at harmonisere kørekortenes gyldighedsperioder. Alle nye kørekort, der udstedes efter vedtagelsen af dette direktiv, skal periodisk fornyes på grund af den administrative gyldighedsperiode og ombyttes med en ny model med de nyeste sikkerhedsegenskaber.

Lægeundersøgelser

(24) Dette spørgsmål har nær forbindelse med gyldighedsperioden. I de fleste medlemsstater falder obligatorisk lægekontrol sammen med kørekortets gyldighedsperiode. Men direktiv 91/439/EØF har ikke harmoniseret hyppigheden af lægeundersøgelser. Efter artikel 1, stk. 3, kan medlemsstaterne anvende den hyppighed for obligatoriske lægeundersøgelser, der gælder for deres egne borgere, over for borgere tager sædvanlig bopæl på deres område.

(25) Bilag III til direktiv 91/439/EØF fastlægger mindstekrav til fysisk og psykisk egnethed til at føre motorkøretøj. Alle kørekortindehavere skal opfylde bilagets krav både ved førstegangsudstedelsen og efter at have fået kørekortet.

(26) I bilag III til direktiv 91/439/EØF er kørekortkategorierne opdelt i to grupper. Gruppe 1 består af kategorierne A1, A, B1, B og B+E (personbiler og motorcykler), og gruppe 2 består af kategorierne C1, C1+E, C, C+E, D1, D1+E, D og D+E (busser og lastbiler).

(27) For gruppe 1 kræves der ikke lægeundersøgelse ved førstegangsudstedelsen af et kørekort. En lægeundersøgelse er kun obligatorisk, hvis der opstår tvivl om aspirantens egnethed til at føre et køretøj. Der foreskrives heller ikke lægeundersøgelser, efter at man har fået kørekort. De nuværende regler for hyppigheden af lægeundersøgelser for kørekort til disse kategorier (personbiler og motorcykler) er ikke ens for de fleste medlemsstaters vedkommende. Fremgangsmåderne i medlemsstaterne kan dog grupperes i tre hovedtyper:

* ingen obligatorisk lægeundersøgelse efter udstedelsen af første kørekort

* obligatoriske lægeundersøgelser fra en vis alder

* obligatoriske lægeundersøgelser med fem eller ti års mellemrum.

(28) Førere af busser og lastbiler (køretøjer i gruppe 2) skal til jævnlig lægekontrol efter direktiv 91/439/EØF. Der er dog ikke angivet noget om perioderne mellem kontrollerne. I praksis stiller alle medlemsstater krav om regelmæssig lægekontrol af disse førere, de fleste hvert femte år.

(29) De her beskrevne hindringer for reel gensidig anerkendelse af kørekort og for den frie bevægelighed for personer kunne fjernes ved en afklaring af de nationale regler for lægekontrol. Det kunne man opnå ved at harmonisere hyppigheden for førere i gruppe (busser og lastbiler), mens medlemsstaterne for gruppe 1 (personbiler og motorcykler) bør have mulighed for at forlange lægeundersøgelser, men kun på fornyelsestidspunktet. Det vil gøre forholdene lettere at gennemskue for både borgere og myndigheder, gøre borgernes frie bevægelighed til en realitet og højne trafiksikkerheden.

II.2. Forslag

(30) Disse problemer kan løses ved den regel om administrativ fornyelse, der er foreslået under punkt I.2. Forslaget sikrer reel fri bevægelighed for borgerne, hvad angår kørekort.

(31) For at give mulighed for at indføre en administrativ gyldighedsperiode, bør artikel 1, stk. 3, udgå. Alle nyudstedte kørekort får samme administrative gyldighedsperiode i hele EU. Alle gamle kørekort, der stadig er gyldige og i omløb, må anerkendes som de er, uden mulighed for at begrænse gyldigheden eller stille krav om restriktive foranstaltninger som f.eks. helbredskontrol.

III. Bidrag til øget færdselssikkerhed

III.1. Periodiske lægeundersøgelser

Situationen nu

(32) Jævnlig lægekontrol af bus- og lastbilchauffører er velbegrundet, fordi der påhviler dem et større ansvar. Desuden kræver køretøjernes egenskaber (vægt, dimensioner, last osv.) og de lange køretider stor ekspertise og særlig god fysisk form. Derfor skal disse chauffører til lægekontrol med jævne mellemrum efter kørekortets udstedelsesdato. Der skal stilles strengere krav til bus- og lastbilchauffører end til førere af personbiler og til motorcyklister.

(33) En anden grund til at foreslå, at hyppigheden af lægeundersøgelser for indehavere af kørekort i gruppe 2, især erhvervschauffører, er, at forskellige helbredskrav i medlemsstaterne kan føre til konkurrencefordrejning.

Forslag

(34) Med forbehold af, hvad Rådet måtte vedtage af regler i fremtiden, kan hver medlemsstat fortsat fastsætte hyppigheden af lægeundersøgelser, bortset fra synskontrol, for kørekort til kategori AM, A1, A2, A, B, B1 og B+E efter nationale kriterier, blot undersøgelserne falder sammen med fornyelsen af kørekortet.

(35) Ved hver administrativ fornyelse af kørekort til kategori C, C+E, C1, C1+E, D, D+E, D1 og D1+E kontrolleres det, at mindstekravene til fysisk og psykisk egnethed til at føre motorkøretøj, jf. bilag III til kørekortdirektivet, er opfyldt.

(36) Lægeundersøgelsen skal falde sammen med den administrative fornyelse af kørekortet. Det vil gøre forholdene lettere at gennemskue for borgerne. Udløbsdatoen på kørekortet skal klart angive, at det skal fornys; på det tidspunkt kan der kræves lægeundersøgelse for gruppe 1, mens den skal gøres obligatorisk for gruppe 2; der vil ikke blive krævet lægeundersøgelse på et tidspunkt, som er forskelligt fra kørekortets udløbstidspunkt.

(37) Lægeundersøgelser skal altid udføres i den sædvanlige bopælsstat, hvor fornyelsen finder sted. I overensstemmelse med nærhedsprincippet afgør medlemsstaterne selv, hvem den kompetente myndighed er.

III.2. Definitioner af køretøjskategorier [17]

[17] Ved 'køretøjskategorier' forstås køretøjer, man har ret til at føre, når man har et kørekort af en bestemt kategori.

(38) Anvendelsen af direktiv 91/439/EØF har vist, at der er behov for at tydeliggøre flere af køretøjskategorierne. Desuden giver artikel 11 i direktiv 91/439/EØF udtrykkelig Kommissionen pligt til at gennemgå underkategorierne senest fem år efter, at direktivet er trådt i kraft (dvs. før 1. juli 2001) og fremsætte forslag om harmonisering eller ophævelse af dem. Af trafiksikkerhedsmæssige hensyn gøres princippet om trinvis udvidet adgang til at erhverve kørekort ("gradvis adgang til erhvervelse") gældende for flere kørekortkategorier. I det følgende nævnes alle kategorier af hensyn til overskueligheden. Alle underkategorier gøres til kategorier i den foreslåede ændring, og de indføres i alle medlemsstater, bortset fra kategori B1, der indtil videre forbliver valgfri.

III.2.1. Motoriserede tohjulere

Situationen nu

Knallerter

(39) Knallerter er ikke nu omfattet af direktiv 91/439/EØF. Men ulykkesstatistikken viser, at der bør indføres en ny køretøjskategori for knallerter af trafiksikkerhedsmæssige hensyn. I nogle medlemsstater må man køre på knallert i en meget ung alder (helt ned til 14 år). Samtidig viser europæiske tal for trafikulykker, at der er stærk øget risiko for at blive indblandet i en ulykke, når man er meget ung. At indføre en harmoniseret kategori AM og en obligatorisk teoriprøve kan medvirke til bedre kontrol med denne sårbare gruppe trafikanter, og til at gøre dem mere opmærksomme på trafikkens krav.

(40) Det vil også gøre situationen klarere for knallertkørere, der krydser grænser. Desuden sigter forslaget mod at undgå de problemer borgere har nu, hvis de vil leje en knallert under en ferie. Retten til at køre knallert skal anerkendes i hele EU, hvis kørekortindehaveren flytter.

Lette motorcykler

(41) Lette motorcykler vil i dag sige motorcykler på højst 125 cm3 og højst 11 kW. Direktiv 91/439/EØF har ikke noget effekt/vægt-kriterium. Det kan føre til lettere og lettere cykler, der dermed får stadig stærkere accelerationsevne og højere tophastighed. Ved yderligere at indføre et kriterium for forholdet mellem effekt og vægt forhindrer man, at salgsindsatsen for meget lette og kraftige køretøjer målrettes mod indehavere af et A1-kørekort.

Motorcykler

(42) På nuværende tidspunkt indeholder direktiv 91/439/EØF følgende regel om trinvis udvidet adgang til at erhverve kørekort til tunge motorcykler: for at få ret til at køre motorcykler med et effekt/vægt-forhold på over 0,16 kW/kg eller en effekt på mere end 25 kW skal man have mindst 2 års erfaring på en mindre motorcykel med lavere specifikationer end de nævnte. Direktiv 91/439/EØF har altså inden for den nuværende kategori A, motorcykler, skabt en begrænset og en ubegrænset kategori. Det to slags motorcykler har hver sit piktogram på kørekortmodellen, men i betegnelsen skelnes der ikke, idet begge hedder kategori A.

(43) Mange af motorcyklerne i den begrænsede kategori A er "nedtunede". Ofte fremstiller producenterne motorcykler i den ubegrænsede kategori A på mellem 300 cm3 og 1000 cm3 for derefter kunstigt at reducere dem til den begrænsede kategori A. Denne såkaldte "nedtuning" fører i visse tilfælde til fremstilling af motorcykler, hvis egenskaber ikke svarer til den begrænsede effekt. Desuden kan der pilles ved disse motorcykler inden kørslen.

(44) Dertil kommer, at man let kan omgå kravet om to års kørselserfaring ved simpelthen at vente to år efter at have fået udstedt et kørekort til den begrænsede kategori A. F.eks. består nogle kørekortaspiranter prøven som 18-årige, hvorefter de ikke kører overhovedet, før de køber en tung motorcykel, når de fylder 20 år.

(45) Endelig kunne medlemsstaterne frafalde kravet om tidligere kørselserfaring og give direkte adgang til ubegrænsede motorcykler fra det fyldte 21. år. Næsten alle medlemsstater giver direkte adgang. Derfor kan aspiranterne vente, til de bliver 21, og det er der i praksis mange, der gør, da de små motorcykler ikke anses for attraktive nok.

(46) Derfor kører mange uerfarne unge motorcyklister rundt på de stærkeste motorcykler, og de nuværende regler giver ikke mulighed for at kontrollere, om de faktisk har fået erfaring med en mindre stærk først. Denne praksis svækker trafiksikkerheden. Derfor må der gøres en ende på den ved hjælp af nye køretøjskategorier, alderskrav og kriterier for adgangen til at erhverve kørekort.

(47) Disse nye kriterier skal begrænse mulighederne for at "nedtune" de kraftigere motorcykler for således at gøre den trinvise adgang uden praktisk prøve og hæve alderskravet for direkte adgang. Af samme grunde bør definitionen af den begrænsede kategori A ændres, så nye motorcyklister kan få erfaring med lidt stærkere motorcykler.

(48) Den nuværende kategori A's begrænsede og ubegrænsede versioner vil derfor blive omdefineret til hhv. en kategori A2 og en kategori A. For kategori A2 vil der blive indført et yderligere teknisk krav for at undgå "nedtuning" af motorcykler. Den trinvise adgang til at tage kørekort til denne kategori vil blive kontrolleret ved indførelse af en begrænset praktisk prøve.

(49) Definitionen for kraftige motorcykler ændres ikke, men alderskravet for direkte adgang til denne kategori hæves (se nedenfor).

Forslag

Knallerter

(50) Knallerter defineres som to- eller trehjulede køretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på højst 45 km/h og en forbrændingsmotor, hvis slagvolumen ikke er over 50 cm3, eller en elmotor, hvis maksimale kontinuerlige nominelle effekt ikke er over 4 kW. Knallerter med en maksimalhastighed på højst 6 km/h og pedalcykler med elektrisk hjælpemotor er ikke omfattet af definitionen. For trehjulede knallerter med andre forbrændingsmotorer må den maksimale nettoeffekt ikke overstige 4 kW. Denne definition er hentet fra direktiv 2002/24/EØF om standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer [18].

[18] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/24/EF af 18.3.2002 om standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer og om ophævelse af Rådets direktiv 92/61/EØF, EFT L 124 af 9. maj 2002, s. 1.

(51) For lette quadricykler, dvs. motoriserede firehjulede køretøjer, gælder der andre færdselsregler i mange forskellige tilfælde. Derfor forekommer det ikke rimeligt at medtage den type køretøj i dette direktiv. Definitionen stemmer med direktiv 2002/21/EF.

(52) Ret til at køre knallert gøres betinget af en teoretisk prøve som minimum. Medlemsstaterne kan stille yderligere krav, f.eks. en praktisk prøve eller en lægeundersøgelse. Indføres der yderligere krav, må det dog ikke hindre gensidig anerkendelse af kørekort, der er udstedt i andre medlemsstater.

Lette motorcykler

(53) Definitionen af lette motorcykler (kategori A1) bør ændres til motorcykler med et maksimalt slagvolumen på 125 cm3, en maksimal effekt på 11 kW og et effekt/vægt-forhold på højst 0,1 kW/kg.

(54) Artikel 3, stk. 5, i direktiv 91/439/EØF, hvorefter medlemsstaterne kan fastsætte strengere supplerende normer, bør udgå.

Motorcykler

(55) Motorcykeldefinitionerne bør ændres således:

* Kategori A2: motorcykler, med eller uden sidevogn, med en maksimal effekt på højst 35 kW og et effekt/vægt-forhold på højst 0,2 kW/kg og ikke afledt af motorcykler med mere end den dobbelte effekt.

* Kategori A: motorcykler med eller uden sidevogn.

Generelt

(56) Har man kørekort til en kategori af tohjulede motorkøretøjer, har man også ret til at køre en af de eventuelle lavere kategorier af motoriserede tohjulere.

(57) Det bør ikke længere forlanges, at personer, der har kørekort til kategori A1 eller A2, består en teoriprøve ved overgang til en højere motorcykelkategori. Der kan ikke sondres realistisk mellem teorikrav til kategorierne A1, A2 og A. På den måde udelukkes unødvendige prøver. Derimod bør den praktiske prøve med et køretøj i den relevante kategori opretholdes på grund af køretøjernes forskellige egenskaber i de to kategorier.

III.2.4. Biler (i kategori B, B+E og B1)

Situationen nu

(58) Der er praktiske problemer med den nuværende definition af kategori B. Efter den hører enheder af sammenkoblede køretøjer med en totalmasse på under 3 500 kg under kategori B, hvis påhængskøretøjets tilladte totalmasse ikke overstiger det trækkende køretøjs egenmasse. Det betyder, at førere, der udskifter enten trækkeren eller påhængskøretøjet kan blive pålagt at bestå en ekstra prøve for kategori B+E. Desuden findes der sammenkoblede enheder, som falder ind under kategori B og ikke B+E, selvom deres egenskaber og specifikationer kræver særlige færdigheder i kørsel med større påhængskøretøjer (i en del tilfælde er den sammenkoblede enhed over 10 meter lang). Derfor må der indføres en klar vægtgrænse i stedet for det nuværende kriterium, der bestemmes af forholdet mellem trækker og påhængskøretøj: Påhængskøretøjer med en tilladt totalmasse på over 750 kg må kun køres med et kørekort til B+E. Selv førere af køretøjer i kategori C og D skal bestå en yderligere prøve for at være berettiget til at trække påhængskøretøjer på mere end 750 kg. De nye definitioner for påhængskøretøjer i kategori B og B+E stemmer overens med de tekniske krav, idet der i praksis kræves et bremsesystem for påhængskøretøjer med en totalmasse på mere end 750 kg.

Forslag

(59) Definitionerne af biler bør ændres således:

* Kategori B: Biler med tilladt totalmasse på ikke over 3 500 kg med højst otte siddepladser foruden førerens plads; til motorkøretøjer i denne kategori kan kobles et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg.

* Kategori B+E: Enhed af sammenkoblede køretøjer, som består af et trækkende køretøj af kategori B, og et påhængskøretøj med en totalmasse på over 750 kg.

(60) Definitionen på kategori B1, trehjulede motorcykler og motoriserede quadricykler, er bragt i overensstemmelse med direktiv 2002/24/EF. Kategori B1 forbliver valgfri.

III.2.5. Lastbiler og busser (kategori C1, C1+E, C, C+E, D1, D1+E, D og D+E)

Situationen nu

(61) Alle kategorier af lastbiler og busser: I de gældende definitioner i direktiv 91/439/EF henvises der til antallet af siddepladser. Det betyder f.eks., at man ikke behøver kørekort til kategori D for at køre en bus, som kun få siddepladser, og hvor de fleste passagerer står op, men kan nøjes med kørekort til kategori B eller D1. Tilsvarende for alle kørekortkategorier. Definitionen bør derfor henvise til antallet af passagerer frem for til antallet af siddepladser.

(62) Kategori C1 og D1: Underkategorierne C1 og D1 er i øjeblikket valgfri og findes ikke i alle EU- og EØS-lande. Disse underkategorier bør indføres som kategorier i alle medlemsstater, eftersom de giver mulighed for at sondre bedre ved udstedelse af kørekort mellem de største lastbiler og busser, der hyppigst benyttes til erhvervsmæssig transport, og de mindre lastbiler og busser, der bruges til andre formål.

(63) Definitionerne af kategori C1 og D1 bør revideres, så de bedre afspejler de tekniske egenskaber hos køretøjer i denne gruppe. Der indføjes ny kriterier for disse køretøjers kapacitet og længde.

(64) Kørekort til kategori C1 giver ret til at køre biler mellem 3 500 og 7 500 kg. Mellem disse to yderpunkter findes der på markedet to forskellige typer køretøjer: op til ca. 6 000 kg og over. Køretøjer på under 6 000 kg har hverken trykluftbremser eller luftaffjedringssystem, og de er som regel bygget over et forlænget chassis til B-køretøjer. Køretøjer på over 6 000 kg har trykluftsystemer til bremser og affjedring og adskiller sig derfor konstruktivt fra varebiler under 6 000 kg. Det, at der er to teknisk meget forskellige typer køretøjer i samme kørekortkategori, har en række uønskede virkninger. For det første er kørekortindehaveren uddannet og prøvet i mindre køretøjer, men har alligevel ret til at køre et større, som kræver andre kørefærdigheder. For det andet er køretøjer mellem 6 000 og 7 500 kg afledt af de store lastbiler på op til 12 000 kg og får dermed let overlæs.

(65) Dertil kommer, at der er planer om at indføre en ækvivalens, der giver indehavere af kørekort til D1 ret til at føre C1-køretøjer og omvendt, forudsat at alderskravene for de to kategorier er opfyldt. Chassis'et til C1-køretøjer under 6 000 kg er som regel konstrueret på samme måde som til D1-køretøjer; der er kun forskel på overbygningen.

(66) Kategori D1 og D: Definitionerne af kategori D1 og D bør revideres for at indføje nye kriterier for disse køretøjers kapacitet og længde.

(67) For kategori C, C1, D og D1 samt de tilsvarende kategorier med påhængskøretøj er gradvis adgang til erhvervelse afgjort et trafiksikkerhedsmæssigt krav. Sådanne biler har nemlig særlige egenskaber, særlig hvad angår vægt, dimensioner, tekniske specifikationer og køreegenskaber, som stiller større krav til førerens erfaring. Gradvis adgang til erhvervelse af denne type kørekort sikres ved fortsat henvisning til EF-reglerne om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for erhvervschauffører, og direktivet bør bringes i overensstemmelse med disse regler [19]. På denne måde sikres det, at også andre end erhvervschauffører skal erhverve disse kørekort trinvis.

[19] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/59/EF af 15.7.2003 om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport eller personbefordring ad vej, og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 samt Rådets direktiv 91/439/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 76/914/EØF, EFT L 226 af 10.9.2003.

(68) For overskuelighedens skyld gennemgås alle definitioner nedenfor, også selvom de ikke ændres.

Forslag

(69) Kategoridefinitionerne i gruppen biler bør ændres således:

* Kategori C: Biler, der anvendes til transport af gods, som har en tilladt totalmasse på over 3 500 kg og befordrer højst otte personer foruden føreren; til biler i denne kategori kan kobles et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg.

* Kategori C+E: Enheder af sammenkoblede køretøjer bestående af et trækkende køretøj af kategori C og et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på over 750 kg. (Uændret)

* Kategori C1: Biler, der anvendes til transport af gods, som har en tilladt totalmasse på over 3 500 kg, men ikke over 6 000 kg, og som befordrer højst otte personer foruden føreren; til biler i denne kategori kan kobles et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg. Den valgfri underkategori bliver til en kategori og indføres i alle medlemsstater.

* Kategori C1+E: Enheder af sammenkoblede køretøjer bestående af et trækkende køretøj af kategori C1 og et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på over 750 kg, forudsat at den tilladte totalmasse for den således dannede enhed er på højst 12 000 kg, og den tilladte totalmasse for påhængskøretøjet ikke overstiger det trækkende køretøjs egenmasse. (Uændret)

* Kategori D: Biler, der anvendes til befordring af personer og har kapacitet til over 8 passagerer foruden føreren; til biler i denne kategori kan kobles et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg.

* Kategori D+E: Enheder af sammenkoblede køretøjer bestående af et trækkende køretøj af kategori D og et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på over 750 kg. (Uændret)

* Kategori D1: Biler til befordring af personer med en kapacitet på højst 16 personer foruden føreren og med en længde på højst 7 m; til biler i denne kategori kan kobles et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg.

* Kategori D1+E: Enheder af sammenkoblede køretøjer bestående af et trækkende køretøj af kategori D1 og et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på over 750 kg, forudsat at:

* den tilladte totalmasse for den således dannede enhed er højst 12 000 kg, og den tilladte totalmasse for påhængskøretøjet ikke overstiger det trækkende køretøjs egenmasse

* påhængskøretøjet ikke bruges til personbefordring. (Uændret)

III.3. Alderskrav

Situationen nu

(70) En harmonisering af alderskravene bidrager til den frie bevægelighed for personer og har direkte betydning for færdselssikkerheden.

(71) Af trafiksikkerhedshensyn er det en bydende nødvendigt at hæve aldersgrænserne for direkte adgang til at erhverve kørekort til kraftige motorcykler. Ulykkesstatistikkerne viser, at risikoen for, at nybagte førere af kraftige motorcykler indblandes i ulykker, er særlig stor for når de er under 24 år. Alderkravet bør derfor hæves fra de nuværende 21 til 24 år.

(72) Samtidig bør erfaringskravet for gradvis adgang til erhvervelse hæves fra to til tre år. Ved trinvis adgang til at erhverve kørekort til sådanne motorcykler bør der altid være krav om en særskilt praktisk prøve på et køretøj i den pågældende kategori, så det ikke længere bliver muligt at få kørekort uden at besidde de nødvendige praktiske kørefærdigheder.

(73) Normerne for uddannelse af erhvervschauffører er for nylig fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/59/EF om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav [20]. For disse chauffører er gradvis adgang til erhvervelse fastslået. Andre førere, der ikke er erhvervschauffører, jf. direktivets artikel 2, bør tilsvarende få adgang til at erhverve disse kategorier af kørekort, således at der for adgang til de højere kategorier kræves højere alder.

[20] Se fodnote 7.

Forslag

(74) Alderskravet for A1 og B1 ændres ikke; for AM bliver det 16 år, men medlemsstaterne kan tillade adgang til AM fra det fyldte 14. år, som kun gælder på deres nationale område.

(75) Alderskravene for kategori B og B+E ændres ikke. Undtagelsen fra dette alderskrav i artikel 6, stk. 2, i direktiv 91/439/EØF begrænses dog til kategori B: Medlemsstaterne kan tillade adgang til B fra 17 år, som kun gælder på deres nationale område.

(76) For at muliggøre gradvis adgang til erhvervelse af kørekort til kategori C1, C, D1 og D med tilhørende påhængskategorier på grundlag af køretøjernes vægt og dimensioner, udstedes kørekort til C1 og C1-E til ansøgere fra 18-årsalderen og kørekort til kategori C og C+E fra 21-årsalderen. En tilsvarende sondring vil blive gjort for kategorierne D1 og D1+E, hvortil kørekort kan fås fra 21-årsalderen, mens det for kørekort til kategori D og D+E kræves, at man er 24. Dette gælder, når kørekortet ikke skal være et erhvervskørekort, og under forudsætning af at andet ikke er bestemt i reglerne for erhvervschauffører fastsat i overensstemmelse med EF-reglerne om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav, jf. direktiv 203/59/EF.

(77) Hvis aspiranten har mindst tre års erfaring med at køre en motorcykel i kategori A2 og har bestået en særlig praktisk prøve for kategori A, har han førerret til køretøjer i kategori A fra det fyldte 21. år. Den praktiske prøve begrænses til kørsel i trafikken, uden at der stilles krav om manøvrering eller teknisk kontrol. Der lægges særlig vægt på kørsel uden for byområder og på motor- og motortrafikveje. Af hensyn til trafiksikkerheden begrænses den direkte adgang til kategori A til førere, som er fyldt 24 år.

(78) Alderskravene bliver således følgende:

* Kategori AM, A1 og B1: 16 år; mulighed for 14 år for AM (kun på det nationale område)

* Kategori A2: 18 år

* Kategori B og B+E: 18 år; mulighed for 17 år for B (kun på det nationale område)

* Kategori C1 og C1+E: 18 år

* Kategori C og C+E: 21 år

* Kategori D1 og D1+E: 21 år

* Kategori D og D+E: 24 år

* Kategori A: 21 år / 24 år.

III.4. Trinvis adgang til at erhverve kørekort til biler

(79) For at åbne mulighed for at indføre en eller form for gradvis adgang til erhvervelse af kørekort i fremtidige ændringer af denne lovgivning bør kategori B1 forblive valgfri.

(80) Det foreliggende forslag bør giv medlemsstaterne mulighed for at reducere den administrative gyldighedsperiode for førstegangskørekort til tre år. Det giver mulighed for at træffe særlige foranstaltninger over for begyndere, så de kan opnå større erfaring under særlige forhold.

III.5. Mindstekrav til køreprøvesagkyndige

Situationen nu

(81) Selv om den stadig er ufuldstændig, er EF's harmonisering af kørekortlovgivningen opnået i tilstrækkelig grad til at indførelsen af harmoniserede mindstekrav tilkøreprøvesagkyndiges kvalifikationer og erfaring må prioriteres højt. Kravene til uddannelse afkøreprøvesagkyndige er meget forskellige medlemsstaterne imellem. Eftersom teoriprøven og den praktiske prøve er harmoniseret i detaljer, bliver det nødvendigt at harmonisere mindstekravene tilkøreprøvesagkyndige for at kunne sammenligne prøveresulta terne for hele EU. Desuden børkøreprøvesagkyndige uddannes hensigtsmæssigt af hensyn til trafiksikkerheden. Efter- og videreud dannelseskurser er nødvendige for at bevare dekøreprøvesagkyndiges færdigheder og erfaring i et hurtigt skiftende teknisk miljø.

(82) På baggrund af den beskrevne gradvise udvikling inden for harmonisering af kørekortreglerne bør der indføres mindstekrav tilkøreprøvesagkyndiges grund uddannelse samt krav om jævnlige genopfriskningskurser. Samtidig må der sættes grundbetingelser for adgangen til erhvervet som køreprøvesagkyndig.

Forslag (nyt bilag IV til direktiv 91/439/EØF)

(83) Køreprøvesagkyndige skal altid have et gyldigt kørekort til den kategori, de er køreprøvesagkyndige for. Derudover skal de have gennemgået en grunduddannelse og have pligt til at deltage i periodisk efteruddannelse.

(84) De køreprøvesagkyndige skal uddannes bredt i grundlæggende emner og erhverve en grundkvalifikation, før de får ret til at eksaminere. Der indføres gradvis adgang til erhvervelse af retten til at eksaminere i forskellige kategorier: Først eksaminerer denkøreprøvesagkyndige aspiranter til kategori B (som udgør 90% af alle køreprøver); og først efter at have opnået erfaring ved disse prøver og efter at have gennemført yderligere uddannelse for andre kategorier, kan de eksaminere aspiranter i andre kategorier.

IV. Forskelligt

IV.1. Evaluering (artikel 15)

(85) Fem år efter fristen for gennemførelse af direktivet i national ret evalueres de nye regler med kategoridefinitioner (og alderskrav) og deres virkninger for færdselssikerheden. Samtidig vurderes det, om der bør indføres gradvis adgang til erhvervelse af kørekort til kategori B, herunder også kategori B1.

IV.2. Tilpasninger af EF-modellen (bilag I)

(86) Kategori AM, A1, A2 og A indføres på alle modeller, som udstedes efter, at ændringen af direktiv 91/439/EØF er trådt i kraft (EF-modellens layout).

IV.3. Prøvekøretøjer (bilag II)

(87) Der må defineres nye prøvekøretøjer for motorcykler, da definitionerne af motorcykelkategorierne er ændret (se punkt III.2.).

V. NÆRHEDSPRINCIPPET

(88) Fællesskabet er allerede kompetent inden for kørekort i henhold til Rådets direktiv 91/439/EØF, som ophæver det første direktiv om kørekort, direktiv 80/1263/EØF. De ændringer, som er beskrevet i det foregående, falder inden for de kompetencer, der er overdraget til Fællesskabet i medfør af EF-traktatens artikel 71, stk. 1, litra c). I henhold til denne bestemmelse, skal Europa-Parlamentet og Rådet ved hjælp af den fælles beslutningsprocedure vedtage foranstaltninger til forbedring af transport sikkerheden.

(89) De foreslåede ændringer sigter i vidt omfang mod at forbedre trafiksikkerheden som et aspekt af transportsikkerheden. De vil forbedre den generelle europæiske standard inden for kørekortrelaterede sikkerhedsaspekter ved hjælp af en harmonisering af kørekortlovgivningen. Desuden har et stort antal af de foreslåede foranstaltninger til formål at øge den fri bevægelighed for kørekortindehavere, som omfatter en stor del af de europæiske borgere. Dette ligger på linje med målene fra "Lissabon-dagsordenen". Dertil kommer, at EF-Domstolens afgørelser fremhæver de virkninger, som kørekortreglerne kan have for borgernes frie bevægelighed, en af unionstraktatens centrale friheder.

(90) De foreslåede foranstaltninger vil indirekte øge transportsikkerheden gennem EF-modellens forstærkede beskyttelse mod forfalskning, den valgfrie indførelse af mikrochip på kortet og afskaffelsen af papirmodellen for EF-kørekort.

(91) Målene for de foreslåede foranstaltninger kan ikke i tilstrækkelig grad realiseres af medlemsstaterne hver for sig. De nationale systemer for udstedelse af kørekort er vidt forskellige og tager i særdeleshed ikke hensyn til aspekter vedrørende fri bevægelighed og etableringsfrihed. Også dette har EF-Domstolen klart fremhævet.

2003/0252 (COD)

91/439/EØF (tilpasset)

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV .../.../EF af [...] om kørekort (omarbejdet udgave)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71 ,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [21],

[21] EUTFT C 48 af 27.2.1989, s. 1.

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg [22],

[22] EUTEFT no C 159 af 26.6.1989, s. 21.

efter proceduren i traktatens artikel 251 [23], og

[23] EUT C

ud fra følgende betragtninger:

91/439/EØF betragtning 1 (tilpasset)

91/439/EØF betragtning 2 (tilpasset)

91/439/EØF betragtning 3 (tilpasset)

nyt

(1) Rådets direktiv 91/439/EØF af 29. juli 1991 om kørekort [24] er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder. Da der skal foretages yderligere ændringer, bør direktivet af klarhedshensyn omarbejdes.

[24] EFT L 237 af 24.8.1991, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/59/EF af 15.7.2003 (EFT L 226 af 10.9.2003, s. 4).

(2) Trods fremskridt med harmonisering af kørekortreglerne udviser medlemsstaternes lovgivning stadig elementære forskelle, hvor der er behov for yderligere harmonisering, hvis Fællesskabets politik skal realiseres. Kørekortreglerne er nødvendige for at gennemføre den fælles transportpolitik, for at forbedre trafiksikkerheden på vejene og for at fremme bevægeligheden for personer, som bosætter sig i en anden medlemsstat end den, der har udstedt deres kørekort. De individuelle transportmidlers store udbredelse betyder, at det vil fremme borgernes frie bevægelighed, hvis de er i besiddelse af et kørekort, som værtsstaten godkender.

(3) Medlemsstaterne har efter direktiv 91/439/EØF mulighed for at fastsætte nationale bestemmelser om gyldighedsperioden, og det betyder, at der samtidig gælder forskellige regler i forskellige medlemsstater, og at der nu er over 80 forskellige gyldige kørekortmodeller i omløb i medlemsstaterne. Det gør forholdene uigennemskuelige for borgerne, ordensmagten og de administra tioner, der har ansvaret for at forvalte kørekortene, og det fører til forfalskning af dokumenter, der kan være flere årtier gamle. Derfor bør reglerne om gyldighedsperioden for kørekort, der udstedes eller fornyes fra dette direktivs anvendelsesdato, nu harmo ni seres.

(4) Ved at indføre en administrativ gyldighedsperiode opnår man, at kørekortene jævnligt skal fornyes, hvad der giver mulighed for i forbindelse med den periodiske fornyelse dels at tage den nyeste teknik til bekæmpelse af forfalskning i brug, dels at gennemføre lægeundersøgelser eller andre foranstaltninger, som medlemsstaterne fore skriver, som f.eks. kurser med henblik på ajourføring af teoretiske kundskaber eller praktiske færdig heder.

(5) Medlemsstaterne kan stille krav om lægeundersøgelser for at sikre, at minimums normerne for den fysiske og psykiske egnethed til at føre motorkøretøj overholdes. Af hensyn til gennemskueligheden bør sådanne lægeundersøgelser, når de er obliga toriske, tidsmæssigt falde sammen med kørekortfornyelsen; lægeundersøgelsernes hyppighed bør således være bestemt af kørekortets gyldighedsperiode.

(6) Det bør kontrolleres ved en lægeundersøgelse på udstedelsestidspunktet og derefter med jævne mellemrum efter de nationale lovregler, om førere af visse kategorier af køretøjer til person- eller godstransport opfylder minimumsnormerne for fysisk og psykisk egnethed til at føre motorkøretøj; det er nødvendigt at harmonisere hyppigheden af disse lægeundersøgelser for at bidrage til realiseringen af arbejdstagernes frie bevægelighed, for at undgå konkurrenceforvridning og for at tage hensyn til det ansvar, der påhviler førerne af disse køretøjer.

(7) Hvad angår alderskravene, er det nødvendigt at skærpe princippet om gradvis adgang til at erhverve kørekort til de forskellige kategorier ("gradvis adgang til erhvervelse"). For de forskellige kategorier af tohjulede køretøjer og for de forskellige kategorier af køretøjer til person- eller godstransport bør bestemmelserne om adgang til erhvervelse af de forskellige kategorier af kørekort i højere grad differentieres. Kategori B1 bør stadig være valgfri med mulighed for undtagelse fra alderskravet, således at der bliver mulighed for senere at indføre gradvis adgang til erhvervelse for denne kategori.

(8) Kategorierne bør harmoniseres for at styrke princippet om gradvis adgang til erhvervelse.

(9) Både for de nye og for de eksisterende kategorier bør definitionerne i højere grad afspejle de pågældende køretøjers tekniske egenskaber og den nødvendige beherskelse af køretøjerne.

(10) Formålet med at indføre en kørekortkategori for knallerter er navnlig at øge færdselssikkerheden for de yngste trafikanter, som ifølge statistikkerne er dem, der oftest rammes af trafikulykker.

91/439/EØF betragtning 4 (tilpasset)

(11) Af hensyn til færdselssikkerheden er det således nødvendigt at fastsætte minimumskrav for udstedelse af kørekort.

91/439/EØF betragtning 5 (tilpasset)

91/439/EØF betragtning 6 (tilpasset)

91/439/EØF betragtning 7

(12) Der skal vedtages særlige bestemmelser med henblik på at lette fysisk handicappedes adgang til at føre et køretøj.

91/439/EØF betragtning 8 (tilpasset)

91/439/EØF betragtning 9 (tilpasset)

91/439/EØF betragtning 10

(13) Medlemsstaterne bør desuden ud fra hensynet til vejtrafikken og færdselssikkerheden kunne anvende de nationale forskrifter for inddragelse, suspension og annullation af kørekortet på indehaveren af et kørekort, som har erhvervet sin sædvanlige bopæl på deres område.

nyt

(14) Den kørekortmodel, der er fastlagt i direktiv 91/439/EØF bør afløses af en enhedsmodel i form af et plastikkort. Denne kørekortmodel må samtidig tilpasses, fordi der indføres en ny kørekortkategori for knallerter.

(15) Indførelse af en valgfri mikroprocessor i kørekortmodellen af form som et kreditkort skal give medlemsstaterne mulighed for at forbedre beskyttelsen mod forfalskninger yderligere. De tekniske krav til mikroprocessoren fastsættes af Kommissionen med bistand fra Kørekortudvalget.

(16) Der bør fastlægges mindstekrav for adgang til erhvervet som køreprøvesagkyndig med det formål at forbedre disses kundskaber og færdigheder, muliggøre en mere objektiv bedømmelse af aspiranter til kørekort, nå frem til mere harmoniserede køreprøver og styrke det generelle princip om gensidig anerkendelse af kørekort.

(17) Kommissionen bør kunne foretage en tilpasning af bilag I til IV til den tekniske udvikling.

(18) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [25].

[25] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(19) Målene for foranstaltningen kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af deres omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

(20) Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes pligt til at overholde fristerne for gen nem førelse i national ret og anvendelse af de direktiver, der er opført i bilag V, del B -

91/439/EØF (tilpasset)

196/47/EF artikel 1, nr. 1

294/72/EF artikel 1

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1 Kørekortmodel

1. I overensstemmelse med dette direktiv indfører medlemsstaterne nationale kørekort, som svarer til den EF-model, der er afbildet i bilag I1.2

nyt

2. Medlemsstaterne har ret til at udstyre de kørekort, de udsteder, med en mikroprocessor, når Kommissionen har fastsat de tekniske krav hertil efter proceduren i artikel 10. Kom missionen sørger for, at de tekniske krav til mikroprocessorer til indsættelse i kørekort omfatter krav om en EF-typegodkendelse, der først må udstedes, når det er påvist, at de kan modstå forsøg på at manipulere eller ændre dataindholdet. Mikroprocessoren må kun indeholde kørekortets data, og det må kun have funktioner, der er direkte relevante for kørekortet.

91/439/EØF (tilpasset)

Artikel 2 Gensidig anerkendelse

De kørekort, som medlemsstaterne udsteder, anerkendes gensidigt.

91/439/EØF artikel 2 (tilpasset)

Artikel 3 Forholdsregler mod forfalskning

91/439/EØF

nyt

1. Nationalitetsbetegnelsen for den medlemsstat, der har udstedt et kørekort, skal fremgå af mærket på side 1 i modellen til EF-kørekortet.

2. Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til at undgå risiko for, at kørekort forfalskes , også for kørekort af ældre modeller, udstedt inden dette direktivs ikrafttræden. De underretter Kommissionen herom ï.

91/439/EØF (tilpasset)

196/47/EF artikel 1, nr. 1

1

96/47/EF artikel 1, nr. 2 (tilpasset)

91/439/EØF artikel 3 (tilpasset)

Artikel 4 Kategorier

91/439/EØF

1. Det i artikel 1 omhandlede kørekort giver ret til at føre følgende kategorier af køretøjer:

nyt

Kategori AM:

- knallerter, dvs. to- eller trehjulede køretøjer, hvis konstruktivt bestemte maksimale has tighed er over 6 og højst 45 kilometer i timen, og hvis motor har et slag volumen på højst 50 cm3, når det er en forbrændingsmotor, eller en maksimal kontinuerlig nominel effekt på højst 4 kW, når det er en elmotor, eller, for så vidt angår trehjulede knallerter, hvis motors maksimale nettoeffekt ikke overstiger 4 kW, når det er en anden forbrændingsmotor;

kategori A1:

- lette motorcykler med et maksimalt slagvolumen på 125 cm3, en maksimal effekt på 11 kW og et forhold mellem effekt og vægt på under 0,1 kW/kg;

kategori A2:

- motorcykler, med eller uden sidevogn, med en maksimal effekt på 35 kW og et forhold mellem effekt og vægt på under 0,2 kW/kg og ikke afledt af motorcykler med mere end den dobbelte maksimale effekt; sådanne motorcykler kan have en sidevogn påkoblet;

91/439/EØF

kategori A:

- motorcykler, med eller uden sidevogn

nyt

kategori B1:

- trehjulede motorcykler og quadricykler med motor

91/439/EØF (tilpasset)

nyt

kategori B:

- biler med tilladt totalmasse på ikke over 3500 kg, som befordrer højst otte personer foruden føreren; til sådanne biler kan kobles et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg

91/439/EØF (tilpasset)

91/439/EØF (tilpasset)

nyt

kategori B+E:

- enheder af sammenkoblede køretøjer, som består af et trækkende køretøj af kategoriB og et påhængskøretøj med en tilladt totalmasse på over 750 kgï

nyt

kategori C1:

- biler, der anvendes til transport af gods, som har en tilladt totalmasse på over 3500 kg, men ikke over 6000 kg, og som befordrer højst otte personer foruden føreren; til biler, som et kørekort til kategori C1 giver førerret til, kan kobles et påhængskøretøj med en tilladt totalmasse på højst 750 kg

kategori C1+E:

- enheder af sammenkoblede køretøjer, som består af et trækkende køretøj af kategori C1 og en påhængs- eller sættevogn med en tilladt totalmasse på over 750 kg, dog således, at den tilladte totalmasse for hele vogntoget ikke må overstige 12000 kg, og påhængs- eller sættevognens tilladte totalmasse ikke må være større end det trækkende køretøjs egenmasse

91/439/EØF (tilpasset)

nyt

nyt

kategori C:

- biler, der anvendes til transport af godsï , med tilladt totalmasse på over 3500 kg , og som befordrer højst otte personer foruden førerenï; til biler, som et kørekort til kategori C giver førerret til, kan der kobles et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg

91/439/EØF

nyt

kategori C+E:

- enheder af sammenkoblede køretøjer bestående af et trækkende køretøj af kategori C og en påhængs- eller sættevognï med tilladt totalmasse på over 750 kg

nyt

kategori D1:

- biler, der anvendes til befordring af højst 16 personer foruden føreren og er højst 7 m lange; til biler, som et kørekort til kategori D1 giver førerret til, må der kobles et påhængskøretøj med en tilladt totalmasse på ikke over 750 kg

kategori D1+E:

- enheder af sammenkoblede køretøjer bestående af et trækkende køretøj af kategori D1 og et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på over 750 kg, dog således, at den tilladte totalmasse for hele vogntoget ikke må overstige 12000kg, og påhængskøretøjets tilladte totalmasse ikke må overstige det trækkende køretøjs egenmasse;

91/439/EØF (tilpasset)

nyt

kategori D:

- biler , der anvendes til befordring af over otte personer foruden førerenï; til biler, som et kørekort til kategori D giver førerret til, må der kobles et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg

91/439/EØF

kategori D+E:

- enheder af sammenkoblede køretøjer bestående af et trækkende køretøj af kategori D og et påhængskøretøj med tilladt totalmasse på over 750 kg.

nyt

Påhængskøretøjer må ikke bruges til personbefordring.

91/439/EØF (tilpasset)

91/439/EØF (tilpasset)

2 . I dette direktiv forstås ved :

a) "motorkøretøj": ethvert køretøj, som er forsynet med motor som drivkraft, og som kan køre på vej ved egen kraft, men som ikke løber på skinner

nyt

b) "knallert": ikke lette quadricykler og ikke pedalcykler, som er udstyret med en elektrisk hjælpemotor

c) "trehjulet motorcykel": et køretøj med tre symmetrisk monterede hjul og med en motor, hvis slagvolumen er over 50 cm3, når det er en forbrændingsmotor, og/eller med en konstruktivt bestemt maksimal hastighed på over 45 kilometer i timen

d) "quadricykel": et andet køretøj end en let quadricykel med en egenmasse på ikke over 400 kg (550 kg for køretøjer til transport af gods), heri ikke medregnet batteriernes masse ved elektrisk drevne køretøjer, og med en maksimal nettomotoreffekt på højst 15 kW

91/439/EØF (tilpasset)

197/26/EF artikel 1, nr. 1

nyt

e) "motorcykel": ethvert køretøj på to hjul, hvis konstruktivt bestemte maksimale hastighed overstiger 45 km i timen; eller, såfremt køretøjet er forsynet med en forbrændingsmotor som drivkraft, hvis slagvolumen er over 50 cm3. Sidevogne sidestilles med denne type køretøj

97/26/EF artikel 1, nr. 1 (tilpasset)

91/439/EØF (tilpasset)

f) "bil": motorkøretøj, bortset fra motorcykel, der normalt er indrettet til at benyttes til person- eller godsbefordning på vej eller til at trække køretøjer til person- eller godsbefordring på vej. Definitionen omfatter trolleybusser, dvs. køretøjer, der har forbindelse til en elektrisk ledning, og som ikke løber på skinner. Den omfatter ikke land- og skovbrugstraktorer

g) "land- og skovbrugstraktor": ethvert motorkøretøj på hjul eller bælter, som har mindst to aksler, og hvis væsentligste funktion ligger i dets trækkraft, og som endvidere specielt er indrettet til at trække, skubbe, bære eller drive visse redskaber, maskiner eller påhængskøretøjer, der benyttes i land- eller skovbrug, og som kun sekundært benyttes til person- eller godsbefordring på vej eller til på vej at trække køretøjer, der benyttes til person- eller godsbefordring.

nyt

3. Kategori B1 er valgfri.

91/439/EØF (tilpasset)

4. Medlemsstaterne kan med Kommissionens samtykke undtage visse særlige typer motorkøretøjer, som f.eks. specialkøretøjer til handicappede, fra anvendelsen af denne artikel.

91/439/EØF artikel 4 (tilpasset)

Artikel 5 Vilkår - Begrænsninger

91/439/EØF (tilpasset)

1. Kørekortet skal bære påtegning om, på hvilke vilkår dets indehaver må køre.

2. Når kørsel på grund af fysiske handicap kun må ske i særlige typer køretøjer eller i særlige indrettede køretøjer, skal den i artikel 8 omhandlede prøve til kontrol af færdigheder og adfærd foregå i et sådant køretøj.

91/439/EØF artikel 5 (tilpasset)

Artikel 6 Ækvivalens mellem kategorier

91/439/EØF

1. For udstedelse af kørekort gælder følgende betingelser:

a) Kørekort til kategori C og D kan kun udstedes til førere, der allerede har kørekort til kategori B.

b) Kørekort til kategori B+E, C+E og D+E kan kun udstedes til førere, der allerede har kørekort til henholdsvis kategori B, C og D.

2. Gyldigheden af et kørekort fastsættes således:

a) Det til kategori C+E eller D+E gyldige kørekort giver ret til at føre sammenkoblede køretøjer i kategori B+E.

b) Det til kategori C+E gyldige kørekort giver ret til at føre køretøj i kategoriD+E, når indehaveren allerede har kørekort til kategori D.

nyt

c) Et kørekort, der er gyldigt til kategori C1 eller C1+E, giver førerret til køretøjer i henholdsvis kategori D1 og D1+E, hvis indehaveren er mindst 21 år.

d) Et kørekort, der er gyldigt til kategori D1 eller D1+E, giver førerret til køretøjer i henholdsvis kategori C1 og C1+E.

91/439/EØF (tilpasset)

nyt

3. Medlemsstaterne kan fastsætte følgende ækvivalensregler for så vidt angår kørsel på deres eget område:

a) Kørekort til kategori A og A1 kan ligeledes give ret til at føre trehjulede motorcykler og quadricykler.

b) Kørekort til kategori B kan ligeledes give ret til at føre lette motorcykler.

4. Efter samråd med Kommissionen kan medlemsstaterne på deres område tillade kørsel med:

a) køretøjer af kategori D1 (med en tilladt totalmasse på ikke over 3500 kg, heri ikke iberegnet specialiseret udstyr bestemt til transport af handicappede) for førere, som er fyldt 21 år, og som i mindst to år har haft kørekort til kategori B, forudsat at kørslen finder sted i socialt øjemed for en ikke-kommerciel organisation, og uden at føreren modtager vederlag herfor

b) køretøjer med tilladt totalmasse på over 3 500 kg for førere, som er fyldt 21 år, og som i mindst to år har haft kørekort til kategori B, forudsat at køretøjerne hovedsagelig anvendes stationært til instruktions- eller rekreationsformål, anvendes i socialt øjemed af en ikke-kommerciel organisation, er ændret således, at de ikke kan tjene til transport af mere end ni personer eller til transport af andre varer end dem, der er absolut nødvendige for det relevante formål.

91/439/EØF artikel 6 (tilpasset)

Artikel 7 Alderskrav

91/439/EØF

1. For udstedelse af kørekort gælder følgende alderskrav:

a) 16 år:

nyt

- for kategori AM:

91/439/EØF (tilpasset)

- for kategori A1

- for kategori B1

91/439/EØF

b) 18 år:

91/439/EØF (tilpasset)

nyt

- for kategori A 2;

91/439/EØF

- for kategori B og B+E

91/439/EØF (tilpasset)

nyt

- for kategori C1 og C1+E, jf. dog bestemmelserne om kørsel med sådanne køretøjer i direktiv 2003/59/EF [26];

[26] EFT L 226 af 10.9.2003, s. 4.

91/439/EØF

c) 21 år:

91/439/EØF (tilpasset)

nyt

- for kategori A, hvis aspiranten har mindst tre års erfaring som fører af motorcykel med A2-kørekort og har bestået en særlig praktisk prøve for kategori A, jf. artikel 8, stk. 1, litra d)

- for kategori C, C+E, D1 og D1+E, jf. dog bestemmelserne om kørsel med sådanne køretøjer i direktiv 2003/59/EF

d) 24 år:

- for kategori A

- for kategori D og D+E, jf. dog bestemmelserne om kørsel med sådanne køretøjer i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/59/EF af 15.juli2003 om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelses krav for førere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport eller personbefordring ad vej.

91/439/EØF (tilpasset)

nyt

2. Medlemsstaterne kan gøre undtagelse fra alderskravet for kategori A, B og B+E, og udstede kørekort for disse kategorier til personer, der er fyldt 17 år, og fra alderskravet for kategori B1 og kun udstede kørekort for denne kategori til personer, der er fyldt 18 år. Medlemsstaterne kan nægte at anerkende gyldigheden på deres område af et kørekort til kategori B og B1, hvis indehaver ikke er fyldt 18 årï .

nyt

Medlemsstaterne kan gøre undtagelse fra alderskravet for kategori AM og udstede kørekort for denne kategori til personer, der er fyldt 14 år. Medlemsstaterne kan nægte at anerkende gyldigheden på deres område af et kørekort til kategori AM, hvis indehaver ikke er fyldt 16 år.

91/439/EØF (tilpasset)

91/439/EØF artikel 7 (tilpasset)

Artikel 8 Udstedelse - Gyldighedsperiode - Fornyelse

1. Udstedelse af kørekort er betinget af:

91/439/EØF

a) at ansøgeren består en prøve til kontrol af færdigheder og adfærd samt en kundskabsprøve og opfylder de lægelige minimumskrav, jf. bilag II og III

nyt

b) at ansøgere om kørekort til kategori AM består en prøve til kontrol af kundskaber alene; medlemsstaterne kan gøre deres egen udstedelse af kørekort til kategori AM betinget af, at ansøgeren består en prøve til kontrol af færdigheder og adfærd og opfylder kravene ved en lægeundersøgelse

c) at ansøgere om kørekort til kategori A2, der har mindst to års erfaring som fører af motorcykel med A1-kørekort, alene består en prøve til kontrol af færdigheder og adfærd

d) at ansøgere om kørekort til kategori A, der har mindst tre års erfaring som fører af motorcykel med A2- kørekort, alene består en prøve til kontrol af færdigheder og adfærd; denne prøve kan begrænses til kun at omfatte den del, der består af kørsel i trafikken, idet der lægges særlig vægt på kørsel uden for byområder

91/439/EØF (tilpasset)

e ) at den pågældende har sædvanlig bopæl eller forelægger bevis for i mindst seks måneder at have været studerende i den medlemsstat, der udsteder kørekortet.

nyt

2. Fra den [dato fastsat i artikel 17, stk. 2] har de kørekort, medlemsstaterne udsteder til kategori AM, A1, A2, A, B, B1 et B+E, en administrativ gyldighedsperiode på tiår. Kørekort til disse kategorier, der udstedes til personer, der er fyldt 65 år, har en gyldighed på fem år. Medlemsstaterne kan begrænse gyldighedsperioden for det første kørekort, der udstedes til nye førere til kategori A og B, til tre år med henblik på at kunne træffe særlige foranstaltninger over for disse førere for at øge deres trafiksikkerhed.

Fra den [dato fastsat i artikel 17, stk. 2], har de kørekort, medlemsstaterne udsteder til kategori C, C+E, C1, C1+E, D, D+E, D1, D1+E, en gyldighedsperiode på fem år. Kørekort i disse kategorier har en gyldigheds periode på ét år, når de udstedes til personer, der er fyldt 65 år.

Når et kørekort, der er udstedt inden direktivets ikrafttræden, skal fornyes ved udløbet af gyldighedsperioden g, finder den gyldighedsperiode, der er fastsat i første og andet afsnit, anvendelse ved fornyelsen.

3. Fornyelse af et kørekort ved udløbet af gyldighedsperioden er betinget af:

a) at det kontrolleres, at mindstekravene til den fysiske og psykiske egnethed til at føre motorkøretøj, jf. bilag III, er opfyldt, når der er tale om kørekort til kategori C, C+E, C1, C1+E, D, D+E, D1, D1+E

b) at den pågældende har sædvanlig bopæl i den medlemsstat, der udsteder kørekortet, eller fremlægger bevis for at være studerende dér uden at være forpligtet til at opholde sig der i mindst seks måneder.

Ved fornyelse af kørekort til kategori A, A1, A2, B, B1 et B+E kan medlemsstaterne forlange kontrol af, at mindstekravene til den fysiske og psykiske egnethed til at føre motorkøretøj, jf. bilag III, er opfyldt.

91/439/EØF

4. Med forbehold af de nationale straffelove og -bestemmelser kan medlemsstaterne efter høring af Kommissionen ved udstedelsen af kørekort anvende deres nationale regler vedrørende andre betingelser end de i dette direktiv omhandlede.

91/439/EØF (tilpasset)

nyt

5. Ingen person må være indehaver af mere end ét kørekort. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre sig, at ansøgere om kørekort eller fornyelse af kørekort ikke i forvejen har et kørekort, der enten er gyldigt eller inddraget af myndighederne i en anden medlemsstat. De sikrer sig endvidere, at myndighederne i en medlemsstat ikke har nedlagt forbud mod, at der udstedes kørekort til ansøgeren.ï

97/26/EF artikel 1, nr. 2 (tilpasset)

nyt

Artikel 9 Udvalg

De ændringer, der er nødvendige for at tilpasse bilag I-IV,ï til den videnskabelige og tekniske udvikling, vedtages efter proceduren i artikel 10 .

1882/2003 artikel 3 og bilag III, punkt 24 (tilpasset)

Artikel 10 Udvalgsprocedure

1882/2003 artikel 3 og bilag III, punkt 24

1. Kommissionen bistås af "kørekortudvalget", i det følgende benævnt "udvalget".

2. Når der henvises til denne artikel, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

nyt

Artikel 11

Køreprøvesagkyndige

Fra dette direktivs ikrafttræden skal køreprøvesagkyndige opfylde mindstekravene i bilag IV. Køreprøvesagkyndige, der arbejder som sådanne inden [datoen fastsat i artikel 17, stk. 2] skal ikke gennemgå grunduddannelsen i det nævnte bilags punkt 2.

91/439/EØF artikel 8 (tilpasset)

Artikel 12 Forskellige bestemmelser om anerkendelse af kørekort

91/439/EØF

1. Når indehaveren af et gyldigt kørekort udstedt i en medlemsstat får sædvanlig bopæl i en anden medlemsstat, kan han anmode om at få sit kørekort ombyttet med et tilsvarende kørekort; den medlemsstat, der foretager ombytningen, skal om fornødent kontrollere, at det hidtidige kørekort er gyldigt.

2. Med forbehold af overholdelsen af territorialprincippet i straffelove og -bestemmelser kan bopælsmedlemsstaten på indehaveren af et kørekort, der er udstedt af en anden medlemsstat, anvende sine nationale bestemmelser vedrørende begrænsning, suspension, inddragelse eller annullation af førerretten og om nødvendigt med henblik herpå ombytte dette kørekort.

3. Den medlemsstat, der foretager ombytningen, tilbagesender det gamle kørekort til myndighederne i den medlemsstat, der har udstedt det, med oplysning om årsagen hertil.

4. En medlemsstat kan for en person, der på dens område er omfattet af en af de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 2, nægte at anerkende gyldigheden af ethvert kørekort, der er udstedt af en anden medlemsstat til denne person.

En medlemsstat kan endog nægte at udstede et kørekort til en ansøger, som er omfattet af en sådan foranstaltning i en anden medlemsstat.

5. Hvis et kørekort er gået tabt eller er blevet stjålet, kan et andet udstedes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor indehaveren har sædvanlig bopæl; disse foretager udstedelsen på grundlag af de oplysninger, som de ligger inde med, eller eventuelt på grundlag af en attestation fra de kompetente myndigheder i den medlemsstat, der har udstedt det oprindelige kørekort.

6. Når en medlemsstat ombytter et kørekort udstedt af et tredjeland med et kørekort efter EF-modellen, skal der i sidstnævnte kørekort ske en påtegning herom samt om enhver senere fornyelse eller ombytning heraf.

91/439/EØF (tilpasset)

nyt

Ombytning kan kun ske, hvis det kørekort, der er udstedt af et tredjeland, afleveres til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, der foretager ombytningen. Hvis indehaveren af et sådant kørekort flytter til en anden medlemsstat, kan denne anden medlemsstat undlade at anvende princippet om gensidig anerkendelse, jf.ï artikel 2 .

91/439/EØF artikel 9 (tilpasset)

Artikel 13 Sædvanlig bopæl

91/439/EØF

I dette direktiv forstås ved «sædvanlig bopæl» det sted, hvor en person sædvanligvis opholder sig, dvs. i mindst 185 dage inden for et kalenderår, som følge af sin personlige eller erhvervsmæssige tilknytning, eller når der er tale om en person uden erhvervsmæssig tilknytning, som følge af den personlige tilknytning, der viser, at der består en tæt forbindelse mellem personen og dennes bopælssted.

Den sædvanlige bopæl for en person, hvis personlige tilknytning findes et andet sted end den erhvervsmæssige tilknytning, og som derfor skiftevis må opholde sig forskellige steder i to eller flere medlemsstater, anses dog for at befinde sig på det sted, hvortil den pågældende har personlig tilknytning, såfremt han med regelmæssige mellemrum vender tilbage hertil. Sidstnævnte betingelse kræves ikke opfyldt, hvis personen opholder sig i en anden medlemsstat med henblik på at udføre et tidsbegrænset hverv. Optagelse på en undervisningsinstitution indebærer ikke en ændring af den sædvanlige bopæl.

91/439/EØF artikel 10 (tilpasset)

Artikel 14 Ækvivalensregler for kørekort, der ikke følger EF-modellen

91/439/EØF (tilpasset)

Efter samtykke fra Kommissionen fastlægger medlemsstaterne reglerne for ækvivalens mellem de kategorier af kørekort, som er udstedt inden dette direktivs iværksættelse, og de i artikel 4 definerede kategorier.

91/439/EØF (tilpasset)

nyt

Efter høring af Kommissionen kan medlemsstaterne i deres nationale lovgivninger foretage de tilpasninger, der er nødvendige for iværksættelsen af artikel 12 , stk. 4, 5 og 6.

91/439/EØF artikel 11 (tilpasset)

nyt

Artikel 15 Evaluering

Rådet foretager senest den [ fem år efter datoen fastsat i artikel 17, stk. 2] en evaluering af fællesskabsbestemmelserne om de i artikel 4 nævnte kategorier og af alderskravene i artikel 7, samt disses konsekvenser for færdselssikkerheden samt en vurdering af muligheden af at indføre gradvis adgang til erhvervelse af kørekort til kategori B, herunder kategori B1.

91/439/EØF artikel 12 (tilpasset)

nyt

Artikel 16 Samarbejde mellem medlemsstaterne

Medlemsstaterne bistår hinanden ved gennemførelsen af dette direktiv og udveksler oplysninger om udstedte , ombyttede og erstattede kørekort.

Artikel 17 Gennemførelse

1. Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den [to år efter datoen fastsat i artikel 19], de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme artikel 1, stk. 2, artikel 3, stk. 2, artikel 4, stk. 1 til 3, artikel 6, stk. 2, litra c) og d), artikel 7, artikel 8, stk. 1 til 3 og 5, artikel 11, artikel 16 til 20 samt bilag II, punkt 5.2, og bilag IV. De tilsender straks Kommissionen teksten til disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

2. De anvender disse bestemmelser fra den [to år efter datoen fastsat i artikel 17, stk.1].

3. Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De skal også indeholde oplysning om, at henvisninger i gældende love og administrative bestemmelser til de direktiver, der ophæves ved nærværende direktiv, gælder som henvisninger til nærværende direktiv. De nærmere regler for henvisningen og affattelsen af den nævnte oplysning fastsættes af medlemsstaterne.

4. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af nærværende direktiv.

91/439/EØF artikel 13 (tilpasset)

Artikel 18 Ophævelse

Direktiv 91/439/EØF, som ændret ved de direktiver, der er nævnt i bilag V, del A, ophæves med virkning fra [to år efter datoen fastsat i artikel 17, stk. 1], uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag V, del B, angivne frister for gennemførelse af direktivet i national ret.

Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til dette direktiv og læses ved hjælp af sammenligningstabellen i bilag VI.

Artikel 19 Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i DenEuropæiskeUnionsTidende.

Artikel 1, stk. 1, artikel 2, artikel 3, stk. 1, artikel 4, stk. 4, artikel 5, artikel 6, stk. 1, stk. 2, litra a), og b), samt stk. 3 og 4, artikel 8, stk. 4, artikel 9, artikel 10, artikel 12 til 15 samt bilagI, II og III anvendes fra den [to år efter datoen fastsat i artikel 19].

91/439/EØF artikel 14 (tilpasset)

Artikel 20

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...]

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

[...] [...]

91/439/EØF (tilpasset)

2.

Tiltrædelsesakt A, FIN og S, artikel 29 og bilag I, s. 166 (tilpasset)

91/439/EØF (tilpasset)

2000/56/EF artikel 1, nr. 1, og bilag I (tilpasset)

2003/59/EF artikel 10, stk. 2 (tilpasset)

96/47/EØF (tilpasset)

- //

Tiltrædelsesakt A, FIN et S, artikel 29 og bilag I, s. 166 (tilpasset)

91/439/EØF (tilpasset)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

96/47/EF artikel 1, nr. 3 (tilpasset)

BILAG I

BESTEMMELSER VEDRØRENDE EF-MODELLEN TIL KØREKORT

96/47/EF artikel 1, nr. 3 (tilpasset)

1. De fysiske egenskaber ved EF-modellen til kørekort er i overensstemmelse med ISO-standard 7810 og 7816-1.

Verifikationsmetoderne for kørekort med henblik på at sikre overensstemmelse med internationale standarder skal være i overensstemmelse med ISO 10373.

2. Kørekortet har to sider:

Side 1:

a) betegnelsen "kørekort" trykt med store bogstaver på den udstedende medlemsstats sprog

b) angivelse af navnet på den udstedende medlemsstat er valgfrit

c) den udstedende medlemsstats nationalitetsmærke trykt i negativ i et blåt rektangel og omgivet af tolv gule stjerner; nationalitetsmærkerne er følgende:

B: // Belgien

DK: // Danmark

D: // Tyskland

GR: // Grækenland

E: // Spanien

F: // Frankrig

IRL: // Irland

I: // Italien

L: // Luxembourg

NL: // Nederlandene

A: // Østrig

P: // Portugal

FIN: // Finland

S: // Sverige

UK: // Det Forenede Kongerige

d) kørekortets specifikke oplysninger nummereret således:

1. indehaverens efternavn

2. indehaverens fornavn(e)

3. indehaverens fødselsdato og fødested

4 a) udstedelsesdato

4 b) udløbsdato eller, hvis dokumentets gyldighedsperiode ikke er begrænset, en streg

4 c) angivelse af den myndighed, der udsteder kørekortet (kan trykkes på side 2)

4 d) foruden det nummer, der er anført i rubrik 5, et andet nummer, der tjener administrative hensyn (valgfrit)

5. kørekortnummer

6. foto af indehaveren

7. indehaverens underskrift

8. bopæl eller postadresse (valgfrit)

9. kategorier af køretøjer, som indehaveren har ret til at føre (nationale kategorier trykkes med andre typer end de harmoniserede kategorier)

e) betegnelsen "EF-model" på den udstedende medlemsstats sprog og betegnelsen "kørekort" på Fællesskabets andre sprog trykt med rosa på en sådan måde, at det udgør kørekortets baggrund:

Permiso de Conducción

Kørekort

Führerschein

¶äåéá ÏäÞãçóçò

Driving Licence

Ajokortti

Permis de conduire

Ceadúas Tiomána

Patente di guida

Rijbewijs

Carta de Conduão

Krkort;

f) farveangivelse:

- blå: Reflex blue Pantone

- gul: Pantone yellow.

Side 2:

a) 9. kategorier af køretøjer, som indehaveren har ret til at føre (nationale kategorier trykkes med andre typer end de harmoniserede kategorier)

10. udstedelsesdato for hver enkelt (under)kategori (denne dato skal anføres igen på det nye kørekort ved senere erstatning eller ombytning)

11. udløbsdato for hver enkelt (under)kategori

12. eventuelle supplerende eller restriktive angivelser i kodeform ud for hver (under)kategori.

Følgende koder anvendes:

2000/56/EF artikel 1, nr. 1, og bilag I

- kode 01 à 99: // harmoniserede fællesskabskoder

FØRER (lægelige årsager)

01. Synskorrektion og/eller beskyttelse

01.01 Briller

01.02 Kontaktlinse(r)

01.03 Beskyttelsesbriller

01.04 Uigennemsigtig linse

01.05 Øjenklap

01.06 Briller eller kontaktlinser

02. Høreapparat/kommunikationshjælp

02.01 Høreapparat til det ene øre

02.02 Høreapparat til begge ører

03. Arm- eller benprotese/-ortese

03.01 Armprotese/-ortese

03.02 Benprotese/-ortese

05. Begrænset kørsel (underkoden skal anvendes, kørsel begrænset af lægelige årsager)

05.01 Begrænset til kørsel i dagtimer (f.eks. en time efter solopgang til en time før solnedgang)

05.02 Begrænset til kørsel inden for en radius af... km fra kørekortindehaverens bolig eller kun inden for by/region...

05.03 Begrænset til kørsel uden passagerer

05.04 Begrænset til kørsel med en hastighed på højst... km/h

05.05 Begrænset til kørsel under ledsagelse af en person med kørekort

05.06 Begrænset til kørsel uden påhængskøretøj

05.07 Ingen kørsel på motorvej

05.08 Ingen alkohol

KØRETØJSTILPASNINGER

10. Tilpasset gearkasse

10.01 Manuelt gear

10.02 Automatgear

10.03 Elektronisk styret gear

10.04 Tilpasset gearstang

10.05 Begrænset antal gear

15. Tilpasset kobling

15.01 Tilpasset koblingspedal

15.02 Manuel kobling

15.03 Automatisk kobling

15.04 Afskærmet/sammenklappelig/aftagelig koblingspedal

20. Tilpasset bremsemekanisme

20.01 Tilpasset bremsepedal

20.02 Større bremsepedal

20.03 Bremsepedal til venstre fod

20.04 Bremsepedal til skosål

20.05 Vippebremsepedal

20.06 (Tilpasset) manuel driftsbremse

20.07 Forstærket bremse - maksimal betjeningskraft

20.08 Nødbremse indbygget i driftsbremse - maksimal betjenings kraft

20.09 Tilpasset parkeringsbremse

20.10 Elbetjent parkeringsbremse

20.11 Tilpasset fodbetjent parkeringsbremse

20.12 Afskærmet/sammenklappelig/aftagelig bremsepedal

20.13 Knæbetjent bremse

20.14 Elbetjent driftsbremse

25. Tilpasset speedermekanisme

25.01 Tilpasset gaspedal

25.02 Gaspedal til skosål

25.03 Vippegaspedal

25.04 Manuelt gashåndtag

25.05 Knæbetjent gashåndtag

25.06 Servogaspedal/håndtag (elektronisk, pneumatisk osv.)

25.07 Gaspedal til venstre for bremsepedal

25.08 Gaspedal til venstre

25.09 Afskærmet/sammenklappelig/aftagelig gaspedal

30. Tilpassede kombinerede bremse- og speedermekanismer

30.01 Parallelle pedaler

30.02 Pedaler i (eller næsten i) samme niveau

30.03 Gas og bremse med glideskinne

30.04 Gas og bremse med glideskinne og ortese

30.05 Sammenklappelig/aftagelig gas- og bremsepedal

30.06 Hævet gulv

30.07 Afskærmning ved siden af bremsepedalen

30.08 Afskærmning til protese ved siden af bremsepedalen

30.09 Afskærmning foran gas- og bremsepedal

30.10 Hæl-/benstøtte

30.11 Elbetjent gas og bremse

35. Tilpassede betjeningsorganer

(lyskontakter, vinduesvisker/-vasker, horn, retningsvisere osv.)

35.01 Betjeningsorganer kan betjenes uden negativ virkning på styring og håndtering af køretøjet

35.02 Betjeningsorganerne betjenes uden at slippe rat og hjælpe udstyr (knop, gaffelgreb osv.)

35.03 Betjeningsorganerne betjenes uden at slippe rat og hjælpe udstyr (knop, gaffelgreb osv.) med venstre hånd

35.04 Betjeningsorganerne betjenes uden at slippe rat og hjælpe udstyr (knop, gaffelgreb osv.) med højre hånd

35.05 Betjeningsorganerne betjenes uden at slippe rat og hjælpe udstyr (knop, gaffelgreb osv.) og den kombinerede gas/bremse

40. Tilpasset styring

40.01 Standard servostyring

40.02 Forstærket servostyring

40.03 Styring med reservesystem

40.04 Forlænget ratstamme

40.05 Tilpasset rat (større og/eller tykkere rat, rat med mindre diameter osv.)

40.06 Skråt rat

40.07 Lodret rat

40.08 Vandret rat

40.09 Fodbetjent styring

40.10 Alternativ tilpasset styring (joystick osv.)

40.11 Ratknop

40.12 Håndortese på rattet

40.13 Med tenodese-ortese

42. Tilpasset (-ede) førerspejl(e)

42.01 Udvendigt førerspejl i (venstre eller) højre side

42.02 Udvendigt førerspejl på forskærmen

42.03 Ekstra indvendigt førerspejl, som giver overblik over trafikken

42.04 Indvendigt panoramaspejl

42.05 Indvendigt førerspejl, som dækker den blinde vinkel

42.06 Elbetjent(e) udvendigt (-ige) førerspejl(e)

43. Tilpasset førersæde

43.01 Førersæde med god udsynshøjde i normal afstand fra rat og pedaler

43.02 Førersæde tilpasset kropsformen

43.03 Førersæde med sidestøtte for øget siddestabilitet

43.04 Førersæde med armlæn

43.05 Forlænget førersæde på glideskinner

43.06 Tilpasset sikkerhedssele

43.07 H-type sikkerhedssele

44. Tilpasning af motorcykel (underkode skal anvendes)

44.01 Kombineret betjening af begge bremser

44.02 (Tilpasset) håndbetjent forhjulsbremse

44.03 (Tilpasset) fodbetjent baghjulsbremse

44.04 (Tilpasset) gashåndtag

44.05 (Tilpasset) manuelt gear og manuel kobling

44.06 (Tilpasset (-ede)) førerspejl(e)

44.07 (Tilpassede) betjeningsorganer (retningsvisere, bremselys,...)

44.08 Sædehøjde, som giver føreren mulighed for siddende at have begge fødder på jorden samtidig.

45. Motorcykel kun med sidevogn

50. Begrænset til et bestemt køretøj/stelnummer (køretøjets identifika tionsnummer - KIN)

51. Begrænset til et bestemt køretøj/registreringsnummer (køretøjets registreringsnummer - KRN)

FORVALTNING

70. Ombyttet kørekort nr. ... udstedt af... (for tredjelande EU/UNECE-mærke, f.eks. 70.0123456789.NL)

71. Duplikat af kørekort nr. ... (for tredjelande EU/UNECE-mærke, f.eks. 71.987654321.HR)

72. Begrænset til kategori A-køretøjer med slagvolumen på højst 125cm3 og motoreffekt på højst 11 kW (A1)

73. Begrænset til kategori B-køretøjer, trehjulede motorcykler og quadricykler med motor (B1)

74. Begrænset til kategori C-køretøjer med tilladt totalmasse på ikke over 7500 kg (C1)

75. Begrænset til kategori D-køretøjer med højst 16 siddepladser foruden førerens plads (D1)

76. Begrænset til kategori C-køretøjer med tilladt totalmasse på ikke over 7500 kg (C1) med en påhængsvogn med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg, hvis den samlede vogntogsvægt ikke overstiger 12000 kg, og påhængskøretøjets tilladte totalmasse ikke overstiger det trækkende køretøjs egenvægt (C1+E)

77. Begrænset til kategori D-køretøjer med højst 16 siddepladser foruden førerens plads (D1) med en påhængsvogn med tilladt totalmasse på ikke over 750 kg, såfremt a) den tilladte vogntogsvægt ikke overstiger 12000 kg, og påhængskøretøjets tilladte totalmasse ikke overstiger det trækkende køretøjs egenvægt, og b) påhængskøretøjet ikke bruges til personbefordring (D1+E)

78. Begrænset til køretøjer med automatgear

(direktiv 91/439/EØF, bilag II, punkt 5.1)

79. (...) Begrænset til køretøjer, som opfylder de i parentes anførte specifikationer i forbindelse med anvendelse af direktivets artikel10, stk. 1:

90.01: til venstre

90.02: til højre

90.03: venstre

90.04: højre

90.05: hånd

90.06: fod

90.07: anvendelig.

2003/59/EF artikel 10, stk. 2 (tilpasset)

95. Chauffør, der er indehaver af et kvalifikationsbevis, som opfylderkravet om erhvervskvalifikationer i direktiv2003/59/EF indtil ... (f.eks.: 95.01.01.2012)

96/47/EF (tilpasset)

- kode100og derover // nationale koder, der kun gælder ved færdsel på den udstedende stats område.

Hvis en kode gælder for alle de kategorier, for hvilke kørekortet er udstedt, kan den trykkes under kolonne 9, 10 og 11.

13. Plads til at værtsmedlemsstaten i forbindelse med anvendelsen af punkt3, litra a), i dette bilag, eventuelt kan påføre kørekortet påtegninger, der er nødvendige af administrative hensyn.

14. Plads til, at den udstedende medlemsstat eventuelt kan påføre kørekortet påtegninger, der er nødvendige af administrative hensyn, eller som vedrører trafiksikkerheden (valgfrit). Hvis påtegningen falder ind under en af de rubrikker, der er anført i dette bilag, skal nummeret på denne rubrik angives foran påtegningen.

Med indehaverens udtrykkelige, skriftlige samtykke kan der på denne plads ligeledes påføres påtegninger, som ikke er nødvendige af administrative hensyn eller vedrører trafiksikkerheden; medtagelsen af sådanne påtegninger påvirker på ingen måde anvendelsen af modellen som kørekort.

b) En forklaring på de nummererede rubrikker på kørekortets side 1 og 2 (i hvert fald rubrik 1, 2, 3, 4a, 4b, 4c, 5, 10, 11 og 12).

Hvis en medlemsstat ønsker at affatte disse angivelser på et andet nationalt sprog end et af følgende sprog: dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, udarbejder den en tosproget udgave af kørekortet med et af de nævnte sprog, med forbehold af de øvrige bestemmelser i dette bilag.

c) Der skal på EF-kørekortmodellen afsættes en tom plads, således at der er mulighed for på dette sted at indsætte en mikroprocessor eller en anden tilsvarende edb-anordning.

3. Særlige bestemmelser

a) Når indehaveren af et kørekort, der er udstedt af en medlemsstat i overensstemmelse med dette bilag, har taget fast ophold i en anden medlemsstat, kan denne stat påføre kørekortet påtegninger, der er nødvendige af administrative hensyn, under forudsætning af at den også anfører den slags angivelser på de kørekort, den selv udsteder, samt at der er plads dertil.

b) Efter at have rådført sig med Kommissionen kan medlemsstaterne tilføje farver eller markeringer (stregkoder, nationalitetsmærker, sikkerhedselementer osv.) med forbehold af de øvrige bestemmelser i dette bilag.

I forbindelse med gensidig anerkendelse af kørekort må stregkoden ikke indeholde andre oplysninger end dem, der allerede er letlæseligt anført på kørekortet, eller som er nødvendige for at kunne udstede kørekortet.

EF-MODEL TIL KØREKORT

Side 1

KØREKORT MEDLEMSSTAT

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

6. Foto

Side 2

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

1.