1.Indledning

Investering i mennesker, og især unge, er en topprioritet for Europa. I december 2016 forelagde Europa-Kommissionen initiativer om "Investering i Europas unge" og understregede betydningen af at give unge nye muligheder. Et af de centrale budskaber er, at kvaliteten af uddannelsen er afgørende for unges fremtidsperspektiver og muligheder i livet. Dette initiativ bygger på den "nye dagsorden for færdigheder i Europa" . Uddannelse spiller også en afgørende rolle i den europæiske søjle for sociale rettigheder . Denne meddelelse er en del af en pakke med initiativer, der er rettet mod skoler, videregående uddannelsesinstitutioner og sporing af færdiguddannede. Den udgør en reaktion på Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2016 . Den understøtter FN's mål for bæredygtig udvikling nr. 4 om uddannelse .

Uddannelse af høj kvalitet for alle vil hjælpe Europa med at nå sine økonomiske og sociale mål. En uddannelse af høj kvalitet er grundlaget for inklusive og modstandsdygtige samfund. Den er udgangspunktet for en vellykket karriere og den bedste beskyttelse mod arbejdsløshed og fattigdom. Den fremmer den personlige udvikling og skaber grundlag for et aktivt medborgerskab. Uddannelse af høj kvalitet fremmer FoU, innovation og konkurrenceevne. Hvis samfundet skal opnå disse fordele, skal uddannelse af høj kvalitet dog være en mulighed for alle.

Skolerne spiller en central rolle for livslang læring, og der er derfor behov for at forbedre skoleuddannelsens kvalitet og effektivitet. Den nuværende situation i Europa viser, at der ikke er plads til, at vi stiller os tilfredse med tingenes tilstand. I Den Europæiske Union findes der en mangfoldighed af skoler og uddannelsessystemer. Samtidig står næsten alle medlemsstaterne over for en række vigtige udfordringer:

·Der er svagheder i kompetenceudviklingen inden for skoleuddannelse. De seneste resultater af OECD's PISA-undersøgelse viser, at hver femte elev har alvorlige vanskeligheder med at udvikle tilstrækkelige færdigheder inden for læsning, regning og naturvidenskab. Som følge heraf vil disse unge have større risiko for at komme til stå over for store hindringer for social inklusion, livslang læring og beskæftigelsesegnethed. Samtidig er andelen af elever, der opnår meget gode resultater, i Europa relativt lav: Selv medlemsstaterne med de bedste resultater overgås af avancerede lande i Asien . Mange unge har ikke passende digitale færdigheder. Et andet vigtigt problem er manglen på formelle kvalifikationer; på trods af, at mange medlemsstater har gjort gode fremskridt med hensyn til at nedbringe andelen af unge, der forlader skolen tidligt, til det overordnede Europa 2020-mål om 10 %, er der stadig alt for mange unge, der forlader skolen for tidligt.

·Skoleuddannelse udnyttes ikke altid fuldt ud til at fremme lighed og social retfærdighed. Data fra PISA-undersøgelsen viser, at kønsforskellene med hensyn til matematik og naturvidenskab bliver mindre, men kønsstereotyper fører stadig til forskelle i engagementet inden for naturvidenskab og IKT, og der bør fokuseres mere på disse. Det fremgår endvidere af dataene, at de uddannelsesmæssige resultater i høj grad afhænger af elevernes socioøkonomiske baggrund. I gennemsnit opnår mere end en tredjedel af de unge fra ugunstigt stillede miljøer i EU ringe uddannelsesmæssige resultater. Dette er fire gange flere end deres jævnaldrende fra mere gunstigt stillede miljøer. Andre specifikke udfordringer for elever med indvandrerbaggrund og romaer forstærker denne tendens. Disse forskelle øger den samfundsmæssige ulighed i stedet for at mindske den. Adgang til uddannelse af høj kvalitet er nøglen til et mere modstandsdygtigt og lige samfund. Situationen i Estland og Finland viser, at skoleuddannelsessystemerne både kan levere resultater på højt niveau og lighed.

·Tempoet i den teknologiske udvikling og den digitale udvikling har en markant indvirkning på vores økonomier og samfund, og skolerne er nødt til at tage bedre hensyn til denne nye virkelighed. Mange af nutidens børn i skolealderen vil senere få job, som ikke engang eksisterer i dag. 90 % af de job, der findes i dag, kræver allerede IT-færdigheder på et vist niveau. Det er ikke længere tilstrækkeligt at udstyre unge med et fast sæt af færdigheder eller viden; de har behov for at udvikle modstandsdygtighed og evne til at tilpasse sig forandringer. I "oplægget om styring af globaliseringen" anerkendes det også, at der er behov for nye former for læring i et samfund, der bliver stadig mere mobilt og digitalt. Som det understreges i "oplægget om Europas sociale dimension" skal uddannelsessystemerne moderniseres for at fremme kreativitet og kritisk tænkning samt iværksætterånd.

En løsning på disse udfordringer kræver reformer. Dette er en opgave for medlemsstaterne, da udformningen af uddannelsessystemerne ligger i deres hænder, og løsningerne vil variere afhængigt af de nationale, regionale og lokale forhold. I overensstemmelse med nærhedsprincippet kan EU spille en nyttig rolle ved at støtte medlemsstaterne i deres reformbestræbelser. Samarbejde på EU-niveau hjælper medlemsstaterne med dataanalyse, udveksling af dokumentation, udpegning af god praksis og muligheder for udveksling af erfaringer og gensidig læring. Denne form for frivilligt samarbejde giver merværdi for medlemsstaterne, når de skal træffe kvalificerede beslutninger.

Der er tre områder, hvor der er behov for handling, og hvor støtte på europæisk plan kan bidrage til at løse ovennævnte problemer:

1.Udvikling af bedre og mere inkluderende skoler

2.Støtte til læreres og skolelederes indsats for at opnå undervisning og læring af høj kvalitet

3.Styring af skoleuddannelsessystemer: mere effektive og retfærdige systemer.

For hvert af disse områder fastlægges EU's tiltag for at hjælpe medlemsstaterne med at tage disse udfordringer op. Det europæiske semester er en vigtig drivkraft for reformer, navnlig gennem de uddannelsesrelaterede landespecifikke henstillinger. EU kan hjælpe de medlemsstater, der ønsker støtte til deres reformbestræbelser. Desuden yder EU finansiel og teknisk støtte til medlemsstaterne, bl.a. gennem Erasmus+, de europæiske struktur- og investeringsfonde samt strukturreformtjenesten.

Mangfoldighed er kendetegnende for de europæiske skoleuddannelsessystemer, og der findes ikke nogen universalløsning. Samtidig har medlemsstaterne en fælles interesse i bedre uddannelsesresultater. Hvis uddannelse af høj kvalitet skal være en realitet for alle, bør alle de redskaber, der er til rådighed på nationalt plan og EU-plan, udnyttes fuldt ud. Kommissionen er parat til at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne.

2. Udvikling af bedre og mere inkluderende skoler