EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 25.11.2021 COM(2021) 732 final 2021/0372(CNS) Forslag til RÅDETS DIREKTIV om fastsættelse af de nærmere regler for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere (omarbejdning)

{COM(2021) 733 final} - {SEC(2021) 576 final} - {SWD(2021) 357 final} - {SWD(2021) 358 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Det er vigtigt at sikre, at mobile EU-borgere fuldt ud kan udøve deres rettigheder som EU-borgere ved de næste valg til Europa-Parlamentet. Demokrati er en af de værdier, som Den Europæiske Union bygger på. Enhver borger har ret til at deltage i EU's demokratiske liv, og beslutningerne skal træffes så gennemsigtigt og så tæt på borgerne som muligt. EU-borgerne repræsenteres direkte i Europa-Parlamentet. EU-borgerskabet indbefatter bestemte demokratiske rettigheder. EU-borgere, som har udnyttet deres ret til at bo, arbejde eller studere i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere ("mobile EU-borgere"), har ret til at stemme ved og stille op til valg til Europa-Parlamentet i deres bopælsland. I Rådets direktiv 93/109/EF fastsættes de nærmere regler for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet i bopælslandet. I rapporten om unionsborgerskab 2020 tilkendegav Kommissionen sin hensigt om at ajourføre Rådets direktiv 93/109/EF om mobile EU-borgeres valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet. Formålet er at lette formidlingen af oplysninger til borgerne og at forbedre udvekslingen af relevante oplysninger mellem medlemsstaterne, bl.a. for at forhindre, at personer afgiver mere end én stemme. Kommissionens arbejdsprogram for 2021 nævner også et lovgivningsinitiativ til forbedring af mobile EU-borgeres valgrettigheder. Trods de eksisterende foranstaltninger har mobile EU-borgere stadig vanskeligt ved at udøve deres valgrettigheder ved valg til Europa-Parlamentet. Problemerne består bl.a. i vanskeligheder ved at indhente korrekte oplysninger om, hvordan man stemmer og stiller op som kandidat, byrdefulde registreringsprocedurer samt følgerne af at blive slettet fra valglisterne i hjemlandet. Udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne om registrerede vælgere og kandidater med henblik på at forhindre, at personer afgiver mere end én stemme, hindres navnlig af det inkonsekvente omfang og de uens frister for udveksling og indsamling af oplysninger. Med initiativet præciseres, ajourføres og styrkes de eksisterende regler med henblik på at imødegå de vanskeligheder, som mobile EU-borgere står over for, og formålet er at sikre en bred og inklusiv deltagelse ved valget til Europa-Parlamentet i 2024, hjælpe mobile EU-borgere med at udøve deres rettigheder og beskytte valg-integriteten. Dette forslag bygger på mangeårige og regelmæssige udvekslinger med medlemsstaternes kompetente myndigheder via Kommissionens særlige gruppe for gennemførelsen af direktiverne, ekspertgruppen om valgspørgsmål samt to yderligere særlige fælles møder i det tværfaglige valgsamarbejdsnetværk og ekspertgruppen om valgspørgsmål. Dette initiativ indgår i programmet for målrettet og effektiv regulering (REFIT). •Sammenhæng med de gældende regler på samme område En af Kommissionens prioriteter er at sætte nyt skub i europæisk demokrati som bebudet af Kommissionsformand Ursula von der Leyen i sine politiske retningslinjer for 2019-2024. I handlingsplanen for europæisk demokrati, som blev offentliggjort den 3. december 2020, meddelte Kommissionen, at den ville styrke beskyttelsen af valgprocesser og foreslå en ny operationel EU-mekanisme for at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne og tilsynsmyndighederne. Alle de foreslåede foranstaltninger er i overensstemmelse med målsætningerne i Rådets afgørelse 2018/994 om revision af EU's valglov. Dette initiativ er også nært forbundet med forslaget til omarbejdning af Rådets direktiv 94/80/EF af 19. december 1994 og med det arbejde, der er udført med hensyn til andre initiativer i pakken om demokrati og gennemsigtighed i Kommissionens arbejdsprogram for 2021. Initiativet ledsages også af en meddelelse, som bl.a. tager sigte på at fremme valgdeltagelsen blandt mobile EU-borgere. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Forslaget sikrer sammenhæng med forordningen om den fælles digitale portal for så vidt angår adgang til oplysninger af høj kvalitet vedrørende de EU- og nationale regler, der gælder for borgerne, når de udøver eller ønsker at udøve deres rettigheder i henhold til EU-retten inden for det indre marked, samt med meddelelsen "En Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030", som tager sigte på at garantere, at personer med handicap kan udøve deres politiske rettigheder på lige fod med alle andre. Det supplerer desuden andre politiske tiltag på EU-plan inden for demokrati og den digitale verden. Ved at søge at skabe lige muligheder for mobile EU-borgere for at stemme elektronisk eller via internettet tager forslaget sigte på at beskytte deres grundlæggende rettigheder, og det vil dermed øge den overordnede demokratiske deltagelse. Initiativet er i overensstemmelse med EU-lovgivningen om databeskyttelse.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Ved artikel 20 i TEUF indføres et unionsborgerskab. I henhold til artikel 20, stk. 2, litra b), og artikel 22, stk. 2, i TEUF samt artikel 39 i EU's charter om grundlæggende rettigheder har borgerne i Unionen valgret og er valgbare ved valg til Europa-Parlamentet i den medlemsstat, hvor de har bopæl, på samme betingelser som statsborgere i denne stat. I henhold til artikel 22 i TEUF udøves denne ret med forbehold af de nærmere bestemmelser, som Rådet træffer afgørelse om med enstemmighed efter en særlig lovgivningsprocedure og efter høring af Europa-Parlamentet. I Rådets direktiv 93/109/EF fastsættes disse nærmere bestemmelser for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Mobile EU-borgeres ret til at deltage i valg til Europa-Parlamentet er fastlagt i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og er en del af deres rettigheder som unionsborgere. Den overordnede ramme for mobile EU-borgeres udøvelse af deres valgrettigheder udgøres af et samspil mellem EU-regler og nationale regler. Unionen handler for at gennemføre traktatens princip om mobile EU-borgeres valgret, navnlig ved Rådets direktiv 93/109/EF. Eftersom de enkelte medlemsstater ikke kan skride ind i grænseoverskridende spørgsmål, kan de identificerede problemer ikke løses af medlemsstaterne hver for sig. Kun på EU-plan kan der indføres fælles standarder og procedurer for mobile EU-borgeres valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet og for udveksling af oplysninger om de pågældende vælgere og kandidater med henblik på at forhindre, at personer afgiver mere end én stemme. •Proportionalitetsprincippet De foreslåede målrettede foranstaltninger går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå det langsigtede mål om at udvikle og styrke EU-demokratiet. De tager sigte på at forbedre og videreudvikle de gældende rammer for mobile EU-borgeres udøvelse af deres traktatfæstede valgrettigheder og at løse problemet med afgivelse af flere stemmer i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet ved at forbedre det nuværende system for udveksling af oplysninger. Forslaget er derfor i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. •Valg af retsakt Rådets direktiv indeholder allerede et solidt sæt regler vedrørende standarderne og procedurerne for mobile EU-borgeres udøvelse af deres valgrettigheder. Med dette forslag foretages der nogle målrettede ændringer af Rådets direktiv for at imødegå nogle identificerede mangler og hindringer, som medlemsstaterne og borgerne står over for. I betragtning af nødvendigheden af at ajourføre sproget såvel som nogle forældede henvisninger og bestemmelser bør Rådets direktiv omarbejdes. Da forslaget går ud på at omarbejde Rådets direktiv, er det mest hensigtsmæssigt at vælge samme type retsakt. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Der er gjort en undtagelse til princippet om forudgående evaluering, da der allerede foreligger nyere rapporter fra Kommissionen. Der er tydelig dokumentation for, at det er nødvendigt at ajourføre direktiv 93/109/EF, og dette anses for at være tilstrækkeligt til evalueringsfasen. Endelig indeholder den eksterne undersøgelse, der er udarbejdet til støtte for konsekvensanalysen, også evalueringselementer vedrørende den eksisterende ramme. •Høringer af interesserede parter Under forberedelsen af dette forslag har Kommissionen været i tæt dialog med og har hørt relevante interesserede parter. Forslaget bygger bl.a. på en åben offentlig høring af borgere, ikkestatslige organisationer og lokale og regionale myndigheder, relevante undersøgelser, bl.a. fra det akademiske netværk om unionsborgerskabsrettigheder og resultaterne af en ekstern undersøgelse udarbejdet til støtte for en konsekvensanalyse foretaget forud for forslaget. Det tager desuden hensyn til feedback fra målrettede interessenthøringer, bl.a. høringer af mobile EU-borgere, valgsamarbejdsnetværket og ekspertgruppen om valgspørgsmål. Dette suppleres med konklusionerne fra relevante projekter finansieret inden for rammerne af programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab og programmet for Europa for borgerne samt direkte feedback fra EU-borgerne, som Kommissionen og Europa-Parlamentet har modtaget. •Indhentning og brug af ekspertbistand Forskellige ekspertkilder har bidraget til forslaget. Disse omfatter eksperthøringer med Kommissionens ekspertgruppe om valgspørgsmål og valgsamarbejdsnetværket. Der blev holdt to fælles møder mellem valgsamarbejdsnetværket og ekspertgruppen om valgspørgsmål henholdsvis den 28. januar 2021 og den 10. juni 2021. De spørgsmål, der blev drøftet på de to møder, var allerede blevet drøftet udførligt på foregående møder og har været genstand for en grundig analyse i Kommissionens rapport om valget til Europa-Parlamentet fra 2019.

•Konsekvensanalyse Forslaget ledsages af en konsekvensanalyse (SWD(2021) 357). I lyset af lighederne mellem Rådets direktiv 93/109/EF og direktiv 94/80/EF for så vidt angår såvel de berørte personer (mobile EU-borgere) som de tildelte rettigheder og deraf følgende forpligtelser for medlemsstaterne, er forbedringsmulighederne og anvendelsen af dem blevet undersøgt i ét samlet dokument. Udvalget for Forskriftskontrol afgav en positiv udtalelse om konsekvensanalysen (SEC(2021) 576). I konsekvensanalysen blev der set på to alternative muligheder til at løse de konstaterede problemer. Disse indeholder en række mulige foranstaltninger, der ventes at forbedre udøvelsen af valgrettigheder og at støtte en retfærdig valgproces ved at tackle problematikken med afgivelse af flere stemmer. De spænder nærmere bestemt fra bløde, ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger til støtte for oplysning og øget administrativt samarbejde til fastsættelsen af fælles standarder for procedurerne til registrering af mobile EU-borgere og udveksling af oplysninger for at forhindre afgivelse af mere end én stemme. Mulighed 1 indeholder målrettede lovgivningsmæssige ændringer og bløde foranstaltninger. Formålet er at konsolidere og præcisere de eksisterende bestemmelser i Rådets direktiv. Mulighed 2 består i et omfattende lovgivningsmæssigt indgreb. Den tager sigte på en gennemgribende reform af direktivet ved f.eks. at indføre lovgivningsmæssige krav om frister for registrering, samtidig med at princippet om ikkeforskelsbehandling som basis for direktivet respekteres. De to muligheder er blevet undersøgt med hensyn til deres virkningsfuldhed, effektivitet, sammenhæng med andre EU-politikker og overholdelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet. Mulighed 2 anses for at være den mest effektive løsning med hensyn til at nå alle de påtænkte mål. Alligevel foretrækkes mulighed 1 af hensyn til effektiviteten, sammenhængen og nærheds- og proportionalitetsprincippet. •Målrettet regulering og forenkling Forslaget indebærer visse omkostninger for medlemsstaternes og EU's forvaltninger som følge af øget samarbejde, men det forventes også at skabe effektiviseringer hos myndighederne takket være harmoniserede processer. Medlemsstaterne råder desuden allerede over systemer til at opfylde de nye forpligtelser og vil derfor ikke skulle bære yderligere omkostninger. Med forslaget forenkles proceduren for registrering af mobile EU-borgeres valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet. Det vil også nedbringe deres omkostninger i forhold til status quo, hvor der ikke foretages ændringer af de nuværende bestemmelser. Forslaget lader ikke til at få nogen negative økonomiske virkninger som følge af mobile EU-borgeres øgede integration og demokratiske deltagelse i deres bopælslande. Forenklingen af registreringskravene og forbedringen af oplysningerne om og kendskabet til mobile EU-borgeres muligheder for at stemme ventes kun indirekte at få bredere økonomiske virkninger, i og med det understøtter den fri bevægelighed. Forslaget tager sigte på at give mobile EU-borgere de samme muligheder for at fjernstemme eller stemme elektronisk som statsborgere i den pågældende medlemsstat. Muligheden for at fjernstemme letter valgdeltagelsen blandt mobile EU-borgere. Forslaget støtter optimiseringen af det tekniske værktøj til udveksling af oplysninger om registrerede vælgere mellem medlemsstaterne. Det indebærer i første omgang en formalisering af systemet til støtte for udveksling af oplysninger, som er blevet operationaliseret ved det krypteringsværktøj, Kommissionen har udviklet, ved at indføre eksplicitte henvisninger hertil i Rådets direktiv 93/109/EF. Hele den transmissionsproces, der muliggøres af krypteringsværktøjet, vil blive yderligere styrket gennem sikker overførsel af oplysninger mellem medlemsstaterne, også ved tvivlsspørgsmål i individuelle tilfælde. Forslaget letter dermed de administrative opgaver og IKT-relaterede procedurer i medlemsstaternes forvaltninger, som er de primære interessenter. Forslagets digitale elementer er således i overensstemmelse med "den digitale kontrol". •Grundlæggende rettigheder Det bestemmes i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), at "Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal. Dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd." I artikel 10, stk. 1 og 2, i TEU bestemmes det, at "Unionens funktionsmåde bygger på det repræsentative demokrati", og at "[b]orgerne repræsenteres direkte på EU-plan i Europa-Parlamentet". Det fremgår af artikel 26 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, at "Unionen anerkender og respekterer retten for mennesker med handicap til at nyde godt af foranstaltninger, der skal sikre deres autonomi, deres sociale og erhvervsmæssige integration og deres deltagelse i samfundslivet." Dette forslag forfølger målene for disse bestemmelser og er dermed foreneligt med de grundlæggende rettigheder, der er garanteret af EU's charter om grundlæggende rettigheder, og giver dem virkning. Forslaget øger EU-borgernes fri bevægelighed (chartrets artikel 45). Det understøtter også deres ligebehandling og muligheder for at stemme på lige fod med statsborgerne i deres bopælsland. Det styrker desuden valgretten og valgbarheden ved valg til Europa-Parlamentet (chartrets artikel 39) og retten til god forvaltning (chartrets artikel 41). 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Dette forslag indebærer ikke nogen finansiel eller administrativ byrde for Unionen. Det har derfor ingen indvirkning på EU-budgettet. 5.ANDRE FORHOLD

•Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Medlemsstaterne skal senest den 31. maj 2023 vedtage og offentliggør de bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. Seks måneder efter hvert valg til Europa-Parlamentet skal medlemsstaterne sende en rapport til Kommissionen om anvendelsen af dette direktiv. Senest et år efter hvert valg til Europa-Parlamentet skal Kommissionen fremlægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af direktivet. Kommissionen kan foreslå ændringer, som den finder nødvendige. Senest to år efter Europa-Parlamentsvalget i 2029 vil Kommissionen desuden foretage sin egen evaluering af direktivets virkningsfuldhed med henblik på at konsolidere de oplysninger, der er indsamlet fra medlemsstaternes rapporter og på møderne i valgsamarbejdsnetværket. •Forklarende dokumenter I sin dom af 8. juli 2019 og i sin yderligere retspraksis har Domstolen fastslået, at medlemsstaterne ved meddelelsen af nationale gennemførelsesforanstaltninger til Kommissionen skal give tilstrækkeligt klare og præcise oplysninger og for hver enkelt bestemmelse i direktivet angive den eller de nationale gennemførelsesforanstaltninger. •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Der gives kun en nærmere redegørelse for de bestemmelser i Rådets direktiv, som foreslås ændret ved nærværende forslag. 1. For at sikre mobile EU-borgere bedre adgang til valgoplysninger fastsættes der i artikel 12 højere standarder for formidlingen af valgoplysninger til mobile EU-borgere. Medlemsstaterne skal i henhold til forslaget udpege myndigheder, som proaktivt vil oplyse mobile EU-borgere, der har bopæl på deres område, om betingelserne og de nærmere regler for registrering som vælger eller som kandidat ved valg til Europa-Parlamentet, før og efter deres registrering, enten med henblik på valg eller med henblik på direktiv 2004/38/EF. Dette kunne også omfatte formidling af oplysninger og anvendelse af kommunikationsmidler, der er særlig tilpasset bestemte grupper såsom unge vælgere. Med henblik på at øge mobile EU-borgernes opmærksomhed på og kendskab til de procedurer og metoder, der gælder for registrering til og deltagelse i valg til Europa-Parlamentet, pålægger artiklen desuden de af medlemsstaterne udpegede myndigheder en pligt til at meddele mobile EU-borgere, der er registreret som vælgere eller kandidater, specifikke oplysninger om: a) status for deres registrering b) datoen for valget, og hvor og hvordan de kan stemme c) de relevante regler om vælger- og kandidatrettigheder og -forpligtelser, herunder forbud og uforeneligheder samt sanktioner for overtrædelse af valgreglerne d) muligheder for indhentning af flere oplysninger om afholdelsen af valget, herunder kandidatlisten. I henhold til forordning (EU) 2018/1724 skal medlemsstaterne sørge for, at brugerne af de nationale websteder har let adgang til brugervenlige, nøjagtige og tilstrækkeligt omfattende oplysninger om deltagelsen i valg til Europa-Parlamentet. Medlemsstaterne anvender forskellige kommunikationsmidler og -kanaler. For at sikre konsekvens er formålet med initiativet derfor at udvide de kvalitetskrav, der er fastsat i forordning (EU) 2018/1724, til også at gælde for medlemsstaternes direkte og personlige formidling af officielle valgoplysninger til mobile EU-borgere. For at forbedre tilgængeligheden og omfanget af oplysninger vil medlemsstaterne skulle anvende det officielle sprog i bopælslandet og et officielt EU-sprog, der forstås bredt af det størst mulige antal EU-borgere med bopæl dér. Medlemsstaterne vil også kunne anvende Dit Europa-portalen. Samtidig indebærer ændringerne også, at mobile EU-borgere også skal indgive kontaktoplysninger ved registreringen som vælgere eller kandidater, hvilket alt sammen vil sætte medlemsstaterne i stand til at kommunikere oplysningerne direkte ad elektroniske kanaler. For at sikre en inklusiv valgdeltagelse fastsættes der med initiativet også krav vedrørende tilgængeligheden af de oplysninger, der formidles til personer med handicap og ældre, som tager udgangspunkt i de generelle bemærkninger fra FN's komité for rettigheder for personer med handicap til artikel 21 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. 2. Med henblik på at mindske de administrative hindringer for mobile EU-borgere indføres der med forslaget (artikel 9 og 10) standardiserede modeller for de formelle erklæringer (i bilag I og II), som mobile EU-borgere skal forelægge ved registreringen som vælgere eller kandidater. For at gøre det lettere at identificere mobile EU-borgere, i overensstemmelse med princippet om oplysningernes rigtighed i artikel 5, stk. 1, litra d), i databeskyttelsesforordningen, indhentes de seneste oplysninger ved hjælp af det personlige identifikationsnummer udstedt af hjemlandet (hvor det forefindes) eller alternativt ved hjælp af den type identitetsbevis eller rejsedokument, der er udstedt af hjemlandet, og dets serienummer. Formularerne vil også indeholde kontaktoplysninger, så medlemsstaterne kan opfylde deres underretningspligt. Eftersom bilagene til direktiverne offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, vil de være tilgængelige for borgerne og de nationale myndigheder på alle EU's officielle sprog. 3. Ændringerne af artikel 13 tager sigte på at strømline det nuværende system for udveksling af oplysninger om mobile EU-borgeres valgrettigheder. Foranstaltningerne omfatter indførelsen af et enkelt sæt oplysninger (i bilag III), som foruden de allerede indsamlede oplysninger også vil omfatte det personlige identifikationsnummer udstedt af hjemlandet (hvor det forefindes) eller typen af identitetsbevis eller rejsedokument, samt registreringsdatoen. Samtidig henviser ændringerne udtrykkeligt til de elektroniske midler, som Kommissionen stiller til rådighed for medlemsstaterne med henblik på at understøtte en sikker dataudveksling. I samme artikel begrænses mulighederne for registrering af mobile EU-borgere til kun at omfatte valglisterne og kandidatlisterne i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet, hvilket også skal hindre, at man slettes fra listerne i forbindelse med andre valg. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastlægge det ansvar og de forpligtelser, der gælder for driften af det sikre værktøj, i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 19. 4. I artikel 17 indføres der bestemmelser om medlemsstaternes regelmæssige overvågning og rapportering. Rapporterne skal indeholde relevante statistiske data om mobile EU-borgeres deltagelse som enten vælgere eller kandidater ved valg til Europa-Parlamentet. For bedre at kunne vurdere gennemførelsen af foranstaltningerne i direktivet vil medlemsstaterne skulle forbedre deres dataindsamling med hensyn til antallet af mobile EU-borgere, der er registreret som vælgere eller kandidater, såvel som antallet af mobile EU-borgere, der har stemt. I artikel 18 indføres der bestemmelser om, at der senest to år efter Europa-Parlamentsvalget i 2029 skal foretages en evaluering af anvendelsen af direktivet. 5. I artikel 9, 10 og 13 tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at sikre, at modellerne for de formelle erklæringer, som skal indgives af mobile EU-borgere ved registrering som vælgere eller kandidater, og som skal udveksles mellem medlemsstaterne, fortsat indeholder relevante oplysninger. I artikel 20 fastsættes betingelserne for delegation i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF. 6. I overensstemmelse med princippet om ikkeforskelsbehandling pålægger artikel 14 medlemsstaterne af sikre mobile EU-borgere tilsvarende adgang til at stemme på forhånd, at brevstemme eller at stemme elektronisk eller via internettet som den pågældende medlemsstats egne statsborgere ved valg til Europa-Parlamentet. 7. I forslaget udgår ordet "automatisk" fra artikel 9, stk. 4, i overensstemmelse med databeskyttelsesforordningens bestemmelser om begrænsninger af automatisk beslutningstagning. Hvis der i medlemsstaterne gælder bestemmelser om underretning om sletninger fra valglisten for egne statsborgere, skal dette for at sikre mobile EU-borgere samme adgang til oplysninger også gælde for disse.

8. For igen at øge mobile EU-borgeres opmærksomhed på og adgang til deres valgrettigheder medfører ændringerne af artikel 11, at medlemsstaterne tydeligt og i god tid skal underrette mobile EU-borgere om muligheden for registrering og om deres klagemuligheder ved eventuelle afslag på registrering. Omfanget af medlemsstaternes pligt præciseres, idet ordet "beslutning" benyttes. I et nyt stykke i artikel 11 fastsættes der bestemmelser om vælgeres og kandidaters ret til efter artikel 3 at rette eventuelle uoverensstemmelser eller fejl i de oplysninger, der er indeholdt på valglisten eller kandidatlisten, på samme vilkår som statsborgere i værtslandet. 9. I forslaget foretages der desuden tilpasninger de steder, hvor sproget eller henvisningerne er forældede (artikel 2, stk. 5 og 6, artikel 3, litra a), artikel 4, stk. 1, og artikel 5, 8, 9, 10, 11 og 16) ved at erstatte henvisninger til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henvisninger til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde samt ved at anvende kønsneutralt sprog. 10. I forslaget udgår artikel 15, da denne artikel henviste til Europa-Parlamentsvalget i 1994. 11. I artikel 21 fastsættes direktivets gennemførelsesdato til den 31. maj 2023 i overensstemmelse med retningslinjerne fra Europarådets Venedigkommission. 🡻 93/109/EF (tilpasset) 2021/0372 (CNS) Forslag til RÅDETS DIREKTIV om fastsættelse af de nærmere regler for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere (omarbejdning)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om ⌦ Den Europæiske Unions funktionsmåde ⌫ oprettelse af Det Europæiske Fællesskab , særlig artikel 8 B ⌦ 22 ⌫, stk. 2, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, efter en særlig lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: ⇩ nyt

(1)Der skal foretages en række ændringer af Rådets direktiv 93/109/EF. Direktivet bør af klarhedshensyn omarbejdes. 🡻 93/109/EF betragtning 1 (tilpasset) Traktaten om Den Europæiske Union udgør en ny fase i processen hen imod en stadig snævrere sammenslutning mellem de europæiske folk; den har bl.a. til opgave på en sammenhængende og solidarisk måde at tilrettelægge forbindelserne mellem medlemsstaternes folk, og et af dens grundlæggende mål er at styrke beskyttelsen af medlemsstaternes statsborgeres rettigheder og interesser gennem indførelsen af et unionsborgerskab; 🡻 93/109/EF betragtning 2 (tilpasset) i afsnit II i traktaten om Den Europæiske Union, der indeholder bestemmelser om ændring af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab med henblik på oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, indføres der med henblik herpå et unionsborgerskab for alle medlemsstaternes statsborgere, som i kraft af dette unionsborgerskab tillægges en række rettigheder; ⇩ nyt (2)I henhold til artikel 20, stk. 2, litra b), og artikel 22, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) har unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere, valgret og er valgbare ved valg til Europa-Parlamentet i den medlemsstat, hvor de har bopæl, på samme betingelser som statsborgere i denne stat. Denne ret, som også anerkendes i artikel 39 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder ("chartret"), konkretiserer princippet om lighed og ikkeforskelsbehandling på grund af nationalitet i chartrets artikel 21. Den er også en logisk følge af retten til at færdes og opholde sig frit, som er fastsat i artikel 20, stk. 2, litra a), og artikel 21 i TEUF og i chartrets artikel 45. (3)De nærmere regler for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet er fastsat i Rådets direktiv 93/109/EF. (4)I rapporten om Unionsborgerskab 2020 understregede Kommissionen nødvendigheden af at ajourføre, præcisere og styrke reglerne for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for at sikre, at de understøtter mobile EU-borgeres brede og inklusive deltagelse. I lyset af de erfaringer, der er gjort med anvendelsen af Rådets direktiv 93/109/EF ved successive valg, og af de ændringer, der er foretaget som følge af ændringer af traktaterne, bør flere af direktivets bestemmelser ajourføres. 🡻 93/109/EF betragtning 3 (tilpasset) den valgret og valgbarhed i bopælslandet ved valg til Europa-Parlamentet, der fastsættes ved artikel 8 B, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er en udmøntning af forbuddet mod forskelsbehandling mellem et lands statsborgere og statsborgere fra andre EF-lande samt en logisk følge af retten til at færdes og opholde sig frit på andre medlemsstaters område i henhold til EF-traktatens artikel 8 A; 🡻 93/109/EF betragtning 4 (tilpasset) (5) EF-traktatens a Artikel 8 B ⌦ 20 ⌫, stk. 2, ⌦ i TEUF ⌫ omhandler kun muligheden for at stemme og lade sig opstille ved valg til Europa-Parlamentet og foregriber på ingen måde, at der i henhold til i EF-traktatens ⌦ berører ikke ⌫ artikel ⌦ 223, stk. 1, i TEUF, i henhold til hvilken der ved sådanne valg skal anvendes en ensartet fremgangsmåde i alle medlemsstater efter principper, der er fælles for alle medlemsstater. ⌫ 138, stk. 3, skal fastsættes en ensartet valgmåde i alle medlemsstater; bestemmelsen har hovedsagelig til formål at ophæve det krav om indfødsret i landet, der for øjeblikket stilles i de fleste medlemsstater for at kunne udøve disse rettigheder; ⇩ nyt

(6)For at sikre, at unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere ("udenlandske unionsborgere"), har valgret og er valgbare ved valg til Europa-Parlamentet på de samme betingelser som statsborgere i værtslandet, bør betingelserne for registrering til og deltagelse i sådanne valg præciseres for at sikre ligebehandling mellem nationale og udenlandske unionsborgere. Navnlig bør unionsborgere, som ønsker at stemme eller stille op til valg til Europa-Parlamentet i deres bopælsland, sikres ligebehandling med hensyn til eventuelle krav om varighed af bopæl i landet, der skal opfyldes for at kunne udøve denne ret, såvel som med hensyn til beviser for opfyldelsen af et sådant krav. 🡻 93/109/EF betragtning 5 (tilpasset) anvendelsen af EF-traktatens artikel 8 B, stk. 2, forudsætter ikke en harmonisering af medlemsstaternes valgordninger, og under hensyn til proportionalitetsprincippet i EF-traktatens artikel 3 B, stk. 3, bør Fællesskabets lovgivning på dette område ikke omfatte mere, end hvad der er nødvendigt for at virkeliggøre målet i EF-traktatens artikel 8 B, stk. 2; 🡻 93/109/EF betragtning 6 (tilpasset) EF-traktatens artikel 8 B, stk. 2, tilsigter, at alle unionsborgere ved valg til Europa-Parlamentet skal kunne udøve deres valgret og valgbarhed på samme vilkår i bopælslandet, uanset om de er statsborgere i det pågældende land eller ej; de krav, bl.a. med hensyn til varighed af bopæl i landet samt bevis herfor, der stilles til statsborgere fra andre medlemsstater, må derfor være de samme som dem, der i givet fald stilles til landets egne statsborgere; 🡻 93/109/EF betragtning 7 (tilpasset) ⇨ nyt (7)den valgret og valgbarhed til Europa-Parlamentet i bopælslandet, som fastsættes for EF-borgere i EF-traktatens artikel 8 B, stk. 2, træder dog ikke i stedet for deres valgret og valgbarhed i deres hjemland; d D et er vigtigt at respektere unionsborgernes frihed til at vælge, i hvilken medlemsstat de ønsker at deltage i EF- valg ⌦ til Europa-Parlamentet ⌫ , idet der dog må drages omsorg for, at denne frihed ikke misbruges til at ⇨ træffes passende foranstaltninger til at sikre, at ingen kan afgive mere end én ⇦ stemme eller lade sig opstille i flere lande samtidig. ⇩ nyt (8)I overensstemmelse med nationale og europæiske standarder, herunder kravene i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, bør medlemsstaterne ikke alene anerkende og respektere unionsborgernes valgret og valgbarhed, men også sikre dem let adgang til deres valgrettigheder ved at fjerne så mange hindringer for valgdeltagelse som muligt. (9)For at lette unionsborgernes valgret og valgbarhed i deres bopælsland bør disse borgere optages på valglisten i god tid før valget. De formalia, der gælder for en sådan optagelse, bør være så enkle som muligt. Det bør være tilstrækkeligt, at de pågældende unionsborgere fremviser et gyldigt identitetskort og en formel erklæring, der dokumenterer deres ret til at deltage i valget. Når en udenlandsk unionsborger først er blevet registreret, bør vedkommende forblive på valglisten på de samme betingelser som unionsborgere, der er statsborgere i den pågældende medlemsstat, så længe de opfylder betingelserne for at udøve deres valgret. Unionsborgerne bør desuden forsyne de kompetente myndigheder med kontaktoplysninger, der giver myndighederne mulighed for at holde dem regelmæssigt orienteret. (10)Skønt medlemsstaterne har kompetence til at fastslå valgretten og valgbarheden ved valg til Europa-Parlamentet for så vidt angår egne stratsborgere, der har bopæl uden for deres område, kan det forhold, at udenlandske unionsborgere er blevet optaget på valglisten i deres bopælsland, ikke i sig selv danne grundlag for, at de i forbindelse med andre typer valg skal slettes fra valglisten i deres hjemland. (11)For at sikre ligebehandling af udenlandske unionsborgere, som ønsker at udøve deres valgbarhed i deres bopælsland, bør disse skulle forelægge de samme beviser som dem, der kræves af kandidater, der er statsborgere i den pågældende medlemsstat. Med henblik på at fastslå, at disse borgere er omfattet af den ret, der er fastsat i artikel 20, stk. 2, litra b), og artikel 22, stk. 2, i TEUF, bør medlemsstaterne kunne stille krav om, at der fremlægges en formel erklæring, som indeholder de elementer, der er nødvendige for at påvise retten til at stille op til det pågældende valg. (12)For at gøre det lettere nøjagtigt at identificere vælgere og kandidater, som er registreret i både deres hjemland og i deres bopælsland, bør listen med de oplysninger, der kræves fremlagt af unionsborgere, når de indgiver en ansøgning om optagelse på valglisterne eller en anmeldelse som kandidat i bopælslandet, indeholde det personlige identifikationsnummer eller serienummeret på et gyldigt identitetskort eller rejsedokument. (13)Unionsborgere, som har fortabt deres valgret og valgbarhed på grundlag af en individuel civil- eller strafferetlig afgørelse truffet af den kompetente myndighed, bør udelukkes fra at udøve denne ret i bopælslandet ved valg til Europa-Parlamentet. Medlemsstaterne kan kræve, at en borger, der indgiver ansøgning om at blive registreret som vælger, forelægger en formel erklæring, der bekræfter, at vedkommende ikke har fortabt sin valgret. Når en unionsborger stiller op til valg i sit bopælsland, bør vedkommende være underlagt et krav om at fremlægge en erklæring, der bekræfter, at vedkommende ikke har fortabt retten til at stille op til valg ved Europa-Parlamentet. (14)Bopælslandet bør have mulighed for at kontrollere, at unionsborgere, som har udtrykt ønske om at udøve deres valgbarhed, ikke har fortabt denne ret i deres hjemland. Når en medlemsstat modtager en anmodning herom fra bopælslandet, bør den give den nødvendige bekræftelse inden for en frist, der giver mulighed for at foretage en reel vurdering af kandidatens valgbarhed. De personoplysninger, der udveksles, må kun behandles til dette formål. I betragtning af valgrettighedernes grundlæggende betydning bør det forhold, at hjemlandet ikke giver rettidige oplysninger om en unionsborgers status, ikke indebære fortabelse af valgbarhed i bopælslandet. Hvis de relevante oplysninger gives på et senere tidspunkt, bør bopælslandet ved hjælp af passende foranstaltninger og i henhold til procedurer fastlagt i dens nationale lovgivning sikre, at unionsborgere, som har fortabt deres valgbarhed i hjemlandet, og som er blevet registreret som kandidater eller allerede er blevet valgt, forhindres i at blive valgt eller i at udøve deres mandat.

(15)Eftersom proceduren for opstillingsberettigelse i en medlemsstat nødvendigvis omfatter yderligere administrative skridt for en statsborger fra en anden medlemsstat end for statsborgere fra den pågældende medlemsstat, bør det være muligt for medlemsstaterne at fastsætte en anden frist for anmeldelse som kandidat for unionsborgere, som ikke er statsborgere i medlemsstaten, end den der gælder for nationale statsborgere. En eventuel forskel i fristen bør begrænses til, hvad der er nødvendigt og rimeligt, for at give tid til at behandle de oplysninger, der er modtaget fra hjemlandet. Fastsættelsen af en særskilt frist bør ikke berøre fristerne for andre medlemsstaters forpligtelse til at fremsende oplysninger efter dette direktiv. (16)For at forhindre, at en person afgiver flere stemmer, eller tilfælde, hvor en person stiller op mere end én gang til samme valg, bør medlemsstaterne udveksle de oplysninger, der fremgår af de formelle erklæringer, som EU-vælgere og EU-valgbare forelægger. Eftersom medlemsstaterne anvender forskellige oplysninger til at identificere borgerne, bør det overvejes at anvende et fælles datasæt med henblik på nøjagtigt at identificere EU-vælgere og EU-valgbare og forhindre dem i at afgive mere end én stemme eller stille op mere end én gang. De personoplysninger, der udveksles, bør begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå disse mål. (17)Udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne med henblik på at forhindre, at en person afgiver mere end én stemme, eller tilfælde, hvor en person stiller op mere end én gang til samme valg, bør ikke forhindre medlemsstatens statsborgere i at stemme eller i at stille op til andre typer valg. For at lette kommunikationen mellem de nationale myndigheder bør medlemsstaterne pålægges at udpege ét kontaktpunkt for denne udveksling. Kommissionen har tidligere udviklet et sikkert værktøj, som medlemsstaterne anvender under eget ansvar til at udveksle de nødvendige oplysninger. Dette sikre værktøj bør indlemmes i dette direktiv for yderligere at støtte udvekslingen mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder. Medlemsstaterne vil hver især fungere som dataansvarlige i forbindelse med behandlingen af personoplysninger i den forbindelse. (18)Kommissionen bør tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på at fastlægge det ansvar og de forpligtelser, der gælder for driften af det sikre værktøj, jf. kapitel IV i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (19)Adgang til oplysninger om valgrettigheder og -procedurer er et centralt element til at sikre en effektiv udøvelse af den ret, der er fastlagt i artikel 20, stk. 2, litra b), og artikel 22, stk. 2, i TEUF. (20)Utilstrækkelig adgang til oplysninger i forbindelse med valgprocedurer hæmmer borgernes udøvelse af deres valgrettigheder, som er en del af deres rettigheder som unionsborgere. Det påvirker også de kompetente myndigheders evne til at udøve deres rettigheder og opfylde deres forpligtelser. Medlemsstaterne bør pålægges at udpege myndigheder, som har et særligt ansvar for at forsyne unionsborger med passende oplysninger om deres rettigheder efter artikel 20, stk. 2, litra b), og artikel 22, stk. 2, i TEUF samt de nationale regler og procedurer for deltagelse i og afholdelse af valg til Europa-Parlamentet. For at sikre en effektiv kommunikation bør oplysningerne gives på en klar og letforståelig måde. (21)For at lette adgangen til valgoplysninger bør disse stilles til rådighed på mindst et andet officielt EU-sprog end værtslandets sprog, som forstås bredt af det størst mulige antal af de unionsborgere, der har bopæl på medlemsstatens område. Medlemsstaterne kan anvende forskellige officielle EU-sprog i bestemte dele af deres område eller i forskellige regioner afhængigt af det sprog, der forstås af den største gruppe af unionsborgere, som har bopæl dér. 🡻 93/109/EF betragtning 8 (tilpasset) ⇨ nyt (22)Enhver undtagelse fra de almindelige regler i nærværende direktiv bør ⌦ skal ⌫ ifølge EF-traktatens artikel 8 B ⌦ 22 ⌫, stk. 2, ⌦ i TEUF ⌫ være begrundet i specifikke problemer i en medlemsstat ⇨ og skal være i overensstemmelse med kravene i chartrets artikel 52, herunder at enhver begrænsning i udøvelsen af valgretten eller valgbarheden ved valg til Europa-Parlamentet skal være fastsat i lovgivningen og være underlagt principperne om proportionalitet og nødvendighed. ⇦ ⌦ Endvidere skal ⌫ og enhver undtagelse bør i sagens natur tages op til fornyet overvejelse ⌦ , jf. chartrets artikel 47 ⌫ . 🡻 93/109/EF betragtning 9 (tilpasset) (23)Sådanne specifikke problemer kan bl.a. opstå i en medlemsstat, hvor antallet af unionsborgere, der har bopæl i landet uden at have statsborgerskab dér, og som har nået valgalderen, langt overstiger gennemsnittet ; . u Udgør disse unionsborgere ⌦ mere end ⌫ 20 % af den samlede vælgerskare, er det ⌦ bør det være ⌫ berettiget at træffe undtagelsesbestemmelser ⌦ vedrørende valgret ⌫ , der er baseret på varigheden af bopæl i landet. 🡻 93/109/EF betragtning 10 (tilpasset) formålet med unionsborgerskabet er at fremme unionsborgernes integrering i deres værtsland, og det stemmer i den sammenhæng overens med traktatens intentioner om at undgå enhver polarisering mellem nationale og ikke-nationale kandidatlister; 🡻 93/109/EF betragtning 11 (tilpasset) (24) denne risiko for polarisering gør sig navnlig gældende i en medlemsstat ⌦ Medlemsstater ⌫, hvor antallet af bosiddende unionsborgere fra andre medlemsstater i den stemmeberettigede alder overstiger 20 % af det samlede antal derboende unionsborgere i den stemmeberettigede alder, og den pågældende medlemsstat bør derfor under overholdelse af EF-traktatens artikel 8 B ⌦ 22, stk. 2, i TEUF have mulighed for at ⌫ kunne fastsætte særlige bestemmelser om kandidatlisters sammensætning.

🡻 93/109/EF betragtning 12 (tilpasset) (25)I visse medlemsstater har derboende statsborgere fra andre medlemsstater valgret ved valg til det nationale parlament, og visse af dette direktivs bestemmelser kan derfor ikke anvendes der — . ⇩ nyt (26)Oplysninger vedrørende udøvelsen af rettigheder og anvendelsen af dette direktiv kan være nyttige til at afdække, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at sikre en effektiv udøvelse af unionsborgernes valgrettigheder. Med henblik på at forbedre dataindsamlingen i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet er det nødvendigt at indføre bestemmelser om regelmæssig overvågning af og rapportering om gennemførelsen, som skal foretages af medlemsstaterne. Kommissionen bør samtidig vurdere anvendelsen af dette direktiv og forelægge en rapport med en sådan vurdering for Europa-Parlamentet og Rådet efter hvert valg til Europa-Parlamentet. (27)Kommissionen bør foretage sin egen evaluering af anvendelsen af dette direktiv inden for en rimelig frist efter mindst to valg til Europa-Parlamentet. (28)For at sikre, at modellerne for formelle erklæringer, der skal forelægges af udenlandske unionsborgere, som ønsker at stemme eller stille op til valg til Europa-Parlamentet, fortsat indeholder relevante oplysninger vedrørende unionsborgeres udøvelse af deres valgrettigheder, bør beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår ændringer af disse modeller. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. (29)Medlemsstaterne og Unionen har ved henholdsvis at ratificere og indgå De Forenede Nationers konvention om rettigheder for personer med handicap forpligtet sig til at sikre overholdelsen af nævnte konvention. For at støtte inklusiv og lige valgdeltagelse for personer med handicap bør ordninger, som giver unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere, mulighed for dér at udøve deres valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet, tage hensyn til behovene hos borgere med handicap og ældre borgere. (30)Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 finder anvendelse på personoplysninger, der behandles i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv. (31)Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1725 og afgav en udtalelse den XX.XX.2022. (32)Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt navnlig i chartret, især dets artikel 21 og 39. Det er derfor vigtigt, at dette direktiv gennemføres i overensstemmelse med disse rettigheder og principper ved at sikre fuld respekt for bl.a. retten til beskyttelse af personoplysninger, retten til ikkeforskelsbehandling, retten til at stemme og til at stille op til valg til Europa-Parlamentet, retten til fri bevægelighed og opholdsretten og adgangen til effektive retsmidler. (33)Forpligtelsen til at gennemføre nærværende direktiv i national ret bør kun omfatte de bestemmelser, hvori der er foretaget indholdsmæssige ændringer i forhold til de tidligere direktiver. Forpligtelsen til at gennemføre de bestemmelser, der er uændrede, følger af de tidligere direktiver. (34)Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag IV, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne — 🡻 93/109/EF betragtning 8 (tilpasset) UDSTEDT FØLGENDE ⌦ VEDTAGET DETTE ⌫ DIREKTIV: KAPITEL I ALMINDELIGE BESTEMMELSER Artikel 1

⌦ Genstand og anvendelsesområde ⌫ 1. I dette direktiv fastsættes bestemmelserne for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere. 2. Bestemmelserne i dette direktiv berører ikke de enkelte medlemsstaters bestemmelser om valgret og valgbarhed for de af deres statsborgere, der har bopæl uden for deres valgområde. Artikel 2 ⌦ Definitioner ⌫ I dette direktiv forstås ved: (1)"valg til Europa-Parlamentet": almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet, jf. akten ⌦ om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet ⌫ af 20. september 1976 (2)"valgområde": det område i en medlemsstat, inden for hvilket folket i den pågældende medlemsstat vælger repræsentanter til Europa-Parlamentet i overensstemmelse med førnævnte akt samt med valgloven i vedkommende medlemsstat (3)"bopælsland": den medlemsstat, hvor unionsborgeren har bopæl, men ikke er statsborger (4)"hjemland": den medlemsstat, hvor unionsborgeren er statsborger (5)" EF ⌦ EU ⌫-vælger": enhver unionsborger med valgret til Europa-Parlamentet i bopælslandet i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv (6)" EF ⌦ EU ⌫-valgbar": enhver unionsborger, der er valgbar til Europa-Parlamentet i bopælslandet i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv (7)"valgliste": den officielle liste over alle vælgere med valgret i en bestemt valgkreds eller andet lokalt afstemningsområde, som udarbejdes og ajourføres af den kompetente myndighed i henhold til bopælslandets valglovgivning, eller folkeregisteret, såfremt en vælgers valgret fremgår heraf (8)"skæringsdato": den dato eller de datoer, hvor unionsborgere i henhold til lovgivningen i bopælslandet skal opfylde betingelserne for valgret og valgbarhed i landet (9)"formel erklæring": erklæring afgivet under strafansvar af en vælger eller en valgbar, i overensstemmelse med national gældende lov. Artikel 3 ⌦ Betingelser for valgret og valgbarhed ⌫ Enhver person, der på skæringsdatoen: ⌦ Følgende personer har valgret og er valgbare i bopælslandet ved valg til Europa-Parlamentet, medmindre vedkommende har fortabt sine rettigheder i henhold til artikel 6 eller 7: ⌫ a)⌦ enhver person, der på skæringsdatoen ⌫ er unionsborger i henhold til traktatens artikel 8 ⌦ 20 ⌫, stk. 1, andet afsnit, og som ⌦ i TEUF, og ⌫ b)⌦ enhver person, der på skæringsdatoen ⌫ uden at være statsborger i bopælslandet i øvrigt opfylder de betingelser for valgret og valgbarhed, der i henhold til dette lands lovgivning kræves opfyldt af landets egne statsborgere.

har valgret og er valgbar i bopælslandet ved valg til Europa-Parlamentet, medmindre vedkommende har fortabt sine rettigheder i henhold til artikel 6 eller 7. Hvis bopælslandets statsborgere for at være valgbare skal have været statsborgere i et bestemt tidsrum, anses unionsborgere for at opfylde denne betingelse, når de i samme tidsrum har været statsborgere i en medlemsstat. Artikel 4 ⌦ Forbud mod at stemme mere end én gang og mod at lade sig opstille i mere end én medlemsstat ⌫ 1. EF ⌦ EU ⌫-vælgere kan udøve deres valgret enten i bopælslandet eller i hjemlandet. Ingen må afgive stemme mere end én gang ved hvert valg. 2. Ingen må lade sig opstille i mere end én medlemsstat ved hvert valg. Artikel 5 ⌦ Bopælskrav ⌫ Hvis bopælslandets statsborgere for at have valgret og være valgbare skal have haft bopæl inden for landets valgområde i et bestemt tidsrum, anses EF ⌦ EU ⌫-vælgere og EF ⌦ EU ⌫-valgbare for at opfylde denne betingelse, når de har haft bopæl i et tilsvarende tidsrum i andre medlemsstater. Denne bestemmelse gælder med forbehold af særlige krav til varighed af bopæl i en bestemt valgkreds eller et lokalt afstemningsområde. Artikel 6 ⌦ Manglende valgbarhed ⌫ 🡻 2013/1/EU Art. 1, stk. 1, litra a) 1. En unionsborger, der har bopæl i en medlemsstat uden at være statsborger i landet, og som ved en individuel retslig eller administrativ afgørelse, forudsat at sidstnævnte kan gøres til genstand for retslig prøvelse, har fortabt sin valgbarhed i henhold til enten bopælslandets eller hjemlandets lovgivning, er ikke valgbar i bopælslandet ved valg til Europa-Parlamentet. 🡻 2013/1/EU Art. 1, stk. 1, litra b) 2. Bopælslandet forsikrer sig om, at en unionsborger, der har tilkendegivet ønske om at udøve sin ret til at lade sig opstille i landet, ikke har fortabt denne ret i hjemlandet ved en individuel retslig eller administrativ afgørelse, forudsat at sidstnævnte kan gøres til genstand for retslig prøvelse. 🡻 2013/1/EU Art. 1, stk. 1, litra c) 3. Med henblik på gennemførelse af denne artikels stk. 2 fremsender bopælslandet den i artikel 10, stk. 1, omhandlede erklæring til hjemlandet. I samme øjemed fremsendes de fornødne og foreliggende oplysninger fra hjemlandet på behørig vis inden for fem arbejdsdage efter modtagelsen af meddelelsen eller, hvis det er muligt, inden for en kortere tidsfrist, hvis bopælslandet har anmodet herom. Disse oplysninger må kun omfatte angivelser, som er absolut nødvendige for gennemførelsen af denne artikel, og de må kun anvendes til dette formål.

Hvis bopælslandet ikke modtager oplysningerne inden for tidsfristen, accepteres kandidaten alligevel som kandidat. 4. Afkræfter oplysningerne erklæringens indhold, træffer bopælslandet, uanset om det modtager oplysningerne inden for tidsfristen eller senere, de nødvendige foranstaltninger i henhold til national lovgivning til at forhindre den pågældende i at lade sig opstille, eller hvis dette ikke er muligt, til at forhindre den pågældende i at blive valgt eller i at udøve sit mandat. 5. Medlemsstaterne udpeger et kontaktpunkt til at modtage og videregive de oplysninger, der er nødvendige for anvendelsen af stk. 3. De meddeler Kommissionen navn på og kontaktoplysninger for kontaktpunktet og alle ajourførte oplysninger eller ændringer vedrørende kontaktpunktet. Kommissionen fører en liste over kontaktpunkterne og stiller den til rådighed for medlemsstaterne. 🡻 93/109/EF (tilpasset) ⇨ nyt Artikel 7 ⌦ Valgretsfortabelse ⌫ 1. Bopælslandet har ret til at forsikre sig om, at en unionsborger, der har tilkendegivet ønske om at udøve sin valgret i landet, ikke ved en civil- eller strafferetlig afgørelse har fortabt denne ret i hjemlandet. 2. Med henblik på gennemførelse af stk. 1 kan bopælslandet fremsende den i artikel 9, stk. 2, omhandlede erklæring til hjemlandet. I samme øjemed fremsendes de fornødne og normalt foreliggende oplysninger fra hjemlandet på behørig vis og inden for en rimelig frist; Disse oplysninger må kun omfatte angivelser, som er absolut nødvendige for gennemførelsen af denne artikel, og de må kun anvendes til dette formål. Afkræfter oplysningerne erklæringens indhold, træffer bopælslandet de nødvendige foranstaltninger til at forhindre den pågældende i at afgive sin stemme. 3. Desuden kan hjemlandet på behørigt vis og inden for en rimelig frist tilsende bopælslandet alle oplysninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne artikel. Artikel 8 ⌦ Frihed til at vælge at stemme i bopælslandet ⌫ 1. EF ⌦ EU ⌫-vælgere kan udøve deres valgret i bopælslandet, hvis de har tilkendegivet ønske herom. 2. Er der stemmepligt i bopælslandet, gælder denne pligt for de EF ⌦ EU ⌫ -vælgere, som har tilkendegivet ønske om at stemme dér. KAPITEL II UDØVELSE AF VALGRET OG VALGBARHED Artikel 9 ⌦ Optagelse på og sletning fra valglisten ⌫ 1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til, at de EF ⌦ EU ⌫ -vælgere, der har tilkendegivet ønske herom ⌦ om at blive registreret som vælger ⌫ , kan blive optaget på valglisten i tilstrækkelig god tid inden selve valget.

2. For at blive optaget på valglisten skal en EF ⌦ EU ⌫ -vælger føre samme beviser som en vælger med statsborgerskab i landet. Vedkommende skal endvidere fremlægge en formel erklæring ⇨ i overensstemmelse med modellen i bilag I. ⇦ med angivelse af a)nationalitet og adresse i valgområdet i bopælslandet b)i hvilken valgkreds eller i hvilket afstemningsområde vedkommende eventuelt senest var optaget på valglisten i hjemlandet. c)at vedkommende kun vil udøve sin valgret i bopælslandet. 3. Endvidere kan bopælslandet kræve, at EF ⌦ EU ⌫ -vælgeren a)i den i stk. 2 omhandlede erklæring angiver, at vedkommende ikke har fortabt valgretten i sit hjemland b)fremlægger er et gyldigt identitetsbevis c) oplyser , fra hvilken dato vedkommende har været bosiddende i den pågældende stat eller i en anden medlemsstat. 4. EF ⌦ EU ⌫ -vælgere, der er blevet optaget på valglisten, fortsætter med at være optaget på denne på samme vilkår som vælgere med statsborgerskab i landet, indtil de anmoder om at blive slettet, eller ⌦ indtil de ⌫ automatisk bliver slettet, fordi de ikke længere opfylder de betingelser, der kræves opfyldt for udøvelse af valgretten. ⇨ Hvis der er findes bestemmelser om, at statsborgere underrettes om en sådan sletning fra valglisten, gælder disse tilsvarende for EU-vælgere. ⇦ ⇩ nyt 5. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 20 for så vidt angår ændringer af formen og indholdet af modellen for den formelle erklæring, der er omhandlet i stk. 2. 🡻 93/109/EF (tilpasset) ⇨ nyt Artikel 10 ⌦ Registrering som kandidat ⌫ 1. Ved sin anmeldelse som kandidat skal en EF ⌦ EU ⌫ -vælger føre samme beviser som en kandidat med statsborgerskab i landet. Vedkommende skal endvidere fremlægge en formel erklæring ⇨ i overensstemmelse med modellen i bilag II. ⇦ med angivelse af: 🡻 2013/1/EU Art. 1, stk. 2, litra a)

a)nationalitet, fødselsdato og fødested, seneste adresse i hjemlandet og adresse i valgområdet i bopælslandet 🡻 93/109/EF b)at vedkommende ikke samtidig opstiller til valg til Europa-Parlamentet i en anden medlemsstat c)i hvilken valgkreds eller i hvilket afstemningsområde vedkommende eventuelt senest var optaget på valglisten i hjemlandet. 🡻 2013/1/EU Art. 1, stk. 2, litra b) d)at vedkommende ikke har fortabt retten til at opstille i hjemlandet gennem en individuel retslig eller administrativ afgørelse, forudsat at sidstnævnte kan gøres til genstand for retslig prøvelse. 🡻 93/109/EF (tilpasset) 2 3 . Endvidere kan bopælslandet kræve, at den EF ⌦ EU ⌫ -valgbare fremlægger et gyldigt identitetsbevis;. dDet kan ligeledes kræve, at den pågældende oplyser, fra hvilken dato den pågældende har været statsborger i en medlemsstat. ⇩ nyt 3. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 20 for så vidt angår ændringer af formen og indholdet af modellen for den formelle erklæring, der er omhandlet i stk. 1. 🡻 93/109/EF (tilpasset) ⇨ nyt Artikel 11 ⌦ Beslutning om registrering og klageadgang ⌫ 1. Bopælslandet ⌦ meddeler ⌫ underretter ⇨ i god tid og i et klart og letforståeligt sprog ⇦ den pågældende ⇨ beslutningen ⇦ om, hvorvidt anmodningen om optagelse på valglisten eller kandidatlisten er imødekommet.

2. Unionsborgere, som i bopælslandet har fået afslag på anmodning om optagelse på valglisten, eller hvis opstilling er blevet afvist, har samme klageadgang, som vælgere og valgbare med statsborgerskab i bopælslandet har i tilsvarende tilfælde i henhold til landets lovgivning. ⇩ nyt 3. Ved eventuelle fejl i valglisten eller kandidatlisten i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet har den berørte person samme klageadgang, som vælgere og valgbare med statsborgerskab i bopælslandet har i tilsvarende tilfælde i henhold til landets lovgivning. 4. Medlemsstaterne underretter tydeligt og i god tid den pågældende om den i stk. 1 omhandlede beslutning og om den klageadgang, der er omhandlet i stk. 2 og 3. 🡻 93/109/EF Artikel 12 ⌦ Meddelelse af oplysninger ⌫ Bopælslandet skal i tilstrækkelig god tid på behørig vis underrette EF-vælgere og EF-valgbare om de betingelser og bestemmelser, der gælder for udøvelse af valgret og valgbarhed i det pågældende land. ⇩ nyt 1. Medlemsstaterne udpeger en national myndighed, der er ansvarlig for at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at udenlandske unionsborgere i god tid underrettes om betingelserne og de nærmere regler for registrering som vælger eller som kandidat ved valg til Europa-Parlamentet. 2. Medlemsstaterne sikrer, at de myndigheder, der udpeges efter stk. 1, direkte og personligt meddeler EU-vælgere og EU-valgbare følgende oplysninger: a) status for deres registrering b) datoen for valget, og hvor og hvordan de kan stemme c) de relevante regler om vælger- og kandidatrettigheder og -forpligtelser, herunder forbud og uforeneligheder samt sanktioner for overtrædelse af valgreglerne, især reglerne vedrørende afgivelse af flere stemmer d) muligheder for indhentning af flere oplysninger om afholdelsen af valget, herunder kandidatlisten. 3. Oplysningerne om betingelserne og de nærmere regler for registrering som vælger og som kandidat ved valg til Europa-Parlamentet og de oplysninger, der er omhandlet i stk. 2, skal gives på en klar og letforståelig måde. Udover at blive meddelt på et eller flere af værtslandets officielle sprog skal de i første afsnit omhandlede oplysninger meddeles på mindst ét andet af Unionens officielle sprog, der forstås bredt af det størst mulige antal unionsborgere, der har bopæl på medlemsstatens område, jf. kvalitetskravene i artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1724.

4. Medlemsstaterne sikrer, at oplysningerne og betingelserne og de nærmere regler for registrering som vælger eller som kandidat ved valg til Europa-Parlamentet og de i stk. 2 omhandlede oplysninger gøres tilgængelige for personer med handicap og ældre ved hjælp af passende kommunikationsmidler, -metoder og -former. 🡻 93/109/EF (tilpasset) ⇨ nyt Artikel 13 ⌦ Mekanisme for udveksling af oplysninger ⌫ 1. Medlemsstaterne udveksler ⇨ i passende tid inden selve valget ⇦ de oplysninger, der er nødvendige for gennemførelsen af artikel 4. Med henblik herpå sender ⇨ begynder ⇦ bopælslandet på grundlag af den i artikel 9 og 10 omhandlede formelle erklæring ⇨ senest seks uger før den første dag i den valgperiode, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1, i akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, de oplysninger, der er anført i bilag III ⇦ i passende tid inden selve valget oplysninger om statsborgere, som er optaget på valglisten, eller som har anmeldt deres kandidatur, til disses hjemland . Hjemlandet træffer i henhold til sin nationale lovgivning de nødvendige foranstaltninger til at hindre, at dets statsborgere afgiver stemme to gange eller opstiller to steder. ⇩ nyt 2. Hjemlandet sikrer, at de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger ikke forhindrer dets statsborgere i at stemme eller stille op til andre typer valg. 3. Med henblik på stk. 1 stiller Kommissionen et sikkert værktøj til rådighed for medlemsstaternes udveksling af de oplysninger, der er anført i bilag III. Værktøjet skal gøre det muligt for bopælslandet at videregive disse oplysninger i krypteret form til hvert af de hjemlande, hvis borgere har forelagt formelle erklæringer efter artikel 9 og 10. 4. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter efter artikel 20 for så vidt angår ændringer af de i bilag III anførte oplysninger. 5. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastlægge det ansvar og de forpligtelser, der gælder for driften af det sikre værktøj, der er omhandlet i stk. 3, i overensstemmelse med kravene i bilag IV til forordning (EU) 2016/679. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 19. Artikel 14 Særlige metoder til stemmeafgivelse Hvis en medlemsstat giver sine statsborgere mulighed for at stemme på forhånd, at brevstemme eller at stemme elektronisk eller via internettet ved valg til Europa-Parlamentet, skal den sikre, at EU-vælgere har tilsvarende adgang til disse metoder for stemmeafgivelse. Artikel 15 Overvågning Medlemsstaterne udpeger en myndighed med ansvar for at indsamle og levere relevante statistiske data til offentligheden og Kommissionen om udenlandske unionsborgeres deltagelse ved valg til Europa-Parlamentet.

🡻 93/109/EF (tilpasset) KAPITEL III UNDTAGELSES- OG OVERGANGSBESTEMMELSER Artikel 16 14 ⌦ Undtagelser ⌫ 1. Udgør de unionsborgere i den stemmeberettigede alder, der har bopæl i en medlemsstat, hvori de ikke har statsborgerskab, pr. 1. januar 1993 mere end 20 % af samtlige bosiddende ⌦ nationale og udenlandske ⌫ unionsborgere i den stemmeberettigede alder i den pågældende medlemsstat, kan denne, uanset bestemmelserne i artikel 3, 9 og 10, bestemme: a)at valgret et er forbeholdt de EF ⌦ EU ⌫-vælgere, der mindst har haft bopæl i landet i et nærmere fastsat tidsrum, som dog ikke kan overstige fem år b)at valgbarhed er forbeholdt de EF ⌦ EU ⌫-valgbare, der mindst har haft bopæl i landet i et nærmere fastsat tidsrum, som dog ikke kan overstige ti år. Disse bestemmelser berører ikke de hensigtsmæssige foranstaltninger, som denne medlemsstat kan træffe med hensyn til sammensætning af kandidatslisterne kandidatlisterne , og som navnlig skal lette integrationen af ⌦ udenlandske ⌫ unionsborgere , der ikke er nationale statsborgere . EF ⌦ EU ⌫-vælgere og EF ⌦ EU ⌫-valgbare er ikke underlagt kravene i første afsnit med hensyn til det tidsrum, de skal have haft bopæl i bopælslandet, såfremt de ikke har valgret eller er valgbare som følge af, at de har bopæl uden for hjemlandet, eller som følge af varigheden af dette ophold. 2. Såfremt det pr. 1. februar 1994 i en medlemsstats lovgivning fastsættes, at statsborgere fra en anden medlemsstat, der har bopæl dér, har valgret til denne medlemsstats nationale parlament og derfor kan blive optaget på denne medlemsstats egne vælgere valgliste på nøjagtig samme betingelser som nationale vælgere , kan denne første medlemsstat uanset dette direktiv undlade at anvende direktivets artikel 6 til 13 på disse statsborgere. 3. Senest den 31. december 1997 og derefter 18 måneder forud for hvert valg til Europa-Parlamentet forelægger Kommissionen en rapport for Rådet og Europa-Parlamentet, hvori den kontrollerer, om begrundelserne for at give de pågældende medlemsstater tilladelse til at indføre undtagelsesbestemmelser efter EF-traktatens artikel 8 B ⌦ 22 ⌫ , stk. 2, ⌦ i TEUF ⌫ fortsat består, idet Kommissionen i givet fald foreslår, at der foretages de fornødne tilpasninger. Medlemsstater, der indfører undtagelsesbestemmelser i henhold til stk. 1, meddeler Kommissionen alle fornødne oplysninger til begrundelse heraf. Artikel 15 Følgende særbestemmelser gælder for fjerde direkte valg til Europa-Parlamentet: a)for unionsborgere, der pr. 15. februar 1994 allerede har valgret i bopælslandet og er optaget på en valgliste i bopælslandet, kræves formaliteterne i artikel 9 ikke opfyldt b)de medlemsstater, hvor valglisterne er opstillet før den 15. februar 1994, tager de fornødne skridt til at sikre, at EF-vælgere, der ønsker, at udøve deres valgret i det pågældende land, kan blive optaget på valglisterne i tide før valgdagen c)i de medlemsstater, hvor der ikke opstilles specifikke valglister, men hvor borgerens valgret er anført i folkeregistreret, og hvor der ikke er stemmepligt, kan denne ordning ligeledes finde anvendelse på de EF-vælgere, der er opført i dette register, og som efter at være blevet underrettet individuelt om deres rettigheder ikke har tilkendegivet ønske om at udøve deres valgret i hjemlandet. De sender hjemlandets myndigheder det dokument, hvori det tilkendegives, at disse vælgere har givet udtryk for, at de agter at stemme i bopælsstaten d)de medlemsstater, som har en ved lov fastsat intern procedure for opstilling af kandidater for de politiske partier, kan bestemme, at procedurer, som er indledt i overensstemmelse med loven før den 1. februar 1994, og afgørelser truffet i forbindelse hermed, fortsat er gyldige. KAPITEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 17 16 ⌦ Rapportering ⌫ ⇩ nyt 1. Senest seks måneder efter hvert valg til Europa-Parlamentet fremsender medlemsstaterne oplysninger om anvendelsen af dette direktiv på deres område til Kommissionen. Rapporten skal foruden generelle bemærkninger også indeholde statistiske data om EU-vælgeres og EU-valgbares deltagelse i valg til Europa-Parlamentet samt en sammenfatning af de foranstaltninger, der truffet til at fremme en sådan deltagelse. 🡻 93/109/EF (tilpasset) ⇨ nyt ⇨ 2. Senest et år efter hvert valg til Europa-Parlamentet ⇦ aflægger Kommissionen aflægger senest den 31. december 1995 rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af dette direktiv ved valget til Europa-Parlamentet i juni 1994 . På grundlag af denne rapport kan Rådet enstemmigt på forslag af Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet vedtage bestemmelser om ændring af dette direktiv. ⇩ nyt Artikel 18 Evaluering Senest to år efter valget til Europa-Parlamentet i 2029 foretager Kommissionen en evaluering af anvendelsen direktivet og udarbejder en evalueringsrapport om fremskridtene med hensyn til at nå dets mål. Evalueringen skal også omfatte en gennemgang af anvendelsen af artikel 13. Artikel 19 Udvalgsprocedure 1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. 3. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 8 i forordning (EU) nr. 182/2011 sammenholdt med dennes artikel 5 anvendelse.

Artikel 20 Udøvelse af de delegerede beføjelser 1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser. 2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 9, 10 og 13, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra datoen for dette direktivs ikrafttræden. 3. Den i artikel 9, 10 og 13 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. 4. Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. 5. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. 6. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 9, 10 eller 13 træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har underrettet Kommissionen om, at det ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Rådets initiativ. 🡻 93/109/EF (tilpasset) ⇨ nyt Artikel 21 17 ⌦ Gennemførelse ⌫ Medlemsstaterne ⌦ vedtager og offentliggør ⌫ ⇨ senest den 31. maj 2023 ⇦ sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser ⌦ , der er nødvendige ⌫ i kraft for at efterkomme ⇨ artikel 9, stk. 2 og 4, artikel 10, stk. 1, artikel 11, stk. 1, 3 og 4, artikel 12, artikel 13, stk. 1, 2 og 3, artikel 14, 15 og 17 samt bilag I, II og III ⇦ dette direktiv senest den 1. februar 1994 . De underretter ⌦ meddeler ⌫ straks Kommissionen herom ⌦ teksten til disse love og bestemmelser ⌫ . ⇩ nyt De anvender disse love og bestemmelser fra den 31. maj 2023. 🡻 93/109/EF (tilpasset) Når medlemsstaterne vedtager d D isse love og administrative bestemmelser , skal ⌦ ved vedtagelsen ⌫ de indeholde en henvisning til dette direktiv , eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De skal ligeledes indeholde oplysning om, at henvisninger i gældende love og administrative bestemmelser til det direktiv, der ophæves ved nærværende direktiv, gælder som henvisninger til nærværende direktiv. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af m M edlemsstaterne ⌦ fastsætter de nærmere regler for henvisningen og træffer bestemmelse om affattelsen af den nævnte oplysning ⌫.