DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 01.06.2004 
KOM(2004) 394 endelig 
  
KOMMISSIONENS ARBEJDSDOKUMENT  
Integrering af miljøhensyn i andre sektorpo litikker - en status over Cardiff-processen 
 
DA 2   DA 1. I NDLEDNING  
Denne status over miljøintegrationen er en følg e af Det Europæiske Råds møde i foråret 2003, 
hvor det noterede sig, at "Kommissionen har til hensigt hvert år at gøre status over Cardiff-
processen for integrering af miljøhensyn og  regelmæssigt foretage en gennemgang af 
miljøpolitikken for derefter at aflægge rapport om  resultatet af disse evalueringer i så god tid, 
at resultatet kan bidrag e til forberedelsen af Kommissionens  fremtidige forårsrapporter fra 
og med 2004"1. Denne status supplerer den miljøpolitiske årsberetning for 20032 , der blev 
vedtaget i december 2003, og den skal læses på baggrund af de oplysninger, der blev fremlagt i denne årsberetning. 
Miljøintegrationsprincippet erkender, at miljøpolitikken ikke alene kan opnå de 
miljøforbedringer, der er nødvendige som led i den bæredygtige udvikling. De ændringer, der er nødvendige for at mindske de alvorlige miljøbe lastninger fra fiskeri, landbrug, transport, 
energi og andre områder, for at opnå bæredygtig udvikling, kan kun gennemføres ved at integrere miljøhensyn i disse sektorer
3. 
På EU-plan er vigtigheden af integrering af m iljøhensyn anerkendt i EF-traktaten, der i artikel 
6 siger, at " Miljøbeskyttelseskrav skal integreres  i udformningen og gennemførelsen af 
Fællesskabets politikker […], især med henblik  på at fremme en bæredygtig udvikling"4. 
Integrering af miljøhensyn fik et institutio nelt fremstød i 1998, da Det Europæiske Råd 
lancerede den såkaldte Cardiff-proces, der anmodede Rådet i dets forskellige 
sammensætninger om at udvikle strategier med henblik herpå. 
EU-strategien for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget i Göteborg i 2001, gik et skridt 
videre ved at kræve, at der skal følges højtp rioriterede miljømål og in tegration samtidig med 
økonomiske og sociale målsætninger. Strategien  har et langsigtet mål, der omfatter en 
kombination af dynamisk økonomi og social sa mhørighed samt høje miljønormer. Dette 
kræver en fornyet indsats med hensyn til ove rensstemmelse mellem sektorpolitikker samt 
integration, som fremhævet i Det Europæiske Råds konklusioner, der vedtog EU-strategien 
for bæredygtig udvikling, og hvor Rådet blev opfordret til  "at færdiggøre og yderligere at 
udvikle sektorstrategierne for integration af mi ljøhensyn i alle relev ante fællesskabspolitikker 
med henblik på at gennemføre dem snarest muligt […]. Der bør i den forbindelse tages hensyn til de relevante målsætninger i de t kommende sjette mi ljøhandlingsprogram og 
strategien for bæredygtig udvikling" , og i denne forbindelse at "tage hensyn til de relevante 
målsætninger i det kommende sjette miljøhandlingsprogram og strategien for bæredygtig 
udvikling".  
På EU-plan suppleres den mere holistiske og  langsigtede metode, der anvendes i de 
sektorpolitiske strategier for miljøintegrering, af det udvidede miljøvurderingsværktøj, der er 
udformet til at blive brugt i forbindelse med fors lag om individuelle politiske foranstaltninger 
                                                
 
1 Punkt 58, Formandskabets konklusioner, Det Europæiske Råd i Bruxelles, den 20.-21. marts 2003. 
2 KOM(2003) 745, af 03.12.03. 
3 Jf. tekstboks nedenfor.  
4 Integrationens betydning blev bekræftet i udkastet til forfatningstraktat, der blev foreslået af Konventet 
om Den Europæiske Unions fremtid, den 18. juli 2003 (artikel II-37 og III-4). - Jf. http://european-
convention.eu.int/DraftTreat y.asp?lang=DA&Content=  
 
DA 3   DA og tiltag5. Disse to instrumenter er nøglen til at fi nde den rigtige balance mellem de tre søjler i 
bæredygtig udvikling og således opnå et højere niveau af miljøintegration. 
De i de senere år iværksatte tiltag har medført miljøforbedringer i adskillige sektorer. 
Fremskridtene med yderligere integrering af m iljøhensyn ville imidlertid ske hurtigere, hvis 
alle sektorer gennemførte de forpligtelser i prak sis, der er blevet indgå et i de sidste fem år. 
Dette vil blive vanskeligt: da mange af de 'lav thængende frugter' i integreringen allerede er 
blevet plukket, må de næste bestræbelser i i ndsatsen for at vende de vedvarende ubæredygtige 
tendenser (jf. illustrationen i tekstboksen nede nfor) nødvendigvis i stadig større grad dreje sig 
om strukturelle reformer, der kunne forårs age spændinger mellem interessegrupperne i de 
berørte sektorer. Desuden er der behov for indsats på nationalt plan for at udvirke resultater af 
indgåede forpligtelser på EU-plan, da Fælle sskabets kompetence på mange områder er 
begrænset. 
Her beskrives først rammerne for miljøintegration på EU-plan siden lanceringen af Cardiff-
processen i 1998. Derefter gives en samme nfattet gennemgang af statussen for 
miljøintegration i de sektorer, der er blevet anmodet om at udarbejde integrationsstrategier. Til sidst drages konklusionerne af, hvordan miljøintegrationen kan videreudvikles på EU-plan. I konklusionerne fremhæves de højtprioritere de foranstaltninger, der skal fremmes med 
gennemførelsen af Cardiff-processen, og hvilke supplerende foranstaltni nger der skal støtte 
den på nationalt plan og fællessk absplan, navnlig ved at tilpa sse dem til og bygge videre på 
igangværende miljøpolitiske tilta g og 'win-win' løsninger. 
2. EU-
RAMMERNE FOR MILJØINTEGRATION  
I fortsættelse af indsættelsen  af den nye integrationsbeste mmelse i Amsterdam-traktaten i 
1997 indsatte Det Europæiske Råd i Luxembourg, december 1997, i konklusionerne, at det "understreger sin overbevisning om, at milj øbeskyttelseskravene skal integreres i 
Fællesskabets politikker og aktioner, især fo r at fremme en bæredygtig udvikling", og "det 
opfordrer derfor Kommissionen til inden mødet i juni 1998 at forelægge de t en strategi for, 
hvordan dette mål kan nås"
6. 
Kommissionens meddelelse ‘ Integration gennem partnerskab ’7 imødekom denne anmodning; 
den udstak de nødvendige foranstaltninger til at omsætte artikel 6 til konkrete resultater for integration af miljøkrav. De væsentligste retningslinjer omfatter: 
• Kommissionen forpligtes til at sikre, at de væsentligste politiske tiltag integrerer 
miljøhensyn ved hjælp af en detaljeret miljøvurdering. 
• Kommissionen forpligtes til at foretage en gennemgang af EU-politikker og udarbejde 
strategier for indsats i nøglesektorer, herunder fastlæggelse af politik og  resultatindikatorer 
samt indikative mål. 
                                                
 
5 Vurdering af virkninger på miljøet (VVM og Stra tegisk miljøvurdering (SMV) er andre redskaber til 
fremme af miljøintegration på nationalt eller regionalt plan (for projekter, planer og programmer). 
6 Jf. punkt 56 i formandskabets konklusioner af Det Europæiske Råd i Luxembourg (den 12.-13. 
december 1997). 
7 KOM(98) 333, af 27. juni 1998. 
 
DA 4   DA • Rådet opfordres til at fastsætte  en række højtprioriterede foranstaltninger til inddragelse af 
miljøkrav samt effektive mekanismer til overvågning af strategiens gennemførelse. 
• Det Europæiske Råd opfordres ti l regelmæssigt at ove rveje, om miljøhensyn integreres i de 
vigtigste sektorpolitikker. 
Fem år senere er der blevet gjort store fremskridt med hensyn til de ovenstående retningslinjer 
og opnå større integration af miljøhe nsyn, heriblandt følgende milepæle: 
• Lanceringen af Cardiff-processen  i 1998. Det Europæiske Råd t og et vigtigt skridt til 
anvendelse i praksis af artikel 6 ved at anm ode Rådet i de forskellige sammensætninger om 
at udarbejde strategier og programmer med henblik på at integr ere miljøhensyn i deres 
politik, først og fremmest for energi, tran sport og landbrug. Processen omfatter nu ni 
sektorer (udover transport, landbrug og energi dækker Cardiff- processen industri, det indre 
marked, udvikling, fiskeri, almindelige anligge nder samt økonomi og finans), som alle har 
vedtaget integrationsstrategier. 
• I 1999 bragte Det Europæiske Råd i He lsingfors yderligere klarhed over gennemførelsen 
af strategierne for inte gration af miljøhensyn . Det erklærede, at "Når strategierne for de 
enkelte sektorer  er endeligt fastlagt, bør de straks iværksættes. Der må foretages 
regelmæssig evaluering, opfølgning og overvågni ng, så strategierne kan blive tilpasset og 
videreudviklet. Kommissionen og Rådet tilskyndes til at udvikle passende instrumenter og 
relevante data med henblik herpå"8. 
• 2001 markerede et vendepunkt i processen for miljøintegration med Det Europæiske Råds 
vedtagelse i Göteborg af en EU-strategi for bæredygtig udvikling og tilføjelsen af en 
tredje søjle, miljøsøjlen, til Lissabon-stra tegien. Nu skal økonomisk vækst og social 
samhørighed fremmes side om side med milj øbeskyttelse. I denne forbindelse opfordrede 
Det Europæiske Råd Rådet til " at færdiggøre og yderligere at  udvikle sektorstrategierne 
for integration af miljøhensyn i alle releva nte fællesskabspolitikker med henblik på at 
gennemføre dem snarest muligt […]. Der bør i den forbindelse tages hensyn til de relevante målsætninger i det kommende sjet te miljøhandlingsprogram  og strategien for 
bæredygtig udvikling"
9. De sektorstrategier for integr ation, der udarbejdes i forbindelse 
med Cardiff-processen, er således en af måderne til at gennemføre miljømålene i strategien 
for bæredygtig udvikling. 
• Som led i gennemførelsen af EU-strategien fo r bæredygtig udvikling blev der indført et 
ensartet system for forhåndsevaluering og konsekvensanalyse  af alle større sektorpolitiske 
forslag i Kommissionen i 2002,10 der startede med en pilotfase i 2003 og omfattede 43 
forslag. Denne ordning vil gøre det muligt i hver t enkelt tilfælde at foretage afvejninger 
baseret på en velfunderet analyse af de  økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige 
virkninger, når der skal ve dtages nye forslag. Det er et vigtigt supplement til 
sektorstrategiernes mere overordnede tilgang. 
                                                 
8 Punkt 47, formandskabets konklusioner, Det Euro pæiske Råd i Helsingfors, den 10.-11. december 
1999. 
9 Punkt 32, formandskabets konklusioner, Det Europæiske Råd i Göteborg, den 15.-16. juni 2001. 
10 Kommissionens meddelelse om konsekvensanalyse, KOM(2002) 276 endelig af 5. juni 2002. 
 
DA 5   DA • I September 2002 satte ikraf ttrædelsen af Kommissionens 6. miljøhandlingsprogram11 (6. 
MHP)  fornyet fokus på betydningen af miljøin tegration. Udarbejdelsen under det sjette 
MHP af temastrategier om væsentlige miljø spørgsmål giver mulighed for at udvirke en 
integration, da strategierne er tværgående og kr æver en samlet indsats fra en bred vifte af 
sektorpolitikker.  
• I Oktober 2002 opfordrede Rådet (miljø) Det Europæiske Råd til “ at opfordre Rådet i 
samlingerne med ansvar for uddannelse, sundhed, forbrugeranliggender, turisme, 
forskning, beskæftigelse og socialpolitik  til at opstille strategier til fremme af bæredygtig 
udvikling ved integrering af miljøhensyn i deres nuværende politikker og indsats .”12 
• Fra 2003 havde de fleste gamle og nye EU-medlemsstater udarbejdet nationale strategier 
for bæredygtig udvikling , hvoraf mange behandler spørgsmålet om miljøintegration og 
sektorpolitikker.  
MILJØBELASTNINGER I VIGT IGE INTEGRATIONSSEKTORER  
I det følgende gives en illustration  af de udfordringer, der skal t ages op gennem miljøintegration, hvad 
angår nogle af de mest akutte miljøbelastninger i nøglesektorer for integration. Disse belastninger er 
blevet fastlagt, og EU er i færd med at iværksætte foranstaltninger desangående, som 
beskrevet i afsnit 3. I mange tilfælde er denne indsats for ny til, at resultaterne heraf kan 
mærkes13. Det er imidlertid nødvendigt fortsat at ivær ksætte yderligere miljøintegrationsbestræbelser 
på EU-plan og på nationalt plan, da nogle af de nuværende miljøtendenser er særlig alvorlige.  
Fiskeri : Mennesker påvirker havmiljøet gennem fiskeri, men også gennem menneskeskabte 
klimaændringer, udledninger af forurenende stoffe r og næringsstoffer samt en lang række forskellige 
anvendelser af havbunden, såsom sandudvinding og o lieudvinding. Fiskebestandene ændrer sig også 
periodevis. På trods heraf er det fortsatte rovfiskeri hovedansvarlig for, at gyde bestande og fangster er 
blevet halveret over de sidste 25 år, på trods af  bestræbelserne på at behandle problemet. 40 % af 
alle EU-fangster tages fra bestande, der anses for at ligge under de sikre biologiske grænser. For 
nogle fisketypers vedkommende, navnl ig bundfisk og diadrome fisk,  er procentsatsen helt oppe på 60 
%. Situationen for visse arter, såsom torsk og kulmule,  er endnu mere kritisk. Situationen er imidlertid 
ikke dårlig for alle bestande. Pelagiske bestande er blev et større i de sidste tyve år ligesom reje- og 
jomfruhummerbestandene. Opsvinget for de pelagiske arter såsom nordsøsild efter et kæmpefald i 
bestandene i 1970'erne er et bevis for potentialet fo r bestandforbedring, hvis  der træffes de rigtige 
foranstaltninger. Den seneste rapport fra Det In ternationale Havundersøgelsesråd (ICES) i oktober 
2003 bekræfter behovet for genopret ningsforanstaltninger med henb lik på genopbygning af en række 
bestande14. På baggrund heraf er der blevet truffet en l ang række foranstaltninger; senest i december 
                                                 
11 Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af 
Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram, EFT L 242 af 10. september 2002. 
12 Punkt 9, Rådets konklusioner (miljø) om gennemførelse af EU-strategien for bæredygtig udvikling og 
miljødimensionen af Johannesburg-forpligtelserne (Luxembourg, den 17. oktober 2002). 
13 I transportsektoren kan f.eks. nævnes foranstaltninger med henblik på ændring af transportform fra vej- 
og lufttransport til mere miljøvenlig e transportformer som tog og båd, biobrændselsdirektivet med et 
mål på 5,75 % af markedsandelen af brændstoffer inden 2010, forslaget om en ændring af Eurovignette-
direktivet samt brændstofsbeskatning, med de lavere mindsteafgifter for brændsler med lavere CO2-emissioner. 
14 Herunder torsk i Nordsøen, Skagerrak, den østlige del af Den Engelske Kanal, Det Irske Hav og vest for 
Skotland, hvor ICES tilråder nulfangst. ICES's rå d er det samme for hvilling i Det Irske Hav. Hvad 
angår kulmule fra Irland til Portugal, anbefaler ICES genopbygningsplaner og nulfangst for den sydlige 
kulmulebestand. Planer med henblik på genopbygning af bestande anbefales også for rødspætte i Nordsøen, torsk og rødspætte i Det Keltiske Hav og tunge i den vestlige del af Den Engelske Kanal 
samt Biscayabugten. Jf. Det Internationale Havundersøgelsesråds rapport om torske- og andre 
 
DA 6   DA 2003 blev der i Rådet (fiskeri) enighed om genopr etningsplaner for en række arter såvel som om 
flerårige forvaltningsplaner for første gang si den lanceringen af den fælles fiskeripolitik i 1983.  
Transport:  Transport er altafgørende for EU's økonomiske konkurrenceevne og for handel og turisme 
generelt. I takt med stigningen i økonomisk ak tivitet og indtjening har tendensen været øget 
transportefterspørgsel, navnlig efte r vejtransport og luftfart. Der er gjor t betydelige fremskridt inden for 
køretøjs- og brændselsteknologi, der ha r givet reduktioner i lokale luftforu renende stoffer. Imidlertid er 
brændselseffektivitetsforbedringer hidtil blevet opvejet af væksten i både pa ssager- og fragttransport, 
der har medført en tydelig stigning i drivhusga semissioner (The International Climate Change 
Partnership database, Det Europæiske Miljøagentur).  Drivhusgasemissioner fra transport sektoren, 
hovedsagelig CO 2, steg med 20 % i EU mellem 1990 og 2000 for at udgøre 21 % af de samlede EU-
drivhusgasemissioner, hvorved forbedringer i andre se ktorer helt blev udlignet. På lokalt plan er der 
stadig væsentlige problemer, navnlig trafikkaos , støjforurening og partikelemisioner fra 
dieselanvendelse.  
Landbrug: Halvdelen af EU-arealet er opdyrket - derfor er landbrug vigtigt for EU's natur. Landbrug 
har i århundreder bidraget til at skabe og opre tholde en lang række værdifulde semi-naturlige 
levesteder. Disse giver i dag størstedelen af EU-lan dskaberne form og er hjemsted for nogle af EU's 
mange forskellige vilde dyr og planter. Forbindelserne mellem de rigt varierede naturlige levesteder og 
det opdyrkede land er indviklede. Der opretholdes  mange værdifulde levesteder i Europas udbredte 
landbrugsarealer, mange vilde dyr og planters liv  afhænger heraf, men landbruget kan også have 
negative virkninger for naturressourcer ne. Forurening af jord, vand og luft, fragmentering af levesteder 
og tab af vilde dyr og planter kan være result atet af uhensigtsmæssig landbrugspraksis og 
arealanvendelse. I de seneste år er bekymrin gerne steget angående virkningerne af intensive 
landbrugsproduktionsmetoder for både mennesker og miljø. Landbruget tegner sig fortsat for omkring 
10 % af de samlede drivhusgasemissioner i EU, hovedsagelig methan- og nitrogenoxidemissioner på 
trods af en reduktion på 6,4 % i perioden 1990-2000.  Desuden har den stadig større anvendelse af 
pesticider og gødningsstoffer resulteret i miljøforringelse. Den almene tendens i 
nitratkoncentrationerne i EU's vandområder kunne tj ene som eksempel. Landbrugsaktiviteter er ikke 
den eneste aktivitet, der bidrager til vandforurening, men de er ansvarlige for en betydelig del af den. 
Generelt er nitratkoncentrationerne i grundvand m eget høj; for 40 % af EU-området giver situationen 
årsag til bekymring (i 2001). EU's politikker, navnlig  den fælles landbrugspolitik, sigter derfor i stadig 
større grad mod at afværge risik oen for miljøforringelse, idet landbrugere tilskyndes til at spille en 
positiv rolle i vedligeholdelsen af naturen og miljøet.  
Energi:  I 2000 var energisektoren stadig den største bidragyder til de samlede EU-
drivhusgasemissioner, idet sektoren tegnede sig for 27 % af alle EU15-emissioner15. EU's 
energiintensitet blev forbedret mellem 1985 og 2000 ved gennemsnitligt at falde med godt 1 % pr. år 
og derved påvise muligheder for en relativ afkobli ng af energianvendelse fra økonomisk vækst. Det er 
nødvendigt med yderligere bestræbelser for at fo rbedre tendenserne i øjeblikket. Både vedvarende 
energi og energieffektivitet giver muligheder for at reducere miljøbelastningerne, men 
fremskrivningerne er ikke opmuntrende. Andelen af vedvarende energikilder stiger f.eks. ikke hurtigt 
nok i øjeblikket til at opfylde EU-målene. Medens EU's samlede energiforbrug er steget jævnt med ca. 
1 % pr. år siden 1985, er andelen af vedvarende en ergikilder forblevet ringe med omkring 6 % (2001). 
Medlemsstaterne er ved at gennemføre politikker med henblik på fremme af vedvarende energikilder i 
henhold til direktiverne om vedvaren de elektricitet og biobrændsler. Selv om det måtte være for tidligt 
at drage faste konklusioner, forekommer det s andsynligt, at det er nødvendigt med en kraftigere 
indsats. God gennemførelse af allerede vedtagne fo ranstaltninger er yderst vigtig. De nyeste 
fremskrivninger fra Miljøagenturet peger på, at m edmindre der træffes yderligere foranstaltninger, vil 
EU ikke kunne imødekomme det indikative mål på 12 % inden 2010. Det forekommer ligeledes 
usandsynligt, at EU vil kunne nå det indikative mål med at fremstille 22 % af bruttoelforbruget med 
vedvarende energikilder inden 2010. Hvad angår energieffektivitet, er det lønsomme potentiale for 
energibesparelser, der anslås til omkring 18 % af de t aktuelle energiforbrug, endnu ikke udnyttet fuldt 
ud. I henhold til ‘World Energy, Technology and Clim ate Policy Outlook’, der blev offentliggjort af 
                                                                                                                                                         
fiskebestande i det nordøstlige Atlanterhav (24. oktober 2003). – 
http://www.ices.dk/committee/acfm/ comwork/report/asp/acfmrep.asp ) 
15 Energisektoren betyder kulminedrift, olie- og gasudvinding, raffinaderier, elkraft osv. og ikke 
energianvendelse i industrien, transportsektoren, husholdninger osv. 
 
DA 7   DA Europa-Kommissionen i maj i 200316, med et "business as usual"-scenario (der ikke omfatter de 
seneste EU-tiltag vedrørende klimaænd ringer) vil verdens energiforbrug være blevet fordoblet i 2030; 
fossilt brændsel – olie – vil fortsætte med at dom inere som energikilde, og kuldioxidemissionerne vil 
være næsten dobbelt så store som i 1990. Alternativ e scenarier baseret på en kraftig udvikling af 
vedvarende energikilder og energieffe ktivitet viser, at der kan fi ndes lønsomme løsninger med de 
rigtige politiske tiltag.  
Industri: Foranstaltninger med henblik på at integrere miljø hensyn i industriaktiviteter har resulteret i 
væsentlige positive resultater. Disse bestræbelser bidrog til en samlet reduktion af 
kuldioxidemissionerne fra EU's fremstillingsindust ri på over 11 % fra 1985 til 2000. Samtidig steg 
produktionen med 31 % over samme årrække. Der er ligeledes sket en fuldstændig afkobling af 
produktionen fra emissioner af forsurende gasser og ozonforløbere, medens der er sket en relativ 
afkobling af produktion fra energi- og råstofanvendelse17. På trods af væsentlige forbedringer i 
industrien i de seneste tiår med hensyn til fo rskellige vigtige forurenende stoffer, tegner 
industriproduktionsprocesser sig imidlertid stadi g for en betydelig andel af den samlede forurening i 
Europa. Industrien tegner sig for 21 % af EU's sa mlede drivhusgasemissioner og er en af de større 
forureningskilder (f.eks. tungmetaller, flyg tige organiske forbindelser, næringsstoffer).  
3. S EKTORVURDERING  
I dette afsnit behandles de ni  sektorer, der hidtil omfattes af Cardiff-processen: landbrug, 
energi, transport, udviklingssamarbejde, indus tri, det indre marked, fiskeri, økonomiske og 
finansielle anliggender og handel samt udenrigspolitik18. 
Vurderingen i det følgende forelægges således,  at den afspejler rækkefølgen, hvori Rådet i 
forskellige sammensætninger blev opfordret til at  udarbejde integrationsstrategier. Da EU's 
stats- og regeringschefer på de res møde i juni 1998 lancerede Cardiff-processen, opfordrede 
de tre sektorer - landbrug, transp ort og energi - til at starte pr ocessen. Andre sektorer blev 
opfordret til det samme på de følgende Eu ropæiske Råd: udvikli ng, industri og det indre 
marked i december 1998, og fiskeri, økonomiske og finansielle anliggender og handel samt udenrigspolitik (generelle  anliggender) i juni 1999. 
Udgangspunktet for denne sektorvurdering er strategigennemførelse snarere end 
strategiudarbejdel se eller -indhold
19. Miljøintegrationsstrategier skal vurderes på deres 
kapacitet til at give resu ltater af forpligtelser og /eller satte målsætninger.  
For hver af de ni sektorer behandles i vurdering en de hidtil trufne foranstaltninger, peger på 
de seneste udviklinger i indsatsen og fremhæ ver de udfordringer og muligheder, der er for 
miljøintegration i det kommende år. De bestræbelser, der er truffet med henblik på miljøintegration, vurderes efter prioritetsmålsæt ninger (jf. tabeller under hver sektorafsnit). 
Disse målsætninger er uddraget af forpligt elser, Rådet har in dgået i forskellige 
sektorintegrationsstrategier, der er blevet suppleret af forpligtelser, der er indgået 
efterfølgende, navnlig i EU's  sjette miljøhandlingsprogram, EU-strategien for bæredygtig 
                                                
 
16 WETO-undersøgelsen, ‘World Energy, Technology and Climate Policy Outlook’, der blev 
offentliggjort af Europa-Kommissionen den 12. maj 20 03, blev udarbejdet af et konsortium af EU-
forskningshold, herunder ENERDATA og CNRS-IEPE fra Frankrig, Bureau Fédéral du Plan i Belgien 
og Kommissionens Fælles Forskningscent ers anlæg i Sevilla, Spanien. – jf. 
http://194.185.30.69/energysite/gp/gp_pubs_en.html  
17 Jf. kapitel 5 i EF-konkurrenceberetningen 2002. 
18 Det bør bemærkes, at der træffes foranstaltninger med henblik på at integrere miljøhensyn på andre 
sektorpolitiske områder, f.eks. gennem EU's fo rskningsprogrammer. Det sjette rammeprogram 
indeholder temaprioriteter vedrørende bæredygtig udvikling, globale ændringer og økosystemer, der 
fokuserer på miljøet såvel som transport og ener gi, hvoraf nogle foranstaltninger er fremhævet i 
tabellerne nedenfor. Det samlede budget for dette tema i fire år er 2,12 mia. EUR. 
19 Sidstnævnte blev behandlet i adskillige undersøgelser, som medlemsstaterne fik gennemført i 2001. 
 
DA 8   DA udvikling og gennemførelsesplanen fra Johanne sburg-topmødet om bæ redygtig udvikling. 
Der er overordnede selektive målsætni nger, som man kan sætte de hidtidige 
integrationsbestræbelser op imod; der er iblandt nået mere end det, der blev nedfældet i de 
oprindelige strategier. 
 
DA 9   DA 3.1. Landbrug 
Status 
Sektorpolitiske forpligtelser  
15. november 1999 
24. april 2001 
10. juli 2002 
Juni 2003 
Ved udgangen af 
2003 Integrationsstrategi for landbruget vedtaget i Rådet 
Rådets konklusioner om landbrugets integration 
Kommissionens forslag til midvejsrevision af den fælles landbrugspolitik 
Enighed i Rådet (landbrug) om landbrugsreformen 
Frist for hvornår gennemgangen af integr ationsstrategien skal  have fundet sted.  
Prioriterede målsætninge r for miljøintegration Fremskridt hidtil  
 Kommissionen  Kommissionen og 
Rådet/Parlamentet  
Reducere sundheds- og miljøfarer forårsaget af landbruget (kilde: 1999 Integrationsstrategi, EU 
SDS20, 6. miljøhandlingsprogram)  
 Kommissionens forslag KOM 
(2002) 394 om fuldstændig 
afkobling af støtte fra 
produktion fra 2005 og mere 
overordnede krav om 
krydsoverensstemmelse og 
obligatoriske 
konsulenttjenester for 
landmænd i tilknytning til 
krydsoverensstemmelse.  Rådets forordning 1782/2003 indfører enkeltbetaling til en 
bedrift (SFP) afkoblet fra 
produktionen fra 2005 (og 
senest 2007). SFP og anden 
direkte støtte gøres betinget 
af overensstemmelse med 
miljøkrav og andre 
standarder samt gode 
landbrugsmæssige og 
miljømæssige forhold (kryds-
overensstemmelse). 
Med Rådets forordning 1783/2003 øges 
landdistriktsudviklingens 
indsats for miljø med større 
samfinansiering til 
miljøvenlige 
landbrugsforanstaltninger, 
støtte til konsulenttjenester 
for landbrugere (frivillig for 
landbrugere).  
Den anden pakke af reform af de fælles 
markedsordninger, Rådet 
besluttede den 22. april 2004 
(tobak, olivenolie, bomuld og 
humle), bekræfter den 
kursændring, der blev taget i 
2003-reformen af den fælles 
landbrugspolitik med 
afkobling af støtte fra 
produktion i de berørte sektorer.
 
                                                 
20 EU Sustainable Development Strategy (strategi for bæredygtig udvikling) vedtaget af Det Europæiske 
Råd, Göteborg 2001 
 
DA 10   DA Bedre beskyttelse af natur/landskab og 
biodiversitet (kilde: 1999 Integrationsstrategi, EU 
SDS, sjette miljøhandlingsprogram, 
Johannesburg-gennemførelsesplanen, WSSD)  Forpligtelse til at anvende nye midler fra landdistrikt-
udviklingsprogrammet til at 
finansiere forvaltning af 
Natura 2000-områder. Krav om kryds-
overensstemmelse i henhold 
til forordning 1783/03 
omfatter overholdelse af 
direktiverne om vilde fugle og 
levesteder for at opretholde 
levesteder og landskaber. 
Artikel 16 muliggør højere 
støtteniveauer for landbrugs-
praksis og -forvaltning, der er 
i overensstemmelse med 
beskyttelse af biodiversitet i 
Natura 2000-områder.  
Reducere landbrugets drivhusgasemissioner (kilde: 1999 Integrationsstrategi, EU SDS, sjette 
miljøhandlingsprogram)  Der indføres energiafgrøde-
præmie. Muligheden for at 
dyrke nonfood-afgrøder på 
brakland opretholdes.  
Bæredygtig anvendelse af naturskabte ressourcer - inkl. forbedret anvendelse af 
vandressourcer (kilde: 19 99 Integrationsstrategi, 
EU SDS, sjette miljøhandlingsprogram)  Afkobling af landbrugsstøtte 
iht. forordning 1782/03 
forventes at føre til mere 
bæredygtig anvendelse af 
vandressourcer  
Udvikle miljøindikatorer på landbrugsområdet (Kilde: 1999 Integrationsstrategi, sjette 
miljøhandlingsprogram) Med IRENA21 -projektet 
udvikles der 35 
miljøindikatorer for 
landbruget til at vurdere 
omfanget af miljøintegration i 
den fælles landbrugspolitik. 
Der forelægges inden 
udgangen af 2004 35 
indikator-informationsblade 
og to rapporter.  
  
Miljøintegrationens ud fordringer og muligheder 
Reformen i 2003 af den fælles land brugspolitik er et vigtigt sk ridt fremad med henblik på 
miljøintegration med på den ene side foranstaltninger, der integrerer miljøhensyn i landbrugsmarkeds- og -indkomstpolitik, og på den anden målrettede miljøforanstaltninger i 
programmer for landdistriktudvikling. Næste tr in er anvendelse af de nye og udvidede 
instrumenter, der nu er til rådighed for medlem sstaterne, på den bedst mulige måde til konkret 
at forbedre landbrugets miljøresultater. Gennemf ørelse af krydsoverensstemmelsesstandarder 
vil f.eks. tilskynde lanbrugere til at tilpasse de res metoder til miljøkrav. Konsulenttjeneste for 
bedrifter vil blive et vigtigt væ rktøj til forbedring af anvendelsen af standarder og anvendelse 
af god praksis i produktionsprocessen.  
Andre muligheder for miljøintegration omfatter: 
• Midtvejsvurdering af  politikken for udvik ling i landdistrikter og drøftelsen af den nye 
programperiode 2007-2013 er en mulighed for yderligere at forøge bidraget fra 
landudvikling til miljøpolitikkens målsætni nger i forbindelse med det sjette 
miljøhandlingsprogram og Johannesburg-ge nnemførelsesplanen, navnlig hvad angår 
                                                
 
21 Indikatorrapport om integration af miljøhensyn i den fælles landbrugspolitik 
 
DA 11   DA klimaændringer og beskyttelse af Natura 2000- områder og andre miljøspørgsmål. I denne 
forbindelse angives det i Kommissionens medd elelse "Fremtiden skaber vi i fællesskab" 
(KOM (101) 2004), at den fremtidige politik fo r udvikling af landdistri kter vil fokusere på 
konkurrenceevne, forbedring af miljøet og landskaber, herunder Natura 2000, og livskvalitet i landdistrikter.  
• Temastrategierne for bæredygtig an vendelse af pesticider og jord , der skal 
gennemføres i 2004 og 2005 har henholdsvis til he nsigt at reducere pesticiders virkninger 
på menneskers sundhed og miljøet samt mere generelt at opnå en mere bæredygtig anvendelse af pesticider og fr emme bæredygtig anvendelse af  jorden, navnlig med fokus 
på forebyggelse af erosion, forringelse, kontamin ering og ørkendannelse. En måde til at nå 
disse mål på er at tilpasse  landbrugmetoderne yderligere. 
• Kommissionens meddelelse til Europa-Parlame ntet og Rådet om en handlingsplan til 
fremme af økologisk landbrug  vil blive forelagt i første halvdel af 2004. 
 
DA 12   DA 3.2. Transport 
Status 
Sektorpolitiske forpligtelser  
6. oktober 1999 
21. marts 2001 
4.-5. april 2001 
12. september 2001 
6. december 2002  Integrationsstrategi for transport vedtaget i Rådet 
Kommissionens gennemgang af Rådets (transport) integrationsstrategi 
Rådets resolution om integration af  miljøhensyn i transportpolitik 
Kommissionens hvidbog om transportpolitik 
Rådets konklusioner om integration af miljø  og bæredygtig udvikling i transportpolitik - 
bekræftelse af forpligtelsen til at gennemføre  den operationelle del af strategien inden 
udgangen af 2004 og regelmæssigt revidere den  
Prioriterede målsætninge r for miljøintegration Fremskridt hidtil  
 Kommissionen  Kommissionen og 
Rådet/Parlamentet  
Vægtskifte mellem transportformer (kilde: 1999 Integrationsstrategi, EU SDS, hvidbog om 
transportpolitik, sjette miljøhandlingsprogram) Tiltag med henblik på at 
sikre interoperabilitet og 
forenelighed mellem 
nationale jernbanesystemer 
og udvikle integration med 
andre transportmidler - 
pakke af tekniske 
specifikationer vedtaget i 
2002 
Kommissionens forslag om 
intermodale lasteenheder, 
KOM (2003) 155 
Kommissionens program til 
fremme af nærskibsfarten, 
KOM (2003) 155  
Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets 
forordning om 
medlemsstaternes 
håndtering af krav om 
offentlig service og indgåelse 
af kontrakter om offentlig 
service inden for 
personbefordring med 
jernbane og ad vej og indre 
vandveje, KOM (2002) 107 
Tredje jernbanepakke med 
foranstaltninger til 
genoplivning af Europas 
jernbaner. Pakken består af 
en meddelelse, fire lovtiltag 
og et arbejdsdokument om den udvidede 
konsekvensanalyse for 
gradvis åbning af markedet 
for internationale Anden jernbanepakke 
vedtaget i april 2004, der 
indeholder:
 
– Tiltag til reform og 
liberalisering af 
jernbanesektoren for at 
øge dens 
konkurrenceevne og 
standse faldet i 
anvendelsen heraf - 
pakke (ændring af 
direktiv 1991/440)  
– Tiltag for at sikre 
interoperabilitet og 
forenelighed mellem 
nationale 
jernbanesystemer og 
udvikle integration med 
andre transportformer - 
(direktiv 96/48/EF og 
2001/16/EF)  
– Forordning om oprettelse 
af et europæisk 
jernbaneagentur  
– Sikkerhedsdirektivet 
(KOM(2002)21)  
Ændring af beslutning 1692/96/EF om 
Fællesskabets retningslinjer 
for udvikling af det 
transeuropæiske 
transportnet vedtaget i april 
2004 
 
DA 13   DA passagertjenester, vedtaget i 
marts 2004, KOM (2004) 
139, 140, 142, 143, 144.  Marco Polo støtteprogram for 
intermodal godstransport, 
vedtaget juli 2003. 
Sjette rammeprogram for 
FTU, vedtaget i 2002, støtte 
til forskning og udvikling af 
bæredygtige 
transportsystemer (under 
prioritet 6 - bæredygtig 
udvikling, globale 
miljøændringer og 
økosystemer).  
Fair og effektiv prissætning for transport-infrastruktur (kilde: 1999 Integrationsstrategi, EU 
SDS, sjette miljøhandlingsprogram) Kommissionens forslag om 
ændring af Eurovignette-
direktivet om afgifter for 
tunge godskøretøjer, 
vedtaget juli 2003, KOM 
(2003) 448.  Direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af 
jernbaneinfrastrukturkapacite
t og opkrævning af afgifter 
for brug af 
jernbaneinfrastruktur samt 
sikkerhedscertificering 
Kvantificerede mål og indikatorer (kilde: 1999 Integrationsstrategi, sjette 
miljøhandlingsprogram) Indikatorer: Transport- og 
miljørapporteringsmekanism
e (TERM)   
Reducere transportens drivhusgasemissioner (kilde: 1999 Integrationsstrategi, EU SDS, 
hvidbogen om transportpolitik, sjette 
miljøhandlingsprogram) Forhandlet aftale med bilindustrien til støtte for 
forpligtelsen om at nå 
140g/km inden 2008/9: 
europæiske og japanske 
bilfabrikanter på vej til at nå 
deres forpligtelser, koreansk 
bilindustri er noget bagud. Direktiv 2003/30/EF om fremme af biobrændstoffer 
og andre fornyelige 
brændstoffer til transport 
vedtaget i 2003 vedtaget i 
2003 med et indikativt mål på 
5,75 % af biobrændstoffers 
bidrag til diesel- og 
benzinforbruget i 2010. 
Reducere andre luftforure nende stoffer (kilde: 
1999 Integrationsstrategi, hvidbogen om transportpolitik, sjette miljøhandlingsprogram)  Rådets og Europa-
Parlamentets holdning til Kommissionens strategi for 
emissioner fra skibe, 
december 2003 
Vedtagelse af direktiv 
2003/17/EF, der indfører 
krav om svovlindholdet i 
brændstoffer til vejtransport.  
I 2003 havde kun 5 medlemsstater ratificeret 
bilag VI til MARPOL-
konventionen om 
forebyggelse af  luftforurening 
fra skibe 
 
DA 14   DA Reducere støj fra transport (kilde: 1999 
Integrationsstrategi, hvidbogen om 
transportpolitik, sjette miljøhandlingsprogram)   Direktiv 2002/49/EF om 
ekstern støj med krav om 
udarbejdelse af strategiske 
støjkort inden 2007 
EF-rammebestemmelser for 
støjrelaterede 
driftsrestriktioner i 
Fællesskabets lufthavne – 
direktiv 2002/30/EF - 
herunder udfasning af 
kapitel-2 fly i EU fra 1. april 
2002.  
Sikrere og renere søtransport (kilde: 1999 
Integrationsstrategi, hvidbogen om 
transportpolitik, sjette miljøhandlingsprogram)  Ændret forslag til et direktiv 
om overførsel af affald KOM 
(2004) 172 
Forslag til ændring af direktiv 
om svovlindholdet i 
skibsbrændstoffer KOM 
(2002) 595. 
Kommissionens forslag 
(marts 2003) om 
gennemførelse af 
internationale regler for at 
forebygge forsætlige 
udledninger af affald eller 
lastrester til havet og om 
pålæggelse af sanktioner 
mod de ansvarlige for 
forurening fra skibe.  Vedtagelse af en række 
direktiver og forordninger 
under Erika-pakkerne I og II i 
2001, der indfører nye 
søsikkerhedsforanstaltninger 
for at reducere risikoen for 
olieudledninger.  
Vedtagelse af forordning 1726/03 om forbud mod 
transport af tung olie i 
olietankskibe med 
enkeltskrog og fremskyndet 
udfasning af 
enkeltskrogsolietankskibe og 
ændring til MARPOL-
konventionen godkendt i 
december 2003 med henblik 
herpå.  
Udvidelse af Det Europæiske Agentur for 
Søfartssikkerheds rolle, 
Europa-Parlamentets 
beslutning af februar 2004 
Afkobling af transportens vækst fra den økonomiske vækst (kilde: 1999 
Integrationsstrategi , EU SDS, sjette 
miljøhandlingsprogram) Gennemførelse af omkring 60 foranstaltninger udstukket 
i hvidbogen om den 
europæiske transportpolitik 
forventes at udvirke en 
afkobling af forbindelsen 
mellem transportens vækst 
og økonomisk vækst, uden 
behov for unødigt at 
begrænse mobiliteten for mennesker og gods. 
 “STEER”: transportdelen af programmet 'Intelligent 
Energi - Europa', der sigter 
mod at behandle 
transport/energi-spørgsmål. 
Miljøintegrationens ud fordringer og muligheder 
I Rådets konklusioner af mødet (trans port) den 6. december 2002 noterede det sig,  "at selv om 
der er gjort fremskridt med hensyn til at reducere transportens miljøkonsekvenser i 
medlemsstaterne og på fællesskabsniveau, kræver de t fortsat store fremskri dt at nå målene i 
den strategi, Rådet vedtog i 1999."  Behovet for yderligere indsats blev bekræftet i 
statusrapporten fra 2003 om det europæiske klimaændringsprogram (forkortet ECCP), der 
fremførte, at " begrænsningen af drivhusgasser i transpor tsektoren vil kræve, at der udvikles 
 
DA 15   DA nye strategier og udbygges politikker og foransta ltninger for fremtiden.  Dette er nødvendigt 
for at bevare de generelle reduktioner, der er opnået med henblik på at nå målet for den 
første forpligtelsesperiode, og endnu vi gtigere, med henb lik på fremtidige 
forpligtelsesperioder."  Hvidbogen om transport består af  en række foranstaltninger, der 
spænder fra prisfastsættelse t il genoplivning af alternative tran sportformer til vejtransport og 
målrettet investering i de transeuropæiske net. Denne integrerede tilgang sigter mod at gøre det muligt for alternative tran sportformers markedsandel igen  at nå deres 1998-niveauer og 
således ændre balancen mellem transportforme rne fra 2010 og fremefter. At opnå dette er 
sværere end det måtte se ud til, eftersom der ha r været en historisk uligevægt til fordel for 
vejtransport i de sidste 50 år. En ordentlig ge nnemførelse af de foranstaltninger, der er 
foreslået i forbindelse med hvidbogen, er af  største vigtighed. Andre muligheder for 
miljøintegration omfatter: 
• En fortsættelse af bestræbelserne på at æ ndre balancen mellem tran sportformer, navnlig 
ved en fuldstændig gennemførelse af forans taltningerne i hvidbogen om transportpolitik
22. 
• Drøftelser af den hurtige vækst i drivhusga semissioner fra luftfart og skibsfart i Den 
Internationale Civilluftfarts organisation og Den Internationa le Søfartsorganisation har 
endnu ikke resulteret i konkrete forslag. Specif ikke tiltag med henblik på at reducere 
emissioner vil skulle træffes på EU-plan so m fastsat i det sjette  miljøhandlingsprogram. 
• Emissionsstandarder, navnlig fint partikel støv og NOx-emissioner fra dieselbiler og -
lastvogne, kræver samtidigt mere opmærksomhed. 
• I Kommissionens bidrag til Det Europæiske Råd i Göteborg blev der opfordret til et 
balanceskift mellem transportformer ved hjælp af en investeringspolitik til fordel for 
infrastruktur til jernbaner, indre vandveje, nærskibstrafik og intermodale operationer. De transeuropæiske net skal i denne forbindelse sp ille en vigtig rolle Gennemførelsen af de 
transeuropæiske net (TEN), der blev fremmet gennem de t europæiske vækstinitiativ ved 
'Quick-start'-programmet, skal ske i overensstemmelse med miljøstandarder. "Projekter, 
der er forbundet med store miljømæssige gevinster, bør tildeles præference. Det kan dreje 
sig om projekter, der tilstræber at støtte an vendelsen brint som brændstof, eller projekter, 
der går ud på at overføre trafikken fra vejtransport til jernban etransport eller fra 
vejtransport til søtransport"
23. Som første skridt bør der ved fastlæggelse af prioriteter til 
kommende projekter tages fuldt ud hensyn ti l EU's forpligtelser vedrørende miljø og 
bæredygtig udvikling. 
• De frivillige CO2-forpligtelser indgået af personbilsfabrikanter skal til midvejsrevision i 
2003/04. Et aspekt er at undersøge  muligheden for at nå tætter e på Fællesskabets mål med 
120 CO2/km inden 2012. Derudover skal strategien s andre søjler, f.eks. bilafgifter og 
-mærkning, udvikles yderligere.  
• Foranstaltninger med henblik på at tilskynde til at købe køretøjer, der anvender mindre 
energi og med færre forurenende emissioner, skal fremmes. 
                                                 
22 KOM(2003) 745 af 3. december 2003, s. 46. 
23 Meddelelse fra Kommissionen - Et europæiske vækstinitiativ - Investering i net og viden med henblik 
på vækst og beskæftigelse - KOM (2003) 690 endelig af 11. november 2003. 
 
DA 16   DA • Der er planlagt andre foranstaltninger til at reducere risikoen fo r søfartsulykker og 
tilknyttede miljøvirkninger, herunder en 'Erika  III'-pakke. Disse bør omfatte udarbejdelse 
af lovbestemmelser om undersøgelser efter ul ykker, harmoniseret trafikinformations- og 
-styringssystem samt udbygning af kontrol i ha vne. Det er nødvendigt at arbejde på at 
bygge videre på de forpligtelser, som adskill ige medlemsstater har indgået gennem IMO, 
om at udpege særlig sårbare havområder.  
 
DA 17   DA 3.3. Energi 
Status 
Sektorpolitiske forpligtelser  
 
November 1999 
 
29. november 2000 
 
 
21. marts 2001 
 14.-15. maj 2001 
 
 
15.-16. juni 2001 
 
25. november 2002 
  
Integrationsstrategi for energi vedtaget i Rådet 
 
Kommissionens grønbog: "På vej mod en europæisk strategi for 
energiforsyningssikkerhed" 
 
Kommissionens revision af integrationsstrategien for energi 
 Rådets resolution (industri/energi) om energ iintegration, der sætter fristen til december 
2002 for anden situationsrapport 
 
Andet sæt indikatorer forelagt Det Europæiske Råd i Göteborg 
 
Rådets konklusioner om bæredygtig udvikling - forpligtelse til at videreføre 
gennemførelsen af strategien på en sådan måde, at den støtter konklusionerne af 
verdenstopmødet i 2002 om bæredygtig udvikling. 
 
Prioriterede målsætninge r for miljøintegration Hidtidige milepæle  
 Kommissionen  Kommissionen og 
Rådet/Parlamentet  
Fremme af effektiv anvendelse og produktion af energi (kilde: 1999 Integrationsstrategi, grønbog 
om energiforsyning, EU SDS, sjette 
miljøhandlingsprogram, Johannesburg-
gennemførelsesplanen, WSSD) Kommissionens forslag til 
direktiv, KOM (2003) 453 om 
rammerne for fastlæggelse 
af krav til miljøvenligt design 
af energiforbrugende 
produkter, vedtaget i august 
2003 
Kommissionens forslag til 
direktiv KOM (2003) 739 om 
energieffektivitet i 
slutanvendelserne og om 
energitjenester, vedtaget 
december 2003  Direktiv 2002/ 31/EF, 2002/ 
40/EF og 2003/66/EF om 
energimærkning af 
husholdningsapparater 
Direktiv 2002/91/EF vedtaget 
i december 2002 om 
bygningers energimæssige 
ydeevne 
Direktiv 2004/8/EF om 
kraftvarmeproduktion, 
vedtaget februar 2004.  
Udvikling af et effektivt indre energimarked (herunder adgang for vedvarende energi-
generatorer) (1999 Integrationsstrategi, grønbog 
om energiforsyning)  Ændring af direktiver om det 
indre energimarked under 
direktiv 2003/54/EF 
(elektricitet) og 2003/55/EF 
(gas) – mere fokus på 
forbrugervalg, 
energieffektivitet og 
prioriteret adgang for 
vedvarende energikilder  
Øge konkurrenceevnen og anvendelsen af vedvarende energikilder (kilde: 1999 
Integrationsstrategi, grønbog om energiforsyning, 
EU SDS, sjette miljøhandlingsprogram, 
Johannesburg-gennemførelsesplanen, WSSD)  Direktiv 2001/77/EF om 
fremme af elektricitet 
produceret fra vedvarende 
energikilder, vedtaget i 
september 2001, med et 
indikativt EU-mål på 22 % af 
elforbruget fra vedvarende 
energikilder i 2010. 
Direktiv 2003/30/EF, 
vedtaget i maj 2003, om 
 
DA 18   DA fremme af biobrændstoffer 
og andre fornyelige 
brændstoffer til transport  
Internalisere de eksterne omkostninger/miljømæssige fordele (kilde: 1999 
Integrationsstrategi , EU SDS, sjette 
miljøhandlingsprogram, Johannesburg-
gennemførelsesplanen)  Beskatning af 
energiprodukter og 
elektricitet, direktiv 
2003/96/EF vedtaget i 
oktober 2003  
Passende prioritering af energiforskning og 
teknologisk udviklings- og demonstrations-
aktiviteter i Europa (kilde: 1999 Integrationsstrategi, grøn bog om energiforsyning, 
EU SDS)  Intelligent energi i Europa - 
EF-program for 2003-2006 til 
fremme af energieffektivitet og vedvarende energi, sjette 
rammeprogram for FTU, 
vedtaget i 2002, støtte til 
forskning i bæredygtige 
energisystemer (under 
prioritet 6 - bæredygtig 
udvikling, globale 
miljøændringer og 
økosystemer) 
Udvikle integrationsindikatorer til at overvåge 
fremskridt (Kilde: 1999 Inte grationsstrategi, sjette 
miljøhandlingsprogram)  Indikatorer: ERM (Energi-
miljø indikatorer)   
Bidrag til opfyldelse af Kyoto-mål 
(Kilde: 1999 Integrationsstrategi, EU SDS, sjette 
miljøhandlingsprogram)   Direktiv 2003/87/EF om 
handel med kvoter for 
drivhusgasemissioner, 
vedtaget oktober 2003  
Miljøintegrationens ud fordringer og muligheder 
Den anden gennemgang af energistrategien sk ulle foretages i 2002. I stedet vedtog Rådet 
(energi, den 25. november 2002) konklusioner om bæredygtig udvikling, hvori det mindede 
om, hvor vigtigt det var at nå målsætningen i 2010 med 12 % af elforbruget fra vedvarende 
energikilder. Rådet tilskyndede desuden til at fr emme energisystemer, der er forenelige med 
bæredygtig udvikling ved at anvende be dre markedssignaler og ved at fjerne 
markedsforvridninger, og opfordrede til udvidet anvendelse af markedsbaserede instrumenter på energiområdet.  
Med hensyn til gennemførelse af integrationsstrategien erklærede Rådet, at det er fast 
besluttet på "at videreføre gennemførelsen af foranstaltninger […], som bidrager til at 
opfylde de forpligtelser, der blev indgået på WSSD
24." I lyset heraf vil fremtidig indsats 
fokusere på følgende områder og samtidig supplere de langsigtede energipolitiske målsætninger med hensyn til energisikkerhed  og energimarkeders økonomiske funktion: 
• Rettidig gennemførelse af direktivet om fremme  af elektricitet fra vedvarende 
energikilder og anden relevant lovgivning, der for nylig  er sat som prioritet. Igangværende 
støtteordninger for vedvarende energikilder i medlemsstaterne  kan give værdifuld praktisk 
ekspertise om de forskellige støttesystemers miljømæssige og økonomiske succes. Det er nødvendigt med en proaktiv politik  i medlemsstaterne for at opnå  en rimelig integration af 
                                                
 
24 WSSD: Anden 'World Summit on Sustainable Development' afholdt i Johannesburg i august-september 
2002. 
 
DA 19   DA vedvarende energikilder i det liberaliserede indre elmarked og samtidig fuldt ud erkende 
deres miljømæssige og samfundsmæssige værdi.  Det er desuden nødvendigt yderligere at 
støtte teknologiske gennembrud inden for vedvar ende energikilder og effektiv formidling 
af forskning inden for energieffektivit et for at bekæmpe markedshindringer25. 
• I betragtning af energirelaterede emissione rs betydning og med henblik på at omsætte 
lovgivning til konkrete miljøresultater er det vi gtigt, at medlemsstaterne færdiggør deres 
nationale kvotetildelings planer i henhold til direktivet om handel med emissionskvoter, der 
skal forelægges Kommissionen i marts 2004, og øge deres bestræbelser  for at nå deres 
byrdefordelingsmål i henhold til Kyoto-pr otokollen ved at udvikle og gennemføre 
nationale klimaændringsstrategier. Derudover skal  der overvejes nye ti ltag for yderligere at 
integrere miljøet i energipolitikken. 
                                                 
25 Det bør i denne forbindelse bemærkes, at EU-medlemsstaterne var de grundlæggende medlemmer af 
Johannesburg-koalitionen for vedvarende energi. (Mere info på 
http://forum.europa.eu.int/Public/irc/ env/ctf/home) (jf. også nedenfor) 
 
DA 20   DA 3.4. Industri 
Status 
Sektorpolitiske forpligtelser  
November 1999 
14.-15. maj 2001 
6. juni 2002 
 
 Rådets rapport til Det Europæiske Rå d i Helsingfors om miljøintegration 
Rådets konklusioner om industriens integration 
Rådets konklusioner om erhvervspolitik kens bidrag til bæredygtig udvikling - 
Kommissionen blev opfordret til at aflægge rapport hvert andet år om de fremskridt, der 
er gjort med erhvervspolitikkens bidrag til bæredygtig udvikling, og Rådet påtog sig at 
foretage en evaluering med jævne mellemrum af, hvorvidt ligevægten mellem de tre 
søjler i den bæredygtige udvikling opretholdes, navnlig med hensyn til sikring af de 
europæiske virksomheders konkurrenceevne,  og at drage passende konklusioner 
vedrørende eventuelle korrigerende foranstaltninger, som måtte være påkrævet. 
 
Prioriterede målsætninge r for miljøintegration Hidtidige milepæle  
 Kommissionen  Kommissionen og 
Rådet/Parlamentet  
Reducere kemikaliers virkninger på menneskers sundhed og miljøet (kilde: EU SDS, sjette 
miljøhandlingsprogram, Johannesburg-
gennemførelsesplanen, WSSD) Forslag til ny retsakt om registrering, vurdering og 
godkendelse af samt 
begrænsninger for kemikalier 
(Reach) – KOM (2003) 644, 
oktober 2003 
Forslag til direktiv KOM 
(2003) 723 om genvinding af 
batterier vedtaget november 
2003.  
Integrering af miljøhens yn i standardiseringstiltag 
for at nå miljømål og støtte bæredygtig udvikling 
(Kilde: Rådets integrati onsbeslutninger 2002, EU 
SDS) Meddelelse om inddragelse af miljøhensyn i den 
europæiske standardisering, 
KOM (2004) 130, februar 
2004  
Bæredygtig produktion og forbrug 
(kilde: Rådets integrationsbeslutninger og 
rapporter 1999, 2002, EU SDS, sjette miljøhandlingsprogram, Johannesburg-
gennemførelsesplanen, WSSD) Meddelelse 'Grundlæggende retningslinjer for bæredygtig 
europæisk turisme' (KOM(2003)716 af 
november 2003 
Udvikling af integreret 
produktpolitik (IPP), 
herunder meddelelse om 
IPP, KOM (2003) 302, juni 
2003 
Meddelelsen "På vej mod 
bæredygtig produktion", en 
status over gennemførelsen 
af integreret forebyggelse og 
bekæmpelse af forurening - 
IPPC-direktivet, KOM (2003) 
354, juni 2003 
Meddelelsen 'Industripolitik i  
 
DA 21   DA et udvidet Europa' (KOM 
(2002) 714) af december 
2002 erkendte behovet for at 
udbygge indsatsen inden for 
bæredygtig produktion 
Første BEST (udveksling af 
bedste praksis) 
undersøgelse af 
miljøstyringssystemer og 
SMV (2002)  
Bidrage til Kyoto-protoko llens mål (Kilde: Rådets 
rapport 1999, EU SDS, sjette 
miljøhandlingsprogram)   Direktiv 2003/87/EF om 
handel med kvoter for 
drivhusgasemissioner, 
oktober 2003  
Fremme udvikling af miljøteknologi (Kilde: Rådets afgørelse 2002, EU SDS, sjette 
miljøhandlingsprogram) Forslag til en handlingsplan 
for miljøteknologi KOM 
(2004) 38, januar 2004   
Miljøintegrationens ud fordringer og muligheder 
• Rådets og Parlamentets vedtagelse af Kommissionens forslag til en ny kemikaliepolitik  er 
af høj prioritet, for at Reach-sys temet kan træde i kraft til tiden. 
• Meddelelsen om bæredygtig produktion , der er planlagt i 2004, vil fokusere på den 
måde, producenter integrerer miljøaspekter  (foranstaltninger til at reducere deres 
produktionsprocessers og deres produkters vir kninger på miljøet) i deres langsigtede 
erhvervsstrategi og skabe markedsmuligheder ved hjælp af bedre miljøresultater.  
• Temastrategien for affaldsforebyggelse og -genvinding sammen med strategien for 
bæredygtig anvendelse af naturressourcer , der er planlagt ti l 2005, vil fokusere på 
måder og midler til at fremme en mere  bæredygtig affaldsforvaltning, reducere 
affaldsproduktion for at minimere miljøvi rkningerne af affaldsproduktion og øge 
ressourceeffektivitet og mindske ressourceanvendelse.  
• Handlingsplan  for innovation , der er planlagt til 2004 so m opfølgning til Kommissionens 
meddelelse om innovation fra 2003, vil bidrage til  yderligere at fremme  rene teknologier i 
tråd med den handlingsplan for miljøteknologi (Etap), der blev vedtaget i januar 2004. 
• Det nye program for virksomheders konkurrenceevne , der skal vedtages i 2004 for at 
erstatte det igangværende flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd, der 
udløber i 2005, vil udvirke fremskridt i retning af  målsætningerne i Li ssabon-strategien og 
derfor omfatte miljøintegration. 
 
DA 22   DA 3.5. Det indre marked 
Status 
Sektorpolitiske forpligtelser  
Juni 1999 
 
 
November 1999 
 
Marts 2000 
 
31. maj 2001  
4. juli 2001 
 
14. november 2002 
 
 
 
 
Udgangen af 2003 Kommissionens meddelelse: Strategi for det  indre marked og miljøet, KOM (1999) 263. 
 
Rådets rapport til Det Europæiske Rå d i Helsingfors om miljøintegration 
 
Fællesskabets retningslinjer for st atsstøtte til miljøbeskyttelse  
 
Vedtagelse af Rådets strategi for miljøin tegration i politikker ne for det indre marked 
 Kommissionens fortolkningsmeddelelse  om offentlige indkøb og miljøet 
 
Rådets rapport om inddragelse af miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling i 
konkurrenceevnepolitikkens i ndre aspekter - overordnet g ennemgang planlagt for 2003 
skal tage hensyn til EU-strategien for bæredygtig udvikling og verdenstopmødet for 
bæredygtig udvikling  
 
Frist for Rådets (konkurrenceevne) gennemgang af strategien  
Prioriterede målsætninge r for miljøintegration Hidtidige milepæle  
 Kommissionen  Kommissionen og 
Rådet/Parlamentet  
Offentlige indkøb (Kilde: Rådets rapport om integration 199926, EU SDS)  
 Kommissionens 
fortolkningsmeddelelse om 
offentlige kontrakter og 
miljøhensyn KOM (2001) 
274 
Vejledning i grønne indkøb, 
der skal vedtages efter 
direktiverne, inden sommer 
2004 Rådets og Europa-
Parlamentets vedtagelse i 
marts 2004 af direktiv 
2004/18/EF om samordning 
af fremgangsmåderne ved 
indgåelse af offentlige 
vareindkøbskontrakter, 
offentlige 
tjenesteydelseskontrakter og 
offentlige bygge- og 
anlægskontrakter (det 
"klassiske" direktiv) og 
direktiv 2004/17/EF om 
samordning af 
fremgangsmåderne ved 
indgåelse af kontrakter inden 
for vand- og energiforsyning, 
transport samt posttjenester 
("forsyningsvirksomhedsdirek
tivet")  
Bedre overensstemmelse mellem varers og tjenesteydelsers frie bevægelig og miljøet 
(Rådets rapport om integration 1999)   
Gennemførelse af det indre markeds miljølovgivning (Rådets rapport om integration 
1999)   
Miljøintegrationens ud fordringer og muligheder 
                                                 
26 Rapport fra Rådet (det indre marked) til Det Europæiske Råd i Helsingfors, november 1999 
 
DA 23   DA Kommissionen udstak prioriteterne for 2003-2006 i en  meddelelse om strategien for det indre 
marked (KOM(2003)238 endelig). Foranstaltni nger af særlig betydning for yderligere 
integration af miljøhensyn i lovgivnin gen for det indre marked omfatter: 
• Rådets og Europa-Parlamentets vedtagelse af  rammedirektivet om miljøvenligt design af 
energiforbrugende produkter 
• Gennemgang af Fællesskabets retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse (tidsplan 
2004-2007) for at tilpasse rammebestemmelser ne til de stadig mere sofistikerede 
investeringer i miljøteknologi og til nye form er for offentlige/private partnerskaber. 
Kommissionen skulle ligeledes frem sætte et forslag om omlægning af 
beskatningsgrundlagene for de årlige vejska tter og registreringsafgifter for at gøre 
personbilbeskatningen mere CO2-effektiv og bedre i overensstemmelse med det indre 
marked.  
 
DA 24   DA 3.6. Udviklingssamarbejde  
Status 
Sektorpolitiske forpligtelser  
 
November 1999 
 
 
7. november 2000 
 
 
10. november 2000  
 
31. maj 2001 
 
 
Udgangen af 2004  
Rådets konklusioner om integration af miljø og bæredygtig udvikling i EU's 
udviklingspolitik 
 
Rådets forordning 2493/2000 om foranstalt ninger til fremme af fuld integrering af 
miljøaspektet i udviklingslandenes udviklingsproces 
 
Rådets og Kommissionens fælles erklæring om udviklingspolitikkens forpligtelse til integrering af miljøhensyn i Fæ llesskabets udviklingsinstrumenter. 
 
Strategi for integration af miljøhensyn i udviklingspolitik  for at fremme bæredygtig 
udvikling - Rådets konklusioner  
 
Første planlagte gennemgang af  integrationsstrategien 
 
Prioriterede målsætninge r for miljøintegration Hidtidige milepæle  
 Kommissionen  Kommissionen og 
Rådet/Parlamentet  
Bedre udnyttelse af udviklings- og miljøsynergi (Kilde: 2001 Integrationsstrategi, EU SDS, sjette 
miljøhandlingsprogram) Lancering af EU's vand- og 
energitiltag KOM (2002) 132 
og KOM (2002) 408 
(September 2002) 
Vedtagelse af 
handlingsplanen for 
retshåndhævelse, god 
forvaltningspraksis og handel 
på skovbrugsområdet KOM 
(2003) 251 (maj 2003) 
Offentliggørelse af fælles 
rapporter (Verdensbanken, 
DFID, UNDP, EF) om 
"Forbindelsen mellem 
fattigdomslempelse og 
miljøforvaltning" og om 
"Fattigdom og 
klimaændringer" 
Kommissionens meddelelse 
'Fattigdomsbekæmpelse i 
landdistrikter' og tilgang til 
udvikling i landdistrikter og 
bæredygtig forvaltning af 
naturressourcer i udviklingslande (KOM (2002) 
429 endelig) 
Kommissionens 
retningslinjer for 
programmering angående 
miljø i udviklingslande og 
tropiske skove 2002-2004 
"Coopener"-støtte til tiltag til 
fremme af vedvarende Rådets konklusioner om 
handlingsplanen for 
retshåndhævelse, god 
forvaltningspraksis og handel 
på skovbrugsområdet, 
vedtaget den 13. oktober 
2003. Parlamentets forslag, 
den 19. januar 2004 
Rådets konklusioner af 27. januar 2003 om 
fattigdomsbekæmpelse i 
landdistrikter: 
fællesskabspolitik og tilgang 
til udvikling i landdistrikter og 
bæredygtig forvaltning af 
naturressourcer i 
udviklingslande 
Rådets konklusioner om 
vandforvaltning i 
udviklingslande, 30. maj 
2002  
 
DA 25   DA energikilder og 
energieffektivitet i 
udviklingslandene som led i 
programmet intelligent energi 
i Europa.  
Forpligtelser i multilaterale miljøaftaler (MEA) indarbejdet i udviklingssamarbejde (Kilde: 2001 
Integrationsstrategi, sjette 
miljøhandlingsprogram, Johannesburg-
gennemførelsesplanen, WSSD) Anden rapport fra EF til 
konferencen af parter i 
konventionen om biologisk 
mangfoldighed (forkortet 
CBD) om gennemførelse af 
CBD (oktober 2002) 
Meddelelse - klimaændringer 
i forbindelse med 
udviklingssamarbejde KOM 
(2003) 85 
EU-AVS fælles oplæg om 
bekæmpelse af tørke og 
ørkendannelse (15.-16. maj 
2003)) 
Fællesskabsrapport (maj 
2002) om foranstaltninger til 
støtte for gennemførelsen af 
FN-konventionen om 
bekæmpelse af 
ørkendannelse  Rådets konklusioner af december 2003 om 
meddelelsen: 
Klimaændringer og 
udviklingssamarbejde  
Behov for nye finansielle midler til gennemførelse 
af multilaterale miljøaftaler (MEA) (Johannesburg-
gennemførelsesplanen, WSSD)    
Miljøintegrationens ud fordringer og muligheder 
• Gennemgangen af EU-strategie n for bæredygtig udvikling , planlagt til 2004, giver 
mulighed for bedre at integrere stra tegiens interne og eksterne søjler. 
• Midtvejsgennemgangen af landestrategipa pirerne, der finansieres under Cotonou-
aftalen  planlagt til 2004 giver en mulighed for at udbygge miljø- og udviklingssynergi, der 
bør udnyttes, herunder strategisk miljøgennemg ang af landestrategipa pirer og fastlæggelse 
af miljøprofiler ved udarbe jdelsen af landestrategier 
• EU-vandinitiativet  bør videreføres med indsats i ma rken sammen med alle større 
interesseparter i medfør af Rådets afgør else fra marts 2004 om midler til AVS-EU-
vandfaciliteten. EU-energiinitiativet  bør ligeledes videreføres, navnlig ved at sikre 
passende finansiering. Initiativet skal hjælpe med til at fastlægge energi/miljø-forbindelser, 
give moderne miljømæssigt bæredygtige energitj enester til offentlighe den generelt, navnlig 
i Afrika syd for Sahara.  
• Handlingsplan for retshåndhævelse, god  forvaltningspraksis og handel på 
skovbrugsområdet  skal videreføres af Kommissi onen, navnlig ved at vedtage en 
forordning om emnet i 2004 med henblik  på gennemførelse af en frivillig 
tilladelsesordning for eksport af  tømmer fra partnerlande. Det er planen at foretage en 
bæredygtighedsvurdering (eng. forkortelse SI A) i 2004. Kommissionen vil ligeledes med 
 
DA 26   DA hensyn til skove foreslå et forhandlingsmandat til genforhandlingen af den internationale 
overenskomst om tropisk træ, der vil finde sted i juli 2004. 
• Gennemgangen af handlingsplanen for biodiversitet  til det økonomiske og 
udviklingsmæssige samarbejde i 2004 give r muligheder for bedre at behandle 
biodiversitetsspørgsmål i udviklingssamarbejdet. 
• I forbindelse med gennemgangen af integratio nsstrategien, der er planlagt til 2004, og 
evalueringen af miljøstøtten bør Unionen som prioritet behandle behovet for nye 
finansielle midler til at fremme gennemførelse n af de multilaterale miljøaftaler og andre 
væsentlige miljøinstrumenter i udviklingslandene. 
• Strategien for integration af miljøhensyn i udviklingspolitikken fas tlægger en tidsplan og 
indikatorer. Nøgleaktioner fo r 2004 omfatter uddannelse i miljøintegration for hovedsæde- 
og delegationspersonale, der arbejder med udviklingsspørgsmål, oprettelse af en miljø-helpdesk, vurdering af budgetkonto for miljø i udviklingslande og tropeskove samt udarbejdelse af nye programmeringsretni ngslinjer for 2005-2006 og ajourføring af 
håndbogen om integration i udviklingssamarbejde. 
 
DA 27   DA 3.7. Fiskeri 
Status 
Sektorpolitiske forpligtelser  
16. marts 2001 
20. marts 2001 
28. marts 2001 
25. april 2001 
 
28. maj 2002 
 
 Udgangen af 2005 Kommissionens meddelelse: Omrids af en strategi til integration af miljøbeskyttelseshensyn 
Kommissionens grønbog om den fælles fiskeripolitiks fremtid (CFP) 
Fællesskabets handlingsplan for biod iversitet: fiskeri og akvakultur 
Rådets konklusioner om integration af  miljøhensyn og bæredygtig udvikling i CFP 
Kommissionens meddelelse om reformen af den fælles fiskeripolitik og tilknyttede 
forslag, Kommissionens handlingsplan med henblik på integration af 
miljøbeskyttelseskrav i CFP  
Kommissionens første rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om den fælles 
fiskeripolitiks miljøresultater
 
Prioriterede målsætninge r for miljøintegration Hidtidige milepæle  
 Kommissionen  Kommissionen og 
Rådet/Parlamentet  
CFP bør eksplicit omfatte miljømæssige, økonomiske og sociale målsætninger, der bør 
overvejes på samme niveau. Disse målsætninger 
skal gælde for Fællesskabets eksterne 
fiskeripolitik og især for fiskeriaftaler med 
udviklingslande (Kilde: EU SDS) Nødforanstaltninger til beskyttelse af nogle 
dybhavshabitat såsom 
dybhavskoralrev mod 
virkningen af trawling, f.eks. 
Darwin Mounds koralrev, 
Kommissionens forordning 
1475/2003, udvidet med 
yderligere bestemmelser og 
Kommissionens forslag KOM 
(2004) 58 om 
foranstaltninger på længere 
sigt Rådets enighed om CFP-
reformen (forordning 
2371/2002 af december 
2002) - målsætninger 
omfatter udnyttelse af 
akvatiske ressourcer, der 
kan fremme bæredygtig 
udvikling.  
Mindske fiskeripresset på fiskepladserne til et 
bæredygtigt niveau (kilde: Kommissionens 
meddelelser 2001 og 2002 om integration) inden 
2015 (kilde: Johannesburg-
gennemførelsesplanen, WSSD)  Kommissionens forslag om 
genopretningsplaner for 
tunge, sydlig kulmule og 
jomfruhummer, januar 2004; 
forordning om samlet tilladt 
fangstmængde for 2004, 
fiskeriindsatsordning i 
vestlige farvande.  Rådets enighed om og Europa-Parlamentets 
tilslutning til 
genopretningsplaner for torsk 
og nordlig kulmule og til 
ordninger for vestlige 
farvande 
Økosystembaseret tilgang til fiskeripolitik. 
Forbedring af fangstmeto derne for at reducere 
genudsætninger, utilsigtet bifangst og virkninger 
for levesteder (kilde: Kommissionens meddelelser 
om integration 2001 og 2002, Johannesburg-
gennemførelsesplanen, WSSD)  .  Rådets enighed om og 
Europa-Parlamentets støtte i 
juni 2003 til forslaget om at 
regulere fjernelse af hajfinner 
ombord for at beskytte 
hajpopulationer.  
Rådets enighed om forordning 812/2004, 
vedtaget i april 2004 med 
henblik på at bremse 
utilsigtede fangster af 
havpattedyr ved fiskeri, f.eks. 
delfiner og marsvin. 
 
DA 28   DA Fjernelse af offentlig støtte til modernisering eller 
fornyelse af fiskeflåden, undtagen støtte til 
forbedring af sikkerhed eller produktkvalitet, der 
ikke måtte forøge fiskekapaciteten 
(Kommissionens meddelelser om integration fra 
2001 og 2002)   Udfasning af 
moderniseringsstøtte ved 
udgangen af 2004 vedtaget i 
Rådets forordning 2371/2002 
om CFP-reform, støtte fra 
Europa-Parlamentet. 
Forordning 1438/2003 med 
gennemførelsesreglerne 
herfor  
Forbedre styreformer gennem inddragelse af interesseparter (kilde: Kommissionens 
meddelelser om integration fra 2001 og 2002, EU 
SDS)   Rådets afgørelse af 24. maj 
2004 om oprettelse af 
regionale rådgivende råd  
Miljøintegrationens ud fordringer og muligheder 
Med udgangspunkt i Kommissionens  forslag under den fælles fiskeripolitik og Rådets 
enighed i december 2002 og december 2003 bør best ræbelserne videreføres for at opfylde 
WSSD-målet med at sikre bæredygtig udny ttelse af fiskeresso urcerne inden 2015: 
• Der skal træffes alle nødvendige skridt til at gennemføre CFP-reformen , navnlig ved at 
mindske fiskepresset, oprette regiona le rådgivende råd i 2004, udvikle nye 
fiskeripartnerskabsaftaler og inte grere miljøhensyn i akvakultur. 
• Antallet af arter og  områder, der berøres af fiskepre s, er stigende. I rapporten fra Det 
Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) i 2003 bemærkes det, at af de 113 
fiskebestande, som ICES vurderede i det nordøstlige Atlanterhav i 2001 var kun 18 % inden for sikre biologiske grænse r, og at rovfiskeri er en af  hovedårsagerne til faldet i 
bestandene. Det er nødvendigt med yderlig ere indsats for at mindske fiskeriet. 
• På længere sigt skal Unionen tænke på vir kningerne af klimaændri nger for størrelsen og 
fordelingen af bestande, når der fastlæ gges politik og operationelle målsætninger. 
 
DA 29   DA 3.8. Økonomiske og finansielle anliggender 
Status 
Sektorpolitiske forpligtelser  
20. september 2000 
27. november 2000 
5. marts 2002 
Årligt Kommissionens meddelelse om integration af miljøhensyn i den økonomiske politik 
Rådets rapport til Det Europæiske Råd i Nice 
Strategi for integration af miljøhensyn i den økonomiske politik vedtaget i Rådet 
Overordnede retningslinjer for den økonomi ske politik (BEPG), der anvendes til at 
overvåge og gennemgå fremskridt  
Prioriterede målsætninge r for miljøintegration Hidtidige milepæle  
 Kommissionen  Kommissionen og 
Rådet/Parlamentet  
Afkobling af ressourseanvendelse og 
miljøbelastning fra økonomisk vækst (kilde: 
Integrationsstrategi 2002, EU SDS)  Indsættelse af miljøhensyn i 
BEPG siden 2001 
Indsættelse af 
miljøindikatorer i listen over strukturindikatorer  
På basis af forureneren betaler-princippet bero 
på markedsmekanismer og markedsbaserede 
instrumenter til at fremme miljøbeskyttelse (kilde: 
Kommissionens meddelelse 2000, Rådets 
rapport 2001 og integrationsstrategi 2002, EU 
SDS)  Beskatning af 
energiprodukter og 
elektricitet, direktiv 
2003/96/EF vedtaget i 
oktober 2003  
Grundlæggende politiske afgørelser truffet på 
solid analyse af økonomiske, miljømæssige og 
sociale omkostninger og fordele (kilde: 
Intregrationsstrategi 2002 og Rådets rapport 
2001, EU SDS)  Indførelse af udvidet 
konsekvensanalyseordning i 
2002  
Miljøintegrationens ud fordringer og muligheder 
• Med udgangspunkt i det nye direkt iv om beskatning af energipr odukter, der trådte i kraft i 
januar 2004 er det nødvendigt med yde rligere foranstaltninger for at udvirke anvendelse 
af fleksible, markedsbaserede instrument er til at fremme miljøbeskyttelse.  Med 
henblik herpå vil Kommissionen i 2004 fo relægge en meddelelse om emnet.  
• De aktuelle overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er hovedinputtet til 
udarbejdelsen af Kommissionens forårsrapport og som indebærer indledning af en dialog 
med medlemsstaterne om økonomisk poli tik, dækker perioden 2003-2005. De har siden 
2001 omfattet generelle miljøhensyn, men der bør overvejes landspecifikke 
miljøhenstillinger til BEFP for 2005 og derefter , hvor der klart er et problem, som er 
specifikt for det pågældende land, og so m udgør en væsentlig økonomisk udfordring eller 
har virkninger for den økonomiske politik 
 
DA 30   DA • Der bør træffes yderligere foranstaltninger me d anvendelse af OECD's rammer, der skal 
offentliggøres ved udgangen af 2004, for at gøre opm ærksom på skadelig støtte og så vidt 
muligt fjerne dem, uagtet hensyntagen ti l deres sociale og økonomiske aspekter som 
udstukket i handlingsplanen for miljøteknologi.  
• Kommissionens bør fremsætte forslag om mere  ambitiøse miljømål for energibeskatning 
inden to år efter vedtagelse n af direktivet om energipr oduktbeskatning, som udstukket i 
Kommissionens meddelelse KOM (2001) 264) om  strategien for bæredygtig udvikling.  
 
DA 31   DA 3.9. Handel og udenrigspolitik 
Status 
Sektorpolitiske forpligtelser  
 
9. april 2001 
 
 
Februar 2002 
 
11. marts 2002 
 Marts 2003 
 
Juni 2003 
 
Udgangen af 2003 
  
Rådets konklusioner om integration af m iljøhensyn i de eksterne politikker - Almindelige 
anliggender 
 
Kommissionens meddelelse "Mod et globalt partnerskab for bæredygtig udvikling" 
 
Strategi om integration af miljøhensyn i de eksterne politikke r vedtaget i Rådet 
 Det Europæiske Råds konklusioner om opfølgning af WSSD 
 
Det Europæiske Råd i Thessaloniki – "Grønt diplomatiinitiativ" 
 
Første strategigennemgang
 
Prioriterede målsætninge r for miljøintegration Hidtidige milepæle  
 Kommissionen  Kommissionen og 
Rådet/Parlamentet  
Fremme integration af miljøhensyn i resultatet af handelsforhandlinger om Doha-
udviklingsdagsordenen og bilaterale/regionale 
aftaler, tydeliggøre forholdet mellem multilateral 
handel og miljøpolitik og forbedring af 
markedsadgang for miljøvenlige varer og 
tjenester (kilde: integrationsstrategi 2002, sjette 
miljøhandlingsprogram, Johannesburg-
gennemførelsesplanen, WSSD) Igangværende udvikling af 
bæredygtighedsvurdering for 
WTO-forhandlinger.  
Bæredygtighedsvurderinger for regionale og bilaterale 
handelsaftaler 
(igangværende: 
Samarbejdsrådet for 
Golfstaterne (GCC), 
Økonomiske 
partnerskabsaftaler med 
AVS-lande, Euromed, EU-
Mercosur).  Afgørelse i 2002 om at 
medtage bæredygtig 
udvikling i forhandlingerne 
om en EU-Mercosur 
frihandelsaftale. 
 
Yde teknisk bistand, kapacitetsopbygning til 
forhandling og gennemførelse i forholdet mellem 
handel og miljø (kilde: Integrationsstrategi 2002, 
Johannesburg-gennemførelsesplanen, WSSD)  Lancering af Centret for Bæredygtig Handel og 
Innovation i Johannesburg 
som et type II-initiativ.   
Udvikle virksomhedernes sociale ansvar (VSA) i handels- og investeringsafgørelser gennem 
frivillige internationale adfærdskodeks 
(kilde: Integrationsstrategi 2002, Johannesburg-
gennemførelsesplanen, WSSD) Oprettelse af EU-
multistakeholderforum for 
VSA i 2002, herunder 
rundbordsdrøftelser om 
udvikling, miljø og handel.   
Arbejde imod vedtagelse af eksportkreditstyring 
med fast integrerede miljøhensyn (kilde: Integrationsstrategi 2002, sjette 
miljøhandlingsprogram)  Vedtagelse af OECD-
henstillingen om fælles tilgang til miljø og officielt 
støttede eksportkreditter i 
december 2003. 
Integration af miljøhensyn i den europæiske 
udenrigspolitik (kilde: In tegrationsstrategi 2002, 
sjette miljøhandlingsprogram)   Det europæiske 'grønt 
diplomatiinitiativ (juni 2003)  
 
DA 32   DA Styrke profilen af miljøspørgsmål i EU's 
forbindelser med tredjelande og -regioner (kilde: 
Integrationsstrategi 2002)  Lancering af EF/Kina-
ministerdialog om miljø i 
november 2003. 
 Asien-Europa-møder for 
miljøministre i januar 2002 
og oktober 2003. 
Det Europæiske Råd 
tilsluttede sig den anden 
handlingsplan for den 
nordlige dimension i oktober 
2003 
Konklusioner af adskillige 
Euromed-ministermøder 
(miljø, Athen, juli 2002; 
landbrug, Venedig, 
november 2003; eksterne 
forbindelser, Napoli, 
december 2003)  
Miljøintegrationens ud fordringer og muligheder 
• Som erkendt i den europæiske sikkerhed sstrategi vedtaget december 2003 af Det 
Europæiske Råd, bør Unionen tage den udfor dring op, der opstår fra klimaændringer over 
de næste årtier gennem den stadig voksende  konkurrence om naturressourcer, navnlig 
vand. Fænomenet kunne forårsage større turb ulens og flygtningestrømme i forskellige 
regioner.  
• Det europæiske naboskabspolitikinitiativ (det udvidede Europa)  under udvikling efter 
vedtagelsen af Kommissionens meddelelse af marts 2003, omfatter miljøspørgsmål. Som 
led heri giver overvejelserne om fastlæggelse af et nyt instrument for nabolandene en 
mulighed for at tage hensyn til de pågældende landes særlige miljøproblemer.  
• Miljødimensionen bør integreres i det plan lagte fælleseuropæiske økonomiske rum, der 
fandt tilslutning på topmødet mellem EU og Rusland i november 2003. 
• Det for nyligt oprettede europæiske 'grønt diplomatiinitiativ'  skal søge at øge EU's 
stemme og indflydelse operationelt i internat ionale miljøforhandlinger og -processer. Det 
bør ligeledes fremme dialogen med nøglepartnere om miljøspørgsmål. 
• Kommissionen og medlemsstaterne skal frem me handels- og miljødagsordenen yderligere 
i WTO-forhandlingerne i forbindelse med Doha-udviklingsdagsordenen,  og 
miljødimensionen af regionale og bilaterale  handelsaftaler bør udbygges, navnlig gennem 
forbedrede bæredygtighedsvurderinger og anvendelsen af resultaterne heraf i 
forhandlinger.  
• Gennemførelse af henstillingen  om fælles fremgangsmåder ved mi ljø- og officielt støttede 
eksportkreditter fra OECD skal videreføres med me dlemsstaterne, og der skal træffes 
yderligere tiltag for at fremme bidraget fra ek sportkreditter til bæredygtig udvikling, f.eks. 
til vedvarende energikilder. 
 
DA 33   DA 4. F ORBEDRING AF MILJØINTEGRATIONEN NØDVENDIG  
Af ovennævnte analyse af sektor ernes resultater kan det konklude res, at Cardiff-processen har 
medført blandede resultater. På den positive side har den hjulpet med til at udvirke konkrete 
forbedringer i nogle sektorer - f.eks. har Kom missionens initiativer vedrørende vedvarende 
energikilder og energieffektivit et unægteligt været et fremsk ridt i den henseende. 2003- og 
2004-reformen af den fælles landbrugspolitik har i stort omfang bidraget til fremskridt i 
Cardiff-processens målsætninger.  Cardiff-processen har ligeledes  bidraget til at profilere 
miljøintegrationen, der nu regelmæssigt drøftes på EU-plan.  
Forpligtelser med hensyn til miljøintegration er imidlertid endnu ikke blevet omsat til 
konkrete resultater for miljøet. Indtil nu er det i kke lykkedes Cardiff-processen at leve op til 
forventningerne. Det skyldes forskellige mangler: 
• Generel mangel på konsekvens:  kvalitet og ambitionsniveau vari erer fra sektor til sektor. 
Rådet har i de forskellige sammensætninger ikke vist samme grad af forpligtelse til 
processen. Nogle strategier ha r udmøntet sig i et fuldt udviklet sæt miljøforpligtelser med 
frister, milepæle og rapporterings- og gennemgangsmekanismer. Andre er begrænset til hensigtserklæringer i Rådets konklusione r, snarere for at finde ud af hvordan 
miljøpolitikken skal videreføres, end egent lige forpligtelser om miljøintegration i de 
konkrete sektorer. Det bør undersøges, hvor dan konsekvensen kan forbedres. 
• Den politiske vilje kunne styrkes : Cardiff-processen forekommer i forskellige 
rådssammensætninger at være  blevet opfattet som en pro forma -øvelse , der var blevet dem 
pålagt af Det Europæiske Råd, og som de ikke  følte sig inddraget i. Fremskridtene sker 
ligeledes med forskellig hastighed alt efter rådsformandskabernes forskellige prioritering 
af miljøintegration. 
• Resultater, gennemførelses- og gennemgangsmekanismer kan forbedres : Der er 
utvivlsomt behov for vedholdenhed, da integra tionsbestræbelser kræver tid for at give 
resultater - de sektorer, der først udviklede integrationsstrategier, synes at have opnået 
resultater, som illustreret af landbrugssektoren. Bestemmelser om gennemførelse kan imidlertid fremme resultater. Udviklingsstra tegien, der blev vedtaget i 2001, beskriver 
f.eks. i detaljer, hvilke foranstaltninger de r er nødvendige i marken, herunder spørgsmål 
om menneskelige ressourcer, bevidstgørelse og uddannelse. Rådet i flere sammensætninger 
synes imidlertid at have fortolket Cardi ff som en engangsbegive nhed. Integration er 
derimod en dynamisk proces, der kræver  regelmæssig overvågning, gennemgang og 
ajourføring for at blive effek tiv. Kun nogle få strategier udstak planer om regelmæssig 
gennemgang. Energistrategien, der blev ve dtaget i 1999, indeholder forpligtelse om en 
gennemgang hvert andet år. 
• Der kræves tydeligere prio riteter og målrettethed:  Mange strategier ha r haft tendens til 
at være altomfavnende uden klart at identifi cere prioriterede områ der, hvor målrettede 
foranstaltninger kunne gøre en forskel. Fremgangen i miljøintegration forekommer 
imidlertid at være forøget i de sektorer , hvor Unionen har sat klare mål og milepæle. 
Energistrategien fra 1999 og udviklingsstrategi en fra 2001 lægger f.eks. på ny vægt på de 
fastsatte mål for 2010 eller 2015 (for indsats vedrørende klimaændringer, vedvarende 
energikilder og kombinerede kraftvarmeproduk tion og for at vende tendensen med tab af 
miljøressourcer). Udviklings- og fiskeristrategierne omfatter ligeledes en tidsplan for 
 
DA 34   DA milepæle, dvs. en liste over foranstaltninge r med frister for deres gennemførelse. På 
områder, hvor kompetencen ligger hos Unionen, er  det desuden ofte lett ere at nå de mål, 
hvor fremskridt i den rigtige retning kan overvåges og ajourf øres. På mange andre områder 
har målsætningerne tendens til at være mere tvetydige og vejen til integration mindre klar. 
Der kræves ofte kompromiser mellem forskellige nationale interesser, der er vanskelige at nå frem til, og det er til tider lige så vanske ligt at mobilisere den nationale indsats til at 
gennemføre dem. 
• En strategisk fremadskuende tilgang ville hjælpe:  Hidtil har mange af de vigtigste 
foranstaltninger for at fremme miljøin tegration på EU-niveau været tiltag i 
krisesituationer, såsom trusler mod en større erhve rvsaktivitet (fiskeri), gentagne 
fødevaretrusler (landbrug) eller gentagne økolog iske katastrofer (søtransport), snarere end 
resultater af miljøintegrationsstrategier udarbejdet i forbindelse med Cardiff-processen. Større vægt på udvikling og gennemførelse af den strategiske tilgang , der er fastlagt i 
Cardiff-processen, ville øge lønsomheden  af miljøintegration. Det er et alment accepteret 
faktum, at strategisk tilgang ved at plan lægge langsigtet muliggør  bedre risikostyring og 
kan reducere både fremtidige skadesomkostninge r og omkostninger til u ndgåelse af skader. 
Disse mangler peger mod en fornyet indsat s. I oktober 2002 opfordrede Rådet (miljø) Det 
Europæiske Råd til " at styrke Cardiff-processen […] med det formål at skabe bæredygtig 
udvikling ved navnlig at hensti lle til de relevante rådssa mmensætninger at iværksætte 
afkoblingen mellem økonomisk vækst og ressourceforbrug og miljøforringelse, idet Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindels er) i overensstemmelse med konklusionerne 
fra Det Europæiske Råd i Sevilla sørger fo r samordningen, og hvert andet år at aflægge 
rapport om tiltag og resultater inden for miljøintegration på Det Europæiske Råds 
forårsmøde begyndende i 2003 eller 2004, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt"
27. 
Det Europæiske Råd i Bruxelles i marts 2003 be kræftede, at miljøintegrationsmandatet er 
vigtigt i forbindelse med EU's  stræben efter bæredygtig udvik ling, og opfordrede med henblik 
herpå at udbygge Cardiff-processen, navnlig gennem opstilling af "sektorspecifikke mål for 
afkobling".  De særlige aspekter af hver strategis in stitutionelle og politiske kontekst skulle 
selvfølgelig tages i betragtning ved fastlægge lse af disse målsætninger såvel som Cardiff-
processens videre forløb. 
Det Europæiske Råds forårsmøde i mart s 2004 fremhævede endnu engang betydningen af 
miljøintegration ved at erklære: "For at være bæredygtig skal  væksten være miljømæssigt 
sund. Væksten skal afkobles fr a negative miljøvirkninger genne m en bedre politikintegration 
og mere bæredygtige forbrugs- og produktionsmønstre."  
                                                 
27 Rådets konklusioner (miljø) om gennemførelse af EU-strategien for bæredygtig udvikling og 
miljødimensionen af Johannesburg-forpligtelserne (Luxembourg, den 17. oktober 2002). 
 
DA 35   DA 5. V EJEN FREM  
Som det blev understreget på Det Eu ropæiske Råd forårsmøde i marts 200328 og i den 
miljøpolitiske årsberetning for 2003, skal der pustes nyt liv i milj øintegration. Dette 
underbygges af ovenstående vurdering. I betragtning af væsentlige negative 
miljøbelastningers vedholdenhed og ubæredygtig e tendenser må og skal  Cardiff-processen 
videreføres, og i nogle tilfælde mere intenst. Vellykket integrationen af miljøhensyn i andre 
sektorer vil imidlertid kræve yderligere foransta ltninger til støtte for denne proces og fremme 
af integration i den bredere kon tekst af bæredygtig udvikling. Der fremsæ ttes i det følgende 
afsnit en række forslag til at gøre Cardiff-proc essen mere effektiv ved hjælp af supplerende 
foranstaltninger på fællesskabsplan og nationalt plan for at sikre, at det udmønter sig i 
miljøforbedringer i marken. 
5.1. Genoplivning af Cardiff-processen 
i) Cardiff-processen har behov for klart lederskab. Det Europæiske Råd bør sende et 
klart politisk signal om, at det er nødvendigt at fortsætte miljøintegrationen med beslutsomhed 
gennem Cardiff-processen. Det Europæiske Råd bør regelmæssigt orienteres  om fremskridt på 
dette område og gives en lejlighed til at minde om dets forpligtelse til miljøintegration, og for 
at det kan give den politiske tilskyndelse, de r er nødvendig for at mobilisere de forskellige 
rådssammensætninger i denne retning.  
ii) I tråd med konklusionerne fra Det Eu ropæiske Råds møde i marts 2003 vil Kommissionen 
en gang om året gøre status  over Cardiff-processen som input til den miljøpolitiske 
gennemgang og Kommissionens forårsrapport og bi drag til drøftelserne på Det Europæiske 
Råds forårsmøde. 
Der bør undersøges veje og måder til at fr emme god praksis og overensstemmelse mellem 
strategier, hvad angår overvågning, gennemg ang og ajourføring af st rategiernes indhold. 
Kommissionen vil udarbejde rammebestemmelse r og retningslinjer i 2005 og så vidt muligt 
udstikke fremgangsmåder og fremlægge mulighede r til, hvordan der bedst kan sikres den 
nødvendige koordination og overblik.  
iii) De sektorpolitiske Råd  skal sørge for, at: 
• der lægges vægt på gennemførelse af strategien  og på at frembringe resultater af 
allerede indgåede forpligtelser. 
• Strategiske mål skal omsættes til klare operationelle mål.  Strategierne skal omfatte mere 
målrettede målsætninger og milepæle for at bane vejen for miljøintegration i hver enkelt 
sektor. Overvågningen vil ligel edes blive bedre, hvis den var mere systematisk og 
målrettet. Som det f.eks. blev foreslået af Det Forenede Kongerige i bidraget til 
forberedelsen af Rådets forårsmøde  i 2004, kunne Rådet i dets forskellige 
sammensætninger af Det Europæiske Råd blive bedt om at aflægge rapport hvert år om de foranstaltninger, der er truffet for at bekæmpe klimaændringer. 
                                                
 
28 Jf. punkt 57 i formandskabets konklusioner af Det Europæiske Råd (den 20.-21. marts 2003). 
 
DA 36   DA • Gennemførelse af strategiovervågning i praksis:  der skal gøres en yderligere indsats 
med henblik på udvikling og anvendelse af se ktorspecifikke mål for afkobling (udbygge 
tiltag inden for transport - TERM, landbrug - IRENA og energi - ERM), som fremskridt i 
retning af bæredygtig udvikling skal måles imod29. 
• Strategier skal omfatte ajourf ørings- og gennemgangsmekanismer,  således at der kan 
foretages tilpasninger, der afspejler fremsk ridt og høstede erfaringer; desuden skal 
relevante sektorpolitiske udviklinger ta ges i betragtning i den igangværende 
gennemførelse. 
Mere specifikt: 
• Rådet ( Almindelige anliggender  og eksterne forbindelser ), hvis strategigennemgang 
skulle have fundet sted i 2003, bør opfordres til at følge tidsplanen for gennemgang. I 
forbindelse med gennemgangen af udviklingsstra tegien planlagt til 2004 skal strategiens 
målsætninger tilpasses til Johannesburg-gennemfør elsesplanen for at bidrage aktivt til dens 
virkeliggørelse. Gennemgangen skal desuden be handle behovet for nye finansielle midler 
til at fremme gennemførelsen af de multilatera le aftaler og andre vi gtige miljøpolitikker i 
udviklingslandene. 
• Som understreget af Rådet (Miljø, den 17. oktober 2002) skal 
miljøintegrationsbestræbelser udv ides til andre sektorpolitikker.  I betragtning af deres 
sammenkædning til miljøpolitik pegede Rådet på turisme, forskning, 
samhørighedspolitik og uddannelse som højtprioriterede ka ndidater til yderligere 
miljøintegration på EU-plan.  
5.2. Supplering af Cardiff-processen 
For at sikre, at Cardiff-pro cessen udmønter sig i virkelige miljøkvalite tsforbedringer og 
fremmer bæredygtig udvikling i de foranstaltninger, det udløser, er  det klart, at denne proces' 
institutionelle og 'top-down' metode nødvendi gvis skal suppleres af mere praktiske 
foranstaltninger på både fæ llesskabsplan og nationalt plan. 
Sigtet med disse supplerende foranstaltni nger er at mobilisere andre aktører på 
fællesskabsplan og i medlemsstaterne til at  støtte miljøintegration, styrke de 
effektivitetsbestræbelser, der udvi ses i Rådet i de forskellige sammensætninger og af andre 
institutioner i medfør af Cardi ff-processen, ved at påvise, at miljøintegration er nødvendig, at 
den er til gensidig fordel for de pågældende sektorer og miljøet, og at der findes hensigtsmæssige instrumenter og løsninger, som kan udvikles til at gennemføre den.  Dette 
forudsætter navnlig: 
5.2.1. På fællesskabsplan 
i) Fremme af 'win-win'-løsninger: Det skal tillægges større betydning at udstikke, hvordan miljøintegration kan hjælpe med 
til at nå andre sektorbestemte målsætninger  ved at fastlægge gensidigt fordelagtige 
løsninger på problemer. Kommissionen skal  sammen med medlemsstaterne bestemme 
                                                
 
29 Dette blev fremhævet i formandskabets konklusioner af Det Europæiske Råd (den 20.-21. marts 2003), 
punkt 57. 
 
DA 37   DA sådanne løsninger og eksempler på bedste prak sis. Inden for transport kan mindskelse af 
kødannelse gennem et afgiftssystem i forbindels e med trafikal mætning eller et skift i 
transportmiddel f.eks. forbedre mobiliteten og reducere omkostningerne for erhvervslivet, 
medens luftkvaliteten samtidig forbedres30. Forbedring af miljøkvaliteten i mindre gunstige 
regioner kan være en vigtig faktor til at tilt række privatinvestering e ller udvikle turisme i en 
region, og kan derfor fremme re gionaludvikling med samhørighedsfordele. Lovende områder 
omfatter fremme af miljøteknologi. 
ii) Påvise at miljøintegration er mulig: 
Parallelt skal der udvikles nytænkende instrumenter og fremgangsmåder, der aktivt kan 
fostre miljøintegration, samtidig med at de økonomiske og sociale omkostninger 
minimeres.  Lovgivning skal fortsat være hovedmidlet ti l at nå miljømål, men skal suppleres 
med et større udbud af politiske instrumenter for at hjælpe med til at nå  disse målsætninger på 
den mest omkostningseffektive måde, og de økonomiske og sociale hensyn skal samtidigt 
fuldt ud tages i betragtning. Som anført i EU SDS, det sjette miljøhandlingsprogram og Etap, 
er foranstaltninger med henblik på internalisering af miljøomkostninger  en af de hurtigste 
veje til miljøintegrati on, eftersom vellykket internaliserin g betyder, at pr issignalerne ville 
afspejle de faktiske miljøomkostninger og derved være information til både erhvervsdrivendes og planlæggeres beslutninge r i de berørte sektorer.  Denne internaliseri ng af omkostninger 
fremmes ved hjælp af markedsbaserede instrumenter  til at fremme miljømål, som det 
fremgik af den nyligt vedtagne ordning for emi ssionskvotehandel eller dire ktivet om afgifter 
på energiprodukter. Der er mange  fordele ved at anvende mark edsbaserede instrumenter. Da 
det drejer sig om fleksible mekanismer, giver de sektorernes aktører mulighed for at udvikle 
omkostningseffektive fremgangsmåder til at re ducere miljøvirkninger. Ved at internalisere 
miljøomkostninger kan de medføre adfærdsændri nger. Kompetencen på dette område ligger 
imidlertid i medlemsstaterne, og fuld udnyttels e af nogle markedsbaserede instrumenter på 
fællesskabsplan lider unde r dette forhold, som kan illustreres af den tid, det tager at vedtage 
foranstaltninger vedrøren de afgifter/beskatning. 
Andre instrumenter, der er udformet med henblik på miljøintegration, omfatter de 
temastrategier,  der indgår i det sjette miljøhand lingsprogram (jordbund, hav, luftkvalitet, 
ressourcer, affald og genvinding, bymiljø, pestic ider) og strategien for miljø og sundhed. 
Disse strategier er eksempler på Kommissionens nye integrerede tilgang til udformning af miljøpolitikken. De udformes efter høring af a lle interesseparter og inddragelse af de 
pågældende sektorer for at fremme miljøintegration og overensstemmelse mellem sektorpolitikker. Strategierne  vil udstikke klare kvantificerbare mål og om muligt fremme 
anvendelse af markedsbaserede instrume nter. De er prøveanlæg for nytænkende 
fremgangsmåder
31. 
                                                 
30 Forslaget om den nye 'Eurovignette' tilskynder faktis k medlemsstaterne til at differentiere bompenge. 
Disse nye rammebestemmelserne indeholder, når de ve dtages af Rådet og Parlamentet, muligheden for 
at give et væsentligt bidrag til at forbedre transportsektorens miljøpræstationer, forudsat 
medlemsstaterne udnytter de muligheder, direktivet indeholder. 
31 Udvikling af strategierne foregår i to faser. Den første, der blev afsluttet i 2003, resulterede i en 
meddelelse, der definerede problemerne og gav forslag til løsninger. I anden fase fastægges 
målsætningerne og de forskellige midler og foranstaltninger; den afsluttes i 2005. For tre strategiers vedkommende afsluttes anden fase i 2004 (jordbund, pesticider og affaldsforebyggelse og -genvinding); 
parallelt udvikles der en handlingsplan for miljø og sundhed som opfølgning af vedtagelsen af en 
overordnet strategi for området i 2003. 
 
DA 38   DA Den fuldstændige gennemførelse pr. januar 2004 af de udvidede vurderinger af virkninger , 
som led i 'bedre lovgivning'spakken og i forbinde lse med strategien for bæredygtig udvikling, 
vil hjælpe med til at beste mme og behandle afsmitning og syne rgi mellem sektorpolitikkerne, 
og derved gøre det nemmere at bestemme og forh andle afvejninger blan dt dem. Erfaringerne 
hidtil har bekræftet, at de udvidede vur deringer af virkninger - hvis de anvendes 
hensigtsmæssigt - kan blive et nyttigt instrume nt til fremme af miljøintegration og samtidig 
sikre, at der tages hensyn til den økonomiske og sociale dimension af bæredygtig udvikling.  
iii) Påvise behovet for miljøintegration: 
Større bevidsthed  omkring miljøproblemer og forh åndenværende løsninger kan gøre 
offentligheden og beslutningstagerne op mærksomme på behovet for yderligere 
miljøintegration. Oplysning kan ligeledes bruges til at fremme interessep arters inddragelse i 
bedre miljølovgivning og tilskynde dem til adfærdsændring.  
Der skal gøres en større indsats for at samle og offentliggøre information og data om 
miljøsituationen,  miljøbelastninger og kilderne hertil samt  om, hvad der mangler, for at nå de 
satte mål; samtidig skal der gøres en indsats for at resumere disse oplysninger, navnlig med 
indikatorer. 
5.2.2. På nationalt plan 
For at få alle potentielle fordele af Cardiff- processen og tilknyttede bestræbelser i form af 
miljøforbedringer og mere bæredygtig udvikling i ma rken, skal bestræbelserne på at forbedre 
integrationen på EU-plan bakkes op af forp ligtelser og indsats på nationalt plan. 
Gennemførelse til punkt og prikke i me dlemsstaterne af direktiverne om vurdering af 
virkninger på miljøet (VVM)32 og om strategisk miljøvurdering (SMV)33 er blandt 
forudsætningerne for at nå videre med miljøintegration gennem projekter, planer og programmer på nationalt plan. 
En regulær udveksling af god inte grationspraksis på nationalt,  regionalt og lokalt plan 
kunne desuden være medvirkende til, at integr ationen gennemføres. Der findes et hav af 
erfaringer på alle planer, navnlig  i forbindelse med lokale Age nda 21-tiltag, som burde samles 
og gøres tilgængelige i bredere kredse. Gennemg angen af miljødimensionen i de nationale 
strategier for bæredygtig udvikling, der i øjebli kket er under udarbejdelse, vil være det første 
analytiske værktøj til at vurdere fremgangsmå der med henblik på at fremhæve og udvirke 
udveksling af god praksis. Der bør søges foranstaltn inger til at styrke ek sisterende netværker 
af de folk, der arbejder med miljøintegration og bæredygtig udvikling, og til at forenkle og 
fremskynde udvekslingen af information melle m dem. Det kunne overvejes at udvikle en 
interaktiv internetportal  til at støtte adgangen til og ajourføringen af oplysninger om 
relevante nationale, regionale og lokale erfaringer.  
Det er nødvendigt med fortsat politisk vilje til at anvende sådanne fremgangsmåder på EU-
plan og nationalt plan, for at processen med miljøintegration kan give yderligere resultater i marken. 
                                                
 
32 Direktiv 85/337/EØF som ændret ved direktiv 97/11/EF. VVM-direktivet kræver, at der foretages en 
vurdering af miljøvirkninger af en række projekter fra  forskellige sektorer, før der træffes beslutning om 
at tillade projekterne. 
33 Direktiv 2001/42/EF. SMV gør det muligt at bestemme og vurdere visse planers og programmers 
miljøvirkninger under program- eller planudarbejdelsen, dvs. før de vedtages. 
 
DA 39   DA 6. KONKLUSION 
Denne status over Cardiff-processen har vist positive resultater, både med hensyn til større 
profilering af miljøintegrati on og til konkrete forbedringer i nogle sektorer; der peges 
imidlertid også på en række svagheder ve d gennemførelsen. Den fremhæver blandt andet 
behovet for at bringe større overensstemmelse i strategierne fra Rådet i de forskellige 
sammensætninger og for at lægge større væ gt på god praksis, hva d angår indhold og 
gennemførelse. Den påpeger ligeledes en række  foranstaltninger på fællesskabsplan og på 
nationalt plan til at støtte Råde t (i de forskellige sektorer) i deres bestræbelser under Cardiff-
processen på at integrere miljøhensyn i dere s sektorpolitikker og hjælpe med til at gøre 
udbyttet af disse bestræbelser st ørst muligt i form af konkrete miljøforbedringer. Der kræves 
yderligere bestræbelser på nati onalt plan for fuldt ud at gennem føre de beslutninger, der er 
truffet på fællesskabsplan. 
Bæredygtig udvikling vedrører politik for økonomisk e, sociale og miljømæssige forhold på en 
gensidigt forstærkende måde, og derfor kræver miljøintegration større synlighed og politisk støtte på højeste niv eau. Miljøintegration burde være et  fast punkt på dagsordnen for Det 
Europæiske Råds forårsmøde. Med henblik herp å og i tråd med forman dskabets konklusioner 
fra Det Europæiske Råd i marts 2003 vil Europa-K ommissionen gøre årlig status over 
miljøintegration som et supplement til den miljøpolitiske årsberetning, der vil indgå i 
Kommissionens forårsrapport og Det Europæis ke Råds drøftelser på forårsmødet. 
Forestående muligheder skal ligeledes udnyttes til at fremme miljøintegration yderligere: 
• Gennemgangen af strategien for bæredygt ig udvikling planlagt til 2004-2005  vil 
undersøge de fremskridt, der er  gjort siden 2001, og fastlægge pr ioriterede foranstaltninger, 
der skal sikre opnåelse af resultater. Denne øvelse vil gøre det muligt for EU nøjagtigt at pege på, hvor de mangler i miljøintegrati on ligger på EU-plan, der vanskeliggør EU's 
bestræbelser på at hæmme de ubæredyg tige miljøtendenser, og at fremsætte konkrete 
forslag til at behandle dem.  
• Midtvejsgennemgangen af Lissabon-strategien i 2005  giver en yderligere mulighed for 
at undersøge, hvordan miljøintegration og økonomisk vækst og beskæftigelsesvækst i 
større grad kan støtte hinanden.  
• Den vægt, Kommissionen lagde på bæredygtig udvikling i si n meddelelse om Unionens 
næste finansielle overslag (2007 og frem)
34, vil sætte yderligere skub i miljøintegrationen, 
navnlig i landbrugs- og regionalpolitikken. Ve dtagelsen i 2004 af Kommissionens forslag 
til forordning om struktur- og samhørighedsfondene for perioden efter 2006 med nye retningslinjer vil være en lejlighed til be dre at integrere den bæredygtig udviklings 
miljømæssige, økonomiske og sociale sø jler i samhørighedspolitikken. 
Miljøintegration er en af de vigtigste foruds ætninger for fremskridt i retning af bæredygtig 
udvikling. Det kræver en aldrig svigtende og vedvarende forpligtelse inden for alle 
politikområder og på alle ledelsesniveauer i Unionen. 
                                                
 
34 Jf. Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet, Kommissionens lovgivnings- og 
arbejdsprogram for 2004, KOM(2003)645 endelig af 29. oktober 2003 (s. 5).