1GMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(92) 246 endelig udg. 
Bruxelles, den 4. juni 1992 
MEDDELELSE FRA KOMMISS JMFN 
EN EF-STRATEGI TIL BEGRÆNSNING AF C02-EMISSIONERNE 
OG FORBEDRING AF ENERGIUDNYTTELSEN 

^MIEGIENS MAL OG INDHOLD 
PROBLEMET 
Emissionerne af kuldioxid (C02), der hovedsagelig stammer fra fossilt 
brændsel, erkendes som den vigtigste årsag til den globale opvarmning, 
da de udgør 61% af drivhusgasserne. IPCC (Intergovernmental Panel on 
CMmate Change), som forelagde sin første rapport I 1990, har påpeget 
de betydelige farer, denne udvikling kan indebære for Jordkloden. En 
ændring i den globale klimalIgevægt vil påvirke økosystemer, levesteder 
cg dyr og planter. Som følge af stigningen i havenes vandstand, 
undrede nedbørsforhold og øget klimatisk ustabilitet vil drivhusef­
fekten få konsekvenser for vandressourcerne, afgrødeproduktiviteten, 
erosSonsprocesserne og Ørkendannelsen ... Drivhuseffekten vi! dermed 
direkte påvirke en lang række menneskelige aktiviteter, med betydelige 
samfundsmæssige og økonomiske konsekvenser. De negative virkninger 
vi i i særlig grad berøre de lande, som på forhånd er bagud i 
udvIkI Ingen. 
På grund af drivhuseffektens potentielle risici for den samlede 
menneskehed samt den meget lange tid, der behøves til at vende ud­
viklingen eller at afbøde virkningerne heraf, bør der hurtigt 
iværksættes konkrete og effektive foranstaltninger. VI må for enhver 
pris undgå, at manglende forudseenhed i forvaltningen af miljøet og 
udnyttelsen af naturressourcerne uigenkaldeligt forringer vores natur­
arv, til skade for vores børn og de kommende generationer. 
På nuværende tidspunkt er det den industrialiserede verden, der har det 
største ansvar for C02-emIssIonerne. Fællesskabets andel i de globale 
emissioner er på 13%, mens Central- og Østeuropa og SNG tegner sig for 
25%. Udviklingslandene, hvis andel hidtil har været beskeden, kan i de 
kommende år forventes at opleve den største forøgelse i emissionerne. 
Det er derfor nødvendigt, at samtlige lande, såvel i-lande som ulande, 
medvirker til at begrænse C02~emissionerne. Hvis vi beregner 
emissionen som tons kulstof pr. Indbygger, er Fællesskabet og Japan 
(2,4 t kulstof pr. Indbygger) klart bedre stillet end Central- og 
Østeuropa og SNG (3,63) og især USA (5,4). Emissionsniveauet pr. ind­
bygger I EF er imidlertid dobbelt så højt som det globale gennemsnit 
(1,13). I sin egenskab af verdens førende Industri- og handelsmagt bør 
Fællesskabet påtage sig sit ansvar og fortsat stå som et eksempel for 
dermed at drage både de Industrialiserede lande og udviklingslandene 
med I den fælles Indsats. 
- 2 -
MÅLET 
4. Fællesskabet har allerede afgivet tilsagn om at stabilisere sine 
emissioner på 1990-nlveauet i år 2000^1^, og alle industrilandene 
synes nu rede til at følge Fællesskabets eksempel på detto oniråae. På 
tærsklen til De Forenede Nationers konference om miljø og udvikling 
(UNCED) er det vigtigt, at både Fællesskabet og alle i-1 anerne træffer 
foranstaltninger 11 I at opfylde dette løfte; de bør indvidere være rede 
til at yde udviklingslandene den økonomiske og teknologiske bistand, 
de behøver for at føre den samme politik, uden at dette skader deres 
udv i kI Ingsmu11gheder. 
MIDLERNE 
En stabilisering af C02~emissIonerne Inden for den krævede tidsfrist 
kan kun gennemføres ved at mindske energiefterspørgslen, forbedere 
energiudnyttelsen og anvende andre energikilder. Samtlige husholdninger 
og virksomheder er således inddraget, og målet kan kun nås effektivt 
ved på én gang at stimulere udviklingen af energi- og 
transportteknologien og -den dermed sammenhørende infrastruktur og ved 
at ændre befolkningens og virksomhedernes adfærd. De foranstaltninger, 
der er Indeholdt i EF-strateglen, som opridset I Kommissionens 
arbejdsdokument fra december 1990 og senere udviklet fyldigere i 
Kommissionens meddelelse af 14.10.1991^2^, opfylder disse krav. 
Med hensyn til teknologi og infrastrukturer tager en række Initiativer 
(forskning og udvikling, bl.a. JOULE-programmet, programmer.«e THERMIE, 
SAVE og ALTENER, Grønbogen om transportens Indvirkning på miljøet^3)) 
sigte på at fremme udviklingen af renere alternative energikilder, at 
forbedre både de private husholdninger og de industrielle anlægs 
energiudnyttelse, at fremme miljøvenlige transportinfrastrukturer og 
optimere energi besparelsesmetoderne. Hvad SAVE angår, indeholder 
Kommissionens forslag til Rådet en række foranstaltninger vedrørende 
certificering af bygningers energimæssige egenskaber, energisyn i 
virksomheder, fakturering af varmeudgifterne på grundlag af dei 
faktiske forbrug, indførelse af regelmæssigt tilsyn med varmekedler o^ 
motorkøretøjer, varmeisolering af bygninger samt tredjemands 
finansiering af investeringer i energibesparelser. Hvad ALTENER angår, 
foreslår Kommissionen en budgetbevilling på 40 mio. ECU over fem år til 
finansiering af foranstaltninger til fremme af vedvarende energi. 
Hvad angår en ændring af befolkningens og virksomhedernes hc-:dning, 'nzr 
det vist sig, at virkemidler baseret på markedsmekanismerne glvor 'le 
bedste resultater til de mindste omkostninger. På denne bag^ru ^ fore­
lægger Kommissionen Rådet, et direktivforslag om Indfors i so •;• sn L:F-
afgift på energl/C02. Direktivforslaget følger de hoved'injer, d***-
blev opridset I meddelelsen fra oktober 1991. Der er talø o-a en afgift, 
(1) Det Fælles Råd for Energi og Miljø den 29.10.1990. 
(2) SEC(91) 1744 endelig udg. af 14. oktober 1991. 
(3) K0M(92) 46 endelig udg. af 20. februar 1991. 
- 3 -
for 50% vedkommende er baseret på de anvendte råstoffers 
energiindhold og for 50% vedkommende på deres kulstof indhold. Afgiften 
oval indføres gradvis: 3$ pr. olietøndeækvivalent i 1993 og derefter 
yderligere 1$ pr. år op til 10$ I år 2000. Afgiften skal opkræves af 
medlemsstaterne. Den del af denne afgift, der pålægges energi­
forbruget, tager sigte på, at husholdninger og virksomheder, via en 
forhøjelse af priserne, Inddrages i bestræbelserne på at udnytte de 
tilgængelige energikilder mere effektivt. Sigtet med C02-afglften er 
derimod at øge de energikilders konkurrenceevne, navnlig de vedvarende 
energikilder, som bedst opfylder stabiliseringsmålet, og dermed at 
stimulere anvendelsen af disse energikldler til både i husholdningerne 
og I Industrien. 
8. Det drejer sig om en række Indbyrdes komplementære foranstaltninger, 
som tilsammen vil have den nødvendige effektivitet til at nå det 
fastsatte mål. 
De foreslåede foranstaltninger, som først og fremmest har til formål at 
mindske C02-emIssIonerne, er blevet udformet således, at de også vil 
have andre positive konsekvenser for Fællesskabets økonomi. De kan 
nemlig bidrage ti I at forbedre Fællesskabets energi forsyningssikkerhed, 
mindske andre forurenende emissioner, fremme on mere effektiv udnyt­
telse af transportinfrastrukturerne og udvikle miljøvenlige transport­
midler. De kan ligeledes bidrage til at øge den europæiske industris 
konkurrenceevne og forsyne den med miljøvenlige produkter og produk­
tionsmetoder, som der nu er en stadig større efterspørgsel eftor. 
10. For bedst muligt at kunne udnytte de positive virkninger af de plan­
lagte foranstaltninger samtidig med, at de midlertidige omkostninger 
ved tilpasningsprocessen mindskes mest muligt, er det vigtigt, at der i 
de nærmere regler for gennemførelsen af energl/C02-afgiften tages 
hensyn ti I en række forhold. For det første bør Indførelsen af den nye 
afgift ikke resultere I en nettostigning i den samlede afgiftsbyrde. 
Afgiften, som opkræves af medlemsstaterne og tilfalder disses bud­
getter, bør udlignes med fiskale Incitamenter og nedsættelse af skatter 
og sociale afgifter til fordel for virksomhederne og husholdningerne. 
På denne måde vil Kommissionens forslag, som Ikke vil medføre en stig­
ning I det samlede skattetryk, kunne resultere I en gradvis omlægning 
af afgiftsystemet, så det i højere grad er i overensstemmelse med 
miljøkravene. For det andet bør der tages hensyn til foranstaltning­
ernes virkninger for EF-vlrksomhedernes konkurrenceevne i de tilfælde, 
hvor de konkurrerende lande - bortset fra dem, der omfattes af den 
generelle betIngelseskiausul (Jf. punkt 28) - ikke pålægger deres egne 
virksomheder tilsvarende afgifter. For disse tilfælde giver ordningen 
mulighed for en aftrapning af afgiften afhængigt af energiudgifternes 
andel af merværdien samt midlertidige undtagelser for virksomheder, som 
har gjort en betydelig indsats for at begrænse energiforbruget eller 
Co2~emIssIoner ne. 
11- Ud over de nævnte foranstaltninger indføres der en ordning til over­
vågning af strategiens gennemføreise som helhed. Med denne ordning vil 
man kunne kontrollere og vurdere effektiviteten af både Fællesskabets 
- 4 -
og medlemsstaternes foranstaltninger. Den giver ligeledes mulighed for 
at foreslå Justeringer, som måtte vise sig ønskelige eller nødvend v-o 
på baggrund af den økonomiske udvikling 1 Fællesskabet ellor pa Inter­
nationalt plan og stabiliseringsmålets virkeliggørelse, ic*et dot b!.a. 
sikres, at der i Justeringerne tages hensyn til medlemsstaternes 
økonomiske vanskeligheder. 
12. Med de vedlagte forslag kan strategien i Kommissionens meddelelse fra 
oktober 1981 gennemføres. Forslagene er Kommissionens svar til H^iot 
(energi/mi IJø), som på mødet den 13. december 1991 opfordrede Kommis­
sionen til at fremsætte formelle forslag til konkrete foranstaltninger 
på grundlag af EF-strategien, herunder de nødvendige forslag til 
afgifter på EF-plan. 
De forskellige forslag om afgifter og andre foranstaltninger er nærmere 
beskrevet I de tilsvarende dokumenter. I forbinde i se med udformningen 
af disse forslag har Kommissionen endvidere uddybet visse aspekter, 
hvoraf de vigtigste er: 
- de foreslåede foranstaltningers miljømæssige, energimæssige, 
økonomiske og sociale konsekvenser 
- en fordeling af Indsatsen mellem medlemsstaterne 
løsninger på de konkurrenceproblemer, Fællesskabets industri vil 
kunne blive udsat for 
- Fællesskabets holdning til de økonomisk mindre udviklede lande. 
- 5 -
< ".lAEnE FORANSTALTNINGERS MILJØMÆSSIGE. ENERGIMÆSSIGE. OKONOMISKE OG 
ULF 
De forslag, der er forelagt Rådet til vedtagelse, er udformet som en 
samlet helhed. Som understreget I punkt 8, afhænger de forskellige 
foranstaltningers effektivitet I meget høj grad af, hvordan de veksel­
virker indbyrdes. Således vil de teknologiske aspekter af Fællesskabets 
forslag Ikke fuldt ud få den ønskede multiplikatoreffekt for medlems­
staternes eller den private sektors initiativer uden den katalysator­
effekt og stimulerende virkning, som den gradvise indførelse af den nye 
energl/C02~afgift vil have. 
14. Disse forslag er i øvrigt komplementære I forhold til andre initia­
tiver, som Kommissionen allerede har fremsat forslag om. F.eks. Øges 
virkningerne af både energi/C02~afgiften og ALTENER-programmet for 
udvikling af visse vedvarende energikilder i høj grad af Kommissionens 
forslag om en reform af Fællesskabets landbrugspolitik^1) - som 
indeholder mulighed for at anvende braklagte Jorde til ikke-
levnedsmIddeI producerende formål, og som vil medføre en nedgang I 
markedsprisen på visse landbrugsråvarer, der kan anvendes til fremstil­
ling af bio-brændstoffer - samt af direktivforslaget om punktafgifts­
satsen for motorbrændstoffer fremstillet af landbrugsprodukter^2^. 
15. Da størstedelen af de foreslåede foranstaltninger vil have en gradvis 
stigende virkning, vil indsatsens effektivitet med hensyn til stabi­
liseringsmålet endvidere uundgåeligt afhænge af, hvor hurtigt disse 
foranstaltninger rent faktisk vil blive iværksat. På denne baggrund 
kan overslagene over virkningerne af de forskellige foranstaltninger 
kun blive meget grove; de må snarere anses for muligheder, der afhænger 
af Rådets politiske vilje til at vedtage samtlige de påtænkte 
foranstaltninger inden for en rimelig frist. 
a) Indvirkning på ml I laet 
16. i henhold til de seneste skøn vil Fællesskabets C02-emissIoner, uden 
nye stabl I IserIngsforanstaltnlnger, vokse med mindst 12% mellem 1990 og 
2000. På grundlag af mode IberegenInger foretaget af Kommissionens 
tjenestegrene vi i de Ikke-flskale foranstaltninger, som Kommissionen 
netop har foreslået - forudsat at de gennemføres på optimale vilkår og 
stimulerer medlemsstaternes og virksomhedernes Indsats (bl.a. 
fremskyndet Indførelse af de bedste tilgængelige teknologier) - kunne 
bidrage til at mindske denne forøgelse med 5,5 procentpoint, hvilket 
ville resultere i en emissionsstigning på 6,5%. Det drejer sig om 
følgende foranstaltninger: 
- de nye foranstaltninger, der er planlagt Inden for rammerne af 
7HFRMI E-programmet, og som vil kunne mindske C02~em I ss Ionerne med 
ca, 50 rnlo. t, svarende til 1,5 procentpoint; 
(i) K0M(91) 379 ende I I g udg. af 18.10.1991. 
(2; K0M(92) 36 endelig udg. af 28.2.1992. 
- 6 -
- forslagene om SAVE-programmet, som vil kunne medføre en mindskelse 
på ca. 3 procentpoint; 
- ALTENER-programmet, som vil kunne mindske emissionerne med yder­
ligere 1 procentpoint. 
Afgiftsforanstaltningerne og medlemsstaternes supplerende foranstalt­
ninger skal bidrage med ca. 6,5 procentpoint til stabiliseringsmålets 
opfyldelse. 
b) Indvirkning på energiforbruget 
17. Som understreget I Kommissionens meddelelse fra oktober 1991, vil 
størstedelen af reduktionen i C02-emIssionerne frem til år 2000 
kunne gennemføres i kraft af mindsket energiefterspørgsel og øget 
energiudnyttelse. Forbedringer på dette område anslås at kunne tegne 
sig for 85% af den samlede stab i I iser i ngs indsats. Med hensyn til 
overgang til alternative energikilder, skønnes det at der af tekniske, 
økonomiske og politiske årsager Ikke vil blive opnået væsentlige 
resultater inden år 2000. For så vidt angår vedvarende energikilder, 
forventer ALTENER først at få afgørende vlrksager efter år 2000. 
18. For de alternative energikilders vedkommende skønnes det, at man af 
tekniske, økonomiske og politiske årsager ikke vil kunne nå særlig 
store resultater Inden år 2000. ALTENER-programmet om alternativ energi 
vil først kunne give væsentlige resultater efter år 2000. Hvad de andre 
energikilder angår, vil forbruget af kerneenergi og vandkraft forblive 
praktisk talt uændret. Man vil derimod kunne forvente en vis 
strukturel reduktion i anvendelsen af fast brændsel, som, I de 
tilfælde, hvor der Ikke findes kerneenergi, bl.a. vil blive erstattet 
med gas. Med denne udvikling vil det faste brændsels andel af det 
samlede energiforbrug kunne falde fra 24% ti 20% og naturgassens andel 
øges fra 18% til 22%. Oliens andel, der i de seneste år er mindsket som 
følge af konkurrencen fra fast brændsel, kan derimod forventes at 
ville forblive omkring de nuværende 43%. De konkrete resultater af 
denne udviklingstendens vil imidlertid afhænge af en lang række 
faktorer, herunder navnlig elafgifterne, den faktiske liberalisering 
af markedet på dette område og den ordning, som vil blive anvendt for 
de energiintensive virksomheder. Et andet vigtigt aspekt i denne 
sammenhæng er udviklingen I markedspriserne på de forskellige 
energiråstoffer, som helt eller delvis vil kunne ophæve C02~afgiftens 
påtænkte effekt. 
c) De økonom/ske virkninger 
19. De påtænkte foranstaltninger vil fremme rationel energianvendelse og 
vil dermed medføre betydelige fordele for Fællesskabets økonomi, selv 
uden hensyntagen til de positive miljøkonsekvenser. De økonomiske for­
dele vil blive særlig store, hvis medlemsstaterne, I forbindelse med 
udligningen af den samlede afgiftsbyrde, tilpasser deres a .'gift-
systemers struktur, så deres økonomiske effektivitet øges. Rational i-
- 7 -
:cr'ngsprocessen vil dog resultere i midlertidige Justerings-
o.T!;o3tnInger på makroøkonomisk plan og på virksomhedsplan. De makro­
økonomiske virkninger på den økonomiske aktivitet, beskæftigelsen og 
inflationen vil sandsynligvis blive beskedne, dog på betingelse af at 
der tages hensyn ti I en række faktorer. Først og fremmest udligning af 
afgiften med nedsættelse af andre afgifter. Udiigningsnedsættelser af 
andre afgifter kan bidrage til at mindske den midlertidige indvirkning 
på økonomlen. For det andet vil justeringsomkostningerne blive 
beskedne, hvis man kan udnytte markedets udiIgnlngskapacltet, dvs. 
hvis afgiften Indføres gradvis og forudsigeligt. Af 
effektivitetshensyn bør udi IgnIngsprocessen ligeledes tilrettelægges 
med øje for det fastsatte stabiliseringsmål. I denne forbindelse må 
vi Ikke glemme transportsektorens store andel i C02-emIssionernes 
stigning I Fællesskabet. Den konkrete gennemførelse af foranstaltnin­
gerne bør derfor give mulighed for at lade denne sektor få fordel af 
positive incitamenter som følge af afgiftsudlIgningen. 
20. Afgiftens sandsynlige indvirkning på de forskellige industrisektorer 
afhænger Ikke alene af disses energiforbrug, men også af den inter­
nationale samhandel, af de foranstaltninger, virksomhederne i de 
konkurrerende lande træffer som led i deres respektive reduktions­
strategier, samt efterspørgslens elasticitet i forhold til prisstig­
ninger. For størstedelen af fremstillingsvirksomheder, der tegner sig 
for ca. 85% af beskæftigelsen i industrien, udgør energiomkostningerne 
kun 0-5% af de samlede produktionsomkostninger. Et lille antal 
sektorer, hvoraf nogle er udsat for international konkurrence, vil 
Imidlertid kunne blive berørt af afgiften I større eller mindre grad. 
Indførelsen af en energi/C02-afgift vil, under hensyntagen til den 
påtænkte udligning af den samlede afgiftsbyrde, kunne resultere i en 
relativ stor stigning i produktionspriserne for de energitunge 
Industrisektorer, i en beskeden stigning, eller måske endog en 
mindskelse I produktionspriserne for de andre industrisektorer og i en 
ret betydelig nedgang i priserne på tjenesteydelser. Ordningen 
Indeholder mulighed for, at virksomheder i de energitunge sektorer, som 
udsættes for konkurrence fra lande, som ikke har Indført en lignende 
afgift eller foranstaltninger med tilsvarende virkninger, kan opnå 
fuldstændig eller delvis undtagelse fra afgiften til gengæld for 
specifikke tiisagn. Disse virksomheder vil ligeledes kunne få adgang 
til gradvise afgiftsnedsættelser afhængigt af energiudgifternes andel 
af merværdien. 
d) Virkningerne på husholdningsniveau 
21. Husholdningernes købekraft vil blive direkte berørt af stigningen i 
afgifterne på brændsel, el og motorbrændstof, og Indirekte som følge af 
afgiftens indvirkning på priserne på industrivarer. Den umiddelbare 
effekt af en energl/C02-afgift vil afhænge af de nuværende udgifts­
strukturer. I denne forbindelse skal det bemærkes, at effekten af en 
afgift på 10$ pr. ol letøndeækvi valent ville svare til 0,5-1,3% af hus­
holdningernes samlede omkostninger. 
- 8 -
22. Husholdninger med beskedne Indtægter bruger ofte en relativ større del 
af deres budget til direkte indkøb af energi til opvarmning o. i. ond 
mere velstående husholdninger. Det modsatte er imidlertid tilfældet 
for motorbrændstof. Under hensyntagen til disse Indbyrdes modstridende 
tendenser og ud fra den forudsætning, at udglftstrukturerno Ikke 
ændres, vil energi/C02~afgIftens økonomisk negative vlrknlng&r bl Iva 
yderst beskedne. Det skal Imidlertid understreges, at afgiftens 
faktiske indvirkning på de forskellige husholdnlngskategor'or vi! 
afhænge af, hvilke former for udligning via den samlede afgiftsbyrde 
medlemsstaterne vælger, samt af de besparelser, en mere ratlGfioi 
energiudnyttelse Indebærer, og de deraf følgende positive 
miljøvirkninger. I forbinde i se med afg iftsudlignIngen vil det navn il o 
være nemt at tage hensyn til de dårligt stillede husholdningers 
situation. 
FORDELING AF BYRDEN 
23. De økonomiske virkninger af juster Ingsprocessen i forbindelse med 
gennemførelsen af de påtænkte foranstaltninger som helhed kan forventes 
at fordele sig relativt ligeligt mellem medlemsstaterne, forudsat af de 
i punkt 19 anførte betingelser opfyldes. Hvis emissionen -^r. Indbygger 
er beskeden i et givet land, er det ofte tegn på et relativt beskedent 
økonomisk udviklingsniveau. Dette går ofte hånd I hånd med meget 
betydelige emissioner pr. energienhed eller pr. produktenhed (BNP). 
Forbedringen af energiudnyttelsen og den rationallserIngsproces, den 
medfører, vil derfor få en vigtig positiv effekt i disse lande. Der vil 
kun kunne opstå problemer, hvis økonom I en i de pågældende lande ikke er 
tilstrækkelig fleksibel til at absorbere de midlertidige omkostninger, 
Juster Ingsprocessen medfører. 
24. Ligevægten mellem landene vil ligeledes afhænge af, hvilke selvstændige 
bestræbelser der gøres på nationalt plan. I denne forbindelse skal det 
understreges, at størstedelen af de medlemsstater, hvis C02-emls-
slonsnlveau pr. Indbygger overstiger Fællesskabets gennemsnit, har 
afgivet tilsagn om at gøre en større indsats på nationalt plan end 
krævet for at nå stabiliseringsmålet i år 2000. Den ordning, der er 
foreslået for energ!/C02-afgiften, vil også give disse lande mulighed 
for at indføre højere afgifter end den mlnlmumsafgift, der er fastsat 
på EF-plan. 
25. Det er Imidlertid på dette stadium endnu vanskeligt at foretage en 
nøjagtig vurdering af de faktiske omkostninger ved juster(ngsprocessen 
for hvert enkelt land. Disse omkostninger vil blive vurderet af 
Kommissionen med jævne mellemrum, via den generelle overvågningsordning 
og den særlige kontrol med energi/C02-afglften. Viser disse 
vurderinger, at omkostningerne er uforholdsmæssigt store I betragtning 
af en given medlemsstats økonomiske situation, vil der, hvis den 
pågældende medlemsstat anmoder derom, kunne ydes finansiel støtte via 
Fællesskabets forskellige fonde eller finansielle Instrumenter, 
herunder navnlig strukturfondene og samhørighedsfondene. I undtagel­
sestilfælde vil Rådet endvidere kunne træffe enstemmig afgørelse om en 
midlertidig suspension af afgiften. 
- 9 -
*QFT OVER FOR DETS VIGTIGSTE KONKURRENCER 
?8. Da de af Kommissionen foreslåede foranstaltninger Ikke alene fremmer 
stabiliseringsmålene, men også vil have andre positive virkninger for 
økonomien, vil de kun kunne forbedre Fællesskabets muligheder for en 
bæredygtig udvikling. Navnlig er en øget energiudnyttelse til fordel 
for Fællesskabets Industri. I betragtning af den globale opvarmning 
bør EF-akt ionen dog også anskues som en del af en international 
Indsats, som alle landene, herunder de industrialiserede lande, bør 
bidrage ligeligt til. Samtlige de Industrialiserede lande synes nu rede 
til at stabilisere deres C02-emlssioner på deres 1990-nlveau. Hvad 
angår midlerne til at nå dette mål, har størstedelen af EFTA-landene 
allerede indført eller påtænker at indføre afgifter. Fællesskabet vil 
fortsat sætte alt Ind på at sikre sig, at de andre industripartnere 
følger en lignende kurs. 
27. i denne forbindelse skal det understreges, at Fællesskabet Ikke ønsker 
at slå Ind på en kurs, hvor dets Indsats vil blive frugtesløs på grund 
af manglende internationalt samarbejde fra dets vigtigste industrielle 
konkurrenter. Navnlig hvis dette Indebærer en forringelse af Fælles­
skabets energitunge virksomheders konkurrencemæssige stilling over for 
handelspartnere, hvis bidrag til drivhuseffekten er større end Fælles­
skabets, men som ikke gør en tilsvarende Indsats. Fællesskabets forslag 
omfatter derfor ordninger, der kan forebygge flytning af Industriakti­
viteter. Ud over at sådanne eventuelle flytninger vil skade Fælles­
skabets økonomi, ville de på ingen måde fremme den globale reduktion af 
emissionen af drivhusgasser. 
28. I henhold til afgiftsordningen afhænger afgiftens ikrafttræden således 
på dette stadium af, at de andre medlemmer af OECD indfører en lignende 
afgift eller foranstaltninger med tilsvarende finansiel virkning. Hvad 
angår de mere spredte konkurrenceproblemer, som kan udspringe af 
produktionsbetingelserne i lande, der Ikke er medlemmer af OECD, 
indeholder direktivforslaget den I punkt 10 nævnte mulighed for 
Justeringer og undtagelser. 
FÆLLESSKABET QG DE MINDRE UDVIKLEDE LANDE 
29. Selv om udviklingslandenes C02-emlssloner hidtil har været begræn­
sede, ventes de at stige hurtigt I de kommende år. Det er vigtigt, at 
Industrilandene gennem en konkret og effektiv Indsats for at mindske 
deres egne emissioner står som et eksempel for udviklingslandene, hvis 
de ønsker, at disse deltager I en global strategi. Industrilandene bør 
ligeledes bidrage tli de økonomisk svagere landes stabil iser Ingsbe-
stræbelser, så meget mere som reduktionen af C02~emissIonerne I disse 
lande ofte er effektiv og Ildet kostbar. 
- 10 -
30. Fællesskabet bør navnlig, gennem finansielle indgreb, anspore landene i 
Central- og Østeuropa og SNG, som er vigtige bidragydere tII de globale 
C02~emlssloner, til at træffe passende foranstaltninger. Sosn følge af 
deres tidligere erfaringer er disse lande I øvrigt generelt yderst 
opmærksomme på miljøproblemerne og klar over, at miljøhensyn er af­
gørende for, at genopretningen af deres økonomi fører til en bæredygtig 
udvikling, i denne forbindelse vil Det Europæiske Energicharter kunne 
åbne nye muligheder, navnlig for en mere rationel udnyttelse af renere 
energlklI der. 
KONKLUSION 
31. Som konklusion opfordrer Kommissionen Rådet til at vedtage følgende: 
- et forslag til et rammedirektiv om energieffektivitet (SAVE) 
- et forslag til beslutning vedrørende særlige aktioner til fremme af 
de vedvarende energikilders markedsindtrængning (ALTENER) 
- et forslag til direktiv om en kombineret kulstof/energi-afgift 
- et forslag til beslutning om en overvågningsmekanisme for emissionen 
af CO2 og andre drivhusgasser I Fællesskabet. 
Kommissionen minder endvidere om, at forslaget til direktiv om punkt­
afgiftssatsen for motorbrændstof fremstillet af landbrugsprodukter<1), 
som Rådet har fået forelagt, ligeledes kan bidrage tII en reduktion af 
emissionen af drivhusgasser. 
(1) K0M(92) 36 af 28.2.1992 

ESN 0254-1459 
KOM(92) 246 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 12 14 
Katalognummer: CB-CO-92-251-DA-C 
ISBN 92-77-44824-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
Lr2985 Luxembourg