DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 12.07.2004 
KOM(2004) 473 endelig 
2004/0146 (COD)   
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
om et EU-flyvele dercertifikat 
  
(forelagt af Kommissionen) 
 
DA 2   DA BEGRUNDELSE  
1. I NDLEDNING  
Det europæiske luftrum er et af verdens tættest  trafikerede luftrum. Gruppen på Højt Plan om 
det Fælles Europæiske Luftrum har fastslået, at  opsplitning af lufttrafikstyringssystemet i 
nationale regelsæt, procedurer, markeder og præstationsniveauer udgø r den største hindring 
for at gøre væsentlige fremskridt inden for luftfarten. Med pakken vedrørende det fælles europæiske luftrum forsøges det at tackle de fo rskellige former for opsplitning ved hjælp af en 
række initiativer, herunder certificering af luft fartstjenesteudøvere, etab lering af funktionelle 
luftrumsblokke, harmonisering af luftrumsklassi fikationen, udstyrsinter operabilitet m.m. EU-
flyveledercertifikatet bidrager også hertil, ford i der fastsættes EF-regler, som fører til højere 
kompetenceniveauer og større sammenlignelig hed på EU-plan. Dette er så meget desto 
vigtigere, som lufttrafikstyringen er en arbe jdskraftkrævende sektor med et marked på 
omkring 6 mia. EUR. Ca. 60 % af luftfartso mkostningerne er personalerelaterede.  
I 2001 var der i den europæiske lu fttrafikstyringssektor  (EU-15) en samlet arbejdsstyrke på 
ca. 33.000, hvoraf ca. 35 % eller ca. 13.500 var flyvele dere. Flyveledererhve rvet indtager en 
nøglestilling i sikkerhedskæden. Direktivet skal gælde for alle disse fl yveledere samt militære 
flyveledere, der er med til at di rigere den almene lufttrafik. 
2. E
LEMENT I PAKKEN VEDRØRENDE DET FÆLLES EUROPÆISKE LUFTRUM  
Vedtagelsen af de fire foror dninger, der indgår i pakken vedr ørende det fælles europæiske 
luftrum, vil ændre lufttrafik styringslandskabet fundamentalt.  Det foreliggende supplerende 
forslag om et EU-flyveledercertifik at er vigtigt af flere årsager. 
Certifikatet bidrager til at skabe ligevægt  mellem de forskellige elementer i pakken 
vedrørende det fælles europæiske luftrum, og si krer, at der ikke blot  tages institutionelle, 
økonomiske og tekniske aspekter i betr agtning, men også sociale aspekter. 
Certifikatet er en del af en mere vidtrækkende sikkerhedspolitik , som indgår i pakken, og som 
skal give mulighed for at revidere eller skærpe  sikkerhedsaspekter ved lufttrafikstyringen og 
indføre høje standarder for uddannelsessystemet.  
Retsforskrifterne vedrørende det fælles europæiske luftrum vil føre til, at der oprettes 
funktionelle luftrumsblokke på tværs af grænserne . Konsolideringen af 
luftfartstjenesteudøverne vil kræve mere fleksibe l udnyttelse af arbejdskraften. Certifikatet vil 
gøre det lettere at tilrettelægge arbe jdet på tværs af landegrænserne.  
I forslaget anerkendes uddannelse  som en specifik tjenesteydelse, og det er med til at sikre de 
forskellige udannelsestypers kvalitet. Certificer ingen vil effektivt skabe ensartede betingelser 
for uddannelsestjenesterne. 
3. F ORBEREDENDE ARBEJDE  
For at forberede dette lovgi vningsinitiativ iværksatte Kommissionen en undersøgelse af, 
hvilke betingelser der gælder for udstedelse af certifikater i de forskellige medlemsstater. Undersøgelsen viste, at trods mange internationa le regler vedtaget af ICAO eller Eurocontrol 
 
DA 3   DA er certifikatområdet stadig meget opsplittet i EU-medlemsstaterne. I undersøgelsen blev det 
anbefalet, at der fastsættes EF-rets forskrifter for følgende områder: 
– Aldersbegrænsninger og rettighedspåtegningers og enhedspåtegningers gyldighed 
bør fastsættes i forbindelse med betingelser ne for at opnå og bevare et certifikat. 
– Kontrol af flyvelederes kompetence, udda nnelsesforløb og eksamenskrav, herunder 
sproglige kvalifikatione r og bedømmelser, bør beskrives i forbindelse med 
elevuddannelse og kompetencestandarder. 
– Alle faciliteter bør akkrediteres, og instru ktørkvalifikationskravene bør præciseres i 
forbindelse med anerkendelse af uddannelsesinstitutioner og uddannelsesenheder. 
– Klageadgangen for elever, der ikke har bestået deres eksamen, og flyveledere, der 
ikke klarer bedømmelsen med tilfredsstillende resultat, bør beskrives. 
– Der bør være en klar og tydelig adskillel se mellem de regeludstedende myndigheder 
og tjenesteudøverne, så det sikres, at  de er uafhængige af hinanden. 
– Det anbefales stærkt at indføre en europæisk stan dard for anerkendelse af 
uddannelsesinstitutioner, herunder et transparent og kontinuerligt 
selvevalueringssystem. 
– Selv om det er positivt at få et europæis k flyveledercertifikat, bør der i direktivet 
omhyggeligt skelnes mellem, hvad der bør re guleres på EU-plan, og hvad der bør 
overlades til medlemsstaterne selv. 
– En ordentlig social dialog er en vig tig forudsætning for sikre og effektive 
flyvekontroltjenester, og derfor bør de t foreslåede EF-direk tiv indeholde en 
bestemmelse om anerkendelse af certifikater fra tredjelande. 
– Den gensidige anerkendelse af EU-certifi katet eller EU-kompete ncecertifikatet kan 
kun komme til at fungere, hvis  de kundskaber, som certifikat et udstedes for, er de 
samme. 
4. F ORBEREDELSE AF DIREKTIVET  
Der er en lang tradition for at udstede certifikat  til flyveledere. ICAO-re glerne om certifikater 
indeholder bestemmelser om alder, kundskaber, rettigheder, erfaring, sprog og helbred. 
Eurocontrol har vedtaget Euro control-sikkerhedskrav nr. 5 (E urocontrol Safe ty Regulatory 
Requirement No 5) (ESARR5) om lufttrafikst yringstjenesters personale samt en række 
acceptable midler til at overholde ESARR5. Kr avene til flyveledere skulle gennemføres 
senest den 10. november 2003. Kraven e gælder udpegede myndigheder, 
lufttrafiktjenesteudøvere og enke ltpersoner. Ved Kommissionens forslag optages de relevante 
ESARR-bestemmelser i EF-retten. 
I tilknytning til ESARR5 har Eurocontrol ud arbejdet en række dokumenter for at lette 
gennemførelsen, herunder den europæiske hå ndbog om udstedelse af personcertifikater med 
nærmere oplysninger om rettigheder og påtegn ingsstruktur, fælles kernemoduler som fælles 
grundlag for EU-flyveledercertifikatet og helbreds krav. Dette materiales værdi er anerkendt i 
hele Europa, og det har dannet grundlag for de vigtigste dele af dette forslag og reelt banet 
 
DA 4   DA vejen for indførelsen af EU-cer tifikatet. Da EF-retsforskrifterne og ESARR5 er forenelige, 
kan Eurocontrol-dokumenter fortsat være med til at sikre en effektiv gennemførelse af EF-
retsforskrifterne. 
Af den forberedende undersøgelse fremgik det, at  de nationale traditioner er stærke trods de 
gældende internationale regler, hvilket  resulterer i svingende kvalitets- og 
kompetenceniveauer, som er vanskelige at sa mmenligne. Denne opsplitning er ikke længere 
acceptabel i EU, fordi den kan medføre øgede sikkerhedsrisici i Europas tæt trafikerede 
luftrum. Harmoniseringen af flyveleder certifikaterne vil øge sikkerheden, fordi 
kompetenceniveauerne harmoniseres in den for de enkelte tjenesteudøvere og 
tjenesteudøverne imellem og dermed bidrager til en effektivere og sikrere berøringsflade 
mellem dem. Dermed kan arbejdsmarkedet for fl yveledere tilrettelægges på en effektivere 
måde, så den disponible flyvelederstyrke kan ud nyttes bedre, og det bliv er lettere at oprette 
funktionelle luftrumsblokke. Certif ikatet vil effektivisere den fr ie bevægelighed ved at fjerne 
medlemsstaternes mulighed for frit at vælge, om de ønsker at anerkende hinandens certifikater. 
5. D
IREKTIVETS GRUNDPRINCIPPER  
Da de fleste medlemsstater allerede har indført lovgivning, de r er baseret på ICAO-
principperne, og da de er ved at gennemføre re tsakterne om det fælles europæiske luftrum og 
ESARR5, er det af yderste vigtighed, at der skabes fuldstændig overensstemmelse med dette 
direktiv. 
5.1. Sammenhæng med pakken vedrørende  det fælles europæiske luftrum 
På samme måde som luftfartst jenester skal uddannelsesudbyde re også certificeres. Da der 
oprettes et særligt udda nnelsesmarked, lægges der særlig vægt på 
beskyttelsesforanstaltninger, som skal forh indre "uddannelsesdumping". De to vigtigste 
midler til at undgå dumping på dette område er  listen over kompetencer, som beskriver det 
færdighedsniveau, der forventes opnået efter en dt uddannelse, og de krav, der stilles til EU-
uddannelsesudbydere, for at de kan blive godk endt. Kun certificer ede uddannelsesudbydere 
får lov til at forelægge uddannelseskurser og -p laner for de nationale tilsynsmyndigheder til 
godkendelse. 
5.2. Sammenhæng med gældende regler 
I henhold til pakken vedrørende det fælles eu ropæiske luftrum, særlig artikel 4 i 
luftfartstjenesteforordningen, skal ESARR optages  i EF-retten. Ved dette direktiv optages alle 
obligatoriske krav til flyveledere, og de forans taltninger, som medlemsstaterne allerede har 
truffet med henblik på at gennemføre ESARR5, st øttes. Da direktivet indeholder mange flere 
sikkerhedskritiske elementer, som fx certif icering af uddannelsesudbydere og pligt til at 
underkaste hele certifikatudstedelseskæden revi sion, er det ikke tils trækkeligt blot at 
gennemføre ESARR5 for at gennemføre direktiv et. Da direktivet ikke  er uforeneligt med 
ESARR5, kan medlemsstaterne på den anden side vælge Eurocontrol-bestemmelser som 
instrumenter til at gennemføre direktivet. 
 
DA 5   DA 5.3. Sammenligning med andre EU-certifikater og -beviser 
Direktivet er mere vidtrækkende end bestemme lserne om pilotcertifikater inden for civil 
luftfart i direktiv 91/670/EØF, der omhand ler gensidig anerkend else af nationale 
eksamensbeviser. Det kan bedre sammenlignes med certifikaterne inden for søfarts- og 
jernbanesektoren (forslag i KOM(2004) 142), hvor  kompetencereglerne fastsættes på EU-plan 
og ikke overlades til medlemsstaternes skøn.  Søfartsdirektiv 2001/25/EF iværksætter den 
internationale konvention om  uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold. 
Forskellen i forhold til dette di rektiv er, at søfartsbeviset ogs å fremmer beskæftigelsen af EU-
søfolk i kraft af, at alt personale, der er på mønstret skibe, som anløber EU-havne, pålægges 
uddannelsesstandarder. Det er klar t, at dette direktiv vedrørende flyveledere også vil komme 
til at få virkning uden for EU's grænser.  
6. D IREKTIVETS STRUKTUR OG INDHOLD  
Formålet med direktivet er at fastlægge regler  for alle led i certifikatudstedelseskæden.  
Artikel 1  
I denne artikel fastsættes direktivfo rslagets mål og anvendelsesområde.  
Artikel 2  
Denne artikel indeholder definitioner af de udtryk, der anvendes i direktivet.  
Artikel 3  
I denne artikel fastsættes det, at den institutionelle ramme, der er fastlagt i retsakterne om det 
fælles europæiske luftrum, også skal gælde fo r uddannelse. Uddannelse skal betragtes som en 
tjenesteydelse på linje med luftfartstjenest er og skal kunne inspiceres og kontrolleres. 
Artikel 4  
I denne artikel fastsættes grundprincipperne for certifikatordningen, heru nder etablering af et 
arbejdsmarked for flyvelederaktiviteter og ce rtifikatets grundlægge nde kendetegn, som både 
indbefatter indehaverens kompetencer og de n nationale tilsynsmyndigheds godkendelse.  
Artikel 5 og 6  
I disse artikler fastsættes  betingelserne for at opnå og bevare et certifikat.  
Artikel 7  
Denne artikel omhandler harmonisering af kompet encer ved indførelse af en struktur med 
rettigheder og påtegninger, der præciserer, hvilken  type tjeneste flyvelederen er kompetent til 
at udøve.  
Artikel 8  
Ved denne artikel gennemføres de seneste æ ndringer af ICAO's b ilag I om sprogkrav.  
 
DA 6   DA Artikel 9  
Denne artikel henviser til de nyligt vedtagne he lbredskrav, som Eurocont rol har udarbejdet.  
Artikel 10 og 11  
I disse artikler fastsættes betinge lserne for at blive certificer et uddannelsesudbyder. Der sikres 
fuld overensstemmelse med certificeri ngen af andre luftfartstjenester. 
Artikel 12  
I denne artikel gives der yderligere garantier fo r et højt kompetenceniveau, bl.a. i kraft af 
kravet om revision og godkendelse af eksaminatorer.  
Artikel 13  
I den artikel præciseres det, hvordan den gensidige anerkendelse  skal forvaltes, hvorved de 
principper, som er fastlagt ved EF-D omstolens retspraksis, bekræftes. 
Artikel 14 til 18  
Disse artikler indeholder standardbestemme lser om anvendelse af udvalgsproceduren, 
sanktioner og gennemførelse af direktivet i national ret.  
Bilag I  
I dette bilag beskrives det, hvilke uddannelseskr av der gælder for at opnå og vedligeholde 
kompetencer. 
Bilag II  
Dette bilag indeholder de sprogkrav , som er overtaget fra ICAO.  
Bilag III  
I dette bilag fastsættes kriter ier for udstedelse af certifik at til uddannels esudbydere og 
betingelser, som en national tilsyns myndighed kan knytte til et certifikat. 
7. H ØRINGSFASE  
På grundlag af undersøgelsens anbefalinger blev  der udarbejdet et internt arbejdsdokument 
baseret på ICAO's, Eurocontrols og medlemssta ternes erfaringer. Doku mentet blev drøftet 
indgående på møder med fagfor eninger, arbejdsgiverorgani sationer, Eurocontrol og de 
nationale myndigheder. Ved udarbejdelsen bl ev der taget behørigt hensyn til alle de 
bemærkninger, som blev fremsat i høringsfasen. 
8. D IREKTIVETS ØKONOMISKE OG FINANSIELLE KONSEKVENSER  
Direktivet får forskellige konsekvenser afhængi gt af de uddannelsesstan darder, som allerede 
gælder i de enkelte medlemsstater. 
 
DA 7   DA De offentlige myndigheders omkostninger: 
Selve certifikatudstedelsen medfører i ngen yderligere omkostninger, fordi alle 
medlemsstaterne i forvejen har en certi fikatordning. Afhængigt af det nuværende 
overvågnings- og revisionsniveau kan myndighedern e få brug for yderligere personale for at 
kunne klare de opgaver, som direktivet kræver, i nden for en rimelig frist, fx udstedelse af 
godkendelser.  
Direktivet giver udtrykkeligt mulighed for outsourcing, fx kan revisionen overdrages til 
anerkendte organisationer.  
Tilsynsomkostningerne kan enten pålægges de udbydere, der ansøger om certifikat og 
godkendelse, eller indregnes i afgi ftsordningens omkostningsgrundlag. 
Luftfartstjenesteudøveres omkostninger: 
Her afhænger omkostningerne igen af uddann elsessystemets kvalitet sniveau. Direktivet 
bringer uddannelsessystemets kvalitet op på det niveau, der kræves for at klare 
sikkerhedskravene i forbindelse med EU's tætte og komplekse trafiksystem. Da den 
forberedende undersøgelse har afsløret meget forskellige situatione r i EU, kan der ikke 
foretages en ensartet cost-benefit-analyse. En dvidere er det vanskeligt at skelne mellem 
omkostningerne i forbindelse med dette direktiv  og omkostningerne, der opstår som følge af 
andre EF-retsforskrifter eller ICAO- elle r Eurocontrol-krav. Der kan kun gives nogle 
kvalitative indikationer. 
Ved at der fastsættes høje grunduddannelsessta ndarder og indføres bedre garantier for 
neutrale og objektive eksaminatorer und er uddannelsen ved en enhed, skulle 
beståelsesprocenten i forbindelse med den pr aktiske uddannelse blive højere. De samlede 
omkostninger ved uddannelse af en flyveleder, i nkl. løn, anslås jo til mellem 150 000 EUR og 
400 000 EUR. Det er derfor ret bekosteligt,  hvis de dumper allersidst i forløbet. 
Omkostningerne ved personaleudvidelse som følg e af højere standarder for uddannelse ved en 
enhed og opfriskningsuddannelse er  begrænset på grund af de n behørige anvendelse af 
subsidiaritetsprincippet, idet de nationale tilsynsm yndigheder bedst er i st and til at bedømme 
enhedernes funktionelle behov, når de godkender uddannelsesplaner eller kompetenceplaner. 
Omkostningerne i forbindelse med opføl gning af de forskellige elementer i 
certifikatudstedelseskæden kan komme til at stige lidt, hvilket til dels skyldes at der skal opbevares dokumenter med henblik på revisi on. Yderligere omkostninger, der specifikt 
affødes af dette direktiv, skal igen sammenhol des med de omkostninger, der opstår som følge 
af andre krav, fx kvalitets- og sikkerhedsforvaltningssystemer.  
Harmoniserede kompetencer vil øge sikkerheden og føre til effektivere tilrettelæggelse af 
arbejdet, herunder et ablering af funktionelle luftrumsblokke. 
Konklusioner: 
Alt i alt skulle en eventuel omkostningsstigning på kort sigt blive opvejet af 
omkostningsbesparelser på længere sigt so m følge af mere rationel udnyttelse af 
arbejdsstyrken. Sidst, men ikke mindst vil dire ktivet øge sikkerheden for de flyrejsende. 
 
DA 8   DA 9. F INANSIELLE KONSEKVENSER  
Forslaget er ikke vedlagt en finansieringsoversigt. 
Et bestående udvalg (Udvalget for det Fælles Luft rum, nedsat ved artikel 5 i forordning (EF) 
nr. 549/2004 (rammeforordningen)), vil blive a nvendt i forbindelse med dette forslags 
beslutningsprocedurer.  
10. K ONKLUSIONER  
Kommissionen foreslår derfor , at Europa-Parlamentet og Rådet vedtager vedlagte 
direktivforslag.  
 
DA 9   DA 2004/0146 (COD) 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
om et EU-flyvele dercertifikat 
(EØS-relevant tekst) 
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fæ llesskab, særlig artikel 80, 
stk. 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen1, 
under henvisning til udtalelse fra Det Eu ropæiske Økonomiske og Sociale Udvalg2, 
under henvisning til udtal else fra Regionsudvalget3, 
efter proceduren i tr aktatens artikel 2514, og 
ud fra følgende betragtninger: (1) For at retsakterne om det fælles eur opæiske luftrum kan gennemføres, skal der 
fastsættes nærmere bestemmelser, især  for så vidt angår udstedelse af 
flyveledercertifikater for at  udnytte den disponible flyve lederstyrke bedre og fremme 
den gensidige anerkendelse af certifikat er, jf. artikel 5 i Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske  luftrum ("luftfartstjenesteforordningen")
5. 
(2) Med indførelsen af et sådant EU-certifik at anerkendes flyveledernes særlige betydning 
for udøvelsen af sikker flyvekontrol. Fastsæ ttelsen af EU-kompetencestandarder vil 
også reducere opsplitningen på dette område  og effektivisere tilrettelæggelsen af 
arbejdet i forbindelse med det tilta gende regionale samarbejde mellem 
luftfartstjenesteudøverne. Dette  direktiv udgør derfor en vi gtig del af retsakterne om 
det fælles europæiske luftrum. 
(3) Det mest velegnede instrument til at fa stsætte kompetencestandard er er et direktiv, 
som overlader det til medlemsstaterne selv  at afgøre, hvordan de vil gennemføre de 
aftalte standarder. 
                                                 
1 EUT 
2 EUT 
3 EUT 
4 EUT 
5 EUT L 96 af 31.3.2004, s. 10. 
 
DA 10   DA (4) Direktivet bør baseres på gældende in ternationale standarder. Organisationen for 
International Civil Luftfart (ICAO) har ve dtaget bestemmelser om udstedelse af 
flyveledercertifikater, herunder sproglige krav. Den Europæiske Organisation for 
Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol), som blev  oprettet i henhold ti l den internationale 
konvention af 13. december 1960 vedrørende sa marbejde om luftfartens sikkerhed, har 
vedtaget Eurocontrol-sikkerhedskrav (Euroc ontrol Safety Regulatory Requirements). I 
henhold til artikel 4 i foror dning (EF) nr. 550/2004 tran sformerer dette direktiv 
Eurocontrol-sikkerhedskrav nr. 5 ve drørende flyveledere (ESARR5). 
(5) Som følge af de særlige forhold, der kendete gner EU's lufttrafik, kræves der effektiv 
anvendelse af EU-kompetencestandarder for flyveledere, der er ansat af luftfartstjenesteudøvere inden for almen lufttrafik. 
(6) Hvis medlemsstaterne griber ind for at  sikre overholdelsen af EF-krav, bør de 
myndigheder, der fører tilsyn med, at de overhol des, være tilstrækkeligt uafhængige af 
uddannelsesudbyderne. Myndighederne sk al også kunne udføre deres opgaver 
effektivt. 
(7) Udøvelse af luftfartstjene ste kræver højt kvalificeret personale, hvis kompetence kan 
dokumenteres på flere måder. I forbindels e med flyvekontrol kan dette bedst gøres ved 
hjælp af et EU-certifikat, de r skal betragtes som en slag s eksamensbevis, som tilhører 
den enkelte flyveleder. Den ret tighed, der står på et certif ikat, angiver, hvilken type 
lufttrafiktjeneste en flyveleder er beføjet til at udøve. Samtidig afspejler påtegningerne på certifikatet både flyvelederens særlige kompetencer og de tilsynsførende instansers 
tilladelse til, at vedkommende udøver tjeneste  for en særlig sektor eller gruppe af 
sektorer. Derfor skal myndighederne kunne vu rdere flyveledernes kompetencer, når de 
udsteder certifikater  eller forlænger påtegningernes  gyldighed. Myndighederne skal 
også kunne suspendere et certif ikat ved at inddrage påtegni ngerne på det, hvis der er 
tvivl om kompetencerne. Ved anvendelsen  dette direktiv bør en hændelse af 
rimelighedshensyn ikke automatisk resultere i,  at certifikatet suspenderes. Inddragelse 
af et certifikat bør betragtes som den sidste udvej i ekstreme tilfæl de, hvor der ikke er 
tale om at stille spørgsmålstegn ved kompetencen. 
(8) For at opbygge medlemsstaternes tillid til hinandens certifikatsystemer er det 
nødvendigt at fastsætte EF-regl er for at opnå og bevare et  certifikat. Derfor bør 
betingelserne for adgang til flyveledererhvervet harmoniseres. Dette bør føre til anerkendelse af certifikater  i hele EU, hvorved den frie bevægelighed øges og 
flyvelederne bliver mere disponible. 
(9) For at kompetencerne kan blive sammenligne lige i hele EU, bør de struktureres på en 
klar og almindeligt accepteret måde. Dette vil være med til at garantere sikkerheden ikke blot i det luftrum, so m er under en luftfartstjenest eudøvers kontrol, men især også 
i grænseområdet mellem forskellige tjenesteudøvere. 
(10) Grunduddannelsens mål er beskrevet i det ve jledende materiale, som er udarbejdet på 
begæring af medlemmerne af Eurocontrol,  og betragtes som de rette standarder. 
Manglen på almindeligt accepterede standarder for uddannelse ved en enhed skal opvejes af en række foranstaltninger, her under godkendelse af eksaminatorer, hvilket 
skal garantere et højt kompetenceniveau. Dette er så meget desto vigtigere, som uddannelsen ved en enhed er meget bekostelig og sikkerhedskritisk. 
 
DA 11   DA (11) I forbindelse med mange hændelser og ulykker spiller kommunikation en væsentlig 
rolle. ICAO har derfor vedtaget krav til sprogkundskaber. Med dette direktiv 
gennemføres disse internati onalt accepterede standarder. 
(12) Der er på begæring af medlemmerne af  Eurocontrol udarbejdet helbredskrav, der 
betragtes som et acceptabelt middel til at sikre, at reglerne overholdes. 
(13) Certificering af uddannelsesudbydere bør betr agtes som et af de væ sentlige elementer, 
der har betydning for sikkerheden, og som bidrager til udda nnelsens kvalitet. 
Uddannelse bør betragtes som en tjenesteyde lse på linje med luftfartstjenester, som 
også skal certificeres. Dette direktiv bør skabe grundlag for at certificere uddannelse 
efter uddannelsestype, bundt af uddannelses tjenester eller bundt af uddannelses- og 
luftfartstjenester, uden at uddannelsens sæ rlige kendetegn tilsidesættes. Der bør også 
tages hensyn til uddannelsesinstitutioner, der forbereder kandida ter til opnåelse af 
militærcertifikater, for så vidt muligt at inddrage militære flyveledere. 
(14) Dette direktiv bekræfter EF-Domstolens fa ste retspraksis for så vidt angår gensidig 
anerkendelse af eksamensbeviser og arbejdskraftens frie bevægelighed. 
Proportionalitetsprincippet, behovet for ækvivalensvurderi nger, behørig begrundelse 
for at pålægge udligningsforanstaltninger og bestemmelser om klageadgang er 
grundprincipper, der bør gælde for lufttrafikst yringssektoren på en mere synlig måde. 
(15) Flyveledere skal på grund af teknisk e innovationer løbende have ajourført deres 
kompetencer. Direktivet bør indeholde best emmelser om tilpasning til den tekniske og 
videnskabelige udvikling efter udvalgsprocedurer. 
(16) Dette direktiv kan få indflydelse på flyveledernes daglige arbejdsgang. 
Arbejdsmarkedets parter bør på passende  måde informeres og høres om alle 
foranstaltninger, der har vigtige sociale virkninger.  Sektordialogudvalget, der er 
nedsat i henhold til Kommissionens afgørelse 98/500/EF af 20. maj 1998 om 
oprettelse af sektordialogudvalg til fremme  af dialogen mellem arbejdsmarkedets 
parter på europæisk plan6, er derfor blevet hørt. 
(17) Medlemsstaterne bør fastlægge regler om sanktioner, der skal gælde ved overtrædelser 
af de nationale bestemmelser, som vedtages i medfør af dette di rektiv, og bør træffe 
alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne bør være effektive, stå i for hold til overtrædelsen og have afskrækkende 
virkning. 
(18) De nødvendige foranstaltnin ger til gennemførelse af dette  direktiv bør vedtages i 
overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/ 468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse 
af de nærmere vilkår for udøvelsen af de  gennemførelsesbeføj elser, der tillægges 
Kommissionen
7 - 
                                                 
6 EFT L 225 af 12.8.1998, s. 27. 
7 EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. 
 
DA 12   DA UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: 
Artikel 1 
Formål og anvendelsesområde 
1. Formålet med direktivet er at øge sikker heden og forbedre EU-flyvekontrolsystemets 
måde at virke på ved at udsted e et EU-flyveledercertifikat. 
I certifikatbestemmelserne fastlægges betingelserne for adgang til og udøvelse af 
flyveledererhvervet. 
2. Direktivet gælder for personer, der ans øger om et flyvelederelevcertifikat, og for 
flyveledere, der er ansat af luftfartstje nesteudøvere, og som primært betjener den 
almene lufttrafik. 
Artikel 2 
Definitioner 
I dette direktiv forstås følgende ved: 
1. "flyveleder": en person, der er berettiget  til at udøve flyvekontroltjeneste enten under 
tilsyn af en instruktør, der er ansvarlig fo r den praktiske uddannels e, eller uafhængigt 
2. "flyvekontroltjeneste": en tjeneste, de r har til opgave at forebygge sammenstød 
mellem luftfartøjer og på manøvr eområdet forebygge sammenstød mellem 
luftfartøjer og hindringer og fremme og regulere lufttrafik 
3. "luftfartstjenesteudøver": enhver offe ntlig eller privat enhed, der udøver 
luftfartstjenester for den almene lufttrafik 
4. "certifikat": et dokument, der uanset dets betegnelse, er udstedt og påtegnet i henhold 
til dette direktiv, og som berettiger de n retmæssige inde haver til at udøve 
flyvekontroltjenester i overensstemmelse me d de privilegier, som er anført på det 
5. "rettighed": tilladelse, der er anført på eller tilknyttet et cert ifikat og udgør en del 
heraf, og som angiver særlige betingels er, privilegier eller begrænsninger i 
forbindelse med certifikatet. Et  certifikat skal mindst være  påført en af følgende 
rettigheder: 
a) flyvepladskontrol, visuel b) flyvepladskontrol, instrument c) indflyvningskontrol, procedure d) indflyvningskontrol, overvågning e) områdekontrol, procedure f) områdekontrol, overvågning 
 
DA 13   DA 6. "påtegning": den tilladelse, der er  anført på et certifikat, især: 
a) en rettighedspåtegning, der angiver de  særlige betingelser, privilegier eller 
begrænsninger, som gælder i forbindelse med rettigheden 
b) en enhedspåtegning, der angiver ICAO- flyvepladsbetegnelsen og de sektorer 
og/eller positioner, hvor certifikatets indehaver har beføjelse til at arbejde 
c) en sprogpåtegning, der angiver indehaverens sprogfærdigheder 
d) en instruktionspåtegning, der angiver, at indehaveren har beføjelse til at 
fungere som instruktør i forbinde lse med den praktiske uddannelse; 
påtegningen kan vedrøre en rettighed e ller certifikatet og udgør en del heraf 
7. "ICAO-flyvepladsbetegnelse": den 4-bogsta vskode, der er sammensat i henhold til 
ICAO's regler i håndbog DOC 7910, og som er tildelt en fast luftfartsstation 
8. "sektor": del af et kontrolområde og/elle r en flyveinformationsregion/øvre region 
9. "uddannelse": alle de teori kurser og praktiske øvelser, herunder øvelser i simulator, 
og den uddannelse på tjenestestedet, der kr æves for at erhverve kompetencer til at 
udøve sikker flyvekontroltjeneste af  høj kvalitet; den består af: 
a) grunduddannelse, der omfatter basisfag  og kompetencegivende fag, og som 
fører til opnåelse af  et elevcertifikat 
b) uddannelse ved en enhed, herunder overgangstræning før tjeneste, og 
uddannelse på tjenestestedet, der fører t il opnåelse af et flyveledercertifikat 
c) opfriskningsuddannelse for at bevare  certifikatpåtegningernes gyldighed 
d) uddannelse af instruktører, der forest år den praktiske uddannelse; uddannelsen 
fører til tildeling af påtegningen instruktør for praktisk uddannelse 
e) uddannelse af eksaminatorer og/eller bedømmere 
10. "uddannelsesudbyder": en organisation, so m den nationale tilsynsmyndighed har 
certificeret til at le vere en eller flere uddannelsestype r som defineret i denne artikel, 
og som med henblik herpå er berettiget til at forelægge uddannelseskurser, planer for 
praktisk uddannelse og enhedskompetenceplaner til godkendelse 
11. "kompetencekrav fastlagt i målene i Retningslinjer for fælles kernemoduler og 
uddannelsesmål for flyvelederuddannelsen": de  mål, som flyvelederelever skal nå i 
basisfagene og de kompetencegivende fa g i overensstemmelse med Eurocontrols 
"Guidelines for Common Core Content and Training for Air Traffic Controllers’ 
Training (Phase 1:Revised), HRS/T SP-002-GUI-01, anden udgave af 20.7.2001 og 
Eurocontrols "Guidelines for Common Core  Content and Training for Air Traffic 
Controllers’ Training (Phase II), HUM.ET1.ST05.1000-GUI-02, første udgave af 
20.7.2000 
 
DA 14   DA 12. "krav til den europæiske klasse 3-helbre dsgodkendelse af flyveledere": de krav, der 
er fastlagt i Eurocontrols "Requirements for European Cl ass 3 Medical Certification 
of Air Traffic Controllers, HUM.ET 1.ST08.10000-STD-02, første udgave af 
31.1.2003 
13. "enhedskompetenceplan": en godkendt pla n, der angiver, efter hvilken metode 
enheden vedligeholder sine certifik atindehaveres kompetenceniveau. 
Artikel 3 
Nationale tilsynsmyndigheder 
1. Medlemsstaterne udpeger eller opretter et el ler flere organer, der skal fungere som 
nationale tilsynsmyndigheder og vareta ge de opgaver, som påhviler disse 
myndigheder i henhold til dette direktiv. 
2. De nationale tilsynsmyndigheder skal være uafhængige af uddannelsesudbyderne. 
Denne uafhængighed opnås ved at adskille de nationale tilsynsmyndigheder og uddannelsesudbyderne, i det mindste på det funktionelle plan.  
Medlemsstaterne sørger for, at de nationale tilsynsmyndigheder udøver deres 
beføjelser på en uvildig og gennemskuelig måde. 
3. Medlemsstaterne meddeler Kommissi onen navn og adresse på de nationale 
tilsynsmyndigheder samt ændringer heraf og anfører, hvilke foranstaltninger der er truffet for at sikre, at stk. 2 overholdes. 
Artikel 4 
Principper for udstedelse af certifikat 
1. Medlemsstaterne sørger for, at kun flyvele dere med gyldigt certi fikat har adgang til 
at udøve flyvekontroltjeneste. 
2. Der udstedes certifikat til alle, der er kom petente til at fungere som flyveleder eller 
som flyvelederelev. 
3. I forbindelse med udstedelsen af certifikater skal der anføres: 
a) en eller flere rettigheder på flyvelederelevcertifikater 
b) en eller flere rettigheder og påte gninger på flyveledercertifikater. 
4. Certifikatansøgere skal dokumentere, at  de er kompetente til at fungere som 
flyveleder eller flyvelederelev. Den pågæld ende dokumentation skal vedrøre deres 
viden, erfaring, færdigheder og sprogkundskaber. 
5. Certifikatet underskrives af  den person, det er udstedt ti l, og tilhører denne person.  
Certifikatet kan suspenderes, hvis flyvelede rens kompetence drages i tvivl, eller i 
tilfælde af grov uagtsomhed. Det kan kun inddrages i tilfælde af misbrug. 
 
DA 15   DA 6. Flyvelederelevcertifikatet bemyndiger inde haveren til at udøve flyvekontroltjeneste 
under tilsyn af en instruktør for praktisk uddannelse. Med henblik herpå skal det på 
elevcertifikatet stå, hvilken type flyve trafikkontroltjeneste certifikatindehaveren 
oplæres til at udøve. 
7. Et certifikat er kun gyldigt, hvis det indeholder en gyldig helbredsgodkendelse. 
Artikel 5 
Betingelser for at opnå et certifikat 
1. Flyvelederelevcertifikater, hvorpå der er anført mindst en rettighed, udstedes til 
ansøgere, som: 
a) mindst har et afgangsbevis for gennemf ørt uddannelse på sek undærtrinnet eller 
et eksamensbevis, der gi ver adgang til universitetet 
b) har bestået en godkendt grunduddannelse, de r er relevant for rettigheden eller 
rettighedspåtegningen, herunder praktisk tr æning og simulatortræning, jf. del A i 
bilag I til dette direktiv 
c) har en gyldig helbredsgodkendelse d) har dokumenteret at være i besiddels e af de påkrævede sprogkundskaber, jf. 
bilag II. 
2. Flyveledercertifikater, hvorpå der er anfø rt de rettigheder, som der er afsluttet 
uddannelse for med tilfredsstillende resultat, og de nødvendige påtegninger, udstedes til ansøgere, som: 
a) skal være fyldt 21 år; medlemsstaterne  kan dog dispensere fra dette krav, især 
hvis ansøgeren under sin uddannelse har vist at være kompetent til at udføre sine 
opgaver på sikker måde 
b) har et elevcertifikat og har gennemført en godkendt uddannelse ved en enhed 
og har bestået de foreskrevne eksamener eller bedømmelser med tilfredsstillende 
resultat, jf. del B i bilag I 
c) har en gyldig helbredsgodkendelse d) har dokumenteret at være i besiddels e af de påkrævede sprogkundskaber, jf. 
bilag II. 
3. Certifikatpåtegning som instruktør for prak tisk uddannelse udstedes til indehavere af 
et flyveledercertifikat, der: 
a) i de umiddelbart foregående perioder , hvis længde fastsættes  af den nationale 
tilsynsførende myndighed, har udøvet de privilegier, som er knyttet til den rettighed og påtegning, hvortil de godkendes som inst ruktør ved den pågældende enhed 
 
DA 16   DA b) med tilfredsstillende resultat ha r gennemført en godkendt uddannelse som 
instruktør for praktisk uddannelse, i forb indelse med hvilken det ved eksamener er 
blevet bedømt, om de har de fornødne kundskaber og pædagogiske evner. 
Artikel 6 
Betingelser for bevarelse af retti gheder og vedligeholde lse af påtegninger 
1. Medlemsstaterne sørger for, at en påte gnings gyldighed forlænges for 12 måneder ad 
gangen, hvis luftfartstjenest eudøveren dokumenterer, at: 
a) ansøgeren har udøvet de privilegier, der er knyttet til certifikatet, i det 
minimumsantal timer, som er fastsat i den godkendte enhedskompetenceplan, i de 
sidste 12 måneder 
b) ansøgerens kompetence til at udøve de privilegier, der er knyttet til 
påtegningen, er blevet bedømt efte r standarderne i del C i bilag I 
c) ansøgeren har en gyldig helbredsgodkendelse. 
2. Uanset stk. 1 er påtegningen for instrukt ører for praktisk uddannelse dog gyldig i 36 
måneder og kan forlænges med en tilsvarende periode. 
3. En rettighedsindehaver, der ikke har udøve t flyvekontroltjeneste i forbindelse med en 
rettighedspåtegning i en hvilk en som helst periode på fem år, må ikke udøve den 
rettigheds privilegier uden først at ha ve opfyldt bedømmelses- og uddannelseskrav, 
som sikrer, at indehaveren er kompetent til at påbegynde uddannelse ved en enhed i 
forbindelse med den rettighed. 
4. Uanset stk. 3 mister en enhedspåtegning dog sin gyldigh ed, hvis indehaveren ikke 
har udøvet flyvekontrol i et minimumsantal timer i forbindelse med den pågældende påtegning i de perioder, som er fa stsat i enhedskompetenceplanen. 
5. Det minimumsantal arbejdstimer uden instruktøropgaver, der kræves for at 
vedligeholde en påtegning, kan nedsættes for instruktører for praktisk uddannelse i 
forhold til den tid, de bruger på at oplære elever på de positioner, som forlængelsen 
gælder for. 
Artikel 7 
Flyvelederrettigheder og -påtegninger 
1. Certifikater skal være påført en eller fl ere rettigheder som beskrevet i stk. 2 til 7 til 
angivelse af, hvilken type tjeneste certifika tindehaveren har ret til at udøve. Ud over 
de rettighedspåtegninger, der er nævnt i denne artikel, bliver rettigheden valideret ved påtegningen, der angiver sprogfærdighe derne, ICAO-flyvepladsbetegnelsen og 
enheden, positionen, sektoren eller gruppen af sektorer. 
2. Rettigheden flyvepladskontrol,  visuel (ADV), angiver, at  certifikatindehaveren er 
kompetent til at udøve flyvekontroltjeneste fo r flyvepladstrafikken på en flyveplads, 
der ikke har officielle instrume ntindflyvnings- og afgangsprocedurer. 
 
DA 17   DA 3. Rettigheden flyvepladskontrol, instrument (ADI), angiver, at certifikatindehaveren er 
kompetent til at udøve flyvekontroltjeneste fo r flyvepladstrafikken på en flyveplads, 
der har officielle instrumentindflyvnings - og afgangsprocedurer, og dertil skal være 
knyttet mindst en af følgende rettighedspåtegninger: 
a) Påtegningen tårnkontroltjeneste (TWR) angiver, at indehaveren er kompetent 
til at udøve kontroltjeneste, hvis flyvepladskontrollen udøves fra en operationel position 
b) Påtegningen ground movement-kontrol (G MC) angiver, at indehaveren er 
kompetent til at udøve ground movement-kontrol 
c) Påtegningen ground movement-overvågning (GMS), der tildeles i tilknytning 
til påtegningen ground movement-kontrol eller påtegningen tårnkontroltjeneste, angiver, at indehaveren er kompetent til at udøve ground movement-kontrol ved 
hjælp af systemer til overvågning af flyvepladstrafikken på manøvreområdet. 
d) Påtegningen tårnkontroltjeneste for lu fttrafik i luften (AIR) angiver, at 
certifikatindehaveren er kompetent til at udøve tårnkontroltjeneste for lufttrafik i 
luften 
e) Påtegningen flyvepladsradarkontrol (RAD), der tildeles i tilknytning til 
påtegningen tårnkontroltjeneste for luf ttrafik i luften eller påtegningen 
tårnkontroltjeneste, angiver,  at certifikatindehaveren er kompetent til at udøve 
flyvepladskontrol ved hjælp af overvågningsradar 
4. Rettigheden indflyvningskontrol, procedure (APP), angiver, at certifikatindehaveren 
er kompetent til at udøve flyvekontrol tjeneste for ankommende og afgående 
luftfartøjer og luftfartøjer i transi t uden anvendelse af overvågningsudstyr. 
5. Rettigheden indflyvningskontrol, overvågning (APS), angiver, at 
certifikatindehaveren er kompetent til at  udøve flyvekontroltjeneste for ankommende 
og afgående luftfartøjer og luftfart øjer i transit med anvendelse af 
overvågningsudstyr, og dertil skal være knyttet mindst en af følgende 
rettighedspåtegninger: 
a) Radarpåtegningen (RAD) angiver, at certifikatindehaveren er kompetent til at 
udøve indflyvningskontroltjeneste med anvende lse af primær og/eller sekundær radar 
b) Påtegningen præcisionsradarindflyvning (PAR), der tildeles i tilknytning til 
radarpåtegningen, angiver, at certifikati ndehaveren er kompetent  til at dirigere 
jordkontrollerede præcisionsindf lyvninger med anvendelse af 
præcisionsindflyvningsradar fo r luftfartøjer ved slutindf lyvningen til landingsbanen 
c) Påtegningen overvågningsradarindflyvning (SRA), der tildeles i tilknytning til 
radarpåtegningen, angiver, at certifikati ndehaveren er kompetent  til at dirigere 
jordkontrollerede indflyvninger, som ikke  er præcisionsindflyvninger, med 
anvendelse af overvågningsudstyr for lu ftfartøjer ved slutindflyvningen til 
landingsbanen 
 
DA 18   DA d) Påtegningen automatisk positionsovervå gning (ADS) angiver,  at indehaveren 
er kompetent til at udøve indflyvningskontro ltjeneste med anvendelse af automatisk 
positionsovervågning 
e) Påtegningen terminalkontroltjeneste (TCL), der tildeles i tilknytning til 
radarpåtegningen eller påte gningen automatisk positions overvågning, angiver, at 
indehaveren er kompetent til at udøve flyvekontroltjeneste med anvendelse af et 
hvilket som helst overvågningsudstyr for lu ftfartøjer, der opererer i et bestemt 
terminalområde og/eller tilgrænsende sektorer. 
6. Rettigheden områdekontrol, procedure (ACP),  angiver, at certifi katindehaveren er 
kompetent til at udøve flyvekontroltjeneste  for luftfartøjer uden anvendelse af 
overvågningsudstyr. 
7. Rettigheden områdekontrol, overvågning (ACS),  angiver, at certifi katindehaveren er 
kompetent til at udøve flyve kontroltjeneste for luftfart øjer med anvendelse af 
overvågningsudstyr, og dertil skal være knyttet mindst en af følgende 
rettighedspåtegninger: 
a) Radarpåtegningen (RAD) a ngiver, at indehaveren er  kompetent til at udøve 
områdekontroltjeneste med anvendelse af overvågningsradar 
b) Påtegningen automatisk positionsovervå gning (ADS) angiver,  at indehaveren 
er kompetent til at udøve områdekontro ltjeneste med anvendelse af automatisk 
positionsovervågning 
c) Påtegningen terminalkontroltjeneste (TCL), der tildeles i tilknytning til 
radarpåtegningen eller påte gningen automatisk positions overvågning, angiver, at 
indehaveren er kompetent til at udøve flyvekontroltjeneste med anvendelse af et 
hvilket som helst overvågningsudstyr for lu ftfartøjer, der opererer i et bestemt 
terminalområde og/eller tilgrænsende sektorer. 
d) Flyvekontroltjeneste for lufttrafik over havområder (OCL) angiver, at 
indehaveren er kompetent til at udøve fl yvekontroltjeneste for luftfartøjer, der 
opererer over et havområde, som er omfattet af denne flyvekontroltjeneste. 
8. Uanset stk. 1 kan medlemsstaterne udarb ejde nationale påtegninger, hvis særlige 
kendetegn ved lufttrafikken i det luftrum, som hører under deres ansvar, kræver det. 
9. Certifikatpåtegningen in struktør for praktisk uddannelse angiver, at 
certifikatindehaveren er kompetent til at  uddanne og føre tilsyn på en operationel 
position for områder, der er om fattet af en gyldig rettighed. 
10. Ændringer af denne artikel som følge af den tekniske eller vi denskabelige udvikling 
vedtages efter procedur en i artikel 14, stk. 2. 
Artikel 8 
Sprogkrav 
1. Medlemsstaterne sørger for, at flyveledern e kan dokumentere, at de er i stand til at 
tale og forstå engelsk på tilfredsstillende måde. Deres færdigheder skal ligge inden 
 
DA 19   DA for den bedømmelsesskala, der er fastsa t i bilag II. De skal mindst svare til 
bedømmelsesskalaens niveau 4. 
2. Ændringer af denne artikel og bilag II som følge af den te kniske eller videnskabelige 
udvikling vedtages efter pro ceduren i artikel 14, stk. 2. 
3. Ansøgerens sprogfærdigheder skal me d regelmæssige mellemrum officielt 
bedømmes, dog ikke når det drejer si g om ansøgere, hvis dokumenterede 
sprogfærdigheder svarer til niveau 6. 
Ansøgere, hvis sprogfærdigheder svarer til niveau 4, skal bedømmes mindst hvert 
tredje år, mens ansøgere, hvis sprogfærdi gheder svarer til niveau 5, skal bedømmes 
mindst hvert sjette år. 
4. Medlemsstaterne kan kræve kendskab til lokale sprog, hvis det anses for nødvendigt 
af sikkerhedshensyn. Der kan dog højst kr æves sprogkundskaber svarende til niveau 
4 i ICAO-færdighedstesten. Bevis for færdighederne udstedes af 
uddannelsesudbyderen eller af  et sproginstitut. 
5. Sprogfærdighedsbeviset indskrives i certifikatet i form af en særlig 
sprogfærdighedspåtegning. 
Artikel 9 
Helbredskrav 
1. Der udstedes helbredsgodkendelser i henhold til helbredskravene til den europæiske 
klasse 3-helbredsgodkendelse af flyveledere. 
Lægelige instanser, som er  godkendt af den nationale tilsynsmyndighed, udarbejder 
rapporter på grundlag af disse krav. 
Ved undersøgelsen af ansøgerne sk al der i overensstemmelse med 
proportionalitetsprincippet tages behørigt hensyn til de res alder og de særlige 
forhold, der kendetegner arbejdspladsen. 
2. Medlemsstaterne sørger for, at der indfør es effektive regler for klageadgang for at 
garantere, at de helbredsundersøgt e får en fair behandling, og at 
luftfartstjenesteudøverne træ ffer de nødvendige foranstaltni nger, hvis der ikke kan 
udstedes en gyldig helbredsgodkendelse. 
3. Medlemsstaterne sørger for, at der indføres procedurer, de r skal anvendes i tilfælde 
af forringet helbred, og som certifikatindehavere kan følge til at meddele deres arbejdsgiver, at de blevet opmærksomme på  forringelser af deres helbredstilstand, 
eller at de er under påvir kning af psykofarmaka eller anden medicin, der kan gøre 
dem uegnede til at udøve certifikatets privileg ier på sikker og forsvarlig vis, således 
at luftfartstjenesteudøverne kan overvåg e flyvelederne for psykofarmakamisbrug og 
rådgive dem, der tager anden medicin. 
4. Ændringer af henvisningen i artikel 2, nr. 12, som følge af den tekniske eller 
videnskabelige udvikling vedtages ef ter proceduren i artikel 14, stk. 2.  
 
DA 20   DA Artikel 10 
Certificering af uddannelsesudbydere 
1. Uddannelsen af flyveledere i EU skal certif iceres af de nationa le tilsynsmyndigheder. 
2. Certificeringskravene skal have relation til den tekniske og operationelle kompetence 
og egnethed til at tilrettelægge uddannelseskurser på en pædagogisk effektiv måde som fastsat i punkt 1 i bilag III. 
3. Ansøgninger om certificering indgives ti l den nationale tilsynsmyndighed i den 
medlemsstat, hvor ansøgeren har sit hovedak tivitetssted og eventu elt sit hjemsted. 
De nationale tilsynsmyndigheder udsteder certi fikater, hvis kraven e i punkt 1 i bilag 
III er opfyldt. 
Der kan udstedes certifikater for hver uddannelsestype som defineret i artikel 2, nr. 9, 
eller kombineret med andre luftfartst jenester, og i så fald certificeres 
uddannelsestypen og luftfartstjenest etypen som et bundt af tjenester. 
4. I certifikaterne skal det præciseres , hvilke rettigheder og forpligtelser 
uddannelsesudbyderne har. 
Certificeringen må kun underlægges betinge lserne i punkt 2 og 3 i bilag III. Disse 
skal være objektivt begrundede, ikke-d iskriminerende, forholdsmæssige og 
gennemskuelige. 
5. De nationale tilsynsmyndigheder overvåger, at kravene og betingelserne i forbindelse 
med certifikaterne overholdes. Hvis en national tilsynsmyndighed finder, at indehaveren af et certifikat ikke længere opfylder disse kr av eller betingelser, træffer 
den passende foranstaltninge r, der kan indebære inddr agelse af certifikatet. 
6. En medlemsstat anerkender certifikater , der er udstedt i en  anden medlemsstat. 
Artikel 11 
Uddannelsesudbyderes regnskabsførelse 
1. Uddannelsesudbydere udarbejder , uanset ejerforhold og retlig form, regnskaber, der 
skal revideres og offentliggøres. 
Regnskaberne skal være i overensstemmelse med de internationale 
regnskabsstandarder (IAS), som EU ha r vedtaget. Hvis de internationale 
regnskabsstandarder ikke kan overholdes fuldt ud på grund af 
uddannelsesudbyderens retlige status, bestræ ber udbyderen sig på så vidt muligt at 
overholde standarderne. 
2. Under alle omstændigheder skal uddannels esudbydere offentliggøre en årsrapport og 
regelmæssigt undergå uvildig revision. 
3. Uddannelsesudbydere skal, hvi s de udbyder forskellige udd annelsestyper, i deres 
interne regnskaber identificere de re levante omkostninger og indkomster for 
uddannelsestjenester og eventuelt føre et  koncernregnskab for anden virksomhed, 
 
DA 21   DA således som det ville være påkrævet, hvis de pågældende ydelser var blevet leveret af 
separate virksomheder. 
4. Medlemsstaterne udpeger de myndigheder, der har adgang til 
uddannelsesudbydernes regnskaber. 
5. Medlemsstaterne kan anvende overgangs bestemmelserne i artikel 9 i Europa-
Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/20028 over for 
uddannelsesudbydere, der falder ind under forordningens anvendelsesområde. 
6. Uddannelsesudbydere, hvis uddannelser fører til tildeling af militærcertifikater, er 
fritaget for forpligtelserne i stk. 1, 2 og 3. 
Artikel 12 
Garanti for overholdelse af kompetencestandarder 
1. For at sikre, at det kompe tenceniveau, der kræves, for at  flyveledere kan udføre deres 
arbejde i overensstemmelse med høje sikkerhedsstandarder, sørger medlemsstaterne for, at nationale tilsynsmyndigheder fører tilsyn med deres uddannelse. 
Myndighederne er ansvarlige for følgende: a) udstedelse, vedligeholdelse, susp endering og inddragelse  af certifikater 
b) certificering af uddannelsesudbydere c) godkendelse af uddannelseskurser,  planer for praktisk uddannelse og 
enhedskompetenceplaner 
d) godkendelse af eksaminatorer e) overvågning og revisi on af uddannelsessystemet 
f) oprettelse af klage- og underretningsmekanismer. 
2. De nationale tilsynsmyndigheder et ablerer en database, hvor alle 
certifikatindehaveres kompetencer og dere s påtegningers gyldighe d er registreret. 
Luftfartstjenesteudøvernes operationelle e nheder registrerer med henblik herpå de 
timer, som hver certifikatindehaver ved enhe den effektivt har arbe jdet på sektorerne, 
gruppen af sektorer og de operationelle positio ner, og stiller på begæring disse data 
til rådighed for de nationale tilsynsmyndigheder. 
3. De nationale tilsynsmyndigheder godkende r de certifikatindehavere, som er 
berettiget til at fungere som eksamina torer eller bedømmere  i forbindelse med 
uddannelse ved en enhed og opf riskningsuddannelse. Godkendels en er gyldig i tre år 
og kan derefter fornys for tre år ad gangen. 
                                                
 
8 EFT L 243 af 1.9.2002, s. 1. 
 
DA 22   DA 4. De nationale tilsynsmyndigheder revi derer regelmæssigt  alle dele af 
certifikatudstedelsessystemet for at garant ere, at dette direktivs standarder reelt 
overholdes. 
Ud over den regelmæssige revision kan de  nationale tilsynsmyndigheder foretage 
kontrolbesøg på stedet for at undersøge , om direktivet r eelt er gennemført og 
standarderne overholdes. 
De nationale tilsynsmyndigheder sende r Kommissionen en årlig rapport om 
direktivets anvendelse, herunde r resultaterne af revisionen. 
5. De nationale myndigheder kan beslutte  helt eller delvis at overdrage de 
revisionsopgaver og inspektioner, der er næ vnt i denne artikels stk. 4, til anerkendte 
organisationer som nævnt i artikel  3 i forordning (EF) nr. 550/2004. 
Artikel 13 
Gensidig anerkendelse af flyveledercertifikater 
1. Medlemsstaterne anerkender et certifikat  og de dertil knytte de rettigheder og 
påtegninger, som en anden medlemsstats tilsynsmyndighed har uds tedt i henhold til 
dette direktiv. 
2. De nationale myndigheder kræver for at  kunne tildele den påtegning, der ansøges 
om, at ansøgeren skal opfylde de særlig e betingelser, som gælder for påtegningen, og 
angive enhed, sektor eller position. Ved vurderingen af, om de påtegninger, en 
ansøger allerede har, og de påtegninge r vedkommende ønsker at erhverve, er 
ækvivalente, skal luftfartstjenesteud øveren, når planen for praktisk uddannelse 
udarbejdes, tage behørigt hensyn til ansøge rens erhvervede kompetencer og erfaring. 
3. Hvis ansøgeren har et certifikat, der er påtegnet af et tredjeland, eller et 
militærcertifikat fra en medlemsstat, kan de n nationale tilsynsmyndighed kræve, at 
ansøgeren skal opfylde betingelserne for at opnå den særlige rettighed og påtegning. 
Ved ækvivalensvurderingen af certifikatet skal der tages behørigt hensyn til de 
kompetencer, der er erhvervet i overensst emmelse med internationale standarder. 
4. De nationale tilsynsmyndigheder godkender og træffer en begr undet afgørelse om 
planen for praktisk uddannelse, der indehol der forslag til uddannelse af ansøgeren, 
senest fire uger efter, at dokumentationen er forelagt, id et en eventuel klage dog kan 
forlænge fristen. De nationale  tilsynsmyndigheder sø rger for, at de i deres afgørelser 
overholder princippet om for bud mod forskelsbehandling og 
proportionalitetsprincippet. 
Artikel 14 
Udvalg 
1. Kommissionen bistås af Udvalget for det Fæ lles Luftrum, som er nedsat ved artikel 5 
i forordning (EF) nr. 549/2004. 
2. Når der henvises til dette stykke, anvende s artikel 5 og 7 i af gørelse 1999/468/EF i 
overensstemmelse med samme afgørelses artikel 8. 
 
DA 23   DA  Det tidsrum, der nævnes i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til en 
måned. 
3. Udvalget vedtager si n egen forretningsorden. 
Artikel 15 
Sanktioner 
Medlemsstaterne fastlægger regler om sanktione r, der skal gælde ved overtrædelser af de 
nationale bestemmelser, som er vedtaget i me dfør af dette direktiv, og træffer alle de 
foranstaltninger, der er nødvendige  for at sikre, at de gennem føres. Sanktionerne skal være 
effektive, stå i forhold til overtrædelsen og have afskrækkende vir kning. Medlemsstaterne 
underretter Kommissionen om disse bestemmelser se nest den dato, der er fastsat i artikel 16, 
og underretter den straks om ev entuelle ændringer af dem.   
Artikel 16 
Gennemførelse 
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love  og administrative bestemmelser i kraft 
for at efterkomme dette direktiv senest den ...9. De underretter st raks Kommissionen 
herom. 
Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indehol de en henvisning til dette direktiv eller 
skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for 
henvisningen fastsættes af medlemsstaterne. 
2. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen teksten til de vi gtigste nationale 
bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. 
Artikel 17 
Ikrafttrædelse 
Denne forordning træder i kraft på t yvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske 
Unions Tidende . 
Artikel 8 anvendes fra [to år efter de n dato, der er fastsat i stk. 1]. 
                                                 
9 Fireogtyve måneder efter ikrafttrædelsesdatoen. 
 
DA 24   DA Artikel 18 
(Adressater) 
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne 
Formand Formand   
 
DA 25   DA BILAG I  
Uddannelseskrav  
DEL A  
KRAV TIL FLYVELEDER ES GRUNDUDDANNELSE 
Grunduddannelsen skal sikre, at flyvelederelever mindst opfylder de kompetencekrav, der er 
fastlagt i målene i Retningslinjer for fælles kernemoduler og uddannelsesmål for 
flyvelederuddannelsen, således at flyvelederne er  i stand til at afvikl e lufttrafikken sikkert, 
hurtigt og effektivt. Ændringer af henvisningen i artikel 2, nr . 11, som følge af den tekniske 
eller videnskabelige udvik ling vedtages efter proceduren i artikel 14, stk. 2. 
Grunduddannelsen skal omfatte følgende fag og emne r: luftfartsret, luft trafikstyring, herunder 
procedurer for civilt/militært samarbejde, me teorologi, navigation, fly- og flyvekendskab, 
herunder forståelse mellem flyveleder og pilot,  menneskelige faktorer, udstyr og systemer, 
arbejdsmiljø, unormale situationer/nødsituatione r, svigtende systemer, sprogkundskaber, 
herunder radiotelefonifraseologi. 
Undervisningen i disse fag og emner skal foregå på en sådan måde, at ansøgerne forberedes til 
de forskellige typer lufttrafiktjeneste og bliv er gjort opmærksomme på sikkerhedsaspekter. 
Grunduddannelsen skal bestå af teoretiske og prak tiske kurser, herunder træning i simulator, 
og uddannelsens varighed skal fastsættes  i de godkendte grundudda nnelsesplaner. De 
erhvervede kompetencer skal sikre, at eleven  kan betragtes som komp etent til at afvikle 
komplekse og travle trafiksitua tioner, for at lette overgangen til uddannelsen ved en enhed. 
Elevens kompetence efter grunduddannelsen skal bedømmes ved passende eksamener. 
DEL B  
KRAV TIL FLYVELEDERES UD DANNELSE VED EN ENHED 
Planerne for praktisk uddannels e skal indeholde en detaljeret beskrivelse af de processer og 
den tidsplan, som ansøgeren om et flyveledercer tifikat skal følge for at anvende enhedens 
procedurer på lokalområdet under tilsyn af en  instruktør for praktisk uddannelse. Den 
godkendte plan skal indeholde beskrivelse af  alle bedømmelsessystemets dele, herunder 
arbejdsordninger, standpunktsprøver og eksamene r samt procedurer for underretning af den 
nationale tilsynsmyndighed. 
I planen for praktisk uddannelse fastsættes de t, hvor længe uddannelsen ved enheden skal 
vare. De erhvervede kompetencer bedømmes ved hjælp af eksamener eller et løbende 
bedømmelsessystem af godkendte eksaminatorer e ller bedømmere, der skal være neutrale og 
objektive i deres arbejde. I den forbinde lse opretter de nationale tilsynsmyndigheder 
klagemekanismer, så eleverne  sikres fair behandling.  
 
DA 26   DA DEL C  
KRAV TIL FLYVELEDERES OPFRISKNINGSUDDANNELSE 
Rettigheder og enhedspåtegninger på flyveledercertifikater skal fo r at bevare deres gyldighed 
vedligeholdes ved hjælp af godke ndt opfriskningsuddannelse, der består af træning, som skal 
sikre, at flyvelederne fortsat er tjenestedyg tige, opfriskningskurser, beredskabsøvelser og 
eventuelt sproguddannelse. 
Opfriskningsuddannelsen skal bestå af teoretiske og praktiske kurser samt træning i simulator. 
Med henblik herpå skal uddannelsesudbydere n opstille enhedskompetenceplaner, der 
indeholder en indgående beskrive lse af de processer, det personale og den tid, som kræves til 
at give den fornødne opfriskni ngsuddannelse og dokumentere kompe tencer. Disse planer skal 
tages op til fornyet behandling og godkendes mindst hvert tredje år. Opfriskningsuddannelsens varighed bestemmes ef ter flyveledernes funktionelle behov ved 
enheden, især under hensyn til en ændring eller planlagt ændri ng af procedurer eller udstyr 
eller under hensyn til generelle sikkerhedsfor valtningskrav. Hver enkelt flyveleders 
kompetence skal bedømmes mindst hvert tredje år. Luftfartstjenesteudøveren skal sørge for, at 
der anvendes mekanismer, som sikrer, at cert ifikatindehavere, hvis påtegningers gyldighed 
ikke kan forlænges, behandles fair. 
 
DA 27   DA BILAG II  
KRAV TIL SPROGFÆRDIGHEDER 
Sprogfærdighedskravene i artikel 8 gælder for anvendelsen af både fraseologi og almindeligt 
sprog. En certifikatansøger eller certi fikatindehaver skal for at opfylde 
sprogfærdighedskravene påvise at  have færdigheder, der mindst svarer til operationelt niveau 
(niveau 4) på den sprogbedømmelsesskala, som findes i bilaget. 
På dette niveau skal de kunne følgende: a) kommunikere effektivt udelukkende verbalt (telefon/radiotelefon) og ansigt til ansigt 
b) udtrykke sig præcist og klart om al mindelige, konkrete og faglige spørgsmål 
c) anvende relevante kommunikationsstrategi er til at udveksle meddelelser og opdage og 
afklare misforståelser (fx kontrollere, bekræfte  eller præcisere oplysni nger) i en almindelig 
eller arbejdsrelateret situation 
d) relativt let klare sproglig e udfordringer, der skyldes en komplikation eller uventet 
begivenhed i forbindelse med en rutinearbejd ssituation eller en ko mmunikationsopgave, som 
de ellers er fortrolige med 
e) anvende en dialekt eller accent, de r er forståelig i luftfartsmiljøet. 
 
DA 28  
 DA Sprogbedømmelsesskala: ekspertniveau, udvidet niveau og operationelt niveau  
NIVEAU  UDTALE   
ANVENDER EN DIALEKT 
OG/ELLER ACCENT , DER ER 
FORSTÅELIG I LUFTFARTSMILJØET STRUKTUR   
DE RELEVANTE 
GRAMMATISKE STRUKTURER 
OG SÆTNINGSMØNSTRE BESTEMMES AF 
SPROGFUNKTIONER
, DER 
PASSER TIL OPGAVEN  ORDFORRÅD  UDTRYKSEVNE  FORSTÅELSE  INTERAKTION  
 
EKSPERT -
NIVEAU  
6 Udtale, tryk, rytme og 
intonation, der eventuelt kan være påvirket af 
modersmålet eller regional 
variation, hæmmer næsten aldrig forståelsen.
 Behersker til stadighed både enkle og komplekse grammatiske strukturer og 
sætningsmønstre.  Ordforrådet er stort og 
præcist nok til at samtale effektivt om en bred vifte af 
kendte og ukendte emner. 
Ordforrådet er idiomatisk, nuanceret og tilpasset 
kommunikationsniveauet. Formår at tale længe på naturlig 
og ubesværet måde. Varierer talestrømmen af stilistiske 
årsager, fx for at understrege 
noget. Anvender spontant korrekte argumentative 
markører og konnektorer. Forståelsen er til stadighed korrekt i 
næsten alle sammenhænge og indbefatter sproglige og kulturelle 
finesser.  Interagerer let i næsten alle 
situationer. Forstår sproglige og ikke-sproglige udtryk og 
reagerer korrekt på dem.  
 
UDVIDET 
NIVEAU  
5 Udtale, tryk, rytme og 
intonation, der er påvirket 
af modersmålet eller 
regional variation, hæmmer sjældent forståelsen. Behersker til stadighed enkle grammatiske strukturer og 
sætningsmønstre. Der gøres 
forsøg med komplekse strukturer, men undertiden 
med meningsforstyrrende 
fejl.
 Ordforrådet er stort og præcist nok til at samtale 
effektivt om almindelige, 
konkrete og arbejdsrelaterede emner. Er god til at bruge 
omskrivninger. Ordforrådet 
er undertiden idiomatisk.
 Formår at tale længe og relativt ubesværet om kendte emner, 
men varierer ikke nødvendigvis 
talestrømmen som et stilistisk hjælpemiddel. Kan anvende 
korrekte argumentative 
markører og konnektorer. 
 Forståelsen er korrekt, når det drejer sig om almindelige, konkrete og 
arbejdsrelaterede emner, og for det 
meste korrekt, når der er tale om sproglige vanskeligheder, 
komplikationer eller uventede 
begivenheder. Kan forstå en række talevarianter (dialekt og/eller 
accent) eller stillejer.
 Svarene er umiddelbare, 
korrekte og informative. Er god 
til at tale og lytte i 
samtalesituationer.  
OPERATIONELT 
NIVEAU 4 Udtale, tryk, rytme og 
intonation påvirkes af 
modersmålet eller 
regional variation, men 
hæmmer kun af og til 
forståelsen.  Enkle grammatiske 
strukturer og 
sætningsmønstre anvendes 
kreativt og beherskes 
normalt. Der kan opstå 
fejl, især i usædvanlige 
eller uventede situationer, 
men de er sjældent Ordforrådet er normalt 
stort og præcist nok til at 
samtale effektivt om 
almindelige, konkrete og 
arbejdsrelaterede emner. 
Er ofte i stand til at bruge 
omskrivninger, hvis 
ordforrådet ikke rækker i Taler sammenhængende i et 
passende tempo. Taler 
undertiden mindre flydende 
ved overgang fra indøvede 
faste vendinger eller fagsprog 
til spontan interaktion, men 
dette er ikke til hinder for 
effektiv kommunikation. Kan Forståelsen er for det meste 
korrekt, når det drejer sig om 
almindelige, konkrete og 
arbejdsrelaterede emner og 
accenten eller måden at tale på er 
tilstrækkeligt forståelig for et 
internationalt samfund af 
sprogbrugere. Hvis der opstår Svarene er normalt 
umiddelbare, korrekte og 
informative. Indleder og fører 
en samtale selv i uventede 
situationer. Reagerer korrekt, 
når der ser ud til at 
forekomme misforståelser, 
ved at kontrollere, bekræfte 
 
DA 29  
 DA NIVEAU  UDTALE   
ANVENDER EN DIALEKT 
OG/ELLER ACCENT , DER ER 
FORSTÅELIG I LUFTFARTSMILJØET STRUKTUR   
DE RELEVANTE 
GRAMMATISKE STRUKTURER 
OG SÆTNINGSMØNSTRE BESTEMMES AF 
SPROGFUNKTIONER
, DER 
PASSER TIL OPGAVEN  ORDFORRÅD  UDTRYKSEVNE  FORSTÅELSE  INTERAKTION  
meningsforstyrrende.  usædvanlige eller uventede 
situationer.  anvende argumentative 
markører og konnektorer i 
begrænset omfang. Fyldord 
virker ikke distraherende.  sproglige vanskeligheder eller 
komplikationer eller indtræder 
uventede begivenheder, kan 
forståelsen være langsommere 
eller kræve afklarende spørgsmål. eller bede om afklarende 
oplysninger.  
 
DA 30  
 DA Sprogbedømmelsesskala: føropera tionelt niveau, elementært ni veau og førelementært niveau  
NIVEAU  UDTALE  
ANVENDER EN DIALEKT 
OG/ELLER ACCENT , DER 
ER FORSTÅELIG I 
LUFTFARTSMILJØET  STRUKTUR  
DE RELEVANTE GRAMMATISKE 
STRUKTURER OG 
SÆTNINGSMØNSTRE BESTEMMES AF 
SPROGFUNKTIONER
, DER 
PASSER TIL OPGAVEN  ORDFORRÅD  UDTRYKSEVNE  FORSTÅELSE  INTERAKTION  
 
FØROPERATIO -
NELT NIVEAU  
3 Udtale, tryk, rytme og 
intonation påvirkes af modersmålet eller regional 
variation og hæmmer ofte 
forståelsen. Enkle grammatiske strukturer og sætningsmønstre i 
forbindelse med 
forudsigelige situationer beherskes ikke altid 
tilstrækkeligt. Der opstår 
ofte meningsforstyrrende fejl.
 Ordforrådet er ofte stort og præcist nok til at samtale om almindelige, konkrete og 
arbejdsrelaterede emner, men 
det er begrænset, og ordvalget er ofte ukorrekt. Er 
ofte ude af stand til at bruge 
omskrivninger i mangel af ordforråd.
 Taler sammenhængende, men er ikke god til at formulere sig og holder for lange pauser. 
Tøvende eller langsom 
sprogbehandling kan forhindre effektiv kommunikation. 
Fyldord virker undertiden 
distraherende.
 Forståelsen er ofte korrekt, når det drejer sig om almindelige, konkrete og arbejdsrelaterede emner og 
accenten eller måden at tale på er 
tilstrækkeligt forståelig for et internationalt samfund af 
sprogbrugere. Kan have svært ved 
at forstå en sproglig vanskelighed eller en komplikation eller uventet 
begivenhed.
 Svarene er undertiden 
umiddelbare, korrekte og informative. Kan indlede og 
føre en samtale relativt 
ubesværet om kendte emner og i forudsigelige situationer. 
Reagerer generelt ikke korrekt i 
uventede situationer.
 
 
ELEMENTÆRT 
NIVEAU  
2 Udtale, tryk, rytme og 
intonation påvirkes kraftigt 
af modersmålet eller 
regional variation og hæmmer normalt 
forståelsen. Behersker kun i begrænset 
omfang nogle få enkle 
udenadlærte grammatiske 
strukturer og sætningsmønstre.  Begrænset ordforråd, der kun består af isolerede ord og 
udenadlærte vendinger.  Kan fremsætte meget korte, 
isolerede, udenadlærte ytringer 
med hyppige pauser og 
distraherende brug af fyldord i forsøg på at finde udtryk og 
udtale mindre velkendte ord.  Forståelsen er begrænset til 
isolerede, udenadlærte vendinger, 
når de udtales omhyggeligt og 
langsomt.  Reaktionstiden er langsom, og der reageres ofte ukorrekt. 
Interaktionen er begrænset til 
enkle rutineudvekslinger.  
FØRELEMEN -
TÆRT NIVEAU  
1 Niveauet er lavere end det 
elementære niveau.  Niveauet er lavere end det elementære niveau. Niveauet er lavere end det elementære niveau. Niveauet er lavere end det elementære niveau. Niveauet er lavere end det elementære niveau. Niveauet er lavere end det elementære niveau. 
 
DA 31  
 DA NB: Det operationelle niveau (niveau 4) kræves som minimum ved ra diotelefonikommunikation. Niveau 1 til 3 beskriver det førelemen tære, det elementære og det 
føroperationelle sprogfærdighedsniveau, som ligger under ICAO's krav til sprogfærdigheder. Niveau 5 og 6 beskriver det udvidede  niveau og ekspertniveauet, som ligger over 
det standardniveau, der kræves som minimum. Skalaen vil som helhed blive brugt som reference ved uddannelse og prøver med henbl ik på at hjælpe eleverne med at nå op på det 
af ICAO foreskrevne operationelle niveau (niveau 4).  
 
DA 32   DA BILAG III  
KRAV OG BETINGELSER, DER SKAL K NYTTES TIL CERTIFIKATER TIL 
UDDANNELSESUDBYDERE 
(1) De krav, der er nævnt i artikel 10 og 11, vedrører især: 
a) kursernes indhold, tilrettelæggelse og varighed b) tilrettelæggelsen af eksamener c) instruktørers og uddannelsespers onales kvalifikationer og erfaringer 
d) uddannelsesudbyderens faciliteter, udstyr og lokaler e) kvalitetsstyring ssystem og -processer 
f) tjenesternes kvalitet g) økonomisk styrke h) ansvars- og forsikringsdækning i) ejerforhold og orga nisatorisk struktur 
(2) Certifikaterne skal indeholde oplysninger om: 
a) den nationale tilsynsmyndighe d, som har udstedt certifikatet 
b) ansøgeren (navn og adresse) c) den type tjenester, som certificeres d) en erklæring om, at ansø geren opfylder kravene i punkt 1 
e) dato for certifikatets udste delse og dets gyldighedsperiode. 
(3) Til certifikatet kan der eventuelt kny ttes yderligere betingelser vedrørende: 
a) de operationelle specifikati oner for de berørte tjenester 
b) tidspunktet for, hvornår tjenesterne bør udøves c) alle andre retlige betingelser, som ikke  er specifikke for luftfartstjenester, fx 
betingelser, der vedrører suspendering eller inddragelse af certifikatet.