BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelsen af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 58/97

Hovedrapport (Januar 2000)

Den 20. december 1996 blev Rådets forordning (EF, EURATOM) nr. 58/97 om statistik over erhvervsstrukturer (forordning 58/97) vedtaget. Denne beretning, der er udarbejdet i henhold til nævnte forordning, beskæftiger sig primært med følgende:

* tilgængeligheden og kvaliteten af statistik over erhvervsstrukturer;

* den indsats, som Eurostat og de nationale myndigheder med ansvar for udarbejdelse af fællesskabsstatistik har gjort for at gennemføre forordning 58/97.

I de fleste tilfælde er den nationale statistikmyndighed den hovedansvarlige for udarbejdelsen af fællesskabsstatistik, men i mange medlemsstater bliver specifikke statistikker dog også udarbejdet af andre dele af den offentlige forvaltning. Som eksempel herpå kan nævnes statistik over forsikringsvirksomhed, som i mange lande udarbejdes af de nationale forsikringstilsynsorganer.

Er målet nået-

Målet med forordning 58/97 er i henhold til artikel 1 i forordningen at fastlægge en fælles ramme for indsamling, udarbejdelse, indberetning og evaluering af fællesskabsstatistikker om virksomhedernes struktur, aktiviteter, konkurrenceevne og resultater i Fællesskabet. Denne ramme for udarbejdelsen af fællesskabsstatistikker over erhvervsstrukturer fastsætter en række mål med hensyn til datatilgængelighed og kvalitet, bl.a. hvad angår dataenes dækning og aktualitet. I alle medlemsstaterne har det været nødvendigt at foretage ændringer med henblik på at opfylde de foreskrevne mål og derved bidrage til at forbedre EU-statistikkerne som helhed - det skal dog understreges, at der var store forskelle medlemsstaterne imellem med hensyn til, hvilke konkrete aspekter der skulle forbedres. Effektiviteten af gennemførelsen af forordning 58/97 skal bedømmes i forhold til dette mål. Analysen af datatilgængeligheden, kvaliteten og byrden er baseret på situationen, som den ser ud i skrivende stund [1]. I praksis er den derfor baseret på data vedrørende referenceårene 1995 og 1996, for hvilke alle medlemsstaterne har fremsendt data. Data vedrørende 1997 er tilgængelige for nogle få medlemsstater.

[1] Datatilgængeligheden er baseret på de ikke-fortrolige data, der er offentliggjort pr. 13. januar 2000 i Eurostats referencedatabase New Cronos.

Datatilgængelighed

Der er sket en markant forbedring med hensyn til mængden af tilgængelige data i den første del af den i forordningen omhandlede overgangsperiode. Så godt som alle landene har oplevet en generel forbedring i deres position, og datatilgængeligheden er mere end fordoblet. Ved afslutningen af referenceåret 1996 var over halvdelen af de data, der er anført i bilag 1 til forordning 58/97, allerede blevet tilvejebragt.

De største forbedringer er sket i tjenesteydelsessektoren, hvor udgangspunktet generelt var dårligst, og i mindre grad i bygge- og anlægssektoren. Også i industrierhvervene er der sket store forbedringer i EU som helhed, på trods af at positionen i visse medlemsstater er blevet forringet.

Datatilgængeligheden er fortsat svagest inden for energiforsyning, råstofudvinding og transport og kommunikation, idet offentlig postbefordring (undergruppe 64.11 i NACE Rev. 1) har den svageste datatilgængelighed i medlemsstaterne. Den svage dækning, der gør sig gældende for andre områder end fremstillingsvirksomhed, betyder, at muligheden for at udarbejde samlede EU-tal på basis af data for samtlige 15 medlemsstater er begrænset. EU-totaler kan således kun beregnes for et yderst begrænset antal variabler i 7 af de 23 hovedgrupper inden for fremstillingsvirksomhed, der er opført i NACE Rev. 1. For ingen af de andre aktiviteter kan der beregnes samlede EU-tal uden anvendelse af estimater, navnlig ikke for tjenesteydelsesaktiviteterne.

For ingen af de hovedvariabler, der er anført i bilag 1 til forordning 58/97, kan datatilgængeligheden siges at være svag. Hvad de sektorspecifikke bilag 2, 3 og 4 til forordning 58/97 angår, er der imidlertid en række problemområder, navnlig indikatorerne for forskning og udvikling, idet det dog skal bemærkes, at data for de sidste to år af overgangsperioden generelt ikke er indberettet endnu.

Aktualitet

Aktuelle data er et af de vigtigste kvalitetsaspekter, men i betragtning af at det mest kritiske punkt for industrisektorerne er forringelsen af dataenes aktualitet, og at problemet er lige så stort inden for tjenesteydelser, skal dette kvalitetsaspekt gøres til genstand for en særskilt undersøgelse. Dette problem kan bl.a. skyldes, at det tager lang tid for medlemsstaterne og Kommissionen tager at udarbejde dataene, eller at der er ved at blive foretaget ændringer i estimationsmetoderne for manglende data eller data, som bliver leveret for sent. Forsinkelserne i datatilgængeligheden skal ses på baggrund af, at flere lande er ved at indføre nye undersøgelsessystemer i tjenesteydelsessektorerne eller foretage omfattende ændringer af eksisterende systemer. Trods disse forsinkelser i dataformidlingen er forsinkelserne i indberetningen af data generelt blevet mindre mellem 1995 og 1996. Eurostat vil fortsætte bestræbelserne på at fremskynde databehandlingsprocedurerne med henblik på at gøre dataene tilgængelige for brugerne hurtigere. Eurostat vil desuden fortsætte revisionen af sin politik for formidling af statistikker over erhvervsstrukturer med henblik på at fremskynde offentliggørelsen og forbedre de anvendte formidlingsmetoder.

Dataenes aktualitet betragtes som et af de vigtigste brugerproblemer, som Eurostat og medlemsstaterne nøje må overvåge fremover. Med henblik på at gøre dataene tilgængelige for brugerne hurtigere end fastsat for endelige resultater i forordning 58/97, er det nødvendigt, at medlemsstaterne og Kommissionen øger indsatsen for at forbedre tilgængeligheden af foreløbige resultater, som er yderst svag i øjeblikket. Kommissionen vil desuden fortsætte med at udarbejde skøn inden for fremstillingsvirksomhed, som den har gjort i adskillige år, og den vil undersøge mulighederne for at udvikle estimationsmetoder i andre sektorer med henblik på at sikre, at der kan udarbejdes et første skøn for hovedvariabler inden fire måneder efter afslutningen af referenceåret.

Kvalitetsevaluering og vurdering af byrden

Der er udført et omfattende teoretisk arbejde med at fastlægge en holdbar definition af kvalitet i forbindelse med statistikker over erhvervsstrukturer samt hensigtsmæssige kvalitetsmål. Grundlaget herfor har været analyser udført på nationalt plan af Sveriges Statistik og Office for National Statistics i Det Forenede Kongerige. Der sættes nu fokus på evaluering af gennemførligheden af disse kvalitetsmål og tilskyndelse til en mere udbredt anvendelse, og disse bestræbelser vil blive videreført fremover.

Der er i den senere tid sket en vis udvikling med hensyn til måling af nøjagtigheden af data vedrørende de i forordning 58/97 anførte hovedvariabler. Der er således vedtaget en kommissionsforordning, som fastsætter kriterier for evaluering af kvaliteten. En syntese for EU som helhed forventes at foreligge i løbet af 2000, hvilket vil være et markant fremskridt. Eurostat ønsker, at indførelsen af kvalitetshensyn sker gradvis. En sådan fremgangsmåde er nødvendig, dels fordi kvalitetsmåling er omkostningskrævende, både hvad angår menneskelige og finansielle ressourcer, og dels fordi de nationale statistikmyndigheders erfaringer på dette område er yderst forskellige. Endelig skal det understreges, at den stadig mere udbredte anvendelse af administrative kilder og af avancerede statistiske metoder, der generelt tager sigte på at mindske byrden for respondenterne, kræver et omfattende teoretisk udviklingsarbejde med henblik på at muliggøre en retmæssig måling af nøjagtigheden af disse data.

Eurostat ønsker at gøre overvågning af kvaliteten af statistikker over erhvervsstrukturer, og om nødvendigt forbedringer heraf, til et af hovedindsatsområderne i de kommende år gennem et tæt samarbejde med medlemsstaterne.

Der er kun sket små fremskridt med vurderingen af respondentbyrden. Traditionelt har kun meget få medlemsstater indsamlet oplysninger herom på et regelmæssigt, systematisk grundlag (med Nederlandene og Det Forenede Kongerige som de vigtigste undtagelser), men flere har foretaget engangsundersøgelser. Kvantitative oplysninger om respondentbyrden kan naturligvis fremskaffes, men der gør sig den paradoksale situation gældende, at indsamlingen af sådanne oplysninger i sig selv kan resultere i en forøgelse af respondentbyrden. Det nyligt påbegyndte arbejde med at vurdere byrden i medlemsstaterne har vist, hvilke vanskeligheder der er forbundet med at foretage en relevant kvantitativ vurdering for EU som helhed, idet det største problem består i at analysere sammenhængen mellem den anslåede byrde og oplysninger om tilgængeligheden og kvaliteten af de udarbejdede og formidlede statistiske oplysninger.

Den fremtidige indsats på dette område, som efter Eurostats mening bør intensiveres, skal tage sigte på at undersøge forbindelserne mellem statistisk respondentbyrde, kvalitet (herunder datatilgængelighed), brugerbehov og den generelle administrative byrde.

Gennemførelse

Nationale bestræbelser på at forbedre udarbejdelsen af data

Der tegner sig generelt et yderst positivt billede af medlemsstaternes og Norges gennemførelse af forordningen. Ved gennemførelsen er der især fokuseret på en udvidelse af nationale erhvervsstatistikker til at omfatte dele af erhvervslivet, for hvilke erhvervsstatistik enten ikke var tilgængelig eller var ekstremt svag, tillige med en rationalisering af eksisterende systemer. I de tilfælde, hvor de nationale forhold tillader det, er der desuden

truffet foranstaltninger til at udvide anvendelsen af administrative data [2] med henblik på at mindske respondentbyrden, selv om dette kan have ført til øgede omkostninger for de statistiske kontorer, og følgerne for kvaliteten ikke nødvendigvis er positiv. Den detaljerede rapport, som følger efter hovedrapporten, indeholder oplysninger om de enkelte medlemsstaters udgangsposition og om den indsats, der er gjort i de respektive lande siden referenceåret 1995. De nedenstående tre eksempler viser, hvilke typer foranstaltninger der er gennemført og de forskellige forhold, hvorunder statistikker over erhvervsstrukturer udarbejdes.

[2] I forbindelse med statistikker over erhvervsstrukturer findes der ikke en formel definition af administrative data. Her anvendes udtrykket i betydningen alle de data, der indsamles med regelmæssige mellemrum af andre offentlige myndigheder end statistiske myndigheder til eget brug og ikke primært i statistiske øjemed. Skatteangivelser, offentliggjorte regnskaber og beskæftigelsesdata fra socialsikringsinstanser er de hyppigst anvendte af de statistiske myndigheder.

For det første dækkede det eksisterende system af årlige statistikker over erhvervsstrukturer i nogle medlemsstater ikke alle aktiviteter, navnlig ikke inden for tjenesteydelser. Et eksempel herpå er Østrig, hvor der før 1995 kun blev foretaget undersøgelser på årsbasis af industriaktiviteter. Tjenesteydelser indgik i tællinger af andre foretagender end landbrugsbedrifter, som blev gennemført med store intervaller (1976, 1983 and 1988). I 1995 foretog det østrigske statistiske kontor en tælling, som omfattede både industri og tjenesteydelser. Fra og med referenceåret 1997 er der indført en årlig dataindsamling med en stikprøveundersøgelse, der udvider den årlige undersøgelses dækning til foruden industrien også at omfatte tjenesteydelser.

For det andet er det lykkedes en række medlemsstater at udvide datatilgængeligheden med henblik på opfyldelse af kravene i forordning 58/97 via ny eller mere omfattende adgang til administrative kilder. I Finland var regnskabsundersøgelsen før 1995 ufuldstændig med hensyn til sektordækning, for så vidt som den ikke medtog visse transport- og kommunikationsaktiviteter, virksomhed i forbindelse med fast ejendom, udlejning, forsknings- og udviklingsvirksomhed og visse forretningsserviceaktiviteter Undersøgelsen omfattede heller ikke virksomheder med mindre end 50 ansatte inden for hotel- og restaurationsvirksomhed og i et af transporterhvervene. Administrative data er blevet anvendt til at udvide datatilgængeligheden til alle de tjenesteydelsesaktiviteter, der kræves i henhold til forordning 58/97, og til data for de mindre virksomheder, som for visse aktiviteters vedkommende ikke var medtaget i undersøgelsen. I Finlands tilfælde har tilgængeligheden af administrative data desuden betydet, at det ikke længere er nødvendigt at medtage mindre virksomheder i regnskabsundersøgelsen.

I nogle medlemsstater var størrelsen og sektordækningen stort set fuldstændig, af og til med nogle få huller, og datatilgængeligheden vedrørende variabler blev suppleret fra flere forskellige kilder. Det var f.eks. tilfældet i Det Forenede Kongerige, hvor der nu er foretaget en rationalisering med indførelsen af en årlig erhvervsundersøgelse, som har erstattet de separate tællinger inden for fremstillings- og bygge- og anlægsvirksomhed og de ligeledes separat undersøgelser inden for detail- og engroshandel og handel med motorkøretøjer, virksomhed i forbindelse med fast ejendom, cateringvirksomhed og forretningsservice og desuden også omfatter en tidligere separat beskæftigelsesundersøgelse.

Alt i alt har disse og lignende bestræbelser betydet, at de fleste medlemsstater er nået et langt skridt videre med hensyn til at opfylde de obligatoriske krav i forordning 58/97. I skrivende stund er der kun modtaget data for referenceåret 1997 fra nogle få medlemsstater, men de fleste er ved at være færdige med disse undersøgelser, og undersøgelserne vedrørende referenceåret 1998 er ligeledes langt fremme. Det vil sige, at selv om der ikke altid foreligger data som belæg for bestræbelserne, gøres der reelt en seriøs indsats for at sikre bred tilgængelighed af data for referenceperioden 1999.

Generelle gennemførelsesforanstaltninger

På grundlag af den i forordning 58/97 fastsatte komitologiprocedure har Kommissionen vedtaget en række standarder i tilknytning til gennemførelsen af forordning 58/97. De omfatter bl.a. en præcis beskrivelse af de dataserier, der skal indsendes til Kommissionen, definitioner af de fleste variabler og en liste over kvalitetsmålingskriterier.

Foruden disse formelle gennemførelsesforanstaltninger og det tidligere omtalte arbejde med at definere og måle kvalitet, har især følgende metodologiske områder været genstand for omfattende udviklingsarbejde : i) respondenternes byrde ii) behandling af fortrolige data.

Respondentbyrden

Anvendelsen af administrative data kan lette respondenternes byrde på forskellig vise, bl.a. ved at:

- en del af populationen kan holdes ude fra statistiske undersøgelser (f.eks. Belgien, Danmark, Frankrig, Finland og Sverige [3]);

[3] I de fleste af disse lande anvendes administrative data for små virksomheder, og i nogle tilfælde også for bestemte aktiviteter såsom liberale erhverv i Belgien.

- stikprøvernes omfang kan begrænses ved at supplere statistiske undersøgelser med administrative oplysninger (f.eks. Italien [4]);

[4] Den italienske statistiske myndighed har hævet tærsklen fra 20 til 100 beskæftigede; over denne tærskel foretager den udtømmende undersøgelser, og under tærsklen foretager den stikprøveundersøgelser og anvender administrative data.

- besvarelsen af spørgeskemaer kan lettes ved at reducere antallet af spørgsmål (f.eks. Det Forenede Kongerige [5]).

[5] Det Forenede Kongerige har fjernet spørgsmål vedrørende regionale data fra den statistiske beskæftigelsesundersøgelse og anvender i stedet administrative data.

Udarbejdelse af statistikker på grundlag af administrative data kan indebære en række fordele, men anvendelsen af administrative kilder kan også være problematisk af forskellige årsager, bl.a. hvad angår definitionerne af de anvendte administrative enheder og de definitioner, der anvendes i de oplysninger, der er tilgængelige i kilderne, samt datakvaliteten og eventuelle databrud som følge af administrative ændringer. Eurostats rolle har i den forbindelse bestået i at fungere som et internationalt forum til drøftelse af ideer og fremgangsmåder og at dokumentere og udbrede bedste praksis i EØS. Eurostat vil også fremover spille en sådan rolle, navnlig med henblik på at bistå medlemsstaterne med udvikling og udbredelse af bedste praksis med hensyn til mindskelse af respondentbyrden, idet der især vil blive lagt vægt på anvendelse og kombination af administrative data, udarbejdelse af skøn og fremme af hensigtsmæssige stikprøveteknikker såsom rotationsundersøgelser og flerårige stikprøver.

En beslægtet aktivitet, der længe har været praktiseret i nogle medlemsstater (f.eks. Frankrig og Portugal), og som andre for nylig er begyndt at anvende (Grækenland og Sverige), går ud på at tilnærme de definitioner og den terminologi, der anvendes i henholdsvis statistiske undersøgelser og administrative kilder. Et eksempel herpå er bestræbelserne på at tilnærme terminologien og præsentationen i statistiske spørgeskemaer til de former, der anvendes i virksomhedsregnskaber. Muligheden for en mere aktiv kontakt til de organer, der er ansvarlige for fastlæggelsen af administrative standarder med henblik på at få indflydelse på den terminologi og den struktur, de anvender, således at rapporteringskravene kan kombineres, er et yderligere skridt, der i øjeblikket undersøges i Finland og Norge. Såvel de nationale statistiske myndigheder som Kommissionen må til stadighed være opmærksomme på nødvendigheden af at undgå unødige diskrepanser mellem statistiske krav og andre administrative krav med henblik på at fremme udarbejdelsen af EU-statistikker over erhvervsstrukturer af høj kvalitet.

Selv om sammenkoblingen med administrative standarder primært ses i relation til bestræbelserne på at lette byrden for respondenterne, kan spørgsmålet ikke adskilles fra kvalitet. Erhvervsstatistik afhænger i stadig højere grad af andre administrative standarder, og derfor er kvaliteten af EU-erhvervsstatistik blandt andre faktorer afhængig af, i hvilken grad disse administrative standarder er harmoniserede. Harmoniseringen af EU-standarder er i sig selv ikke tilstrækkelig, idet en stigende andel EU-grupper, især store selskaber, vælger ikke at anvende EU-standarder ved udarbejdelsen af deres regnskaber, bl.a. for at få adgang til international finansiering, og dette vil utvivlsomt få følger for, hvilken type regnskabsdata, der er tilgængelige for firmastatistikkerne.

Fortrolighed

Det andet område, fortolighedsspørgsmålet, er stadig et stort problem for EU-erhvervsstatistikkerne på trods af, at medlemsstaterne i henhold til forordning 58/97 er forpligtet til at indberette fortrolige data. Dataformidlingen for EU som helhed begrænses kraftigt af problemer med statistisk fortrolighed. Som eksempel kan nævnes, at det i 1996 for fremstillingssektoren kun var muligt at videreformidle oplysninger vedrørende 38 af 103 [6] grupper i NACE Rev. 1 for EU som helhed, selv efter at der var udarbejdet skøn for et antal data, som ikke var blevet indberettet. Dette problem er i øjeblikket mest akut inden for fremstillingsvirksomhed og mindre inden for andre områder, eftersom der kun er få andre aktiviteter, hvor alle 15 medlemsstater indsender data, eller hvor der kan udarbejdes pålidelige skøn. Efterhånden som medlemsstaternes gennemførelsesbestræbelser fører til større datatilgængelighed, vil dette problem uundgåeligt vokse, og en løsning må findes. Én mulighed er at revurdere balancen mellem tilgængeligheden af nationale data og samlede data for EU og mellem formidlingen af detaljerede og aggregerede data.

[6] Elleve af de 103 grupper kan ikke offentliggøres af andre årsager end fortrolighedshensyn.

Et charter om behandling af fortrolige oplysninger i forbindelse med udarbejdelse af statistik over erhvervsstrukturer er blevet vedtaget med henblik på at opnå en kompatibel behandling af fortrolige data i henholdsvis medlemsstaterne og Eurostat. Der må indgås en ny aftale om fortrolige data mellem medlemsstaterne og Eurostat. Eurostat agter at opdatere charteret om behandling af fortrolige oplysninger, således at det tager højde for den generelle udvikling i principperne for behandling af fortrolige oplysninger på EU-plan og bidrager til at skabe betingelser for formidling af flere EU-statistikker over erhvervsstrukturer til brugerne. Uden en sådan aftale vil målet om tilrådighedsstillelse af EU-statistikker over erhvervsstrukturer kun kunne nås på et overfladisk plan ved at data tilvejebringes af medlemsstaterne og offentliggøres for hver enkelt medlemsstat, men den egentlige målsætning om formidling af EU-data vil ikke blive opfyldt.

Statistiske enheder og den nationale anvendelse af definitionerne

Ud over de ovennævnte områder, hvor der allerede er gjort et betydeligt stykke arbejde, er der en række andre spørgsmål, der skal tages op i den kommende tid. Der er identificeret to hovedområder, hvor fremskridt er nødvendige for at forbedre statistikkerne over EU-erhvervsstrukturer.

Det er således nødvendigt med nye overvejelser over den erhvervsstatistiske anvendelse af forskellige typer statistiske enheder som grundlag for udarbejdelse af ikke-regionale data, med andre ord de overordnede dataserier. Forordning 58/97 kalkulerer med anvendelsen af to sådanne enheder, nemlig firmaet og den faglige enhed. Der er behov for yderligere undersøgelser vedrørende disse statistiske enheder, deres opførelse i statistiske virksomhedsregistre og deres egnethed til analytiske formål, baseret på de indvundne erfaringer siden ikrafttrædelsen af forordningen om oprettelse i statistiske øjemed af registre over foretagender og forordning 58/97. Der er tre typer problemer forbundet med disse ikke-regionale enheder:

- indsamling af data om enheder, der er stærkt homogene med hensyn til de aktiviteter, de udfører, er et vanskeligt forehavende, men hvis det ikke gøres, kan de heraf resulterende sektorstatistikker over erhvervsstrukturer indeholde en stor procentdel biaktiviteter; det er med andre ord vanskeligt, men nødvendigt at underopdele aktiviteten i enheder med flere aktiviteter i mere homogene dele;

- grupper af retlige enheder, som er indbyrdes tæt forbundet, skal behandles på en måde, der afspejler den økonomiske realitet, at de ikke er uafhængige af hinanden;

- erhvervslivet er forskelligt indrettet i EU's medlemsstater, bl.a. på grund af historisk betingede organisationsformer og aktuelle fiskale og administrative forhold, og det gør det vanskeligt at udarbejde en fælles definition af en eller flere typer enheder, som vil blive fortolket på en sådan måde, at der kan udarbejdes sammenlignelige EU-erhvervsstatistikker.

Det er nødvendigt at finde en løsning på disse problemer, hvis det skal være muligt at udarbejde EU-erhvervsstatistikker ved at addere resultaterne for de enkelte medlemsstater.

Et område, der er viet ringe opmærksomhed i forbindelse med udarbejdelsen af statistikker over erhvervsstrukturer, er anvendelsen af EU-definitioner på nationalt plan. På trods af at EU-definitionerne er udarbejdet med stor omhu og først er vedtaget efter langvarige drøftelser med nationale eksperter, er der efter Eurostats mening behov for en nærmere undersøgelse af, i hvor høj grad forskelle i vigtige indikatorer som omsætning, produktionsværdi, værditilvækst og investering kan henføres til forskellig anvendelse af definitionerne snarere end til underliggende forskelle i de nationale erhvervsmiljøer.

fremtidsperspektiver

Hovedmålsætningen på mellemlang sigt er en fuldstændig gennemførelse af forordning 58/97, således at Kommissionen bliver i stand til at udarbejde aggregerede kvalitetstal for Den Europæiske Union inden for en rimelig frist efter referenceperiodens afslutning. Men hvis statistikkerne over erhvervsstrukturer skal kunne forblive ajourførte og relevante, skal de nødvendigvis også tilpasses. Følgende er nødvendige betingelser for en vellykket videreudvikling:

- erkendelse hos dataleverandører og -brugere af behovet for videreudvikling afvejet imod behovet for en vis stabilitet

- opfølgning af udviklingen i brugernes behov, - i EU-institutionerne og på nationalt og regionalt plan

- opfølgning af ændringer i produktionsmetoder, beskæftigelsesmønstre og virksomhedsforbindelser

- fastlæggelse af prioriteter inden for rammerne af de disponible ressourcer.

I en situation med begrænsede finansielle og menneskelige ressourcer kan en sådan tilpasning forekomme at være i modstrid med målet om fuld gennemførelse af forordningen. Gennemførelsen af forordning 58/97 bør imidlertid ikke udelukke videreudvikling af statistik over erhvervsstrukturer uden for rammerne af denne retsakt. Det er bl.a. nødvendigt at kunne reagere hurtigere og mere fleksibelt på visse brugerbehov, end det er muligt med et retsinstrument som forordning 58/97. For at undgå, at der lægges stadig større byrder på respondenterne og de nationale statistiske myndigheder vil Eurostat med jævne mellemrum tage kravene i forordning 58/97 op til nyvurdering for at sikre, at områder af aftagende betydning og relevans udgår af de obligatoriske krav.

Eurostat vil i samarbejde med de nationale statistiske myndigheder udarbejde et treårigt program for udvikling af statistik over erhvervsstrukturer, som bl.a. omfatter de endnu ikke behandlede emner for pilotundersøgelser, der er fastsat i forordning 58/97, og andre vigtige emner.

De prioriterede emneområder, der skal gøres til genstand for videreudvikling i løbet af det kommende år, er statistik over forretningsservice og virksomhedsdemografi/jobskabelse. Det forventes ligeledes, at visse igangværende projekter, som Eurostat og medlemsstaterne gennemfører uden for anvendelsesområdet for forordning 58/97, kan indstilles, hvis brugerne af statistik fra disse projekter kan gå med til, at en stor del af deres datakrav imødekommes med forordning 58/97. Det forventes bl.a. at dette ved afslutningen af referenceåret 1999 vil være tilfældet for de specielle projekter, der blev iværksat sidst i 1980'erne og begyndelsen af 1990'erne vedrørende statistik vedrørende små og mellemstore virksomheder.

Kommissionen agter i løbet af 2000 og 2001 at udarbejde en række forslag til ændring af forordning 58/97, bl.a. vedrørende pengeinstitutter, finansierings- og forsikringsvirksomhed og servicevirksomhed i tilknytning hertil samt pensionsforsikring, og en udbygning af listen over variabler, der anvendes til observation af virksomhedernes udgifter til miljøbeskyttelse.

Anbefalinger

Følgende anbefalinger er identificeret i denne hovedrapport:

De medlemsstater, som endnu ikke fuldt ud opfylder kravene i bilag 1 til forordning 58/97 med hensyn til aktivitets- og størrelsesdækning, bør fokusere på at opfylde dette første mål;

Eurostat fortsætter bestræbelserne på at gøre dataene hurtigere tilgængelige ved at forbedre databehandlingsprocedurerne og formidlingsmetoderne;

På baggrund af behovet for samlede EU-tal vil Eurostat fortsætte med at udarbejde skøn for manglende data og udvide denne aktivitet til også at gælde andre sektorer end fremstillingsvirksomhed og vil også fremover støtte de nationale statistiske myndigheder ved udarbejdelsen af foreløbige resultater; de medlemsstater, som endnu ikke overholder den frist for indberetning af data for de endelige resultater, der er fastsat i bilag 1 til forordning 58/97, bør fokusere på dette kvalitetsaspekt;

Eurostat og de nationale statistiske myndigheder må arbejde på at finde frem til en ny praksis vedrørende identificering og behandling af fortrolige oplysninger med henblik på en væsentlig forbedring af tilgængeligheden af samlede EU-tal;

Eurostat vurderer med jævne mellemrum relevansen af de data, der kræves i henhold til forordning 58/97 og mere generelt de data, der indgår i statistikker over erhvervsstrukturer, med henblik på ikke blot at sikre, at nye eller stærkere statistiske behov imødekommes, men også at data vedrørende områder af aftagende betydning og relevans udgår med henblik på at mindske presset på de nationale statistiske myndigheder og respondenterne.

Det er nødvendigt, at Eurostat og de nationale statistiske myndigheder fortsætter overvejelserne over kvalitet i forbindelse statistikker over erhvervsstrukturer; der er især behov for yderligere overvejelser over de mest hensigtsmæssige ikke-regionale statistiske enheder, anvendelsen af definitionerne af variabler og yderligere harmonisering af koncepter;

Det er nødvendigt, at Eurostat og de nationale statistiske myndigheder fortsætter arbejdet med at vurdere respondentbyrden og kvaliteten;

De nationale statistiske myndigheder må fortsætte bestræbelserne på at finde frem til metoder, der kan mindske byrden for respondenterne, og Eurostat fortsætter med at dokumentere og udbrede god og bedste praksis på dette område og støtte og fremme de nationale statistiske myndigheders bestræbelser.

Detaljeret rapport (Januar 2000)

INDHOLDSFORTEGNELSE

DEL I Gennemførelse af forordning 58/97 og påtænkte videreudviklingsforanstaltninger

1.1 Resume af del I

1.2 Baggrund for forordning 58/97

1.3 Videreudvikling af strukturen

1.4 Medlemsstaternes gennemførelse af forordning 58/97

1.5 Gennemførelse på europæisk plan

1.6 Udviklingsperspektiver

DEL II

Formidling og anvendelse af data

2.1 Resume af del II

2.2 Databrugere

2.3 Data

2.4 Fortrolighed og formidling 67

2.5 Datasammenlignelighed 68

DEL III

Datakvalitet

3.1 Resumé af del III 76

3.2 Behov for en kvalitetspolitik og principperne herfor 76

3.3 Første fremskridt 77

3.4 Nøjagtighed, gradvis implementering 79

DEL IV

Omkostninger for virksomhederne

4.1 Resumé af del IV 80

4.2 Respondentbyrden 80

BILAG

Bilag 1 : NACE Rev. 1

Bilag 2 : Ordforklaringer 91

Bilag 3 : Tabeller til del II 100

DEL I

Gennemførelse af forordning 58/97 og påtænkte videreudviklingsforanstaltninger

1.1 Resumé af del I

Den 20. december 1996 blev Rådets forordning (EF, EURATOM) nr. 58/97 om statistik over erhvervsstrukturer vedtaget. Målet med forordning 58/97 er i henhold til artikel 1 i forordningen at fastlægge en fælles ramme for indsamling, udarbejdelse, indberetning og evaluering af fællesskabsstatistikker om virksomhedernes struktur, aktiviteter, konkurrenceevne og resultater i Fællesskabet.

I det følgende resumé gives en oversigt over de vigtigste tiltag, der er iværksat i perioden mellem referenceårene 1995 og 1998, samt over de vigtigste problemer, der endnu mangler at blive løst i forbindelse med de enkelte medlemsstaters gennemførelse af forordning 58/97. Problemkataloget vedrører hovedsagelig kravene i bilag 1 til forordning 58/97; i punkt 1.4 i nærværende beretning beskrives de iværksatte foranstaltninger land for land, og der gives yderligere oplysninger om de problemer, der endnu mangler at blive løst med henblik på en fuldstændig gennemførelse af alle bilagene.

Nationale foranstaltninger

Belgien: et nyt undersøgelsessystem er taget i brug for referenceåret 1995 med et nyt nationalt retsgrundlag. Hermed er størstedelen af kravene i forordning 58/97 opfyldt.

Danmark: hovedafdeling C (undtagen hovedgruppe 11), D, F og hovedgruppe 52 i NACE Rev. 1 har siden referenceåret 1995 været dækket af en ny regnskabsstatistisk undersøgelse. For referenceåret 1998 tilføjedes hovedgruppe 51 i hovedafdeling G.

Tyskland: der er udarbejdet skøn vedrørende to variabler i hovedafdeling H for de år, hvor undersøgelsen ikke er gennemført (1996 og 1998).

Grækenland: der er indført en undersøgelse vedrørende bygge- og anlægssektoren for referenceperioden 1997, som omfatter alle de variabler, der er anført i forordning 58/97. Inden for tjenesteydelser skal der indføres et fuldstændig nyt erhvervsstatistiksystem. Fra og med referenceperioden 1995 er der udarbejdet planer for årlige firmabaserede undersøgelser vedrørende følgende aktiviteter: hovedafdeling G og H, undergruppe 60.22, 60.23, 60.24, 63.12, gruppe 63.3, undergruppe 64.12, hovedgruppe 61, hovedgruppe 65 og 66, gruppe 92.1 og 92.2 i NACE Rev. 1.

Spanien: 1998 vil være det første referenceår, for hvilket der indføres et nyt toårigt undersøgelsessystem i tjenesteydelsessektoren, som hvert andet år dækker alle tjenesteydelsesaktiviteter. For referenceåret 1998 bliver der udarbejdet statistikker vedrørende hovedafdeling G og H, gruppe 63.3, hovedgruppe 64 og 72, undergruppe 74.13, gruppe 74.4 til 74.7 og dele af hovedafdeling O og for de resterende tjenesteydelsesaktiviteter det følgende år. Undersøgelsen i bygge- og anlægssektoren har siden 1996 været baseret på det samme centrale register, der anvendes som grundlag for industri- og tjenesteydelsesstatistik.

Frankrig: en ny generation undersøgelser (den fjerde) er gradvist blevet indfaset imellem referenceårene 1996 og 1997. Den nye undersøgelse i bygge- og anlægssektoren indledtes med referenceperioden 1997, og undersøgelsen i industri- og fødevaresektoren blev revideret for 1996-referenceperioden. Fra og med referenceperioden 1996 dækker dataene for industrien alle virksomheder uanset størrelse. Siden referenceåret 1996 er alle de manglende aktiviteter inden for transport og kommunikation blevet dækket enten vis udbygning af de gennemførte undersøgelser eller på grundlag af skøn. Aktivitetsdækningen inden for tjenesteydelser vil i referenceåret 1998 blive udvidet til at dække størstedelen af gruppe 55.2 i NACE Rev. 1.

Irland: i industrisektoren blev der i tiden mellem referenceårene 1995 og 1996 foretaget omfattende ændringer af de spørgeskemaer, der fremsendes til virksomhederne. I tjenesteydelsessektoren var den væsentligste ændring, at den årlige undersøgelse blev udvidet til at dække 1 hovedafdeling G, H, I og K i NACE Rev. 1 fra referenceåret 1996.

Italien: fra og med den undersøgelse, der omhandler referenceåret 1995, er de eksisterende undersøgelser vedrørende virksomheder af forskellig størrelse, hvor det har været nødvendigt, blevet udvidet med henblik på at matche aktivitetsdækningen i henhold til forordning 58/97. For begge undersøgelser blev der indført et nyt spørgeskema i referenceåret 1996. Fra referenceåret 1998 vil der blive gjort større brug af administrative kilder og stikprøveundersøgelser.

Luxembourg: for referenceåret 1996 blev der udviklet et nyt undersøgelsessystem, som opfylder størstedelen af kravene i forordning 58/97.

Nederlandene: i industrien vil spørgeskemaerne blive udvidet for hovedafdeling C i NACE Rev. 1. I hovedafdeling E vil virksomheder med mindre end 20 ansatte tillige blive dækket af en pilotundersøgelse i referenceåret 1998. Investeringsdata vil blive indsamlet via stikprøveundersøgelser for virksomheder med mindre end 20 ansatte i hovedafdeling C til F. Undergruppe 52.31 er blevet tilføjet til den sektorspecifikke dækning, og gruppe 51.1 vil blive tilføjet senere.

Østrig: i referenceåret 1995 blev der foretaget en totaltælling med en ny række spørgeskemaer. Siden referenceåret 1997 er der foretaget en årlig undersøgelse, som stort set svarer til den tælling, der blev foretaget i referenceåret 1995, men som indfører virksomhedsstikprøver.

Portugal: i referenceåret 1996 indførtes en ny generation spørgeskemaer, som dækker alle sektorer. Den nye årlige undersøgelse har ingen nedre størrelsestærskel.

Finland: for industrierhvervene var spørgeskemaet allerede i referenceåret 1995 blevet revideret i overensstemmelse med Kommissionens forslag til forordning 58/97. Data vedrørende bygge- og anlægssektoren blev for første gang udarbejdet for referenceåret 1995. Siden 1995 har administrative data været tilgængelige for alle de tjenesteydelsesaktiviteter, der obligatorisk er omfattet af forordning 58/97, og de supplerer således den finske tjenesteydelsesstatistiks dækning.

Sverige: i referenceåret 1997 blev to eksisterende undersøgelser slået sammen. Den nye undersøgelse omfatter nu også bygge- og anlægssektoren. Inden for tjenesteydelser har regnskabsstatistikken været udtømmende siden referenceperioden 1996. Aktivitetsdækningen blev for referenceperioden 1997 udvidet til at omfatte hovedafdeling 70 i NACE Rev. 1.

Det Forenede Kongerige: i referenceåret 1995 blev størrelsestærsklerne for industri- og bygge- og anlægssektoren helt afskaffet. I referenceåret 1996 blev tjenesteydelsesdækningen udvidet til gruppe 60.1 og hovedgruppe 62 og 63 i NACE Rev. 1. I referenceåret 1998 blev der tilføjet nye variabler til spørgeskemaet, og undersøgelsesdækningen blev udvidet til undergruppe 64.11 i NACE Rev. 1.

Norge: statistik over erhvervsstrukturer for gruppe 40.1 og hovedgruppe 41 i NACE Rev. 1 vil blive udarbejdet fra referenceperioden 1998. For referenceåret 1995 blev der indført en firmabaseret undersøgelse vedrørende hovedafdeling G og K i NACE Rev. 1. I referenceåret 1996 fjernedes de eksisterende tærskler, og dækningen blev udvidet til hovedafdeling I i NACE Rev. 1. I referenceåret 1997 blev dækningen udvidet til hovedafdeling H. Der er foretaget en omfattende revision af forsikringsstatistikkerne, således at de fra 1998 fuldt ud opfylder kravene i forordning 58/97.

Tilbageværende problemer i medlemsstaterne

Belgien: det er ikke sandsynligt, at dataene vedrørende referenceåret 1999 vil blive indberettet inden for den fastsatte frist på 18 måneder.

Danmark: der forventes ingen nævneværdige problemer

Tyskland: i industrisektoren vil kun visse variabler være tilgængelige for virksomheder af alle størrelser, indtil der kan gennemføres en undersøgelse af små virksomheder, hvilket afhænger af færdiggørelsen af virksomhedsregistret. For referenceåret 1999 vil der blive gjort forsøg på at udvide listen af variabler, for hvilke statistiske data er tilgængelige for små virksomheder og håndværksvirksomheder, således at den dækker hele listen i henhold til forordning 58/97. For transport, kommunikation og virksomhedsservice vil data kun være tilgængelige for et lille antal variabler baseret på administrative data eller data fra eksisterende undersøgelser. Denne situation forventes at vare ved i det mindste indtil referenceåret 2000 og måske længere.

Grækenland: tilgængeligheden af data for tjenesteydelsessektoren er usikker.

Spanien: det spanske statistiske systems evne til at opfylde alle kravene for bygge- og anlægssektoren er uvis. Tilgængeligheden af statistikker for tjenesteydelser vil være betinget af en vellykket gennemførelse af det nye integrerede system af tjenesteydelsesstatistikker for referenceårene 1998 og 1999.

Frankrig: der forventes ingen nævneværdige problemer.

Irland: der foreligger endnu ingen forslag om at afskaffe de eksisterende tærskler i industrien og bygge- og anlægssektoren på henholdsvis 3 og 20 beskæftigede.

Italien: der forventes ingen nævneværdige problemer.

Luxembourg: det er ikke sandsynligt, at dataene for referenceåret 1999 vil blive indberettet inden for den fastsatte frist på 18 måneder.

Nederlandene: der forventes ingen nævneværdige problemer.

Østrig: der vil eventuelt være problemer med at overholde fristen for fremsendelse af de endelige resultater, fordi mange selskaber først afslutter deres regnskaber 12-15 måneder efter referenceperiodens afslutning.

Portugal: det er uvist, om det er muligt at udarbejde data vedrørende faglige enheder og lokale enheder, men spørgsmålet er ved at blive undersøgt, og det samme gælder udarbejdelsen af skøn for virksomheder med under 20 beskæftigede.

Finland: der forventes ingen nævneværdige problemer.

Sverige: der forventes ingen nævneværdige problemer.

Det Forenede Kongerige: der forventes ingen nævneværdige problemer.

Norge: der forventes ingen nævneværdige problemer.

National metodologisk praksis

I løbet af 1999 blev der for første gang foretaget en generel ajourføring af oplysningerne om medlemsstaternes metodologiske praksis inden for industri og tjenesteydelser. Disse oplysninger formidles kommercielt offline (CD-ROM) og vederlagsfrit via Internet.

Det er nødvendigt med løbende kontakt mellem Eurostat og de nationale statistiske myndigheder med henblik på en fælles overvågning af gennemførelsen af forordning 58/97, og også for at Eurostat, hvor det er muligt, kan bistå medlemsstaterne i metodologiske spørgsmål. Dette vil være særlig vigtigt i forbindelse med de flerårige statistikker, der er omhandlet i bilag 2, 3 og 4 til forordning 58/97, for hvilke det første referenceår i alle tilfældene er 1997, og det samme gælder for udarbejdelsen af foreløbige resultater.

Gennemførelse på europæisk plan

Kommissionen har i tilknytning til gennemførelsen af forordning 58/97 fastlagt en række standarder, der beskrives nærmere i punkt 1.5 i denne beretning. Mellem vedtagelsen af forordningen i 1996 og tidspunktet for redigeringen af denne beretning [7] er der vedtaget standarder for følgende gennemførelsesaspekter for både forordning 58/97 og forsikringsforordningerne:

[7] Januar 2000

- definitioner af variablerne

- første referenceår for udarbejdelse af de foreløbige resultater

- opdeling af resultaterne

- med hvilken hyppighed der skal udarbejdes statistikker

- hensigtsmæssigt teknisk format for indberetning af resultater

- overgangsperiode og dispensation fra bestemmelserne i forordning 58/97

- kriterier for evaluering af kvaliteten

Mere generelt har Kommissionen sammen med medlemsstaterne arbejdet på at udvikle den europæiske metodologi på visse områder:

- udarbejdelse af en omfattende liste over indikatorer af relevans for målingen af kvalitet, som tager hensyn til forskellige indsamlingsmetoder; disse indikatorer kan sammenfattes således: relevans, nøjagtighed, rettidighed, tilgængelighed, sammenlignelighed, kohærens, fuldstændighed;

- i januar 1997 var Kommissionen vært for et seminar om anvendelsen af administrative kilder i statistiske øjemed. Eurostat følger løbende udviklingen i europæiske og internationale standarder for administrative oplysninger med henblik på at undgå unødige diskrepanser mellem statistiske krav og andre administrative krav;

- spørgsmålet om arbejdsbyrden for virksomhederne er blevet behandlet på flere tekniske møder. Vanskelighederne med at fastlægge relevante kvantitative mål på europæisk plan er blevet understreget; det største problem består i at sammenholde vurderinger af byrden med oplysninger om tilgængeligheden og kvaliteten af de udarbejdede og formidlede statistiske oplysninger;

- indberetningen af nationale fortrolige data er en forudsætning for at udarbejde samlede EU-tal, men de forbedringer, der er sket med vedtagelsen af forordning 58/97 har ikke været tilstrækkelige til at gøre samlede EU-tal tilgængelige for alle aktiviteter. Der er vedtaget et charter om behandling af fortrolige oplysninger i forbindelse med udarbejdelse af statistik over erhvervsstrukturer med henblik på at opnå en kompatibel behandling af fortrolige data i medlemsstaterne og Eurostat;

- med henblik på at forsyne brugerne med data vedrørende de lande, som endnu ikke har kunnet fremsende foreløbige resultater eller overholde de fastsatte frister for indberetning af endelige resultater, har Eurostat fortsat arbejdet med at udvikle estimationsprocedurer på områder hvor der findes tilstrækkeligt solide metoder.

Med hensyn til metodologiske forbedringer af europæisk statistik over erhvervsstrukturer er der lokaliseret følgende hovedområder:

- gennemførlighedsevaluering af de foreslåede kvalitetsindikatorer og tilskyndelse til en vidtrækkende anvendelse af disse, således at der kan foretages en meningsfuld kvalitetsvurdering;

- udvikling og udbredelse af bedste praksis med hensyn til mindskelse af byrden, med fokus på anvendelse og kombination af administrative data, skøn og stikprøveteknikker som rotationsundersøgelser og flerårige stikprøver;

- færdiggørelse af et antal definitioner, som endnu ikke er fastlagt for de flerårige variabler, der er omhandlet i forordning 58/97;

- opdatering af charteret om fortrolige oplysninger, således at det tager højde for den generelle udvikling i principperne for behandling af statistisk fortrolighed på europæisk plan.

Pilotundersøgelser og fremtidsperspektiver

Eurostat har sammen med nogle medlemsstater på frivillig basis påbegyndt et metodologisk udviklingsarbejde i tilknytning til flere af de pilotundersøgelser, der er anført i forordning 58/97. Situationen vedrørende disse pilotundersøgelser er i øjeblikket meget forskellig, idet nogle er langt fremme (f. eks. om underentreprisevirksomhed og om anden finansieringsvirksomhed), mens andre ikke er kommet længere end til en gennemgang af de nuværende fremgangsmåder (f.eks. regionale investeringer i tjenesteydelsessektoren). Et kort resumé af de enkelte pilotundersøgelser findes i punkt 1.5.

Da der nu er gået mere end fem år, siden listen over pilotundersøgelser blev udarbejdet med Kommissionens forslag til forordning 58/97, har Eurostat genoptaget drøftelserne med brugerne om deres opfattelse af nytten af data vedrørende emnerne for pilotundersøgelserne.

På baggrund heraf foreslår Eurostat at udvide tidsrammen for gennemførelsen af pilotundersøgelser ud over det i forordning 58/97 fastsatte referenceår 1998, og at fastlægge et program for gennemførelsen af pilotundersøgelser, der tages op til revision en gang om året. Et sådant løbende arbejdsprogram skal bygge på en prioriteringsliste for udbygning af forordningen baseret på brugernes behov for yderligere data, den aktuelle tilgængelighed af data i medlemsstaterne og den vejledende tid, der er nødvendig for udviklingen af visse områder. Et sådant arbejdsprogram blev drøftet med medlemsstaterne i slutningen af oktober 1999.

Det vigtigste mål for fremtiden er en fuldstændig gennemførelse af forordning 58/97 med henblik på at sætte Kommissionen i stand til at udarbejde aggregerede kvalitetstal for Den Europæiske Union inden for en rimelig frist efter referenceperiodens afslutning. Hvis statistikkerne over erhvervsstrukturer skal kunne forblive ajourførte og relevante, skal de løbende tilpasses udviklingen. Følgende betingelser er nødvendige for en vellykket videreudvikling:

- erkendelse hos dataleverandører og -brugere af behovet for videreudvikling

- løbende opfølgning af udviklingen i brugernes behov - i EU, nationalt og regionalt

- løbende opfølgning af ændringer i produktionsmetoderne

- fastlæggelse af prioriteter inden for rammerne af de disponible ressourcer.

Eurostat vil i samarbejde med de nationale statistiske myndigheder fastlægge et treårigt arbejdsprogram for udvikling af statistikker over erhvervsstrukturer, som omfatter de endnu ikke behandlede emner for pilotundersøgelser, der er fastsat i forordning 58/97, og andre vigtige emner.

Under hensyntagen til, hvor langt man er kommet med pilotundersøgelser og andet udviklingsarbejde vedrørende statistikker over erhvervsstrukturer, kan der gives et foreløbigt skøn over, hvilke opgaver der kan forventes udført i den nære fremtid. I løbet af 2000 og 2001 agter Kommissionen at udarbejde en række forslag til ændring af forordning 58/97, bl.a. vedrørende pengeinstitutter, finansierings- og forsikringsvirksomhed og servicevirksomhed i tilknytning hertil, pensionsforsikring samt en udbygning af listen over variabler, der anvendes til observation af virksomhedernes udgifter til miljøbeskyttelse.

Af de emneområder, for hvilke der er identificeret et behov for udvikling i løbet af de næste tre år er de vigtigste, ud over de pilotundersøgelser, der er omhandlet i forordning 58/97, statistik over forretningsservice (hovedafdeling K i NACE Rev. 1) og virksomhedsdemografi.

1.2 Baggrund for forordning 58/97

Problemer vedrørende statistik over erhvervsstrukturer i 1980'erne

Før vedtagelsen af forordning 58/97 havde harmoniseret europæisk statistik over erhvervsstrukturer kun været tilgængelig for en begrænset del af erhvervslivet, nemlig de traditionelle industrisektorer energi- og vandforsyning samt råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed og bygge- og anlægsvirksomhed. Dækningen af tjenesteydelser i medlemsstaterne var ufuldstændig, og dataene blev udarbejdet i et ikke-harmoniseret format, som udgjorde en stærk begrænsning af muligheden for at sammenligne oplysningerne på europæisk plan. De statistiske oplysninger om industrisektorerne var baseret på to rådsdirektiver [8] fra henholdsvis 1964 og 1972. De harmoniserede industridata blev normalt offentliggjort i en række årsoversigter, og disse såvel som de ikke-harmoniserede tjenesteydelsesdata er stadig delvis tilgængelige i det erhvervsstatistiske domæne i New Cronos.

[8] Rådets direktiv 64/475/EØF af 30. juli 1964 om gennemførelse af koordinerede årlige undersøgelser af investeringerne inden for industrien (EFT 131 af 13.8.1964, s. 2193) og Rådets direktiv 72/221/EØF af 6. juni 1972 om afholdelse af koordinerende konjunkturstatistikker inden for industri og håndværk (EFT L 133 af 10.6.1972, s. 57).

På trods af at direktiverne var i kraft i mange år, forblev udarbejdelsen af europæiske statistikker over erhvervsstrukturer i større eller mindre udstrækning et bilag til de fleste nationale systemer. Disse statistikker er gradvis blevet mindre relevante som følge af den økonomiske og tekniske udvikling i de mellemliggende år og en kombination af retsinstrumenternes manglende fleksibilitet og den begrænsede succes med udviklingen af statistikker uden for den retlige ramme. I slutningen af 1980'erne stod det klart, at der var mange og store problemer med hensyn til overholdelsen af direktiverne, og hvad der var værre, med hensyn til manglende datatilgængelighed, der betød, at Kommissionen ikke kunne imødekomme brugernes databehov. Navnlig følgende punkter var problematiske:

- Data for virksomheder af alle størrelser blev kun indberettet hvert femte år, hvis de overhovedet blev indberettet.

- Nogle industrierhverv, bl.a. bygge- og anlæg, blev ikke medtaget i nogle medlemsstater. I de fleste medlemsstater var tjenesteydelsessektoren ikke dækket fuldt ud, og i nogle blev den slet ikke dækket på årsbasis.

- Nogle fænomener af relevans for statistikken over erhvervsstrukturer var ikke dækket, bl.a. underentreprisevirksomhed, forskning og udvikling og miljøbeskyttelse. Ændringer i virksomhedernes praksis havde mindsket relevansen af visse foranstaltninger, det gælder f.eks. den stadig hyppigere forekomst af deltidsbeskæftigelse og den mere udbredte anvendelse af leasing og immaterielle anlægsinvesteringers stigende betydning.

- Mange brugere klagede over, at der gik alt for lang tid, før dataene var tilgængelige.

- Oplysninger gik tabt, fordi nationale data blev tilbageholdt for at undgå afsløring af fortrolige data, eller i forbindelse med konverteringen fra nationale nomenklaturer til det fælles NACE 70. Det betød, at det nærmest var umuligt at beregne data for EU som helhed.

- Statistikkerne blev udarbejdet for forskellige statistiske enheder, uden at hverken firmaet eller den faglige enhed var accepteret som statistiske enheder af alle de nationale statistikmyndigheder.

- For de fleste nationale statistikmyndigheder gjaldt det, at de hverken indsamlede eller indberettede visse af de krævede variabler.

Nogle af disse vanskeligheder blev afhjulpet med gennemførelsen af Rådets forordning nr. 3037 af 9. Oktober 1990 [9] om Den Statistiske Nomenklatur for Økonomiske Aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber (NACE Rev. 1) og med udviklingen af andre statistiske redskaber såsom samordningen af registre over foretagender [10], men der var stadig store uløste problemer.

[9] EFT L 293 af 24.10.1990, s. 1.

[10] Rådets forordning (EØF) nr. 2186/93 af 22. juli 1993 om oprettelse i statistiske øjemed af EF-samordnede registre over foretagender.

I forbindelse med de tekniske drøftelser med henblik på at løse nogle af de tilbageværende vanskeligheder blev der afholdt høringer af et stort antal interesserede parter, der repræsenterede de primære dataleverandører (virksomheder), de nationale statistiske myndigheder og de forskellige brugerkategorier. Disse høringer kan inddeles i tre kategorier:

- Kommissionens tjenestegrene blev orienteret om planerne på et tidligt stadium, og de enkelte tjenestegrene blev derefter løbende kontaktet

- de nationale statistiske myndigheder, som fortsat er ansvarlige for indsamlingen af data, blev hyppigt hørt. De var med lige fra de første møder, hvor Eurostat søgte at foretage en grundig analyse af de problemer, der var forbundet med det eksisterende system, gennem de tekniske arbejdsgrupper, hvor de første forslag om ændringer blev fremsat, og hvor Kommissionens forslag blev finpudset

- virksomhederne og deres faglige organisationer blev informeret om, hvor langt man var kommet med udarbejdelsen af forordning 58/97 gennem indlæg på de faste informationsmøder, som Eurostat afholder med europæiske erhvervsorganisationer vedrørende erhvervsstatistiske emner.

Vedtagelse af forordning 58/97

I 1995 lagde Kommissionen sidste hånd på sit forslag til Rådet om et nyt retsgrundlag for europæisk statistik over erhvervsstrukturer. Den 20. december 1996 blev Rådets forordning (EF, EURATOM) nr. 58/97 om statistik over erhvervsstrukturer vedtaget. Den blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende den 17. januar 1997 og trådte i kraft 20 dage senere.

Formålet med forordning 58/97

Målet med forordning 58/97 er i henhold til artikel 1 i forordningen at fastlægge en fælles ramme for indsamling, udarbejdelse, indberetning og evaluering af fællesskabsstatistikker om virksomhedernes struktur, aktiviteter, konkurrenceevne og resultater i Fællesskabet. En fuldstændig gennemførelse af forordning 58/97 vil betyde, at de nationale statistiske myndigheder, som er ansvarlige for dataindsamlingen, indberetter data til Eurostat, som er sammenlignelige medlemsstaterne imellem. Forordning 58/97 fastlægger og for nogles vedkommende skitserer de nødvendige normer, standarder og definitioner med henblik på udarbejdelse af sammenlignelige fællesskabsstatistikker uden at præcisere, hvilke indsamlingsmetoder der skal anvendes. På den måde kan de statistiske myndigheder i den enkelte medlemsstat foretage dataindsamling på den måde, der passer bedst til forholdene i det pågældende land, f.eks. tage hensyn til nationale krav til fremlæggelse af virksomhedsregnskaber.

Gennem den i forordning 58/97 fastsatte komitologiprocedure gives der mulighed for en vis grad af fleksibilitet, hvorved Kommissionen efter høring af medlemsstaterne kan træffe foranstaltninger til at tilpasse forordningen til den økonomiske og tekniske udvikling.

Den ramme, der omtales i artikel 1 i forordning 58/97, udgøres af en række brede bestemmelser i teksten, som er relevante for de fleste eller alle statistikker over erhvervsstrukturer. Disse brede bestemmelser suppleres af mere specifikke bestemmelser i de fire bilag. Det første bilag er af generel karakter og omhandler udarbejdelsen af standardindikatorer for alle de aktiviteter, der er omfattet af forordningen. De tre andre bilag dækker henholdsvis industri, handel og bygge- og anlægsvirksomhed. Denne modulopbyggede tilgang gør det relativt enkelt at foretage ændringer af forordning 58/97, efterhånden som der måtte blive truffet beslutning om at udvide dataindsamlingen til en mere detaljeret dækning af bestemte aspekter af erhvervslivet. Dette var f.eks. tilfældet med det nye bilag 5, som omhandler forsikringsstatistikker.

1.3 Videreudvikling af strukturen

Integrering af forordning 58/97 i det statistiske bilag til EØS-aftalen

Forordning 58/97 blev indføjet i bilag XXI (statistisk bilag) til EØS-aftalen ved afgørelse 13/1999 truffet af Det Blandede EØS-Udvalg på dets 60. møde den 29. januar 1999 og trådte i kraft den følgende dag.

Rådets forordning om ændring af forordning 58/97

Den 16. februar 1998 blev Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 410/98 om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 om statistikker over erhvervsstrukturer (i det følgende benævnt "forsikringsforordningen") vedtaget, hvormed der blev tilføjet et femte bilag til forordning 58/97. Dette bilag fastlægger en ramme for udarbejdelsen af statistik over erhvervsstrukturer inden for livs- og skadesforsikring fra og med referenceperioden 1996.

Den nuværende struktur, der kombinerer forordning 58/97 og forsikringsforordningen, er sammenfattet i nedenstående figur.

>REFERENCE TO A GRAPHIC>

1.4 Medlemsstaternes gennemførelse af forordning 58/97

Belgien

Undersøgelsessystemet før gennemførelsen af forordning 58/97 - frem til referenceåret 1994

Hovedkilderne til de belgiske industristatistikker var en industriundersøgelse af lokale faglige enheder med spørgsmål om værditilvækst og en investeringsundersøgelse, der ligeledes var rettet mod lokale faglige enheder. Der blev anvendt en nedre tærskel på 5 arbejdstagere, som i nogle sektorer senere blev hævet til 10 eller 20 arbejdstagere. Undersøgelserne var udtømmende.

Der blev ikke foretaget nogen undersøgelser i tjenesteydelsessektorerne, for hvilke de eneste tilgængelige statistikker var afledt fra socialsikringsregisteret.

Ændringer og planer for overgangsperioden: referenceårene 1995-1998

Et nyt undersøgelsessystem blev udarbejdet for referenceåret 1995 med et nyt nationalt retsgrundlag. Systemet er baseret på et obligatorisk hovedspørgeskema suppleret med en række bilag, som for de flestes vedkommende er flerårige og udgør en fælles undersøgelse for alle aktiviteter. Den nye undersøgelse tager sigte på at opfylde et bredere spektrum af behov end dem, der dækkes af forordning 58/97, og er følgelig mere omfattende.

For referenceåret 1995 blev undersøgelsen udvidet til andre sektorer end de traditionelle industri- og bygge- og anlægssektorer og dækkede hovedafdeling C til I og K i NACE Rev. 1. I referenceåret 1996 blev dækningen udvidet til gruppe 65.2 under hovedafdeling J i NACE Rev. 1. De eneste størrelsestærskler i den nye undersøgelse er de grænser, der gælder i det nye virksomhedsregister. Hovedenheden er moms- eller socialsikringsenheden. Stikprøveundersøgelser er blevet indført med udtømmende dækning for virksomheder med 20 ansatte og derover eller en årlig omsætning på over 200 mio. BEF (ca. 5 mio. EUR). Hovedspørgeskemaet dækker beskæftigelse, indtægter og udgifter (i et resultatopgørelsesformat) samt investering. De årlige bilag omfatter variabler vedrørende opdelingen af omsætningen efter aktivitet og den lokale enhed. Derudover er der bilag med flerårige variabler.

Ved siden af den nye undersøgelse anvendes der skattekilder for enheder, der ikke er omfattet af undersøgelsen, nemlig de liberale erhverv, som ikke har lønnede ansatte.

Tilbageværende problemer efter referenceåret 1998

Det nye undersøgelsessystem forventes at opfylde så godt som alle kravene i forordning 58/97, idet det største tilbageværende problem er overholdelsen af fristen for dataindberetning; det er ikke sandsynligt, at der kan fremsendes data inden for fristen på 18 måneder for referenceåret 1999, og foreløbige resultater foreligger ikke. Visse flerårige variabler er endnu ikke indsamlet, og der hersker stadig en vis usikkerhed med hensyn til udarbejdelsen af data for faglige enheder.

Gennemførelsesplaner for referenceåret 1999 og tiden efter

Flerårige variabler vil blive indsamlet i 1999 ved tilføjelse af visse sektorspecifikke bilag. Det påtænkes desuden at udvide anvendelsen af administrative data på grundlag af en undersøgelse af muligheden for at anvende socialsikringsregistre som grundlag for visse beskæftigelsesaspekter.

Danmark

Undersøgelsessystemet før gennemførelsen af forordning 58/97 - frem til referenceåret 1994

Før gennemførelsen af forordning 58/97 var de vigtigste undersøgelser til brug for udarbejdelsen af industristatistikker regnskabsstatistikker og investeringsundersøgelsen. Regnskabsstatistikkerne bestod af en blanding af statistiske undersøgelser og administrative data.

De årlige undersøgelser dækkede 1 hovedafdeling C til E (undtagen hovedgruppe 11) i NACE Rev. 1 for virksomheder med 20 beskæftigede eller derover. Undersøgelserne var udtømmende, og svarprocenten var tæt på 100%. Der blev indsamlet oplysninger om indtægter og udgifter (i et resultatopgørelsesformat) i regnskabsundersøgelsen. Statistikker svarende til regnskabsundersøgelsen udarbejdes årligt på grundlag af administrative kilder for virksomheder med mindre end 20 beskæftigede.

Hovedafdeling E i NACE Rev. 1 udgøres udelukkende af offentlige forsyningsvirksomheder, og alle disse enheder blev dækket af offentlige statistikker og ikke af generelle erhvervsstatistikker. Der var ingen størrelsestærskel for dataindsamlingen i disse undersøgelser, som var udtømmende.

Hovedafdeling F i NACE Rev. 1 blev ikke dækket efter referenceåret 1990.

Data vedrørende tjenesteydelser blev udarbejdet på grundlag af administrative data fra skattemyndighederne, momsregisteret og registret over erhvervsansatte. Det førstnævnte dækkede alle aktiviteter og de fleste retlige enheder og indeholdt oplysninger om resultatopgørelser og balancer. Momsregisteret dækkede alle momspligtige enheder og indeholdt oplysninger om omsætning og udgiftselementer. Den tredje kilde dækkede alle lokale enheder med lønnede ansatte og indeholdt oplysninger om antal ansatte, arbejdskraftomkostninger og visse oplysninger om de ansattes karakteristika. Regnskabs- og beskæftigelsesoplysningerne blev tilvejebragt årligt og momsoplysningerne kvartalsvis.

F&U-data indsamledes separat på grundlag af forskningsministeriets toårige undersøgelse.

Ændringer og planer for overgangsperioden: referenceårene1995-1998

Hovedafdeling C (undtagen hovedgruppe 11), D, F og hovedgruppe 52 i NACE Rev.1 har siden referenceåret 1995 været omfattet af en ny regnskabsstatistisk undersøgelse. I referenceåret 1998 er hovedgruppe 51 i hovedafdeling G blevet tilføjet. Undersøgelsen har form af stikprøver i virksomheder med mere end 5 ansatte, idet satsen for udtagning af prøver er tæt på 100% for virksomheder med over 50 ansatte. Der er således tale om en udvidelse af den eksisterende undersøgelse for så vidt angår aktivitets- og størrelsesdækningen. Derudover er der et supplerende bilag vedrørende data opdelt efter faglige enheder for enheder med omfattende biaktiviteter.

Administrative data anvendes til at dække populationen af virksomheder med under 5 ansatte, herunder oplysninger fra skatteregistre, som indeholder oversigtsdata, og disse anvendes også til at ekstrapolere populationen fra den stikprøve, som er blevet udtaget.

Sideløbende med de igangværende forberedelser til udvidelsen af regnskabsstatistikken til at dække samtlige tjenesteydelsessektorer fra og med referenceåret 1999 fortsætter Danmarks Statistik med at indberette statistiske data om tjenesteydelsessektorerne baseret på skatteregistret, momsregistret og registret over erhvervsansatte. Det skal bemærkes, at disse tre registre ikke anvendes uafhængigt af hinanden, men arbejdes sammen til et integreret sæt erhvervsstatistikker. Disse statistikker anvendes kun for tjenesteydelsessektorernes vedkommende inden for rammerne af forordning 58/97, men de udarbejdes rent faktisk for alle erhvervssektorer, og det er hensigten at fortsætte med at udarbejde dem sideløbende med de regnskabsstatistikker, der baseres på spørgeskemaer/administrative kilder.

Udover disse generelle erhvervsstatistikker udarbejdes der specifikke statistikker om F&U og miljø. Forskningsministeriet foretager en toårig undersøgelse vedrørende F&U, og for de mellemliggende år udarbejdes der skøn. En særlig miljøundersøgelse er under overvejelse, men er endnu ikke blevet gennemført.

Tilbageværende problemer efter referenceåret 1998

Der forventes ingen problemer som følge af den planlagte udvidelse af aktivitetsdækningen for 1999.

Gennemførelsesplaner for referenceåret 1999 og tiden efter

For referenceåret 1999 er det hensigten at tilføje de resterende hovedafdelinger vedrørende tjenesteydelser, dvs. H, I og K, samt hovedgruppe 11 og 50 til regnskabsstatistikken.

Tyskland

Undersøgelsessystemet før gennemførelsen af forordning 58/97 - frem til referenceåret 1994

Indsamlingen af data i industrien var baseret på to virksomhedsundersøgelser, hvor der henholdsvis indsamledes data om driftsindtægter og -udgifter og investeringer samt en separat investeringsundersøgelse vedrørende lokale enheder, som ikke omfattede bygge- og anlægssektoren. Alle disse undersøgelser var årlige. Separate spørgeskemaer blev anvendt for i) energi- og vandforsyningssektoren ii) råstofudvinding og fremstillingsvirksomhed iii) bygge- og anlægsvirksomhed iv) færdiggørelse af bygninger.

Alle undersøgelserne - undtagen i energisektoren - havde en nedre tærskel. Denne tærskel var normalt fastsat til 20 beskæftigede, men var i spørgeskemaerne vedrørende færdiggørelse af bygninger fastsat til 10 beskæftigede frem til 1997, hvor den blev hævet til 20 beskæftigede. Indtægts- og udgiftsundersøgelsen var en stikprøveundersøgelse med udtømmende dataindsamling for enheder med mere end 500 beskæftigede. Investeringsundersøgelsen var udtømmende for enheder med 20 beskæftigede eller derover. Indtægts- og udgiftsundersøgelsen indsamlede oplysninger om driftsindtægter og -udgifter og om beskæftigelse.

Inden for tjenesteydelser var de statistiske undersøgelser begrænset til hovedafdeling G og H i NACE Rev. 1, hvor nogle få grupper ikke var omfattet. Der anvendtes ingen størrelsestærskel. Disse virksomhedsundersøgelser blev gennemført årligt for hovedafdeling G og hvert andet år for hovedafdeling H, og de leverede oplysninger om beskæftigelse, driftsindtægter og -udgifter og investeringer. Undersøgelserne havde form af stratificerede stikprøveundersøgelser omfattende ca. 8-10% af populationen og med en svarprocent tæt på 100%.

I transportsektoren forelå der nogle virksomhedsstatistikker for skibsfart, landtransport og lufttransport vedrørende omsætning, antal beskæftigede og antal ansatte. For de resterende aktiviteter var de eneste tilgængelige data afledt fra moms- og socialsikringsangivelser. Begge disse kilder dækkede alle aktiviteter med lave tærskler og var obligatoriske.

Ændringer og planer for overgangsperioden: referenceårene 1995-1998

Undersøgelsen vedrørende hotel- og restaurationsvirksomhed gennemføres hvert andet år, men oplysninger vedrørende et lille antal variabler blev estimeret for referenceåret 1996, og det samme vil være tilfældet i referenceåret 1998. Der er ikke sket væsentlige ændringer i kilderne for handelsvirksomhed og anden servicevirksomhed.

Tilbageværende problemer efter referenceåret 1998

I industrisektoren vil der kun være oplysninger om visse variabler til rådighed for den samlede undersøgelsespopulation, indtil der kan gennemføres en undersøgelse af små virksomheder (med færre end 20 beskæftigede).

Foreløbige resultater i industrien vil kun dække virksomheder med 20 beskæftigede eller derover.

Det største problem i forbindelse med gennemførelsen af forordning 58/97 forventes af Statisches Bundesamt at vedrøre tjenesteydelser. For transport og kommunikation og forretningsservice vil der kun foreligge data for et lille antal variabler baseret på administrative data eller data fra eksisterende undersøgelser. Denne situation formodes at vare ved i det mindste indtil referenceåret 2000 og måske længere. Det største tekniske problem vil være at få adgang til et kvalitetsregister, og derudover forudses der problemer med virksomhedernes tilslutning til undersøgelsen.

Gennemførelsesplaner for referenceåret 1999 og tiden efter

Som tidligere nævnt er det største problem i industrisektoren dækningen af virksomheder med mindre end 20 beskæftigede. Der påtænkes fremover at gennemføre en årlig stikprøveundersøgelse for alle virksomheder med mindre end 20 beskæftigede med en reduceret mænge variabler (8 - 10 variabler). Dette vil først kunne lade sig gøre, når virksomhedsregistret er operationelt tidligst i referenceåret 2000 eller 2001. For referenceåret 1999 er det hensigten at udarbejde nogle skøn for små industrivirksomhed vedrørende et begrænset antal variabler. Spørgsmål vedrørende F & U, deltidsbeskæftigelse og lærlinge vil blive tilføjet til hovedspørgeskemaerne i referenceåret 1999 for store virksomheder. Spørgeskemaet vil også blive ændret i referenceåret 1999 med henblik på indsamling af oplysninger om omsætning opdelt efter aktivitet. Data om de demografiske variabler vil først blive tilgængelige, når registret er operationelt.

Fra referenceåret 1999 vil undersøgelserne i tjenesteydelsessektoren blive udvidet til at dække de manglende aktiviteter i hovedafdeling G i NACA Rev. 1, indbefattet agenturhandel, som i øjeblikket ikke medtages i visse grupper i hovedgruppe 50 i NACE Rev. 1. Et antal spørgsmål vil blive tilføjet i spørgeskemaerne. Der er desuden planer om at øge stikprøvens omfang for hovedafdeling G. Foreløbige resultater vil foreligge for referenceåret 1999 vedrørende hovedafdeling G i NACE Rev. 1, undtagen for Gruppe 52.7 i NACE Rev.1.

Fra referenceåret 1999 og frem vil undersøgelsen vedrørende hotel- og restaurationsvirksomhed være årlig.

Regionale data for hovedafdeling G og H i NACE Rev. 1 vil blive tilvejebragt fra og med referenceåret 1999.

For så vidt angår transportvirksomhed og kommunikation samt forretningsservice vil der efter planen blive vedtaget en national retsakt vedrørende en ny stikprøveundersøgelse. Hvis dette bliver en realitet, er det målet at iværksætte en 20% stikprøveundersøgelse for referenceåret 2000 eller 2001.

Grækenland

Undersøgelsessystemet før gennemførelsen af forordning 58/97 - frem til referenceåret 1994

Inden for industrisektoren var hovedobservationsenheden den lokale enhed, men også den lokale faglige enhed blev undtagelsesvis anvendt. Firmaet og den lokale enhed var i en meget stor del af tilfældene sammenfaldende. Fem typer spørgeskemaer blev anvendt til undersøgelser vedrørende hovedafdeling C til E i NACE Rev. 1:

- ét spørgeskema til undersøgelse inden for råstofudvinding i hovedafdeling C i NACE Rev.1

- to spørgeskemaer blev anvendt til hovedafdeling D i NACE Rev. 1 og gruppe 40.3 vedrørende enheder med over eller under 10 personer

- Y-spørgeskemaet blev anvendt til gruppe 41.0 i NACE Rev. 1 (indvinding, rensning og distribution af vand)

- et specielt spørgeskema direkte fremsendt til det eneste selskab i gruppe 40.1 i NACE Rev. 1 (produktion og distribution af elektricitet).

Der blev ikke foretaget nogen undersøgelse i bygge- og anlægssektoren.

Undersøgelserne blev gennemført ved interview i stedet for postspørgeskemaer eller elektroniske skemaer, og besvarelsesprocenten var derfor tæt på 100. Før referenceåret1993 blev der ikke indsamlet data for enheder med mindre end 10 ansatte. I løbet af tre referenceår, 1993, 1994 og 1995, gennemførte NSSG en stikprøveundersøgelse vedrørende disse enheder.

Inden for tjenesteydelser forelå der ingen statistik over erhvervsstrukturer før referenceperioden 1995.

Ændringer og planer for overgangsperioden: referenceårene 1995-1998

Fra referenceåret 1997 er undersøgelsen en firmabaseret undersøgelse med indsamling af oplysninger om lokale enheder. Desuden er listen over variabler i spørgeskemaet blevet øget.

I referenceperioden 1997 blev der indført en undersøgelse i bygge- og anlægssektoren (oplysninger vedrørende 1998 indsamlet på samme tid). Denne undersøgelse omfatter alle de i forordning 58/97 omhandlede variabler.

Inden for tjenesteydelser er der ved at blive indført et helt nyt system for erhvervsstatistik. Årlige firmabaserede undersøgelser er enten planlagt eller gennemført for følgende aktiviteter i NACE Rev. 1: hovedafdeling G og undergruppe 66.01, 66.03 for referenceårene 1995 og 1996; hovedafdeling H for referenceårene 1996 til 1998; undergruppe 60.22, 60.23, 60.24, 63.12, 64.12 og gruppe 63.3 for referenceårene 1996 og 1997; gruppe 92.1 og 92.2 for referenceårene 1995 til 1998; hovedgruppe 65 for referenceårene 1995 til 1997. Disse undersøgelser tager sigte på indsamling af oplysninger om virksomhedsdemografi, beskæftigelse, driftsindtægter og -udgifter og investering, således at alle de variabler, der kræves i henhold til forordning 58/97, indsamles. Der anvendes ingen størrelsestærskel ud over virksomhedsregistrets meget lave tærskel. Flere af de ovennævnte undersøgelser er enten blevet forsinket eller afventer grønt lys. Ud over disse undersøgelser foreligger der data fra nationaliserede selskaber for gruppe 60.1, undergruppe 60.21, hovedgruppe 62 og undergruppe 64.11 i NACE Rev. 1.

Tilbageværende problemer efter referenceåret 1998

Datatilgængeligheden i tjenesteydelsessektoren er usikker. På indeværende tidspunkt er der endnu ikke indberettet nogen resultater af de iværksatte undersøgelser til Eurostat. Så vidt vides, er der ingen planer om dækning af flere dele af transport- og kommunikationssektoren (60.3, 63.11, 63.2, 63.4) og samtlige forretningsserviceerhverv.

Gennemførelsesplaner for referenceåret 1999 og tiden efter

Inden for industrien vil der eventuelt ikke blive foretaget undersøgelser vedrørende små enheder med under 10 ansatte fra referenceåret 1999, idet administrative kilder vil blive anvendt som grundlag for udarbejdelse af skøn for hele populationen. Foreløbige resultater vil blive udarbejdet for 1999 i industrisektoren. Inden for tjenesteydelser er målet at forbedre kvaliteten og fremskynde formidlingen af dataene.

Spanien

Undersøgelsessystemet før gennemførelsen af forordning 58/97 - frem til referenceåret 1994

Industristatistikkerne var centreret om en firmabaseret undersøgelse. Et nyt spørgeskema blev indført i referenceåret 1993. Undersøgelsen dækkede virksomheder med mindst én ansat. Et forenklet spørgeskema blev anvendt til virksomheder med mindre end 20 beskæftigede Dataindsamlingen var udtømmende for virksomheder med over 20 beskæftigede, mens der anvendtes stikprøver under denne tærskel. Hovedafdeling C, D og E i NACE Rev. 1var dækket.

Data for bygge- og anlægssektoren blev udarbejdet af ministeriet for offentlige arbejder. Et nyt spørgeskema blev indført i referenceåret 1993. Det anvendte register var baseret på 1978-tællingen og ajourført med oplysninger fra ministeriet. Undersøgelsen omfattede virksomheder i alle størrelseskategorier med specielle spørgeskemaer til virksomheder med mindre end 6 ansatte og til ikke-registrerede virksomheder.

Inden for tjenesteydelser var den eneste sektor, som regelmæssigt blev dækket af undersøgelser, passagertransport Denne undersøgelse var blevet gennemført årligt siden referenceåret 1991 og dækkede udtømmende alle virksomheder i hovedgruppe 60.1, 60.21, 60.23, 61.1, 62.1, 62.2. i NACE Rev. 1. Rullende pilotundersøgelser i andre servicesektorer blev indledt i referenceåret 1992 , således at der hvert år dækkedes forskellige sektorer.

Ændringer og planer for overgangsperioden: referenceårene1995-1998

INE er ved at udforme et integreret mikrodatasystem for industriundersøgelser. Den årlige industriundersøgelse vil være kærnen i dette system med en stikprøveundersøgelse af omkring 40 000 enheder. Satellitundersøgelser vil blive sammenkoblet hermed. Området innovation vil være det første, der bliver fuldt integreret. Disse satellitundersøgelser vil udgøre en delstikprøve inden for den årlige industriundersøgelse (ca. 10 000 enheder i forbindelse med innovation). F&U integreres i referenceåret 1998. Firmaet er den overordnede statistiske enhed i undersøgelsen af erhvervsstrukturer inden for industrien, men data vedrørende lokale enheder indsamles for 6 variabler fra virksomheder med mere end 20 ansatte. For virksomheder med mindre end 20 ansatte, men med mere end én lokal enhed, indsamles der oplysninger om antallet af ansatte. Data for de faglige enheder udarbejdes ved at klassificere de lokale enheder efter deres egen hovedaktivitet og dernæst integrere dem med resultaterne for de lokale enheder, som har samme hovedaktivitet.

Siden referenceåret 1996 er det samme register blevet anvendt i bygge- og anlægssektoren som i industri- og tjenesteydelsessektoren. Der foretages udtømmende undersøgelser af virksomheder med mere end 20 ansatte, mens virksomheder under denne tærskel er genstand for stikprøveundersøgelser.

Pilotundersøgelserne inden for tjenesteydelser, der blev påbegyndt i referenceåret 1992, er blevet videreført. F.eks. var følgende sektorer dækket i de senere referenceår:

- 1995 rengøringsvirksomhed, databehandling og telekommunikation

- 1996 advokatvirksomhed, detektiv- og overvågningsvirksomhed, hoteller, taxikørsel, telekommunikation og anden servicevirksomhed

- 1997 detailhandel, personlige tjenesteydelser, tjenesteydelser på det audiovisuelle område, teknisk afprøvning og analyse, rejse- og turistbureauer.

Alle disse pilotundersøgelser er firmabaserede og dækker enheder i alle størrelseskategorier, herunder virksomheder uden ansatte. Fra og med referenceåret 1998 vil der blive indført et integreret system af tjenesteydelsesstatistikker baseret på to toårige undersøgelser og andre kilder. I 1998 vil dette give mulighed for at udarbejde statistik for næsten halvdelen af tjenesteydelseserhvervene.

Tilbageværende problemer efter referenceåret 1998

I industrisektoren er det største tilbageværende problem den manglende dækning af virksomheder med 0 ansatte. Derudover skal der gøres noget ved den manglende tilgængelighed af visse flerårige data, og miljøundersøgelsens dækning i 1999 vil være begrænset.

Tilgængeligheden af foreløbige data for tjenesteydelseserhvervene er usikker.

Det spanske statistiske systems evne til at opfylde alle kravene for bygge- og anlægssektorens vedkommende er uvis.

Tilgængeligheden af statistik for tjenesteydelsessektoren vil være betinget af en vellykket implementering af det nye integrerede system af tjenesteydelsesstatistikker for referenceårene 1998 og 1999.

Gennemførelsesplaner for referenceåret 1999 og tiden efter

I industrisektoren vil der blive indført et nyt revideret spørgeskema for referenceåret 1999, der bedre afspejler kravene i forordning 58/97 med indførelsen af nogle nye variabler. Spørgeskemaet til industrivirksomheder med 20 ansatte og derover vil blive ændret, således at det får to formater, et for virksomheder beliggende i én region og et for virksomheder med arbejdssteder i flere regioner. Muligheden for at anvende administrative kilder til tilvejebringelse af oplysninger med henblik på ekstrapolering af data, som ikke er indsamlet i industriundersøgelserne, vil blive undersøgt. En første miljøundersøgelse er planlagt for referenceåret 1999.

Der vil i referenceåret 1999 blive indført et nyt spørgeskema i bygge- og anlægssektoren, som vil indsamle alle de i forordning 58/97 krævede oplysninger baseret på de spanske standarder for virksomhedsregnskaber.

Fra referenceåret 1999 forventes det integrerede system af tjenesteydelsesstatistikker at tilvejebringe statistikker for alle tjenesteydelsesaktiviteter.

Frankrig

Undersøgelsessystemet før gennemførelsen af forordning 58/97 - frem til referenceåret 1994

Den vigtigste industriundersøgelse var omfattede tre dele: i) fødevareindustrien, ii) industrisektoren, iii) bygge- og anlægsarbejder og ingeniørarbejde. Derudover blev der foretaget en særlig undersøgelse af små virksomheder. Alle undersøgelserne havde firmaet som den vigtigste observationsenhed og blev gennemført årligt, med undtagelse af undersøgelsen vedrørende små virksomheder, som blev gennemført i fødevareindustrien og fremstillingsindustrien to gange hvert femte år. Tilsammen dækkede disse undersøgelser alle hovedgrupper i hovedafdeling C til F i NACE Rev. 1, undtagen hovedgruppe 37, som var omfattet af undersøgelserne i tjenesteydelsessektoren.

I alle undersøgelserne anvendtes der forenklede spørgeskemaer for mindre virksomheder. Spørgeskemaet i fødevareindustrien anvendte en størrelsestærskel på 10 ansatte. Industriundersøgelsen havde en tærskel på 10 ansatte indtil 1993 og derefter 20. Undersøgelsen vedrørende bygge- og anlægsarbejder og ingeniørarbejde havde en tærskel på 6 ansatte. Under disse tærskler blev der foretaget flerårige undersøgelser for at supplere populationen. Afhængigt af hvilken undersøgelse det drejede sig om, blev stikprøver anvendt til indsamling af data fra virksomheder med mindre end 20 ansatte. Alle undersøgelserne indsamlede oplysninger om demografiske ændringer, indtægter og udgifter (i et resultatopgørelsesformat), balancedata, beskæftigelse og investering samt oplysninger om andre typer statistiske enheder end firmaet. Særlige undersøgelser blev gennemført årligt vedrørende udgifter til miljøbeskyttelse (kun investeringsudgifter), energiforbrug og F&U.

Inden for tjenesteydelser blev der traditionelt foretaget følgende undersøgelser: i) handel, ii) transport, iii) service. Alle undersøgelserne anvendte firmaet som den vigtigste observationsenhed, og de blev gennemført som årlige stikprøveundersøgelser. Følgende tjenesteydelsesaktiviteter inden for det obligatoriske anvendelsesområde for forordning 58/97 var ikke dækket af nogen af undersøgelserne: 55.2, en del af 60.21, 60.3, 62.3, 63.2, 64.1, 73. Virksomheder i alle størrelseskategorier var omfattet af disse undersøgelser, undtagen virksomheder med mindre end 6 ansatte inden for visse transportaktiviteter. Disse undersøgelser i tjenesteydelsessektoren indsamlede oplysninger af samme art som industriundersøgelserne. Den særlige undersøgelse vedrørende F&U blev også gennemført i tjenesteydelsessektoren.

Ændringer og planer for overgangsperioden: referenceårene 1995-1998

En ny generation undersøgelser (den fjerde) er gradvis blevet indfaset mellem referenceårene 1996 og 1997. Den nye undersøgelse i bygge- og anlægssektoren iværksattes i referenceperioden 1997, og undersøgelsen i industri- og fødevareindustrisektoren blev ændret i referenceperioden 1996. Disse undersøgelser er hovedkilden til de foreløbige resultater.

Data for hovedgruppe 37 i NACE Rev. 1 vil blive tilgængelige fra referenceåret 1998.

Fra og med referenceperioden 1996 dækker dataene for industrien alle virksomheder uanset størrelse. Selv om den flerårige dataindsamling for små industrivirksomheder fortsættes, vil data for disse virksomheder blive tilvejebragt fra administrative kilder.

Oplysninger om antallet af deltidsansatte, lærlinge og arbejdstimer vil blive taget fra den årlige arbejdsmarkedsoversigt (DADS).

I tjenesteydelsessektoren er størstedelen af de manglende aktiviteter inden for transport og kommunikation siden referenceåret 1996 blevet dækket enten ved udvidelse af de gennemførte undersøgelser eller på grundlag af skøn. De små virksomheder, som ikke var omfattet af undersøgelsen inden for visse transportaktiviteter, vil også blive omfattet af undersøgelsen fra dette tidspunkt. Fra referenceåret 1997 vil små virksomheder inden for rammerne af undersøgelsen i tjenesteydelsessektoren kun blive undersøgt hver andet år, og skøn udarbejdet på grundlag af administrative data vil erstatte resultaterne i de mellemliggende år. Aktivitetsdækningen inden for handel vil blive øget i referenceåret 1998, således at størstedelen af gruppe 55.2 i NACE Rev. 1 bliver dækket.

I alle sektorer er størstedelen af de endelige resultater siden referenceåret 1996 blevet udarbejdet på grundlag af et system, hvori undersøgelsesdata og administrative data sammenlignes og integreres.

Tilbageværende problemer efter referenceåret 1998

Der er endnu ingen planer om at indsamle data om i) hjemmearbejdende i industrisektoren ii) indtægter ved underentreprise i bygge- og anlægssektoren iii) langtidsleje.

Gennemførelsesplaner for referenceåret 1999 og tiden efter

Det er hensigten at udarbejde regionale statistikker for bygge- og anlægssektoren på grundlag af den årlige arbejdsmarkedsoversigt (DADS) - første gang i referenceåret 1999.

Irland

Undersøgelsessystemet før gennemførelsen af forordning 58/97 - frem til referenceåret 1994

I industrisektoren dækkede spørgeskemaet virksomheder med tre eller flere beskæftigede. Der anvendtes et specielt skema til mindre virksomheder. Af de 4 440 virksomheder i denne population omfattede ca. 200 mere end én lokal enhed, og disse modtog et separat skema. Desuden blev der foretaget en undersøgelse vedrørende industrielle lokale enheder inden for industrien og tjenesteydelser. Undersøgelserne var udtømmende over de fastsatte tærskelværdier. Administrative kilder blev kun anvendt som erstatning for manglende svar eller forsinkede data.

I bygge- og anlægssektoren blev der kun anvendt ét skema, som dækkede virksomheder med 20 beskæftigede og derover. Ca. 300-350 virksomheder modtog spørgeskemaet. Denne undersøgelse var udtømmende over den fastsatte tærskel.

Der blev gennemført årlige undersøgelser i tjenesteydelsessektoren fra referenceåret 1991, dog med rotationsundersøgelser af de forskellige sektorer. Disse firmabaserede undersøgelser dækkede hovedafdeling G, H og K i NACE Rev. 1 uden anvendelse af nedre tærskler. Undersøgelserne var baseret på stratificerede stikprøver, som var udtømmende for virksomheder med 20 beskæftigede og derover. Undersøgelserne indsamlede oplysninger om indtægter og udgifter, lagre, investeringer og beskæftigelse.

Ændringer og planer for overgangsperioden: referenceårene 1995-1998

Siden referenceåret 1995 er der blevet indberettet fortrolige data vedrørende industrierhvervene til Eurostat. I industrien blev virksomhedsspørgeskemaerne vedrørende henholdsvis referenceåret 1995 og 1996 ændret på afgørende punkter med henblik på en tilnærmelse til nationalregnskabsopstillingen og opfyldelse af kravene i forordning 58/97. Mange af ændringerne drejede sig om forenklinger af spørgeskemaerne. Der blev foretaget følgende udvidelser, som øger den i forordning 58/97 krævede datatilgængelighed:

- F&U og finansiel leasing er blevet tilføjet

- variablen omsætning er blevet forenklet: Eksportvirksomhed er blevet samlet i ét spørgsmål, og et nyt spørgsmål om datterselskaber er blevet tilføjet

- et spørgsmål om vikarer er blevet tilføjet

- antal deltidsbeskæftigede og antal arbejdstimer er blevet tilføjet.

Der blev ikke foretaget nævneværdige ændringer i referenceperioden 1997. I referenceperioden 1998 blev spørgsmålet om antal arbejdstimer taget ud og spørgsmål om udgifter til brændstof tilføjet.

I bygge- og anlægssektoren er spørgeskemaet ikke blevet ændret, da de fleste krav vedrørende variabler i forordning 58/97 allerede var opfyldt i den eksisterende undersøgelse. Der er fremsendt spørgeskemaer til virksomhederne for både referenceåret 1997 og 1998 med henblik på at afkorte den tid, der går, før dataene kan indberettes.

I tjenesteydelsessektoren er den væsentligste ændring udvidelsen af den årlige undersøgelse til at dække hovedafdeling G, H, I og K i NACE Rev. 1 fra referenceåret 1996. Stikprøvens omfang blev stærkt forøget i referenceperioden 1998 for at tage højde for den reviderede geografiske NUTS-klassifikation.

Tilbageværende problemer efter referenceåret 1998

Der er endnu ingen forslag om at fjerne tærsklerne i industrien og bygge- og anlægssektoren på henholdsvis 3 og 20 beskæftigede.

Det er endnu ikke planlagt at udarbejde foreløbige resultater for tjenesteydelsessektoren.

Gennemførelsesplaner for referenceåret 1999 og tiden frem

Foreløbige resultater for industrien og bygge- og anlægssektoren vil efter planen blive udarbejdet i 1999.

Et langt, løbende projekt er under afvikling med henblik på forbedring af virksomhedsregistrets kvalitet og udskiftning af et separat industriregister med et centralt virksomhedsregister.

Italien

Undersøgelsessystemet før gennemførelsen af forordning 58/97 - frem til referenceåret 1994

I industrien blev der foretaget en udtømmende regnskabsundersøgelse i virksomheder med 20 beskæftigede eller derover inden for hovedafdeling C, D og F i NACE Rev. 1. Denne undersøgelse er blevet gennemført årligt siden referenceåret 1989. Undersøgelsen indsamlede både oplysninger om virksomhedernes resultatopgørelse og balance og om den regionale aktivitetsopdeling. En anden undersøgelse blev foretaget af små virksomheder med 1-19 beskæftigede for hovedafdeling C (afdeling CA blev tilføjet i 1992), hovedafdeling D (afdeling DF blev tilføjet i 1994) og hovedafdeling F i NACE Rev. 1. For virksomheder med 10-19 beskæftigede var undersøgelsen blevet gennemført årligt siden referenceåret 1985 og for virksomheder med 1- 9 beskæftigede siden referenceåret 1992. Denne undersøgelse havde form af en stikprøve og indsamlede oplysninger om et forenklet sæt virksomhedsregnskaber.

I tjenesteydelsessektoren blev der foretaget de samme undersøgelser. Den udtømmende regnskabsundersøgelse dækkede virksomheder med 20 beskæftigede eller derover i hovedafdeling G, H, I og K (ekskl. hovedgruppe 73) i NACE Rev. 1. Stikprøveundersøgelsen af små virksomheder med 1-19 beskæftigede dækkede hovedafdeling G, H, I, J (ekskl. hovedgruppe 65 og 66), K, M, N og O (ekskl. hovedgruppe 91) i NACE Rev. 1.

Ændringer og planer for overgangsperioden: referenceårene 1995-1998

Fra og med undersøgelsen vedrørende referenceåret 1995 har stikprøveundersøgelsen af små virksomheder og regnskabsundersøgelsen haft samme aktivitetsdækning (undtagen for hovedgruppe 67 for undersøgelsen vedrørende virksomheder med 20 beskæftigede eller derover). Undersøgelserne vedrørende referenceåret 1995 var baseret på en foreløbig udgave af det nye virksomhedsregister ASIA, og undersøgelserne vedrørende referenceåret 1996 anvendte den opdaterede version af ASIA.

For referenceåret 1996 er der indført nye spørgeskemaer for begge undersøgelser. Ændringerne havde til formål at tilnærme skemaets struktur til de oplysninger, der var tilgængelige på firmaniveau (i højere grad baseret på regnskabsstandarder), og at tilføje yderligere variabler med henblik på gennemførelsen af forordning 58/97. For referenceåret 1998 er der planlagt en mere omfattende anvendelse af administrative data. Stikprøveundersøgelsen vil dække virksomheder med mindre end 100 beskæftigede, og den udtømmende undersøgelse vil dække virksomheder med 100 beskæftigede eller derover.

En pilotundersøgelse for referenceåret 1997 er under gennemførelse med henblik på at iagttage udgifter til miljøbeskyttelse. Denne undersøgelse gennemføres ved anvendelse af den lange udgave af det spørgeskema, der anvendtes til den mellemliggende tælling I skrivende stund indsamles der stadig data.

Tilbageværende problemer efter referenceåret 1998

Der forventes ingen problemer på indeværende tidspunkt.

Gennemførelsesplaner for referenceåret 1999 og tiden efter

Der er en generel tendens til øget anvendelse af administrative data og dermed til at begrænse antallet af spørgeskemaer og til at foretage mere effektive og koordinerede stikprøveundersøgelse med henblik på at mindske respondentbyrden. Det vil desuden blive tilstræbt at fremskynde udarbejdelsen af resultaterne og forbedre disses kvalitet gennem selektiv redigering af resultaterne for individuelle enheder, som både kan indeholde fejl og have en signifikant indvirkning på de endelige resultater.

Luxembourg

Undersøgelsessystemet før gennemførelsen af forordning 58/97 - frem til referenceåret 1994

Undersøgelsessystemet i industri- og bygge- og anlægssektoren før gennemførelsen af forordning 58/97 var det samme, som var blevet anvendt siden referenceåret 1991. Der blev anvendt separate spørgeskemaer for henholdsvis industrisektoren og bygge- og anlægssektoren. Begge spørgeskemaer blev sendt en gang om året til virksomheder med 20 beskæftigede eller derover og til et udsnit af virksomheder med under 20 beskæftigede. Hovedenheden var firmaet. Data vedrørende faglige enheder blev indsamlet i vigtige sektorer (jern og stål, gummi- og plastprodukter). Undersøgelserne indsamlede oplysninger om driftsindtægter og -udgifter og beskæftigelse og om andre variabler.

I tjenesteydelsessektoren blev der gennemført forskellige sektorspecifikke undersøgelser under anvendelse af en ensartet metodologi: undersøgelse vedrørende handel, undersøgelse vedrørende hotel-, restaurations- og cafévirksomhed, undersøgelse vedrørende transportvirksomhed (herunder rejsebureauer), undersøgelse vedrørende servicevirksomhed og undersøgelse vedrørende tjenesteydelser på det audiovisuelle område. Nogle af undersøgelserne går tilbage til 1980'erne, men undersøgelserne vedrørende forretningsservice blev indført på et senere tidspunkt. De fleste af undersøgelserne var flerårige og blev gennemført ca. hvert femte år. Ingen af dem anvendte tærskelværdier, og følgelig indgik virksomheder i alle størrelseskategorier i undersøgelserne. Den vigtigste statistiske enhed var firmaet. De indsamlede oplysninger vedrørte regnskabsdata (resultatopgørelse m.m.), beskæftigelse og afviklede arbejdstimer, arbejdskraftomkostninger og sektorspecifikke spørgsmål. Alle undersøgelserne blev gennemført på stikprøvebasis.

Ved siden af undersøgelserne i tjenesteydelsessektoren blev der hvert år foretaget en særlig undersøgelse af store virksomheder og indsamlet oplysninger om ca. 20 virksomheder, som tilsammen tegnede sig for en stor procentdel af aktiviteten i den luxembourgske tjenesteydelsesøkonomi (som f.eks. telekommunikation og tjenesteydelser på det audiovisuelle område).

Ændringer og planer for overgangsperioden: referenceårene1995-1998

En revideret undersøgelse er ved at blive udviklet med henblik på at imødekomme de krav, der stilles med gennemførelsen af forordning 58/97, den nye ENS og den planlagte indførelse af en ny regnskabsplan. Sigtet med disse og andre tiltag er generelt at gøre livet lettere for små virksomheder.

Et nyt undersøgelsessystem blev taget i brug i referenceåret 1996. Der var udarbejdet nye spørgeskemaer for hovedafdeling C til E, F, G, H, I, K i NACE Rev. 1 samt anden servicevirksomhed. Der var desuden udarbejdet særlige spørgeskemaer for anden finansieringsvirksomhed end bankvirksomhed og for servicevirksomhed i forbindelse med pengeinstitutter, finansierings- og forsikringsvirksomhed. Virksomheder i en enhver størrelseskategori indgår i undersøgelserne, men der anvendes reducerede spørgeskemaer for stikprøvepopulationen bestående af virksomheder med mindre end 50 ansatte eller en årlig omsætning på mindre end 280 mio. LUF (7 mio. EUR). Virksomhederne kan vælge mellem at udfylde spørgeskemaerne eller at indsende deres offentliggjorte regnskaber til STATEC. Det indebærer en betydelig mindskelse af byrden for respondenterne, men en betydelig større arbejdsbyrde for STATEC. Det skal bemærkes, at med indførelsen af denne nye undersøgelse i referenceåret 1996 er tjenesteydelsessektoren for første gang omfattet af en undersøgelse på årsbasis. Spørgeskemaerne indsamler oplysninger om beskæftigelse, driftsindtægter og -udgifter, resultatopgørelse, balance og investering. Der blev foretaget mindre ændringer af spørgeskemaet for referenceåret 1997, som tog højde for visse problemer, der var konstateret i forbindelse med indførelsen af det nye system i referenceåret 1996.

Den årlige undersøgelse af store virksomheder videreføres i sin hidtidige form.

Tilbageværende problemer efter referenceåret 1998

Det nye undersøgelsessystem forventes at opfylde så godt som alle kravene i forordning 58/97, og det eneste problem er en eventuel overskridelse af fristen for indberetning af data; idet det ikke er sandsynligt, at data for referenceåret 1999 vil blive indberettet inden for fristen på 18 måneder.

Gennemførelsesplaner for referenceåret 1999 og tiden efter

Ingen planlagte ændringer.

Nederlandene

Undersøgelsessystemet før gennemførelsen af forordning 58/97 - frem til referenceåret 1994

Den vigtigste output/produktionsundersøgelse i industrien blev ændret i referenceåret 1994, da produktstatistikken (der nu indsamles under PRODCOM) blev udskilt og et nyt spørgeskema indført. Den anvendte indberetningsenhed var firmaet, og undersøgelsen dækkede alle aktiviteter i hovedafdeling D til F i NACE Rev. 1. For de fleste, men ikke alle aktiviteter, dækkede undersøgelsen virksomheder med mindst én ansat. I de øvrige tilfælde svingede tærsklerne mellem 1 og 20 ansatte. I de tilfælde, hvor virksomheder med mindre end 20 ansatte inden for hovedafdeling D til E i NACE Rev. 1, var dækket, havde undersøgelserne form af stikprøver, og det samme gjorde sig gældende for virksomheder i bygge- og anlægssektoren med mindre end 50 ansatte. Undersøgelsen blev gennemført på årsbasis.

Investeringsundersøgelsen dækkede hovedafdeling C til F i NACE Rev. 1 for alle virksomheder med 10 ansatte eller derover. Undersøgelsen gennemførtes på årsbasis. Stikprøveundersøgelser blev kun anvendt for virksomheder i bygge- og anlægssektoren med mindre end 50 ansatte.

Data vedrørende udgifter til F&U og miljøbeskyttelse indsamledes ved separate undersøgelser.

I tjenesteydelsessektoren dækkede produktionsstatistikken årligt hovedafdeling 50, 51 (ekskl. gruppe 51.1), 52 (ekskl. undergruppe 52.31), 55, 60, 61, 62, 63, 64, 71, 72, 74 (ekskl. undergruppe 74.11 og gruppe 74.6). Alle størrelseskategorier var dækket undtagen virksomheder med mindre end 5 ansatte i undergruppe 74.15 (ikke-finansielle holdingselskaber) i NACE Rev. 1. Alle disse undersøgelser blev gennemført på årsbasis. Undersøgelsesenheden var firmaet. Stikprøveundersøgelser anvendtes for virksomheder med mindre end 20 ansatte, undtagen for undergruppe 74.15 i NACE Rev. 1, hvor alle virksomheder med 5 ansatte eller derover var dækket udtømmende.

Foruden disse undersøgelser, der var tilrettelagt efter økonomisk aktivitet, udarbejdede CBS lønregnskabsstatistikker vedrørende alle aktiviteter og desuden afledtes oplysninger om virksomhedsdemografi fra virksomhedsregistret.

Ændringer og planer for overgangsperioden: referenceårene 1995-1998

I industrien vil spørgeskemaerne blive udvidet til at dække hovedafdeling C i NACE Rev. 1. For hovedafdeling E vil virksomheder med mindre end 20 ansatte tillige blive omfattet af en pilotundersøgelse, der skal gennemføres i referenceåret 1998. Det bemærkes, at for hovedafdeling E i NACE Rev. 1 vil disse mindre enheder blive dækket udtømmende og ikke ved stikprøver, som det bruges for andre aktiviteter. Investeringsdata vil desuden blive indsamlet via stikprøver for virksomheder med mindre end 20 ansatte i hovedafdeling C til F.

I tjenesteydelsessektoren er der iværksat forskellige foranstaltninger. Der er ligeledes iværksat en ny undersøgelse, der dækker referenceårene 1995 og 1996 vedrørende undergruppe 52.31 i NACE Rev. 1. Gruppe 51.1 indgår i den årlige undersøgelse for referenceåret 1997.

Udarbejdelsen af regionale data påbegyndtes i referenceåret 1995.

Anvendelsen af lønregnskabsstatistik og registret til estimering af virksomhedsdemografiske data er blevet udvidet med henblik på at opfylde de fleste af kravene i forordning 58/97.

Tilbageværende problemer efter referenceåret 1998

Oplysninger om antallet af lærlinge vil eventuelt ikke foreligge ved udgangen af referenceåret 1999 og heller ikke oplysninger om nyåbnede og lukkede virksomheder, idet der især er problemer med detaljeringsgraden for de to sidstnævnte kategorier.

Finansiel leasing er endnu ikke dækket for hovedgruppe 51 og 52 i NACE Rev. 1.

Tilstrækkeligt detaljerede og pålidelige foreløbige resultater vil først foreligge inden for en frist på 12 måneder.

Data vedrørende opdelingen af resultater efter ejertype vil ikke foreligge ved afslutningen af referenceåret 1999.

Gennemførelsesplaner for referenceåret 1999 og tiden efter

Pilotundersøgelsen vedrørende små virksomheder i hovedafdeling E i NACE Rev. 1, der gennemførtes i 1998, forventes at blive gennemført som en regulær undersøgelse fra referenceåret 1999.

Spørgeskemaet vil i referenceåret 1999 blive udvidet for hovedgruppe 50 i NACE Rev. 1 til flere variabler.

De mulige datakilder vedrørende hovedgruppe 70 i NACE Rev. 1 er en blanding af fiskale data (selskabsskat) og årsregnskaber. Virksomhedsregistret er grundlaget for populationsudvælgelsen. Det går fremad med arbejdet vedrørende gruppe 70.3 i NACE Rev. 1, og dele af gruppe 70.2 i NACE Rev. 1 er allerede dækket. Det forventes, at der vil foreligge data for hele hovedgruppen ved afslutningen af referenceåret 1999.

Der vil blive udarbejd