RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

1. Denne årsberetning indeholder Rettens vurdering af de europæiske udviklingsfonde (EUF). De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2013 gives i tabel 1 .

Tabel 1 — De europæiske udviklingsfonde — Centrale oplysninger 2013 (millioner euro) Budgetafsnit Politikområde Beskrivelse Betalinger i 2013 De europæiske udviklingsfonde 8. EUF Aktionsudgifter Projekter 20 Budgetstøtte 0 Administrative udgifter 0 20 9. EUF Aktionsudgifter Projekter 256 Budgetstøtte 1 Administrative udgifter 2 259 10. EUF Aktionsudgifter Projekter 1 961 Budgetstøtte 717 Administrative udgifter 94 2 772 Aktionsudgifter i alt (projekter) 2 237 Aktionsudgifter i alt (budgetstøtte) 718 Administrative udgifter i alt 96 Betalinger i alt 3 051 - forskud - 1 753 + afregninger af forskud 1 314 Revideret population 2 612 Specifikke forpligtelser i alt (36) 3 350 Samlede forpligtelser i alt (36) 3 923

RETTENS BEMÆRKNINGER

Særlige karakteristika ved de europæiske udviklingsfonde

2. EUF er hovedinstrumentet for Den Europæiske Unions bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 for en periode af 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme for Den Europæiske Unions forbindelser med AVS-staterne og OLT. Den er navnlig koncentreret om at mindske og med tiden udrydde fattigdom.

3. EUF finansieres af medlemsstaterne, er underlagt fondenes egne finansforordninger og forvaltes af Europa-Kommissionen uden for EU's almindelige budget. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) forvalter investeringsfaciliteten, som hverken er omfattet af Rettens revisionserklæring eller af Europa-Parlamentets dechargeprocedure (1) (2).

4. EUF forvaltes næsten udelukkende af Kommissionens Generaldirektorat for Udvikling og Samarbejde (EuropeAid), som også forvalter en lang række af de udgifter, der afholdes over EU's budget (3) (4).

5. EUF-interventionerne gennemføres i form af projekter og budgetstøtte (5) under tre hovedordninger. I 2013 blev 42 % af betalingerne afholdt ved central forvaltning, 32 % ved decentral forvaltning, og 26 % ved fælles forvaltning (6).

Risici med hensyn til formel rigtighed

6. De udgifter, denne beretning omhandler, afholdes under en bred vifte af bistandsordninger, der gennemføres i 79 lande. Bestemmelserne og procedurerne, inklusive dem, der gælder for udbud og indgåelse af kontrakter, er ofte komplekse. Retten har vurderet, at der er en høj iboende risiko.

7. På to områder — budgetstøtte (7) og EU-bidrag til multidonorprojekter, der gennemføres af internationale organisationer (8) som f.eks. FN — begrænser instrumenternes og betalingsbetingelsernes karakter risikoen for fejl i transaktionerne.

8. Budgetstøtte bidrager til en stats almindelige budget eller dens budget for en specifik politik eller et specifikt mål. Retten undersøger, om Kommissionen har overholdt de specifikke betingelser for at betale budgetstøtte til det pågældende partnerland, og om den har kontrolleret, at de generelle støtteberettigelseskriterier (f.eks. fremskridt med hensyn til forvaltningen af offentlige finanser) er overholdt.

9. Kommissionen har imidlertid en betydelig fleksibilitet, når den skal afgøre, om disse generelle betingelser er opfyldt. Rettens revision med hensyn til formel rigtighed kan ikke fortsætte ud over det punkt, hvor bistanden er betalt til et partnerland. De overførte midler indgår derefter i modtagerlandets budgetmidler. Svagheder i den finansielle forvaltning vil ikke blive betragtet som fejl i forbindelse med Rettens revision med hensyn til formel rigtighed.

RETTENS BEMÆRKNINGER KOMMISSIONENS SVAR

10. Kommissionens bidrag til multidonorprojekter samles i en pulje med andre donorers og er ikke øremærket til særlige identificerbare støtteberettigede udgiftsposter. Ifølge den teoretiske tilgang (den såkaldte »notional approach«) går Kommission ud fra, at de underliggende transaktioner er formelt rigtige, så længe puljens beløb omfatter nok støtteberettigede udgifter til at kunne dække EU's bidrag. Hvis andre donorer følger samme strategi og anvender samme støtteberettigelseskriterier for deres bidrag, er der risiko for, at de samlede udgifter ikke opfylder både Kommissionens og de andre donorers betingelser. 10. Omfanget af den teoretiske risiko er ifølge Kommissionens opfattelse begrænset til et helt igennem acceptabelt niveau takket være de interne kontrolforanstaltninger og de internationale organisationers kontrolforanstaltninger. Kommissionen er ikke opmærksom på, at der skulle være nogen særlige problemer med den teoretiske tilgang (som er blevet udviklet for at gøre det muligt for Kommissionen at deltage i multidonorprojekter, inkl. trustfonds). Denne fremgangsmåde sikrer, at de retlige krav til EU-finansiering af eksterne aktioner overholdes (ved at sikre, at de øvrige donorers bidrag rækker til at betale for enhver aktivitet, der ikke er berettiget til støtte under EU-reglerne), mens EU-midlerne anvendes så effektivt som muligt (gennem koordinering mellem donorer) i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning. Kommissionen begrænser risikoen ved før ethvert samarbejde at vurdere bogføring, revision, intern kontrol, indkøb, efterfølgende offentliggørelse af oplysninger og de internationale partnerorganisationers procedurer for beskyttelse af personlige oplysninger, og den fører tilsyn med det kommissionspersonale, der er ude i marken (og som deltager i styringsgrupper), og med. at den generelle finansielle rapportering, som kræves af de internationale organisationer, nøje overholdes. I forbindelse med gennemførelsen af eksterne handlingsprogrammer føres der desuden regelmæssigt tilsyn med systemerne, idet de kontrolleres af eksterne revisorer. Kommissionens revisioner har indtil videre ikke vist, at der skulle være nogen særlige risici af denne art, og Kommissionen er heller ikke bekendt med, at andre donorer skulle bruge »samme støtteberettigelseskriterier«.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KAPITEL I — GENNEMFØRELSEN AF 8., 9. OG 10. EUF

Finansiel gennemførelse

11. EUF-aftalerne indgås sædvanligvis for en forpligtelsesperiode på ca. fem år, men betalingerne kan afholdes over en længere periode. I 2013 blev der afholdt betalinger over 8., 9. og 10. EUF. 8. EUF (1995-2000) beløber sig til 12 840 millioner euro, og 9. EUF (2000-2007) til 13 800 millioner euro.

12. 10. EUF (2008-2013) beløber sig til i alt 22 682 millioner euro. Af dette beløb tildeles AVS-landene 21 967 millioner euro, og OLT 285 millioner euro. Disse beløb er inklusive 1 500 millioner euro og 30 millioner euro til henholdsvis AVS-landene og OLT fra investeringsfaciliteten, som EIB forvalter. Endelig er 430 millioner euro øremærket til Kommissionens udgifter til programmering og gennemførelse af EUF.

13. I 2013 beløb de samlede bidrag fra medlemsstaterne sig til 3 200 millioner euro, heraf 2 950 millioner euro til foranstaltninger, som Kommissionen forvalter.

14. Tabel 2 viser udnyttelsen af EUF's midler — i 2013 og akkumuleret. Da der ikke længere vil blive indgået forpligtelser for midlerne fra 10. EUF efter den 31. december 2013 (9), blev Kommissionens resultater med hensyn til forpligtelser højere end planlagt: De samlede og specifikke forpligtelser lå henholdsvis 29 % og 31 % over det oprindelige overslag. Derfor oversteg betalingerne det oprindelige overslag med 7 %, og beløbet for de uindfriede forpligtelser steg med 8 % sammenlignet med 2012.

Tabel 2 — Udnyttelsen af EUF's midler pr. 31. december 2013 (millioner euro) Stillingen pr. udgangen af 2012 Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2013 (nettobeløb) (42) Stillingen pr. udgangen af 2013 Samlet beløb Udnyttelsesgrad (38) 8. EUF (39) 9. EUF (39) 10. EUF Samlet beløb 8. EUF 9. EUF 10. EUF Samlet beløb Udnyttelsesgrad (38) A — MIDLER (37) 48 920 - 104 - 336 548 108 10 481 16 114 22 433 49 028 B — UDNYTTELSE 1. Samlede forpligtelser (40) 43 991 89,9 % - 98 - 72 4 093 3 923 10 478 16 084 21 351 47 914 97,7 % 2. Specifikke forpligtelser (41) 38 059 77,8 % - 11 - 96 3 457 3 350 10 437 15 408 15 565 41 410 84,5 % 3. Betalinger 32 417 66,3 % 18 230 2 715 2 963 10 363 14 795 10 222 35 380 72,2 % C — Uindfriede betalinger (B1-B3) 11 574 23,7 % 115 1 289 11 129 12 534 25,6 % D — Disponibelt beløb (A-B1) 4 929 10,1 % 3 30 1 082 1 114 2,3 %

RETTENS BEMÆRKNINGER

Kommissionens årsberetning om den økonomiske forvaltning af 8.-10. EUF

15. Ifølge finansforordningen for den 10. EUF skal Kommissionen hvert år aflægge en beretning om den økonomiske forvaltning af EUF (10). Efter Rettens opfattelse præsenterer denne beretning de relevante finansielle oplysninger nøjagtigt.

KAPITEL II — RETTENS REVISIONSERKLÆRING OM EUF

Rettens revisionserklæring om 8., 9. og 10. EUF til Europa-Parlamentet og Rådet — Den uafhængige revisors beretning

I — I overensstemmelse med artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og artikel 141 i finansforordningen for den 10. EUF, som også finder anvendelse på tidligere EUF, har Retten: a) revideret årsregnskabet for 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond, som blev godkendt af Kommissionen den 17. juli 2014, og som omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsanalysen, oversigten over bevægelser i egenkapitalen og oversigten over de europæiske udviklingsfondes fordringer samt beretningen om den økonomiske forvaltning for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2013, og b) efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed i forhold til EUF's retlige ramme af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, vedrørende den del af EUF's midler, som Kommissionen er ansvarlig for den finansielle forvaltning af (11).

Ledelsens ansvar

II — Ifølge artikel 310-325 i TEUF og finansforordningen for den 8., 9. og 10. EUF har ledelsen ansvaret for at udarbejde og aflægge et årsregnskab for EUF på grundlag af de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor (12), samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et regnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ledelsen er også ansvarlig for at sikre, at de aktiviteter, finansielle transaktioner og oplysninger, der fremgår af årsregnskabet, er i overensstemmelse med de myndighedsregler, der gælder for dem. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EUF's regnskab (artikel 317 i TEUF).

Revisors ansvar

III — Det er Rettens ansvar på grundlag af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten har revideret regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's International Standards of Supreme Audit Institutions. Ifølge disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om EUF's årsregnskab er uden væsentlig fejlinformation, og om de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

IV — Det indgår i en revision, at der udføres handlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i regnskabet og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af handlinger afhænger af revisors vurdering, herunder en vurdering af risiciene for, at der er væsentlig fejlinformation i regnskabet, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i EUF's retlige ramme, uanset om dette skyldes besvigelser eller fejl. Ved vurderingen af disse risici tager revisor hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes og aflægges et retvisende regnskab, og til de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført for at sikre, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, med henblik på at udforme revisionshandlinger, som er passende efter omstændighederne, men ikke med henblik på at afgive erklæring om den interne kontrols effektivitet. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede præsentation af regnskabet.

V — Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for dens erklæringer.

Regnskabernes rigtighed

Erklæring om regnskabernes rigtighed

VI — Det er Rettens opfattelse, at 8., 9. og 10. EUF's årsregnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt giver et retvisende billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2013 samt af resultaterne af EUF's transaktioner og pengestrømme og af bevægelserne i egenkapitalen i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med EUF's finansforordning og med de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor.

Lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

Indtægter

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de indtægter, der ligger til grund for regnskabet

VII — Det er Rettens opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Forpligtelser

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet

VIII — Det er Rettens opfattelse, at de forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Betalinger

Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

IX — Retten konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne er delvis effektive med hensyn til at sikre lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlforekomst i 8., 9. og 10. EUF's udgiftstransaktioner er 3,4 %.

Afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

X — På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i grundlaget for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det Rettens opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, er væsentlig fejlbehæftede.

4. september 2014

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

RETTENS BEMÆRKNINGER

Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen

Revisionens omfang og revisionsmetoden

16. Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i bilag 1.1 til kapitel 1 i Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2013. Med hensyn til revisionen vedrørende EUF skal følgende specifikke forhold bemærkes:

17. Rettens bemærkninger om EUF-regnskabernes rigtighed vedrører årsregnskabet (13) og beretningen om den økonomiske forvaltning af 8., 9. og 10. EUF (14), som er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med EUF's finansforordning (15), og som Retten modtog sammen med regnskabsførerens forvaltningserklæring den 17. juli 2014. Revisionen omfattede test af beløbene og oplysningerne samt en vurdering af de anvendte regnskabsprincipper, af væsentlige skøn foretaget af ledelsen og af den samlede præsentation af regnskabet.

18. Revisionen vedrørende transaktionernes formelle rigtighed omfattede følgende:

a) en gennemgang af alle bidrag fra medlemsstaterne og en undersøgelse af en stikprøve af andre typer af indtægtstransaktioner

b) en undersøgelse af en stikprøve på 30 forpligtelser (16)

c) en undersøgelse af en stikprøve på 165 transaktioner (17). Stikprøven er udformet på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle EUF's betalinger. Den bestod af 93 betalinger godkendt af 10 EU-delegationer (18) og 72 betalinger godkendt af Kommissionen centralt (19)

d) når der blev konstateret fejl, en analyse af de relevante kontrolsystemer for at identificere specifikke system-svagheder

e) en vurdering af de anvendte kontrolsystemer, som blev undersøgt i EuropeAid og i EU-delegationerne, og som omfattede følgende elementer:

i) den forudgående kontrol, som kommissionsansatte, eksterne revisorer eller tilsynsførende udførte, før betalingerne blev afholdt

ii) overvågning og tilsyn, navnlig opfølgningen på eksterne revisioner, kontrolbesøg, overvågningsbesøg og EuropeAids 2012- og 2013-undersøgelser vedrørende restfejlfrekvensen

iii) den interne revision

f) en gennemgang af den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for EuropeAid.

g) en opfølgning på Rettens tidligere anbefalinger.

19. Som anført i punkt 4 implementerer EuropeAid de fleste af de instrumenter for ekstern bistand, der finansieres over det almindelige budget og EUF. Rettens bemærkninger både om overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet og om den årlige aktivitetsrapports pålidelighed og om generaldirektørens erklæring for 2013 vedrører hele EuropeAids ansvarsområde.

Regnskabets rigtighed

20. Mere end 2 50 000 euro i renter af forfinansierings-betalinger (5,7 millioner euro) vedrørende forskud udbetalt til støttemodtagere er opført i resultatopgørelsen som indtægter. Når der er tale om forfinansieringsbetalinger på over 7 50 000 euro, skal Kommissionen årlig inddrive renterne (20). Retten konstaterede en vis forbedring sammenlignet med 2012, idet både antallet og værdien af inddrivelserne var højere (21). De ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede overholder dog stadig ikke denne bestemmelse systematisk, og det beløb for renteindtægter, der er opført i regnskabet, bygger delvis på skøn. Hertil kommer, at påløbne renter på forfinansieringsbeløb på mellem 2 50 000 og 7 50 000 euro stadig ikke opføres som finansielle indtægter i årsregnskabet, fordi Kommissionen endnu ikke har færdigudviklet CRIS-systemet.

RETTENS BEMÆRKNINGER KOMMISSIONENS SVAR

Transaktionernes formelle rigtighed

Indtægter

21. Rettens revision af indtægtstransaktionerne viste, at de var uden væsentlig fejlforekomst.

Forpligtelser

22. Rettens revision med hensyn til forpligtelserne viste, at de var uden væsentlig fejlforekomst.

Betalinger

23. Resultaterne af testen af transaktioner sammenfattes i bilag I . 45 (27 %) af de 165 transaktioner, som Retten reviderede, var behæftet med fejl. På grundlag af de 32 fejl, Retten har kvantificeret, anslår den, at den mest sandsynlige fejlforekomst ligger på 3,4 % (22) (23). 23. Kommissionen er ikke enig i Rettens udlægning af to af indkøbsfejlene; denne udlægning har imidlertid stor betydning for den af Retten anslåede fejlrate. Se også Kommissionens svar til punkt 26.b.

Projekter

24. Af de 130 betalingstransaktioner, Retten reviderede, var 42 (32 %) behæftet med fejl, hvoraf 30 (71 %) var kvantificerbare fejl. Af de 30 betalingstransaktioner, der var behæftet med kvantificerbare fejl, var 17 endelige transaktioner, hvor beløbene var blevet anvist til betaling, efter at alle de forudgående kontroller var blevet udført.

25. Som i 2012 (24) blev der hyppigere konstateret fejl i transaktioner med relation til programoverslag, tilskud og bidragsaftaler mellem Kommissionen og internationale organisationer end i transaktioner med relation til andre former for bistand. Af de 72 reviderede transaktioner af denne type var 32 (44 %) behæftet med fejl.

26. De væsentligste typer kvantificerbare fejl, Retten konstaterede i betalingstransaktioner med relation til projekter, vedrørte: 26.

a) manglende bilag som dokumentation for, at den støtteberettigede aktivitet havde fundet sted (12 transaktioner)

b) støttemodtagerens manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb (otte transaktioner) (23) b) Kommissionen er ikke enig i Revisionsrettens analyse af en af de kvantificerbare fejl. Ifølge Kommissionen havde den kontraherende myndighed fastsat de tekniske specifikationer i overensstemmelse med sine omfattende skønsbeføjelser, der som princip var godkendt af Domstolen, og specifikationerne var ikke ude af proportioner, og de var ikke konkurrenceforvridende Dette princip giver de kontraherende parter en juridisk sikkerhed, som er en nødvendig forudsætning for fremtidige indkøbsprocedurer. Med hensyn til en af de øvrige fejl, som er forbundet med udbud, så er den ifølge Kommissionen resultatet af en meget snæver fortolkning af bestemmelserne.

c) ikke-støtteberettigede udgifter, f.eks. udgifter vedrørende aktiviteter, som ikke var omfattet af kontrakten (fem transaktioner), ikke-støtteberettiget moms (tre transaktioner), udgifter, der var påløbet uden for gennemførelsesperioden (to transaktioner), eller som ikke overholdt oprindelsesreglerne (én transaktion)

d) udgifter, som støttemodtagerne ikke havde afholdt (syv transaktioner)

e) ukorrekt beregning af anmeldte udgifter (fem transaktioner).

27. Figur 1 giver et overblik over, hvordan den samlede anslåede fejlforekomst fordeler sig på de forskellige fejltyper. Fejl vedrørende støttemodtagernes manglende overholdelse af procedurerne for offentlige indkøb og manglende bilag tegner sig for 70 % af den mest sandsynlige fejlforekomst.

Figur 1 — Den mest sandsynlige fejlforekomst fordelt på fejltyper

Tekstboks 1 — Eksempler på kvantificerbare fejl i projekttransaktioner Tekstboks 1 — Eksempler på kvantificerbare fejl i projekttransaktioner

Manglende bilag som dokumentation for udgifterne Retten gennemgik den endelige afregning af udgifter påløbet under programmet om støtte til fredsbestræbelser og overgangsaktiviteter, som blev gennemført af en international organisation i Afrika syd for Sahara. Retten gennemgik 25 udgiftsposter. I forbindelse med fire poster med relation til personalelønninger og rejseudgifter på i alt 18 200 euro fik Retten ikke udleveret de væsentligste bilag til dokumentation af udgifterne (f.eks. ansættelseskontrakter, lønsedler, bevis for, at personalelønningerne var blevet betalt, fakturaer, boardingpas og bevis for, at rejseudgifterne var blevet betalt).

Støttemodtageren overholdt ikke udbudsprocedurerne Retten undersøgte den endelige afregning af udgifter påløbet under programmet om støtte til mikrovirksomheder og små virksomheder i Afrika og konstaterede en fejl i forbindelse med indkøb af IT-udstyr til 23 398 euro til et erhvervsinformationscenter. Ifølge udbudsbekendtgørelsen var kontrakttildelingskriteriet den laveste pris. Evalueringsrapporten afspejlede ikke de bydendes finansielle tilbud korrekt. Derfor gik kontrakten ikke til tilbuddet med den laveste pris. Den revisor, Kommissionen har indgået rammekontrakten med, konstaterede ikke fejlen under den finansielle revision af dette program.

Ikke-støtteberettigede udgifter og udgifter, som støttemodtageren ikke havde afholdt Retten gennemgik den endelige afregning af udgifter påløbet under programmet for landbrugsbasisprodukter i AVS-stater, som blev gennemført af en international organisation. I de anmeldte udgifter fra en af gennemførelsespartnerne - 2 54 000 USD — indgik indirekte omkostninger på 17 675 USD, som ikke var omfattet af kontrakten, og som derfor var ikke-støtteberettigede. Hertil kommer, at der var en difference på 3 862 USD mellem det beløb, den internationale organisation havde betalt til gennemførelsespartneren i forskudsbetalinger, og de faktisk afholdte udgifter. Fejlen tyder på en svaghed i den internationale organisations kontroller af overensstemmelsen med de kontraktlige bestemmelser og anvendelsen af forskudsbetalinger. Ikke-støtteberettigede udgifter og udgifter, som støttemodtageren ikke havde afholdt Kommissionen har indskærpet over for organisationen, at regler og forpligtelser skal overholdes. Kommissionen vil som følge af den manglende støtteberettigelse, som Retten har påpeget, foretage en ny beregning af EU-bidraget. Fremover vil kontrollen af de programmer, som gennemføres af den pågældende organisation, blive udvidet.

28. De ikke-kvantificerbare fejl vedrørte mangler i de fulgte procedurer for offentlige indkøb (seks transaktioner), utilstrækkelige bilag til dokumentation af rigtigheden af det betalte beløb (tre transaktioner) og for få oplysninger til, at Retten kan kvantificere fejlen med relation til udgifternes støtteberettigelse (tre transaktioner).

Budgetstøtte

29. Af de 35 budgetstøttetransaktioner i stikprøven var tre (9 %) behæftet med fejl, hvoraf to (67 %) var kvantificerbare fejl. 29. Kommissionen bemærker, at antallet af fejl i forbindelse med budgetstøtten er faldet med 82 % fra 2011 til 2013.

30. De kvantificerbare fejl, som Retten konstaterede i budgetstøttetransaktionerne, vedrørte en forkert anvendelse af den pointgivningsmetode, der var blevet brugt til at afgøre, om beløbsmodtagerne opfyldte de betingelser, der var knyttet til en resultatbaseret variabel tranche (én transaktion), og anvendelse af en forkert vekselkurs ved omregningen af en udbetaling af budgetstøtte til lokal valuta (én transaktion).

31. Retten konstaterede også én ikke-kvantificerbar fejl. Kommissionen havde ikke krævet, at beløbsmodtageren skulle fremlægge bevis for, at den vekselkurs, der var anvendt ved omregningen af udbetalingen til lokal valuta, var korrekt.

Tekstboks 2 — Eksempel på en kvantificerbar fejl i en budgetstøttetransaktion Forkert anvendelse af den pointgivningsmetode, der var blevet brugt i forbindelse med en resultatbaseret variabel tranche Retten undersøgte en resultatbaseret variabel tranche på 4 1 81 250 euro under programmet »Programme d'appui au plan de développement territorial« i Mayotte. Ifølge finansieringsaftalen skulle Kommissionen særskilt vurdere de fremskridt, der var gjort med hensyn til budgettets troværdighed, for hvert enkelt udvalgt budgetkapitel. I stedet foretog Kommissionen en samlet vurdering baseret på det samlede beløb for budgetkapitlerne, hvilket betød, at positive og negative udsving i de enkelte budgetkapitler ophævede hinanden, når de blev lagt sammen. Fordi man ikke havde anvendt den pointgivningsmetode, der var fastsat i finansieringsaftalen, blev der udbetalt 2 22 861 euro (5,33 %) for meget. Tekstboks 2 — Eksempel på en kvantificerbar fejl i en budgetstøttetransaktion Forkert anvendelse af den pointgivningsmetode, der var blevet brugt i forbindelse med en resultatbaseret variabel tranche Kommissionen har rettet denne fejl i forbindelse med den efterfølgende udbetaling, og der er udarbejdet en inddrivelsesordre.

Undersøgelse af udvalgte kontrolsystemer

32. Resultaterne af Rettens gennemgang af EuropeAids systemer er sammenfattet i bilag 2 .

Forudgående kontrol

33. På grund af højrisikomiljøet (jf. punkt 6) henholder EuropeAid sig hovedsagelig til forudgående kontrol (kontrol, som Kommissionens ansatte, eksterne tilsynsførende eller eksterne revisorer udfører, før der afholdes betalinger til projekterne) for at forhindre eller afsløre og korrigere uretmæssige betalinger. Som i de seneste år tyder den fejlfrekvens, som Retten konstaterede, og hvori også indgik fejl, der indvirker på de endelige betalingsanmodninger, som havde været genstand for ekstern revision og udgiftskontrol, på svagheder ved denne forudgående kontrol.

RETTENS BEMÆRKNINGER

34. I maj 2013 indførte EuropeAid en handlingsplan med henblik på at afhjælpe de svagheder, der var konstateret i anvendelsen af EuropeAids kontrolsystem (25). Handlingsplanen imødekommer både en række af de anbefalinger, som Retten har fremsat i tidligere årsberetninger, og afhjælper de forhold, der blev påpeget i 2012- og 2013-undersøgelserne af restfejlfrekvensen i EuropeAid. Den omfatter oplysningskampagner, uddannelse og vejledning vedrørende de væsentligste fejltyper, og hvordan de kan undgås. Den fastlægger også aktioner, der har som mål at forbedre kvaliteten af de eksterne revisioner (26), som er et centralt element i EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer, og at styrke samarbejdet med internationale organisationer om kontrol af formel rigtighed (jf. punkt 40).

Overvågning og tilsyn

35. Som anført i Rettens tidligere årsberetninger (27) er der mangler i EuropeAids forvaltningsinformationssystem om resultaterne og opfølgningen af eksterne revisioner, udgiftskontrol og overvågningsbesøg. Disse mangler gør det vanskeligt for generaldirektøren at holde kontorcheferne og lederne af EU-delegationerne ansvarlige for i rette tid at følge op på og korrigere de systemsvagheder og fejl, der er konstateret. EuropeAid er i færd med at udvikle nye funktioner i revisionsmodulet i sit CRIS-informationssystem for at forbedre opfølgningen på revisionsrapporterne.

36. EuropeAid er også i færd med at udvikle et værktøj, der skal hjælpe EU-delegationerne med at sortere projekterne i deres portefølje bedre og sikre, at besøg hos projekter, der har særlig behov for overvågning, prioriteres på grundlag af en risikovurdering.

2013-undersøgelsen af restfejlfrekvensen

37. EuropeAid udførte sin anden undersøgelse af restfejlfrekvensen for at vurdere omfanget af fejl, som forvaltningens kontroller til forebyggelse, afsløring og korrektion af fejl ikke har kunnet forhindre. Undersøgelsen omfattede en gennemgang af en repræsentativ stikprøve af transaktioner fra kontrakter, der var afsluttet mellem september 2012 og august 2013, for at give et skøn over den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen af afsluttede kontrakter.

38. Resultaterne af 2013-undersøgelsen af restfejlfrekvensen præsenteres i den årlige aktivitetsrapport (28). I undersøgelsen anslås det, at restfejlfrekvensen er 3,35 %, dvs. over den væsentlighedstærskel på 2 %, som Kommissionen har fastsat. De hovedtyper af fejl, der blev konstateret i undersøgelsen, er:

a) Der mangler tilfredsstillende dokumentation af støtteberettigelse fra modtagerorganisationerne (51,63 % af restfejlfrekvensen)

b) vurderede fejl — det foreliggende bevis var utilstrækkeligt til at efterprøve, om transaktionerne var formelt rigtige (17,82 % af restfejlfrekvensen)

c) manglende overholdelse af procedurerne for offentlige indkøb (12,45 % af restfejlfrekvensen)

d) beløb, som ikke var inddrevet, og beløb, som ikke var korrigeret (8,71 % af restfejlfrekvensen)

e) andre fejltyper (9,39 %).

39. Transaktioner gennemført af internationale organisationer tegner sig for en femtedel af samtlige transaktioner i stikprøven, men de tegner sig for 29,18 % af restfejlfrekvensen.

40. Som Retten anførte i årsberetningen for 2012 (29), er metoden til beregning af restfejlfrekvensen generelt hensigtsmæssigt udformet. Med henblik på denne anden undersøgelse blev der foretaget en del finjusteringer af beregningen af fejlfrekvenser for de enkelte transaktioner og behandlingen af transaktioner, som der ikke forelå umiddelbart tilgængelige oplysninger om.

RETTENS BEMÆRKNINGER KOMMISSIONENS SVAR

41. I den årlige aktivitetsrapport anføres det (30), at metoden til beregning af restfejlfrekvensen fører til en nøjagtig vurdering af omfanget af de fejl, som det samlede kontrolsystem ikke har opdaget, og at resultatet af den samlede vurdering, derefter er blevet udtrykt som en reel fejlforekomst med et sikkerhedsniveau på 95 %. Det er ikke en fuldstændig nøjagtig fremlæggelse af resultaterne af undersøgelsen af restfejlfrekvensen: 41.

a) Metoden til beregning af restfejlfrekvensen afspejler velbegrundede overvejelser med hensyn til omkostningseffektivitet, navnlig for så vidt angår spørgsmålet om, i hvilken udstrækning man kan henholde sig til tidligere revisions- eller kontrolrapporter, og omfanget af de substanstest, der er udført. Dette indebærer en begrænsning af anvendelsesområdet, hvilket bør oplyses for at give en korrekt forståelse af undersøgelsens resultater a) Med det formål at gøre undersøgelserne mere virkningsfulde og omkostningseffektive er beregningen af restfejlfrekvensen baseret på tidligere kontrolarbejde, herunder finansielle og tekniske revisioner, revisionserklæringer, kontroller, evalueringer og rapporter fra teknisk tilsynsførende. Baggrunden for dette aspekt af beregningen af restfejlfrekvensen er en antagelse om, at resultaterne af restfejlproceduren ikke kan forventes at overstige resultaterne af det omfattende og omhyggelige kontrolarbejde, der er gået forud. Det forudgående kontrolarbejde vil typisk være mere intenst og forbundet med større udgifter end restfejlprocedurerne.

b) Baseret på 2013-undersøgelsen af restfejlfrekvensen er den anslåede mest sandsynlige fejlfrekvens 3,35 %, men sikkerhedsniveauet på 95 % betyder, at fejlfrekvensen ligger mellem en nedre og en øvre fejlgrænse, som ikke er angivet. b) Det er ikke i de retningslinjer, som Kommissionens centrale tjenestegrene har udstedt, udtrykkeligt angivet, at der skal offentliggøres en øvre og nedre fejlgrænse, således som det er sket i den årlige aktivitetsrapport for 2013.

Intern revision

42. I årsberetningen for 2011 (31) anførte Retten, at Kommissionens omstrukturering i 2011 havde stor indflydelse på den interne revisionsfunktions (IAC's) (32) arbejde. I sit svar til Rettens årsberetning for 2011 forpligtede Kommissionen sig til at vurdere den interne revisionsenheds kapacitet og overveje en mulig styrkelse af den, hvis det viser sig nødvendigt (33). Det er ikke sket, og IAC kom ikke til at fungere væsentlig bedre i 2013. 42. Kommissionen har taget en række tiltag for at forbedre kapaciteten i den interne revisionsenhed.

Gennemgang af den årlige aktivitetsrapport

43. I sin forvaltningserklæring tager generaldirektøren forbehold for så vidt angår transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, fordi det beløb, der anses for at være risikofyldt (228,55 millioner euro), udgør mere end 2 % af de betalinger, EuropeAid afholdt i 2013. Generaldirektøren anfører imidlertid også, at de kontrolprocedurer, der er indført, giver den nødvendige sikkerhed med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten mener ikke, at det er en logisk konklusion, for kontrolsystemerne er ikke effektive, når de ikke kan forhindrer, opdage og korrigere en væsentlig fejlforekomst. 43. I betragtning af alle de risici, der er forbundet med GD DEVCO's arbejde, og at restfejlene ikke skyldes den måde, kontrolsystemet er indrettet på, men snarere svagheder i gennemførelsen, så vil det stadig være rimeligt at konkludere, at de nuværende kontrolprocedurer giver den nødvendige sikkerhed for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

44. Forbeholdet vedrører lovligheden og den formelle rigtighed af samtlige udgifter, der forvaltes af EuropeAid. Det er hensigtsmæssigt at fremsætte et forbehold, når svagheder i kontrollen vedrører afgrænsede indtægts- eller udgiftsområder (34), men ikke, når de indvirker på, hvordan kontrolsystemet som helhed fungerer, og den finansielle effekt overstiger væsentlighedstærsklen for hele det budget, generaldirektøren er ansvarlig for. Kommissionens stående instrukser vedrørende de årlige aktivitetsrapporter for 2013 tager imidlertid ikke klart højde for en sådan situation.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion for 2013

45. På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at EUF's regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013 i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling pr. 31. december 2013 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i EUF's finansforordning og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastsat.

46. Retten konkluderer, at for så vidt angår det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013: a) var EUF's indtægter uden væsentlig fejlforekomst b) var de forpligtelser, som EUF havde indgået, uden væsentlig fejlforekomst c) var EUF's betalingstransaktioner væsentlig fejlbehæftede (jf. punkt 23-31).

47. Det vurderes, at de kontrolsystemer, der blev undersøgt hos EuropeAid, er delvis effektive (jf. punkt 19 og 32-38) (35). I maj 2013 vedtog EuropeAid imidlertid en handlingsplan, som skulle afhjælpe de største af de identificerede svagheder. 47. Kommissionen er enig i, at selv om kontrolsystemet i det store og hele er udformet på en sammenhængende og forsvarlig måde, skal der stadig ske fremskridt med hensyn til gennemførelsen af kontrolmekanismerne. Handlingsplanen peger allerede i denne retning.

Anbefalinger

48. Bilag 3 viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at følge anbefalinger fremsat i tidligere årsberetninger. I årsberetningen for 2010 og i årsberetningen for 2011 fremsatte Retten 14 anbefalinger. Af dem har EuropeAid implementeret tre fuldt ud, mens fire var implementeret i de fleste henseender, fem i nogle henseender, og to ikke var implementeret.

49. Med hensyn til de anbefalinger, der ikke var implementeret, har EuropeAid ikke gjort det obligatorisk at følge retningslinjerne for risikoanalyse i forbindelse med udarbejdelsen af de årlige revisionsplaner og har ikke vurderet IAC's kapacitet til at udføre sin opgave effektivt. 49. Kommissionen har taget en række tiltag for at forbedre kapaciteten i den interne revisionsenhed.

50. Med hensyn til de anbefalinger, der kun er blevet implementeret i nogle henseender, er EuropeAid i færd med at træffe foranstaltninger: 50.

a) EuropeAid har deltaget i en arbejdsgruppe, som ledes af GD Budget, for at gennemgå omkostningseffektiviteten af sin samlede kontrolstruktur. I den årlige aktivitetsrapport for 2013, oplyste EuropeAid for første gang om de anslåede omkostninger og fordele, der er forbundet med kontrollen. Det viser, at EuropeAid tog behørigt hensyn til behovet for at overvåge overvågnings- og kontrolsystemernes produktivitet, men Retten konstaterede svagheder med hensyn til fordelenes kvantificering, hvilket indvirker på cost-benefit-forholdets pålidelighed. a) Der er blevet tilbudt vejledning i, hvilke muligheder der er for at beregne og evaluere fordele og udgifter ved de mest almindelige kontrolsystemer i Kommissionen, ud over brugen af de interne kontrolmodeller. Alle GD'er forventes at følge de fremgangsmåder, der skal anvendes, når det for de enkelte udgifter skal vurderes, hvilke fordele og omkostninger der er forbundet med de interne kontrolstrategier, herunder deres bedste skøn over både de målelige og ikke-målelige fordele ved kontrollen. GD Budget forventes i overensstemmelse med de forpligtelser, der omtales i den sammenfattende rapport, fortsat at konsolidere retningslinjerne, herunder at begrænse antallet af indikatorerne for omkostningseffektivitet, som kan anvendes i hele Kommissionen, og at give en mere præcis beskrivelse af den metode, der kan anvendes til at beregne dem.

b) EuropeAid er i færd med at udvikle værktøjer og vejledning til EU-delegationerne, så de bedre kan prioritere deres overvågningsbesøg på projekterne og vurdere revisionsrapporternes kvalitet

c) EuropeAid er i færd med at udvikle nye funktioner i revisionsmodulet i sit CRIS-informationssystem for at forbedre opfølgningen på revisionsrapporterne (jf. punkt 35).

51. På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten, at EuropeAid: 51.

— Anbefaling 1: sikrer, at alle ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede årlig inddriver påløbne renter på forfinansieringsbeløb på over 7 50 000 euro Kommissionen godtager denne anbefaling. Kommissionens indsats har allerede medført gode resultater. Kommissionen vil intensivere indsatsen i 2014.

— Anbefaling 2: pr. udgangen af 2014 færdiggør udviklingen af CRIS-systemet, så renter af forfinansieringsbeløb på mellem 2 50 000 og 7 50 000 euro kan opføres som finansielle indtægter Kommissionen godtager denne anbefaling. På grund af gennemførelsen af den nye finansforordning og det tilhørende ABAC har det ikke været muligt at gøre dette som planlagt. Afslutningen er nu planlagt til sidste kvartal af 2014.

— Anbefaling 3: reviderer kvantificeringen af fordelene ved gennemførte kontroller Kommissionen godtager denne anbefaling og vil også fremover forbedre kvantificeringen af kontrolfordelene i overensstemmelse de retningslinjer, som Kommissionens centrale tjenester har udstukket.

— Anbefaling 4: i den årlige aktivitetsrapport oplyser om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at gennemføre den handlingsplan, der skal afhjælpe svaghederne i kontrolsystemet Kommissionen godtager denne anbefaling.