EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 23.3.2016 COM(2016) 164 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om kvaliteten af de budgetdata, medlemsstaterne indberettede i 2015



RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om kvaliteten af de budgetdata, medlemsstaterne indberettede i 2015 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Baggrund 2. Vigtigste konstateringer vedrørende indberetningen for 2015 af det offentlige underskud og den offentlige gæld 2.1. Aktualitet, pålidelighed og fuldstændighed 2.1.1. Aktualitet 2.1.2. Pålidelighed 2.1.3. Skemaernes fuldstændighed og supplerende oplysninger 2.1.4. Supplerende skemaer vedrørende finanskrisen 2.1.5. Spørgeskema om mellemstatslig långivning 2.2. Overholdelse af regnskabsregler og de statistiske datas konsistens 2.2.1. Udveksling af oplysninger og redegørelser 2.2.2. Dialogbesøg og metodologiske besøg 2.2.3. Særlig rådgivning ydet af Eurostat 2.2.4. Undersøgelse af håndhævelsen af budgetovervågningen i euroområdet 2.2.5. Nyere metodologiske spørgsmål 2.2.6. Overensstemmelse med de tilgrundliggende offentlige regnskaber

2.3. Offentliggørelse 2.3.1. Offentliggørelse af overordnede tal og detaljerede indberetningsskemaer 2.3.2. Forbehold vedrørende dataenes kvalitet 2.3.3. Ændring af de indberettede data 2.3.4. Offentliggørelse af metadata (oversigter) 3. Konklusioner

1.Baggrund Ifølge artikel 8, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EDP), der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, skal Kommissionen (Eurostat) regelmæssigt aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om kvaliteten af de faktiske data, der indberettes af medlemsstaterne. I den nuværende årlige rapport gives der en generel vurdering af dataenes aktualitet, pålidelighed, fuldstændighed, overensstemmelse med regnskabsreglerne og konsistens. Den foregående rapport (om indberetningerne for 2014) blev vedtaget af Kommissionen den 3. marts 2015. Eurostat vurderer regelmæssigt kvaliteten af de faktiske data, som medlemsstaterne indberetter, og af de tilgrundliggende regnskaber for sektoren offentlig forvaltning og service. Disse regnskaber blev udarbejdet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (ENS 2010) for første gang i oktober 2014. Der fokuseres på de faktorer, der forklarer det offentlige underskud/overskud og variationer i den offentlige gæld. Medlemsstaterne indsender disse oplysninger til Eurostat to gange om året i forbindelse med EDP-indberetningsskemaerne og de supplerende oplysninger i spørgeskemaerne vedrørende EDP-indberetningsskemaerne, i det "supplerende skema vedrørende finanskrisen" og via bilaterale redegørelser. Eurostat aflægger også regelmæssige EDP-dialogbesøg for at holde kontakten med medlemsstaterne. Denne rapport tager udgangspunkt i de vigtigste resultater og konstateringer vedrørende medlemsstaternes EDP-indberetninger i 2015. Den lægger særlig vægt på de seneste indberetninger i oktober 2015. Når det er relevant, sammenlignes der med indberetningerne fra april 2015 og med indberetningerne fra 2014. 2.Vigtigste konstateringer vedrørende indberetningen for 2015 af det offentlige underskud og den offentlige gæld 2.1.Aktualitet, pålidelighed og fuldstændighed 2.1.1.Aktualitet Medlemsstaterne skal underrette Eurostat om deres forventede og faktiske EDP-data to gange om året inden den 1. april og den 1. oktober. EDP-indberetningerne fra 2015 dækkede 2011 til 2015. Tallene for 2015 er de af de nationale myndigheder forventede tal, mens tallene for 2011-2014 er de faktiske data. I overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i forordning (EF) nr. 479/2009 vurderer Eurostat de faktiske data, som medlemsstaterne indberetter, men ikke de forventede data. Indberetningsfristerne overholdes stort set. I 2015 indberettede alle medlemsstater deres faktiske data inden den fastsatte frist for begge EDP-indberetningerne. Nogle lande leverede forventede data for 2015 senere end de faktiske data. 2.1.2.Pålidelighed Ændringer mellem EDP-indberetningerne i april 2015 og oktober 2015 skyldtes hovedsagelig opdateringer af kildedata og metodologiske ændringer som f.eks. omklassificering af enheder inden for sektoren offentlig forvaltning og service og registrering af en række transaktioner. I 2014 fandt de største positive ændringer, som viste et fald i underskuddet som en procentdel af BNP, sted i Luxembourg (+ 0,8 procentpoint), Danmark (+ 0,3 procentpoint), Irland og Sverige (+ 0,2 procentpoint). De største negative ændringer, hvor underskuddet steg, fandt sted i Bulgarien (- 3,0 procentpoint), Portugal (- 2,7 procentpoint) og i fire andre medlemsstater (Tyskland - 0,4 procentpoint, Østrig - 0,3 procentpoint, Finland og Slovenien - 0,2 procentpoint). I de seneste fem år har intet land justeret sit underskud så meget, som Bulgarien og Portugal gjorde det i oktober 2015 som en opfølgning på Eurostats forbehold i april 2015 vedrørende deres data om underskud i 2014. Den største ændring i gælden i 2014, som var på omkring 1 procentpoint af BNP, fandt sted i Sverige. Tyskland har også justeret sin gæld væsentligt med en ændring på 0,5 procentpoint. Ændringer af BNP har som regel en større nævnereffekt for den offentlige gældskvotient end for den offentlige underskudskvotient. Ændringen af BNP havde en virkning på gældskvotienten i flere medlemsstater, især i Spanien og Grækenland (på mere end 1 procentpoint) og i Irland og Det Forenede Kongerige (på mindre end - 1 procentpoint). Ændringen af BNP havde en begrænset virkning på underskudskvotienten (Cypern og Spanien (- 0,1 procentpoint) og Irland og Det Forenede Kongerige (+ 0,1 procentpoint)).

2.1.3.Skemaernes fuldstændighed og supplerende oplysninger Det er lovpligtigt at udfylde indberetningsskemaerne, og det er nødvendigt, hvis Eurostat skal vurdere datakvaliteten på en passende måde. Det er i artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 479/2009 fastsat, at medlemsstaterne skal give Eurostat relevante statistiske oplysninger, hvilket "(…) omfatter især: a) data fra de nationale regnskaber b) oversigter c) EDP-indberetningsskemaer d) supplerende spørgeskemaer og beretninger i forbindelse med indberetningerne." Der er fire centrale EDP-indberetningsskemaer. Skema 1 dækker indberetning af det offentlige underskud/overskud og gæld. Skema 2A til 2D indeholder data, der forklarer sammenhængen mellem nationale definitioner af den offentlige saldo og underskuddet/overskuddet for hver offentlig delsektor. Skema 3A til 3D indeholder data, der forklarer, hvorledes det offentlige underskud/overskud og andre relevante faktorer har bidraget til variationen i den offentlige gæld og konsolideringen af gælden. Skema 4 omfatter hovedsagelig data om handelskreditter og forudbetalinger. EDP-skema 1 og 2 dækker 2011-2015, mens de øvrige skemaer dækker 2011-2014. Alle medlemsstater udfyldte alle EDP-indberetningsskemaerne. Alle medlemsstater gav i forbindelse med EDP-indberetningsskema 2 fra oktober 2015 oplysninger om sammenhængen mellem de offentlige budgetters saldo og det offentlige underskud/overskud for alle delsektorer. I Det Forenede Kongerige er de offentlige budgetters saldo opgjort efter periodiseringsprincippet, og der blev kun indberettet meget få justeringer med henblik på at ændre de offentlige budgetters saldo til underskud/overskud i overensstemmelse med ENS 2010. En række andre lande indberettede også kun et begrænset antal korrektionsposter. Ikke alle medlemsstater leverede samtlige underopdelinger i EDP-skema 3. Navnlig blev de krævede oplysninger vedrørende "lån" og "ejerandele" ikke altid indberettet. Beholdningen af alle handelskreditter og forudbetalinger inden for sektoren offentlig forvaltning og service bør indberettes i EDP-skema 4. Under halvdelen af medlemsstaterne opnår dog fuldstændig dækning af alle offentlige delsektorer samt inden for delsektorerne. For resten af medlemsstaterne er dataene mærket som midlertidige, dvs. de er underlagt revisioner i fremtidige indberetninger. Dette er tilfældet for Belgien, Bulgarien, Danmark, Tyskland, Irland, Grækenland, Frankrig, Kroatien, Italien, Cypern, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Østrig, Polen og Det Forenede Kongerige. EDP-skemaernes fuldstændighed kan stadig forbedres. De resterende problemer forventes dog at have ringe indvirkning på datakvaliteten. Alle medlemsstaterne besvarede spørgeskemaet vedrørende indberetningsskemaerne. Selv om besvarelsernes dækning og kvalitet fortsat er blevet forbedret i forhold til tidligere år, skal der stadig gøres fremskridt, da nogle lande ikke gav alle de oplysninger, som krævedes i spørgeskemaet. Dette gælder især for data om den offentlige sektors fordringer og gældseftergivelser, underopdelingerne af andre forfaldne ikke-betalte mellemværender og registreringen af statsgarantier (hovedsagelig dækningen af delsektoren offentlig forvaltning og service på delstatsniveau). 2.1.4.Supplerende skemaer vedrørende finanskrisen Eurostat har siden den 15. juli 2009 indsamlet data om finanskrisen i et supplerende skema. Dataene indsamlet i 2015 vedrørte perioden 2007 til 2014. Alle medlemsstater på nær syv (Tjekkiet, Estland, Kroatien, Malta, Polen, Rumænien og Slovakiet) indberettede statslige indgreb i forbindelse med finanskrisen mellem 2007 og 2014. I Finland blev de eneste indgreb vedrørende eventualforpligtelser foretaget i 2008. Eurostat har parallelt med sine EDP-pressemeddelelser offentliggjort materiale, hvor disse data analyseres . 2.1.5.Spørgeskema om mellemstatslig långivning Medlemsstaterne leverer også data om mellemstatslig långivning sædvanligvis i forbindelse med finansielle støtteprogrammer. Disse data og yderligere oplysninger om den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet er en del af EDP-pressemeddelelsen. Mellemstatslig långivning tog i væsentlig grad til under finanskrisen. Den trækkes fra ved beregningen af EU-28- og euroområdeaggregaterne efter Maastrichtkriterierne, da begge vises på konsolideret basis. Denne konsolidering betyder, at EU-28- og euroområdeaggregaterne ikke er den aritmetiske sum af medlemsstaternes gæld (dvs. for at undgå dobbelttælling indgår ovennævnte mellemstatslige långivning ikke i aggregaterne). 2.2.Overholdelse af regnskabsregler og de statistiske datas konsistens 2.2.1.Udveksling af oplysninger og redegørelser

I indberetningsperioden (mellem efterårsindberetningsfristen den 1. oktober og offentliggørelsesdatoen den 21. oktober 2015) tog Eurostat kontakt til de nationale statistikmyndigheder i alle medlemsstaterne for at anmode om yderligere oplysninger og præcisering af, hvordan regnskabsreglerne er blevet anvendt i forbindelse med bestemte transaktioner. Denne proces indebar flere runder korrespondance mellem Eurostat og de nationale myndigheder. Den første runde anmodninger om præcisering blev sendt til alle lande inden den 6. oktober. Den næste runde anmodninger blev sendt til 27 lande og den tredje runde til 8 lande. Eurostat anmodede nogle lande om reviderede indberetningsskemaer. I de fleste tilfælde medførte ændringerne i de indberettede data fra oktober 2015-indberetningsperioden ikke større ændringer i underskuds- og gældsniveauet for 2011-2014. 2.2.2.Dialogbesøg og metodologiske besøg Der er i forordning (EF) nr. 479/2009 fastsat bestemmelser om dialogbesøg og metodologiske besøg. Der aflægges regelmæssigt dialogbesøg i medlemsstaterne (mindst hvert andet år), hvor formålet er at gennemgå de indberettede data, undersøge metodologispørgsmål, drøfte de statistiske kilder og vurdere overholdelsen af de relevante regnskabsregler (f.eks. afgrænsning af den offentlige sektor, registreringstidspunktet og klassificering af offentlige transaktioner og forpligtelser). Hyppigheden af EDP-besøgene i medlemsstaterne er øget i de senere år. Hvis Eurostat tager et særligt vigtigt spørgsmål op med en medlemsstat, som kun kan løses ved et møde med de berørte myndigheder, aflægges der et ad hoc-besøg i medlemsstaten. I 2015 aflagde Eurostat følgende EDP-dialogbesøg: Estland (20.-21. januar), Italien (2.-3. februar), Kroatien (26.-27. februar), Det Forenede Kongerige (28.-29. april), Sverige (19.-20. maj), Letland (26.-27. maj), Polen (29.-30. juni), Spanien (9.-10. juli), Nederlandene (1.-2. september), Slovenien (7.-8. september), Grækenland (23.-24. september), Rumænien (12.-13. november, 17.-18. december), Finland (19.-20. november) og Slovakiet (8.-9. december). Der blev desuden aflagt et ad hoc-besøg i Østrig (14. oktober). De endelige resultater af hvert dialogbesøg, herunder de aftalte aktionspunkter og status for de spørgsmål, som blev rejst, sendes til Det Økonomiske og Finansielle Udvalg og offentliggøres på Eurostats websted. Gennemførelsen af disse aktionspunkter forbedrer med tiden datakvaliteten. Eurostat aflægger kun metodologiske besøg, når der er konstateret betydelige risici eller problemer i forbindelse med dataenes kvalitet, navnlig hvad angår anvendte metoder, begreber eller klassificeringer. Eurostat aflagde ingen metodologiske besøg i 2015. 2.2.3.Særlig rådgivning ydet af Eurostat Medlemsstaterne spørger regelmæssigt Eurostat til råds om forskellige nationalregnskabstekniske spørgsmål vedrørende fremtidige eller allerede gennemførte transaktioner. Eurostat yder rådgivning i overensstemmelse med de eksisterende retningslinjer. I overensstemmelse med princippet om åbenhed i forordning (EF) nr. 479/2009 offentliggør Eurostat sine råd , medmindre den pågældende medlemsstat gør indsigelse. I 2015 offentliggjorde Eurostat 8 skrivelser med forhåndsrådgivning. Eurostat har også ydet rådgivning til Belgien, Grækenland, Polen og Slovakiet, i forbindelse med hvilken disse medlemsstater gjorde indsigelse på grund af fortrolighedshensyn. 2.2.4.Undersøgelse af håndhævelsen af budgetovervågningen i euroområdet Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1173/2011 giver Kommissionen beføjelse til at iværksætte en undersøgelse, hvis der er mistanke om manipulation af statistikkerne ved bevidst fejlindberetning eller grov uagtsomhed. Den 11. juli 2014 besluttede Kommissionen at iværksætte en formel undersøgelse af en mulig manipulation af statistikker i regionen Valencia (Comunidad Valenciana) i Spanien . Det var første gang, at Kommissionen benyttede sig af sine nye beføjelser i henhold til pakken om økonomisk styring ("sixpack") til at undersøge en mistanke om manipulation af en medlemsstats data om gæld og underskud. Den 7. maj 2015 vedtog Kommissionen en rapport under hensyntagen til Spaniens bemærkninger og rettede henstilling til Rådet om at pålægge en bod. Det blev i rapporten konkluderet, at et organ inden for den spanske sektor for offentlig forvaltning og service, nemlig den selvstyrende region Valencias revisionskontor, havde udvist grov uagtsomhed i forbindelse med manglende registrering af sundhedsudgifter og manglende overholdelse af optjeningsprincippet i nationalregnskaberne (ENS 95). Dette førte til ukorrekt indberetning af data for Spaniens offentlige underskud til Eurostat i marts 2012. Fejlrapporteringen stoppede i 2012. Rapporten vedrører specifikt de statistikker, der er udarbejdet af regionen Valencia, og anfægter ikke nøjagtigheden af Spaniens nationale statistikker. Den 13. juli 2015 besluttede Rådet at pålægge Spanien en bod på 18,93 mio. EUR for misvisende fremstilling af data vedrørende det offentlige underskud som følge af grov uagtsomhed. Spanien anfægtede både Kommissionens beslutning om at iværksætte en undersøgelse og Rådets beslutning om at pålægge en bod ved Den Europæiske Unions Domstol. Ved kendelse af 3. september 2015 i sag T-676/14 afviste Retten annullationssøgsmålet mod Kommissionens beslutning. Annullationssøgsmålet mod Rådets beslutning er endnu ikke afsluttet. 2.2.5.Nyere metodologiske spørgsmål Som sædvanlig vurderede Eurostat den korrekte anvendelse af reglerne i ENS 2010, navnlig i lyset af sine seneste beslutninger i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 479/2009. Disse beslutninger indgår i Manual on Government Deficit and Debt (MGDD), hvis seneste udgave blev offentliggjort i august 2014 . Den nye udgave af MGDD (2016-udgaven) vil blive offentliggjort i første kvartal 2016, og den vil indeholde kapitler, der er bragt i overensstemmelse med ENS 2010, hvilket afspejler resultaterne fra taskforcen om metodologiske spørgsmål, som blev udført i 2015. I 2015 fortsatte Eurostat med at levere yderligere præciseringer til medlemsstaterne om regnskabsreglerne for EDP og statistikker over offentlige finanser. Disse forklarende dokumenter, herunder "The statistical recording of EU budgetary contributions, following an amendment to the Own Resources Regulation", som blev offentliggjort den 17. marts 2015, samt den metodologiske vejledning om "The impact of energy performance contracts on government accounts", supplerer ENS 2010's generelle bestemmelser. Eurostat udsender vejledninger efter høring af medlemsstaterne. 2.2.6.Overensstemmelse med de tilgrundliggende offentlige regnskaber

Indberetningsfristerne, som ved forordning (EF) nr. 479/2009 blev fastsat til den 1. april og den 1. oktober, blev indført for at sikre overensstemmelse med de tilgrundliggende årlige og kvartårlige regnskaber for den offentlige sektor som meddelt i forskellige ENS-indberetninger til Eurostat. Eurostat kontrollerer systematisk, at EDP-indberetningerne stemmer overens med de tilgrundliggende regnskaber for den offentlige sektor. Eksempelvis bør de samlede udgifts- og indtægtsbeløb være i overensstemmelse med de indberettede underskud. For de offentlige finansielle kvartalsregnskaber ligger fristen for indberetning af foreløbige data for landene i euroområdet dog før EDP-indberetningen og er fastsat til t+85 dage. EDP-dataene stemmer som regel overens med de indberettede ENS 2010-regnskaber for den offentlige sektor, selv om både statuskontiene for finansielle aktiver og passiver (beholdninger) og de offentlige finansielle kvartalsregnskaber vækker bekymringer. Der er uoverensstemmelser i dataene fra Bulgarien, Tjekkiet, Danmark, Irland, Grækenland, Frankrig, Luxembourg og Slovakiet. Med hensyn til finansielle nettotransaktioner var der betydelige forskelle for Grækenland i en årerække. Eurostat har i denne forbindelse trukket offentliggørelsen af ENS-skema 27 tilbage og ændret tallene for Grækenland, der anvendes til EU-28- og euroområdeaggregaterne. De EDP-data om underskud/overskud, der blev indberettet af medlemsstaterne, stemmer fuldt ud overens med de årlige data om de offentlige udgifter og indtægter (ENS-skema 2). I 2011-2014 var dataene om de offentlige ikke-finansielle kvartalsregnskaber (ENS-skema 25) fuldt ud konsistente for alle medlemsstater med undtagelse af Danmark. Dataene om årlig gæld og kvartårlig offentlig gæld (ENS-skema 28) er i fuldkommen overensstemmelse for alle medlemsstater. 2.3.Offentliggørelse 2.3.1.Offentliggørelse af overordnede tal og detaljerede indberetningsskemaer I artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 479/2009 hedder det: "Kommissionen (Eurostat) fremlægger dataene om det faktiske offentlige underskud og den faktiske offentlige gæld med henblik på anvendelsen af protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud senest tre uger efter udløbet af de indberetningsfrister […]. Fremlæggelsen af dataene sker ved offentliggørelse." Eurostat offentliggjorde tallene for det offentlige underskud og den offentlige gæld på sit websted den 21. april 2015 og den 21. oktober 2015 sammen med samtlige indberetningsskemaer, som medlemsstaterne havde indsendt. Siden februar 2012 har Eurostat regelmæssigt udsendt en pressemeddelelse om gælden efter Maastrichtkriterierne på kvartalsbasis, ca. t+115 dage. Siden februar 2014 har Eurostat også udsendt en pressemeddelelse om det kvartårlige offentlige underskud. Ifølge forordning (EF) nr. 479/2009 skal medlemsstaterne offentliggøre deres faktiske data om underskud og gæld. Alle medlemsstater offentliggør data om underskud og gæld på nationalt plan. De fleste medlemsstater har meddelt Eurostat, at de offentliggør alle deres EDP-skemaer. Seks medlemsstater (Bulgarien, Italien, Luxembourg, Malta, Polen og Slovakiet) offentliggør kun nogle af indberetningsskemaerne, og én medlemsstat, Frankrig, offentliggør ikke nogen af EDP-skemaerne på nationalt plan. 2.3.2.Forbehold vedrørende dataenes kvalitet Oktober 2015 Østrig: Eurostat udtrykte forbehold vedrørende kvaliteten af de data, som Østrig indberettede, hvad angår manglende overholdelse af periodeafgrænsningsreglerne for registrering af udgifter og indtægter, som krævet i ENS 2010, navnlig på det budgetmæssige plan for så vidt angår centralregeringen ("Bund"). Der registreres for øjeblikket et væsentligt antal transaktioner på kassebasis i nationalregnskaberne. Denne situation skaber usikkerhed vedrørende tallenes kvalitet og risikoen for, at dataene vil blive ændret ved EDP-indberetningen i april 2016. Eurostat trak også sine forbehold vedrørende Bulgarien og Portugal fra EDP-pressemeddelelsen i april 2015 tilbage. April 2015 Bulgarien: Eurostat udtrykte forbehold vedrørende kvaliteten af de data, som Bulgarien indberettede, hvad angår sektorklassificeringen af indskudsgarantifonden, og hvad angår virkningen af fondens tilbagebetaling af de garanterede indskud i Corporate Commercial Bank på det offentlige underskud. Portugal: Eurostat udtrykte forbehold vedrørende kvaliteten af dataene om det offentlige underskud for 2014 på grund af usikkerheden i forbindelse med de virkninger, kapitaliseringen af Novo Banco i 2014, ville få for statistikkerne. 2.3.3.Ændring af de indberettede data Eurostat har ikke ændret de data, som medlemsstaterne indberettede i EDP-indberetningerne i april og oktober 2015.