[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 15.7.2009

KOM(2009) 366 endelig

2009/0104 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ændring af forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav

BEGRUNDELSE

1. Baggrunden for forslaget

Kommissionen har følgende formål med at foreslå denne ændring af forordning (EF) nr. 539/2001[1], senest ændret ved forordning (EF) nr. 1932/2006[2]:

- at tilpasse de to bilag til forordningen, så de fuldt ud afspejler den nye situation i landene i det vestlige Balkan, under hensyntagen til de politiske forpligtelser vedrørende liberalisering af kravet om visum til kortvarigt ophold for statsborgere fra alle landene i det vestlige Balkan, som Den Europæiske Union har påtaget sig som led i Thessalonikidagsordenen, og de fremskridt, der er gjort i de dialoger om visumliberalisering, som blev indledt i 2008 med Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien

- at sikre, at denne tilpasning for landene i det vestlige Balkan stemmer overens med behovet for en regelmæssig revision af forordning (EF) nr. 539/2001 og sammensætningen af bilagene – der indeholder en liste over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser (bilag I), og en liste over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (bilag II) – og at den overholder kriterierne i betragtning 5 for en eventuel overførsel af lande fra det ene bilag til det andet og specielt kriterierne vedrørende illegal indvandring og offentlig orden

- at overføre Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien fra bilag I til bilag II til forordningen; at indsætte Kosovo i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244/99 i bilag I i forordning (EF) nr. 539/2001 under "Territoriale enheder og myndigheder, der ikke er anerkendt som stater af mindst en medlemsstat". Dette berører ikke Kosovos status i henhold til resolution 1244/99.

° Baggrund og gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører

Rådet har i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 62, nr. 2), litra b), nr. i), vedtaget forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser (den såkaldte "negativliste"), og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (den såkaldte "positivliste")[3]. Fastlæggelsen af disse lister er en af de ledsageforanstaltninger, der ifølge EF-traktatens artikel 61 er direkte knyttet til den frie bevægelighed for personer i et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed.

For at afgøre, om statsborgere fra et givet tredjeland er underlagt visumpligt eller er fritaget for dette krav, foretages der en individuel vurdering under anvendelse af forskellige kriterier, blandt andet vedrørende illegal indvandring, offentlig orden og sikkerhed samt Den Europæiske Unions forbindelser med det pågældende tredjeland, samtidig med at der også tages hensyn til den regionale sammenhæng og til gensidighedsprincippet (se betragtning 5 i præamblen til forordning (EF) nr. 539/2001). Da de enkelte tredjelandes overholdelse af disse kriterier kan udvikle sig i tidens løb, bør negativlistens og positivlistens sammensætning revideres regelmæssigt. Forordning (EF) nr. 539/2001 er således blevet ændret fem gange[4], siden den blev vedtaget. I betragtning af ovennævnte udvikling i situationen vedrørende visse lande i det vestlige Balkan bør listerne revideres igen for disse landes vedkommende.

° Politikken for visa til kortvarigt ophold for landene i det vestlige Balkan – opfølgning af Thessalonikidagsordenen

Da Rådet vedtog forordning (EF) nr. 2317/95[5], fastlagde det for første gang en sådan negativliste. Denne liste omfattede Albanien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Forbundsrepublikken Jugoslavien (Serbien og Montenegro). Bosnien-Hercegovina var ikke medtaget på listen, så medlemsstaterne kunne selv bestemme, om de ville indføre visumpligt for statsborgere fra dette land; alle medlemsstaterne undtagen én indførte en sådan pligt[6].

Da Rådet efter Amsterdamtraktatens ikrafttræden vedtog forordning (EF) nr. 539/2001, som for første gang fastlagde en negativliste og en positivliste, blev alle landene i det vestlige Balkan med undtagelse af Kroatien medtaget på negativlisten: Albanien, Bosnien-Hercegovina, Forbundsrepublikken Jugoslavien (Serbien og Montenegro) og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Efter at Montenegro var blevet selvstændigt, blev både Serbien og Montenegro medtaget på negativlisten[7].

I konklusionerne fra topmødet mellem EU og det vestlige Balkan, som blev holdt i Thessaloniki den 21. juni 2003, bekræftede stats- og regeringscheferne igen vigtigheden af en dialog om visa til kortvarigt ophold; de bekræftede samtidig det europæiske perspektiv for landene i det vestlige Balkan. "Thessalonikidagsordenen" bekræftede især, at udsigterne til en visumliberalisering for landene i det vestlige Balkan udgør et mål, der er knyttet til de fremskridt, de pågældende lande gør for så vidt angår gennemførelse af store reformer på områder som styrkelse af retssamfundet, bekæmpelse af organiseret kriminalitet, korruption og ulovlig migration og styrkelse af den administrative kapacitet med hensyn til grænsekontrol og dokumentsikkerhed.

Da det at lette de mellemfolkelige kontakter blev betragtet som en vigtig forudsætning for en stabil udvikling af økonomiske, humanitære, kulturelle, videnskabelige og andre bånd, indgik Det Europæiske Fællesskab i 2007 som et første konkret skridt hen imod en visumfri rejseordning aftaler om lempelse af visumreglerne med Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien[8] (parallelt med tilbagetagelsesaftaler).

Formålet med aftalerne var at gøre det lettere for statsborgere fra landene i det vestlige Balkan og navnlig dem, som ofte rejser til EU, at få visum til kortvarigt ophold, samtidig med at der blev indført klare regler for bekæmpelse af ulovlig indvandring via tilbagetagelsesaftaler. Disse aftaler trådte i kraft den 1. januar 2008. I 2008 og 2009 fulgte Kommissionen nøje med i gennemførelsen af aftalerne om lempelse af visumreglerne i de fem lande i det vestlige Balkan. Ud fra resultaterne af den første tilsynsperiode mente Kommissionen, at dette nye retlige instrument havde medført en forbedring af proceduren for udstedelse af visa i landene i det vestlige Balkan.

° Dialogerne om visumliberalisering med Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien – resultaterne af processen

Indledning af dialogerne om visumliberalisering

På denne dynamiske baggrund meddelte Kommissionen, at den parallelt med gennemførelsen af aftalerne om lempelse af visumreglerne ville indlede dialoger om visumliberalisering med Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien. I den forbindelse anførte Kommissionen i sin meddelelse om udvidelsesstrategien af 6. november 2007[9], at den havde til hensigt gradvist at arbejde mod en liberalisering af visumordningen med landene i det vestlige Balkan gennem yderligere konkrete skridt. Med henblik herpå foreslog den at indlede en dialog med hvert af de involverede lande for at udarbejde en køreplan for de betingelser, der skulle opfyldes.

Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) hilste i sine konklusioner fra mødet den 28. januar 2008 " velkommen, at Europa-Kommissionen har til hensigt snart at indlede en visumdialog med alle landene i [det vestlige Balkan], og gav udtryk for, at det er rede til yderligere at drøfte dette spørgsmål … med henblik på at fastlægge detaljerede køreplaner med klare benchmarks, som alle lande i regionen skal opfylde for gradvis at nærme sig en visumliberalisering . Dette vil sætte Rådet og Kommissionen i stand til nøje at overvåge fremskridtene med de nødvendige reformer".

Ved fastlæggelsen af metoden for en struktureret visumliberaliseringsproces med en klar forpligtelse til en resultatorienteret dialog tog Den Europæiske Union hensyn til det europæiske perspektiv for landene i det vestlige Balkan, den politiske forpligtelse til at liberalisere reglerne for visa til kortvarigt ophold, det forhold, at alle de fem lande har indgået en tilbagetagelsesaftale, samt den visumfritagelse, som de pågældende lande indrømmer alle EU-borgere.

I sin meddelelse af 5. marts 2008 om forbedring af det europæiske perspektiv for det vestlige Balkan[10] beskrev Kommissionen den proces, den foreslog for udviklingen i retning af visumliberalisering i det vestlige Balkan. Den understregede, at visumfri rejsetrafik til EU er meget vigtig for folk i det vestlige Balkan, og at en udvikling i retning af en visumfri ordning udgør en del af forberedelserne til EU-medlemskab for alle landene i regionen, og fastslog, at den havde til hensigt at føre nøje tilsyn med gennemførelsen af de nødvendige reformer, som skal gennemføres for at nå dette mål.

I begyndelsen af 2008 indledte Kommissionen formelt dialogen om visumliberalisering med henholdsvis Serbien (30. januar 2008[11]), Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (20. februar 2008), Montenegro (21. februar 2008), Albanien (3. marts 2008) og Bosnien-Hercegovina (26. maj 2008).

Kommissionen udarbejdede køreplaner for hvert af de fem lande efter aftale med medlemsstaterne og efter høring af de respektive lande. Køreplanerne sigtede mod at finde frem til alle de foranstaltninger, som skal vedtages og gennemføres af hvert af landene i det vestlige Balkan, og mod at fastlægge klare krav, som skal opfyldes. Formålet med processen er at hjælpe de pågældende lande med at opfylde kriterierne i betragtning 5 i præamblen til forordning (EF) nr. 539/2001. Køreplanerne blev opdelt i fire temaer: dokumentsikkerhed, ulovlig indvandring, offentlig orden og sikkerhed samt spørgsmål vedrørende eksterne forbindelser i tilknytning til bevægelighed for personer. Dialogerne og køreplanerne blev skræddersyet for at gøre det muligt for hvert enkelt land at målrette reformindsatsen og opfylde EU's krav. Hvor hurtigt visumliberaliseringen kan gennemføres, afhænger af de fremskridt, de enkelte lande gør hen imod at opfylde de fastsatte betingelser.

Vigtige faser i processen

På grundlag af detaljerede parathedsrapporter fra de fem lande forelagde Kommissionen i november 2008 Rådet en første foreløbig evaluering af de fremskridt, de fem lande havde gjort med gennemførelsen af køreplanerne for visumliberalisering.

Efter en række møder og ekspertmissioner til de pågældende lande (med aktiv deltagelse af eksperter fra medlemsstaterne) forelagde Kommissionen den 25. maj 2009 Rådet en ajourført udgave af evalueringsrapporterne. Evalueringsrapporterne blev forelagt for de pågældende lande i det vestlige Balkan den 11. og 12. juni 2009.

Specielt konkluderedes det i den ajourførte udgave af evalueringsrapporterne, at:

- Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har opfyldt alle de benchmarks, som er fastsat i køreplanen

- to lande, Montenegro og Serbien, også har gjort væsentlige fremskridt, og at der kun er et meget begrænset antal benchmarks, som ikke er opfyldt

- to andre lande, Albanien og Bosnien-Hercegovina, trods de store fremskridt, de har gjort, stadig har en række benchmarks, som ikke er opfyldt.

Efter drøftelserne af evalueringsrapporterne i de kompetente arbejdsgrupper i Rådet drog Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 15. juni 2009 følgende konklusioner:

"Rådet minder om sin støtte til dialogen om visumliberalisering med Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien på grundlag af køreplanerne, der indeholder klare og realistiske benchmarks, og på grundlag af en vurdering af de enkelte lande. Rådet minder om, at de berørte lande fortsat bør koncentrere sig om den fuldstændige opfyldelse af disse benchmarks.

I den forbindelse udtaler Rådet tilfredshed med Europa-Kommissionens ajourførte evalueringsrapporter om fremskridt i dialogerne med disse lande om visumliberalisering. Rapporterne afspejler de tydelige fremskridt, som disse lande har gjort med at nå de benchmarks, der er fastsat i køreplanerne for visumliberalisering. I den forbindelse opfordrer Rådet Europa-Kommissionen til så hurtigt som muligt at fremlægge et lovgivningsmæssigt forslag om ændring af forordning (EF) nr. 539/2001, sådan som den finder anvendelse på medlemsstaterne, for ideelt set inden udgangen af 2009 at opnå en visumfri ordning med de lande, der til den tid har opfyldt alle benchmarks.

Rådet anerkender betydningen af visumliberalisering for det vestlige Balkan og understreger vigtigheden af, at alle de pågældende lande opnår en visumfri ordning på grundlag af deres egne resultater. Rådet hilser derfor de hidtidige fremskridt velkommen og henstiller til landene i regionen om at fremskynde reformerne yderligere og gennemføre dem for snarest at nå de nødvendige benchmarks."

Dette forslag afspejler resultatet af ovennævnte proces: I betragtning af, at visumlempelses- og tilbagetagelsesaftalerne med de pågældende lande gennemføres på en tilfredsstillende måde, og i betragtning af det respektive antal afslag på visum og indrejse for de pågældende landes statsborgere foreslår Kommissionen, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, som allerede opfylder alle benchmarks, og Montenegro og Serbien, som er meget tæt på at opfylde alle benchmarks, overføres fra negativlisten til positivlisten under forudsætning af, at sidstnævnte to lande på datoen for Rådets vedtagelse af forslaget rent faktisk opfylder alle benchmarks.

De næste skridt

Parallelt med behandlingen af forslaget i Europa-Parlamentet og Rådet vil Kommissionen fortsat evaluere gennemførelsen af de endnu ikke opfyldte benchmarks for Serbien og Montenegro, og den vil hurtigst muligt sende denne evaluering til Europa-Parlamentet og Rådet.

For Montenegro vedrører de benchmarks, som endnu ikke er opfyldt:

- en effektiv gennemførelse af udlændingeloven, som trådte i kraft i januar 2009

- fastlæggelsen af en holdbar løsning vedrørende fordrevnes og internt fordrevnes status, herunder adgang til identitetsdokumenter

- styrkelse af kapaciteten vedrørende retshåndhævelse og en effektiv gennemførelse af den retlige ramme for bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption, bl.a. gennem tildeling af tilstrækkelige økonomiske, menneskelige og tekniske ressourcer.

For Serbien vedrører de benchmarks, som endnu ikke er opfyldt:

- forbedring af overvågningen ved og på tværs af grænserne, herunder navnlig udveksling af oplysninger med EULEX/Kosovopolitistyrken

- en effektiv gennemførelse af udlændingeloven, som trådte i kraft i april 2009, og vedtagelse af migrationsforvaltningsstrategien

- en effektiv gennemførelse af den retlige ramme for bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption, bl.a. gennem tildeling af tilstrækkelige økonomiske og menneskelige ressourcer

- integriteten og sikkerheden af de procedurer, som anvendes ved udstedelsen af de nye biometriske pas til personer med bopæl i Kosovo.

Siden 1999 har Serbien ikke haft mulighed for at foretage kontrol på stedet vedrørende personer med bopæl i Kosovo i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244/99. Med hensyn til Serbiens udstedelse af de nye biometriske pas til personer med bopæl i Kosovo var Kommissionen og medlemsstaternes eksperter på grund af den manglende dialog om visumliberalisering ikke i stand til at kontrollere (navnlig gennem ekspertmissioner) udstedelsen af underliggende dokumenter ("breeder documents") og integriteten og sikkerheden af de procedurer, som de serbiske myndigheder følger ved kontrollen af korrektheden af de oplysninger, som personer med bopæl i Kosovo fremlægger, når de ansøger om nye serbiske biometriske pas. For at forhindre, at denne situation misbruges, når der ansøges om biometriske pas, meddelte de serbiske myndigheder, at der i juli i Beograd ville blive oprettet et særligt koordinationsdirektorat (på serbisk: Koordinaciona uprava) , som udelukkende har til opgave at behandle alle ansøgninger om pas fra personer med bopæl i Kosovo og personer, hvis attest for statsborgerskab er udstedt for Kosovoområdet i henhold til resolution 1244/99.

I betragtning af sikkerhedsproblemerne, specielt vedrørende mulighederne for ulovlig migration af personer med bopæl i Kosovo og personer, hvis attest for statsborgerskab er udstedt for Kosovoområdet i henhold til resolution 1244/99, og da der ikke foretages nogen kontrol af de procedurer for udstedelse af pas, som følges af de serbiske myndigheder for denne kategori af personer, mener Kommissionen, at indehavere af serbiske pas, som er udstedt af det specifikke koordinationsdirektorat (på serbisk: Koordinaciona uprava ), bør udelukkes fra den visumfri ordning for Serbien.

For Albanien og Bosnien-Hercegovina vil dialogen om visumliberalisering fortsætte, og Kommissionen vil intensivere sin indsats for at hjælpe disse lande med at opfylde deres benchmarks. Kommissionen vil foreslå, at de overføres til positivlisten, så snart de har opfyldt de nødvendige benchmarks.

° Yderligere præciseringer vedrørende indehavere af biometriske pas og visumfritagelsesaftaler

Indførelsen af biometriske pas i landene i det vestlige Balkan har haft afgørende betydning for en vellykket gennemførelse af dialogerne om visumliberalisering. I den forbindelse bør visumfritagelsen for statsborgere fra Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien af sikkerhedshensyn og for at forebygge ulovlig migration kun gælde for indehavere af de nye biometriske pas, som udstedes af hvert af disse lande.

Under hensyntagen til de europæiske ambitioner hos landene i det vestlige Balkan og det forhold, at de allerede har fritaget alle EU-borgere for visumpligt, er der ingen grund til at gøre gennemførelsen af visumfritagelsen for disse tre lande betinget af, at der indgås visumfritagelsesaftaler med Fællesskabet (som det var tilfældet med Bahamas og de fem andre lande, som blev overført fra negativlisten til positivlisten i december 2006).

° Kosovo i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244/99

Det Europæiske Råd understregede på sit møde den 19. og 20. juni 2008, at EU er "rede til at støtte den økonomiske og politiske udvikling af Kosovo gennem et klart europæisk perspektiv i overensstemmelse med regionens europæiske perspektiv". Som følge af Kosovoforsamlingens uafhængighedserklæring den 17. februar 2008 erklærede Rådet, at Kosovo var et sui generis-tilfælde, og det overlod det til EU-medlemsstaterne at træffe beslutning om deres forhold til Kosovo i overensstemmelse med international ret og national praksis. Hidtil har 22 EU-medlemsstater anerkendt Kosovo som en uafhængig stat.

Den udgave af Rådets forordning (EF) nr. 539/2001, som nu er i kraft, indeholder ingen henvisning til Kosovo. På nuværende tidspunkt har Kommissionen ikke indledt en dialog om visumliberalisering med Kosovo. Der skal derfor i medfør af artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 539/2001 indsættes en henvisning til Kosovo i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244/99 i bilag 1 til forordningen, så personer med bopæl i Kosovo underlægges visumpligt. Dette forslag er udelukkende begrundet i objektivt konstaterede sikkerhedsproblemer, især vedrørende muligheden for ulovlig migration fra og transit gennem Kosovo i henhold til resolution 1244/99. Dette berører Kosovos nuværende status i henhold til resolution 1244/99.

2. Forslagets retlige aspekter

° Resumé af forslaget

- Forslaget sigter mod at overføre Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien fra negativlisten til positivlisten, idet det forudsættes, at de sidstnævnte to lande opfylder alle benchmarks i deres respektive køreplaner på datoen for Rådets vedtagelse af dette forslag.

- Af ovennævnte grunde udelukkes indehavere af serbiske pas, som er udstedt af det serbiske koordinationsdirektorat, fra den visumfri ordning for Serbien.

- Under hensyntagen til, at indførelsen af nye biometriske pas i landene i det vestlige Balkan udgør et grundlæggende element i dialogerne om visumliberalisering, bør visumfritagelsen for statsborgere fra disse lande kun gælde for indehavere af sådanne biometriske pas.

- I betragtning af den nuværende situation foreslås det at tilføje Kosovo i henhold til resolution 1244/99 til negativlisten, da der endnu ikke er indledt en visumdialog med Kosovo.

° Retsgrundlag

Forordning (EF) nr. 539/2001 er baseret på EF-traktatens artikel 62, nr. 2), litra b), nr. i). Dette forslag om ændring af forordningen bør have det samme retsgrundlag.

° Proportionalitetsprincippet og subsidiaritetsprincippet

I overensstemmelse med artikel 62, nr. 2), litra b), nr. i), indeholder forordning (EF) nr. 539/2001 en liste over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser (negativlisten), og en liste over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (positivlisten).

Beslutningen om at ændre listerne og overføre lande fra negativlisten til positivlisten eller omvendt falder inden for Fællesskabets enekompetence.

° Reguleringsmiddel/-form

En forordning, da det instrument, der skal ændres, er forordning (EF) nr. 539/2001.

3. Budgetmæssige konsekvenser

Den foreslåede ændring har ingen virkninger for Fællesskabets budget.

2009/0104 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ændring af forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 62, nr. 2), litra b), nr. i),

under henvisning til forslag fra Kommissionen[12],

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[13], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Sammensætningen af listerne over tredjelande i bilag I og II til forordning (EF) nr. 539/2001 af 15. marts 2001[14] bør være i overensstemmelse med kriterierne i forordningens betragtning 5. Nogle tredjelande, hvis situation har ændret sig med hensyn til disse kriterier, bør overføres fra det ene bilag til det andet.

(2) Den 1. januar 2008 trådte aftaler om lempelse af visumreglerne med fem lande – Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien – i kraft som et første konkret skridt hen imod det mål om en visumfri rejseordning for statsborgere fra landene i det vestlige Balkan, som blev fastsat i Thessalonikidagsordenen. I 2008 blev der indledt en dialog om visumliberalisering med hvert af disse lande, og der er udarbejdet køreplaner for visumliberalisering. Kommissionen udtalte i sin evaluering af gennemførelsen af køreplanerne fra maj 2009, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har opfyldt alle de benchmarks, som er fastsat i landets køreplan. Montenegro og Serbien har opfyldt langt de fleste benchmarks i deres respektive køreplaner.

(3) For personer med bopæl i Kosovo i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244/99 og personer, hvis attester for statsborgerskab er udstedt for Kosovoområdet i henhold til resolution 1244/99, vil et særligt koordinationsdirektorat i Beograd være ansvarligt for modtagelse af ansøgninger om og udstedelse af pas. I betragtning af sikkerhedsproblemerne, især vedrørende muligheden for ulovlig migration, bør indehavere af serbiske pas, som er udstedt af dette specifikke koordinationsdirektorat (på serbisk: Koordinaciona uprava), udelukkes fra den visumfri ordning for Serbien.

(4) Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien [idet de to sidstnævnte lande opfylder alle benchmarks på datoen for vedtagelsen af denne forordning] bør overføres til bilag II til forordning (EF) nr. 539/2001. Denne visumfritagelse bør kun gælde for indehavere af biometriske pas, som er udstedt af hvert af de pågældende tre lande.

(5) For at skabe retlig klarhed og sikkerhed bør Kosovo i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244/99 tilføjes til bilag I til forordning (EF) nr. 539/99 i overensstemmelse med forordningens artikel 1, stk. 3. Dette berører ikke Kosovos status i henhold til resolution 1244/99.

(6) For så vidt angår Island og Norge udgør denne forordning en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra B, i Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til nævnte aftale[15].

(7) For så vidt angår Schweiz udgør denne forordning en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, henhørende under det område, der er nævnt i artikel 4, stk. 1, i Rådets afgørelse 2004/860/EF om undertegnelse af aftalen[16].

(8) For så vidt angår Liechtenstein udgør denne forordning en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om dette lands associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra B, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/261/EF af 28. februar 2008 om underskrivelse af protokollen[17].

(9) Denne forordning udgør en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne[18]. Det Forenede Kongerige deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige.

(10) Denne forordning udgør en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne[19]. Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland.

(11) Denne forordning er en retsakt, der bygger på Schengenreglerne eller på anden måde har tilknytning dertil, jf. artikel 3, stk. 1, i tiltrædelsesakten fra 2003 og artikel 4, stk. 1, i tiltrædelsesakten fra 2005 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 539/2001 foretages følgende ændringer:

1) I bilag I foretages følgende ændringer:

a) I del 1 udgår henvisningen til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien.

b) I del 2 indsættes følgende henvisning:

"Kosovo i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244/99"

2) I bilag II, del 1, indsættes følgende henvisninger:

"Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (*)

Montenegro (*)

Serbien [med undtagelse af indehavere af serbiske pas, som er udstedt af det serbiske koordinationsdirektorat (på serbisk: Koordinaciona uprava )](*)

(*) Fritagelsen for visumpligt gælder kun for indehavere af biometriske pas".

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

Udfærdiget i Bruxelles,

På Rådets vegne

Formand

[1] EFT L 81 af 21.3.2001, s. 1.

[2] EUT L 405 af 30.12.2006, s. 23.

[3] EFT L 81 af 21.3.2001, s. 1.

[4] Rådets forordning (EF) nr. 2414/2001 af 7. december 2001 (EFT L 327 af 12.12.2001, s. 1), Rådets forordning (EF) nr. 453/2003 af 6. marts 2003 (EUT L 69 af 13.3.2003, s. 10), Rådets forordning (EF) nr. 851/2005 af 2. juni 2005 (EUT L 141 af 4.6.2005, s. 3), Rådets forordning (EF) nr. 1791/2006 af 20. november 2006 (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1) og Rådets forordning (EF) nr. 1932/2006 af 21. december 2006 (EUT L 405 af 30.12.2006, s. 23).

[5] Rådes forordning (EF) nr. 2317/95 af 25. september 1995 (EFT L 234 af 3.10.1995, s. 1).

[6] Se bl.a. meddelelsen fra Kommissionen vedrørende gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 2317/95 af 25. september 1995 om fastlæggelse af de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af medlemsstaternes ydre grænser (EFT C 101 af 3.4.1998, s. 4).

[7] Ændring af forordning (EF) nr. 539/2001 ved Rådets forordning (EF) nr. 1932/2006 af 21. december 2006 (EUT L 405 af 30.12.2006) og korrigendum (EUT L 29 af 3.2.2007, s. 10).

[8] Se præamblen til disse aftaler: med Albanien (EUT L 334 af 19.12.2007, s. 85), Bosnien-Hercegovina (EUT L 334 af 19.12.2007, s. 97), Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (EUT L 334 af 19.12.2007, s. 125), Montenegro (EUT L 334 af 19.12.2007, s. 169) og Serbien (EUT L 334 af 19.12.2007, s. 109).

[9] KOM(2007) 663 af 6.11.2007.

[10] KOM(2008) 127 af 5.3.2008.

[11] Denne dialog om visumliberalisering omfatter ikke Kosovoområdet i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244/99.

[12] EUT C af , s. .

[13] EUT C af , s. .

[14] EFT L 81 af 21.3.2001, s. 1.

[15] EFT L 176 af 10.7.1999, s. 31.

[16] EUT L 370 af 17.12.2004, s. 78.

[17] EUT L 83 af 26.3.2008, s. 3.

[18] EFT L 131 af 1.6.2000, s. 43.

[19] EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20.