ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Offentlige udbud I overensstemmelse med direktiv 2014/24/EU, direktiv 2014/25/EU og direktiv 2014/23/EU træffer medlemsstaterne passende foranstaltninger for at sikre, at økonomiske aktører ved udførelsen af offentlige udbud eller koncessionskontrakter udbetaler de lønninger , der er fastsat ved kollektive overenskomster for den pågældende sektor og det pågældende geografiske område, og de lovbestemte mindstelønninger, hvor sådanne findes.

Offentlige udbud I overensstemmelse med direktiv 2014/24/EU, direktiv 2014/25/EU og direktiv 2014/23/EU træffer medlemsstaterne passende foranstaltninger for at sikre, at økonomiske aktører ved udførelsen af offentlige udbud eller koncessionskontrakter respekterer de lønvilkår og andre arbejdsvilkår , der er fastsat ved kollektive overenskomster for den pågældende sektor og det pågældende geografiske område, og de lovbestemte mindstelønninger, hvor sådanne findes , samt retten til kollektive forhandlinger . Medlemsstaterne sikrer desuden, at de økonomiske aktører som en betingelse for tildeling af offentlige kontrakter forpligtes til at respektere lønvilkår og andre arbejdsvilkår, der er fastsat ved lov og/eller kollektive overenskomster, til at respektere retten til kollektive forhandlinger og til at anerkende og forhandle med fagforeninger .
Det 8. miljøhandlingsprogram har det langsigtede prioriterede mål for 2050, at borgerne lever et godt liv inden for planetens grænser i en regenerativ økonomi, hvor der ikke produceres spild eller nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceforbrug og miljøforringelse. Et sundt miljø understøtter borgernes velfærd, biodiversiteten trives, og naturkapitalen beskyttes, genoprettes og værdsættes på måder, der øger modstandsdygtigheden over for klimaændringer og andre miljørisici. EU sætter tempoet for at sikre de nuværende og kommende generationers velstand på verdensplan.

Det 8. miljøhandlingsprogram har det langsigtede prioriterede mål for 2050, at borgerne og deres lokalsamfund lever et godt liv inden for planetens grænser i en bæredygtig økonomi, hvor der ikke produceres spild eller nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceforbrug og miljøforringelse. Et sundt miljø understøtter borgernes velfærd og sundhed , økosystemtjenesterne forbedres, biodiversiteten trives, og naturkapitalen beskyttes, genoprettes og værdsættes på måder, der øger modstandsdygtigheden over for klimaændringer og andre miljørisici. Det 8. miljøhandlingsprogram søger at styrke forbindelsen mellem miljøpolitik og sundhed. En sund levevis må være grundlaget for alle EU-politikker, der fremmer menneskers sundhed, en sund planet, en sund økonomi og et sundt samfund med muligheder for alle. EU sætter tempoet for at sikre de nuværende og kommende generationers velstand på verdensplan.
51.

har planer om at lancere projektet »CoR4Climate Pact« for at støtte dette vigtige initiativ yderligere. Dette projekt indebærer udpegelse af ambassadører for den grønne pagt, der er tænkt som kontaktpunkter for information og udbredelse af bedste praksis i forbindelse med den grønne pagt, herunder om den grønne pagts funktion som motor for den sociale og økonomiske genopretning efter covid-19-krisen. Projektet skal også forbedre kommunikationen om den grønne pagt både udadtil gennem RU's hjemmeside og internt over for RU's medlemmer: kommunikationen bør omfatte de mest relevante oplysninger for de lokale og regionale myndigheder med henblik på iværksættelsen af deres lokale grønne pagter, herunder om finansieringsmulighederne. Endelig vil »CoR4Climate Pact«-projektet være en lejlighed til at gøre status over RU-medlemmernes forpligtelser under den grønne pagt og fremme mulighederne for peer-to-peer-læring;
1. Kommissionen og medlemsstaterne arbejder sammen om at forbedre den tværsektorielle planlægning af modstandsdygtighed for såvel naturkatastrofer som menneskeskabte katastrofer, der kan forventes at have grænseoverskridende virkninger, herunder klimaændringernes negative virkninger. Planlægningen af modstandsdygtigheden omfatter opstilling af scenarier på EU-plan for katastrofeforebyggelse og -indsats på baggrund af de risikovurderinger, der er nævnt i artikel 6, stk. 1, litra a), og den oversigt over risici, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, litra c), planlægning af katastroferisikostyring som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra c), data om tab som følge af katastrofer som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra f), kortlægning af aktiver og udarbejdelse af planer for indsættelse af indsatskapaciteter under hensyntagen til Unionens mål for modstandsdygtighed over for katastrofer, jf. artikel 6, stk. 5.

1. Kommissionen og medlemsstaterne arbejder i samråd med relevante lokale og regionale myndigheder sammen om at forbedre den tværsektorielle planlægning af modstandsdygtighed for såvel naturkatastrofer som menneskeskabte katastrofer, der kan forventes at have grænseoverskridende virkninger, herunder klimaændringernes negative virkninger. Planlægningen af modstandsdygtigheden omfatter opstilling af scenarier på EU-plan for katastrofeforebyggelse og -indsats på baggrund af de risikovurderinger, der er nævnt i artikel 6, stk. 1, litra a), og den oversigt over risici, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, litra c), planlægning af katastroferisikostyring som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra c), data om tab som følge af katastrofer som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra f), kortlægning af aktiver og udarbejdelse af planer for indsættelse af indsatskapaciteter under hensyntagen til Unionens mål for modstandsdygtighed over for katastrofer, jf. artikel 6, stk. 5.
Med henblik på forfølgelsen af målene i artikel 4 udarbejder medlemsstaterne genopretnings- og resiliensplaner. Disse planer skal redegøre for den berørte medlemsstats reform- og investeringsdagsorden for de næste fire år. Genopretnings- og resiliensplaner, der er berettiget til finansiering under dette instrument, skal indeholde foranstaltninger til gennemførelse af reformer og offentlige investeringsprojekter gennem en samlet pakke.

Med henblik på forfølgelsen af målene i artikel 4 udarbejder medlemsstaterne genopretnings- og resiliensplaner. Disse planer skal redegøre for den berørte medlemsstats reform- og investeringsdagsorden for de næste fire år. Genopretnings- og resiliensplaner, der er berettiget til finansiering under dette instrument, skal indeholde foranstaltninger til gennemførelse af reformer og offentlige investeringsprojekter gennem en samlet pakke. Til udarbejdelsen af genopretnings- og resiliensplanerne kan medlemsstaterne gøre brug af instrumentet for teknisk støtte i henhold til forordning XX/YYYY [om oprettelse af et instrument for teknisk støtte]. Foranstaltninger iværksat fra og med 1. februar 2020, som vedrører de økonomiske og sociale konsekvenser af covid-19-pandemien, er berettiget til støtte. I overensstemmelse med den europæiske grønne pagt som Europas strategi for bæredygtig vækst og med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og nå FN's mål for bæredygtig udvikling skal mindst 40 % af beløbet til de enkelte genopretnings- og resiliensplaner bidrage til integration af klima- og biodiversitetsindsatsen samt målene om miljømæssig bæredygtighed. Ved hjælp af en delegeret retsakt vedtager Kommissionen den relevante metode til at hjælpe medlemsstaterne med at opfylde dette krav.

I overensstemmelse med den fremtidsorienterede karakter af »Next Generation EU«-genopretningsinstrumentet og under hensyntagen til vigtigheden af dagsordenen for digitale færdigheder, børnegarantien og ungdomsgarantien, når det gælder om at hindre, at de unge i dag bliver en »nedlukningsgeneration«, skal alle genopretnings- og resiliensplaner bidrage til at tackle risikoen for langvarige negative virkninger for de unges fremtidsudsigter på arbejdsmarkedet og deres overordnede trivsel ved hjælp af omfattende beskæftigelses-, uddannelses- og færdighedsrelaterede løsninger og svar, der er rettet mod de unge.
28.

gør opmærksom på tjenesteydelsesdirektivets bestemmelser rettet mod at øge aktiviteterne over grænserne og udvikle et egentligt indre marked for tjenesteydelser ved at skabe større overensstemmelse mellem reglerne for liberale erhverv på EU-niveau og opfordrer Kommissionen til at fremlægge forslag til initiativer, der tilskynder brancheorganisationerne på EU-niveau til at udnytte disse muligheder til at fremme den frie bevægelighed for tjenesteudbydere;
For at sikre fleksibilitet i programmeringen af FRO-midlerne under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst bør det være muligt at udarbejde et selvstændigt FRO-program eller at programmere FRO-midler i én eller flere særlige prioriteter inden for et program, der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) eller Samhørighedsfonden. I overensstemmelse med artikel 21a i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] bør midler fra FRO styrkes med supplerende finansiering fra EFRU og ESF+. De respektive beløb, der overføres fra EFRU og ESF+, bør være i overensstemmelse med den type operationer, der er fastsat i de territoriale planer for retfærdig omstilling.

For at sikre fleksibilitet i programmeringen af FRO-midlerne under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst bør det være muligt at udarbejde et selvstændigt FRO-program eller at programmere FRO-midler i én eller flere særlige prioriteter inden for et program, der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) eller Samhørighedsfonden. I overensstemmelse med artikel 21a i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] kunne midler fra FRO styrkes med supplerende finansiering fra EFRU og ESF+. De respektive beløb, der overføres fra EFRU og ESF+, bør være i overensstemmelse med den type operationer, der er fastsat i de territoriale planer for retfærdig omstilling.
glæder sig over, at Kommissionen agter at tage yderligere skridt i retning af nulemissionsmobilitet. Der bør overvejes en harmonisering af lavemissionszoner og endda nulemissionszoner i hele Europa. Velvidende at reduktion af forureningen i områder, der er lukket ned som følge af covid-19, er midlertidig, har byerne allerede truffet foranstaltninger til at nedbringe trafikkens påvirkninger — man har udvidet fortove, sørget for separate mikromobilitetspor, nedsat fartgrænser osv. Det er også blevet klart, at offentlige transportselskaber snarest muligt bør modtage (EU) midler for at holde dem kørende, forny transportmidlerne i retning af mindre forurenende løsninger og forhindre et skift til privat motoriseret transport. Udvalget understreger, at der skal tages hensyn til de europæiske producenters konkurrencedygtighed, når der overvejes og foreslås strengere emissionsstandarder for benzin- og dieselkøretøjer — samtidig med at det efterlyser en plan for udfasning af forbrændingsmotorer fra vejtrafik og udtrykker tilfredshed med de medlemsstater, regioner og byer, som allerede har fastsat en slutdato for indførsel af biler med forbrændingsmotorer. Udvalget er modstander af tilskud til køb af køretøjer med sådanne motorer. Udvalget foreslår blandt andet at fremme teknologi for nulemissionskøretøjer yderligere og fremskynde investeringer i det europæiske jernbanenet, bl.a. som et af de mulige brugbare alternativer for pendlere;
37.

understreger, at medlemsstaterne for at sikre en ordentlig gennemførelse af de nationale genopretnings- og resiliensplaner og en passende absorptionsgrad for midlerne under faciliteten, hvor det er relevant kan indgå i et tæt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder om at forbedre etableringen og/eller styrkelsen af de lokale og regionale myndigheders administrative kapacitet for derved at opnå en effektiv anvendelse af de offentlige midler ved at udvikle og støtte mekanismer til politisk koordinering, samarbejde og informationsudveksling samt specifikke og permanente uddannelsesordninger;
21.

anerkender, at kommunikation er af afgørende betydning for at øge et lokalsamfunds modstandsdygtighed og anbefaler derfor, at man — i tråd med målene i Sendairammen — fremmer og støtter kommunikations- og informationsinitiativer om de katastroferisici, der kan have betydning for den kritiske infrastruktur i et bestemt område, over for både de lokale myndigheder og befolkningen;
14.

minder om, at transportsektoren tegner sig for en fjerdedel af CO 2 -udledningen i EU og er den eneste sektor, hvor emissionerne ikke er blevet reduceret i forhold til 1990-basislinjen. Udvalget understreger brints potentiale til at blive et af de instrumenter, der anvendes til at mindske CO 2 -udledningen fra transport, især dér hvor fuld elektrificering er vanskelig eller endnu ikke mulig. Det understreger, at anlæg af optankningsinfrastruktur er nødvendig for at forøge anvendelsen af brint i transportsektoren;
53.

glæder sig over, at handlingsplanens vigtigste aktion med hensyn til datainfrastruktur vil sikre synergier med Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa. Dette bør fremme innovation og kreativitet og gøre alle former for medier tilgængelige på et ikke-diskriminerende grundlag, både offentlige og kommercielle samt store og små kanaler. Udvalget fremhæver, at disse synergier også bør være tilgængelige for lokale og regionale medier uanset ejerforhold og administrative strukturer. I denne forbindelse bør man ved produktion af information og audiovisuel produktion i EU systematisk stille krav om, at der investeres i teknologier såsom flersproget undertekstning, tegnsprogssynkronisering og synstolkning;
For at sikre ligebehandling af alle medlemsstater og konsekvens i evalueringen af ansøgningerne bør Kommissionen vurdere ansøgningerne som en samlet pakke. Den bør navnlig se på støtteberettigelsen og nøjagtigheden af de anmeldte udgifter, den direkte forbindelse mellem udgifterne og de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe konsekvenserne af udtrædelsen, og de foranstaltninger, som den pågældende medlemsstat har truffet for at undgå dobbeltfinansiering. Efter vurderingen af ansøgningerne om finansielt bidrag fra reserven bør Kommissionen udligne den udbetalte forfinansiering og inddrive det uudnyttede beløb. For at koncentrere støtten om de medlemsstater, der er mest berørt af udtrædelsen, bør det — hvis udgifterne i den pågældende medlemsstat, som Kommissionen har accepteret som støtteberettigede, overstiger det beløb, der er udbetalt som forfinansiering, og 0,06 % af den pågældende medlemsstats nominelle bruttonationalindkomst (BNI) for 2021 — være muligt at tillade en supplerende tildeling fra reserven til den pågældende medlemsstat inden for rammerne af de disponible finansielle midler. I betragtning af omfanget af det forventede økonomiske chok bør der åbnes mulighed for at anvende de beløb, der er inddrevet fra forfinansieringen, til medlemsstaternes godtgørelse af supplerende udgifter.

For at sikre ligebehandling af alle medlemsstater og konsekvens i evalueringen af ansøgningerne bør Kommissionen vurdere ansøgningerne som en samlet pakke. Den bør navnlig se på støtteberettigelsen og nøjagtigheden af de anmeldte udgifter, den direkte forbindelse mellem udgifterne og de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe konsekvenserne af udtrædelsen, og de foranstaltninger, som den pågældende medlemsstat har truffet for at undgå dobbeltfinansiering. Den sektormæssige og geografiske fordeling af udgifterne på NUTS 2-niveau, herunder regionerne i den yderste periferi, bør også sikres. Efter vurderingen af ansøgningerne om finansielt bidrag fra reserven bør Kommissionen udligne den udbetalte forfinansiering og inddrive det uudnyttede beløb. For at koncentrere støtten om de medlemsstater, der er mest berørt af udtrædelsen, bør det — hvis udgifterne i den pågældende medlemsstat, som Kommissionen har accepteret som støtteberettigede, overstiger det beløb, der er udbetalt som forfinansiering, og 0,06 % af den pågældende medlemsstats nominelle bruttonationalindkomst (BNI) for 2021 — være muligt at tillade en supplerende tildeling fra reserven til den pågældende medlemsstat inden for rammerne af de disponible finansielle midler. I betragtning af omfanget af det forventede økonomiske chok bør der åbnes mulighed for at anvende de beløb, der er inddrevet fra forfinansieringen, til medlemsstaternes godtgørelse af supplerende udgifter.
(25) For at nå Unionens mål om en ren, cirkulær og klimaneutral økonomi i 2050 er der behov for en gennemgribende omstilling af Unionens økonomi. I overensstemmelse med det 8. miljøhandlingsprogram bør driftsledere af anlæg, der er omfattet af direktiv 2010/75/EU, derfor pålægges at inkludere omstillingsplaner i deres miljøledelsessystemer. Sådanne omstillingsplaner vil også supplere kravene til virksomhedernes bæredygtighedsrapportering i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (1) ved at tilvejebringe et middel til konkret gennemførelse af disse krav på anlægsniveau. Den første prioritet er omstillingen af de energiintensive aktiviteter, der er opført i bilag I. Driftslederne af energiintensive anlæg bør derfor have udarbejdet omstillingsplaner senest den 30. juni 2030. Driftsledere af anlæg, der udfører andre aktiviteter opført i bilag I, bør pålægges at udarbejde omstillingsplaner som led i revurderingen og ajourføringen af godkendelsen efter offentliggørelsen af afgørelser om BAT-konklusioner efter den 1. januar 2030. Omstillingsplanerne bør fortsat være vejledende dokumenter, der udarbejdes under driftsledernes ansvar, men det revisionsorgan, som driftslederne har indgået kontrakt med som led i deres miljøledelsessystemer, bør kontrollere, at de indeholder de minimumsoplysninger, der skal fastsættes af Kommissionen i en gennemførelsesretsakt, og driftslederne bør offentliggøre omstillingsplanerne.

(25) For at nå Unionens mål om en ren, cirkulær og klimaneutral økonomi i 2050 er der behov for en gennemgribende omstilling af Unionens økonomi. I overensstemmelse med det 8. miljøhandlingsprogram bør driftsledere af anlæg, der er omfattet af direktiv 2010/75/EU, derfor pålægges at inkludere omstillingsplaner i deres miljøledelsessystemer. Sådanne omstillingsplaner vil også supplere kravene til virksomhedernes bæredygtighedsrapportering i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (1) ved at tilvejebringe et middel til konkret gennemførelse af disse krav på anlægsniveau. Den første prioritet er omstillingen af de energiintensive aktiviteter, der er opført i bilag I. Driftslederne af energiintensive anlæg bør derfor have udarbejdet vejledende omstillingsplaner senest den 30. juni 2030. Driftsledere af anlæg, der udfører andre aktiviteter opført i bilag I, bør pålægges at udarbejde vejledende omstillingsplaner som led i revurderingen og ajourføringen af godkendelsen efter offentliggørelsen af afgørelser om BAT-konklusioner efter den 1. januar 2030.
34.

glæder sig over COP26-beslutningen om at styrke Marrakeshpartnerskabet for en global klimaindsats som et rum til at tilskynde ikkestatslige aktører til at træffe øjeblikkelige klimaforanstaltninger. Udvalget glæder sig over, at Race to Zero og Race to Resilience fremmes som vigtige initiativer til at støtte og fremvise en ambitiøs bottom-up-klimaindsats, og at det samtidig gøres lettere for ikkedeltagende interessenter at rapportere om og gøre status over forpligtelserne;
1.26

anbefaler, at der for de forskellige strækninger af en hovedfærdselsåre anvendes til finansieringsmetoder, der er i tråd med den enkelte stræknings hovedformål: hvis formålet er at reducere trafikal overbelastning og flaskehalse, er der større grundlag for at indføre et offentlig-privat partnerskab, og vejbrugere vil nemmere kunne acceptere afgiftsbetaling, fordi de dermed sparer tid; er formålet til gengæld at gøre perifere regioner lettere tilgængelige og etablere strækninger, der krydser landegrænser, vil finansiering i form af beskatning og lignende indtægter være mere relevant;
3.16

under henvisning til den i forfatningstraktaten fastsatte fremtidige forpligtelse til at høre det i det tilfælde, hvor dette skal ske (artikel III-388) samt under henvisning til dets nye kompetencer i forbindelse med kontrollen af markedsprincippet indbyder det Ministerrådet og Europa-Parlamentet til at undersøge muligheden for at indlede forhandlinger om en samarbejdsaftale. Af hensyn til dets nærhedskompetence bør man heri især fastlægge de nærmere bestemmelser for høringen af Regionsudvalget, informationsstrømmen til Parlamentet eller Ministerrådet inden for rammerne af den fælles beslutningsprocedure.
1.17

påpeger, at Kommissionens forslag om styreformer i EU og traktaten om en forfatning for Europa ubestrideligt fastslår, at EU er gået over til en styreform med flere niveauer. Dette indebærer imidlertid, at de forskellige myndighedsniveauer vedligeholder forbindelser, som bygger på et horisontalt partnerskab og som er udformet til at sikre en effektiv og integreret beslutningstagning, og at man belyser beføjelsesfordelingen mellem de forskellige myndighedsniveauer, så der hersker vished for, hvem der laver hvad, og på hvilket niveau det politiske ansvar befinder sig;
2.6

anmoder indtrængende medlemsstaterne om at anerkende de lokale myndigheder og give dem ret og reel magt til at organisere og bestyre en væsentlig del af de offentlige anliggender og om at fastslå, at de lokale myndigheder skal have en forsamling, der er valgt direkte ved hemmelig og almindelig afstemning, samt et udøvende organ, der er ansvarlig over for forsamlingen;
1.13

er af den opfattelse, at agenturet bør sørge for, at målsætninger og retningslinjer for vurderingen sikrer en hurtigt og ensartet procedure ved de nationale myndigheder. Dette kræver en klar opgavefordeling mellem agenturet og medlemsstaterne; der må ikke ske nogen administrativ sammenblanding; i betragtning af, at der påregnes et meget stort antal sager, er det nødvendigt at foretage en mærkbar forenkling og opstramning af de særdeles komplicerede afstemningsregler; samtidig bør alt for udpindede og bureaukratiske regler for kommunikationen mellem medlemsstater og agentur undgås, og stofvurderingen bør fordeles mellem medlemsstaterne efter mere enkle regler, uden at de gøres til en slags underafdelinger af agenturet;
1.4

beklager, at de forskellige grupper, der er omfattet af artikel 13, viser sig at blive beskyttet efter et bestemt hierarki. Det saglige anvendelsesområde og håndhævelsesmekanismerne for forskellige former for forskelsbehandling varierer fortsat. En effektiv tilgang til bekæmpelse af forskelsbehandling kræver et mere ligeligt fordelt beskyttelsesniveau og en øget sammenhæng i lovgivningen på området. Regionsudvalget minder også Kommissionen om, at rammerne for en mere sammenhængende EU-politik vedrørende handicap, alder, seksuel orientering, religion og tro stadig skal fastlægges. Regionsudvalget erkender for eksempel, at handicappede personer ofte er genstand for forskelsbehandling i form af svært tilgængelige offentlige transportmidler og bygninger samt et utilgængeligt oplysnings- og kommunikationsmiljø. Kommissionen har ikke offentliggjort meddelelser, der udelukkende behandler problemet med seksuel orientering i EU's lovgivning og politikker, selv om det er omfattet af EF-traktatens artikel 13;
7.

Efter udvidelsen er de østlige grænseregioner i Østrig og Tyskland blandt de mest udsatte geografiske områder. Disse områder grænser direkte op til Slovenien, Slovakiet, Ungarn, Polen og Tjekkiet og må i en første fase forudse, at antallet af grænsearbejdere øges. EU-udvidelsen åbner dog samtidig mulighed for at regulere hidtil illegal migration. Desuden er der en chance for, at migrationen ikke længere begrænses til grænseområder, men i højere grad sker til områder, hvor der er mangel på arbejdskraft.
24.

De bør klart udtale, at offentlige investeringer er tilladt som en støtte til tilvejebringelse af regionale luftfartsydelser, men kun på den betingelse, at der bliver fri adgang til investeringen for alle flyselskaber og at tildelingen sker efter forudfastsatte kriterier. Disse kriterier bør omfatte den særlige den særlige fordel, der er for regionale økonomier ved at udvikle tværregionale lavprisruter, der kan fungere som en katalysator for investeringer i regionerne.