Der er vedtaget en lov om en skole for (livslang) uddannelse af dommere. Loven om oprettelse af en skole for uddannelse af dommere blev vedtaget den 14. august 2020. Skolen for uddannelse af dommere vil have base i den øverste domstol og vil få ansvaret for den retslige uddannelse og undervisning af dommere og for udvikling af videnskabelig forskning vedrørende retlige anliggender.

Retssystemet lider under en næsten fuldstændig mangel på digitalisering. Den brede offentlighed har adgang til meget begrænsede oplysninger om retssystemet. Desuden findes der ingen elektroniske oplysninger om sagsforløb og intet elektronisk sagsforvaltningssystem. Dette emne er også blevet behandlet i forbindelse med det europæiske semester 2020 med en henstilling om at forbedre digitaliseringen af retssystemet. Indførelse af et elektronisk domstolsforvaltningssystem er et af de vigtigste mål med de igangværende reformer. Gennemførelsen heraf og de relevante offentlige indkøbsprocedurer har imidlertid været forsinket siden 2017. I mellemtiden er der blevet udviklet og installeret et elektronisk miniregister i alle civile registre og den øverste domstol for at muliggøre en mere effektiv behandling af ansøgninger, indtil e-justice-systemet gennemføres fuldt ud. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at den øverste domstol har meddelt, at retssager med undtagelse af hastesager udsættes som en del af hasteforanstaltningerne med henblik på håndtering af covid-19-pandemien. Retssagerne er gradvist blevet genoptaget siden den 4. maj 2020.

Der gennemføres i øjeblikket en reform af republikkens lovkontor. Anklagemyndigheden er organiseret under republikkens rigsadvokat. Ifølge lovgivningen må ingen give rigsadvokaten instrukser eller blande sig i dennes arbejde . Alle anklagere fører straffesager i overensstemmelse med rigsadvokatens instrukser og på dennes vegne . Derudover er rigsadvokaten også leder af lovkontoret og republikkens juridiske rådgiver. Denne alsidige rolle kan give anledning til bekymring for så vidt angår de enkelte retsembedsmænds og anklageres mulighed for at udføre deres opgaver uafhængigt . Uafhængige eksperter gennemførte i 2019 en funktionel gennemgang af lovkontoret. På grundlag af denne rapport færdiggjorde og vedtog ministerrådet den 15. oktober 2019 en handlingsplan. Ifølge handlingsplanen skal der gennemføres en omfattende reform af republikkens lovkontor. Reformen omfatter bl.a. omstrukturering og etablering af særskilte, selvstændige direktorater i lovkontoret, oprettelse af nye stillinger, rationalisering af procedurer, adskillelse af funktioner og ansættelsesprocedurer. Et udkast vedrørende lovkontorets budgetmæssige uafhængighed drøftes mellem rigsadvokaten og finansministeriet .

Udnævnelsen af dommere er underlagt nye detaljerede kriterier. I juli 2019 indførte Cyperns øverste domstol nye detaljerede kriterier for udvælgelse, udnævnelse, evaluering og forfremmelse af dommere. Målet er at samordne disse procedurer med den eksisterende bedste praksis i EU. De nye kriterier anvendes ved ansættelse af nye dommere og i forbindelse med forfremmelser. Udvælgelse og udnævnelse baseres på en indkaldelse af ansøgninger, der offentliggøres bredt, herunder i Cyperns officielle tidende. Det øverste domstolsråd træffer afgørelse om de udvalgte ansøgere efter en procedure, som skal sikre, at ansøgerne opfylder de objektive kriterier, har den relevante viden og opfylder kravene til personlighed.

Strukturelle ændringer af domstolenes organisation og udnævnelse af dommere drøftes i øjeblikket. Justitsministeriet og ministeriet for offentlig orden forelagde den 30. maj 2019 repræsentanternes hus et udkast til lov om opsplitning af den nuværende øverste domstol i to særskilte domstole: en ny separat øverste forfatningsdomstol og en domstol i første instans. Det samme udkast til lovgivning, der nu behandles i repræsentanternes hus, indeholder et forslag om oprettelse af en appeldomstol (Court of Appeal) med 16 dommere. Et andet lovforslag, der behandles i repræsentanternes hus, indeholder bestemmelser om udnævnelse af dommere til den nye øverste forfatningsdomstol og domstolen i første instans. Lovforslaget bygger videre på det nuværende system, hvor republikkens præsident udnævner dommere til den øverste domstol efter forslag fra dommerne ved de to øverste domstolsinstanser. Lovforslaget bestemmer, at dommerne ved den nye appeldomstol vil blive udnævnt af det øverste domstolsråd (SCJ), som også vil omfatte rigsadvokaten, formanden for advokatsamfundet og en højtstående advokat.

Retssystemet består af seks kredsdomstole (District Courts), seks domstole i første instans i straffesager (Assize Courts), forvaltningsdomstolen (Administrative Court), forvaltningsdomstolen for international beskyttelse (Administrative Court of International Protection) og den øverste domstol (Supreme Court). Derudover findes der domstole i familieretlige sager, domstole i lejeretlige sager, arbejdsretter og en militærdomstol. Dommerne ved den øverste domstol udnævnes af republikkens præsident blandt dommerne inden for retsvæsenet og efter indstilling fra den øverste domstol. Dommerne i første instans udnævnes, overflyttes og forfremmes af det øverste domstolsråd (Supreme Council of Judicature (SCJ)), som består af alle medlemmer af den øverste domstol (formanden og 12 dommere). Der er 88 dommere ved alle domstole i første instans og 13 dommere ved den øverste domstol. Anklagemyndigheden (Prosecution Service) er uafhængig og organiseret under republikkens rigsadvokat (Attorney General). Rigsadvokaten har beføjelser til efter eget skøn og i den almene interesse at iværksætte, gennemføre, overtage og videreføre eller afbryde enhver straffesag mod enhver person (juridisk eller fysisk) i republikken. Rigsadvokaten leder også republikkens lovkontor, der er et uafhængigt kontor, som ikke henhører under noget ministerium. Rigsadvokaten er ligeledes republikkens, præsidentens, ministerrådets og de enkelte ministres juridiske rådgiver. Han udøver alle øvrige funktioner og opgaver, som er overdraget ham ved forfatningen eller almindelig lov.

Systemet med demokratisk kontrol og balance i Cypern omfatter en høringsproces som led i et projekt om bedre regulering samt en efterfølgende gennemgang af forfatningsmæssigheden. Denne gennemgang foretages i øjeblikket af Cyperns øverste domstol, og et lovudkast har til formål at overføre denne opgave til en nyoprettet øverste forfatningsdomstol. Et andet lovudkast har til formål at forbedre den offentlige forvaltnings fuldbyrdelse af retsafgørelser. Ombudsmanden, der fungerer som den nationale menneskerettighedsinstitution, har haft visse udfordringer, men ombudsmandens ansvarsområder er for nylig blevet udvidet. Selv om der er etableret en struktur, der skal tilskynde til civilsamfundets deltagelse i det offentlige liv, ser det ud til, at civilsamfundsorganisationerne har visse betænkeligheder med hensyn til registreringsrammen, som kræver, at mindst 20 stiftende medlemmer skal registreres.

I Cypern er ytringsfriheden og retten til adgang til oplysninger juridisk og formelt beskyttet i Republikken Cyperns forfatning. Sekundær lovgivning beskytter udtrykkeligt journalisters ret til at beskytte deres kilder og fremmer mediepluralisme inden for radio- og tv-sektoren. Der er imidlertid blevet rejst tvivl om medietilsynsmyndighedens uafhængighed (f.eks. vedrørende ansættelsesprocedurer). Et andet spørgsmål, der giver anledning til bekymring, er, at der ikke findes nogen rammer, der sikrer gennemsigtighed med hensyn til ejerskab inden for den trykte presse og de digitale medier, hvilket gør det vanskeligt at identificere og kontrollere de egentlige ejere eller krydsejerskab inden for disse sektorer.

Cypern har gjort visse fremskridt med hensyn til håndtering og efterforskning af korruption, herunder i højt profilerede sager. Der arbejdes stadig på at udarbejde en central lovgivning om forebyggelse af korruption. Lobbyvirksomhed og beskyttelse af whistleblowere er fortsat ikke reguleret ved lov, og der er endnu ikke oprettet en uafhængig myndighed til bekæmpelse af korruption. Der findes regler for indberetning af aktiver, men den eksisterende ordning kan styrkes yderligere ved at forbedre effektiviteten af overvågningen af indberetningerne af aktiver. Der findes adfærdskodekser for medlemmerne af regeringen samt offentlige embedsmænd og anklagere, men der findes ingen tilsvarende bestemmelser for medlemmerne af repræsentanternes hus.

Det cypriotiske retssystem har gennemgået en række strukturelle ændringer og reformer siden 2019 for at løse store udfordringer med hensyn til dets effektivitet og kvalitet, navnlig hvad angår digitalisering. Retssager på det civil-, handels- og forvaltningsretlige område er fortsat meget langvarige. Reformerne omfatter oprettelse af nye specialretter, omstrukturering af domstolene, oprettelse af en skole for dommere, revision af den borgerlige retsplejes regler og foranstaltninger til håndtering af efterslæbet af sager. Der er også planlagt en reform, som går ud på at oprette en øverste forfatningsdomstol (Supreme Constitutional Court) og en domstol i første instans (High Court). Mange af disse reformer drøftes stadig eller er forsinkede. Lovkontoret (Law Office) er ved at blive gennemgået med henblik på at øge dets kapacitet, herunder adskillelse af funktioner og ansættelsesprocedurer.

Der er vedtaget en handlingsplan for at tackle disse udfordringer med hensyn til effektivitet, og den er ved at blive gennemført, dog med nogen forsinkelse. Et vigtigt punkt på reformdagsordenen har været den funktionelle gennemgang af de cypriotiske domstole, som blev afsluttet i marts 2018, og som resulterede i en række henstillinger vedrørende funktionen af Cyperns øverste domstol og domstolene i første instans samt forvaltningen af domstolene. Regeringen har på grundlag af disse henstillinger udarbejdet en detaljeret handlingsplan for reform af retsvæsenet. Der er blevet nedsat et udvalg om reform af domstolene med deltagelse af relevante interessenter med henblik på at lette og støtte gennemførelsen af handlingsplanen. Myndighederne har givet udtryk for deres vilje til at rette op på manglerne i retssystemet, men gennemførelsen af de fleste planlagte foranstaltninger er forsinket og behandles fortsat i repræsentanternes hus.

Reformerne åbner mulighed for, at der kan oprettes nye domstole. Der er blevet fremsat forslag til ny lovgivning om oprettelse af en handelsret (Commercial Court). Den indeholder bestemmelser om de sager, der skal henhøre under denne rets jurisdiktion, og om dommernes kvalifikationer. Det er hensigten at skabe et passende forum for pådømmelse af højtprofilerede handelssager. I forventning om, at denne lov vil blive vedtaget, er fem dommerembeder allerede blevet godkendt og opført på statsbudgettet. Derudover behandles endnu et nyt lovforslag om oprettelse af en ny jurisdiktion inden for kredsdomstolene i repræsentanternes hus. Ifølge lovforslaget vil alle dommere ved en kredsdomstol have jurisdiktion til at behandle og pådømme enhver anmodning vedrørende tvister, der opstår som følge af eller i forbindelse med kreditfaciliteter, uanset størrelsen af det omtvistede beløb og aktivernes værdi. I juni 2019 påbegyndte en ny forvaltningsdomstol for international beskyttelse sit arbejde. Ifølge loven om oprettelse af denne domstol vil sager vedrørende international beskyttelse blive overført til denne domstol fra forvaltningsdomstolen med henblik på at fremskynde behandlingen af denne kategori af sager og samtidig give forvaltningsdomstolen mere tid til at behandle alle andre sager. Denne domstols kapacitet blev øget den 1. september gennem ansættelse af yderligere to dommere (den relevante ændring blev vedtaget i januar 2020) og ti administrative medarbejdere, som skal bistå dommerne (fem af dem er allerede tiltrådt deres stillinger).

Afviklingen af efterslæbet af forsinkede sager, der har hobet sig op i domstolene, er en presserende opgave i reformprocessen. Formanden for en kredsdomstol er blevet udnævnt af den øverste domstol til at fungere som "sagsadministrator" med det formål at overvåge og føre tilsyn med den rettidige behandling af de ophobede sager. Nedsættelsen af en taskforce bestående af dommere er blevet indledt med ansættelse af en række nye dommere, og proceduren i forbindelse hermed er i gang, og med ansættelse af støttepersonale. I forlængelse af en afgørelse truffet af den øverste domstol i februar 2019 om at overdrage behandlingen af finansielle tvister vedrørende misligholdte lån til seks allerede fungerende dommere ved kredsdomstolene blev der tilrettelagt en specialuddannelsessession i december 2019.

Revisionen af den civile retsplejelov, som forventedes afsluttet i juni 2020, er blevet forsinket indtil oktober i år. Dette er en vigtig reform, som bør bidrage til at forbedre retssystemets effektivitet. Ændringen af den civile retsplejelov har til formål at gøre det lettere at fuldbyrde retsafgørelser om beslaglæggelse af løsøre. Desuden forventes de reviderede civile retsplejeregler at forbedre fuldbyrdelsen af retsafgørelser.

II.Ramme for bekæmpelse af korruption

Cypern har ændret sin retlige ramme for bekæmpelse af korruption og en national horisontal handlingsplan til gennemførelse af den nationale strategi for bekæmpelse af korruption, som blev godkendt af ministerrådet i maj 2019. Rigsadvokaten er den øverste anklagemyndighed i straffesager, herunder i sager om korruption. Anklagemyndighedens kontor (Prosecution Office) yder juridisk rådgivning til de retshåndhævende myndigheder i forbindelse efterforskning af korruption. Adskillige retlige foranstaltninger er endnu ikke vedtaget, f.eks. lovforslaget om oprettelse af en uafhængig myndighed til bekæmpelse af korruption, et lovforslag om lobbyvirksomhed og et lovforslag om indberetning af korruption, som indeholder bestemmelser om beskyttelse af whistleblowere.

Cypern scorer 58/100 i Transparency Internationals korruptionsindeks (Transparency International Corruption Perceptions Index) og ligger som nr. 12 i EU og nr. 41 på verdensplan. 95 % af respondenterne i en Eurobarometerundersøgelse i 2020 anser korruption for at være et udbredt problem (EU-gennemsnit: 71 %), og 60 % af dem føler sig personligt berørt af korruption i dagligdagen (EU-gennemsnit: 26 %). 88 % af virksomhederne anser korruption for at være udbredt (EU-gennemsnit: 63 %), og 48 % af virksomhederne mener, at korruption er et problem i forbindelse med deres forretningsvirksomhed (EU-gennemsnit: 37 %). 24 % af respondenterne mener, at der rejses et tilstrækkeligt antal straffesager til at afskrække folk fra korruption (EU-gennemsnit: 36 %), mens 11 % af virksomhederne mener, at personer og virksomheder, der afsløres i forbindelse med bestikkelse af en højtstående embedsmand, straffes i passende omfang (EU-gennemsnit: 31 %).

Straffelovgivningen om bekæmpelse af korruption er stort set på plads. De strafferetlige og proceduremæssige aspekter med de relevante definitioner af lovovertrædelser og en forældelsesfrist er på plads og er stort set i overensstemmelse med de internationale standarder. Sanktionerne over for juridiske personer, der er dømt for korruption, omfatter også udelukkelse fra offentlige udbudsprocedurer. Et lovforslag åbner mulighed for at forhøje bøder og for midlertidigt at lukke virksomheder på grund af korruption, der begås af juridiske personer. Loven om bekæmpelse af manipulation af idrætskonkurrencer, som har til formål at bekæmpe korrupt adfærd inden for sportsverdenen, blev vedtaget den 15. december 2017 og definerer nye former for korruption på dette område. Republikken Cyperns domstole er blevet indrømmet ekstraterritorial jurisdiktion vedrørende alle lovovertrædelser i forbindelse med korruption.

Den nationale handlingsplan om korruption er ved at blive gennemført. En horisontal national handlingsplan mod korruption, hvormed de centrale elementer i den nationale strategi for bekæmpelse af korruption gennemføres, blev godkendt af det cypriotiske ministerråd i maj 2019. Nogle af de vigtigste foranstaltninger i handlingsplanen er endnu ikke vedtaget, navnlig lovforslaget om oprettelse af en uafhængig myndighed med ansvar for bekæmpelse af korruption. Desuden har forslaget til lov om indberetning af korruption, herunder bestemmelserne om whistleblowere, og lovforslaget om gennemsigtighed i offentlige beslutningsprocedurer og tilknyttede anliggender, herunder bestemmelserne om lobbyvirksomhed, afventet vedtagelse i repræsentanternes hus siden henholdsvis maj 2017 og maj 2019. Mens oprettelsen af en uafhængig myndighed afventes, er ansvaret for overvågningen af gennemførelsen af den horisontale nationale handlingsplan som en midlertidig løsning blevet overdraget til kontoret for gennemsigtighed og forebyggelse af korruption (Office for Transparency and Prevention of Corruption). Der er udpeget kontaktpunkter i de offentlige organer, men kontoret er underbemandet.

Flere myndigheder deler kompetencerne inden for forebyggelse, efterforskning og retsforfølgelse af korruption. Justitsministeriet og ministeriet for den offentlige orden har ansvaret for koordinering af politikken for så vidt angår bekæmpelse af korruption. Rigsadvokaten har det overordnede ansvar for retsforfølgelse i straffesager, herunder retten til at indstille retsforfølgelse. Anklagemyndighedens kontor (anklagemyndigheden under rigsadvokatens kontor (Attorney General's Office)) yder direkte juridisk rådgivning til politiets efterforskere. Kontoret rådgiver dem i spørgsmål vedrørende korruption, strafferet, strafferetspleje og bevismateriale. Det er kontaktpunktet mellem politiet og anklagemyndigheden (rigsadvokatens kontor). Myndighederne har rapporteret, at i alt 120 korruptionssager er blevet efterforsket eller var under efterforskning mellem 2013 og 2018, hvoraf 98 var afsluttet, og 22 stadig var under efterforskning. 47 sager venter på at blive indbragt for domstolene eller verserer for domstolene. 37 personer blev dømt for korruption i 26 sager, hvoraf 12 var domme for korruption på højt niveau, herunder vicerigsadvokaten, medlemmer af repræsentanternes hus og tidligere ministre. Politiet har en særlig enhed, der varetager finansiel efterforskning. Enheden består af fem finansielle analytikere/statsautoriserede revisorer eller revisorer og to erfarne politiefterforskere. Den har til opgave at yde støtte og ekspertbistand til politiefterforskere, som efterforsker alvorlige straffelovsovertrædelser i forbindelse med finansiel kriminalitet, herunder korruptionssager. Der findes også en tjeneste for interne anliggender med ansvar for efterforskning af anklager om korruption inden for politiet. Denne tjeneste undersøger alle påstande og klager, herunder dem, der indgives anonymt, vedrørende korrupt praksis eller undladelser blandt ansatte ved politiet. Tjenesten for interne anliggender fungerer og har efterforsket 12 korruptionssager, hvoraf en førte til domfældelse.

Beskyttelse af whistleblowere er endnu ikke fastlagt i lovgivningen. Arbejdsgivere har beføjelse til at beskytte whistleblowere gennem interne politikker. Et udkast til lov om indberetning af korruption behandles i repræsentanternes hus. Udkastet har til formål at fastlægge supplerende bestemmelser om beskyttelse af whistleblowere.

Lobbyvirksomhed er ikke reguleret. Et lovudkast om regulering af lobbyvirksomhed har afventet vedtagelse i parlamentet siden maj 2019. Lovudkastet kræver, at alle lobbyistgrupper registreres og lader deres møder registrere. Vedtagelsen af denne lov skal ledsage oprettelsen af den uafhængige myndighed med ansvar for bekæmpelse af korruption (Independent Authority against Corruption), som vil få ansvaret for at føre registret over lobbyister. Der findes i øjeblikket ingen selvregulering af lobbyvirksomhed, og Cypern har ingen faglig sammenslutning af lobbyister.

Der bør sættes fokus på interessekonflikter. Hvad angår interessekonflikter indeholder lovudkastet om lobbyvirksomhed bestemmelser om højtstående embedsmænds interessekonflikter. Der indføres også en karensperiode, hvor højtstående embedsmænd ikke kan registreres i registret, før der er gået to år fra datoen for afslutningen af deres ansættelsesforhold. Der findes adfærdskodekser for medlemmer af regeringen samt offentlige embedsmænd og anklagere, men der findes ingen tilsvarende bestemmelser for medlemmerne af repræsentanternes hus. En procedure for udarbejdelse og vedtagelse af en adfærdskodeks for parlamentsmedlemmer blev indledt i slutningen af 2019. Adfærdskodeksen skal vejlede om, hvordan interessekonflikter vedrørende parlamentsmedlemmer kan forebygges og håndteres.

Der findes regler om indberetning af aktiver, og der påtænkes sanktioner for manglende overholdelse. Præsidenten, ministrene, medlemmerne af repræsentanternes hus, visse af republikkens embedsmænd, højtstående embedsmænd og andre politisk eksponerede personer skal indgive detaljerede indberetninger om deres aktiver samt deres ægtefællers og mindreårige børns aktiver. Sådanne indberetninger skal afgives/indgives inden for tre måneder regnet fra deres tiltrædelsesdato, hvert tredje år i deres embedsperiode samt inden for tre måneder efter afslutningen af deres embedsperiode. Republikkens præsidents, ministrenes og parlamentsmedlemmernes indberetninger af aktiver blev afgivet til et særligt parlamentsudvalg og offentliggjort i 2019. Det organ, der har fået overdraget kontrollen med de øvrige embedsmænds og andre politisk eksponerede personers indberetninger, er et særligt råd bestående af tre medlemmer udpeget af ministerrådet i 2017. De to organer, der har til opgave at kontrollere indberetningerne (dvs. det særlige parlamentariske udvalg og det særlige råd) kan overdrage undersøgelserne til statsautoriserede revisorer. Selv om det fremgik af rapporten om det europæiske semester 2020, at der findes regler, blev der givet udtryk for bekymring omkring kontrollen med aktiver. Det råd, der varetager kontrollen, har udstedt adskillige bøder for manglende afgivelse af indberetninger. Derudover hersker der tvivl om indberetningens nøjagtighed.

III.Mediepluralisme

I Cypern er ytringsfriheden og retten til adgang til oplysninger juridisk og formelt beskyttet i artikel 19 ved Republikken Cyperns forfatning. Sekundær lovgivning beskytter udtrykkeligt journalisters ret til at beskytte deres kilder og fremmer mediepluralisme inden for radio- og tv-sektoren. Der er planlagt en revision af presseloven med henblik på at gennemføre det reviderede direktiv om audiovisuelle medietjenester. De annoncerede ændringer vil føre til, at de elektroniske informationsmedier udtrykkeligt reguleres for første gang, ligesom der vil blive indført supplerende bestemmelser om journalisters rettigheder. Loven om adgang til den offentlige sektors oplysninger (2017) forventes at træde i kraft i december 2020. Cypern afkriminaliserede bagvaskelse i 2003.

Uafhængigheden af tilsynsmyndigheden for audiovisuelle medietjenester (den cypriotiske radio- og tv-myndighed) er sikret ved lov. Tilsynsmyndighedens kompetencer og ansvarsområder er fastsat i artikel 3 i lov om radio- og fjernsynsvirksomhed 7(I)/1998 (som ændret). Disse omfatter bl.a. kontrol med medietjenesteudbyderes reelle ejerskabsforhold med henblik på at sikre deres uafhængighed og undgå koncentrationer, oligopoler eller monopoler samt at sikre journalistisk og kreativ uafhængighed for medietjenesteudbydernes ansatte og udarbejde en rapport hvert tredje år om udviklingen af pluralismen og koncentrationen af andele i medietjenesteudbyderne.

Med dette regelsæt sikres en juridisk uafhængig myndighed med klart fastlagte beføjelser, som råder over tilstrækkelige finansielle ressourcer. Observatoriet for mediepluralisme (MPM) påpeger, at myndighedens beslutninger offentliggøres regelmæssigt, er underlagt domstolskontrol og ikke kan omstødes af regeringen. MPM vurderer følgelig den overordnede risiko for uafhængigheden i form af funktionel uafhængighed, håndhævelsesbeføjelser og tilstrækkelige ressourcer som lav. Myndighedens reelle uafhængighed vurderes imidlertid til at være udsat for en middelhøj risiko. Dette skyldes bekymringer med hensyn til de udvælgelseskriterier, der anvendes i forbindelse med regeringens udpegning af myndighedens medlemmer, uafhængighed i praksis samt spørgsmål om gennemsigtighed og ansvarlighed.

Cypern har et uafhængigt presseråd (medieklagenævnet). Det har 13 medlemmer og er ansvarligt for nyhedsmediernes (såvel trykte som elektroniske) selvregulering og er helt fri for regeringsindblanding og domstolskontrol. Det finansieres udelukkende af stifterne og gennemfører en adfærdskodeks, som fastsætter journalisters pligter og rettigheder. Klagenævnet modtager klager fra offentligheden om en lang række spørgsmål, herunder oplysningernes rigtighed, indsigelsesret, retten til privatlivets fred, copyright, uskyldsformodning, forskelsbehandling, fortrolighed og offentlighedens interesse. Observatoriet for mediepluralisme (MPM) anbefaler, at alle organiserede og ikkeorganiserede journalister og alle medieinteressenter bekræfter deres rolle og igen gør krav på deres status for at genvinde offentlighedens tillid og løse de seneste udfordringer, som medierne i Cypern står over for.