DA Den Europæiske Unions Tidende C 33/8

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2017/C 33/07)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»CHAROLAIS DE BOURGOGNE«

EU-nr.: PGI-FR-02099 — 8.12.2015

BOB ( ) BGB ( X )

1. Betegnelse

»Charolais de Bourgogne«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.1 Kød (og slagteaffald), fersk

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Charolais de Bourgogne« er oksekød fra dyr af racen Charolais (fader- og moderdyr af racen Charolais), der opfylder følgende specifikationer:

KATEGORI og minimums- og maksimumsalder Dyrekroppens minimumsvægt Overensstemmelse Fedningsgrad Kvæg 14-24 mdr. 320 kg E, U, R 2-3-4 Kvie minimum 24 mdr. 280 kg E, U, R 2-3-4 Ko maksimum 10 år 330 kg U, R 2-3-4

»Charolais de Bourgogne« giver kød, der er stærkt rødt, let marmoreret, fedtfattigt, næsten uden sener, mørt og saftigt.

Det findes som fersk og frosset kød. Kødet må ikke sælges som kølevare efter optøning.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Dyreopdrættet respekterer de traditionelle cyklusser med skift mellem græsning (mindst seks måneder om året) og ophold i stald gennem hele deres opdræt, dvs. én cyklus for kvæg (14-24 måneder gamle) og mindst to cyklusser for køerne.

Bedriftens græsareal skal udgøre mindst 70 % af hovedfoderarealet.

Alle dyrenes foder er baseret på græs og grovfoder. Alt grovfoder undtagen halm stammer fra det geografiske område. På den måde sker der en traditionel udnyttelse af de store naturlige græsenge i det geografiske område, der er karakteriseret ved deres blandede sammensætning af planter af høj kvalitet.

Den årlige mængde koncentrerede foderblanding (fuldfoder eller tilskud) er begrænset til gennemsnitligt 2 kg råmateriale pr. dag pr. dyr undtagen i færdigfedningsfasen.

Urinstof er forbudt under hele opdrættet.

Køerne færdigfedes på græsengene eller med fodring i trug.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Dyrene fødes, opdrættes og opfedes i det geografiske område.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Mærkningen af »Charolais de Bourgogne« skal indeholde følgende:

— navnet på den beskyttede geografiske betegnelse

— dyrets nationale identifikationsnummer eller partinummer

— den dyrekategori, som kødet stammer fra

— slagtedatoen

— i påkommende tilfælde: påtegningen »modningstid på mindst syv dage for grillkød og kød til stegning, med undtagelse af nyretappe, den tykke del af mellemgulvsmusklen og fileten« eller »modningstid på mindst syv dage for vakuumpakket kød«.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område for BGB »Charolais de Bourgogne« består af følgende kommuner:

I departementet Ain:

Arbigny, Asnières-sur-Saône, Bagé-le-Châtel, Beaupont, Beny, Bey, Boz, Chavannes-sur-Reyssouze, Chevroux, Coligny, Cormoranche-sur-Saône, Cormoz, Courtes, Crottet, Curciat-Dongalon, Domsure, Feillens, Garnerans, Genouilleux, Gorrevod, Grièges, Guereins, Lescheroux, Mantenay-Montlin, Manziat, Marboz, Mogneneins, Montmerle-sur-Saône, Ozan, Peyzieux-sur-Saône, Pirajoux, Pont-de-Vaux, Pont-de-Veyle, Replonges, Reyssouze, Saint-André-de-Bagé, Saint-Bénigne, Saint-Didier-sur-Chalaronne, Saint-Etienne-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Laurent-sur-Saône, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Sermoyer, Servignat, Thoissey, Valeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Vesines og Villemotier.

I departementet Cher:

Apremont-sur-Allier, Argenvières, Bannay, Beffes, Belleville-sur-Loire, Boulleret, Bué, La Chapelle-Hugon, La Chapelle-Montlinard, Charentonnay, Le Chautay, Couargues, Cours-les-Barres, Couy, Crézancy-en-Sancerre, Cuffy, Feux, Gardefort, Garigny, Germigny-l'Exempt, Groises, La Guerche-sur-l'Aubois, Herry, Jalognes, Jouet-sur-l'Aubois, Jussy-le-Chaudrier, Lère, Lugny-Champagne, Marseilles-les-Aubigny, Ménetou-Ratel, Ménétréol-sous-Sancerre, Précy, Saint-Bouize, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Saint-Léger-le-Petit, Saint-Martin-des-Champs, Saint-Satur, Sancergues, Sancerre, Savigny-en-Sancerre, Sens-Beaujeu, Sevry, Sury-près-Lère, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Torteron, Veaugues, Verdigny og Vinon.

I departementet Côte-d'Or:

Kantonerne d'Arnay-le-Duc, Beaune, Ladoix-Serrigny og Semur-en-Auxois.

Desuden kommunerne:

Agencourt, Agey, Alise-Sainte-Reine, Ancey, Argilly, Athié, Aubigny-en-Plaine, Aubigny-les-Sombernon, Auvillars-sur-Saône, Bagnot, Barbirey-sur-Ouche, Baulme-la-Roche, Benoisey, Bessey-les-Cîteaux, Blaisy-Bas, Blaisy-Haut, Bligny-le-sec, Bonnencontre, Boux-sous-Salmaise, Brazey-en-Plaine, Broin, Buffon, Bure-les-Templiers, Bussy-la-Pesle, Bussy-le-Grand, Chamblanc, Champagny, Champ-d'Oiseau, Chanceaux, Charencey, Charrey-sur-Saône, Chaugey, Chaume-les-Baigneux, Chivres, Comblanchien, Corcelles-lès-Cîteaux, Corgoloin, Corpoyer-la-Chapelle, Courcelles-les-Montbard, Crépand, Darcey, Detain-et-Bruant, Drée, Echalot, Echannay, Epernay-sous-Gevrey, Eringes, Esbarres, Etormay, Fain-les-Montbard, Fain-les-Moutiers, Flavigny-sur-Ozerain, Fresnes, Frôlois, Fussey, Gerland, Gissey-sous-Flavigny, Glanon, Grenant-lès-Sombernon, Grésigny-Sainte-Reine, Grignon, Grosbois-en-Montagne, Hauteroche, Izeure, Jailly-les-Moulins, Jallanges, Jours-les-Baigneux, Labergement-les-Seurre, Labruyère, Lanthes, Lechâtelet, Magny-les-Aubigny, Magny-les-Villers, Mâlain, Marigny-le-Cahoüet, Menesble, Ménetreux-le-Pitois, Mesmont, Minot, Moitron, Montigny-Montfort, Montmain, Montoillot, Montot, Moutiers-Saint-Jean, Mussy-la-Fosse, Nogent-les-Montbard, Pagny-la-Ville, Panges, Pellerey, Poiseul-la-Grange, Poncey-sur-l'Ignon, Pouillenay, Pouilly-sur-Saône, Prâlon, Quincerot, Quincey, Quincy-le-Vicomte, Recey-sur-Ource, Remilly-en-Montagne, La Roche-Vanneau, Saint-Anthot, Saint-Bernard, Saint-Broing-les-Moines, Saint-Germain-les-Senailly, Saint-Jean-de-Bœuf, Saint-Nicolas-les-Cîteaux, Saint-Rémy, Saint-Seine-l'Abbaye, Saint-Victor-sur-Ouche, Salmaise, Savigny-sous-Mâlain, Savouges, Seigny, Senailly, Seurre, Sombernon, Source-Seine, Terrefondrée, Thénissey, Trouhaut, Trugny, Turcey, Vaux-Saules, Venarey-les-Laumes, Verrey-sous-Drée, Verrey-sous-Salmaise, Vieilmoulin, Villaines-les-Prévôtes, Villebichot, La Villeneuve-les-Convers, Villotte-Saint-Seine, Villy-le-Moutier og Viserny.

I departementet Loire:

Ambierle, Arcinges, Arçon, Belleroche, Belmont-de-la-Loire, La Bénisson-Dieu, Boyer, Briennon, Le Cergne, Chandon, Changy, Charlieu, Le Crozet, Cuinzier, Ecoche, La Gresle, Jarnosse, Mably, Maizilly, Mars, Nandax, Noailly, Les Nöés, La Pacaudière, Pouilly-sous-Charlieu, Renaison, Sail-les-Bains, Saint-Alban-les-Eaux, Saint-André-d'Apchon, Saint-Bonnet-des-Quarts, Saint-Denis-de-Cabanne, Saint-Forgeux-Lespinasse, Saint-Germain-la-Montagne, Saint-Germain-Lespinasse, Saint-Haon-le-Châtel, Saint-Haon-le-Vieux, Saint-Hilaire-sous-Charlieu, Saint-Martin-d'Estreaux, Saint-Nizier-sous-Charlieu, Saint-Pierre-la-Noaille, Saint-Rirand, Saint-Romain-la-Motte, Sevelinges, Urbise, Villers og Vivans.

I departementet Nièvre:

Alle kommuner undtagen Annay, Dornecy og Neuvy-sur-Loire.

I departementet Rhône:

Kantonen Belleville.

Desuden kommunerne:

Aigueperse, Azolette, Monsols, Ouroux, Propières, Saint-Bonnet-des-Bruyères, Saint-Christophe, Saint-Clément-de-Vers, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Igny-de-Vers, Saint-Jacques-des-Arrêts, Saint-Mamert og Trades.

I departementet Saône-et-Loire:

Alle kommuner undtagen Beauvernois, Bosjean, Champagnat og Cuiseaux.

I departementet Yonne:

Kantonen Avallon.

Desuden kommunerne:

Andryes, Angely, Asquins, Bierry-les-Belles-Fontaines, Blacy, Chamoux, Cisery, Coutarnoux, Diges, Dissangis, Domecy-sur-Cure, Dracy, Foissy-les-Vézelay, Fontaines, Fontenay-près-Vézelay, Fontenoy, Givry, Guillon, L'Isle-sur-Serein, Joux-la-Ville, Lalande, Lavau, Leugny, Levis, Marmeaux, Merry-la-Vallée, Mézilles, Montréal, Moulins-sur-Ouanne, Moutiers-en-Puisaye, Parly, Pierre-Perthuis, Pisy, Sainpuits, Saint-André-en-Terre-Plaine, Sainte-Colombe-sur-Loing, Saint-Fargeau, Saint-Martin-des-Champs, Saint-Martin-sur-Ocre, Saint-Père, Saints-en-Puisaye, Saint-Sauveur-en-Puisaye, Santigny, Sauvigny-le-Beuréal, Savigny-en-Terre-Plaine, Sceaux, Talcy, Tannerre-en-Puisaye, Tharoiseau, Thizy, Toucy, Treigny, Trévilly, Vassy-sous-Pisy, Vézelay og Vignes.

5. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område for »Charolais de Bourgogne« består af en række små landbrugsregioner med noget af den mest frugtbare jord i Europa, hvor man har udviklet et ekstensivt opdrætssystem. Næsten fire femtedele af landbrugsarealet er foderarealer. I dette område udgør naturlige græsenge, der er kendetegnet ved deres brede, varierede sammensætning af planter af høj kvalitet, langt størsteparten af foderarealerne (i gennemsnit 73 %).

Kystklimaet, der påvirkes af kontinentale vejrforhold og vejret i syden afhængigt af det enkelte område, sikrer regelmæssig nedbør over hele året. Forårets temperaturstigninger sikrer hurtig opvarmning og fremmer ensartet vækst af græsset på græsengene, høstmetoden og i nogle sektorer høst af eftergrøde.

Systemet med levende hegn i Bourgogne blev etableret i det 19. århundrede, samtidig med at man i regionen specialiserede sig i navnlig produktion af »Charolais de Bourgogne«. Græsengene er inddelt i geometriske felter, indhegnet af hække bestående af forskellige tornvækster (hybenbuske, slåen o.l.), hyldetræer, pil osv. Selve indhegningerne er lavet af akaciepæle og pigtråd, og hækkene er opstået på grundlag af frø fra fuglenes afføring. Opdrætterne klipper regelmæssigt disse levende hegn, og afklippet danner grobund for vild flora og fauna (som producerer og bruger hegnet), hvilket bidrager til kvægets velbefindende (græsning på engene) og er kendetegnende for landskabet.

Det geografiske område ligger mellem den kalkholdige jord i Paris-bækkenet og den krystallinske undergrund i Massif Central og nyder godt af disse forskelligartede jordbundsforhold, som har gjort det muligt for landmændene at udvikle en varieret praksis, hvor dyrene fødes og opdrættes i områder, hvor jorden ikke er særlig krystallinsk, og opfederne »gør dem færdige« på frugtbare, ler- og kalkholdige jorder.

Produktionssystemet bag »Charolais de Bourgogne« er kendetegnet ved ekstensiv udnyttelse af jorderne og ekstensiv forvaltning af besætningen med respekt for skiftet mellem græsning og overvintring i stald. Potentialet i charolais-kvæget og græsengene udnyttes i regionen i henhold til traditionelle principper, der er udviklet over flere århundreder.

Opdrætterne er ansvarlige for at udvælge de rigtige dyr. De forædler en besætning, der er opbygget gennem generationer. Knowhow udveksles mellem opdrættere (visuel vurdering af dyrenes kvaliteter, konkurrencer osv.) og mellem generationer (stambesætning).

Om vinteren består besætningens foder af hø, som primært stammer fra bedriften og under alle omstændigheder fra det geografiske område, og af halm, som suppleres med korn og oliekager i begrænset omfang, således at de får et afbalanceret foder. Opdrætterens hovedformål er at afkorte vinterperioden i stalden mest muligt. Kvæget føres ofte først tilbage til stalden, når græsengenes potentiale er udnyttet fuldt ud, og det sættes på græs igen, så snart græsset begynder at vokse om foråret. Køer og kalve sættes på græs, så snart det begynder at vokse, for at udnytte græsset mest muligt.

Opdrætteren vedligeholder omhyggeligt græsengene for at opnå den bedst mulige vækst; det sker ved skiftevis at lade dyrene græsse og høste høet til foder. Denne praksis gør det muligt at bevare græsengenes kvalitative og kvantitative potentiale og giver dyrene adgang hertil i størsteparten af året. Besætningen, dvs. køer og kalve, tilbringer således en lang sæson med græsning, som afsluttes med, at ungdyrene sorteres.

I denne region er hækkelandskabet, der er velegnet til foderproduktion, blevet udviklet samtidig med opdrættet af kvæg på græsgange. Charolais-racen er særligt tilpasset hertil. Med et opdrætssystem, som er kendetegnet ved ekstensiv udnyttelse af jord og kvæg, kan store områder forvaltes og vedligeholdes i denne region.

Karakteristisk for »Charolais de Bourgogne« er en kraftig knoglebygning og høj slagtekvalitet.

»Charolais de Bourgogne« giver et fortræffeligt kødudbytte på over 70 %, idet kødet har en høj muskelprocent og tyndt fedtlag. Det overstiger klart udbyttet fra tilsvarende dyr, hvor kun omkring 50 % af kødet kan anvendes til stegning. Slagtekvaliteten er blandt de bedste i kategorien, idet næsten 95 % af dyrene klassificeres som gode (R) til fortræffelige (E).

Kød fra »Charolais de Bourgogne« er skinnende med en smuk, rød farve. Det lette fedt er regelmæssigt fordelt i et fint væv, hvilket giver velsmagende, marmoreret kød. Kødet er anerkendt for en høj ernæringsmæssig værdi med et højt indhold af protein, jern og vitaminer af høj kvalitet. Noget helt særligt ved dette kød er, at det ved stegning bevarer en stor del af sin fugtighed og dermed har et meget lille tab af kødsaft. Fra et organoleptisk synspunkt er det primære kendetegn ved dette kød, at det er mørt og mellemfedt, samtidig med at det er smagfuldt og saftigt.

»Charolais de Bourgogne« er resultatet af opdrætternes viden og kunnen. Opdrætsmetoderne, der er overleveret fra generation til generation, har bidraget til at skabe det burgundiske hækkelandskab, hvor kvæget græsser, så kødet får denne helt særlige kvalitet.

Fremstillingen af »Charolais de Bourgogne« er således et produkt af jordernes kvalitet, de frodige græsenge, gunstige vejr- og nedbørsforhold og den geologiske og jordbundsmæssige mangfoldighed.

Kalvene dier moderkøerne, hvilket fremmer produktionen af sunde ungdyr. Den lange græsningssæson, der også omfatter tørre perioder, kombineret med det forhold at kalvene tidligt kommer på græs, betyder, at der i perioder er mindre foder til rådighed for dyrene. Derfor vil de i disse perioder tære på deres fedtdepoter. Denne produktionsform giver »marmoreret« kød, hvis smag forstærkes af fedtfordelingen i de enkelte kødstykker.

Fodersammensætningen (og især de lange græsningsperioder) sammen med det forhold, at køerne flyttes rundt på de store græsenge, bidrager til at gøre kødet fint og mørt. Den store andel af græs i foderet giver kødet dets røde farve, men også naturlige antioxidanter (E-vitamin), som stabiliserer denne farve, indtil kødet sælges. Det fedtmarmorerede kød omsluttes af et fedtlag, der fremmer modningen og udviklingen af kødets smag og mørhed.

»Charolais de Bourgogne's« forbindelse til det geografiske område er baseret på dets omdømme.

»Charolais de Bourgogne« har længe indtaget en fremherskende plads i gastronomien og til lokale fester. Kvæget betegnes i turistguider som »karakteristisk« for Bourgogne. Dette omdømme understøttes i gastronomien af opskrifter og kommentarer fra store kokke. Her kan nævnes, at Thierry og Damien Broins specialitet er »Bœuf Charolais de Bourgogne«, hvor kød stammer fra en kort produktionskæde. I sin restaurant, som anbefales i mange guider og er nævnt i flere magasiner, anerkender kokken Yannick Vaillant, at »kød fra »Charolais de Bourgogne« er kendt for dets store velsmag«.

Madretter af høj kvalitet, der er baseret på »Charolais de Bourgogne«, serveres til fine middage; eksempelvis optrådte retten »Carpaccio de Charolais de Bourgogne« på menuen til en smagsmiddag arrangeret af de franske Chambres d'Agriculture på slottet Château de Savigny-les-Beaune den 8. juli 1997.

»Charolais de Bourgogne« opnår altid stor anerkendelse ved officielle konkurrencer for Charolais-racen; således f.eks. til den nationale konkurrence i forbindelse med verdenskongressen for Charolais-racen i august 2014, der havde deltagelse af 750 dyr — her stammede over 50 % af de præmierede dyr fra Bourgogne.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/4-CDCCharolaisdeBourgogne-Novembre2016-Propre.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.