ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.2.4.

En sådan retlig ramme må især omfatte følgende prioriterede områder: a) Beskyttelse af rettighederne for alle deltagere i deleøkonomien, herunder »prosumenterne«, gennem tilpasning af hele den gældende EU-ret vedrørende forbrugerrettigheder, især lovgivningen om urimelige kontraktvilkår, illoyal handelspraksis, sundhed og sikkerhed samt elektronisk handel, til disse relationer. b) Forbrugernes grundlæggende rettigheder, som også bør gælde for deleøkonomien (information, gennemsigtighed, databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred, sundhed og sikkerhed). c) Databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred for aktørerne (tracking and profiling) til sikring af dataportabilitet. d) Konkurrenceretten for så vidt som denne type aktiviteter konkurrerer på markedet med virksomheder, der forfølger de samme mål og udøver de samme aktiviteter, med henblik på at sikre fair konkurrence og bekæmpe monopoler og konkurrenceforvridende praksis samt håndtere andre udfordringer for deleøkonomien. e) Skattelovgivningen for så vidt som indtægterne fra disse aktiviteter ikke kan fritages for passende beskatning, idet skattesvig og skatteunddragelse skal bekæmpes. f) Platformenes ansvar i transaktionerne afhængigt af, hvilke tjenester, de yder, og i forhold til omfanget af deres intervention i de aftaler, der indgås via platformene, samt garanti for lovligheden af deres tilbud. g) Deleøkonomiens konsekvenser for arbejdsmarkedet og for selve definitionen af arbejde i et digitalt miljø og de forskellige former for digitale job. h) Beskyttelse af de berørte arbejdstagere, idet der må skelnes mellem de tilfælde, hvor arbejdstagerne ikke har et reelt ansættelsesforhold til platformen og bør beskyttes efter principperne for beskyttelse af selvstændige erhvervsdrivende, mens principperne for beskyttelse af arbejdstagerne bør gælde for de arbejdstagere, der reelt kan betragtes som platformens ansatte, især når der er tale om »falske« selvstændige eller usikre ansættelsesforhold. i) Beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder og aktionsmuligheder på arbejdsmarkedet såsom retten til at organisere sig, strejkeretten samt retten til kollektive overenskomstforhandlinger og social dialog. j) Beskyttelse af medlemsstaternes sociale modeller og mulighed for på bæredygtig vis at bevare disse modeller i fremtiden. k) Miljødimensionen med henblik på at overvåge den kollaborative økonomis indvirkning på miljøet og forebygge negative følgevirkninger (11). l) Ophavsret og intellektuel ejendomsret, som bør tages op i forbindelse med revisionen af direktiv 2001/29/EF.
2.3.

Kodifikationen er nødvendig for at sikre forenkling, klarhed og gennemsigtighed i EU-lovgivningen og gøre den mere tilgængelig og forståelig for almindelige borgere, så de får nye muligheder og kan udnytte de specifikke rettigheder, som EU-lovgivningen giver dem.
4.19.

Udvalget opfordrer i den henseende til, at Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet allerede nu ser nærmere på udviklingstendenser på mellemlang og lang sigt, der kan have positive følgevirkninger for forbrugerne. Et eksempel herpå er elektromobilitet. Det kan forventes, at der i de kommende 20-30 år i højere grad vil blive solgt elbiler. En elbil forbruger ca. 14 kWh pr. 100 km, hvilket ved en elpris på 0,25 cent/kWh betyder 3,50 EUR. For en tur på 100 km i en bil med forbrændingsmotor betales — ved et forbrug på 7l/100 km og en pris på 1,20 EUR/liter — 8,40 EUR. For at producere den mængde el, som en elbil har brug for til at køre 10 000 km, er det tilstrækkeligt at have et solcelleanlæg med ca. 6 moduler. Med en investering på for øjeblikket godt 3 000 EUR kunne en sådan bil altså forsynes med (egenproduceret) el i 20 år. De økonomiske aspekter, for såvel borgerne som potentielt for regionerne, der kan være forbundet med omstillingen til elektromobilitet drøftes hidtil ikke i tilstrækkelig grad.
4.8.

Den voksende kløft mellem medlemsstaterne bør undersøges for at finde årsagerne hertil. EØSU glæder sig over de nye foranstaltninger til udbredelse af topkvalitet (Spreading Excellence) og udvidelse af deltagerkredsen (Widening Participation), som kan hjælpe med at mindske kløften. Andre foranstaltninger, der bør overvejes, er at yde rådgivning til støttestrukturer for ansøgere, eller at tilføje deltagelse af EU13-landene som et prioriteringskriterium for lige gode projekter, forudsat at de konkurrerende ansøgere lever op til de samme kvalitetskriterier. Udvalget vil navnlig foreslå at styrke et finansieringsinstrument, der allerede anvendes, nemlig forskningssamarbejde, som bygger broer mellem forskersamfund og derved bidrager til at udjævne forskellene.
1.8.

Udvalget understreger, at borgere og virksomheder i henhold til princippet om »åbenhed og gennemsigtighed« udtrykkeligt skal have ret til under overholdelse af gældende bestemmelser og procedurer at have kontrol over videregivelsen af deres personoplysninger til andre offentlige myndigheder og i givet fald til at få dem slettet (retten til at blive glemt), og anmoder om, at der bliver fremlagt et forslag til et sikkert europæisk system for arkivering og onlineudveksling af dokumenter.
4.3.1

Skønt EØSU ser positivt på de muligheder, som Horisont 2020 og finansieringen af EDISON-projektet giver med hensyn til at sætte skub i udviklingen af fagprofilen »datamedarbejder«, ville det være ønskeligt, at Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne lancerer et stort program for udvikling af nye højtkvalificerede professioner, som kan give nye beskæftigelsesmuligheder for højtuddannede og få unge forskere, der arbejder i andre lande, til at »vende tilbage« til EU. Især er der stort behov for »dataadministratorer«, som kan hjælpe forskere, industrien i denne sektor og den offentlige administration med at udnytte de indsamlede data bedst muligt og dele dem. Det haster virkeligt med sådanne tiltag fra Kommissionens side, og de bør også sigte mod at genvinde beskæftigelsesmuligheder.
3.8.

Med henblik på at opfylde målet inden for offentlig politik om at forbedre virksomhedernes skattemæssige gennemsigtighed anbefaler EØSU at oprette et offentligt nationalt register, som medlemsstaternes skatteforvaltninger vil forvalte, med det formål, at land for land-rapporteringen stilles til rådighed uden begrænsninger. I denne henseende og for at lette arbejdsprocessen og begrænse virksomhedernes administrative byrder henstiller EØSU, at direktivet fastlægger et fælles format for medlemsstaterne, der gør det muligt at behandle oplysninger i et åbent system, i overensstemmelse med de forpligtelser, der blev indgået i forbindelse med partnerskabet om offentlighed i forvaltningen.
3.7.

Det organiserede civilsamfund har afgørende betydning for den offentlige meningsdannelse i Europa. Europa har brug for en mindre fragmenteret offentlig mening, som kan være sparringspartner for en fremtidssikret europæisk lovgivning. Som det organ, der repræsenterer civilsamfundet i Europa, er EØSU godt placeret til at bane vejen for konsensus mellem civilsamfundets forskellige aktører på alle niveauer og også i medlemsstaterne. Nærmere bestemt er udvalget et vigtigt mellemled mellem lovgiveren, civilsamfundsorganisationerne og arbejdsmarkedets parter.
4.9.

EØSU mener, at de relevante myndigheder og Europol kun bør anmode om adgang til det nye ind- og udrejsesystem, når de har rimelig grund til at tro, at denne adgang vil give dem oplysninger, der i væsentlig grad vil bidrage til at forebygge, opdage eller efterforske terrorhandlinger eller andre alvorlige lovovertrædelser. Anvendelsen af ind- og udrejsesystemet vil få merværdi for politiarbejdet, men det er vigtigt at fastsætte strenge regler for adgangen.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 487/111

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår visse bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, som er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet

(COM(2016) 418 final — 2016/0193 (COD))

(2016/C 487/18)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 04/07/2016 Rådet for Det Europæiske Union, 08/07/2016 Retsgrundlag Artikel 117 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed Vedtaget på plenarforsamlingen 21/09/2016 Plenarforsamling nr. 519 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 169/1/4

Da EØSU går ind for forslagets indhold og allerede har behandlet dette emne i sine tidligere udtalelser om »Ændring af forordning om strukturfonde — specifikke foranstaltninger for Grækenland«, vedtaget den 8. oktober 2015 (1), om »Finansiel forvaltning og frigørelsesregler for medlemsstater i alvorlige vanskeligheder«, vedtaget den 19. september 2013 (2), om »Generelle bestemmelser for strukturfondene«, vedtaget den 25. april 2012 (3), og om »Ændring af bestemmelser om finansiel forvaltning — Strukturfonde — for medlemsstater i vanskeligheder«, vedtaget den 27. oktober 2011 (4), besluttede det på sin 519. plenarforsamling den 21.-22. september 2016 (mødet den 21. september) med 169 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter Kommissionens forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokumenter.

Bruxelles, den 21. september 2016. Georges DASSIS Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EØSU's udtalelse om »Ændring af forordning om strukturfonde — specifikke foranstaltninger for Grækenland« (EUT C 32 af 28.1.2016, s. 20).

(2) EØSU's udtalelse om »Finansiel forvaltning og frigørelsesregler for medlemsstater i alvorlige vanskeligheder« (EUT C 341 af 21.11.2013, s. 27).

(3) EØSU's udtalelse om »Generelle bestemmelser for strukturfondene« (EUT C 191 af 29.6.2012, s. 30).

(4) EØSU's udtalelse om »Ændring af bestemmelser om finansiel forvaltning — Strukturfonde — for medlemsstater i vanskeligheder« (EUT C 24 af 28.1.2012, s. 81).
4.8.

EØSU insisterer på, at der må være garanti for, at de forskellige databaser under EU's markedstilsynsordning er fuldt interoperable for at øge deres afskrækkende virkning på grundlag af en fælles strategi og betydelig støtte fra EU's programmer, så det sikres, at informationer udveksles i realtid mellem de mange myndigheder på forskellige niveauer, især når der et tale om alvorlige overtrædelser og sanktioner, også for at styrke kampen mod ulovlig handel og forenkle procedurerne for lovlig handel.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 487/112

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tillægstold på importen af visse produkter med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (kodifikation)

(COM(2016) 408 final —2014/0175 (COD))

(2016/C 487/19)

Anmodning om udtalelse Kommissionen, 23/06/2016 Retsgrundlag Artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence REX Vedtaget på plenarforsamlingen 21/09/2016 Plenarforsamling nr. 519 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 165/0/8

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 519. plenarforsamling den 21.-22. september 2016, mødet den 21. september, med 165 stemmer for og 8 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 487/113

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener

(COM(2016) 248 final — 2016/0130 COD)

(2016/C 487/20)

Anmodning om udtalelse Rådet, 24/05/2016 Europa-Parlamentet, 25/05/2016 Retsgrundlag Artikel 148, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab Vedtaget på plenarforsamlingen 21/09/2016 Plenarforsamling nr. 519 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 171/0/3

Eftersom EØSU allerede har behandlet dette forslag i sin udtalelse om forslag til Rådets direktiv om beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne ved at være eksponeret for kræftfremkaldende stoffer under arbejdet (sjette særdirektiv i henhold til artikel 8 i direktiv 80/1107/EØF), vedtaget den 2. juni 1988 (1) og den 20. oktober 1999 (2) samt om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020, der blev vedtaget den 11. december 2014, besluttede det ikke at afgive en ny udtalelse om emnet, men at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokumenter.

Bruxelles, den 21. september 2016. Georges DASSIS Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EFT C 208 af 8.8.1988 s.43.

(2) EFT C 368 af 20.12.1999, s. 18.
3.11.

EU's eksterne energipolitik, herunder gasforsyningspolitikken, er nødt til at tage højde for den bredere geopolitiske kontekst. EØSU har tidligere understreget, at de handelsmæssige aspekter af projektet ikke må være den eneste faktor, der lægges til grund for en beslutning, især da Rusland synes at bruge energi som et redskab til at opnå geopolitiske mål. Den politiske stabilitet i landene langs rørledningen og deres sårbarhed over for udenlandsk politisk indflydelse, projektudviklernes hidtidige sociale og miljømæssige resultater samt russiske selskabers deltagelse i udvinding og produktion er nogle af de faktorer, som EU's energidiplomati skal tage i betragtning. Endvidere skal der ved vurderingen af nye projekter tages højde for deres indvirkning på energisikkerheden i nabolandene. I forhold til Ukraine er der således en risiko for, at projekter, som flytter transitoverførslen af gas fra dets territorium, vil påvirke dets indtægter, modvirke investeringer i netværksmoderniseringer og stille landet svagere i forhold til Moskva.
4.5.

Forsigtighedsbaserede EU-tiltag til støtte for opførelsen af nye LNG-terminaler og grænseoverskridende transmissionsforbindelser bør tage hensyn til regioner, som i dag er isolerede og afhængige af én enkelt leverandør. Ved på denne måde at stimulere investeringer sikres det, at flere forskellige gasleverandører har lige adgang til disse regioner i en fair og fri konkurrence. I denne forbindelse er det særligt vigtigt at øge antallet af sammenkoblingspunkter for at lette gashandelen mellem medlemsstaternes hjemmemarkeder, særligt i regioner, som i dag ikke har tilstrækkelig forsyningssikkerhed.
4.9.

Ved forhandlinger om mellemstatslige aftaler af mindre omfang og af mindre betydning bør Kommissionen ikke tildeles noget specifikt mandat, når den bistår en medlemsstat under forhandlingerne. Samtidig bør den pågældende medlemsstat dog fortsat have mulighed for at indhente rådgivning hos Kommissionen for at undgå, at der opstår uforenlighed mellem den forhandlede aftale og EU-retten. I sådanne tilfælde bør Kommissionen være forpligtet til at forelægge de relevante oplysninger inden for en ufravigelig frist.
5.3.

For så vidt angår dialog og gennemsigtighed generelt, bemærker EØSU, at Det Europæiske Kerneenergiforums rolle, ressourcer, kapacitet og status i praksis er blevet reduceret væsentligt over de seneste to år. Det er vigtigt, at der kommer en yderligere afklaring af de centrale spørgsmål i dialogen om Europas nukleare politik, og at der foreslås en fælles ramme for debatten på nationalt plan. Det er ikke sandsynligt, at dette vil ske under Det Europæiske Kerneenergiforum, og det mangler i det vejledende kerneenergiprogram. En sådan ramme vil også være en støtte for den fremtidige forvaltning af energiunionen og bør anvendes konsekvent for alle primære energikilder. For at bidrage til en sådan afklaring bør det vejledende kerneenergiprogram derfor omfatte særlige afsnit, der beskriver virkningerne og relevansen af en investeringspolitik på kerneenergiområdet. Disse spørgsmål, som uddybes i de følgende fire afsnit, er særdeles vigtige for debatten, og de er væsentlige for enhver strategisk vision.
3.1.3.

EØSU kan tilslutte sig den foreslåede tilgang, hvor det endelige momssystem er baseret på bestemmelsesprincippet. Udvalget konstaterer endvidere, at det nye system skal være tydeligt, sammenhængende, robust og solidt samt forholdsmæssigt og fremtidssikret (»future proof«). I den sammenhæng opfordrer EØSU Kommissionen til af forsigtighedshensyn at undersøge muligheden for at indføre en generel ordning for omvendt betalingspligt (5) for alle grænseoverskridende B2B-transaktioner. Denne mekanisme for omvendt betalingspligt anvendes allerede i nogle medlemsstater for at tackle momssvig inden for bestemte økonomiske sektorer, men en generel anvendelse af dette princip kunne føre til, at risikoen for momssvig skubbes over på detailsalget.
5.2.

EØSU gentager, at det er villigt til at støtte og deltage i initiativer, som EU måtte ønske at udføre, f.eks. med udgangspunkt i det netværk af socioøkonomiske aktører i EU og Afrika, som er etableret inden for rammerne af udvalget. EØSU ville hilse ethvert initiativ fra Kommissionen til oprettelse af et forum for drøftelser om gennemførelsen af handlingsplanen velkommen og vil også være åbent for muligheden for at være vært ved et arrangement om dette.
4.6.

Demokrati og god forvaltning er afgørende, hvis hjælpen skal gøre en forskel og rent faktisk nå frem til de tilsigtede modtagere. Retsstatsprincippet har afgørende betydning her, og det samme gælder foranstaltninger mod korruption. Det er tidligere blevet skønnet, at op til 40 % af bistanden er blevet anvendt til andre formål end de tilsigtede, enten til indkøb af våben eller til ledende politikeres personlige berigelse. Retsstatsprincippet er også afgørende, når det skal sikres, at civilsamfundet rent faktisk får noget at skulle have sagt og får mulighed for at spille en vigtig rolle i forbindelse med overvågning uden at behøve at frygte for efterfølgende intimidering eller ligefrem fængsling.
3.4.

Med tanke på de stadig flere terrorhandlinger på globalt plan og stigningen i antallet af attentater, som har ført til tab af menneskeliv i flere medlemsstater, mener EØSU, at de regler, som foreslås af Kommissionen, bør vedtages hurtigst muligt. Indførelse af mere hensigtsmæssige bestemmelser rettet mod bekæmpelse af hvidvask vil få en af terrororganisationernes vigtigste finansieringskilder til at tørre ud. EØSU anbefaler medlemsstaterne at sikre, at der er de nødvendige menneskelige, økonomiske og logistiske ressourcer til rådighed for gennemførelsen af de nye regler om hvidvask af penge, som fremlægges i Kommissionens pakke. I øvrigt mener EØSU, at udviklingen af programmer for udveksling af god praksis mellem eksperter fra medlemsstaternes skattemyndigheder vil kunne bidrage til bedre resultater i forbindelse med gennemførelsen af de nye bestemmelser.
4.6.

EØSU ville have foretrukket, at Kommissionen i lighed med, hvad den har gennemført med hensyn til roaming-tarifferne inden for mobiltelefoni, i det mindste retter en sidste, kraftig appel til samtlige grænseoverskridende pakkeleveringstjenester om at sænke deres priser, og omgående bekendtgør, at den vil indføre ny lovgivning og et prisloft, hvis ikke dette sker.
5.8.

Flerårig finansiel støtte. Det er absolut nødvendigt at råde over en flerårig budgetramme ikke kun for standardforberedende forskning og forskning i forbindelse med udvikling af standarder (11), for aktiviteter vedrørende »Science & Society« og »Social Sciences & Humanities« og for udviklingen af kendskab til standardisering og en udbredt standardiseringskultur, men også for at støtte strategier og konkrete pilotprojekter vedrørende standardisering på førende områder med anvendelse af samfinansiering under Horisont 2020.
2.1.

I tilgift til bæredygtige fiskeripartnerskabsaftaler eller gensidige aftaler giver den fælles fiskeripolitik EU mulighed for at tilslutte sig multilaterale aftaler inden for regionale fiskeriforvaltningsorganisationer. Formålet med disse aftaler er at styrke det regionale samarbejde for at sikre bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcer.
4.6.

I betragtning af den enorme betydning af opvarmning og køling for at nå EU's klima- og energimål foreslår EØSU, at den årlige statusrapport over energiunionen kommer til at omfatte et særligt afsnit om fremskridtene og det videre forløb med udgangspunkt i de udfordringer, der er opregnet i strategiens afsnit 3 Dette ville have to store fordele. Det ville nemlig — vise opvarmningens centrale rolle i forbindelse med målenes opfyldelse og gøre det nødvendigt, at dette anerkendes inden for alle aspekter af energiunionen — sætte konkret fokus på forbrugerne i rapporten og støtte ambitionen om at sætte forbrugerne og sårbare grupper i centrum.
3.4.

Det foreslås derfor, at direktiv 2009/16/EF ændres, og direktiv 1999/35/EF ophæves, og at de erstattes af et nyt direktiv. Følgende er de centrale punkter i det nye direktiv: — At begrænse direktivets anvendelsesområde til ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer i fast rutefart mellem havne i en medlemsstat eller mellem en havn i en medlemsstat og en havn i et tredjeland, hvis fartøjets flag er det samme som den pågældende medlemsstats. — At fjerne en række overflødige definitioner og henvisninger som »passager«, »værtsstat«, »udenrigsfart« og »undtagelsescertifikat« og at slette henvisningen til undersøgelse af ulykker til søs, som nu er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/18/EF. — At fastsætte en ordning for skibsbaseret (frem for selskabsbaseret) inspektion forud for påbegyndelsen af fast rutefart. Fartøjet skal underkastes inspektion som omhandlet i bilag II, og en række sikkerhedsmæssige spørgsmål, der er anført i bilag I, skal også kontrolleres. — At fastsætte, at skibe, der er omfattet af direktivets anvendelsesområde, inspiceres to gange om året med et vist tidsinterval mellem inspektioner, og at en af disse inspektioner skal være en inspektion under drift på en fast rute. — At fastsætte, at medlemsstaterne, hvis de ønsker det, kan kombinere inspektionen med et flagstatssyn, der vil skulle udføres for et fartøj hvert år. — At bringe bestemmelserne om inspektionsrapporter, forbud mod sejlads, klageadgang, omkostninger, inspektionsdatabasen og sanktioner i overensstemmelse med dem, der er fastsat i direktiv 2009/16/EF. — At bringe direktivet i overensstemmelse med bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår udøvelsen af Kommissionens beføjelser i forbindelse med delegerede retsakter. — At ændre direktiv 2009/16/EF for at sikre, at det nuværende indhold og den nuværende inspektionshyppighed for ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer bibeholdes. — At sørge for, at direktivet evalueres af Kommissionen.
3.10.

EØSU vurderer, at den praktiske effektivitet af 5AMLD kræver enten en grundig revision af listen over højrisikotredjelande for at udvide den til lande eller områder, hvor de vigtigste operationer inden for hvidvask af penge finder sted, eller udvide anvendelsesområdet af artikel 18a til alle forpligtede enheder og jurisdiktioner, som ifølge oplysninger, der opbevares af FIU, er under mistanke for hvidvask af penge. EØSU foreslår også, at der udarbejdes en enkelt liste over jurisdiktioner, der ikke samarbejder i retsforfølgelsen af økonomisk kriminalitet.
2.6.

Endelig fastsættes det i forordning (EU) 2015/2120, at med virkning fra den 15. juni 2017 må roamingudbydere — forudsat at der er tale om rimelig brug, og forudsat at undersøgelsen af markedets korrekte funktionsmåde har givet et positivt resultat — hverken opkræve noget tillæg udover den indenlandske detailpris for roamingkunder i en medlemsstat for ethvert foretaget eller modtaget reguleret roamingopkald, for enhver afsendt reguleret roaming-sms og for enhver benyttet reguleret dataroamingtjeneste eller nogen generel takst for at gøre det muligt at benytte terminaludstyret eller -tjenesten i udlandet.