•A- * KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 27.03.1995 
KOM(95) 90 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
Prioriterede aktioner på ungdomsområdet 
aktionsrappoit for 1993 
INHOLPSFORTEGNELSE 
Side 
I. Indledning I 
II. Overordnede mål med resolutionen 2 
III. Opérationnel infrastruktur 2 
IV. Gennemførelse af aktiviteter støttet af Kommissionen * 
i 1993 og resultaterne heraf 2 
V. Fremtidsudsigter 15 
Bilagen 17 
G) 
Priorilerede aktioner på ungdomsområdet 
aktivitetsrapport for 1993 
Indledning 
Som opfølgning af Kommissionens memorandum "Unge i Det Europæiske Fællesskab"' 
og i erkendelse af behovet for oget samarbejde på ungdomsområdet, vedtog EF-ministrcnc 
med ansvar for ungdomsanliggender den 26. juni 1991 en resolution om prioriterede 
aktioner på ungdomsområdet2. 
Formålet med resolutionen var at tilfojc EF-aktioncrne på ungdomsområdet et nyt 
indhold, og der blev fastlagt fire prioriterede aktionsområder: 
Aktion I: Udbygning af samarbejdet mellem medlemsstaternes strukturer med ansvar for 
ungdomsarbejde; 
Aktion II: Informering af unge; 
Aktion III: Pilotprojekter på ungdomsområdet - Fremme af de unges initiativ og 
kreativitet; 
Aktion IV: Samarbejde om uddannelse af aktive inden for ungdomsarbejdet, især hvad 
angår uddannelsens europæiske dimension. 
For 1993 godkendte Europa-Parlamentet igen den særlige budgetpost (B3-1012), som det 
oprettede til prioriterede aktioner på ungdomsområdet i 1992, og beløbet blev sat op til 
5,5 MECU, hvilket gjorde det muligt for Den Europæiske Union at yde finansiel støtte 
til aktiviteter inden for rammerne af resolutionen. I forbindelse med godkendelsen af 
budgetposten til prioriterede aktioner inden for rammerne af resolutionen anførte Europa-
Parlamentet, at beløbet også skulle anvendes til at støtte: 
Kulturel udveksling af unge i EU; 
Ungdomsorganisationsinitiativer, der er af interesse for EF; 
Udvekslinger med central- og østeuropæiske lande; 
Udvekslinger med latinamerikanske lande; 
Udvekslinger med middelhavslande. 
Denne rapport beskriver de vigtigste resultater efter det andet år med resolutionen om 
prioriterede aktioner på ungdomsområdet, dvs. aktiviteter gennemført i perioden fra 1. 
april 1993 til marts 1994. I 1993 modtog Europa-Kommissionen omkring 915 
ansøgninger og ydede økonomisk støtte til 419 aktiviteter. Den større spredning af 
oplysninger om prioriterede aktioner på ungdomsområdet kom til udtryk i det antal 
ansøgninger, der indkom i 1993, og i antallet af støttemodtagere i forhold til året før, 
hvilket viser, at der er en stigende interesse for de prioriterede aktioner. Det samlede antal 
involverede deltagere var på ca. 12 500 unge, ungdomsledere, trænere og andre 
initiativformidlere på ungdomsområdet. Skemaerne 1-4 (jf. bilag) viser antallet af 
indkomne og godkendte projekter for hver aktionstype og medlemsstat, den støtte, der er 
KOM(90) 469, endelig udg 
De Huropæiske Fællesskabers Tidende (HFT) nr C 208/91 
i Us 
blevet bevilget for hver enkelt aktionstype og medlemsstat, medlemsstaternes procentvise 
andel af den samlede bevilling til hver enkelt aktton samt antallet af deltagere i hver 
enkelt aktion og fra hvert enkelt land. 
II. Overordnede mål med resolutionen 
5. De aktiviteter, som stottes af Kommissionen inden for rammerne af resolutionen om 
prioriterede aktioner på ungdomsområdet, har til formål at øge samarbejdet mellem 
medlemsstaterne på ungdomsområdet, ud over formel undervisning og uddannelse, under 
hensyntagen til de respektive strukturer på ungdomsområdet rundt omkring i EU og til 
de forskeligc traditioner og erfaringer på området., 
6. De aktiviteter, der støttes inden for rammerne af resolutionen om prioriteterede aktioner 
på ungdomsområdet, udgør en række foranstaltninger, hvor man har sikret, at der er 
komplementaritet til og samhørighed med andre EU-programmer og - foranstaltninger, 
som f.eks. Ungdom for Europa-programmet, TEMPUS-programmet og 
ungdomsinitiativprojekternc under PETRA-programmet. 
7. Formålet med aktiviteterne er, at de på mellemlang og lang sigt skal medvirke til, at der 
skabes en europæisk dimension i ungdomsarbejdet på tværs af medlemsstaterne. I denne 
sammenhæng involverer aktiviteterne ikke kun unge, men også initiativformidlere i 
medlemsstaterne, som enten er personer med ansvar for ungdommen på lokalt og 
regionalt niveau, eller som arbejder direkte med unge på lokalt, regionalt og nationalt 
niveau, uden for en skole- eller faguddannelseskontekst. 
III Operationel infrastruktur 
8. I overensstemmelse med Rådets resolution gennemføres aktiviteterne af Kommissionen 
for De Europæiske Fællesskaber. Rådets ad hoc-arbejdsgruppe vedrørende de Unge følger 
gennemførelsen af resolutionen. 
_ k . 
9. Europa-Kommissionen bistås ved gennemførelsen af resolutionen om prioriterede aktioner 
på ungdomsområdet af en ekstern faglig bistandsenhed - ungdomskontoret under Petra. 
IV Gennemførelse af aktiviteter støttet af Europa-Kommissionen i 1993 02 resultaterne heraf 
10. Også i det andet år med prioriterede aktioner på ungdomsområdet kunne man tilbyde en 
ramme for udveksling af information og eksempler på god praksis mellem 
medlemsstaterne, idet der blev lagt vægt på den tværnationale indfaldsvinkel og sat fokus 
på særlige områder, som f.eks. unges deltagelse, samfundsundervisning, social udstødelse, 
integrering af unge og uddannelse af ungdomsledere. Denne tværnationale dimension er 
også blevet udvidet, så den ikke blot omfatter nationale, men også regionale og lokale 
strukturer, og en iøjefaldende tendens er etableringen af nye tværnationale partnerskaber 
mellem medlemsstater i Syd og medlemsstater i Nord samt nye forbindelser mellem 
regioner, som ikke har nogen tradition eller tidligere erfaringer med hensyn til europæisk 
samarbejde på ungdomsområdet. 
11. I overensstemmelse med de generelle mål for Ungdom for Europa-programmet, bidrog 
de prioriterede aktioner på ungdomsområdet også i 1993 til at øge mulighederne for de 
dårligst stillede unge. Dette kom til udtryk i antallet af nye projekter helt specifikt 
henvendt til denne gruppe, der tegnede sig for 25% af det samlede antal projekter 
Projekterne var bl a. henvendt til unge, der rent socio-okonomisk var dårligt stillede, til 
handicappede, til unge i geografisk set isolerede områder eller unge fra indvandrermiljocr 
og omrejsende grupper. 
12. De prioriterede aktioner på ungdomsområdet stimulerede også og skabte strukturen for 
unges ckspcrimentering med nye og mere effektive metoder til bekæmpelse af racisme 
og fremmedhad på alle niveauer lige fra det lokale til det tværnationale. Vægten blev ikke 
lagt på hurtige nødløsninger, men snarere på mere langsigtede forebyggende 
foranstaltninger, hvor de unge selv kunne spille en central rolle. 
13. Det blev konstateret, at de prioriterede aktioner som følge af det multilaterale element i 
aktiviteterne med tredjelande skabte en operationel ramme, som gjorde det lettere for 
medlemsstaterne at indgå i samarbejde med tredjelande. En række medlemsstater var i 
stand til at udvide deres traditionelle bilaterale samarbejde til multilaterale aktiviteter med 
bestemte støtteberettigede tredjelande, medens andre medlemsstater for første gang indgik 
i samarbejde og aktiviteter på ungdomsområdet i nye geografiske områder. 
Aktion I: Udbygning af samarbejdet mellem medlemsstaternes strukturer med ansvar for 
ungdomsarbejde 
14. I henhold til resolutionens aktion I opfordrer ministrene Kommissionen til at fremme 
aktiviteter til styrkelse af samarbejdet mellem de strukturer i medlemsstaterne, der er 
ansvarlige for ungdomsarbejdet, samtidig med at der tages hensyn til allerede 
eksisterenedc EU-program mer på området. 
15. Aktion I har til formål at gøre det muligt for dem, der arbejder i ungdomssektorcn i 
medlemsstaterne at finde samarbejdspartnere, at dele disses erfaringer, at opnå cl bedre 
kendskab til arbejdssituationen og strukturerne i de andre medlemsstater, at få kendskab 
til forholdene og mekanismerne i Den Europæiske Union, at undersøge mulighederne for 
samarbejde på deres særlige arbejdsområder samt at opnå en bedre forståelse af de 
foranstaltninger, som EU har iværksat på ungdomsområdet. Til dette formål er der 
økonomiske midler til rådighed til brug i forbindelse med studieophold, seminarer og 
workshopper. 
16. Gennem aktion I har Kommissionen sogt at involvere initiativformidlcrc, som arbejder 
i så mange forskellige sammenhænge som muligt i medlemsstaterne. Aktion I vedrører: 
offentligt ansatte, der arbejder i ungdom ssektorcn på nationalt, regionalt eller lokalt 
niveau, dvs. personer, der arbejder i ungdomsafdelingerne hos nationale, regionale eller 
lokale myndigheder, rådgivere i ungdomsanliggender på lokalt og regionalt niveau; 
repræsentanter for ungdomsorganisationer og aktive inden for ungdomsarbejde, der 
arbejder på fuld tid, deltid eller frivilligt på europæisk, nationalt eller lokalt niveau, og 
som kan dokumentere en vis erfaring med ungdomsarbejde. 
17. I 1993 modtog Europa-Kommissionen ca. 102 ansøgningerom finansiering under aktion 
I, og 56 af disse blev tildelt støtte. Det største antal projektansøgninger kom fra strukturer 
for ungdomsarbejde i Frankrig, efterfulgt af strukturer i Nederlandene og Tyskland og fra 
europæiske ikke-statslige organisationer. De franske ansøgere fik sammen med ikke-
statsligc organisationer og strukturer fra Nederlandene flest projekter godkendt. 
Støttemodtagerne var først og fremmest regionale myndigheder, efterfulgt af ikke-statslige 
organisationer, ungdomsorganisationer på regionalt og lokalt niveau samt nationale 
myndigheder. Det Forenede Kongerige var vært for det fleste aktiviteter (35%), især i 
London-området, efterfulgt af Belgien, Italien, Tyskland, Spanien, Grækenland og 
Frankrig 
18. For så vidt angår antallet af deltagere, var der omkring 775 personer, der deltog i 
aktiviteter under aktion 1 i 1993, hvilkel er udtryk for den store bredde af profiler i 
strukturerne for ungdomsarbejde i Den Europæiske Union: initiativformidlere inden for 
regionalt ungdomsarbejde, ungdomsorganisationer, ungdomsgårde, ungdomsklubber, 
oplysningscentre for unge, væresteder og initiativformidlere involveret i kunstnerisk og 
multikulturelt ungdomsarbejde. 
19. Af de 56 projekter, som modtog økonomisk støtte fra Fællesskabet, drejede de 43 sig om 
studieophold. Studieopholdene gav ungdomsledere og andre initiativformidlere mulighed 
for at få indsigt i det generelle ungdomsarbejde i medlemsstaterne samt i ungdomsarbejde 
henvendt til specifikke målgrupper. I de fleste tilfælde var studieopholdene koncentreret 
om: almindelig praksis i ungdomsarbejdet på regionalt plan, strukturer for 
ungdomsoplysning, metoder inden for ungdomsarbejdet og understøttende arbejde til 
integrering af de socio-økonomisk dårligst stillede unge; ungdomsarbejde for unge uden 
formelle uddannelsesmæssige kvalifikationer, præventivt ungdomsarbejde til bekæmpelse 
af aggression og vold blandt unge (især racistisk adfærd); ungdomsarbejde med etniske 
minoriteter og indvandrere; ungdomsarbejde med unge handicappede samt kulturelt 
ungdomsarbejde. 
20. Ud af de 56 projekter, som modtog økonomisk støtte fra Fællesskabet, var de 13 
seminarer, der udgjorde platforme til gennemgang af politikken på ungdomsområdet i 
relation til de unges generelle situation i medlemsstaterne. De vigtigste tematiske emner 
var: ungdomspolitik og ungdomsarbejde på lokalt plan, metoder til at arbejde med unge 
fra risikogrupper; multikulturelt ungdomsarbejde, antiracistisk ungdomsarbejde; 
kunstudfoldelse som metode i ungdomsarbejdet i bymiljøer; frivilligt ungdomsarbejde 
samt miljømæssigt ungdomsarbejde. 
21. Generelt repræsenterede de støttede projekter et bredt spektrum af gode eksempler på 
ungdomsarbejde, og de har givet en indsigt i, hvorledes ungdomsarbejde kan udføres 
inden for forskellige målgrupper, især i de store byområder i Den Europæiske Union. 
Projekterne sigtede mod at etablere former for langsigtet samarbejde regionerne imellem 
med det formål at udvikle og formulere indholdet i samarbejdet på ungdomsområdet og 
fremme mobiliteten for personer, der beskæftiger sig fuldtids med ungdomsarbejde. 
22. De operationelle rammer, som er blevet skabt gennem aktion I inden for de priorilerede 
aktioner på ungdomsområdet, har resulteret i gennemførelsen af aktiviteter i samarbejde 
mellem medlemsstater og regioner i Den Europæiske Union, også hvor der ikke tidligere 
har været en tradition for samarbejde på ungdomsområdet. Dette skyldes, at de regionale 
strukturer for ungdomsarbejde er begyndt at udvide det regionale ungdomsarbejde inden 
for et bredere europæisk perspektiv og al undersøge mulighederne for at overføre de 
forskellige modeller for ungdomsarbejde: 
Aktion II: Informering af unge 
23. Som et resultat af processen med at definere gennemsigtige og effektive 
handlingsmodeller for at undgå overlapning og for at øge den komplementære virkning 
af aktion II under de prioriterede aktioner på ungdomsområdet og af Kommissionens 
ungdomsinformationsaktionsplan var det i 1993 muligt at yde økonomisk støtte til 22 
projekter under aktion II. Indholdet af og målene med disse projekter var forskellige fra 
projekt til projekt (herunder konferencer og seminarer, oplysningskampagner, oprettelse 
af database med ungdomsoplysninger), og de var også forskellige med hensyn til 
dækningsområder, der gik lige fra lokalt/regionalt plan til EU-plan. 
24. De nationale kontorer under Ungdom for Europa er blevet tildelt midler under denne 
budgetpost til aktiviteter vedrørende informering om de prioriterede aktioner på 
ungdomsområdet i de respektive medlemsstater. 
Aktion III: Pilotprojekter på ungdomsområdet - Fremme af de unges initiativ og 
kreativitet 
25. I henhold til aktion III i resolutionen om prioriterede aktioner på ungdomsområdet 
opfordrer ministrene Kommissionen til på EU-niveau at støtte innoverende projekter, som 
. indeholder interessante metoder, ledes af de unge selv, og som er af betydning for unge 
i andre medlemsstater. 
26. I denne forbindelse har aktion III til formål af stimulere de unges initiativ og kreativitet 
i EU ved at yde støtte til pilotprojekter på ungdomsområdet, som er etableret aj unge og 
for unge uden for de normale skole- og uddannelsesrammer, og som afspejler den sociale, 
kulturelle og økonomiske situation i deres lokalsamfund. Pilotprojekter på 
ungdomsområdet har som målgruppe alle unge på mellem 15 og 25 år uden undtagelse, 
og der gives prioritet til projekter, som afspejler kulturelle, religiøse og sproglige 
forskelligheder i et givet lokalsamfund. 
27. I 1993 blev der i forbindelse med aktion III fortsat modtaget en lang række ansøgninger 
fra lokale grupper af unge overalt i EU. Europa-Kommissionen modtog omkring 363 
ansøgninger om økonomisk støtte og bevilgede midler til 156 af disse. Selv om der i 
sammenligning med året før var færre ansøgninger alt i alt, var andelen af ansøgninger, 
der blev efterkommet, betydelig højere, idet over 40% endte med bevilling af støtte. 
28. Det største antal ansøgninger kom fra Det Forenede Kongerige, efterfulgt af Tyskland 
(hvor en tredjedel af de støttede projekter var i de nye delstater), Spanien og Frankrig. 
Årsagerne til de store udsving i antallet af ansøgninger fra de forskellige lande kan 
tilskrives flere forskellige faktorer: hvor vellykket informationsspredningen har været, 
traditioner for ungdomsledede initiativer, mulighederne for finansiering af unges projekter 
og aktiviteter på nationalt og regionalt niveau. 
29. Der blev hovedsagelig indgivet ansøgninger fra lokale ungdomsgrupper, sociale og 
kulturelle organisationer, kirkebaserede ungdomsklubber og -foreninger, lokale og 
regionale serviceorganer for unge, lokale og regionale afdelinger af nationale og 
internationale foreninger. De fleste projekter blev etableret af allerede eksisterende 
grupper af unge, selv om ikkeorganiserede unge også samledes om at iværksætte 
ungdom spilotprojek ter. 
30. For så vidt angår antallet af deltagere i ungdom spilotprojekterne i 1993, anses tallet 3 441 
for at være et forsigtigt skøn, der repræsenterer de unge, der var direkte involveret i 
ledelsen af projekterne. Projekterne har faktisk en betydelig multiplikatorvirkning, idet 
de når ud til mange andre af de unge i et lokalområde end dem, der indgår i projektets 
kernegruppe. 
31. Ligesom Ungdom for Europa-programmet sigter aktion III mod at fremme deltagelsen af 
dårligt stillede unge (uanset om det er i socio-økonomisk henseende, regional henseende 
eller af personlige grunde) ved al tildele op til 75% af de økonomiske midler til projekter, 
hvori denne målgruppe indgår. I 1993 involverede næsten to tredjedele af de 
ungdomspilotprojckter, der modtog stotte fra Kommissionen, unge fra denne kategori. 
32. De aktiviteter, der blev støttet under aktion III i 1993, genspejler de unges behov, 
interesser og bekymringer i deres lokalsamfund i hele Den Europæiske Union. Selv om 
projektemnerne var forskellige, kunne der konstateres visse tendenser, og en vigtig en var 
f.eks. de unge europæers bekymring for en stigende grad af racisme og fremmedhad i 
mange medlemsstater. Projekter, som indebærer undervisning af eller formidling af 
informationer til ligestillede, var også populære, og information fra unge til unge anses 
for den mest effektive metode til at få et budskab igennem til unge i vanskeligheder, 
uanset om der er tale om brug og misbrug af narkotika og alkohol, seksualhygiejne, 
ungdomsrcttigheder, arbejde eller miljøspørgsmål. 
33. Ved at skabe en direkte forbindelse mellem Europa-Kommissionen og de unge i disses 
miljøer har aktion III skabt en ny fællesskabsdimension i de lokale projekter, der 
iværksættes af de unge, og har på denne måde formået at bringe EU ud i lokalsamfundet. 
I denne forbindelse kan det anføres, at mere end 20% af de støttede projekter kom fra 
relativt isolerede landdistrikter i Den Europæiske Union. Desuden havde man i en række 
af de ungdomspilotprojekter, der modtog støtte i 1993, valgt Europa som et centralt emne, 
hvor man reflekterede over sit lokalsamfund som en integreret del af Den Europæiske 
Union som helhed, og koncentrerede sig om at udvikle projekter, der ville kunne give 
meningsfulde resultater også for unge i andre medlemsstater. 
Aktion IV: Samarbejde om uddannelse af aktive inden for ungdomsarbejde, især hvad 
angår uddannelsens europæiske dimension 
34. Under aktion IV opfordres Kommissionen i resolutionen til at støtte initiativer i 
medlemsstaterne, som gør det muligt at udveksle erfaringer og information mellem dem, 
der er ansvarlige for uddannelse af aktive inden for ungdomsarbejdet i de forskellige 
medlemsstater; og/eller til initiativer, der gør det nemmere for denne gruppe at anvende 
deres kvalifikationer i andre medlemsstater, eller som fører til etablering og udvikling af 
tværnationale og europæiske kontakter mellem institutioner og organisationer, der deltager 
i grundlæggende eller videregående uddannelse af denne faggruppe. 
35. Aktion IV henvender sig til myndighederne i medlemsstaterne, organisationer eller 
organer på området grundlæggende og/eller videregående uddannelse af den omhandlede 
faggruppe på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau og ungdomsorganisationer 
med erfaring inden for denne type uddannelse på europæisk niveau. 
36. De aktiviteter, der ydes støtte til under aktion IV, omfatter bl.a.: studieophold for 
undervisere, der uddanner aktive inden for ungdomsarbejdet, og som gør det muligt for 
deltagerne at opleve typiske aktiviteter i forbindelse med denne type uddannelse i andre 
medlemsstater og at iværksætte konkrete samarbejdsforanstaltninger; seminarier og 
undersøgelser med henblik på at indsamle yderligere information om faggruppens status 
og uddannelse i andre medlemsstater; udvikling og anvendelse af uddannelsesmodeller 
for aktive inden for ungdomsarbejde, hvis specifikke indhold skal illustrere den 
europæiske dimension og indføje denne som "merværdi" i uddannelsesprogrammer for 
grundlæggende eller videregående uddannelse af faggruppen på nationalt plan. De 
aktiviteter, der støttes under aktion IV, adskiller sig fra andre aktiviteter til uddannelse 
af aktive inden for ungdomsarbejdet, som f.eks. i programmet Ungdom for Europa, idet 
sidstnævnte hænger sammen med forberedelse, gennemførelse og evaluering af 
ungdom sud vekslinger. 
37. I 1993 modtog Europa-Kommissionen omkring 37 ansøgninger om økonomisk slotte 
under aktion IV, og 17 af disse blev efterkommet. Støttemodtagerne var forst og fremmest 
regionale myndigheder med ansvar for ungdomsområdet samt offentlige og halvoffentlige 
uddannelsesinstitutioner tilknyttet nationale, regionale og lokale organer. Ud af de 17 
projekter, der modtog økonomisk støtte fra Fællesskabet var de 7 studieophold for 
personer med ansvar for uddannelse af aktive inden for ungdomsarbejdet, 4 var 
samarbejdsprojekter til udvikling og/eller implementering af moduler inden for 
grundlæggende og videregående uddannelse, 3 var seminarer, og de sidste 3 var kurser. 
38. Studieopholdene for undervisere, der uddanner aktive inden for ungdomsarbejdet, blev 
oplevet som en betydningsfuld foranstaltning, der ville bidrage til at fremme: kendskabet 
til og mulighederne for sammenligning af uddannelsessystemerne og de faglige 
kvalifikationer i medlemsstaterne; undersøgelser af undervisning i ungdomsarbejde i 
forbindelse med integrering af unge handicappede; identificering af allerede eksisterende 
velfungerende moduler for ungdomsarbejde med dårligt stillede unge, samt undersøgelser 
af inddragelse af unge fra landdistrikter i forbindelse med uddannelse af aktive i 
ungdomsarbejdet. 
39. Projekterne vedrørende udviklingen af moduler inden for grundlæggende og videregående 
uddannelse var koncentret om udviklingen af: en europæisk undervisningsplan for 
videreuddannelse af de aktive inden for ungdomsarbejdet, herunder moduler vedrørende 
mobilitet, interkulturel indlæring, kreativitet til bekæmpelse af udelukkelse samt identitet 
og det at være samfundsborger; der blev udarbejdet en liste til brug for undervisere og 
aktive inden for ungdomsarbejde i deres arbejde med unge med aggressiv racistisk 
adfærd; moduler til fremme af forståelsen af europæisk integration og mobilitet; et modul 
for interkulturel indlæring. 
40. De seminarer, der blev ydet støtte til, var vigtige multilaterale fora, og de emneområder, 
der blev behandlet, var: betingelserne for interkulturel indlæring og dens betydning for 
det europæiske samfund; sammenligning og udvikling af undervisning i ungdomsarbejde 
for unge døve; samt miljøuddannelse i en socio-økonomisk kontekst. 
41. De aktiviteter under aktion IV, som der blev ydet støtte til i 1993, var med til at skabe 
konkret samarbejde under forskellige former mellem uddannelsesinstitutionerne i de 
forskellige medlemsstater. Selv om samarbejdet mellem de større medlemsstater havde 
tendens til at være dominerende med hensyn til studieophold, opstod der også nye former 
for samarbejde mellem de nordlige og de sydlige medlemsstater i udviklingen af 
undervisningsmoduler og i form af seminarer. Dette har ført til skabelsen af nye 
tværnationale forbindelser og aktionsprogrammer for undervisere, udbredelse af 
forskellige pædagogiske arbejdsmetoder og integrering af den europæiske dimension som 
en merværdi i den fremtidige uddannelse af aktive inden for ungdomsarbejdet. 
Kulturel udveksling af unge i EU 
42. Under denne aktion er der støttemidler til rådighed for tri- eller multilaterale 
udvekslingsprojekler af en varighed på mellem 3 dage og 4 uger og omfattende unge på 
mellem 15 og 25 år, og de organiseres på foranledning af deltagerne selv. Sådanne 
projekter skal have en sammenhængende uddannelsesstruktur og bør gennem kunstneriske 
udtryk give de deltagende en berigende "kulturel europæisk erfaring". 
43. I 1993 modtog Europa-Kommissionen 77 ansøgninger om økonomisk slotte til kulturel 
udveksling af unge i EU, og der blev givet slotte til 18 af disse. En betragtelig del af 
støtteansøgningerne kom fra uafhængige ungdomsgrupper og ungdomsklubber, efterfulgt 
af ungdomsorganisationer og europæiske ikke-statslige organisationer. 
44. 910 unge deltog i 1993 i aktiviteter, som der blev ydet tilskud til i forbindelse med 
kulturel udveksling af unge, hvilket gav dem forudsætningerne for at forstå den kulturelle 
forskelligartethed i Den Europæiske Union, tackle nutidige sociale og kulturelle 
fænomener med hensyn til unges dagligdag i medlemsstaterne og anvende kunstneriske 
udtryksformer i den interkulturelle kommunikation. 
45. Projekterne omfattede (bl.a).: et projekt, hvor man anvendte musik til at fremme 
udveksling af ideer vedrørende kulturel identitet, værdier, konflikter og tolerance; en 
udstilling om folkelige traditioner i Europa; et multimedic-ungdomsprojekt, hvori indgik 
produktionen af en film om multi-etniskc samfund i Den Europæiske Union; en musical 
om global bevidsthed og grænser for vækst i Europa; et projekt med gademusik og -teater 
om fremmedhad og racisme som kulturelle fænomener i Europa; projekter med musisk 
udtryk for svært handicappede unge i forbindelse med, at Antwerpen var europæisk 
kulturby i 1993. 
46. Kunstnerisk udtryk viste sig at være en ungdomsvenlig arbejdsmetode, der fremmede 
kommunikationen mellem de unge i udvekslingsprojekterne. Udvekslingerne udgjorde 
ideelle platforme for unge, der ønskede at lære om den kulturelle forskelligartethed i 
Europa, udvikle deres egen kreativitet mest muligt og fremme forståelsen og respekten 
idet multi-erniske og multi-kulturelle Europa. 
Støtte til ungdomsoiganisationsinitiativer, der er af interesse for EF 
47. Denne aktion har til formål at gøre det muligt for ungdomsorganisationer at udbygge 
samarbejdet på EU-plan og at opretholde nyttige kontakter gennem skabelse af 
infrastrukturer. Der ydes således finansiel støtte til to typer initiativer, nemlig til konkret 
samarbejde mellem organisationer på lokalt, regionalt eller nationalt niveau med henblik 
på udvikling af projekter, der er af interesse for EF, og til skabelse af infrastrukturer, der 
omfatter organisationer i mindst 6 medlemsstater, til disse organisationers gennemførelse 
af initiativer og til udbygning af infrastrukturer, således at de kan omfatte nye 
samarbejdspartnere. 
48. I 1993 modtog Europa-Kommissionen 49 ansøgninger om økonomisk støtte under denne 
aktion, og 18 af disse ansøgninger blev godtaget De fleste af ansøgningerne blev i 1993 
indsendt af organisationer med aktiviteter på europæisk, regionalt og lokalt niveau, og de 
vedrørte udviklingen af infrastrukturer i forhold til det ungdomsarbejde, der allerede 
udførtes, samt identificering og udvikling af netværk med nye partnere. Ansøgerne var 
hovedsagelig europæiske ikke-statslige organisationer (inden for områderne miljø, 
handicappede, kultur og frivilligt hjælpearbejde), regionale ungdomsråd, lokale 
ungdomsorganisationer samt oplysningsccntrc for unge. 
49. De støttede aktiviteter var for en stor dels vedkommende infrastrukturprojekter, der havde 
til formål at forbedre informationen til de berørte parter. 
50. Den betydelige efterspørgsel efter støttemidler under denne aktion i 1993 kan delvis 
forklares med det forhold, at der både på nationalt og europæisk niveau er meget få 
institutionelle støttemidler til rådighed til infrastruktur og bistand til etablering af 
8 
samarbejdsprojekter. Dette forhindrer nye organisationer eller grupper af organisationer 
i at efterkomme den stigende efterspørgsel efter passende infrastrukturer til samarbejde 
med nye partnere og til etablering af samarbejdsprojekter med partnere Den Europæiske 
Union eller i en videre sammenhæng. 
Udvekslinger med central- og østeuropæiske lande 
51. Med henblik på al øge samarbejdet med hensyn til unges udveksling og mobilitet mellem 
Den Europæiske Union og de støtteberettigede central- og østeuropæiske lande, der ikke 
falder ind under TEMPUS-ordningen, blev der i 1993 ydet økonomisk støtte til visse 
aktiviteter på ungdomsområdet i Armenien, Hviderusland, Georgien, Moldova, Rusland 
og Ukraine. 
52. I forbindelse med forberedelsen og konsolideringen af fremtidige aktiviteter med de 
central- og østeuropæiske lande på ungdomsområdet blev der afsat økonomisk støtte til 
forberedende studieophold, uddannelseskurser for ungdomsledere og ungdomsudvekslinger 
for grupper af unge fra Den Europæiske Union og de pågældende lande. 
53. Af de udvekslinger med tredjelande, som der blev ydet økonomisk støtte til i 1993, var 
det udvekslingerne med de central- og østeuropæiske lande, som der var størst interesse 
for, og dette kom til udtryk i antallet af ansøgninger. Europa-Kommissionen modtog 149 
ansøgninger om økonomisk støtte til aktiviteter i samarbejde med de central- og 
østeuropæiske lande, og i 77 af tilfældene blev der tildelt støtte. De fleste ansøgninger 
kom fra tyske organisationer, efterfulgt af europæiske ikke-statslige organisationer på 
europæisk niveau, organisationer fra Det Forenede Kongerige og organisationer fra 
Belgien. De fleste af de støttede projekter kom fra Det Forenede Kongerige og fra ikke-
statslige organisationer på europæisk niveau samt fra organisationer i Tyskland og 
Frankrig. 
54. Støttemodtagerne var hovedsagelig organisationer involveret i frivilligt service-arbejde og 
arbejdslejre; koordineringsorganer for ungdomsklubber; lokale ungdomsråd; regionale 
ungdomsafdelinger; regionale organer og sammenslutninger involveret i 
ungdomsforskning, samfundsundervisning, erhvervsuddannelse og ungdomsudvekslinger; 
ikke-statslige organisationer på europæisk niveau; og organisationer, som arbejder med 
handicappede. 
55. For så vidt angår antallet af deltagere, deltog ialt 4 357 unge og ungdomsledere i 
aktiviteterne i forbindelse med udvekslingerne med de central- og østeuropæiske lande 
i 1993. For så vidt angår fordelingen af deltagere efter medlemsstater, er det Tyskland, 
der er dominerende, efterfulgt af Det Forenede Kongerige og Frankrig. I de central- og 
østeuropæiske lande kommer de fleste af deltagerne fra Rusland, efterfulgt af 
Hviderusland og Ukraine. 
56. For så vidt angår værtslandene for projekterne, fører de central- og østeuropæiske lande, 
anført af Rusland, hvor de fleste projekter blev gennemført, efterfulgt af Hviderusland og 
Ukraine. Af landene i Den Europæiske Union var det Belgien, der var vært for de fleste 
aktiviteter, efterfulgt af Frankrig og Det Forenede Kongerige. 
57. Ud af de 77 projekter, der modtog støtte fra Fælleskabet, var de 23 forberedende 
studieophold, 9 var uddannelseskurser, og 45 var ungdomsudvekslinger. 
58. De forberedende studieophold henvendte sig til aktive inden for ungdomsarbejdet, og det 
er hensigten med dem at skabe de kontakter, der skal bruges til at arrangere fremtidige 
udvekslinger mellem Den Europæiske Union og de pågældende lande i Central- og 
Østeuropa, samt til at give et førstehåndskendskab til de unges situation og 
ungdomsstrukturerne i medlemsstaterne og/eller landene i Central- og Østeuropa. 
59. De fleste af de 23 studieophold, som der blev ydet støtte til, gav aktive inden for 
ungdomsarbejdet i EU mulighed for besøge de støtteberettigede lande i Central- og 
Østeuropa. De fleste af studieopholdene var koncentreret om: ungdomsarbejde på lokalt 
plan; storbyens unge; ungdomsarbejde på miljøområdet; unge i risikogrupper; frivillige 
ungdomsorganisationer; frivillige service-aktiviteter; uddannelse af aktive inden for 
ungdomsarbejdet; udvekslinger for unge. Opholdene var af eksperimentel art, og de gik 
ud på at identificere situationen og behovene i de forskellige lande, nå frem til en 
forståelse af begrebet ungdomsarbejde og undersøge mulighederne for det fremtidige 
samarbejde mellem ungdomsorganisationer i EU og i de central- og østeuropæiske lande. 
Generelt opnåede man med aktiviteterne: formuleringen af konkrete aktiviteter på området 
ungdomsudvekslinger og etablering eller udbygning af kontakter med henblik på et 
bredere ungdomssamarbejde mellem strukturer, herunder programmer vedrørende 
infrastrukturer og uddannelse. 
60. Uddannelseskurserne er henvendt til de aktive inden for ungdomsarbejdet for at give disse 
mulighed for at lære om ledelsesteknikker generelt og især om ledelsesteknikker i 
forbindelse med tosidige, tresidige eller flersidige udvekslinger. 
61. De 9 uddannelseskurser blev bedømt som vigtige platforme, der kan bidrage til forbedring 
af kvaliteten i de fremtidige udvekslinger mellem Øst og Vest og de aktives 
kvalifikationer med hensyn til det praktiske ungdomsarbejde på lokalt niveau. Man 
forsøgte ikke i uddannelseskurserne at få de aktive inden for ungdomsarbejdet i de 
støtteberettigede lande til at overtage vesteuropæiske uddannelsesmoduler for derigennem 
at gøre udvekslinger og samarbejde lettere, men snarere at tilbyde nogle rammer, der 
kunne tilpasses til uddannelsesbehovene i de lande, som deltagerne kom fra. 
62. Generelt opnåede man med kurserne: at skabe en fælles opfattelse af begrebel 
ungdomsudvekslinger; ledelsesteknikker tilpasset og skræddersyet til behovene og 
særegenhederne hos de aktive i ungdomsarbejdet i både Den Europæiske Union og de 
central- og østeuropæiske lande; kendskab til den rolle og den funktion, som de aktive 
i ungdomsarbejdet har; indlæring af organisatoriske teknikker og teknikker til arbejde med 
unge i deres lokale miljø og i en mobilitetskontekst; kendskab til ungdom »strukturer; en 
platform til at lette overførsel og sammenligning af arbejdsmodeller i ungdomssektoren; 
teknikker til ledelse af ungdomsorganisationer; teknikker til at gennemføre 
ungdomsprojekter med særlige målgrupper (f.eks. unge fra landdistrikter; dårligt stillede 
unge) og til at vurdere effekten af sådanne projekter. 
63. Formålene med ungdomsudvekslingerne, som henvender sig til unge på mellem 15 og 25 
år, er: at give deltagerne en forståelse af de økonomiske, sociale og kulturelle forhold i 
den medlemsstat eller det støtteberettigede central- eller østeuropæiske land, der er vært 
for udvekslingen; at fremme udveksling af ideer og klarlægge fælles interesser; og at 
fremme udvikling af varige forbindelser mellem de unge 
64. De ungdomsudvekslinger, der blev ydet støtte til, omfattede også et stort antal dårligt 
stillede unge og var hovedsagelig koncentreret om : projekter inden for miljøundervisning; 
projekter vedrørende undervisning af ligestillede, projekter omkring 
10 
samfundsundcn isning, udvikling af lokalmiljøer; projekter vcdrorcndc social udstødelse; 
medie-projekter; projekter vedrorende kunstneriske udtryksformer. 
65. De 45 ungdomsudvckslingsaktivitctcr, som der blev ydet stotte til i samarbejdet med de 
central- og østeuropæiske lande, er cl udtryk for den brede vifte af interesser og 
prioriteter, som man finder hos de unge i både Øst og Vest. Uanset hvor forskelligartede 
temaerne for disse udvekslinger var, var disse dog relevante både i en tværnational 
europæisk sammenhæng og med hensyn til de unges interesser og situationen i deres 
dagligdag. Generelt var udvekslingsprojekterne et resultat af: kontakter etableret gennem 
en årrække mellem organisationer i Unionen og de "gamle" strukturer; initiativer af nyere 
dato med den hensigt at vise solidaritet med de central- og østeuropæiske lande; eller 
kontakter i forbindelse med venskabsbyer. Der var tendens til, at udvekslinger enten 
havde et meget generelt formål, eller at de var knyttet til en eller anden form for arbejde 
(f.eks. arbejdsprojekter for unge). 
66. De 77 projekter, som i 1993 modtog økonomisk støtte fra Fælleskabet i forbindelse med 
udvekslinger med de central- og østeuropæiske lande, var i første omgang en direkte 
reaktion på spørgsmål vedrørende unge set i lyset af de politiske og sociale forandringer 
i Europa. De var cl udtryk for organisationernes vilje til at undersøge ungdomsarbejdet 
i en bredere kontekst, der omfattede hele Europa i stedet for blot Vest- eller Østeuropa. 
Udveksling med latinamerikanske lande 
67. Med henblik på at udbygge samarbejdet i forbindelse med udveksling af unge og disses 
mobilitet mellem EU og Latinamerika blev der i 1993 ydet EF-støtte til aktiviteter på 
ungdomsområdet i følgende støtteberettigede latinamerikanske lande: Argentina (AR), 
Bolivia (BO), Brasilien (BR), Chile (CL), Colombia (CO), Costa Rica (CR), Ecuador 
(EC), El Salvador (SV), Guatemala (GT), Honduras (HN), Mexico (MX), Nicaragua 
(NIC), Panama (PA), Paraguay (PY), Peru (PE), Uruguay (UY) og Venezuela (VE). 
68. I forbindelse med forberedelsen af fremtidige aktiviteter på ungdomsområdet blev der 
afsat økonomiske midler til konferencer/seminarer, forberedende studieophold og kurser 
for personer, der arbejder i ungdomsscktorerne i medlemsstaterne og i de støtteberettigede 
latinamerikanske lande samt til forsøgsvise ungdomsudvekslinger. 
69. I 1993 modtog Europa-Kommissionen 73 ansøgninger om økonomisk støtte til aktiviteter 
omfattende latinamerikanske lande, og 35 af disse ansøgninger blev efterkommet. Det 
største antal ansøgninger kom fra organisationer i Spanien, som sammen med europæiske 
ikke-statslige organisationer også var dem, der opnåede stotte til flest projekter. 
70. Støttemodtagerne var hovedsagelig organisationer, der forsøgte at fremme tværnationalt 
statsligt samarbejde inden for rammerne af Den Europæiske Unions bredere 
udviklingssamarbejde med latinamerikanske lande; organisationer, der udvikler 
samarbejds- og uddannelsesprogrammer med Latinamerika; nationale 
ungdomsinstitutioner; organisationer, der arbejder med handicappede; oplysningscentre 
for unge; regionale ungdomsafdelinger, frivillige ungdomsorganisationer, der arbejder med 
unge i risikogrupper; udviklingsprogrammer og kulturelle programmer for unge; kulturelle 
foreninger; og ikke-statslige europæiske organisationer. 
71. For så vidt angår antallet af deltagere, var der 1 903 unge, aktive inden for 
ungdomsarbejdet, og andre initiativformidlere, der nød godt af udvekslingerne med de 
latinamerikanske lande i 1993. For så vidt angår medlemsstaterne, var der flest deltagere 
fra Spanien, efterfulgt af Tyskland og Frankrig. Af de latinamerikanske lande var det 
deltagerne fra Brasilien der dominerede, efterfulgt af Argentina og Uruguay. 
72. For så vidt angår værtslandene for projekterne, var eet de latinamerikanske lande, der 
dominerede, idet de var værter for dobbelt så mange projekter som landene i Den 
Europæiske Union. Dot største antai projektor blev afviklet i Brasilien, efterfulgt af 
Argentina. Af landene i Den Europæiske Union var det Spanien, der var vert for flest 
aktiviteter. 
73. Af de 35 multilaterale projekter, som modtog støtte fra Fællcskabet, var de 5 
konferencer/seminarer, 9 var forberedende studieophold, 12 var kurser, og 9 var 
ungdomsudvekslinger på forsøgsbasis. Der blev givet højest prioritet til projekter af 
eksperimentel art, som skabte nye muligheder for at tadledc eller intensivere samarbejdet 
mellem Europa og Latinamerika på ungdomsområdet. 
74. Konferencerne/seminarerne var rettet mod personer, som arbejder i ungdom «sektoren, og 
havde til formål at få indført partnerskaber for derigennem at sikre et frem tidigt 
samarbejde på ungdomsområdet og for at få formidlet oplysninger om unges situation og 
ungdomsarbejde i Den Europæiske Unions medlemsstater og i de støtteberettigede 
latinamerikanske lande. ' 
75. De 5 konferencer/seminarer dannede udgangspunkt for en undersøgelse af 
forudsætningerne for at udarbejde strategier for unges almindelige situation i 
deltagerlandene, unges udtagelse og ungdomsstrukturer. De fleste omhandlede et af 
følgende temaer: lovgivning på ungdomsområdet, aktivt statsborgerskab, udvikling på 
lokalt plan, social udstødning af unge samt fattigdom og hjemløse unge. 
76. De forberedende studieophold tager sigte på ungdomsledere og har til formål at sætte dem 
i stand til at skabe kontakter med henblik på fremover at organisere udveksling af unge 
fra Den Europæiske Union og de støtteberettigede latinamerikanske lande og skaffe sig 
kendskab til unges situation og ungdorasstrukturernc i medlemsstaterne og/eller de 
støtteberettigede latinamerikanske lande. 
77. De fleste af de 9 forberedende studieophold gav ungdomsledere fra Den Europæiske 
Union lejlighed til at besøge de støtteberettigede latinamerikanske lande. De forberedende 
studieophold var hovedsagelig koncentreret om: ungdomsarbejde på lokalt plan, udsatte 
unge, unge i landdistrikter, ungdomsarbejde blandt unge kvinder, kunstnerisk udfoldelse, 
multilaterale ungdomsudvekslinger. Opholdene viste sig at gøre ungdomslederne bevidst 
om unges situation og behov i medlemsstaterne og de latinamerikanske lande inden for 
rammerne af den mere omfattende Nord-Syd dialog De fleste studieophold førte helt 
konkret til planlægning af udveksling af unge inden for særlige målgrupper, som f.eks. 
udsatte unge, unge i landdistrikter, unge kvinder, og til etablering eller udvidelse af 
kontakter med henblik på yderligere ungdomssamarbejde mellem initiativformidlere, 
herunder uddannelses- og udviklingsprojekter. 
78. Uddannelseskurserne tager sigte på ungdomsledere og skal give dem mulighed for at 
skaffe sig kendskab til ledelsesteknikker, som er nyttige i forbindelse med 
ungdomsarbejde generelt og udvekslinger på internationalt plan specielt. 
79. Nogle af de 12 uddannelseskurser var resultatet af tidligere forberedende studieophold 
eller konferencer inden for rammerne af udvekslinger med latinamerikanske lande. I 
forbindelse med uddannelsesaktiviteterne viste sociale og kulturelle tilskyndelser samt 
fred og undervisning på udviklingsområdet sig at blive betragtet som værende af 
12 
afgørende betydning for at lette unges adgang til at deltage aktivt i lokalmiljøet og i 
multilaterale udvekslinger. 
80. Uddannelseskurserne gav deltagerne: en ide om, hvordan man opfatter ungdoms­
udvekslinger på de to kontinenter, kendskab til ledelsesteknikker, som er skræddersyet 
til både europæiske og latinamerikanske ungdomslederes særlige behov, kendskab til 
ungdomslederes situation og rolle; kendskab til teknikker, som kan anvendes til at 
tilrettelægge og fremme projekter for unge i deres lokalmiljø og i forbindelse med 
mobilitet, kendskab til ungdom sstrukturer, kendskab til metoder, som kan anvendes til at 
tilskynde unge til at deltage i udviklingsprojekter, kendskab til ungdomsarbejde som et 
middel til at integrere unge i samfundet, kendskab til unges sociale og politiske miljø, 
unges udøvelse af deres demokratiske rettigheder, ungdomsarbejde på lokalt plan som et 
led i den almindelige uddannelse af unge til samfundsborgere, en platform, som skal lette 
overførsel og sammenligning af modeller i ungdom ssektoren, kendskab til teknikker, som 
kan anvendes, når man leder ungdomssammenslurninger, og teknikker til gennemførelse 
af ungdomsprojekter for særlige målgrupper (f.eks. unge i landdistrikter, hjemløse børn) 
og til at vurdere de pågældende projekters virkning. 
81. De multilaterale ungdomsudvekslinger, som omfatter grupper af unge i alderen 15-25 år, 
har til formål at give deltagerne en forståelse af den økonomiske, sociale og kulturelle 
situation i den medlemsstat eller det støtteberettigede latinamerikanske land, som er 
værtsland, at fremme udveksling af ideer, at identificere fælles interesser samt at tilskynde 
oprettelse af permanente forbindelser mellem unge. 
82. De fleste af de 9 pilot-ungdomsudvckslinger var resultatet af kontakter og samarbejde i 
flere år mellem europæiske og latinamerikanske strukturer. Pilot-ungdomsudvekslingerne 
var hovedsagelig koncentreret om lokale udviklingsprojekter, projekter vedrørende 
undervisning af ligestillede, ungdom sprojekter i landdistrikter og kulturelle projekter. De 
interkontinentale pilot-ungdomsudvekslinger var vigtige solidaritetsprojekter, som havde 
til formål at fremme begrebet aktivt statsborgerskab blandt deltagerne. 
83. Fællesskabets bevilling til udveksling med latinamerikanske lande har rent faktisk 
konsolideret den åbning, der er gjort til et nyt geografisk område for samarbejde og 
aktiviteter inden for ungdom ssektoren. De 35 projekter, som Fællesskabet ydede støtte 
til i 1993, havde både til formål at identificere mulige latinamerikanske partnere og 
fastlægge samarbejdsformer, samt at fremme og formulere indholdet i forbindelse med 
samarbejde på ungdomsområdet og unges deltagelse på lokalt plan og ved udveksling på 
internationalt plan. Viden og praktiske færdigheder viste sig at blive overført i begge 
retninger mellem Den Europæiske Union og de latinamerikanske lande, hvilket tydeligt 
viser, at organisationerne er fast besluttet på at finde nye fællesnævnere til fordel for 
begge landegrupper (dvs. unges deltagelse, kreativitet i forbindelse med ungdomsarbejde). 
Udveksling med middelhavslande 
84. Med henblik på at udvide samarbejdet i forbindelse med udveksling af og mobilitet blandt 
unge fra Den Europæiske Union og middelhavslandene bevilgede Fællesskabet i 1993 
støtte til visse aktiviteter på ungdomsområdet med Algeriet, Marokko og Tunesien. 
85. Aktiviteterne på ungdomsområdet med middelhavslandene er i vid udstrækning 
eksperimenter, og derfor blev den finansielle støtte givet til aktiviteter af informations-
søgende karakter, som f.eks. konferencer/seminarer, forberedende studieophold og pilot-
ungdomsudvekslingsprojekter, som giver mulighed for at gennemføre indledende arbejde, 
13 
som f.eks. at undersøge mulighederne for fremtidigt samarbejde inden for 
ungdom ssektorcn i almindelighed og. mere specifikt med hensyn til udveksling af.unge. 
86. I 1993 modtog Europa-Kommissionen 43 ansøgninger om finansiering af aktiviteter med 
middelhavslande og ydede støtte til 20 heraf. De fleste ansøgninger kom fra franske 
organisationer og derefter europæiske ikke-statslige organisationer. Franske organisationer 
fik også støtte til det største antal projekter. 
87. Støttemodtagerne omfattede hovedsagelig: organisationer, som søger at fremme 
samarbejdet med middelhavslandene på ungdomsområdet inden for rammerne af Den 
Europæiske Unions middelhavspolitik, sammenslutninger, der sigter mod at forbedre 
indvandreres integration i samfundet (særlig indvandrere fra Maghreb-landene) i Den 
Europæiske Union, netværk, som særlig beskæftiger sig med af forebygge kriminalitet i 
byer, erhvervssammenslutninger, europæiske ikke-statslige organisationer, 
miljøorganisationer for unge og frivillige ungdomsorganisationer på nationalt plan. 
88. 960 unge og ungdomsledere deltog i aktiviteter med tilknytning til udvekslinger med 
middelhavslandene i 1993. 
89. Med hensyn til at være værtland for projekter lå middelhavslandene forrest, anført af 
Tunesien, hvor der blev gennemfort flest projekter, efterfulgt af Algeriet og Morokko. 
Blandt landene i Den Europæiske Union var Frankrig og Italien vært for flest aktiviteter 
90. Af de 20 multilaterale projekter, som Fællesskabet ydede støtte til, var 8 
konferencer/seminarer, 9 forberedende studieophold og 3 pilot-udvekslingsprogrammer 
for unge. 
91. Konferencerne/seminarerne tog sigte på ungdomsledere og gav dem mulighed for at 
oprette partnerskaber med henblik på fremtidigt samarbejde på ungdomsområdet og skaffe 
sig kendskab til unges situation og mekanismerne for ungdomsarbejde i Den Europæiske 
Union eller i de støtteberettigede middelhavslande. 
92. Hovedtemaerne på de 8 konferencer/seminarer var: samarbejde på ungdomsområdet inden 
for rammerne af den euro-arabiske dialog, udvikling på lokalt plan, unges identitet i 
middelhavslandene, social udstødning af unge og unges fritidsaktiviteter. 
93. Konferencerne/seminarerne viste sig at give en god indsigt i de politiske systemer og 
unges situation i de respektive lande og gav mulighed for at skaffe sig kendskab til de 
mekanismer, der anvendes i forbindelse med ungdomsarbejde, samtidig med at der blev 
sat fokus på unge set ud fra et samfundsmæssigt synspunkt. Aktiviteterne samlede 
initiativformidlerc, som direkte eller indirekte arbejder med de samme målgrupper (f.eks. 
unge i bydistrikter, udstødte unge, unge i landdistrikter..), hvilket førte til identificering 
af partnere og iværksættelse af konkret samarbejde omkring sociale og ungdomsrelaterede 
spørgsmål i overensstemmelse med de involverede organisationer behov. 
94. De forberedende studieophold er rettet mod ungdomsledere og skal sætte dem i stand til 
at skabe kontakter med henblik på at tilrettelægge fremtidig udveksling af unge mellem 
Den Europæiske Union og støtteberettigede middelhavslande samt at skaffe sig kendskab 
til unges situation og ungdom sstrukturerne i medlemsstaterne og/eller i de 
støtteberettigede middelhavslande. 
95. Hovedparten af de 9 forberedende studieophold gav ungdomsledere fra Den Europæiske 
Union mulighed for at besøge de støtteberettigede middelhavslande. De forberedende 
14 
studieophold var hovedsagelig koncentreret om: ungdomsarbejde på lokalt plan, netværk 
mellem ungdomsledere, frivillige serviceydelser, multilateral ungdomsudvcksling. 
Opholdene gav mulighed for at undersøge og fastlægge mulighederne for fremtidigt 
ungdomssamarbejde mellem ungdomsorganisationer i medlemsstaterne og Maghreb-
landcne. Aktiviteterne forte i de fleste tilfælde til etablering af kontakter for udvidet 
ungdom ssam arbejde mellem initiativformidlere, uden nødvendigvis at omfatte 
iværksættelse af euro-middelhavsprojcktcr for udveksling af unge, samt til fastlæggelse 
af udveksling af unge mellem frivillige ungdomsorganisationer. 
96. De multilaterale ungdomsudvekslinger, som omfatter grupper af unge i alderen 15-25 år, 
har til formål at give deltagerne en forståelse af den økonomiske, sociale og kulturelle 
situation i den medlemsstat eller det støtteberettigede middelhavsland, som er værtsland, 
at fremme udveksling af ideer, at identificere fælles interesser samt at tilskynde til 
oprettelse af permanente forbindelser mellem unge. 
97. Da foranstaltningen er et eksperiment, blev der kun ydet støtte til 3 ungdom s-
udvekslingsaktiviteter med de støtteberettigede lande. To af dem omfattede ugunstigt 
stillede unge, som gjorde sig overvejelser med hensyn til deres kulturelle og sociale 
situation, definerede deres fælles kulturelle oprindelse og undersøgte multikulturens 
historie i forbindelse til Den Europæiske Union/Maghreb-landene. Den tredje 
udvekslingsaktivitet blev gennemført i et landdistrikt og omfattede unge fra regioner med 
en turistindustri i udvikling og de deraf følgende miljøskader. 
98. De 20 projekter, som Fællesskabet ydede støtte til i 1993, var hovedsagelig informations-
søgende aktiviteter, som var koncentreret om at undersøge mulighederne for samarbejde 
og oprettelse af nye partnerskaber på ungdomsområdet. Begrundelsen herfor var den 
manglende tradition for udveksling af og mobilitet blandt unge medlemsstaterne (Frankrig 
undtaget) og de støtteberettigede middelhavslande imellem, og det forhold, at unge udgør 
ca. 60% af den samlede befolkning i de støtteberettigede middelhavslande. 
V Fremtidsudsigter 
99. De godkendte aktiviteter i 1993 viser, at de prioriterede aktioner på ungdomsområdet 
fortsat imødekommer et reelt behov for yderligere udvidelse af samarbejdet mellem 
strukturer for ungdomsarbejde i medlemsstaterne. 
100. Som følge af en udvidet formidling af informationer i samtlige medlemsstater om de 
prioriterede aktioner på ungdomsområdet forventes der en yderligere stigning i antallet 
af ansøgninger i 1994. Europa-Kommissionen, som iværksatte de prioriterede aktioner på 
ungdomsområdet i 1992-1993 med gode resultater til følge, vil fremover lægge yderligere 
vægt på projekternes kvalitet, særlig med hensyn til nyskabelser, nye former for 
samarbejde mellem strukturer for ungdomsarbejde i medlemsstaterne og begrebet aktivt 
europæisk statsborgerskab mellem unge på lokalt og tværnationalt plan. 
101. I forbindelse med de prioriterede aktioner på ungdomsområdet er det blevet lettere for 
samtlige medlemsstater at udvide samarbejdet med tredjelande. I overensstemmelse med 
Kommissionens forslag til den tredje fase i programmet Ungdom for Europa, som 
kommer til at omfatte udveksling med tredjelande som en integrerende del, vil der blive 
laget særlig hensyn til udveksling med de pågældende tredjelande i 1994, særlig med 
central- og østeuropæiske lande. Endvidere vil Europa-Kommissionen gøre så mange 
bestræbelser som muligt for al sikre, at unge får mulighed for at udvikle en fornemmelse 
af ansvar, initiativ, solidaritet og bevidsthed om Fællesskabet, som i programmet Ungdom 
15 
for Europa. Der skal gores flere, fælles bestræbelser med medlemsstaterne, hvis unge i 
Den Enropæiskc Union ikke skal blive udstødt som ofre eller lovovertrædere, uanset om 
del er i forbindelse med fremmedhad eller racisme eller på grund af andre former for 
ulemper De prioriterede aktioner på ungdomsområdet vil fortsat give Europa-
Kom missionen og medlemsstaterne mulighed for at samarbejde med henblik på al 
modvirke sådanne tendenser. 
102. Den Europæiske Unions rammer for aktiviteter i henhold til resolutionen om prioriterede 
aktioner på ungdomsområdet er bevaret i 1994, idet Europa-Parlamentet har fornyet sin 
budgetpost med en bevilling på 6 MECU. Medlemsstaterne vil i højere grad blive 
involveret i gensidig udveksling af informationer med Europa-Kommissionen om 
indsendte ansøgninger og godkendte projekter. 
Bilag 1 
PRIORITEREDE AKTIONER PÅ UNGDOMSOMRÅDET 
INDKOMNE/GODKENDTE PROJEKTER PR. AKTION OG PR. MEDLEMSSTAT I 1993 
Samlede tal for 1993 
LAND 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
NGO 
I 
ALT AKTION 1 
Indk 
5 
5 
10 
6 
4 
27 
1 
5 
2 
16 
4 
8 
9 
102 God 
k. 
3 
2 
6 
5 
3 
11 
5 
7 
3 
3 
8 
56 AKTION 2 
Indk. 
6 
2 
1 
2 
1 
1 
2 
1 
1 
1 
4 
22 Godk 
6 
2 
1 
2 
1 
1 
2 
1 
1 
1 
4 
22 AKTION 3 
Indk. 
38 
32 
53 
9 
47 
42 
18 
18 
3 
7 
33 
63 
363 Godk. 
17 
10 
23 
5 
11 
15 
8 
12 
2 
4 
10 
39 
156 AKTION 4 
Indk. 
1 
1 
14 
1 
1 
3 
2 
5 
7 
37 Godk. 
2 
5 
1 
1 
1 
1 
2 
4 
17 KULT. UDV. 
Indk. 
8 
1 
15 
5 
3 
27 
1 
4 
2 
5 
6 
77 God 
k. 
2 
7 
2 
3 
1 
1 
2 
18 INIT. AF EU-
INT. 
Indk. 
2 
1 
9 
2 
9 
2 
1 
1 
3 
19 
49 Godk 
1 
2 
1 
1 
1 
1 
11 
18 COL 
Indk. 
18 
7 
38 
1 
14 
17 
3 
5 
1 
7 
1 
21 
16 
149 God 
k. 
6 
5 
11 
7 
11 
2 
3 
1 
3 
16 
12 
77 LAT 
Indk. 
2 
3 
6 
1 
21 
9 
2 
4 
3 
2 
4 
16 
73 Godk. 
1 
1 
1 
11 
6 
2 
3 
1 
1 
8 
35 MID 
Indk. 
4 
3 
22 
6 
2 
6 
43 God 
k. 
2 
1 
8 
1 
6 
20 I ALT 
Indk. 
84 
51 
133 
22 
98 
168 
27 
46 
9 
38 
45 
115 
79 
915 God 
k. 
38 
20 
50 
13 
37 
61 
14 
28 
5 
17 
17 
68 
51 
419 
17 
Bilag 2 
PRIORITEREDE AKTIONER PÅ UNGDOMSOMRÅDET 
STØTTE TILDELT PR. AKTION OG PR. MEDLEMSSTAT I 1993 (ECU) 
SAMLEDE TAL FOR 1993 
LAND 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
NGO 
Moder 
I ALT AKTION 1 
52 000 
23 400 
33 700 
55 800 
24 400 
64 900 
55 100 
96 200 
17 400 
53 800 
41 300 
518 000 AKTION 2 
87 952 
25 000 
12 200 
24 000 
12 000 
10 000 
47 581 
8 240 
10 000 
10 000 
75 750 
322 723 AKTION 3 
123 170 
84 500 
146 500 
40 400 
90 900 
98 752 
59 960 
111 700 
16 300 
31 600 
72 600 
287 870 
1 164 252 AKTION 4 
18 000 
20 890 
3 000 
90 000 
26 800 
21 200 
5 800 
91 134 
276 824 KULT. UDV. 
22 200 
122 500 
39 800 
42 700 
6 6TJ0 
6,200 
60 000 
300 000 INIT. AF EU-
INT. 
12 500 
19 500 
4 000 
10 500 
12 500 
141 000 
200 000 CØL 
100 800 
43 300 
138300 
101 530 
140 600 
45 000 
68 500 
8 000 
61 000 
179 200 
159 400 
1 045 630 LAT 
20 000 
12 970 
25 000 
335 100 
150 500 
51 000 
79 700 
25 000 
20 000 
221 800 
941 070 MID 
10 200 
22 000 
118 500 
69 500 
9 300 
83 800 
313 300 I ALT 
428 822 
189 170 
472 700 
161 000 
615 930 
652 842 
168 960 
442 581 
122 540 
225 600 
152 800 
650 420 
798 434 
415 830 
5 497 629 
18 
PRIORITEREDE AKTIONER PA UNGDOMSOMRÅDET 
PORCENTVIS ANDEL PR. MEDLEMSSTAT AF DEN SAMLEDE TILDELTE STØTTE PR. AKTION I 1993 Bilag 3 
19 LAND 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
NGO 
I ALT AKTION 1 
10,04 % 
4,52 % 
6,51 % 
10,77 % 
4,71 % 
12,53 % 
10,64 % 
18,57 % 
3,36 % 
10,39 % 
7,97 % 
100,00 % AKTION 2 
27,25 % 
7,75 % 
3,78 % 
7,44 % 
3,72 % 
3,10 % 
14,74 % 
2,55 % 
3,10 % 
3,10 % 
23,47 % 
100,00 % AKTION 3 
10,58 % 
7,26% 
12,58 % 
3.47 % 
7,81 % 
8.48 % 
5,15 % 
9,59 % 
1,40% 
2,71 % 
6,24 % 
24,73 % 
100,00 % AKTION 4 
6,50 % 
7,55 % 
1,08 % 
32,51 % 
9,68 % 
7,66 % 
2,10 % 
32,92 % 
100,00 % KULT. UDV . 
7,40 % 
40,83 % 
13,27% 
14,23 % 
2,20 % 
2,07 % 
20,00 % 
100,00 % INTT. AF 
EU-INT. 
6,25 % 
9,75 % 
2,00 % 
5,25 % 
6,25 % 
70,50 % 
100,00 % COL 
9,64 % 
4,14 % 
13.23 % 
9,71 % 
13,45 % 
4,30 % 
6,55 % 
0,77 % 
5,83 % 
17,14 % 
15.24 % 
100,00 % LAT 
2,13 % 
1,38% 
2,66 % 
35,61 % 
15,99% 
5,42 % 
8,47 % 
2,66 % 
2,13 % 
23,57 % 
100,00 % MID 
3,26 % 
7,02 % 
37,82 % 
22,18 % 
2,97 % 
26,75 % 
100,00 % I ALT 
7,80 % 
3.44 % 
8,60 % 
2,93 % 
11.20% 
11,87% 
3,07 % 
8,05 % 
2,23 % 
4.10 % 
2,78 % 
11,83 % 
14,52 % 
7,56 % 
100,00 % 
Bilag 4. 
PRIORITEREDE AKTIONER PÅ<.'UNGDOMSOMRÅDET 
ANTAL DELTAGERE PR. AKTION OG PR. LAND 1993 (FORELØBIGE TAL) 
SAMLEDE ANTAL DELTAGERE: 12 500 
LAND 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forende Kongerige 
I ALT Aktion I 
43 
25 
102 
63 
75 
96 
21 
71 
5 
171 
54 
49 
775 Aktion III 
398 
208 
417 
113 
210 
285 
658 
200 
25 
41 
146 
740 
3 441 Aktion IV 
1 
l 
13 
3 
10 
24 
7 
5 
3 
1 
2 
10 
80 Kult. Udv. 
143 
56 
196 
58 
82 
76 
16 
79 
3 
75 
44 
82 
910 
20 
Bilag 4 2 
PRIORITEREDE AKTIONER PA UNGDOMSOMRÅDET 
UDVEKSLING MI-» CENTRAL- <XÎ OSTEUROPÆISKE LANDE 
ANTAL DELTAGERE PR. AKTION <XJ LAND I 1993 (FORELØBIGE TAL) 
LAND 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
1 Grækenland 
J Spanien 
[ Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
EU I ALT ANTAL 
DELTAGERE 
251 
157 
508 
33 
204 
325 
99 
77 
23 
89 
28 
404 
2 198 ARMENIEN 
HVIDERUSLAND 
GEORGIEN 
RUSLAND 
UKRAINE 
MOLDOVA 
Støtteberettige lande i alt 
Andre lande i alt 
DELTAGERE 1 ALI 51. 
522 
32 
1 179 
334 
15 
2 133 
26 
4 357 
21 
Bilag 4.3 
PROFITEREDE AKTIONER PÅ UNGDOMSOMRÅDET 
UDVEKSLING MED LATINAMERIKANSKE LANDE 
ANTAL DELTAGERE PR... AKTION OG LAND 1993 (FORELOBIGE TAL) 
LAND 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
EU I ALT ANTAL 
DELTAGERE 
74 
; 24 
109 
17 
214 
105 
69 
82 
2 
71 
83 
59 
909 ARGENTINA 
BOLIVIA 
BRASILIEN 
CHILE 
COLOMBIA 
COSTA RICA 
ECUADOR 
EL SALVADOR 
GUATEMALA 
HONDURAS 
MEXICO 
NICARAGUA 
PANAMA 
PARAGUAY 
PERU 
URUGUAY 
VENEZUELA 
Støtteberettigede lande i 
alt 
Andre lande i alt 
Deltagere i alt 130 
64 
132 
58 
82 
42 
25 
37 
55 
27 
48 
16 
40 
87 
- 32 
93 
21 
989 
5 
1 903 
22 
Bilag 4 4 
PRIORIn RED»-: AKTIONER PA UNGDOMSOMRÅDET 
UDVEKSLING MED MIDDEI.HAVSLANDENI: 
ANTAL i>Ki/rAGERE PR. AKTION <XÏ LAND I 1994 (FORELOBIGE TAL) 
LAND 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
1 Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
| Portugal 
1 Det Forenede 
1 Kongerige 
EU 1 ALT ANTAL 
DELTAGERE 
58 
9 
19 
28 
87 
126 
28 
87 
2 
13 
38 
55 
550 ALGIER 
MAROKKO 
TUNESIEN 
Støtteberettigede lande i 
alt 
Andre lande i alt 
DELTAGERE I ALT 127 
146 
132 
405 
5 
960 
23 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 90 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-95-103-DA-C 
ISBN 92-77-86870-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg