DA Den Europæiske Unions Tidende C 375/9

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2015/C 375/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»SLAVONSKI KULEN«/»SLAVONSKI KULIN«

EU-nr.: HR-PGI-0005-01216 — 20.3.2014

BOB ( ) BGB ( X )

1. Betegnelse(r)

»Slavonski kulen«/»Slavonski kulin«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Republikken Kroatien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« er en konserveret pølse fremstillet af en blanding af svinekødsudskæringer af højeste kvalitet, rygspæk, salt og krydderier, som fyldes i en svineblindtarm. Den fyldte tarm undergår i en periode på mindst 150 dage fire på hinanden følgende processer: fermentering, koldrøgning, tørring og modning.

Uanset hvornår produktionen påbegyndes, skal alle producenters »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« ved afslutningen af fremstillingsprocessen på mindst 150 dage have de fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber, der er anført i punkt 3.2.

»Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« er cylinderformet, og formen kan variere afhængig af svineblindtarmens størrelse og volumen. Pølsen har en ensartet lysebrun til mørkebrun farve uden pletter, rynker eller sprækker, og bindes med snøre af hampfibre, som følger blindtarmens naturlige folder. Hvad angår skærefladen, har pølsen et harmonisk udseende med kød- og fedtpartikler, som er fordelt ensartet, uden overflødige rester af bindevæv. Kødet har en lys til mørk rød farve og fedtet en hvid til orange farve. Langs kanten kan farven være noget mørkere.

Pølsen har en behagelig aroma: På ydersiden dufter pølsen af røg fra løvtræ og indeni af fermenteret svinekød, paprika, chili og hvidløg med en mild røgnote. Pølsen har en fast konsistens og smuldrer ikke. Den er let at skære og tygge. Smagen er kraftig og typisk for fermenteret, modnet svinekød, salt og skarp uden syrlighed eller bitterhed.

Når »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« markedsføres, skal den have en vægt på mindst 900 gram og udvise følgende fysisk-kemiske egenskaber: et vandindhold på højst 40 %, et fedtindhold på højst 35 % og en vandaktivitet (aw) på under 0,90.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« fremstilles udelukkende af kød fra svin, der er født og opfedet i det geografiske område, der er angivet i punkt 4. Der skal anvendes afkom af den autoktone race Black Slavonian, afkom af ren race af Large Yorkshire og Swedish Landrace fra eget opdræt, krydsninger og tilbagekrydsninger af to af disse racer eller krydsninger af to af disse racer og racen Duroc. Der skal anvendes kastrerede orner og søer (ungsøer og ungsøer, der er vænnet fra) med en alder på 12 til 20 måneder og en endelig vægt på mindst 140 kg.

Til fremstillingen af »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« anvendes udelukkende følgende kategorier af svinekød: første (I) — ben (uden skank), lænd og bagerste dele af longissimus dorsi-musklen, anden (II) — bov (uden forben), og tredje (III) — hals og fast rygspæk (højst 10 %). Som pølsetarm anvendes en rengjort og tømt svineblindtarm (caecum). Til saltningen af fyldet anvendes køkkensalt, chili og paprika samt hvidløg.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle faser i produktionen af »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin«, herunder opfedning af grisene, skal finde sted inden for det geografiske område, der er beskrevet i punkt 4. Fremstillingsprocessen omfatter tilberedning af fyldet, fermentering, koldrøgning, tørring og modning. Produktionsperioden løber fra den 1. november til den 31. marts hvert år.

3.5. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning, emballering osv. af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, den registrerede betegnelse henviser til

—

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

»Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« produceres på et afgrænset område i den kroatiske region Slavonien og udelukkende inden for de administrative grænser for byer og kommuner i de følgende amter:

Vukovar-Srijem amt: hele amtet; Osijek-Baranja amt, følgende byer og kommuner: Belišće, Donji Miholjac, Đakovo, Našice, Osijek, Valpovo, Antunovac, Bizovac, Čepin, Donja Motičina, Drenje, Đurđenovac, Erdut, Ernestinovo, Feričanci, Gorjani, Koška, Levanjska Varoš, Magadenovac, Marijanci, Petrijevci, Podgorač, Podravska Moslavina, Punitovci, Satnica Đakovačka, Semeljci, Strizivojna, Šodolovci, Trnava, Viljevo, Viškovci, Vladislavci og Vuka; Brod-Posavina amt: hele amtet; Požega-Slavonien amt: hele amtet; Sisak-Moslavina amt, følgende byer og kommuner Lipovljani, Kutina (byerne Banova Jaruga, Međurić, Jamarica og Janja Lipa), Novska og Jasenovac; Bjelovar-Bilogora amt, følgende byer og kommuner: Garešnica (byerne Duhovi, Gornji Uljanik, Uljanik, Uljanički Brijeg og Hrastovac), Dežanovac, Končanica, Đulovac, Sirač og Daruvar; Virovitica-Podravina amt, følgende byer og kommuner: Virovitica, Slatina, Orahovica, Crnac, Čačinci, Čađavica, Gradina, Lukač, Mikleuš, Nova Bukovica, Pitomača (byerne Stari Gradac, Starogradački Marof og Križnica), Sopje, Suhopolje, Špišić Bukovica, Voćin og Zdenci.

5. Tilknytning til det geografiske område

Produktet »Slavonski kulens«/»Slavonski kulins« tilknytning til det geografiske område er baseret på følgende faktorer: de lokale producenters traditionelle viden og de klimatiske betingelser, som er gunstige for naturlig forarbejdning og konservering af kødet.

Historiske kilder viser, at produktionen af kulen i Slavonien har en tradition, der går mere end 200 år tilbage. Slavonien har nemlig, da det er en egn med en rig tradition for dyrkning af afgrøder og for dyreavl, altid budt på gode betingelser for opdræt af svin og forarbejdning af svinekød. Med tyrkernes tilbagetrækning fra Slavonien og oprettelsen af militærgrænsen i det 17. århundrede begyndte en omfattende kommerciel udvikling af svineopdræt, hvor der blev opdrættet svin i stor skala til at opfylde hærens behov og behovene hos forbrugerne i større byer. I begyndelsen blev svinene først og fremmest opdrættet med henblik på at fremstille bacon og fedt, og noget senere, da slagterierhvervet blev udviklet, begyndte man også at fremstille andre produkter såsom pølser og kulen.

Slavonien har et moderat fastlandsklima med kolde vintre og varme somre. Slagtning af svin og produktion af »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« finder traditionelt sted om vinteren, hvor de lave lufttemperaturer sikrer gode naturlige betingelser for forarbejdning af kød. Luftens gennemsnitlige middeltemperatur fra november til marts ligger på mellem 0,2 og 6,9 °C, hvilket sikrer en god naturlig beskyttelse mod, at kødet går i fordærv.

Den nævnte begrænsninger, for så vidt angår svinenes herkomst, hidrører fra traditionen med produktion af »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« og fra produktets anseelse på markedet. »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« er resultatet af den traditionelle slavonske slagtning af tunge svin fra eget opdræt i begyndelsen af vinteren for at fremstille kød, fedt og tørsaltede kødprodukter til lokalsamfundet til det kommende år. Den traditionelle slavonske slagtning af svin omfattede alle trin, fra slagtningen af svinene til fremstilling, røgning og tørring af traditionelle tørsaltede kødprodukter. Slagtning af svin var en vigtig social begivenhed. Familie, venner og naboer blev indbudt, og bagefter var der fest med sang og dans. »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« blev fremstillet af kød fra svin, der var opdrættet på gårdejerens egen gård eller købt fra nabogårdene, og den tradition er blevet bevaret helt frem til i dag. Der findes ikke belæg for, at »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« er blevet fremstillet af svinekød, som er produceret uden for Slavonien.

»Slavonski kulens«/»Slavonski kulins« organoleptiske og fysisk-kemisk egenskaber hidrører fra produktionsmetoden og fra lokalbefolkningens tradition og kunnen. Fremstillingen af »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« har altid forudsat en særlig viden og kunnen hos de lokale producenter, når de skulle vælge råvarer og fremstillingsmetoder. Til fremstillingen anvendes kun udskæringer af højeste kvalitet og rygspæk fra lokalt opdrættede tunge svin af en vis alder. Fremstillingen følger en traditionel opskrift, ifølge hvilken der til blandingen til fyldet kun må anvendes naturlige krydderier, nemlig paprika og chili, hvidløg og køkkensalt. Fyldet tilberedes, så det kun indeholder op til 10 % fedt, hvilket betyder, at »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« grundet sit høje kødindhold er et højværdiprodukt, men også en pølse der er meget svær at tørre.

Da pølsen har en forholdsvis stor diameter og vægt, kræver det også kunnen og viden, når producenten fylder fyldet i svineblindtarmen, binder pølsen med håndkraft, og røger, tørrer og modner den i længere tid. Fremstillingen af »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« er derfor teknologisk mere kompliceret og varer længere i forhold til produktionen af andre pølser.

Den særlige fremstillingsmetode giver »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« et særligt udseende og særlige egenskaber. »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« fyldes i en svineblindtarm og bindes med snøre i et karakteristisk mønster. Produktet røges let på ydersiden med røg fra afbrænding af avnbøg, ask eller bøg. Pølsens indre er kendetegnet ved ensartet fordelt kød- og fedtpartikler, som er presset gennem en kødhakker med huller på 6-12 mm. Den forsigtige røgning med røg fra afbrænding af løvtræ giver »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« dens endelige milde røgaroma. Aromaen og smagen af saltet, krydret svinekød, som er fermenteret og modnet, hidrører fra anvendelsen af traditionelle krydderier, den høje andel af magert kød og den særlige teknik med tørring og modning af pølsen i flere måneder.

Det er takket være valget af råvarer af højeste kvalitet, den traditionelle opskrift, fremstillingsprocessen og valget af det rigtige tidspunkt for fremstillingen, som er bibeholdt gennem generationer og helt frem til i dag, at »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« har sine karakteristiske egenskaber, og at forbindelsen til lokalsamfundet er bevaret. »Slavonski kulens«/»Slavonski kulins« ry stammer fra produktets rolle i den slavonske kulturarv, dens navn og dens erhvervsmæssige betydning.

Tidligere var kulen noget meget værdifuldt, som man kunne tilbyde en kær ven eller give som gave til en vigtig person. Da produktionen var forholdsvis lille, nemlig en kulen pr. gris, blev kulen gemt til særlige lejligheder og vigtig personer. Kulen nævnes også i mange værker, hvis forfattere skildrer tidligere tiders livsbetingelser og levevis hos slavonerne. I dag er skikken med banketter og med at give »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« som gave endnu mere udbredt pga. den større produktion og lokalbefolkningens større købekraft. Det er praktisk taget umuligt at forestille sig offentlige festligheder og kirkelige højtider, nationale fridage, traditionelle højtideligheder og familiefester uden »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin«. Skikken med at give »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« som gave har overlevet helt frem til i dag (Izravna prodaja seljačkih proizvoda, Agrarno savjetovanje, Zagreb, 2005, s. 127).

»Slavonski kulens«/»Slavonski kulins« ry er også forbundet med produktets navn. Navn »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« nævnes første gang i 1968 i avisen Vinkovački list (Vinkovački list nr. 15, 12. april 1968, s. 5). Det skal dog fremhæves, at der på de forskellige kroatiske dialekter i stedet for ordet kulen anvendes synonymerne kulin, kuljen, kulijen. Der er dog oftest udtrykkene kulin og kulin, der anvendes. Sprogbrugere, der taler den štokaviske dialekt (ijekavica), som også er den officielle kroatiske dialekt, anvender udtrykket kulen, mens ikavisktalende sprogbrugere oftest anvender udtrykket kulin. I dag benyttes betegnelserne »Slavonski kulen« eller »Slavonski kulin« i handlen og på handelsdokumenter (regninger, varedeklarationer og prislister).

For en del af landbrugsbedrifterne i Slavonien udgør produktionen af »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« en væsentlig indtægtskilde. Efterspørgslen efter produktet på hjemmemarkedet er større end udbuddet. Derudover er »Slavonski kulen«/»Slavonski kulin« et af de få produkter, som kan gøre landbrugsbedrifter i Slavonien, navnlig dem der beskæftiger sig med opdræt af svin, konkurrencedygtige.

»Slavonski kulens«/»Slavonski kulins« særlige egenskaber i forhold til andre produkter hidrører fra anvendelsen af de traditionelle fremstillingsmetoder, som er bevaret frem til i dag, kvaliteten af råvarerne (udvalgte stykker modent kød fra autoktone eller domesticerede svin), de naturlige krydderier og det traditionelle tidspunkt, hvor produktionen finder sted.

Af det ovennævnte ses det, hvor meget produktet betyder for slavonerne. For dem er det ikke blot et traditionelt næringsmiddel, men en del af deres kulturelle tradition og kulturarv.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (2)).

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1

(2) EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36.