(2)Den 26. februar 2020 blev landerapporten for Sverige 2020 offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Sveriges fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 9. juli 2019, opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Sveriges nationale Europa 2020-mål. Den indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, hvis resultater også blev offentliggjort den 26. februar 2020. Kommissionen konkluderede af sin analyse, at Sverige er berørt af makroøkonomiske ubalancer. Især de overvurderede boligpriser kombineret med den fortsatte stigning i husholdningernes gæld indebærer en risiko for en ukontrolleret korrektion. Dette kan også have en negativ indvirkning på økonomien og muligvis også på banksektoren. Negative indvirkninger på banksektoren kan også medføre en negativ afsmitning i nabolandende pga. de systemiske indbyrdes finansielle forbindelser. Der er i de seneste år truffet forskellige foranstaltninger til at afhjælpe disse ubalancer. Disse foranstaltninger har dog hidtil haft en begrænset virkning. Der er fortsat væsentlige huller i politikken, navnlig med hensyn til skatteincitamenter til lånefinansieret boligejerskab, boligudbuddet og især markedet for lejeboliger.

(1)Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen den årlige strategi for bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2020 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Sverige blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

(3)Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen officielt covid-19-udbruddet for en global pandemi. Den har skabt en alvorlig folkesundhedsmæssig krisesituation for borgere, samfund og økonomier. Den har sat de nationale sundhedssystemer under alvorligt pres, forstyrret de globale forsyningskæder, skabt volatilitet på de finansielle markeder, udløst efterspørgselschok og har haft negative konsekvenser for adskillige brancher. Den udgør en trussel mod folks job og indtægter og mod virksomhedernes forretning. Den har ført til et større økonomisk chok, som allerede har alvorlige konsekvenser i Den Europæiske Union. Den 13. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse, hvori den opfordrede til en koordineret økonomisk reaktion på krisen, der inddrager alle aktører såvel på nationalt plan som på EU-plan.

(4)Adskillige medlemsstater har enten erklæret undtagelsestilstand eller truffet kriseforanstaltninger. Sådanne kriseforanstaltninger bør være nøje afstemt med behovet, være nødvendige, begrænset i tid og i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder. De bør være genstand for demokratisk kontrol og underlagt uafhængig domstolsprøvelse.

(5)Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul. Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering, nemlig at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for en midlertidig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

(6)Der er brug for en vedholdende indsats for at begrænse og kontrollere spredningen af pandemien, styrke de nationale sundhedssystemers modstandsdygtighed og afbøde de socioøkonomiske konsekvenser ved hjælp af støtteforanstaltninger til fordel for virksomheder og husholdninger samt for at sikre passende sundheds- og sikkerhedsforhold på arbejdspladsen med henblik på genoptagelsen af den økonomiske aktivitet. Unionen bør fuldt ud anvende de mange redskaber, den råder over, til at understøtte medlemsstaternes bestræbelser på området. Samtidig bør medlemsstaterne og Unionen arbejde sammen om at tilrettelægge de foranstaltninger, der er nødvendige for at vende tilbage til normalt fungerende samfund og økonomier og til bæredygtig vækst, idet den grønne og den digitale omstilling integreres, og der trækkes på alle erfaringerne fra krisen.

(7)Covid-19-krisen har fremhævet, hvordan fleksibiliteten i det indre marked giver mulighed for at tilpasse sig ekstraordinære forhold. For at sikre en hurtig og gnidningsløs overgang til genopretningsfasen og garantere den fri bevægelighed for varer, tjenester og arbejdstagere skal de særlige foranstaltninger, der forhindrer det indre marked i at fungere normalt, afskaffes, så snart de ikke længere er absolut nødvendige. Den aktuelle krise har vist, hvor nødvendigt det er at have kriseberedskabsplaner i sundhedssektoren, som navnlig omfatter forbedrede indkøbsstrategier, diversificerede forsyningskæder og strategiske lagre af vigtige forsyninger. De er helt centrale for udformningen af mere omfattende kriseberedskabsplaner.

(8)Unionens lovgivere har allerede foretaget ændringer af de relevante lovgivningsmæssige rammer for at sætte medlemsstaterne i stand til at anvende alle uudnyttede midler under de europæiske struktur- og investeringsfonde til at imødegå covid-19-pandemiens ekstraordinære virkninger. Disse ændringer vil bidrage til større fleksibilitet og forenkle og strømline procedurerne. For at lette likviditetspresset kan medlemsstaterne desuden drage fordel af en medfinansieringssats på 100 % fra Unionens budget i regnskabsåret 2020-2021. Sverige opfordres til fuldt ud at udnytte disse muligheder til at støtte de personer og brancher, der står over for de største udfordringer.

(9)De socioøkonomiske konsekvenser af pandemien vil sandsynligvis være ujævnt fordelt i regionerne på grund af forskellige specialiseringsmønstre, navnlig i de regioner, der er stærkt afhængige af turismen, og mere generelt i direkte kontakt med forbrugerne. Det medfører en betydelig risiko for, at de regionale og territoriale forskelle i Sverige bliver større, hvilket forstærker den allerede observerede tendens i retningen af langsomt voksende forskelle mellem de største byer og resten af landet eller mellem by- og landområder. Dette sammen med risikoen for en midlertidig forstyrrelse af konvergensprocessen mellem medlemsstaterne betyder, at det i den nuværende situation er påkrævet med målrettede politiske tiltag.

(10)Den 27. april 2020 fremlagde Sverige sit nationale reformprogram for 2020 og den 28. april 2020 sit konvergensprogram for 2020. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(11)Sverige er på nuværende tidspunkt omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten.

(12)Ifølge konvergensprogrammet for 2020 forventer regeringen en forringelse af den samlede saldo fra et overskud på 0,4 % af BNP i 2019 til et underskud på 3,8 % af BNP i 2020. Underskuddet forventes at falde til 1,4 % af BNP i 2021 og at blive vendt til et overskud på 1,5 % af BNP i 2023. Efter at være faldet til 35 % af BNP i 2019 forventes den offentlige gældskvote ifølge konvergensprogrammet for 2020 at stige til 40 % i 2020. De makroøkonomiske og finanspolitiske udsigter er behæftet med stor usikkerhed på grund af covid-19-pandemien.

(13)Som reaktion på covid-19-pandemien og som led i en koordineret Unionstilgang har Sverige truffet budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemets kapacitet, inddæmme pandemien og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Ifølge konvergensprogrammet for 2020 beløber disse budgetmæssige foranstaltninger sig til 2,4 % af BNP. Foranstaltningerne omfatter: styrkelse af sundhedsvæsenet (0,1 % af BNP), nødhjælp til kriseramte sektorer (1,6 % af BNP) og arbejdsmarkeds- og socialpolitiske foranstaltninger (0,2 % af BNP). Sverige har også bebudet foranstaltninger, der, skønt de ikke vil have direkte budgetvirkning, vil bidrage til at understøtte virksomhedernes likviditet. Ifølge konvergensprogrammet omfatter disse foranstaltninger navnlig skatteudsættelser på op til 6,9 % af BNP samt forskellige former for lånegarantier og udvidede kreditfaciliteter svarende til ca. 4,7 % af BNP. Overordnet set stemmer de foranstaltninger, som Sverige har truffet, overens med retningslinjerne i Kommissionens meddelelse om en koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet. En fuldstændig gennemførelse af disse foranstaltninger vil bidrage til at opretholde finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, forudsat at finanspolitikken efterfølgende atter fokuserer på at sikre en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt, så snart den økonomiske situation giver mulighed herfor.

(14)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager udgangspunkt i en uændret politik, forventes Sveriges offentlige saldo at udgøre -5,6 % af BNP i 2020 og -2,2 % i 2021. Den offentlige gældskvote ventes at forblive under 60 % af BNP i 2020 og 2021.

(15)Den 20. maj 2020 offentliggjorde Kommissionen en rapport, der er udarbejdet i medfør af artikel 126, stk. 3, i traktaten, som følge af Sveriges forventede overskridelse i 2020 af grænseværdien for det offentlige underskud på 3 % af BNP. Overordnet set fremgår det af analysen, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/1997 ikke er opfyldt.

(16)Sveriges økonomi er aftaget i et hidtil uset omfang som følge af covid-19-pandemiens udbrud. Ifølge Kommissionens prognose forventes ledigheden at stige til 9,7 % i 2020 og falde til 9,3 % i 2021. Det private forbrug ventes at falde kraftigt, navnlig i de mest udsatte forbrugskategorier såsom transport, restauranter og indkvartering. De faste bruttoinvesteringer forventes at falde endnu kraftigere end forbruget som følge af usikkerheden om genopretningstempoet. De svenske myndigheder begyndte tidligt at træffe foranstaltninger, og i takt med at pandemien spredte sig, udvidede de gradvist de politiske foranstaltninger. Foranstaltningerne omfattede sundhedspleje og afbødede de økonomiske konsekvenser. De sundhedsrelaterede foranstaltninger omfatter økonomisk støtte fra staten til regioner og lokale myndigheder med ansvar for sundhedssystemet til alle de ekstra udgifter, der er en konsekvens af covid-19-udbruddet. På det økonomiske område har regeringen taget en lang række skridt til at mindske omkostningerne for erhvervssektoren (kortvarige afskedigelser, udgifter til ydelser ved sygdom, fritagelse for betaling af arbejdsgiverbetalt socialsikringsbidrag, kreditgarantier og huslejereduktioner) og til at sikre virksomhedernes likviditet (skatteudsættelse, herunder momsindbetaling). Derudover har Riksbanken besluttet at yde lån til virksomheder gennem bankerne, opkøbe stats-, kommune- og realkreditobligationer samt obligationer og commercial papers udstedt af svenske ikkefinansielle selskaber. Ved udformningen og gennemførelsen af sådanne foranstaltninger er det vigtigt også at tage hensyn til banksektorens modstandsdygtighed. Riksbanken har også indgået aftaler om valutaswaps med andre centralbanker for at sikre, at de væsentligste valutaer er tilgængelige for finanssektoren. Social- og arbejdsmarkedspolitikken er blevet udvidet gennem en højere arbejdsløshedsunderstøttelse, højere ydelser ved sygdom, en lempelse af betingelserne for adgangen til arbejdsløshedsordningen og gennem aktive arbejdsmarkeds- og uddannelsespolitikker (grønne jobs, forlængelse af nystartsjob, sommerkurser og flere studerende på de videregående uddannelser).

(17)Sveriges kortsigtede politiske tiltag i forbindelse med covid-19-udbruddet består i at sikre passende ressourcer og kapacitetsbuffere og tilpasse sundhedsarbejdernes rolle og ansvarsområder. På mellemlang sigt bør dette også føre til en rettidig og geografisk afbalanceret fordeling af sundhedsydelser, passende indsættelse af sundhedsarbejdere på forskellige områder (f.eks. behandling af ambulante og indlagte patienter) og bidrage til at undgå strukturel mangel på lægepersonale. Sveriges stærke forsknings- og innovationssektor kan, hvis den udnyttes i forbindelse med videnskabsbaserede tiltag, bidrage til fremskridt inden for udviklingen af vacciner, behandlinger og diagnosticeringer og til at omsætte forskningsresultaterne til folkesundhedspolitik.

(18)Ved at støtte tilgængeligheden af færdigheder og navnlig digitale færdigheder kan der ved hjælp af forskning og innovation i højteknologiske sektorer opretholdes en højere produktivitetsvækst, og det kan hjælpe Sverige med at nå de ambitiøse klima- og energimål, der er omhandlet i landets nationale energi- og klimaplan. Der er også behov for investeringer for at mindske kløften mellem lærende med indvandrerbaggrund og indfødte med hensyn til uddannelsesresultater. Arbejdskraftens høje kvalitet har bidraget væsentligt til væksten i arbejdsproduktiviteten, men ophørte med at bidrage, inden covid-19-krisen indtraf. Det vil også være nødvendigt at integrere grupper på arbejdsmarkedet, hvis potentiale ikke blev udnyttet fuldt ud før krisen, f.eks. migranter fra lande uden for EU og personer med handicap. Manglen på færdigheder er særlig udtalt inden for uddannelsessektoren, sundhedsvæsenet, socialt arbejde, informations- og kommunikationsteknologi, industrien og byggebranchen.

(19)For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, bl.a. gennem relevante reformer. Mere end 50 % af arbejdsgiverne inden for den digitale sektor og mikroelektronikbranchen angiver, at der er mangel på færdigheder, og at denne mangel påvirker væksten. For at forbedre produktivitetsresultaterne er den høje andel af offentlige udgifter til forskning fortsat nødvendig. Der er også behov for øget kapitalintensitet og større investeringer i højteknologiske og innovative sektorer for at genoprette væksten i arbejdsproduktiviteten. Udbredelsen af nye digitale teknologier blandt små og mellemstore virksomheder vil bidrage til at sætte skub i produktiviteten. Krisen har vist, hvor vigtig den digitale infrastruktur er, og at der er nødt til at være en hurtig og stabil forbindelse alle de steder, hvor der bor eller arbejder folk. Udvidelsen af mobilt bredbånd til 700 MHz-båndet vil spille en vigtig rolle, lige som også muligheden for økonomisk støtte til udviklingen af fast bredbånd gør det. Den forestående 5G-auktion vil give digitaliseringen af den svenske økonomi et ekstra skub fremad. Målet om at opnå et klimaneutralt samfund i 2045 kræver også investeringer i forskning og innovation, således at der kan blive udviklet og gennemført nye, konkurrencedygtige løsninger i forbindelse med dekarbonisering og koordinerede sociale og politiske tiltag. Transport er et af de vigtigste områder, hvor Sverige skal sætte ind for at reducere drivhusgasemissionerne. Derfor er en omfattende og forholdsvis hurtig omstilling til lavemissionskøretøjer på den politiske dagsorden. Planlagte investeringer i jernbaneinfrastrukturen er vigtige for at lette transportmiddelfordelingen og opfylde Sveriges ambitiøse klimamål. Elektrificering af transport og industri vil kræve betydelige investeringer i energiproduktion og -distribution. Programmeringen af Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027 kan hjælpe Sverige med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig inden for de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten. Det vil sætte Sverige i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.

(20)Vedvarende påstande om mistanke om hvidvask af penge har påvirket de svenske bankers omdømme, og Sverige prioriterer fortsat at forebygge hvidvask af penge. Et effektivt tilsyn kræver flere ressourcer og passende procedurer, således at den risikobaserede tilgang kan anvendes. Sverige har erkendt, at der er behov for flere ressourcer for at udføre passende tilsyn og undersøgelser og har styrket finanstilsynets kapacitet. Finanstilsynet har dog fortsat en lav kapacitet i betragtning af størrelsen af den svenske finanssektor. Der er stadig udfordringer, og den risikobaserede tilgang er endnu ikke blevet fuldt implementeret.

(21)Hvor nærværende henstillinger har fokus på at håndtere pandemiens socioøkonomiske konsekvenser og lette den økonomiske genopretning efter krisen, omhandlede de landespecifikke henstillinger fra 2019, som Rådet vedtog den 9. juli 2019, også vigtige reformer til at imødegå de strukturelle udfordringer på mellemlang og lang sigt. Disse henstillinger er stadig relevante, og de vil fortsat være genstand for overvågning i forbindelse med næste års europæiske semester. Det gælder også henstillingerne vedrørende investeringstiltag inden for den økonomiske politik. Sidstnævnte henstillinger bør tages med i betragtning i den strategiske programmering af samhørighedsmidlerne efter 2020, herunder ved afbødningsforanstaltninger og exitstrategier i forbindelse med krisen.

(22)Det europæiske semester danner rammen for løbende samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken i Unionen, hvilket kan bidrage til en bæredygtig økonomi. Medlemsstaterne har i deres nationale reformprogrammer for 2020 gjort status over fremskridtene med hensyn til opfyldelsen af De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling ("verdensmålene"). Ved at sikre en fuldstændig efterlevelse af nedenstående henstillinger vil Sverige bidrage til opfyldelsen af verdensmålene og til de fælles bestræbelser på at sikre konkurrencedygtig bæredygtighed i Unionen.