KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 593 endelig udg. 
Bruxelles, den 16.12.1994 
94/0314 (CNS) 
Forslag t i I 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om 
det europæiske national- og regionalregnskabssystem 
i Det Europæiske Fællesskab 
(forelagt af Kommissionen) 

BEGRUNDELSE 
Det europæiske nationalregnskabssystem (ENS) udgør referencerammen for udarbejdelse af 
nationalregnskaber til brug for Fællesskabet, da der med dette system indføres en metodologi, der 
gør det muligt at nå frem til resultater, der er sammenlignelige medlemsstaterne imellem. 
1. Formålet med udkastet til forordning er: 
at fastlægge en metodologi vedrørende fælles standarder, definitioner, 
klassifikationer og regnskabsregler, benævnt det europæiske 
nationalregnskabssystem (ENS), der skal anvendes ved udarbejdelse af regnskaber 
og tabeller på sammenligneligt grundlag til brug for Det Europæiske Fællesskab; 
at fastlægge et program med en fast tidsplan for indberetning til Kommissionen af 
regnskaber og tabeller udarbejdet i henhold til ENS. 
2. Gennemførelsen af foranstaltningen henhører under Fællesskabets og medlemsstaternes 
fælles kompetence. Hensigten er at harmonisere de begreber og nomenklaturer, der anvendes 
ved indsamlingen af data, og at fastslå, hvilke oplysninger der er nødvendige for de vigtigste 
brugere, som er fællesskabsinstitutionerne, nationale, regionale og lokale myndigheder, 
internationale organisationer, økonomiske beslutningstagere og forskningsinstitutter. Selve 
indsamlingen og de metoder, der anvendes hertil, har medlemsstaterne ansvaret for. 
3. Foranstaltningen vedrører alle medlemsstater. Medlemsstaterne indsamler allerede nu visse 
oplysninger om regnskaberne. Hensigten med foranstaltningen er at få indsamlet 
supplerende oplysninger (for de fleste medlemsstaters vedkommende af ret begrænset 
omfang) og foretaget ændringer i de begreber og nomenklaturer, der anvendes ved 
indsamlingen. 
Forslaget til forordning er i overensstemmelse med de internationale retningslinjer på dette 
område og tilgodeser behovet for at tilpasse de statistiske definitioner til de forandringer, der 
følger i kølvandet på den socio-økonomiske og tekniske udvikling, og som indvirker på det 
produktive system. Det har en afgørende indflydelse på kvaliteten af de observationer og 
analyser, som er nødvendige for at gennemføre den økonomiske politik. 
4. Kun ved hjælp af en fællesskabsforanstaltning som denne er det muligt at fastlægge en 
referenceramme med hensyn til fælles standarder, definitioner, klassifikationer og 
regnskabsregler og at opstille en liste over de nødvendige oplysninger, som vil sætte de 
enkelte medlemsstater i stand til at udarbejde deres regnskaber på samme grundlag. 
5. Iværksættelsen af denne retsakt vil betyde en forbedring af de statistiske oplysninger om 
Fællesskabet på national- og regionalregnskabsområdet og vil samtidig gøre oplysningerne 
sammenhængende og ensartede. Den forbedring af sammenligneligheden, som herved 
opnås, vil gøre det muligt bedre at opfylde de behov, som skal tilgodeses for at kunne 
forvalte Den Økonomiske og Monetære Union og anvende nationalregnskabsaggregaterne 
til Fællesskabets administrative og navnlig budgetmæssige beregninger. Uden denne retsakt 
vil udarbejdelsen, opfølgningen, kontrollen og evalueringen af Fællesskabets økonomiske og 
monetære politik være baseret på ufuldstændige, ikke-harmoniserede og utilstrækkeligt 
ajourførte statistikker med de følger, dette måtte medføre. 
-1 ^ 
En retsakt - i det foreliggende tilfælde en rådsforordning - gør det muligt at fastlægge 
referencerammen (begreber, nomenklatur, liste over nødvendige oplysninger), uden at det er 
nødvendigt at gå i detaljer med hensyn til organisatoriske spørgsmål og metoderne for 
udarbejdelse af regnskaberne. 
En rådsforordning er nødvendig for at kunne opstille en referenceramme, men selve 
udarbejdelsen af regnskaberne påhviler medlemsstaterne, som også foretager tilpasningen af 
deres respektive statistiske systemer. 
-2<QL 
Udkast til forslag til Rådets forordning om 
det europæiske national- og regionalregnskabssystem 
i Det Europæiske Fællesskab 
ÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 213, 
under henvisning til udkast til forordning forelagt af Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Monetære Institut, og 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, 
under henvisning til udtalelse fra Det Regionsudvalget, 
ud fra følgende betragtninger: 
Til gennemførelse og videreudvikling af Den Økonomiske og Monetære Union kræves der 
sammenlignelige, ajourførte og pålidelige oplysninger om den økonomiske situation og udvikling i 
hvert land og/eller hver region; 
nationalregnskabet er et væsentligt værktøj til analysering af den økonomiske situation i et land 
og/eller en region, forudsat at det udarbejdes på grundlag af faste og entydige principper; 
i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet 
som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, henvises der til det europæiske 
nationalregnskabssystem, og i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 3605/93] om gennemførelse 
af protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud vedtages 
revisionen af dette system af Rådet for Den Europæiske Union; 
det hedder i Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom2 om harmonisering af fastlæggelsen af 
bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNImp), at sammenligneligheden af BNImp på det 
begrebsmæssige område sikres ved anvendelse af regnskabsdefinitionerne og -reglerne i det 
europæiske nationalregnskabssystem, og i henhold til forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/893 om 
den endelige ordning for ensartet opkrævning af egne indtægter hidrørende fra merværdiafgiften 
sker fordelingen af de afgiftspligtige operationer med henblik på fastlæggelsen af den vejede 
gennemsnitsmomssats i henhold til oplysningerne fra nationalregnskaberne, der er opstillet i 
overensstemmelse med det europæiske nationalregnskabssystem; 
om regioner henhørende under strukturfondenes mål nr. 1 og 5 b) er støtteberettigede, afgøres i 
henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 2052/884 og 2081/935 om strukturfondenes opgaver 
hovedsagelig på grundlag alen sammenligning uf deres hriillojmlionitlphuliikl (UNI*) pr. indbv^'i 
med gennemsnittet for hele Fællesskabet; 
det europæiske nationalregnskabssystem bør revideres for at kunne opfylde Den Økonomiske og 
Monetære Unions behov og bør anvendes ved udarbejdelse af de national- og regionalregnskaber, 
som er omhandlet i Fællesskabets retsakter; 
EFT nr. L 332 af 31.12.1993 
EFT nr.L 49 af 21.02.1989 
EFT nr. LI 55 af 7.06.1989 
EFTnr. L 185 af 15.07.1988 
EFT nr.L 193 af 31.07.1993 
-3-OL. 
det reviderede system, "det europæiske nationalregnskabssystem (ENS)", udgør referencerammen 
med hensyn til de fælles standarder, definitioner, klassifikationer og regnskabsregler, der skal 
anvendes ved udarbejdelsen af medlemsstaternes regnskaber til brug for Det Europæiske 
Fællesskab, og der opnås herved resultater, der er sammenlignelige medlemsstaterne imellem; 
tallene i de regnskaber og tabeller for samtlige medlemsstater, der fremkommer ved anvendelse af 
det reviderede europæiske nationalregnskabssystem (ENS-95), skal af Kommissionen stilles til 
rådighed for brugerne på faste tidspunkter, navnlig i forbindelse med vurderingen af konvergensen 
mellem medlemsstaternes økonomiske politik; 
udarbejdelsestidspunkterne bør fastsættes for større regnskabs- og tabelkategorier ad gangen, og kun 
de oplysninger, som Det Europæiske Fællesskab reelt har brug for, skal behandles statistisk og 
meddeles Kommissionen på faste tidspunkter; 
på grund af de omhandlede regnskabers mængde og omfang, detaljeringsgraden og den geografiske 
rækkevidde samt situationen på området i medlemsstaterne far medlemsstater, for hvilke det 
objektivt set er umuligt at overholde de i forordningen fastsatte frister, undtagelsesvis og 
midlertidigt yderligere dataindberetningsfrister; 
når problemet med fordelingen af indirekte opgjorte kreditformidlingstjenester er blevet løst, vil det 
medføre en stor kvalitetsmæssig forbedring af metodologien for ENS-95, og medlemsstaterne og 
Kommissionen har forpligtet sig til at finde en tilfredsstillende løsning inden den 31. december 
1996, således at den kan anvendes i forbindelse med den første indberetning af data i 1998; 
ifølge subsidiaritetsprincippet kan udfærdigelsen af fælles statistiske standarder til udarbejdelse af 
harmoniserede oplysninger kun gennemføres effektivt på fællesskabsplan, og i de enkelte 
medlemsstater er det de organer og institutioner, der forestår udarbejdelsen af de officielle 
statistikker, der har ansvaret for, at standarderne anvendes; 
Det Europæiske Fællesskab samarbejder til gensidig fordel med tredjelande, specielt med lande 
inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS); 
De Forenede Nationers Statistiske Kommission vedtog i februar 1993 det nye 
nationalregnskabssystem (SNA) for at sikre, at nationalregnskabstallene for samtlige lande er 
sammenlignelige på verdensplan; 
ENS, som er en modificeret udgave af SNA tilpasset strukturen i medlemsstaternes økonomier, bør 
overholde dennes opbygning, således at man får oplysninger, der kan sammenlignes med dem, som 
de vigtigste samarbejdspartnere på verdensplan udarbejder; 
der bør fastlægges en procedure for tilpasning og ajourføring af bestemmelserne i nærværende 
forordning i samarbejde med Udvalget for Det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets 
afgørelse 89/382/EØF6; 
Udvalget for Det Statistiske Program og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og 
Betalingsbalancestatistik, der er nedsat ved Rådets afgørelse 91/115/EØF7, har afgivet positiv 
udtalelse om forslaget til forordning -
6 EFTnr. LI 81 af 28.06.1989 
EFT nr.L 59 af 6.03.1991 
•i/«. 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
Mål 
1. Denne forordning har til formål at tilpasse det europæiske nationalregnskabssystem, idet: 
a) der fastlægges en metodologi som anført i bilaget vedrørende fælles standarder, 
definitioner, nomenklaturer og regnskabsregler, i det følgende benævnt det 
europæiske nationalregnskabssystem-95 (ENS-95), der skal gøre det muligt at 
udarbejde regnskaber og tabeller på sammenligneligt grundlag til brug for Det 
Europæiske Fællesskab, og 
b) der til fællesskabsformål fastlægges et program med en fast tidsplan for 
indberetning, jf. artikel 3, af de regnskaber og tabeller, der er udarbejdet i henhold til 
ENS-95. 
2. Denne forordning forpligter ingen medlemsstat til at udarbejde regnskaber til eget formål i 
henhold til ENS-95. 
Artikel 2 
Metodologi 
Den i artikel 1, stk. 1, litra a, omhandlede metodologi for ENS-95 fremgår af bilag A. 
Kommissionen træffer efter den i artikel 5 anførte procedure afgørelse om ændringer af 
metodologien for ENS-95, der har til formål at afklare og forbedre indholdet, forudsat at de ikke 
indebærer ændringer af grundbegreberne, at der ikke kræves yderligere ressourcer til deres 
gennemførelse, og at anvendelsen af dem ikke medfører en forøgelse af Fællesskabets egne 
indtægter. 
Proceduren i artikel 5 anvendes også ved iværksættelsen af det i metodologiens bilag 1 omhandlede 
system for fordeling af indirekte opgjorte kreditformidlingstjenester. Kommissionen træffer 
afgørelse senest den 31. december 1996. 
Artikel 3 
Indberetning til Kommissionen 
1. Medlemsstaterne fremsender de i bilag B anførte regnskaber og tabeller til Kommissionen 
(Eurostat) inden for de for hver tabel fastsatte frister. 
De yderligere frister, som visse medlemsstater måtte have faet i henhold til bilag B, udløber 
senest den 1. januar 2005. 
Kommissionen aflægger efter høring af Udvalget for Det Statistiske Program senest den 1. 
juli 2003 beretning for Rådet for Den Europæiske Union om anvendelsen af yderligere 
frister med henblik på en kontrol af, om de fortsat er berettigede. 
<»-
Inden den 1. januar 2005 og på forslag af Kommissionen træffer Rådet for Den Europæiske 
Union afgørelse om de nye yderligere frister, som visse medlemsstater måtte have fået for 
indberetning af data. 
2. Medlemsstaterne indberetter de i bilag B anførte data, herunder data, som medlemsstaterne 
har erklæret fortrolige i henhold til national lovgivning eller praksis vedrørende statistisk 
fortrolighed, i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets forordning (EØF) nr. 
1588/908 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske 
Fællesskabers Statistiske Kontor, som er retningsgivende for den fortrolige behandling af 
oplysninger. 
Kommissionen kan i henhold til proceduren i artikel 5 træffe afgørelse om ændringer - nye tabeller, 
lande og/eller regioner - i de oplysninger, som medlemsstaterne afkræves, jf. dog artikel 2, stk. 2. 
Artikel 4 
Udvalgets opgaver 
1. Kommissionen bistås af Udvalget for Det Statistiske Program, i det følgende benævnt 
"udvalget". 
2. Udvalget behandler alle de spørgsmål vedrørende anvendelsen af denne forordning, som 
formanden indbringer for udvalget, enten på eget initiativ eller efter anmodning fra en 
medlemsstat. 
Artikel 5 
Procedure 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal 
træffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan 
fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med 
det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som 
Rådet for Den Europæiske Union skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger 
i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, den 
vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. 
Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i 
overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Rådet dog straks af 
Kommissionen om disse foranstaltninger. I så fald udsætter Kommissionen gennemførelsen 
af de foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, i tre måneder regnet fra datoen for 
underretningen. 
Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er 
nævnt i stk. 2. 
EFTnr. L 151 af 15.6.1990 
-^ ec 
Artikel 6 
Samarbejde med andre udvalg 
1. I alle spørgsmål, der henhører under Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og 
Betalingsbalancestatistiks kompetence, indhenter Kommissionen dette udvalgs udtalelse, jf. 
artikel 2 i afgørelse 91/115/EØF. 
2. Kommissionen fremsender til Udvalget for Bruttonationalindkomsten, som er nedsat ved 
direktiv 89/130/EØF, Euratom, enhver oplysning om gennemførelsen af denne forordning, 
der er nødvendig, for at udvalget kan udføre sine opgaver. 
Artikel 7 
Første indberetning af data 
Indberetningen af data i henhold til ENS-95 for årene 1995, 1996 og 1997 sker senest fra den 
1.1.1998, jf. de i bilag B fastsatte frister. 
Indtil første indberetning i henhold til ENS-95 fremsender medlemsstaterne regnskaberne og 
tabellerne til Kommissionen i overensstemmelse med de gældende forordninger og direktiver. 
Artikel 8 
Retsakter med henvisninger til ENS 
Enhver henvisning til ENS i en eksisterende eller fremtidig retsakt betragtes som værende i 
overensstemmelse med definitionerne i ENS-95. 
Med henblik på anvendelsen af disse retsakter indberetter medlemsstaterne første gang dataene i 
overensstemmelse med ENS-95 for årene 1995, 1996 og 1997 og senest fra den 1.1.1998 . 
Artikel 9 
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. 
-Ï-O^ 
Bilag til udkast til ENS-forordning 
Bilag I: Meddelelse til Kommissionen 
Bilag la: Resumé af meddelelsen 
Bilag II: Finansieringsoversigt 
Bilag III: Konsekvensanalyse 
Bilag IV: Supplerende datablad vedrørende EFTA-landene 
cx~ 
Bilag I 
Meddelelse til Kommissionen 
Vedr.: Udkast til forslag til Rådets forordning om det europæiske national- og 
regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab 
Begrundelse: 
1. Medlemsstaternes statistikmyndigheder spiller med Eurostat som koordinator en vigtig rolle ved 
løsningen af Fællesskabets opgaver på nationalregnskabsområdet. 
I de sidste to år har Eurostat i snævert samarbejde med medlemsstaterne og en række 
internationale organisationer foretaget en grundig revision af det europæiske 
nationalregnskabssystem (ENS). Formålet med revisionen har været at ajourføre systemet på 
baggrund af den økonomiske udvikling, at gøre det klarere på en række punkter, at harmonisere 
det med andre af Fællesskabets statistiske systemer og at eliminere forskellene mellem den gamle 
fællesskabsmetodologi (ENS) og den, der anvendes inden for OECD og på verdensplan (SNA). 
2. Udkastet til forordning indeholder to bilag: bilag A er metodologien for det europæiske 
nationalregnskabssystem, og bilag B er listen over de tabeller, som statistikmyndighederne i 
medlemsstaterne skal indberette til Kommissionen. 
Den reviderede metodologi stemmer fuldstændig overens med FN's nationalregnskabssystem 
(SNA), men er tilpasset institutionerne og forholdene i Fællesskabet, hvilket øger 
sammenligneligheden af dataene. Denne større sammenlignelighed er nødvendig, da der skal 
anvendes nationalregnskabsdata ved forvaltningen af Den Økonomiske og Monetære Union og 
ved forskellige administrative beregninger, især budgetmæssige, inden for Fællesskabet. 
Med hensyn til produktionen af nationalregnskabsdata er hovedmålsætningen en hurtigere analyse 
og formidling af dataene, en bedre dækning (også geografisk) og en større harmonisering. Dette 
vil uden tvivl gøre det lettere at administrere og vurdere fremskridtene ved gennemførelsen af Den 
Økonomiske og Monetære Union. 
Finansielle virkninger 
3. De samlede omkostninger på fællesskabsbudgettet i de tre første år (1995-1997) af 
gennemførelsen af dette projekt beløber sig til 9 mio. ECU, hvoraf 90% er beregnet som støtte til 
medlemsstaternes statistikmyndigheder. De resterende 10% dækker omkostninger til 
undersøgelser og dataadministration. 
Virkninger for de små og mellemstore virksomheder (SMV) 
4. De krævede oplysninger hentes i officielle statistikker og for størstedelens vedkommende ved 
hjælp af allerede eksisterende dataindsamlingssystemer. Virkningen af dette projet for 
virksomhederne er derfor af meget begrænset omfang. 
Udkast til forordning 
5. Kommissionen anmodes om at godkende udkastet til forordning og at oversende det til Rådet til 
vedtagelse. 
3 c^ 
Bilag la 
Etøsmné 
Udkast til ENS-forordning 
Det europæiske nationalregnskabssystem (ENS) udgør referencerammen for udarbejdelse af 
nationalregnskaber til brug for Fællesskabet, da der med dette system indføres en metodologi, der gør det 
muligt at nå frem til resultater, der er sammenlignelige medlemsstaterne imellem. 
Formålet med udkastet til forordning er: 
at fastlægge en metodologi vedrørende fælles standarder, definitioner, klassifikationer og 
regnskabsregler, benævnt det europæiske nationalregnskabssystem (ENS), der skal anvendes ved 
udarbejdelse af regnskaber og tabeller på sammenligneligt grundlag til brug for Det Europæiske 
Fællesskab; 
at fastlægge et program med en fast tidsplan for indberetning til Kommissionen af regnskaber og 
tabeller udarbejdet i henhold til ENS. 
Gennemførelsen af dette program vil i de første tre år koste 9 mio. ECU, hvoraf 90% afsættes til 
medlemsstaternes statistikmyndigheder. 
Kommissionen anmodes om at godkende udkastet og oversende det til Rådet til vedtagelse. 
yf®- Cv 
Bilag II 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
- Udkast til forslag til Rådets forordning om det europæiske national- og 
regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab 
2. BUDGETPOST 
- Undersektion B-5 - forbrugerbeskyttelse, det indre marked, industri og transeuropæiske net. 
- Kapitel B5-60 - statistisk information vedrørende gennemførelsen af det indre marked og 
foranstaltninger i tilknytning til Fællesskabets politikker. 
Artikel B5-600 - politik for statistisk information vedrørende tredjelande. 
3. RETSGRUNDLAG 
- Artikel 213 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab 
- Traktaten om Den Europæiske Union. 
- Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. 
- Rådets beslutning 93/464/EØF af 22. juli 1993 om rammeprogrammet for prioriterede aktioner 
vedrørende statistiske oplysninger i 1993-1997, især bestemmelserne vedrørende Den 
Økonomiske og Monetære Unions politik (EFT nr. L 219 af 28.8.1993): 
Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom af 13. februar 1989 om harmonisering af fastlæggelsen af 
bruttonationalindkomsten i markedspriser (EFT nr. L 49 af 21.2.1989, s. 26). 
Kommissionens beslutning 93/570/EØF, Euratom af 4. oktober 1993 om sondringen mellem ikke-
varetilknyttede afgifter og forbrug af rå- og hjælpestoffer med henblik på gennemførelse af artikel 
1 i Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom om harmonisering af fastlæggelsen af 
bruttonationalindkomsten i markedspriser (EFT nr. L 276 af 9.11.1993, s. 13). 
Kommissionens beslutning 94/168/EF af 22. februar 1994 om de foranstaltninger, der skal træffes 
med henblik på gennemførelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom om harmonisering af 
fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EFT nr. L 77 af 19.3.1994, s. 51). 
Rådets forordning (EØF) nr. 2081/93 af 20. juli 1993 om ændring af forordning (EØF) nr. 2052/88 
om strukturfondenes opgaver og effektivitet samt om samordningen af deres interventioner 
indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige 
eksisterende finansielle instrumenter (EFT nr. L 193 af 31.7.1993, s. 5). 
Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhørighedsfonden (EFT 
nr.L 130 af 25.5.1994, s. 1). 
^4i^u 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1. Foranstaltningens generelle formål 
Formålet med foranstaltningen er at give de ansvarlige i medlemsstaternes institutioner og 
myndigheder adgang til harmoniserede statistiske indikatorer, således at de kan forfølge de 
målsætninger, der er truffet beslutning om i forbindelse med Den Økonomiske og 
Monetære Union. Det drejer sig om de statistikker, der er nødvendige, for at institutionerne 
og medlemsstaterne kan kontrollere overholdelsen af de principper, der er nævnt i artikel 3 
A og artikel 130 A-E i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, som vedrører 
konvergensen mellem de økonomiske politikker og den økonomiske og sociale 
samhørighed. 
I henhold til programmet skal medlemsstaternes statistikmyndigheder efter fælles 
retningslinjer på nationalregnskabsområdet gennemføre statistiske undersøgelser eller 
statisktiske analyser på grundlag af eksisterende data. 
Målet er følgende: 
- at indføre et samlet sæt normer, metoder og organisationsstrukturer, ved hjælp af 
hvilke der i hele Fællesskabet kan udarbejdes sammenlignelige, pålidelige og 
relevante statistikker; 
- at give fællesskabsinstitutionerne og medlemsstaternes myndigheder de 
oplysninger, der er nødvendige for gennemførelsen, opfølgningen og udviklingen 
af konvergensen mellem de økonomiske politikker og regionaludviklingen i 
Unionen; 
- at formidle statistisk information til offentligheden i Fællesskabet, til 
virksomhederne og til aktørerne i den økonomiske sektor og på arbejdsmarkedet, 
således at de kan anvende den i deres beslutningsproces; 
- at forbedre de statistiske systemer i medlemsstaterne. 
4.2. Foranstaltningens varighed og de nærmere bestemmelser for dens fornyelse 
Flerårig foranstaltning, da den krævede statistiske information skal leveres løbende. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 
5.1. Ikke obligatoriske udgifter 
5.2. Opdelte bevillinger 
5.3. Indtægtstype: indtægter ved salg af statistikker, som til dels dækker udgifterne ved 
produktion af publikationerne. 
A%^ 
6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 
6.1. 100% tilskud 
NEJ: Bidraget over Fællesskabets budget udgør kun en ringe del (omkring 5%) af de relie 
omkostninger ved dataindsamlingen, da subsidiaritetsprincippet i vidt omfang finder 
anvendelse på Fællesskabets statistikaktiviteter. Udgifterne er dog af afgørende betydning 
for standardiseringen af de indsamlede data, analysen af dem og indberetningen til Eurostat. 
6.2. Tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere. 
JA: Samfinansiering med den offentlige sektor (de nationale statistikmyndigheders budgetter) 
og med den private sektor (indtægter fra salg af statistikprodukter og 
virksomhedsfinansiering af undersøgelser). 
6.3. Rentegodtgørelse 
NEJ 
6.4. Andet 
NEJ 
6.5. Skal fællesskabsstøtten helt eller devist tilbagebetales, hvis foranstaltningen giver det 
tilsigtede resultat? 
Ikke relevant 
6.6. Medfører foranstaltningen en ændring af indtægtsniveauet? 
JA: Resultaterne af det statistiske arbejde vedrørende indikatorerne for de egne indtægter (BNI, 
moms, told), kan give mulighed for at foretage en nyvurdering af det samlede 
budgetniveau. 
6.7. Genanvendelse: 
Udgifterne kan medføre indtægter, som kan genanvendes. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1. Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen for 
regnskabsåret 1995 
Overslag over det årlige behov for midler opdelt efter udgifternes art (aktionsbevillinger). 
De samlede udgifter ved foranstaltningen fordeler sig på 3 poster: 
Bidrag til medlemsstaternes statistikmyndigheder: 8,1 mio. ECU 
Ydelser udført af private forskningsinstitutter 
og virksomheder i medlemsstaterne: 0,8 mio. ECU 
Information og publikationer: 0,1 mio. ECU 
'fe-o-
7.2. Omkostningernes fordeling pr. regnskabsår (1000 ECU) 
BUDGET 1995 1996 1997 
3000 3000 3000 
7.3. Udgifter til undersøgelser, ekspertmøder osv., der er indeholdt under del B 
De administrative udgifter, som hænger direkte sammen med gennemførelsen af 
foranstaltningens målsætning og er en del af foranstaltningen, beløber sig til 0,9 mio. ECU: 
1995 1996 1997 
Undersøgelser 0,25 0,25 0,15 
Ekspertmøder 0,05 0,05 0,05 
Konferencer og kongresser -
Information og publikationer - - 0,1 
7.4. Forfaldsplan for flerårige aktioner, for hvilke der er fastlagt et skønsmæssigt beløb 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) 
Statistisk information betragtes som et objektivt evalueringsværktøj for Fællesskabets 
aktionsprogrammer og bidrager således til bekæmpelse af svig. 
9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 
9.1. Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 
- Specifikke mål: 
Målsætningen under pkt. 4.1. har tilknytning til traktatens bestemmelser om: 
Den Økonomiske og Monetære Union. 
Gennemførelsen omfatter følgende aktioner: 
a) udvikling af fælles klassifikationer, metodologier og definitioner, der kan anvendes direkte i 
medlemsstaterne, og som har støtte i fællesskabslovgivningen; 
b) gennemførelse af fælles statistiske undersøgelser på grundlag af harmoniserede metodologier; 
c) udarbejdelse, analyse og udbredelse af de statistiske resultater i Fællesskabet, herunder 
sammenligninger lande og regioner imellem; 
d) integration af Fællesskabets regelværk i medlemsstaternes statistiske programmer; 
e) fremme af konvergensen mellem den statistiske praksis i medlemsstaterne ved hjælp af fælles 
uddannelsesaktioner; 
f) støtte til udvikling af de statistiske systemer i medlemsstaterne ved hjælp af indførelse af nye 
systemstrukturer og på grundlag af udveksling af teknologi og erfaring mellem 
medlemsstaterne. 
AA O-
Sektorprogrammer: 
Sektorprogrammerne for Den Økonomiske og Monetære Union: nationalregnskaber og 
finansregnskaber; statistikker for den offentlige sektor og betalingsbalancestatistikker; 
indikatorer for koordinering af den økonomiske politik og for ECU'en; 
udenrigshandel sdata. 
Målgruppe: 
Foranstaltningen er til gavn for: fællesskabsinstitutionerne, medlemsstaternes myndigheder, 
virksomhederne, beslutningstagere på det økonomiske område og på arbejdsmarkedet i 
medlemsstaterne samt forskningsinstitutter, universiteter og medier. 
9.2. Begrundelse for foranstaltningen 
Behovet for fællesskabsstøtte 
Med foranstaltningen opnås 4 resultater: 
Institutionerne far de kvantitative elementer, der er nødvendige for at udarbejde, følge og evaluere 
handlingsprogrammet, jf. artikel 3, stk. 2, i finansforordningen. Den bidrager således til en mere 
effektiv og formålstjenlig anvendelse af Fællesskabets budgetmidler. Den yder desuden et bidrag 
til bekæmpelsen af svig, og gør det muligt at træffe de mest hensigtsmæssige beslutninger på alle 
de områder, der er omfattet af programmet. 
Den giver de nationale myndigheder sammenlignelige statistikker på nationalt og regionalt niveau 
om samtlige medlemsstater, hvilket gør det muligt at evaluere og kontrollere Fællesskabets 
politiske programmer. 
Den giver aktørerne inden for politik og økonomi og på arbejdsmarkedet i Fællesskabet de data, 
der er nødvendige, for at de kan træffe beslutninger inden for deres respektive områder. Den er 
således en vigtig bestanddel af det europæiske informationsmarked, idet den sikrer den europæiske 
økonomis konkurrenceevne over for tredjelande. 
Den giver videnskabssektoren de oplysninger, der er nødvendige for at fremme analyserne af og 
kendskabet til de økonomiske og samfundsmæssige forhold i Fællesskabet. 
Valg af støtteform 
- Foranstaltningen finansieres hovedsagelig af medlemsstaterne (jf. pkt. 6.1.), som har et 
veletableret dataindsamlings- og databehandlingssystem. Hvis Kommissionen skulle finansiere 
programmet i sin helhed, ville omkostningerne være ekstremt høje og resultatet mindre 
pålideligt. 
- Resultaterne af foranstaltningen bidrager til en forbedring af den statistiske information, der 
anvendes i forbindelse med arbejdet med størrelsen af medlemsstaternes 
bruttonationalindkomst, Regional- og Samhørighedsfonden, landbrugsafgifterne, 
momsberegningerne og toldafgifterne og -indtægterne. 
- Indsamlingen af den statistiske information sker på grundlag af et system, hvor 
subsidiaritetsprincippet i vid udstrækning kommer til anvendelse, og hvor de nationale systemer 
har ansvaret på den enkelte medlemsstats niveau; Fællesskabets statistiske program bliver en 
integrerende del af medlemsstaternes statistiske programmer og bidrager således til at skabe et 
europæisk statistisk samarbejdsområde. 
At- a^ 
- Der sættes en udvikling i gang hen imod et europæisk statistisk samarbejdsområde og dermed 
hen imod en større integration på fællesskabsplan af de nationale statistiske systemer. 
- Fællesskabets statistiske program mobiliserer budgetterne for de nationale statistiske systemer, 
som i vidt omfang bidrager til dets gennemførelse. 
- Der opnås en virkning for forsknings- og universitetssektoren, som råder over de 
videnskabelige midler til socioøkonomiske undersøgelser og analyser. 
Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne få indflydelse på de konkrete resultater af 
foranstaltningen. 
Bevillingernes størrelse. 
9.3. Overvågning og evaluering af foranstaltningen 
Resultatindikatorer 
Til vurdering af arbejdets fremskriden anvendes tre typer resultatindikatorer: 
Budgetmæssige: for at sammenligne planen med gennemførelsen af budgettet ved udgangen af 
1998, må planen være gennemført 100%. 
Programmæssige: for at sammenligne det statistiske output med det på forhånd fastsatte program 
samt med det anslåede behov for budgetmidler. 
Ressourceanvendelsesindikatorer: der skal efter planen foretages sammenlignende analyser for 
at måle behovet for budgetmidler for lignende aktiviteter og for at kunne korrigere vurderingerne. 
A. Gennemførelse af budgettet (mio. ECU) 
Forpligtelsesbevillinger Betalingsbevillinger 
1995 3,0 2,1 
ult. 1996 3,0 3,0 
ult. 1997 3,0 3,0 
ult. 1998 intet overslag 0,9 
I alt 9,0 9,0 
B. Gennemførelse af programmet 
Eksisterende programmer 
Dataene skal hurtigt stilles til rådighed for brugerne. 
Dataefterspørgslens omfang. 
Nye programmer 
Gennemførelse af undersøgelser og/eller dataanalyse inden for de frister, der er fastsat i 
programmet. 
Gennemførelse af undersøgelser og/eller dataanalyse inden for den budgetmæssige 
ramme, der er fastsat for hvert program. 
Omfanget af nye databaser, der er til rådighed for brugerne. ' 
M c~ 
C. Anvendelse af de menneskelige og budgetmæssige ressourcer 
Analyse og vurdering af de ressourcer, der er nødvendige for standardopgaverne. 
Forøget anvendelse af edb, således at arbejdet kan udføres med færre ressourcer. 
Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? 
Gennemførelsen af programmet, der skal godkendes af Rådet (forordning), vil blive kontrolleret af 
et udvalg bestående af en formand og lederne af de nationale statistiske kontorer; 
Udvalget for Det Statistiske Program (Rådets afgørelse 89/382/EØF af 19. juni 1989). 
Udvalget behandler alle spørgsmål vedrørende anvendelsen af forordning, som indbringes af 
formanden, enten på dennes eget initiativ eller efter anmodning fra en medlemsstat. 
Indgår foranstaltningen i Generaldirektoratets finansielle planlægning for de pågældende 
år? 
Foranstaltningen indgår i Det Statistiske Program, men der blev dengang ikke taget stilling til 
finansieringen af den. 
Hvilken generel målsætning i generaldirektoratets finansielle planlægning henhører den 
foreslåede foranstaltning under? 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A) 
10.1 Indebærer foranstaltningen en forøgelse af Kommissionens personale? 
Nej 
10.2 Hvor store drifts- og personaleudgifter medfører foranstaltningen? 
Afc 
Bilag III 
KONSEKVENSANALYSE 
FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR ERHVERVSLIVET MED SÆRLIGT HENBLIK PÅ 
SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV) 
Titel: Udkast til forslag til Rådets forordning om det europæiske national- og 
regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab. 
Forslaget 
1. Formålet med forslaget er at fastlægge et fælles statistisk begrebsapparat, ved hjælp af hvilket 
der kan udarbejdes harmoniserede statistiske indikatorer, således at man kan forfølge de 
målsætninger, som der er truffet beslutning om i forbindelse med Den Økonomiske og 
Monetære Union. Medlemsstaternes statistiske systemer skal ifølge programmet gennemføre 
statistiske undersøgelser eller analysere eksisterende data efter fælles standarder på 
nationalregnskabsområdet. 
Konsekvenserne for virksomhederne 
2. Virksomhederne er ikke direkte berørt af forslaget, uanset sektor, størrelse eller region. 
3. Forordningen indebærer ikke særlige foranstaltninger for virksomhederne, men de vil få et 
referencegrundlag i form af sammenlignelige, pålidelige og relevante statistikker takket være 
udviklingen og anvendelsen af et samlet sæt standarder, metoder og organisationsstrukturer. 
4. De direkte økonomiske virkninger er betydelige, og man kan håbe på tidsbesparelser og en bedre 
ge isidig forståelse, når der på denne måde generelt anvendes en mere konsekvent terminologi. 
5. If -rslaget fastlægges standarder, begreber og prioriteringer. Det indeholder ikke bestemmelser for 
en bestemt kategori af virksomheder. 
Høring 
6. UNICE og de vigtigste europæiske brancheorganisationer er blevet informeret direkte i 
forbindelse med andre udkast til dette forslag til forordning. 
4^ 
Bilag IV 
SUPPLERENDE DATABLAD VEDRØRENDE EFTA-LANDENE 
Forslagets titel 
Udkast til forslag til Rådets forordning om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i 
Det Europæiske Fællesskab. 
Konsekvenser for EFT A-landene 
EFTA-landene er berørt af udkastet til forordning, og har deltaget i drøftelserne om det. 
De har deltaget i møderne i arbejdsgruppen "Nationalregnskaber", hvor udkastet er blevet behandlet. 
A% 

ANNEKSA 
À 

eurostat 
NOVEMBER 1994 
-2_ 
ENS 1995 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
Page 
Chapter L: Generelle principper 5 
II.: Enheder og deres gruppering 31 
III.: Produkttransaktioner 65 
IV.: Fordelingstransaktioner 107 
V.: Finansielle transaktioner 155 
VI.: Andre strømme 193 
VIL: Balancer 209 
VIII.:Kontosystem og saldoposter 241 
IX.: Input-output tabeller 311 
X.: Måling af pris-og mængdeændringer 339 
XI.: Befolkning og arbejdskraftinput 361 
XII.: Kvartalsregnskaber 373 
XIII.: Regionalregnskaber 377 
Bilag: 
1. Indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) 387 
2. Leasing og køb på afbetaling af varige goder 395 
3. Forsikring 401 
4. Klassifikationer og konti 421 
3-
KAPITEL 1 
GENERELLE PRINCIPPER 
-1 5-
I. INDLEDNING 
1.01. Det Europæiske National- og Regionalregnskabssystem (ENS 1995 eller blot: ENS) er et 
internationalt sammenligneligt system af konti og tabeller til brug ved en systematisk og 
detaljeret beskrivelse af en samlet økonomi (dvs. et område, et land, en gruppe af lande), 
økonomiens komponenter og dens forbindelser med andre samlede økonomier. 
ENS 1995 afløser Det Europæiske Nationalregnskabssystem fra 1970 (ENS 1970; anden 
udgave med små ændringer blev udsendt i 1978). 
ENS 1995 er i fuld overensstemmelse med de reviderede internationale retningslinjer for 
opstilling af nationalregnskaber, "The System of National Accounts" (SNA 1993 eller 
blot: SNA). Disse retningslinjer er blevet udarbejdet inden for rammerne af De Forenede 
Nationer, IMF, Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, OECD og 
Verdensbanken. ENS er imidlertid fokuseret på forholdene i Den Europæiske Union og 
dennes behov for data. Ligesom SNA er ENS afstemt efter de begreber og 
klassifikationer, der bruges i mange andre sociale og økonomiske statistikker. Som 
eksempel kan nævnes beskæftigelsesstatistik, produktionsstatistik og 
udenrigshandelsstatistik. ENS kan derfor bruges som referenceramme i den sociale og 
økonomiske statistik i Den Europæiske Union og dens medlemsstater. 
1.02. ENS består af to hovedtyper af tabeller: 
sektorregnskaber (se kapitel VIII); 
input-output tabeller (se kapitel IX) og konti efter erhverv (se kapitel VIII). 
Sektorregnskaberne beskriver systematisk efter institutionel sektor de forskellige stadier i 
den økonomiske proces: produktion, indkomstdannelse, indkomstfordeling, 
indkomstomfordeling, indkomstanvendelse og finansiel og ikke-finansiel akkumulation. 
Sektorregnskaberne indeholder også statuskonti, som viser beholdningerne af aktiver og 
passiver ved begyndelsen og slutningen af regnskabsperioden. 
Input-output tabellerne og kontiene efter erhverv giver en mere detaljeret beskrivelse af 
produktionsprocessen (omkostningsstruktur, indkomstdannelse og beskæftigelse) og 
varer- og tjenestestrømmene (produktion, import, eksport, konsum, forbrug i 
produktionen og investeringer efter produktgruppe). 
ENS indeholder også definitioner af begreberne befolkning og beskæftigelse (se kapitel 
XI). Disse begreber er relevante både i forbindelse med sektorregnskaberne og input­
output tabellerne. 
ENS begrænser sig ikke til årlige nationalregnskaber, men dækker også 
kvartalsregnskaber (kapitel XII) og regionalregnskaber (kapitel XIII). 
6-
H. ANVENDELSE AF ENS 
1.03. ENS-systemet kan bruges til analyse og vurdering af: 
Strukturen i en samlet økonomi. Som eksempel kan nævnes: 
* værditilvækst og beskæftigelse efter erhverv; 
* værditilvækst og beskæftigelse efter geografiske områder; 
* indkomstfordeling efter sektor; 
* import og eksport efter produktgruppe; 
* endelige konsumudgifter efter produktgruppe; 
* faste investeringer og realkapital efter erhverv; 
* sammensætningen af beholdninger og strømme af finansielle aktiver efter typen af 
aktiv og efter sektor. 
specifikke dele eller aspekter af en samlet økonomi. Som eksempel kan nævnes: 
* bank- og finansvirksomhed i den nationale økonomi; 
* det offentliges rolle; 
* et bestemt områdes økonomi (sammenlignet med den nationale økonomi). 
udviklingen i en samlet økonomi over en periode. Som eksempel kan nævnes: 
* analyse af BNP-vækstrater; 
* analyse af inflationen; 
* analyse af sæsonsvingninger i husholdningernes udgifter, på grundlag af 
kvartalsregnskaber; 
* analyse af den skiftende betydning af bestemte finansielle instrumenter over en 
periode, fx den øgede brug af optioner; 
* sammenligning af erhvervsstrukturer i den nationale økonomi over en længere 
periode, fx 30 år. 
en samlet økonomi i forhold til andre samlede økonomier. Som eksempel kan 
nævnes: 
* sammenligning af det offentliges rolle i to forskellige medlemsstater i Den 
Europæiske Union; 
* analyse af den indbyrdes afhængighed mellem økonomierne i Den Europæiske 
Union; 
* analyse af, hvordan eksporten fra Den Europæiske Union er sammensat, og hvor 
den går hen; 
* sammenligning af BNP-vækstrater og disponibel indkomst per capita i Den 
Europæiske Union, USA og Japan. 
-7-
1.04. For EU og dens medlemsstater spiller ENS-tallene en vigtig rolle i forbindelse med 
udformningen og forvaltningen af den økonomiske og sociale politik. 
Hertil kommer en række meget vigtige og specifikke anvendelser af systemet (i 1995): 
overvågning og styring af den europæiske pengepolitik: konvergenskriterierne for 
Den Europæiske Monetære Union bygger på tallene i nationalregnskabet (det 
offentliges underskud, det offentliges gæld og BNP). 
bevilling af økonomisk hjælp til regioner i EU: udbetalingerne fra EU's strukturfonde 
bygger delvis på regionale nationalregnskabstal. 
beregning af EU's egne indtægter. Disse afhænger i tre henseender af 
nationalregnskabstallene: 
* EU's samlede indtægter fastsættes som en procentdel af medlemsstaternes 
bruttonationalindkomst (i ENS 1970 blev bruttonationalindkomst kaldt 
bruttonationalprodukt (BNP). 
* EU's tredje indtægtskilde er momsindtægter. Størrelsen af medlemsstaternes 
bidrag til disse indtægter afhænger i høj grad af nationalregnskabstallene, fordi 
tallene bruges til at beregne den gennemsnitlige momsprocent; 
* medlemsstaternes bidrag til EU's fjerde indtægtskilde bygger på 
bruttonationalindkomsten. 
1.05. For at skabe en god balance mellem databehov og datamuligheder har ENS-begreberne 
otte vigtige kendetegn. De er: 
1. internationalt sammenlignelige; 
2. harmoniseret med andre sociale og økonomiske statistikker; 
3. konsistente; 
4. direkte anvendelige; 
5. forskellige fra de fleste administrative begreber; 
6. veletablerede og fastsat for en lang periode; 
7. tager sigte på at beskrive den økonomiske proces i værdi og ud fra let observerbare 
fænomener; 
8. fleksible og anvendelige til mange formål. 
1.06. Begreberne er internationalt sammenlignelige fordi: 
For EU's medlemsstater er ENS normen for indsendelse af nationalregnskabstal til 
alle internationale organisationer. Kun i nationale publikationer kan ENS fraviges. 
ENS stemmer i alle henseender overens med begreberne i de internationale 
retningslinjer for opstilling af nationalregnskaber, SNA. 
Begrebernes internationale sammenlignelighed har fundamental betydning, når man skal 
sammenligne statistikker for forskellige lande. 
-8 
1.07 Begreberne er harmoniseret med andre sociale og økonomiske statistikker: 
ENS bruger mange begreber og klassifikationer (fx NACE rev. 1), som også bruges i 
andre sociale og økonomiske statistikker i EU-medlemsstaterne, fx i industristatistik, 
udenrigshandelsstatistik og beskæftigelsesstatistik. Der forekommer visse 
begrebsforskelle, men de er holdt på et minimum. Disse EU-begreber og 
klassifikationer er endvidere harmoniseret med FN's. 
Ligesom SNA er de begreber, der anvendes i ENS harmoniseret med større 
internationale retningslinjer for anden økonomisk statistik, således især IMF's 
betalingsbalancemodel (BPM), IMF's statistik over offentlige finanser (GFS), 
OECD's indkomststatistik og ILO's definition af begreberne beskæftigelse, udførte 
arbejdstimer og lønomkostninger. 
Denne harmonisering med andre, sociale og økonomiske statistikker skaber i vid 
udstrækning sammenhæng mellem statistikkerne og letter sammenligninger. Dermed 
forbedres nationalregnskabstallene. Desuden kan oplysningerne i de mere specifikke 
statistikker bedre sammenlignes med de generelle statistikker over den nationale 
økonomi, dvs. nationalregnskabstal som BNP eller værditilvækst efter erhverv og sektor. 
1.08. Identiteterne i regnskabssystemet understreger konsistensen mellem de begreber, der 
beskriver de forskellige led i den økonomiske proces (produktion, indkomstfordeling, 
indkomstanvendelse, akkumulation). Konsistensen indebærer, at tal fra forskellige dele af 
systemet kan sammenlignes med hinanden. Følgende forholdstal kan således beregnes: 
produktivitetstal, såsom værditilvækst pr. udført arbejdstime (dette tal forudsætter 
konsistens mellem begreberne værditilvækst og udførte arbejdstimer); 
disponibel nationalindkomst per capita (dette forholdstal forudsætter konsistens 
mellem begreberne disponibel nationalindkomst og befolkning); 
faste investeringer i procent af realkpaitalen (dette forholdstal forudsætter konsistens 
i definitionen af disse strømme og realkapitalen); 
det offentliges underskud og gæld i procent af bruttonationalproduktet (denne 
beregning forudsætter konsistens mellem begreberne offentligt underskud og 
bruttonationalproduktet). 
Konsistensen gør det ligeledes muligt at foretage skønsmæssige beregninger ud fra 
residualer, fx opsparing beregnet som forskellen mellem disponibel indkomst og 
konsumudgifter (se kapitel IX). 
1.09. Begreberne i ENS er direkte anvendelige, eftersom de blev valgt med henblik på 
udarbejdelse af statistiske data. Dette viser sig på flere måder: 
nogle aktiviteter og poster beskrives kun, hvis de har en signifikant størrelse. Dette 
gælder fx husholdningernes produktion af varer for egen regning. Vævning af stof og 
fremstilling af lervarer registreres således ikke som produktion, idet en sådan form for 
produktion betragtes som insignifikant for EU-landene. Et andet eksempel er, at 
værktøj og redskaber af ringe værdi kun registreres som faste investeringer, hvis 
producentens udgifter til sådanne varige goder overstiger 500 ECU (i 1995-priser) 
pr. enhed (eller, hvis de indkøbes i større mængder, den samlede mængde, ellers 
registreres de som forbrug i produktionen; 
ved nogle begreber er klart angivet, hvordan de estimeres. Fx skal kapitalforbrug 
opgøres på grundlag af lineær afskrivning, og ved estimering af realkapital anbefales 
det at bruge PIM-metoden. Et andet eksempel er værdiansættelse af produktion for 
egen regning principielt anvendes basispriser, men om nødvendigt kan basisprisen 
estimeres ved at sammenlægge de forskellige omkostninger ved fremstillingen; 
i nogle tilfælde er fastsat forenklende konventioner. Fx betragtes alle kollektive 
tjenester, der ydes af det offentlige, som konsumudgift. Ingen af disse tjenesteydelser 
(fx undervisning og infrastruktur) registreres derfor som forbrug i den indenlandske 
produktion. 
begreberne er harmoniseret med begreberne i de sociale og økonomiske statistikker, 
der danner grundlag for opstillingen af nationalregnskabet. 
1.10. På den anden side er det ikke altid nemt at anvende begreberne umiddelbart, fordi de i 
nogle henseender afviger fra de begreber der benyttes i administrative datakilder. Som 
eksempel kan nævnes forretningsregnskaber, data om forskellige skatter (moms, 
indkomstskat, importskatter osv.), socialsikringsdata og data fra bank- og 
forsikringstilsyn. Disse data bruges ofte til opstilling af nationalregnskabet. Almindeligvis 
bliver de derfor afpasset efter ENS. 
Begreberne i ENS adskiller sig i visse henseender fra de tilsvarende administrative 
begreber, da: 
administrative begreber er forskellige fra land til land og derfor ikke kan 
sammenlignes internationalt; 
administrative begreber ændres med tiden og kan derfor ikke bruges til 
sammenligninger i tid; 
begreberne i de forskellige administrative datakilder er almindeligvis ikke indbyrdes 
konsistente. Sammenknytning og sammenligning af data, som er afgørende for 
opstilling af nationalregnskabstal, kan kun finde sted, hvis begreberne er konsistente; 
de administrative begreber er som regel ikke de mest velegnede til økonomiske 
analyser og vurdering af økonomisk politik. 
I visse tilfælde er administrative datakilder dog særdeles egnede til nationalregnskaber og 
andre statistikker, fordi: 
begreber og klassifikationer, som oprindeligt blev udformet til statistiske formål, også 
kan anvendes til administrative formål, fx opdelingen af offentlige udgifter efter art; 
administrative datakilder dækker specifikke behov for statistiske oplysninger; dette 
gælder fx Intrastat-systemet til tilvejebringelse af data om samhandelen inden for EU. 
10-
1.11. De vigtigste begreber i ENS er veletablerede og fastsat for en lang periode, eftersom: 
man har vedtaget at anvende dem som internationale normer i de næste årtier; 
de fleste grundbegreber i tidens løb stort set er forblevet uændret i internationale 
retningslinier for nationalregnskab. 
Denne begrebsmæssige kontinuitet reducerer behovet for at omregne tidsserier og 
indarbejde nye begreber. Endvidere gør den begreberne mindre påvirkelige over for 
nationalt og internationalt pres. Af disse grunde har nationalregnskabstallene kunnet 
bruges som objektivt datagrundlag for økonomisk politik og analyse i årtier. 
1.12. Begreberne i ENS tager sigte på at beskrive den økonomiske proces i værdi og ud fra let 
observerbare fænomener. Strømme og beholdninger, som ikke umiddelbart kan gøres op i 
penge, eller som ikke har en modpostering udtrykt i værdi, er normalt ikke omfattet af 
ENS. 
Dette princip håndhæves ikke altid strengt, fordi der skal tages hensyn til kravet om 
konsistens og til de forskellige databehov. For eksempel skal værdien af det offentliges 
tjenester af hensyn til konsistensen registreres som produktion, fordi aflønnning af ansatte 
og det offentliges indkøb af alle former for varer og tjenester umiddelbart kan gøres op i 
penge. Med henblik på økonomisk analyse og økonomisk politik er beskrivelsen af det 
offentliges kollektive tjenester i relation til den øvrige del af den nationale økonomi med 
til at øge nationalregnskabets anvendelighed generelt. 
1.13. ENS-begrebernes rækkevidde kan illustreres ved at anføre en række vigtige 
grænsetilfælde. 
Følgende falder inden for rammerne af produktionskriteriet i ENS (se 307-309): 
det offentliges produktion af individuelle og kollektive tjenester; 
boligtjenester, som ejere af egen bolig producerer for egen regning; 
produktion af varer til eget forbrug, fx landbrugsvarer; 
byggeri for egen regning inkl. husholdningernes byggeaktiviteter; 
hus- og hjemmehjælp, som ydes aflønnet personale; 
fiskeopdræt i fiskedamme; 
produktion, som er forbudt i henhold til loven, fx prostitution og fremstilling af 
narkotika; 
produktion, hvoraf indtægterne ikke i fuldt omfang opgives til skattemyndighederne, 
fx hemmelig tekstilfabrikation. 
- Il 
Følgende falder uden for produktionskriteriet. 
hus- og hjemmehjælp, der produceres og forbruges inden for samme husholdning, fx 
rengøring, madlavning, pasning af syge og ældre; 
frivilligt arbejde, som ikke resulterer i produktion af varer, fx pasning og rengøring 
uden betaling; 
naturlig vækst i fiskeforekomsterne i åbent farvand. 
Som hovedregel registrerer ENS al produktion inden for produktionskriteriet, dog er der 
visse specifikke undtagelser: 
produktion af hjælpeaktiviteter registreres ikke; input i hjælpeaktiviteter - materialer, 
arbejdskraft, realkapitalforbrug osv. - betragtes som input i den hoved- eller 
biaktivitet, som de er knyttet til; 
produktion, der anvendes som forbrug i produktionen inden for samme lokale faglige 
enhed (se 1.29) skal ikke registreres; men produktion til andre lokale faglige enheder 
inden for samme institutionelle enhed registreres som produktion. 
Det følger af bogføringsprincipperne i ENS, at hvis en aktivitet betragtes som produktion 
og dermed registreres, skal de dertil knyttede indkomster, beskæftigelse, konsum osv. 
også registreres. Da boligtjenester, som ejere af egen bolig producerer for egen regning, 
registreres som produktion, registreres derfor også den heraf følgende indkomst og 
konsumudgift. Det omvendte er tilfældet, når en aktivitet ikke registreres som 
produktion: hushjælp, som produceres og forbruges i samme husholdning skaber ingen 
indkomst, konsumudgift osv., og derfor er der ifølge principperne i ENS ikke tale om 
beskæftigelse. 
I ENS har man også mange specifikke konventioner, fx: 
værdiansættelse af det offentliges produktion; 
værdiansættelse af produktion af forsikringstjenester og indirekte opgjorte 
kreditformidlingstjenester; 
registrering af det offentliges kollektive tjenester som konsumudgift (ikke som 
forbrug i produktionen); 
registrering af forbruget af indirekte opgjorte kreditformidlingstjenester som forbrug i 
produktionen inden for en fiktiv sektor eller et fiktivt erhverv. 
1.14. Begreberne i ENS er anvendelige til mange formål: I en lang række tilfælde vil ENS-
begreberne kunne anvendes, selv om det eventuelt vil være nødvendigt at supplere dem 
(se også 1.18). 
12 
1.15. ENS-begreberne er meget detaljerede og kan derfor bruges fleksibelt: Nogle begreber er 
ikke eksplicit nævnt i ENS men kan nemt udledes. For eksempel kan man udregne 
værditilvæksten i faktorpriser ved at trække nettoværdien af andre produktionsskatter fra 
værditilvæksten i basispriser. Et andet eksempel er at danne nye sektorer ved at 
omgruppere delsektorer i ENS. 
1.16. Fleksibiliteten indebærer også at der kan indføres yderligere kriterier, som ikke strider 
mod principperne i systemet. Sådanne kriterier kan være antallet af ansatte i et 
foretagende eller størrelsen af indkomsten i en husholdning. Beskæftigelsen kan 
underopdeles efter uddannelse, alder og køn. 
1.17. Denne fleksibilitet kan bruges i en samfundsmæssig regnskabsmatrix (SAM). SAM er en 
matrixfremstilling, som kæder tilgangs- og anvendelsestabeller sammen med 
sektorregnskaberne. Den giver normalt flere oplysninger om omfanget og 
sammensætningen af arbejdsløsheden og beskæftigelsen ved at underopdele aflønningen 
af ansatte i kategorier af beskæftigede. Denne underopdeling gælder både anvendelsen af 
arbejdskraft efter erhverv som det ses i tilgangs- og anvendelsestabellerne og tilgangen af 
arbejdskraft fordelt på socio-økonomiske undergrupper som det ses af 
husholdningssektorens konto for allokering af primær indkomst. Derved gives en 
systematisk oversigt over tilgang og anvendelse af forskellige kategorier af arbejdskraft. 
1.18. Til opfyldelse af visse specifikke databehov vil den bedste løsning være at oprette 
separate satellitkonti. Som eksempel kan nævnes databehov i forbindelse med følgende 
analyser: 
turismens rolle i den nationale økonomi; 
omkostninger til sundhedsvæsen og finansiering heraf; 
betydningen af forskning og udvikling og menneskelige ressourcer for den nationale 
økonomi; 
husholdningernes indkomster og udgifter på basis af mikroøkonomiske begreber; 
vekselvirkningen mellem miljø og økonomi; 
husholdningernes produktion; 
ændringer i velfærd; 
forskellen mellem nationalregnskab og forretningsregnskaber og deres indflydelse på 
børs- og valutamarkederne; 
skøn over skatteindtægter. 
1.19. Satellitkonti kan dække disse databehov ved at: 
gå i detaljer, hvor det er nødvendigt og udelade overflødige data; 
udvide regnskabssystemets dækningsområde område ved at tilføje oplysninger, som 
ikke indeholder værdiangivelser fx om forurening og miljømæssige aktiver; 
ændre nogle grundbegreber, fx ved at udvide begrebet investeringer med udgifterne 
til forskning og udvikling eller udgifterne til uddannelse. 
-13 
1.20. Et vigtigt kendetegn ved satellitopgørelserne er at alle grundbegreberne og 
klassifikationerne i regnskabssystemets struktur principielt bibeholdes. Kun når det 
særlige formål med satellitopgørelsen klart kræver en afvigelse, ændres grundbegreberne. 
I så fald bør satellitopgørelsen også indeholde en tabel, der viser sammenhængen mellem 
henholdsvis satellitopgørelsens og grundstrukturens vigtigste aggregater. På denne måde 
bibeholdes grundstrukturen som referenceramme, samtidig med at mere specielle behov 
tilgodeses. 
1.21. I grundstrukturen tages der ikke meget hensyn til strømme og beholdninger, som ikke 
umiddelbart kan opgøres i pengeværdi (eller som ikke har et modstykke, der kan opgøres 
i pengeværdi). På grund af sådanne strømme og beholdningers særlige karakter er det 
normalt også muligt at analysere dem ud fra statistikker som ikke er værdirelateret, fx: 
husholdningernes produktion beskrives nemmest ved at opgøre antallet af timer 
anvendt til de forskellige formål; 
uddannelse kan beskrives ud fra uddannelsens art, antallet af elever, uddannelsens 
gennemsnitlige varighed mv.; 
forurening beskrives bedst ved ændringer i antallet af levende plante- og dyrearter, 
skovenes tilstand, omfanget af kulilteemissionen, bestrålingen. 
Satellitkonti gør det umuligt at sammenkæde sådanne statistikker, som ikke indeholder 
værdiangivelser, med grundstrukturen i nationalregnskabssystemer. Sammenkædningen 
kan ske ved så vidt muligt at anvende samme systematisering i ikke-værdirelaterede 
statistikker som er anvendt i grundstrukturen, fx. klassifikation efter husholdningens art 
eller klassifikation efter erhverv. Derved opbygges en udvidet struktur, som er konsistent. 
Denne struktur kan således anvendes som grundlag for alle slags analyser og vurderinger 
af indbyrdes relationer mellem de forskellige variabler i henholdsvis grundstrukturen og 
den udvidede del. 
1.22. Grundstrukturen og dens vigtigste aggregater beskriver ikke ændringer i velfærd. Der kan 
opstilles udvidede konti, som også indeholder den imputerede værdi af fx: 
hus- og hjemmehjælp produceret og forbrugt i samme husholdning; 
ændringer vedrørende fritiden; 
fordele og ulemper ved at bo i byen; 
uligheden i indkomstfordelingen mellem enkeltpersoner. 
I de udvidede konti kan man også omklassificere beklagelige nødvendige udgifter (fx til 
forsvaret) til forbrug i produktionen, dvs. som ikke fremmer velfærdet. På samme måde 
kan ødelæggelser ved oversvømmelser og andre naturkatastrofer klassificeres som 
forbrug i produktionen, dvs. som en forringelse af (den absolutte) velfærd. 
På denne måde kan man forsøge at skabe en meget grov og ufuldstændig indikator for 
velfærdsændringer. Men velfærd har mange dimensioner, og de fleste kan man dårligt 
gøre op i pengeværdi. Velfærd kan bedre måles ved at bruge separate indikatorer og 
måleenheder for de enkelte dimensioner. Egnede indikatorer kunne fx være 
børnedødelighed, gennemsnitlig levetid, analfabetisme blandt voksne eller 
nationalindkomst per capita. Disse indikatorer kunne indarbejdes i en satellitkonto. 
-14 
1.23. For at nå frem til en struktur, der er konsistent og international sammenlignelig, anvendes 
administrative begreber ikke i ENS. Til nationale formål kan det dog være nyttigt at råde 
over tal baseret på administrative begreber. Hvis man fx skal opstille skøn over 
skatteindtægterne, er det nødvendigt at råde over statistikker over skattepligtig indkomst. 
Disse statistikker kan tilvejebringes ved at ændre lidt i nationalregnskabsstatistikkerne. 
Samme indfaldsvinkel kan anvendes til en række begreber, der bruges i den nationale 
økonomiske politik, fx: 
inflation, som bruges til at forhøje pensioner, arbejdsløshedsunderstøttelse og 
aflønning af tjenestemænd; 
skat, sociale bidrag, stat og offentlig sektor, som bruges i diskussionen om den 
offentlige sektors mest hensigtsmæssige størrelse; 
"strategisk" sektor/erhverv, som bruges i den nationale økonomiske politik eller i 
EU's økonomiske politik; 
"erhvervsinvesteringer" som bruges i den nationale økonomiske politik. 
Satellitkonti eller blot supplerende tabeller kan dække sådanne normalt specifikt nationale 
databehov. 
1.24. ENS (ENS 1995) er helt i overensstemmelse med det reviderede nationalregnskabssystem 
SNA 1993, som indeholder retningslinjer for opstilling af nationalregnskaber for alle 
verdens lande. Der er dog nogle forskelle mellem ENS 1995 og SNA 1993: 
forskelle i præsentationen, fx: 
* ENS indeholder særskilte kapitler om produkttransaktioner, 
fordelingstransaktioner og finansielle transaktioner. I SNA derimod er disse 
transaktioner beskrevet i syv kapitler ordnet efter konto, fx kapitler om 
produktionskonto, primær indkomstfordelingskonto, kapitalkonto og konto for 
udlandet. 
* ENS beskriver et begreb ved at definere det og opremse, hvad der falder ind under 
det, og hvad der falder uden for. SNA beskriver som regel begreberne mere 
generelt og bestræber sig på at forklare logikken bag de vedtagne konventioner. 
* ENS indeholder også kapitler om regionale regnskaber og kvartalsregnskaber. 
* SNA indeholder også et kapitel om satellitkonti. 
-15-
ENS-begreberne er i adskillige tilfælde mere konkrete og præcise end begreberne i 
SNA, fx: 
* 
• 
* 
* 
* SNA definerer markedsmæssig produktion som produktion, der afregnes til 
"økonomisk signifikante priser". ENS har en tilføjelse om, at for EU-lande skal 
"økonomisk signifikante priser" dække mindst 50% af 
produktionsomkostningerne. 
I ENS er der fastsat tærskelværdier for registrering, fx registrering af værktøj og 
redskaber af ringe værdi som forbrug i produktionen; 
ENS bygger på den antagelse, at varer, der produceres af husholdningerne såsom 
vævning af stof og møbelfremstilling ikke er signifikant i EU-landene og derfor 
ikke behøver at blive registreret; 
ENS henviser direkte til konkrete institutionelle ordninger i EU som fx Intrastat-
systemet til registrering af varebevægelser inden for EU og medlemsstaternes 
bidrag til EU. 
ENS indeholder EU-specifikke klassifikationer, fx CPA til produkter og NACE 
rev. 1 til erhverv (specifikke, men harmoniseret med FN's tilsvarende 
klassifikationer). 
ENS indeholder en yderligere opdeling af alle udenlandstransaktioner: de opdeles i 
transaktioner mellem hjemmehørende i EU og transaktioner med hjemmehørende 
uden for EU; 
ENS kan være mere konkret end SNA, fordi ENS kun gælder for EU-landene. Til 
dækning af EU's behov, skal ENS nødvendigvis også være mere konkret. 
1.25. ENS 1995 adskiller sig fra ENS 1970 både i omfang og begreber. De fleste af disse 
forskelle svarer til forskellene mellem SNA 1968 og SNA 1993. Nogle af de vigtigste 
forskelle i omfang er følgende: 
indførelse af statuskonti 
indførelse af konto for andre ændringer i aktiver, dvs. introduktion af begreberne 
andre mængdeændringer, nominelle og reale kapitalgevinster; 
underopdeling af husholdningerne; 
indførelse af et nyt konsumbegreb: faktisk konsum; 
indførelse af et nyt prisjusteret indkomstbegreb: disponibel realnationalindkomst; 
indførelse af begrebet købekraftpariteter. 
Nogle af de vigtigste begrebsmæssige forskelle er følgende: 
litterært-kunstnerisk arbejde (forfatter- komponistvirksomhed) betragtes nu som 
produktion; betaling for litterært og kunstnerisk arbejde er derfor betaling for 
tjenester og ikke formueindkomst; 
værdiansættelse af produktionen af forsikringstjenester er ændret på nogle punkter, fx 
medtages de tekniske reserver ved værdiansættelse af produktion i forbindelse med 
skadesforsikring; 
16 
mere detaljeret opgørelse af handels- og transportavancer; 
sammenkædning med indeks i forbindelse med beregning af faste priser; 
indførelse af begrebet finansiel leasing (SNA 1968 og ENS 1970 brugte kun begrebet 
operationel leasing); 
udgifter til efterforskning efter mineraler og til computer software registreres nu som 
investeringer (i stedet for forbrug i produktionen); 
registrering af kapitalforbrug bør også gælde det offentliges infrastrukturprojekter 
(veje, diger osv); 
inddragelse af nye finansielle instrumenter som fx tilbagekøbsaftaler og finansielle 
derivativer som fx optioner. 
Der er også forskelle som ikke skyldes ændringer i SNA, fx: 
indførelse af tilgangs- og anvendelsestabeller (disse indgik allerede i SNA 1968); 
indførelse af visse tærskelværdier for registrering og henvisning til konkrete 
institutionelle ordninger i EU (se 1.24); 
opgørelse af produktion i basispriser (ENS 1970, SNA 1968 og SNA 1993 godtager 
også opgørelser i producentpriser). 
indførelse af begreberne erhvervsaktiv befolkning og arbejdsløshed (disse begreber 
findes ikke i SNA 1968 og 1993). 
m ENS-SYSTEMET 
1.26. Det karakteristiske ved systemet er: 
statistiske enheder og deres gruppering 
strømme og beholdninger 
kontosystemet og aggregaterne 
input-outputtabellerne 
A) STATISTISKE ENHEDER OG DERES GRUPPERING ' 
1.27. Et karakteristisk kendetegn ved systemet er brugen af to slags enheder og to forskellige 
måder at opdele økonomien på til to forskellige analyseformål. 
Med henblik på at beskrive indkomst, udgifter og finansielle strømme og statuskonti 
inddeler systemet de institutionelle enheder i sektorer efter deres primære aktiviteter, 
adfærd og mål. 
Se kapitel II, "Enheder og deres gruppering." 
17-
Med henblik på at kortlægge produktionsprocesser og til brug for input-output analyser 
inddeler systemet lokale faglige enheder i erhverv på grundlag af arten af deres 
aktiviteter. En aktivitet er karakteriseret ved et produktinput, en produktionsproces og et 
produktoutput. 
1) Institutionelle enheder og sektorer 
1.28. Institutionelle enheder er økonomiske enheder, som er i stand til at eje varer og aktiver, 
stifte gæld og udøve økonomiske aktiviteter og på egne vegne indgå transaktioner med 
andre enheder. I ENS opdeles de institutionelle enheder i fem gensidigt udelukkende 
institutionelle sektorer bestående af: 
ikke-finansielle selskaber; 
finansielle selskaber; 
det offentlige; 
husholdninger; 
non-profit institutioner, som virker for husholdningerne. 
De fem sektorer udgør tilsamen den samlede økonomi. Hver sektor er igen opdelt i 
delsektorer. Systemet rummer et komplet sæt af strømkonti og statuskonti for hver sektor 
og eventuelt delsektor for den samlede økonomi. 
2) Lokale faglige enheder og erhverv 
1.29. De fleste institutionelle enheder udøver som producenter mere end en aktivitet; for at 
belyse de teknisk-økonomiske sammenhænge er det nødvendigt at opdele dem efter 
aktivitetens art. 
Det er hensigten, at de lokale faglige enheder skal opfylde dette krav som en og 
umiddelbart anvendelig indfaldsvinkel. En lokal faglig enhed omfatter alle dele af en 
producerende institutionel enhed, som er beliggende et sted eller flere tæt forbundne 
steder, og som bidrager til udøvelsen af en aktivitet på undergruppeniveau (4 cifre) i 
NACErev. 1. 
Egentlig skal der registreres en lokal faglig enhed for hver biaktivitet; hvis de nødvendige 
regnskabsoplysninger til opdeling af disse aktiviteter imidlertid ikke foreligger, kan en 
lokal faglig enhed omfatte en eller flere biaktiviteter. 
Alle lokale faglige enheder, der udøver samme eller lignende aktiviteter, udgør tilsammen 
et erhverv. 
Der er en hierarkisk relation mellem institutionelle enheder og lokale faglige enheder. En 
institutionel enhed omfatter en eller flere lokale faglige enheder; en lokal faglig enhed 
tilhører en og kun en institutionel enhed. 
Til mere detaljerede analyser af produktionsprocessen anvendes en analytisk 
produktionsenhed. Denne enhed, som ikke kan observeres (undtagen i de tilfælde, hvor 
den lokale faglige enhed kun fremstiller et produkt), er en homogen produktionsenhed, 
der defineres som en enhed, som ikke udøver biaktiviteter. Gruppering af disse enheder 
danner homogene brancher. 
-18-
3) Hjemmehørende og ikke-hjemmehørende enheder; den samlede økonomi og udlandet 
1.30. Hele økonomien beskrives ud fra de hjemmehørende enheder. En enhed er 
hjemmehørende, når dens økonomiske interessetyngdepunkt ligger inden for landets 
økonomiske område - dvs. når den udøver økonomiske aktiviteter igennem længere tid 
(et år eller mere) på dette område. De institutionelle sektorer omtalt ovenfor består af 
hjemmehørende institutionelle enheder. 
Hjemmehørende enheder deltager i transaktioner med ikke-hjemmehørende enheder (dvs. 
med enheder, som er hjemmehørende i andre økonomiske områder). Disse transaktioner 
er økonomiens udenlandske transaktioner og samles i konto for udlandet. I kontosystemet 
spiller udlandet samme rolle som en institutionel sektor, selv om ikke-hjemmehørende 
enheder kun medregnes i det omfang, de deltager i transaktioner med hjemmehørende 
institutionelle enheder. Efter opdelingen af sektorerne er der derfor oprettet en særlig 
kategori for udlandet. 
Fiktive hjemmehørende enheder betragtes i systemet som institutionelle enheder og 
defineres således: 
den del af en ikke-hjemmehørende enhed, som har et økonomisk 
interessetyngdepunkt inden for landets økonomiske område (det vil i de fleste tilfælde 
sige som foretager økonomiske transaktioner i mindst et år, eller som udøver 
byggeaktiviteter i mindre end et år, hvis produktionen kan betragtes som faste 
bruttoinvesteringer); 
ikke-hjemmehørende enheder, som ejer jord eller bygninger inden for landets 
økonomiske område, men kun i det omfang der er tale om transaktioner vedrørende 
jorden eller bygningerne. 
B) STRØMME OG BEHOLDNINGER 
1.31. Systemet registrerer to fundamentale typer af data: strømme og beholdninger. Strømme 
vedrører bevægelser og følger af begivenheder inden for en given periode, mens 
beholdninger vedrører situationen på et bestemt tidspunkt. 
1) Strømme 
1.32. Strømme er udtryk for skabelse, omdannelse, udveksling, overdragelse eller afvikling af 
økonomiske værdier. De medfører ændring af værdien af en institutionel enheds aktiver 
og passiver. Der findes to slags økonomiske strømme: i) transaktioner og ii) andre 
ændringer i aktiver. Transaktioner forekommer på alle konti og i alle tabeller, der viser 
strømme, undtagen på kontoen for andre ændringer i status og på omvurderingskontoen. 
Andre ændringer i aktiver forekommer kun på disse to konti. 
Der findes et utal af enkelttransaktioner og andre strømme. Systemet grupperer dem i et 
forholdsvis begrænset antal kategorier efter deres art. 
-19 
a) Transaktioner 
1.33. En transaktion er en økonomisk strøm mellem institutionelle enheder efter gensidig aftale, 
eller en økonomisk strøm inden for en institutionel enhed, som med fordel kan betragtes 
som en transaktion, ofte fordi enheden handler i to forskellige egenskaber. Det er 
hensigtsmæssigt at opdele transaktioner i fire hovedgrupper: 
1 - Produkttransaktioner, 
som beskriver oprindelse (indenlandsk produktion og import) og anvendelse (forbrug 
i produktionen, konsum, investeringer eller eksport) af produkter.2 
2 - Fordelingstransaktioner, 
som beskriver, hvordan værditilvækst, der skabes i produktionen, fordeles på 
arbejdskraften, kapitalen og det offentlige, og omfordelingen af indkomst og formue 
(indkomstskat, formueskat og andre overførsler).3 
3 - Finansielle transaktioner, 
som beskriver nettoændringer i de finansielle aktiver og passiver for hvert finansielt 
instrument. Sådanne transaktioner finder ofte sted som modstykke til ikke-finansielle 
transaktioner, men de kan også optræde udelukkende i forbindelse med finansielle 
instrumenter.4 
4 - Transaktioner, som ikke falder ind under de tre ovennævnte grupper: 
Realkapitalforbrug samt anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle , ikke-
producerede aktiver.5 
b) Transaktionernes karakteristika 
bl) Transaktioner mellem institutionelle enheder / transaktioner inden for enheden. 
1.34. De fleste transaktioner indebærer relationer mellem to eller flere institutionelle enheder. 
Systemet registrerer dog visse forhold i de institutionelle enheder som transaktioner. 
Formålet med at registrere disse interne transaktioner er at give et mere analytisk 
brugbart billede af produktionen, endelig anvendelse og omkostninger. 
Realkapitalforbrug er en vigtig intern transaktion, der registreres i systemet som en 
omkostning. Alle andre transaktioner inden for enheden er produkttransaktioner, som 
typisk registreres, når den institutionelle enhed - i sin egenskab af både producent og 
endelig forbruger - forbruger egne produkter. Dette gælder ofte husholdninger og det 
offentlige. 
1.35. Al egenproduktion, der indgår som endelig anvendelse inden for samme institutionelle 
enhed registreres. Egenproduktion til forbrug i produktionen inden for samme 
institutionelle enhed registreres kun, hvis produktion og forbrug i produktionen finder 
sted i forskellige lokale faglige enheder inden for samme institutionelle enhed. Produktion 
produceret og anvendt som forbrug i produktionen inden for samme lokale faglige enhed 
registreres ikke. 
, Se kapitel III, "Produkttransaktioner" 
' Se kapitel IV, "Fordelingstransaktioner". 
, Se kapitel V, "Finansielle transaktioner". 
Se kapitel VI, "Andre strømme". 
-20-
b.2) Monetære transaktioner/ikke-monetære transaktioner 
1.36. De fleste transaktioner, som registreres i systemet er monetære transaktioner, hvor de 
pågældende enheder foretager eller modtager betalinger, påtager sig gældsforpligtelser 
eller modtager aktiver opgjort i valutaenheder. 
Transaktioner, som ikke indebærer udveksling af kontantbeløb eller fordringer eller 
gældsforpligtelser opgjort i pengebeløb, er ikke-monetære transaktioner. Interne 
transaktioner er sædvanligvis ikke-monetære transaktioner. Ikke-monetære transaktioner 
mellem to eller flere institutionelle enheder forekommer ved produkttransaktioner 
(byttehandel), fordelingstransaktioner (betaling i naturalier, overførsel i naturalier osv.) og 
andre transaktioner (byttehandel med ikke-producerede, ikke-finansielle aktiver). 
Systemet registrerer alle transaktioner i pengeværdi. Når værdien af ikke-monetære 
transaktioner skal registreres, må den derfor opgøres indirekte eller estimeres. 
b.3) Transaktioner med og uden modydelse 
1.37. Transaktioner mellem to eller flere enheder kan enten være tosidige eller ensidige 
transaktioner. I det første tilfælde leveres varer, tjenester eller aktiver med fx penge som 
modydelse. I det sidste tilfælde er der typisk tale om ydelse af betaling i kontanter eller 
naturalier fra en institutionel enhed til en anden uden modydelse. De tosidige 
transaktioner finder sted inden for alle fire kategorier af transaktioner, mens ensidige 
transaktioner hovedsagelig finder sted inden for fordelingstransaktioner i form af fx 
skatter, sociale bistandsydelser eller gaver. 
b.4) Ændret behandling af transaktionerne 
1.38. Systemets behandling af de fleste transaktioner følger af sig selv, således at forstå at 
transaktionerne registreres på samme måde, som de opfattes af de involverede 
institutionelle enheder. Behandlingen af nogle transaktioner ændres imidlertid for at 
tydeliggøre de underliggende økonomiske relationer. Der kan være tale om tre former for 
ændringer: omklassificering, opdeling, identifikation af transaktionens egentlige part. 
Omkanalisering 
1.39. En transaktion, som af de involverede enheder anses for at have fundet sted direkte 
mellem enhed A og C, kan registreres som om den var foregået indirekte gennem en 
tredje enhed B. I så fald registreres transaktionen mellem A og C som to transaktioner: en 
mellem A og B, og en mellem B og C. Transaktionen er således omkanaliseret. 
Et velkendt eksempel herpå er arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger indbetalt direkte til 
socialforsikringsfondene. Systemet registrerer disse betalinger som to transaktioner: i) 
arbejdsgiverne betaler arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger til de ansatte, og ii) de 
ansatte betaler samme bidrag til socialforsikringsfondene. Formålet med denne 
omkanaliseret af arbejdsgiverbidragene til sociale ordninger er at tydeliggøre de 
økonomiske relationer bag transaktionen. I dette tilfælde går det ud på at vise, at 
arbejdsgiverbidragene til sociale ordninger er bidrag, der betales til gunst for de ansatte. 
-21 
En anden form for omkanaliseret er de transaktioner, som i systemet registreres som 
foregået mellem to eller flere institutionelle enheder, selv om der ifølge de involverede 
parter ikke finder nogen transaktion sted. Et eksempel herpå er behandlingen af 
formueindkomst, der hidrører fra investering af tekniske reserver, og som tilbageholdes 
af forsikringsselskaberne. Systemet registrerer denne indkomst som betalt af 
forsikringsselskabet til forsikringstagerne, som derefter tilbagebetaler det samme beløb til 
selskabet som ekstrapræmier. 
Opdeling af transaktioner 
1.40. Når en transaktion, som de involverede parter betragter som en enkelt transaktion, 
registreres som to eller flere transaktioner i forskellige kategorier, er transaktionen 
opdelt. Opdeling medfører normalt ikke, at yderligere enheder inddrages i transaktionen. 
Betaling af skadesforsikringspræmier er et typisk eksempel på opdelte transaktioner. Selv 
om forsikringstagerne og forsikringsselskaberne betragter disse betalinger som en 
transaktion, opdeler systemet dem i to helt forskellige transaktioner: i) betaling som 
modydelse for skadesforsikringstjenester og ii) netto-skadesforsikringspræmier. 
Registrering af handelsavancer er et andet vigtigt eksempel på opdeling af transaktioner. 
Identifikation af den egentlige part i en transaktion. 
1.41. Når en enhed udfører en transaktion på en anden enheds vegne, registreres transaktionen 
udelukkende på den egentlige parts konto. Man bør i reglen ikke gå videre end dette 
princip ved fx at forsøge at fordele skatter og subventioner på de endelige betalere eller 
modtagere på grundlag af antagelser. 
b.5) Grænsetilfælde 
1.42. I definitionen af en transaktion præciseres det, at der skal foreligge en gensidig aftale 
mellem de pågældende institutionelle enheder. Når en transaktion finder sted efter 
gensidig aftale, er det underforstået, at de institutionelle enheder er bekendt med og 
indforstået med den pågældende transaktion. Det betyder dog ikke nødvendigvis, at alle 
enheder frivilligt deltager i transaktionerne, eftersom nogle transaktioner er påtvunget ved 
lov. Dette gælder især visse fordelingstransaktioner såsom betaling af skat og bøder. 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse af aktiver regnes dog ikke for en transaktion, selv om 
den er pålagt ved lov. 
Illegale økonomisk aktiviteter regnes kun for transaktioner, hvis alle de involverede 
enheder deltager frivilligt i aktiviteten. Således er køb og salg af samt byttehandel med 
narkotika og stjålne effekter transaktioner, mens tyveri ikke er. 
22-
c) Andre ændringer i aktiver 
1.43. Under andre ændringer i aktiver registreres ændringer, som ikke følger af transaktioner6. 
Det er enten 1) andre mængdeændringer i aktiver og passiver eller 2) kapitalgevinster og 
-tab. 
cl) Andre mængdeændringer i aktiver og passiver 
1.44. Disse ændringer kan groft inddeles i tre hovedkategorier: 
i) normal opståen og forsvinden af aktiver, som ikke er resultatet af transaktioner 
ii) ændringer i aktiver og passiver som følge af ekstraordinære, uforudsete hændelser 
iii) ændringer i klassificering og struktur 
1.45. Eksempler på ændringer inden for kategori i) er fund og udtømmelse af aktiver i 
undergrunden, og naturlig vækst af ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer. Kategori 
ii) omfatter ændringer (som regel tab) af aktiver som følge af naturkatastrofer, krig eller 
alvorlige kriminelle voldshandlinger7. Ensidig annullering af gæld og ikke-kompenseret 
beslaglæggelse af aktiver hører også ind under kategori ii). Den tredje kategori består af 
ændringer som følge af omklassificering eller omstrukturering af institutionelle enheder 
eller aktiver og passiver. 
c.2) Kapitalgevinster og -tab 
1.46. Kapitalgevinster og -tab skyldes ændringer i værdien af aktiver. De forekommer i 
forbindelse med alle finansielle og ikke-finansielle aktiver og passiver. Kapitalgevinster og 
-tab tilfalder henholdsvis påføres ejerne af aktiver eller passiver udelukkende i kraft af, at 
de ejer disse aktiver eller passiver i en periode, og uden at de undergår nogen form for 
ændringer. 
Kapitalgevinster og -tab opgjort på basis af gældende markedspriser kaldes nominelle 
kapitalgevinster/-tab. Disse kan opdeles i neutrale kapitalgevinster og -tab, som afspejler 
ændringerne i det generelle prisniveau, og reale kapitalgevinster og -tab, som afspejler 
ændringer i de relative priser på aktiverne. 
2) Beholdninger 
1.47. Ved beholdninger forstås mængden af aktiver og passiver på et givent tidspunkt. 
Beholdninger opgøres ved begyndelsen og ved slutningen af hver regnskabsperiode og 
opføres på statuskonti8. 
Der foretages også beholdningsopgørelser over befolkning og arbejdskraft. Disse 
beholdninger opgøres imidlertid som gennemsnitsværdier igennem regnskabsperioden. 
6 
7 Se kapitel VI, "Andre siromme". 
g Følgerne af mindre kriminelle handlinger såsom butikstyveri kan registreres som en del af en lagerændring og derfor som en transaktion. 
Se kapitel VII, "Statuskonti". 
23 -
Der foretages beholdningsopgørelser over alle aktiver inden for systemets rammer; dvs. 
over finansielle aktiver og passiver og ikke-finansielle aktiver, både producerede og ikke-
producerede. Dog medtages kun aktiver, som indgår i økonomiske aktiviteter, og som 
indebærer ejerrettigheder. Således opgøres ikke aktiver som menneskelige ressourcer og 
naturlige ressourcer, der ikke har nogen ejer. 
Inden for systemets grænser er det udtømmende både med hensyn til strømme og 
beholdninger. Det betyder, at alle ændringer i beholdninger forklares fuldt ud med de 
registrerede strømme. 
C) KONTOSYSTEM OG AGGREGATER9 
1) Bogføringsregler 
1.48. På en konto registreres for bestemte aspekter af de økonomiske aktiviteter tilgang og 
anvendelse eller ændringer i aktiver og passiver i løbet af regnskabsperioden eller 
beholdningen af aktiver og passiver ved begyndelsen og ved slutningen af perioden. 
a) Kontosidernes betegnelser 
1.49. I kontiene for løbende transaktioner anvender systemet betegnelsen "tilgang" for 
kontoens højre side, der benyttes til registrering af forøgelser af en enheds eller sektors 
økonomiske værdier. Venstre side af kontoen indeholder de transaktioner, der reducerer 
en enheds eller sektors økonomiske værdier, og kaldes "anvendelse". 
Akkumulationskontienes højre side betegnes "ændringer i passiver og nettoformue" og 
venstre side "ændringer i aktiver". 
Statuskontiene har "passiver og nettoformue" (forskellen mellem aktiver og passiver) på 
højre side og "aktiver" på venstre. En sammenligning af to på hinanden følgende 
statuskonti viser ændringerne i passiver og nettoformue og ændringerne i aktiver. 
b) Dobbelt bogholderi/firdobbelt bogholderi 
1.50. For de enkelte enheder eller sektorer gælder i nationalregnskabet princippet om dobbelt 
bogholderi. Hver transaktion skal bogføres to gange, en gang som tilgang (eller 
ændringer i passiver) og en gang som anvendelse (eller ændringer i aktiver). Summen af 
transaktioner, der registreres som tilgang eller ændringer i passiver, skal være lig summen 
af transaktioner, der registreres som anvendelse eller ændringer i aktiver, hvorved 
kontienes konsistens kan kontrolleres. 
Betragter man nationalregnskabet med alle enheder og sektorer gælder i praksis 
princippet om firdobbelt bogholderi, eftersom de fleste transaktioner berører to 
institutionelle enheder. Hver transaktion af denne type skal registreres to gange af hver af 
de to parter. Fx registreres en kontant socialydelse fra en offentlig enhed til en 
husholdning i den offentlige enheds konti som anvendelse under overførsler og som en 
negativ anskaffelse af aktiver under sedler og mønt samt indskud; på 
husholdningssektorens konti registreres den som tilgang under overførsler og som 
anskaffelse af aktiver under sedler og mønt samt indskud. 
Se kapitel VII, "Statuskonti" og kapitel VIII, "Konlosystem og saldopost er" 
-24 
Transaktioner inden for en enkelt enhed (som fx en enheds forbrug af egen produktion) 
medfører derimod kun to posteringer, hvis størrelse må vurderes efter skøn. 
c) Værdiansættelse 
1.51. Med undtagelse af visse poster vedrørende befolkning og arbejdskraft opgør systemet alle 
strømme og beholdninger i monetær værdi; der gøres ikke forsøg på at opgøre 
nytteværdien af strømme og beholdninger. Strømme og beholdninger måles efter deres 
markedsværdi, dvs. den værdi, strømmene og beholdningerne rent faktisk omsættes til 
eller kunne omsættes til i kontanter. Markedspriserne er derfor udgangspunkt for 
værdiansættelse i ENS. 
1.52. Når der er tale om monetære transaktioner eller aktiver og passiver i kontanter, er de 
nødvendige værdier umiddelbart tilgængelige. I de fleste andre tilfælde foretages 
værdiansættelsen fortrinsvis ved sammenligning med markedsprisen for tilsvarende varer 
og tjenester eller aktiver. Denne metode benyttes fx ved byttehandel og ved tjenester i 
forbindelse med ejerbenyttede boliger. Når markedspriser for tilsvarende produkter ikke 
er tilgængelige fx ved ikke-markedsmæssige ydelser fra det offentlige, bør værdien sættes 
lig produktionsomkostningerne. Hvis ingen af disse to veje er farbare, kan strømme og 
beholdninger vurderes til nutidsværdien af det forventede fremtidige afkast. Denne sidste 
metode er dog behæftet med så stor usikkerhed, at den kun bør benyttes som allersidste 
udvej. 
1.53. Beholdninger bør værdiansættes til løbende priser på tidspunktet for opstilling af 
statuskontoen og ikke til de priser der gjaldt på produktions- eller anskaffelsestidspunktet 
for de varer og aktiver, der indgår i statuskontoen. Det er somme tider nødvendigt at 
omsætte beholdninger til nedskrevet aktuel anskaffelsesværdi eller til 
produktionsomkostningerne. 
c. 1) Særlige regler for værdiansættelse af produkter10 
1.54. På grund af transportomkostninger, handelsavancer og produktskatter minus 
produktsubsidier opfatter producenten og forbrugeren en given vares værdi forskelligt. 
For at ligge så tæt op af de involverede parters opfattelse som muligt registrerer systemet 
alle anvendelser til køberpris, hvilket indbefatter transportomkostninger, handelsavancer 
og produktskatter minus produktsubsidier, mens produktionen registreres til basispriser, 
som ikke indeholder disse elementer. 
1.55. Import og eksport af varer opgøres til værdien ved landegrænsen. Den samlede import og 
eksport ansættes til værdien ved eksportørens toldgrænse eller frit ombord (fob). Da der 
ikke altid foreligger oplysninger om fob-priser for alle underopdelinger af produkter, viser 
de detaljerede tabeller over udenrigshandelen import og eksport til værdien ved 
importørens toldgrænse (cif-værdi) suppleret med generelle korrektioner til fob-værdi. 
Cif-priser indbefatter de forsikrings- og fragtomkostninger, som løber på mellem 
henholdsvis eksportørens og importørens grænse. 
10 Se kapitel III, "Produkttransaklioner". 
25-
c.2) Værdiansættelse i faste priser" 
1.56. Værdiansættelse i faste priser består i at opgøre strømme og beholdninger i 
regnskabsperioden i en tidligere periodes priser. Formålet med at værdiansætte i faste 
priser er at opdele den pågældende periodes ændringer i værdien af strømme og 
beholdninger i prisændringer og mængdeændringer. Strømme og beholdninger i faste 
priser er mængdeopgørelser. 
Mange strømme og beholdninger, fx indkomst, har ikke selv nogen pris- og 
mængdedimension. Disse variablers købekraft kan dog beregnes ved at deflatere de 
løbende værdier med et passende prisindeks, prisindekset for fx landets samlede endelige 
anvendelse eksklusive lagerændringer. Deflaterede strømme og beholdninger opgøres i 
reale værdier. Et eksempel er disponibel realindkomst. 
d) Registreringstidspunktet 
1.57. Systemet registrerer strømme, efter optjeningstidspunkt; dvs. på det tidspunkt, hvor 
økonomiske værdier skabes, omdannes eller afvikles, eller når fordringer og gæld opstår, 
omdannes eller afvikles. 
På den måde registreres produktion på produktionstidspunktet, ikke når den betales af en 
køber, og salget af et aktiv registreres, når ejendomsretten overdrages, ikke når 
betalingen erlægges. Renter registreres i den regnskabsperiode, hvori de påløber, uanset 
om de faktisk betales i den periode eller ej. Registrering i overensstemmelse med 
periodiseringsprincippet gælder alle strømme, både monetære og ikke-monetære, såvel 
inden for en enhed som mellem enheder. 
I nogle tilfælde er det imidlertid nødvendigt at være fleksibel med hensyn til 
registreringstidspunktet. Dette gælder især skatter og andre strømme i relation til det 
offentlige, som ofte registreres på kassebasis på det offentliges konti. Det er undertiden 
vanskeligt at ændre registreringen af disse strømme på kassebasis til registrering eller 
optjeningstidspunktet. I disse tilfælde kan det derfor være nødvendigt at anvende 
tilhørende værdier. 
Alle strømme bør registreres samtidig for alle de involverede institutionelle enheder og på 
alle de pågældende konti. Dette princip kan synes enkelt, men gennemførelsen af det er 
ikke. Ikke alle institutionelle enheder bruger de samme bogføringsprincipper, og selv om 
de gør, kan der være forskelle i selve bogføringen af praktiske grunde som fx forsinkelser 
i kommunikationen. Derfor sker det, at de involverede parter registrerer en transaktion på 
forskellige tidspunkter. Disse forskelle fjernes ved korrektioner. 
e) Konsolidering og nettoregistrering 
e. 1) Konsolidering 
1.58. Med konsolidering menes eliminering af transaktioner - både under tilgang og anvendelse 
- mellem enheder, som tilhører samme gruppe, og eliminering af gensidige finansielle 
aktiver og passiver. 
Se kapitel X, "Måling af pris- og mængdetendringer". 
26 
Inden for delsektorer og sektorer konsolideres strømme og beholdninger mellem 
enhederne principielt ikke. 
Der kan dog opstilles konsoliderede konti med henblik på supplerende beskrivelser og 
analyser. For nogle analyser er oplysninger om en (del-)sektors transaktioner med andre 
sektorer og den tilsvarende finansielle stilling over for de andre sektorer vigtigere end de 
globale bruttotal. 
Endvidere giver konti og tabeller over kreditor/debitor-relationer et detaljeret billede af, 
hvordan økonomien finansieres, og disse opgørelser anses for meget nyttige for 
forståelsen af, gennem hvilke kanaler de finansielle overskud løber fra långiver til 
låntager. 
e.2) Nettoregistrering 
1.59. De enkelte enheder og sektorer kan have samme slags transaktioner både på 
anvendelsessiden og tilgangssiden (fx både betaler og modtager de renter) og samme 
slags finansielle instrument både som aktiv og som passiv. 
Systemet anbefaler registrering af bruttostørrelserne bortset fra den nettoregistrering, der 
følger af klassifikationerne. 
Nettoudligning ligger således implicit i nogle kategorier af transaktioner, hvoraf det 
tydeligste eksempel er "lagerændringer", som understreger den analytisk vigtige 
betydning af de samlede investeringer frem for de små daglige til- og afgange. 
Med få undtagelser viser den finansielle konto og kontoen for andre ændringer i status på 
samme måde nettostigningen i aktiver og passiver, således at det endelige resultat af disse 
strømme tydeligt kommer frem ved slutningen af regnskabsperioden. 
f) Konti, saldoposter og aggregater 
1.60. I de enkelte enheder (institutionelle enheder; lokale faglige enheder) og grupper af 
enheder (institutionelle sektorer og i forlængelse heraf udlandet; erhverv) registreres på 
forskellige underkonti transaktioner og andre strømme, som har relation til særlige 
aspekter i de økonomiske aktiviteter (fx produktion). Sådanne serier af transaktioner 
balancerer sædvanligvis ikke og dermed heller ikke de pågældende konti. Derfor 
indsættes en saldopost. Der skal som regel også indsættes en saldopost mellem de 
samlede aktiver og samlede passiver i en institutionel enhed eller sektor. Saldoposter er i 
sig selv relevante størrelser til måling af økonomiske resultater. Når de gøres op for 
økonomien som helhed, danner de betydningsfulde aggregater. 
2) Kontosystemet 
1.61. ENS er bygget op omkring et system af indbyrdes forbundne konti. 
Et komplet sæt af konti for institutionelle enheder og sektorer består af konti for løbende 
transaktioner, akkumulationskonti og statuskonti. 
-27 
Kontiene for løbende transaktioner vedrører produktion, indkomstdannelse, 
indkomstfordeling og -omfordeling samt anvendelse af indkomsten til konsum. 
Akkumulationskontiene registrerer ændringer i aktiver og passiver og ændringer i 
nettoformue (dvs. for hver institutionel enhed eller gruppe af enheder forskellen mellem 
dens aktiver og passiver. Statuskonti viser beholdningen af aktiver samt nettoformue. 
1.62. Det er ikke muligt at opstille et komplet sæt af konti, herunder også statuskonti, for 
lokale faglige enheder, eftersom disse enheder ikke selvstændigt kan eje varer og aktiver 
eller modtage og betale indkomst. Kontosystemet for lokale faglige enheder og erhverv 
omfatter kun de første konti for løbende transaktioner: produktionskontoen og 
indkomstdannelseskontoen, hvis saldo er overskud af produktion. 
3) Konto for varer og tjenester 
1.63. Kontoen for varer og tjenester viser for økonomien som helhed eller for produktgrupper 
den samlede tilgang (produktion og import) og anvendelse af varer og tjenester (forbrug i 
produktionen, konsum, lagerændringer, faste bruttoinvesteringer, anskaffelser minus 
afhændelser af værdigenstande, eksport) 
4) Konti for udlandet 
1.64. Konti for udlandet dækker transaktioner mellem hjemmehørende og ikke-hjemmehørende 
institutionelle enheder og eventuelt de tilhørende aktiv- og passivbeholdninger. 
Da udlandet i kontosystemet kan sidestilles med en institutionel sektor, er udlandets konti 
opstillet ud fra udlandets synspunkt. En tilgang for udlandet er en anvendelse for den 
samlede økonomi og omvendt. Hvis en saldopost er positiv, svarer det til et overskud for 
udlandet og et underskud for landet og omvendt, hvis saldoposten er negativ. 
5) Saldoposter 
1.65. En saldopost er en bogføringsteknisk størrelse, der fremkommer ved at trække summen 
af posterne på den ene side af kontoen fra summen af poster på den anden. Den kan ikke 
opgøres uden de andre poster; da det er en afledt størrelse, afspejler den de generelle 
bogføringsregler, der er anvendt ved hver enkelt postering på de to sider af kontoen. 
Saldoposter har ikke blot til formål at fa kontoen til at balancere. De indeholder 
væsentlige informationer og er nogle af de vigtigste poster på kontiene, hvilket ses af 
følgende eksempler på saldoposter: værditilvækst, overskud af produktion, disponibel 
indkomst, opsparing, fordringserhvervelse, netto, nettoformue. 
6) Aggregater 
1.66. Aggregater er sammensatte tal, som viser resultaterne af den samlede økonomis 
aktiviteter set fra forskellige synsvinkler, produktion, værditilvækst, disponibel indkomst, 
konsum, opsparing, investering mv. Selv om beregningen af aggregater hverken er det 
eneste formål eller hovedformålet i ENS, anerkendes deres betydning som summariske 
indikatorer og nøglestørrelser til brug for makroøkonomiske analyser og tidsmæssige og 
geografiske sammenligninger. 
28 
Der skelnes mellem to typer aggregater: 
aggregater, som har direkte relation til transaktioner i systemet, såsom produktion af 
varer og tjenester, faktisk konsum, faste bruttoinvesteringer, aflønning af ansatte mv. 
aggregater, som er saldoposter på kontiene, såsom bruttonationalproduktet i 
markedspriser (BNP), den samlede økonomis overskud af produktionen, 
nationalindkomst, disponibel nationalindkomst, opsparing, løbende saldo over for 
udlandet, den samlede økonomis nettoformue. 
1.67. Mange af tallene i nationalregnskabet kan anvendes til yderligere formål, hvis de udregnes 
per capita. En del aggregater såsom BNP, nationalindkomst og husholdningernes 
konsum, sættes i relation til befolkningstallet (den hjemmehørende befolkning). Når man 
skal opdele kontiene eller dele af husholdningssektorens konti i delsektorer, skal man 
tillige råde over oplysninger om antallet af husholdninger og antallet af personer i hver 
delsektor12 
D) INPUT-OUTPUT TABELLER13 
1.68. Input-outputsystemet består af tilgangs- og anvendelsestabeller fordelt på erhverv, 
tabeller som forbinder tilgangs- og anvendelsestabellerne med sektorregnskaberne og 
input-output tabeller fordelt på homogene brancher (produkter). 
1.69. Tilgangs- og anvendelsestabeller er matricer (rækker med produkter, søjler med erhverv), 
der viser tilgangen af varer og tjenester fra hjemmehørende erhverv og import, og 
hvordan tilgangen fordeles mellem forbrug i produktionen og konsum, samt eksport. 
Tabellerne viser også produktionsomkostningernes struktur og den indkomst, der dannes 
ved produktionen, ligesom de for hver branche viser de registrerede strømme på kontoen 
for varer og tjenester og på kontiene for løbende transaktioner for hvert erhverv. 
Tilgangs- og anvendelsestabellerne er den generelle ramme for alle tabeller opstillet efter 
erhverv og/eller efter produkt, dvs. data over arbejdskraftimput, faste bruttoinvesteringer, 
faste aktiver, detaljerede prisindeks - altså en detaljeret beskrivelse af 
omkostningsstruktur, indkomstdannelse, beskæftigelse, arbejdskraftens produktivitet, 
kapitalintensitet. 
1.70. Man kan sammenkæde tilgangs- og anvendelsestabellerne med sektorkontiene ved at 
krydsklassificere produktion, forbrug i produktionen, og værditilvækstkomponenterne 
efter sektor og erhverv. 
1.71. Input-outputtabeller af typen produkt/produkt er forskellige fra tilgangs- og 
anvendelsestabellerne inddelt i erhverv, eftersom der benyttes produktklassificering i både 
rækker og søjler. 
12 
.., Se kapitel XI, "Befolkning og forbrug af arbejdskraft". 
Se kapitel IX, "Input-outputsyslemet". 
29-

KAPITEL II 
ENHEDER OG DERES GRUPPERING 
-3* -31 
2.01. Et lands økonomi er resultatet af aktiviteterne i et meget stort antal enheder, som udfører 
mange forskelligartede transaktioner inden for produktion, finansiering, forsikring, 
omfordeling og forbrug. 
2.02. De enheder og grupperinger af enheder, som anvendes i nationalregnskabet, skal defineres 
under henvisning til den type af økonomisk analyse, de er beregnet til, og ikke ud fra de 
typer af enheder, der normalt anvendes i statistiske undersøgelser. Sidstnævnte enheder 
(foretagender, holdingselskaber, faglige enheder, lokale enheder, offentlige 
forvaltningsenheder, non-profit institutioner, husholdninger osv.) er undertiden ikke 
hensigtsmæssige til brug inden for nationalregnskabet, idet de normalt er baseret på 
traditionelle kriterier af juridisk, administrativ eller regnskabsmæssig art. 
Statistikere bør tage hensyn til de definitioner af enheder, der anvendes i ENS, med henblik 
på at sikre, at alle de oplysninger, der er nødvendige for at kompilere data baseret på de 
analyseenheder, der anvendes i ENS, gradvist indarbejdes i de undersøgelser, hvor faktiske 
data indsamles. 
2.03. Et kendetegn ved systemet er brugen af tre typer af enheder svarende til to meget 
forskellige måder at opdele økonomien på. For at kunne analysere produktionsprocessen er 
det væsentligt at vælge enheder, der kan belyse sammenhænge af teknisk-økonomisk art; 
for at kunne analysere strømme, der påvirker indkomst, kapital- og finanstransaktioner 
samt statuskonti, er det vigtigt at vælge enheder, der gør det muligt at undersøge 
adfærdsmæssige forhold mellem økonomiske beslutningstagere. 
Med udgangspunkt i disse to mål defineres senere i dette kapitel institutionelle enheder, 
som er velegnede til analyse af økonomisk adfærd, samt lokale faglige enheder og 
homogene produktionsenheder, som er velegnede til en analyse af teknisk-økonomiske 
sammenhænge. I praksis dannes de tre typer af enheder ved at kombinere eller underopdele 
basisenhederne fra statistiske undersøgelser, og undertiden kan de overtages direkte fra de 
statistiske undersøgelser. Før der gives en nøjagtig definition af de tre typer af enheder, der 
anvendes i ENS, er det nødvendigt at afgrænse den nationale økonomi. 
AFGRÆNSNING AF DEN NATIONALE ØKONOMI 
2.04. De enheder - det være sig institutionelle enheder, lokale faglige enheder eller homogene 
produktionsenheder - som udgør et lands økonomi, og hvis transaktioner registreres i ENS, 
er de enheder, hvis økonomiske interessetyngdepunkt er placeret inden for det pågældende 
lands økonomiske område. Disse enheder, kaldet hjemmehørende enheder, kan, men skal 
ikke have det pågældende lands nationalitet, kan, men skal ikke være en juridisk person og 
kan, men skal ikke være til stede på det pågældende lands økonomiske område på det 
tidspunkt, hvor transaktionen gennemføres. Efter at have foretaget denne afgrænsning af 
den nationale økonomi ved hjælp af de hjemmehørende enheder er det nødvendigt at 
definere betydningen af begreberne økonomisk område og økonomisk 
interessetyngdepunkt. 
-32 
2.05. Ved det økonomiske område forstås: 
a) det geografiske område, der administreres af det offentlige, inden for hvilket 
personer, varer, tjenester og kapital bevæger sig frit 
b) toldfri områder, herunder toldfri lagre og fabrikker under toldopsyn 
c) det nationale luftrum, territorialfarvande og den del af kontinentalsoklen, der ligger 
i det internationale farvand, som er under landets overhøjhed.1 
d) territoriale enklaver (dvs. geografiske områder beliggende i udlandet, og som i 
henhold til internationale traktater eller aftaler mellem stater anvendes af landets 
offentlige myndigheder (ambassader, konsulater, militærbaser, videnskabelige baser 
osv.)) 
e) forekomster af olie, naturgas osv. i internationalt farvand uden for landets 
kontinentalsokkel, som udnyttes af enheder, der er hjemmehørende på landets 
område som defineret i ovenstående underafsnit. 
2.06. Det økonomiske område omfatter ikke eksterritoriale enklaver (dvs. dele af landets eget 
geografiske område, som bruges af andre landes offentlige myndigheder, af Den 
Europæiske Unions institutioner eller af internationale organisationer i henhold til 
internationale traktater eller aftaler mellem stater2). 
2.07. Begrebet økonomisk interessetyngdepunkt angiver, at der findes en placering inden for det 
økonomiske område, på eller ud fra hvilken en enhed udøver og har til hensigt fortsat at 
udøve økonomiske aktiviteter og transaktioner i betydeligt omfang, enten tidsubegrænset 
eller over en længere, tidsbegrænset periode (et år eller mere). Det følger heraf, at en 
enhed, der udfører sådanne transaktioner på flere landes økonomiske områder, betragtes 
som havende et økonomisk interessetyngdepunkt i hvert af disse lande. 
Ejendomsret til jord og bygninger inden for det økonomiske område betragtes som 
tilstrækkeligt til, at ejeren har et økonomisk interessetyngdepunkt i området. 
2.08. På grundlag af disse definitioner kan enheder, der anses for hjemmehørende i et givet land, 
opdeles i følgende grupper: 
a) enheder, hvis hovedaktivitet er produktion, finansiering, forsikring eller 
omfordeling, for så vidt angår alle deres transaktioner, undtagen transaktioner 
vedrørende ejendomsret til jord jord og bygninger 
b) enheder, hvis hovedaktivitet er forbrug3, for så vidt angår alle deres transaktioner, 
undtagen transaktioner vedrørende ejendomsret til jord og bygninger 
c) alle enheder i deres egenskab af ejere af jord eller bygninger med undtagelse af 
ejere af eksterritoriale enklaver, der udgør en del af andre landes økonomiske 
område, eller som er stater sui generis (se 2.06). 
Fiskefartøjer, andre skibe, flydende platforme og luflfartojer behandles i ENS som all andet mobilt udstyr, hvad enten de ejes og/cllcr 
drives af hjemmehørende enheder i landet eller ejes af ikke-hjemmehørende og drives af hjemmehørende enheder. Transaktioner 
vedrorende ejendomsret (faste bruttoinvesteringer) og brug (udlejning, forsikring osv.) af denne type udstyr henregnes til økonomien i del 
land, hvor henholdsvis ejeren og/cllcr operatøren er hjemmehørende. Finansiel leasing betragtes som en overdragelse af ejendomsretten. 
Områder, der anvendes af Den Europæiske Unions institutioner og internationale organisationer, betragtes således som stater sui genens. 
Sådanne stater er kendetegnet ved, at de eneste hjemmehørende enheder er institutionerne selv (se 2.10 e). 
Forbrug er ikke husholdningernes eneste mulige aktivitet. Husholdninger kan som erhvervsdrivende udøve enhver form for økonomisk 
aktivitet. 
-33-
2.09. For enheder, hvis hovedaktivitet er produktion, finansiering, forsikring eller omfordeling, 
for så vidt angår alle deres transaktioner, undtagen transaktioner vedrørende ejendomsret 
til jord og bygninger, skelnes der mellem to tilfælde: 
a) aktiviteter, der udelukkende udøves på landets økonomiske område: enheder, der 
udøver sådanne aktiviteter, er hjemmehørende enheder i det pågældende land 
b) aktiviteter, der udøves i et år eller derover, i flere landes økonomiske områder: kun 
den del af enheden, der har et økonomisk interessetyngdepunkt på landets 
økonomiske område, anses for at være en hjemmehørende enhed. Der kan være tale 
om: 
enten en institutionel hjemmehørende enhed (se 2.12), hvor de aktiviteter, 
der udøves i mere end et år i udlandet, er udskilt og behandles separat4 
eller en fiktiv hjemmehørende enhed (se 2.15), for så vidt angår den 
aktivitet, der udøves i landet i mere end et år af en enhed, der er 
hjemmehørende i et andet land. 
2.10. For enheder, hvis hovedaktivitet er forbrug, bortset fra i deres egenskab af ejere af jord og 
bygninger, betragtes husholdninger, der har et økonomisk interessetyngdepunkt i landet, 
som hjemmehørende enheder, selv om de tager til udlandet i kortere perioder (mindre end 
et år). Disse omfatter navnlig følgende grupper: 
a) grænsearbejdere, dvs. personer, som dagligt krydser grænsen for at arbejde i et 
naboland 
b) sæsonarbejdere, dvs. personer, som forlader landet i adskillige måneder, men i 
mindre end et år, for at arbejde i et andet land inden for sektorer, hvor der findes et 
midlertidigt behov for ekstra arbejdskraft 
c) turister, patienter, studerende5, embedsmænd på tjenesterejse, forretningsfolk, 
sælgere, kunstnere, og besætningsmedlemmer, som rejser i udlandet 
d) lokalt ansatte, der arbejder i udenlandske regeringers eksterritoriale enklaver 
e) ansatte ved Den Europæiske Unions institutioner samt ved internationale civile eller 
militære organisationer, som har hovedkvarter i eksterritoriale enklaver 
f) officielle repræsentanter, civile eller militære, for landets regering (herunder disses 
husholdninger), der er bosat i territoriale enklaver. 
2.11. Alle enheder i deres egenskab af ejere af jord og/eller bygninger, som udgør en del af det 
økonomiske område, betragtes som hjemmehørende enheder eller fiktive hjemmehørende 
enheder (se 2.15) i det land, hvor jorden eller bygningerne er beliggende. 
Kun i tilfælde, hvor denne aktivitet udøves i mindre end et år, skal den ikke adskilles fra den producerende institutionelle enheds 
aktiviteter. Dette kan også være tilfældet, når den pågældende aktivitet, selv om den udøves i et år eller derover, er af et ubetydeligt 
omfang og under alle omstændigheder, når den består i at installere udstyr i udlandet. Men en enhed, der er hjemmehørende i et andet 
land, og som udfører byggeaktiviteter i det pågældende land i mindre end et år, betragtes som havende sit økonomiske 
interessetyngdepunkt i landets økonomiske område, hvis resultatet af byggeaktiviteten udgør faste bruttoinvesteringer. En sådan enhed 
skal derfor behandles som en fiktiv hjemmehørende enhed. 
Studerende betragtes altid som hjemmehørende, uanset varigheden af deres studier i udlandet. 
34 
DE INSTITUTIONELLE ENHEDER 
2.12. Definition: En institutionel enhed er et grundlæggende økonomisk beslutningscenter, 
der kendetegnes ved ensartet adfærd og fri beslutningsret i udøvelsen af 
dets hovedfunktion. En hjemmehørende enhed betragtes som en 
institutionel enhed, hvis den har fri beslutningsret, hvad angår dens 
hovedfunktion og enten fører et fuldstændigt regnskab eller det i givet fald 
ville være muligt og hensigtsmæssigt, både ud fra et økonomisk og juridisk 
synspunkt, at udarbejde et fuldstændigt regnskab. 
For at en enhed kan siges at have fuld beslutningsret, hvad angår dens 
hovedfunktion, skal den: 
* have ret til at eje varer eller aktiver for egen regning; enheden vil derfor 
kunne overdrage og fa overdraget ejendomsretten til varer eller aktiver i 
transaktioner med andre institutionelle enheder, 
* være i stand til at træffe økonomiske beslutninger og udøve økonomiske 
aktiviteter, som den selv har det direkte juridiske ansvar for, 
* være i stand til at stifte gæld på egne vegne, påtage sig andre eller 
yderligere forpligtelser samt at indgå aftaler. 
For at en enhed kan siges at føre et fuldstændigt regnskab, skal den foretage en 
regnskabsmæssig registrering af alle økonomiske og finansielle transaktioner, som 
har fundet sted i regnskabsperioden, samt opstille en statuskonto for aktiver og 
passiver. 
2.13. Nedenstående principper er gældende, hvor en enhed ikke klart opfylder begge kriterier for 
institutionelle enheder: 
a) husholdninger har altid fri beslutningsret, hvad angår deres hovedfunktion, og må 
således være institutionelle enheder, selv om de ikke fører et fuldstændigt regnskab 
b) enheder, der ikke fører et fuldstændigt regnskab, og hvor det ikke er muligt eller 
hensigtsmæssigt i givet fald at udarbejde et fuldstændigt regnskab, henregnes under 
de institutionelle enheder, i hvis regnskaber deres regnskaber indgår som et 
delregnskab 
c) enheder, som, selv om de fører et fuldstændigt regnskab, ikke har fri beslutningsret, 
hvad angår udøvelsen af deres hovedaktivitet, henregnes under de enheder, de er 
underlagt 
d) enheder, der falder ind under definitionen af en institutionel enhed, behandles som 
sådan, selv om de ikke offentliggør deres regnskaber 
-35-
e) enheder, der er en del af en gruppe af foretagender6, og som fører et fuldstændigt 
regnskab, betragtes som en institutionel enhed, selv om de har overdraget dele af 
deres frie beslutningsret til en central organisation (holdingselskabet) med ansvar 
for den overordnede ledelse af gruppen; selve holdingselskabet betragtes som en 
separat institutionel enhed uafhængig af de enheder, den styrer, med mindre b) 
finder anvendelse 
f) kvasi-selskaber fører et fuldstændigt regnskab og har ikke nogen uafhængig juridisk 
status. Deres økonomiske og finansielle adfærd er imidlertid forskellig fra deres 
ejeres og svarer til den, der kendetegner selskaber. De betragtes derfor som 
havende fri beslutningsret og som separate, institutionelle enheder. 
2.14. Holdingselskaber er institutionelle enheder, hvis hovedfunktion består i at kontrollere og 
lede et antal datterselskaber. 
2.15. Fiktive hjemmehørende enheder defineres på følgende måde: 
dele af ikke-hjemmehørende enheder, som har et økonomisk interessetyngdepunkt 
på landets økonomiske område (dvs. som i de fleste tilfælde foretager økonomiske 
transaktioner i et år eller derover, eller som udfører en byggeaktivitet i mindre end 
et år, hvis resultatet udgør faste bruttoinvesteringer); 
ikke-hjemmehørende enheder i deres egenskab af ejere af jord eller bygninger på 
landets økonomiske område, men kun hvad angår transaktioner vedrørende jord og 
bygninger. 
Fiktive hjemmehørende enheder behandles, selv om de kun fører delvise regnskaber og 
ikke altid har fri beslutningsret, som institutionelle enheder. 
2.16. Følgende enheder betragtes således som institutionelle enheder: 
enheder, som fører et fuldstændigt regnskab og har fri beslutningsret. 
a) private og offentlige selskaber 
b) andelsselskaber eller interessentskaber med status af selvstændige juridiske 
personer 
c) offentlige virksomheder, der i henhold til særlig lovgivning har status af 
selvstændige juridiske personer 
d) non-profit institutioner med status af selvstændige juridiske personer 
e) offentlige forvaltningsenheder 
enheder, der fører et fuldstændigt regnskab, og som betragtes som havende fri 
beslutningsret: 
f) kvasi-selskaber (se 2.13 f) 
enheder, som ikke nødvendigvis fører et fuldstændigt regnskab, men som pr. 
konvention betragtes som havende fri beslutningsret: 
g) husholdninger 
h) fiktive hjemmehørende enheder (se 2.15). 
Et foretagende udgør ikke en separat statistisk enhed i ENS 1995. I overensstemmelse med SNA anvendes betegnelsen "foretagende" 
(enterprise) om institutionelle enheder, der beskæftiger sig med produktion. 
36-
DE INSTITUTIONELLE SEKTORER 
2.17. Behovet for aggregering indebærer, at det er umuligt at betragte individuelle institutionelle 
enheder enkeltvis; disse må derfor kombineres i grupper med betegnelsen institutionelle 
sektorer eller blot sektorer, hvoraf nogle igen opdeles i delsektorer. 
I ENS skelnes der mellem følgende sektorer og delsektorer: 
Sektorer og delsektorer 
Ikke-finansielle selskaber S. 11 
Finansielle selskaber S. 12 
Centralbanken S. 121 
Andre monetære finansielle institutioner S. 122 
Andre kreditformidlere undtagen 
forsikringsselskaber og pensionskasser S. 123 
Finansielle hjælpeenheder S. 124 
Forsikringsselskaber og pensionskasser S. 125 Offentlige 
S.11001 
S. 12201 
S. 12301 
S. 12401 
S. 12501 Nationale 
private 
S. 11002 
S. 12202 
S. 12302 
S. 12402 
S. 12502 Udenlandsk 
kontrolle-
S. 11003 
S. 12203 
S. 12303 
S. 12403 
S. 12503 
Det offentlige S.13 
Centrale myndigheder 
Delstatsmyndigheder 
Lokale myndigheder 
Sociale kasser og fonde S.1311 
S.1312 
S.1313 
S.1314 
Husholdninger S.14 
Arbejdsgivere (inkl. selvstændige) S. 141 + S. 142 
Ansatte S. 143 
Modtagere af formueindkomster S. 1441 
Pensionsmodtagere S. 1442 
Modtagere af andre overførselsindkomster S. 1443 
Andre husholdninger S. 145 
Non-profit institutioner rettet mod 
husholdningerne S. 15 
Udlandet S.2 
Den Europæiske Union 
EU-medlemsstaterne 
EU-institutionerne 
Tredjelande og internationale 
organisationer S.21 
S.211 
S.212 
S.22 
37 
2.18. Hver af sektorerne og delsektorerne omfatter de institutionelle enheder, der har en 
ensartet økonomisk adfærd. 
De institutionelle enheder er grupperet i sektorer i henhold til deres hovedfunktion, som 
anses for at være repræsentativ for deres økonomiske adfærd; hvis enhedens 
hovedfunktion ikke fremgår umiddelbart, kan man udlede den af de vigtigste tilgange 
for den pågældende enhed. En sektor er opdelt i delsektorer i henhold til de kriterier, 
der er relevante for den pågældende sektor; dette gør det muligt at give en mere præcis 
beskrivelse af enhedernes økonomiske adfærd. 
I regnskaberne for sektorer og delsektorer registreres alle de pågældende institutionelle 
enheders aktiviteter, hvad enten der er tale om hovedaktiviteter eller biaktiviteter. 
Hver institutionel enhed kan kun høre ind under én sektor eller delsektor. 
2.19. Hvis enhedens hovedfunktion er produktion af varer og tjenester, er det for at kunne 
bestemme, hvilken sektor enheden hører ind under, nødvendigt først at sondre mellem, 
hvorvidt produktionen af varer og tjenester er: 
markedsmæssig produktion (P. 11) (se 3.17) 
produktion til egen endelig anvendelse (P.12) (se 3.22) eller 
anden ikke-markedsmæssig produktion (P. 13) (se 3.25). 
Institutionelle enheder, hvis produktion hovedsagelig er markedsmæssig7, klassificeres i 
sektorerne ikke-finansielle selskaber (S. 11), finansielle selskaber (S. 12) eller 
husholdninger (S. 14). 
Produktion til egen endelig anvendelse, som beholdes til eget konsum, kan kun udøves 
af husholdninger (se 3.23). Institutionelle enheder, hvis produktion hovedsagelig er 
produktion til egen endelig anvendelse, som beholdes til eget konsum8 klassificeres i 
sektoren husholdninger (S. 14). 
Institutionelle enheder, hvis produktion hovedsagelig er ikke-markedsmæssig9, 
klassificeres i sektorerne det offentlige (S. 13) eller non-profit institutioner rettet mod 
husholdningerne (S. 15). 
Markedsmæssig produktion er produktion hos producenter, hvis salg (eksklusive produktskatter) normalt dækker sW^rstedclen at deres 
produktionsomkostninger (se 3.27). 
De vigtigste eksempler på sådan produktion er boligtjenester produceret af ejere af egen bolig, landbrugsprodukter, som forbliver på 
bedriften, eller husholdningstjenester, som produceres ved ansættelse aflønnet personale (se 3.23). 
Anden ikke-markedsmæssig produktion omfatter produktion, der leveres gratis eller til økonomisk ubetydende priser til andre 
isntitutionelle enheder (se 3.25). 
38-
2.20. I følgende tabel vises de hovedfunktioner og de vigtigste tilgange, som kendetegner de 
enkelte sektorer: 
Sektor Former for økonomisk adfærd 
Hovedfunktion Vigtigste tilgange 
Ikke-finansielle selskaber Produktion af Indtægter fra salg af 
(se 2.21) (S. 11) markedsmæssige varer og markedsmæssig produktion 
ikke-finansielle tjenester 
Finansielle selskaber Kreditformidling, herunder Indtægter fra indgåede 
(S. 12) forsikring. forpligtelser, renter, 
Finansielle hjælpeaktiviteter provisioner, gebyrer, 
(se 2.32) kontraktmæssigt fastsatte 
præmier 
Det offentlige Produktion og levering af Obligatoriske afgifter pålagt 
(S. 13) ikke-markedsmæssig enheder i andre sektorer, 
produktion til kollektivt og som modtages direkte eller 
individuelt konsum samt indirekte 
transaktioner, der har til 
formål at omfordele 
(se 2.68) nationalindkomsten og 
nationalformuen 
Husholdninger Aflønning af ansatte, 
(S. 14) formueindkomst, 
overførsler fra andre 
i deres egenskab af Forbrug sektorer 
forbrugere 
i deres egenskab af Indtægter fra salg af 
erhvervsdrivende markedsmæssig produktion. 
Markedsmæssig produktion, imputerede indtægter fra 
(se 2.75) produktion af varer og ikke- produkter til eget konsum 
finansielle tjenester til eget 
konsum 
Non-profit institutioner Produktion og levering af Frivillige bidrag fra 
rettet mod husholdningerne ikke-markedsmæssig husholdninger i deres 
produktion til kollektivt og egenskab af forbrugere; 
(se 2.87) (S. 15) individuelt konsum formueindkomst 
39 
Udlandet (S.2) er en gruppering af institutionelle enheder (se 2.89), som ikke er kendetegnet ved 
nogen hovedfunktion eller vigtigste tilgange; grupperingen omfatter ikke-hjemmehørende 
institutionelle enheder, for så vidt disse foretager transaktioner med hjemmehørende institutionelle 
enheder. 
Ikke-finansielle selskaber (S. 11) 
2.21. Definition: Sektoren ikke-finansielle selskaber (S. 11) består af institutionelle enheder, 
hvis fordelingstransaktioner og finansielle transaktioner er adskilt fra deres 
ejeres, og som hovedsagelig beskæftiger sig med produktion af 
markedsmæssige varer og ikke-finansielle tjenester. Størstedelen af disse 
enheders produktion er markedsmæssig (se 2.19)10. 
2.22. Sektoren ikke-finansielle selskaber omfatter også ikke-finansielle kvasi-selskaber. 
2.23. Begrebet "ikke-finansielle selskaber" bruges om alle enheder med status af uafhængige 
juridiske personer, hvis hovedaktivitet er produktion af varer og ikke-finansielle tjenester 
til salg på markedet. 
Der er tale om følgende institutionelle enheder: 
a) private og offentlige selskaber, der hovedsagelig beskæftiger sig med produktion af 
markedsmæssige varer og ikke-finansielle tjenester 
b) andelsselskaber og interessentskaber med status af uafhængige juridiske personer, 
der hovedsagelig beskæftiger sig med produktion af markedsmæssige varer og 
ikke-finansielle tjenester 
c) offentlige foretagender, der i henhold til særlig lovgivning har status af selvstændige 
juridiske personer, og som hovedsagelig beskæftiger sig med produktion af 
markedsmæssige varer og ikke-finansielle tjenester 
d) non-profit institutioner eller sammenslutninger rettet mod ikke-finansielle selskaber, 
der har status af selvstændige juridiske personer, og som hovedsagelig beskæftiger 
sig med produktion af markedsmæssige varer og ikke-finansielle tjenester11 
e) holdingselskaber, der kontrollerer (se 2.26) en gruppe af selskaber, hvis 
hovedaktiviteten for gruppen af foretagender som sådan - målt på grundlag af 
værditilvækst - er produktion af markedsmæssige varer og ikke-finansielle tjenester 
f) private og offentlige kvasi-selskaber, der hovedsagelig beskæftiger sig med 
produktion af markedsmæssige varer og ikke-finansielle tjenester. 
2.24. Begrebet "ikke-finansielle kvasi-selskaber" bruges om alle enheder, der ikke har status af 
uafhængige juridiske personer, som hovedsagelig beskæftiger sig med produktion af 
markedsmæssige varer og ikke-finansielle tjenester, og som falder ind under definitionen 
for kvasi-selskaber (se 2.13 f). 
10 
Markedsregulerende organisationer, hvis eneste aktivitet eller hovedaktivitet er at opkøbe, oplagre og sælge landbrugsprodukter og andre 
.. fødevarer, klassificeres pr. konvention under S. 11 (se 2.69, fodnote 16). 
Herunder også institutioner, som finansieres gennem frivillige bidrag af skatte- og afgiftslignende art, som opkræves hos virksomheder af 
enheder, hvis hovedaktivitet består i at levere tjenesteydelser til gengæld. Disse bidrag betragtes som køb af markedsmæssige tjenester. 
40-
Kvasi-selskaber skal føre et fuldstændigt regnskab og drives som selskaber. De facto-
forholdet til ejeren svarer til det forhold, et selskab har til sine aktionærer. 
Ikke-finansielle kvasi-selskaber, som ejes af husholdninger, offentlige forvaltningsenheder 
eller private non-profit institutioner, grupperes således sammen med ikke-finansielle 
selskaber i sektoren ikke-finansielle selskaber. 
At virksomhederne fører et fuldstændigt regnskab, herunder opstiller statuskonti, er ikke 
tilstrækkeligt til, at de behandles som kvasi-selskaber. Derfor er interessentskaber og 
offentlige foretagender, der ikke falder ind under 2.23 a), b), O og f) samt 
enkeltmandsvirksomheder - selv om de fører et fuldstændigt regnskab - normalt ikke 
separate institutionelle enheder, eftersom de ikke har fri beslutningsret, idet de ledes af de 
husholdninger, non-profit institutioner eller regeringer, der ejer dem. 
2.25. Sektoren ikke-finansielle selskaber omfatter ligeledes fiktive hjemmehørende enheder (se 
2.15), som pr. konvention behandles som kvasi-selskaber. 
2.26. Kontrol over et selskab defineres som muligheden for at fastlægge selskabets overordnede 
politik, om nødvendigt ved at udpege passende direktører. 
En enkelt institutionel enhed, et andet selskab, eller en husholdning eller en offentlig 
forvaltningsenhed har kontrol over et selskab, når den pågældende enhed ejer mere end 
halvdelen af aktierne med stemmeret eller på anden måde kontrollerer mere end halvdelen 
af aktionærernes stemmer. En regering kan endvidere have kontrollen over et selskab som 
følge af en særlig lov eller bestemmelse, hvori regeringen bemyndiges til at fastlægge 
selskabets politik eller til at udpege direktørerne. 
For at have kontrol over mere end halvdelen af aktionærernes stemmer behøver en 
institutionel enhed ikke selv at eje nogen af aktierne med stemmeret. Selskab C kan være 
datterselskab til et andet selskab B, hvor et tredje selskab A ejer hovedparten af aktier med 
stemmeret. 
Selskab C betragtes som et datterselskab til selskab B, når: selskab B enten kontrollerer 
mere end halvdelen af aktionærernes stemmer i selskab C, eller er aktionær i C med ret til 
at udpege eller afsætte et flertal af direktørerne i C. 
2.27. Sektoren ikke-finansielle selskaber er opdelt i tre delsektorer: 
offentlige ikke-finansielle selskaber (S. 11001) 
nationale private ikke-finansielle selskaber (S. 11002) 
udenlandsk kontrollerede ikke-finansielle selskaber (S. 11003). 
Delsektor: Offentlige ikke-finansielle selskaber (S. 11001) 
2.28. Definition: Delsektoren offentlige ikke-finansielle selskaber består af alle ikke-
finansielle selskaber og kvasi-selskaber, der kontrolleres (se 2.26) af 
offentlige forvaltningsenheder. 
2.29. Offentlige kvasi-selskaber er kvasi-selskaber, der ejes direkte af offentlige 
forvaltningsenheder. 
41 
Delsektor: Nationale private ikke-finansielle selskaber (S. 11002) 
2.30. Definition: Delsektoren nationale private ikke-finansielle selskaber består af alle ikke-
finansielle selskaber og kvasi-selskaber, der ikke kontrolleres af offentlige 
eller ikke-hjemmehørende institutionelle enheder. Denne delsektor omfatter 
alle non-profit institutioner, der hører ind under sektoren ikke-finansielle 
selskaber (se 2.23d). 
Denne delsektor omfatter også selskaber og kvasi-selskaber, der er genstand for direkte 
udenlandske investeringer (se 4.65), og som ikke hører under delsektoren udenlandsk 
kontrollerede ikke-finansielle selskaber (S. 11003). 
Delsektor: Udenlandsk kontrollerede ikke-finansielle selskaber (S. 11003) 
2.31. Definition: Delsektoren udenlandsk kontrollerede ikke-finansielle selskaber består af 
alle ikke-finansielle selskaber og kvasi-selskaber, der kontrolleres (se 2.26) 
af ikke-hjemmehørende institutionelle enheder. 
Denne delsektor omfatter: 
alle datterselskaber af ikke-hjemmehørende selskaber; 
alle selskaber, som kontrolleres af en ikke-hjemmehørende institutionel enhed, der 
ikke udgør et selskab i sig selv: for eksempel et selskab, der kontrolleres af en 
udenlandsk regering; den omfatter også selskaber, der kontrolleres af en gruppe af 
ikke-hjemmehørende enheder, der handler i fællesskab; 
alle filialer eller andre ikke-registrerede afdelinger af ikke-hjemmehørende selskaber 
eller ikke-registrerede virksomheder, som er fiktive hjemmehørende enheder, der 
skal behandles som ikke-finansielle kvasi-selskaber (se 2.25). 
Finansielle selskaber (S.12) 
2.32. Definition: Sektoren finansielle selskaber (S.12) består af alle selskaber og kvasi-
selskaber, der hovedsagelig beskæftiger sig med kreditformidling 
(kreditformidlere) og/eller i finansielle hjælpeaktiviteter (finansielle 
hjælpeenheder)12. 
Kreditformidling er den aktivitet, hvor en institutionel enhed erhverver 
finansielle aktiver og samtidig indgår forpligtelser (se 2.34) for egen regning 
(se 2.33) ved at foretage finansielle transaktioner på markedet (se 2.37, 
2.38). Kreditformidleres aktiver og passiver har forskellige kendetegn, 
herunder at midlerne ændres eller sammensættes ud fra løbetid, omfang, 
risiko og lignende under kreditformidlingsprocessen. 
Finansielle hjælpeaktiviteter er aktiviteter, der, uden selv at være 
kreditformidling, er nært forbundet med denne aktivitet (se 2.39). 
12 Sektor S.12 omfatter pr. konvention også holdingselskaber, som kun kontrollerer og leder en gruppe af datterselskaber, der hovedsagelig 
beskæftiger sig med kreditformidling og/eller finansielle hjælpcaktiviteter (se 2.43) samt non-profit institutioner med status af uafhængige 
juridiske personer rettet mod finansielle selskaber (se 2.44). 
-42 
2.33. Kreditformidling består i at overføre midler mellem på den ene side en tredjemand med 
overskud og på den anden side en tredjemand, der mangler midler. En kreditformidler 
fungerer ikke blot som befuldmægtiget for disse andre institutionelle enheder, men tager 
selv en risiko ved at erhverve finansielle aktiver og indgå forpligtelser for egen regning. 
2.34. Kreditformidling kan omfatte alle typer af passiver, med undtagelse af kategorien andre 
forfaldne, ikke-betalte mellemværender (AF.7). 
De finansielle aktiver, der indgår i kreditformidling, kan være af alle kategorier, undtagen 
kategorien forsikringstekniske reserver (AF.6), men inklusive kategoris.. Wre forfaldne, 
ikke-betalte mellemværender (factoring). Desuden kan kreditformidlere investere deres 
midler i ikke-finansielle aktiver, herunder fast ejendom. For at blive betragtet som 
kreditformidler skal et selskab imidlertid endvidere indgå forpligtelser på finansmarkederne 
og omdanne midler. Derfor omfatter denne kategori ikke selskaber, der udøver virksomhed 
i forbindelse med fast ejendom (NACE underafdeling 70). 
2.35. Forsikringsselskabers og pensionsfondes hovedfunktion består i en gensidig fordeling af 
beskyttelse mod risici. Disse institutioners vigtigste passiver er forsikringstekniske reserver 
(AF.6). Disse reserver har deres modstykke i investeringer, som foretages af 
forsikringsselskaberne og pensionsfondene, som derfor fungerer som kreditformidlere. 
2.36. Investeringsforeninger indgår navnlig forpligtelser gennem udstedelse af andele i 
investeringsforeninger (AF.52). De omdanner disse midler ved at erhverve finansielle 
aktiver og/eller fast ejendom. Derfor klassificeres investeringsforeninger som 
kreditformidlere. Som det er tilfældet for andre selskaber, vil enhver ændring i værdien af 
de aktiver og passiver, som ikke udgøres af deres egne andele, blive afspejlet i 
egenkapitalen (se 7.05). Eftersom egenkapitalen normalt svarer til værdien af 
investeringsforeningens andele, vil enhver ændring i værdien af foreningens aktiver og 
passiver blive afspejlet i disse andeles markedsværdi. Investeringsforeninger, der investerer 
i finansielle aktiver og/eller fast ejendom, klassificeres derfor under kreditformidling. 
Investeringsforeninger, der udelukkende investerer i fast ejendom, betragtes også som 
kreditformidlere. 
2.37. Kreditformidling er normalt begrænset til finansielle transaktioner på markedet. Med andre 
ord skal erhvervelse af aktiver og indgåelse af forpligtelser ske over for offentligheden eller 
med bestemte og forholdsvis store udsnit af denne. Når aktiviteten er begrænset til mindre 
grupper af personer eller familier, er der normalt ikke tale om kreditformidling. 
Kreditformidling omfatter navnlig ikke institutionelle enheder, der yder finansielle tjenester 
til en koncern. Disse institutionelle enheder henregnes til en bestemt sektor i henhold til 
koncernens hovedaktivitet inden for det økonomiske område. I tilfælde, hvor den 
institutionelle enhed, der yder de pågældende finansielle tjenester, er underlagt et 
finanstilsyn, klassificeres den pr. konvention i sektoren finansielle selskaber. 
-43 
2.38. Der kan findes undtagelser fra den generelle regel om, at kreditformidling omfatter 
finansielle transaktioner på markedet. Eksempler herpå er kommunale låne- og sparebanker 
med en meget nær tilknytning til den pågældende kommune, eller finansielle 
leasingselskaber, der er underlagt en moderkoncern i forbindelse med erhvervelse eller 
investering af midler. Disse enheders udlåns- eller indlånsaktiviteter skal imidlertid være 
uafhængige af henholdsvis den pågældende kommune eller moderkoncernen, for at 
enhederne kan klassificeres som kreditformidlere. 
2.39. Finansielle hjælpeaktiviteter omfatter hjælpeaktiviteter i forbindelse med gennemførelse af 
transaktioner i finansielle aktiver eller passiver eller omdannelsen eller sammensætningen af 
midlerne. Finansielle hjælpeenheder løber ikke selv nogen risiko gennem erhvervelse af 
aktiver eller indgåelse af forpligtelser. De letter kun kreditformidlingen. 
2.40. Sektoren finansielle selskaber (S.12) omfatter følgende institutionelle enheder: 
a) private eller offentlige selskaber, der hovedsagelig beskæftiger sig med 
kreditformidling og/eller finansielle hjælpeaktiviteter; 
b) andelsselskaber og interessentskaber med status af uafhængige juridiske personer, 
der hovedsagelig beskæftiger sig med kreditformidling og/eller finansielle 
hjælpeaktiviteter 
c) offentlige foretagender, der i henhold til særlig lovgivning har status af selvstændige 
juridiske personer, og som hovedsagelig beskæftiger sig med kreditformidling 
og/eller finansielle hjælpeaktiviteter 
d) non-profit institutioner, der har status af selvstændige juridiske personer, og som 
hovedsagelig beskæftiger sig med kreditformidling og/eller finansielle 
hjælpeaktiviteter, eller som leverer tjenester til finansielle selskaber 
e) holdingselskaber (se 2.14), hvis hovedaktiviteten for gruppen af datterselskaber 
som sådan inden for det økonomiske område er kreditformidling og/eller finansielle 
hjælpeaktiviteter 
f) ikke-registrerede investeringsforeninger med investeringsporteføljer, der ejes af 
medlemmerne, og som normalt administreres af andre finansielle selskaber. Disse 
investeringsforeninger er pr. konvention institutionelle enheder, som er adskilt fra 
det administrerende finansielle selskab; 
g) finansielle kvasi-selskaber: 
ikke-registrerede enheder, der hovedsagelig beskæftiger sig med 
kreditformidling, og som er underlagt regulering og tilsyn (i de fleste 
tilfælde henregnet til delsektoren andre monetære finansielle selskaber eller 
delsektoren forsikringsselskaber og pensionskasser) betragtes som havende 
fri beslutningsret og selvstændig ledelse uafhængigt af deres ejere. Deres 
økonomiske og finansielle adfærd svarer til finansielle selskabers. De 
behandles derfor som separate institutionelle enheder. Eksempler herpå er 
filialer af ikke-hjemmehørende finansielle selskaber; 
andre ikke-registrerede enheder, der hovedsagelig beskæftiger sig med 
kreditformidling, men som ikke er underlagt regulering og tilsyn, betragtes 
kun som finansielle kvasi-selskaber, hvis de opfylder kriterierne for kvasi-
selskaber (se 2.13 f); 
44-
ikke-registrerede enheder, der hovedsagelig beskæftiger sig med finansielle 
aktiviteter, betragtes kun som finansielle kvasi-selskaber, hvis de opfylder 
kriterierne for kvasi-selskaber (se 2.13 f). 
2.41. Sektoren finansielle selskaber er opdelt i fem delsektorer: 
Centralbanken (S. 121); 
Andre monetære finansielle selskaber (S. 122); 
Andre kreditformidlere undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser (S. 123); 
Finansielle hjælpeenheder (S. 124); 
Forsikringsselskaber og pensionskasser (S. 125). 
Delsektoren andre monetære finansielle selskaber betragtes som svarende til delsektoren 
andre deponeringsselskaber (other depository corporations) som defineret i 1993 SNA 
4.88-4.94. Mens definitionen af delsektoren andre monetære finansielle selskaber (se 2.48) 
skal dække de kreditformidlere, hvorigennem virkningerne af centralbankens monetære 
politik overføres til de andre enheder i økonomien, defineres delsektoren andre 
deponeringsselskaber i 1993 SNA med henvisning til pengemængdeaggregater i videste 
forstand. Taget under et svarer delsektor S. 121 og S. 122 til de monetære finansielle 
institutioner til statistiske formål, som er defineret af EMI (se 2.49). 
2.42. Med undtagelse af delsektor S. 121 kan hver af de enkelte delsektorer opdeles i: 
Offentlige finansielle selskaber; 
Nationale private finansielle selskaber; 
Udenlandsk kontrollerede finansielle selskaber. 
Kriterierne for denne underopdeling er de samme som for ikke-finansielle selskaber (se 
2.26-2.31). 
2.43. Holdingselskaber, som udelukkende kontrollerer og leder en gruppe af datterselskaber, der 
hovedsagelig beskæftiger sig med kreditformidling og/eller finansielle hjælpeaktiviteter, 
henregnes under delsektoren andre kreditformidlere undtagen forsikringsselskaber og 
pensionskasser (S.123)13. Holdingselskaber, som selv er finansielle selskaber, skal 
imidlertid henregnes under en bestemt delsektor i henhold til den finansielle hovedaktivitet. 
2.44. Non-profit institutioner med status af uafhængige juridiske personer, som leverer tjenester 
til finansielle selskaber, men som ikke beskæftiger sig med kreditformidling, henregnes 
under delsektoren finansielle hjælpeaktiviteter (S. 124). 
Delsektor: Centralbanken (S.121) 
2.45. Definition. Delsektoren centralbanken (S. 121) består af alle finansielle selskaber og 
kvasi-selskaber, hvis hovedfunktion består i at udstede penge, opretholde 
den indenlandske og udenlandske værdi af den nationale valuta samt at 
opbevare alle landets internationale reserver eller en del heraf. 
13 
Klassificeringen af holdingselskaber i sektoren finansielle selskaber er en afvigelse fra 1993 SNA 4.100 og har til formål at skabe 
overensstemmelse med KMI-dcfinitionen af monetære finansielle institutioner til statistiske formål og med de officielle statistikker for 
forsikringsselskaber 
-45-
2.46. Delsektor S. 121 omfatter følgende kreditformidlere: 
a) den nationale centralbank, også hvor den indgår i Det Europæiske System af 
Centralbanker; 
b) centrale monetære organer hovedsagelig i offentligt regi (f.eks. organer, der 
forvalter veksling af valuta eller udsteder penge), som fører et fuldstændigt 
regnskab og har fri beslutningsret i forhold til centralregeringen. Disse aktiviteter 
udøves for det meste enten inden for centralregeringen eller inden for 
centralbanken. I disse tilfælde er der ikke tale om nogen selvstændig institutionel 
enhed. 
2.47. Delsektor S. 121 omfatter ikke agenturer og organer (bortset fra centralbanken), som 
regulerer eller fører tilsyn med finansielle selskaber eller finansmarkederne. Disse henregnes 
under delsektor S. 124 (se 2.58g).14 
Delsektor: Andre monetære finansielle institutioner (S.122) 
2.48. Definition: Delsektoren andre monetære finansielle institutioner (S.122) omfatter alle 
finansielle selskaber og kvasi-selskaber - med undtagelse af enheder 
klassificeret under delsektoren centralbanken - der hovedsagelig beskæftiger 
sig med kreditformidling, og hvis aktiviteter består i at modtage indlån 
og/eller indlånslignende indskud fra andre institutionelle enheder end 
monetære finansielle institutioner, og som for egen regning yder lån og/eller 
foretager investeringer i værdipapirer. 
2.49. De monetære finansielle institutioner (MFI'er) omfatter delsektoren centralbanken (S.121) 
og delsektoren andre monetære finansielle institutioner (S. 122) og svarer til de monetære 
finansielle institutioner, som EMI har oprettet til statistiske formål (se 2.41). 
2.50. MFI'er kan ikke uden videre benævnes "banker", for de kan eventuelt omfatte nogle 
finansielle selskaber, som ikke kan kalde sig banker, og nogle, som måske ikke må kalde 
sig banker i visse lande, mens andre finansielle selskaber, der betegner sig selv som banker, 
måske slet ikke er MFI'er. Generelt henregnes følgende kreditformidlere under delsektor 
S.122: 
a) forretningsbanker, 'universal'-banker og andre ikke-specialiserede banker; 
b) sparekasser (herunder investeringsbanker, sparebanker og byggespareforeninger); 
c) postgiroinstitutioner, postbanker, girobanker; 
d) lånekasser, herunder landbrugslånekasser; 
e) andelskasser, andelslånekasser o.l.; 
f) specialiserede banker (f.eks. erhvervsbanker, emissionskonsortier, private banker). 
14 Dette er en afvigelse fra 1993 SNA 4.86 og 4.101 for at skabe overensstemmelse med EM I-definitionen af monelære finansielle 
institutioner til statistiske formål. 
46-
2.51. Følgende kreditformidlere kan også klassificeres i delsektor S.122, når deres aktivitet 
består i fra offentligheden at modtage midler, der skal tilbagebetales, enten i form af indlån 
eller under andre former, såsom løbende udstedelse af obligationer og andre tilsvarende 
værdipapirer. Ellers skal de klassificeres i delsektor S. 123: 
a) selskaber, der formidler lån mod pant i fast ejendom (realkreditinstitutioner som 
f.eks. kreditforeninger, hypotekbanker o.l.); 
b) investeringsforeninger, investeringsselskaber og andre former for kollektiv 
investering; 
c) kommunale lånekasser. 
2.52. Delsektor S.122 omfatter ikke: 
holdingselskaber, der udelukkende kontrollerer og leder en gruppeaf 
datterselskaber hovedsagelig bestående af andre monetære finansielle institutioner, 
men som ikke selv tilhører delsektoren andre monetære finansielle institutioner. 
Sådanne holdingselskaber klassificeres i delsektor S. 123 (se 2.43). 
non-profit institutioner med status af uafhængige juridiske personer, som leverer 
tjenester til andre monetære finansielle institutioner, men som ikke foretager 
kreditformidling. Disse klassificeres i delsektor S. 124 (se 2.44). 
Delsektor: Andre kreditformidlere, undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser (S.123) 
2.53. Definition: Delsektoren andre kreditformidlere undtagen forsikringsselskaber og 
pensionskasser (S.123) omfatter alle finansielle selskaber og kvasi-
selskaber, der hovedsagelig beskæftiger sig med kreditformidling ved at 
indgå forpligtelser, undtagen i form af penge, indlån og/eller indlånslignende 
indskud fra andre institutionelle enheder end monetære finansielle selskaber, 
eller forsikringstekniske reserver. 
2.54. Delsektor S.123 omfatter forskellige former for kreditformidlere, især dem, der 
hovedsagelig er beskæftiget med langfristet finansiering. I de fleste tilfælde er det den ofte 
lange løbetid, som adskiller disse fra delsektoren andre monetære finansielle institutioner. 
Eftersom der ikke er tale om passiver i form af forsikringstekniske reserver, er det muligt 
at afgrænse denne delsektor i forhold til delsektoren forsikringsselskaber og 
pensionskasser. 
2.55. Delsektor S.123 omfatter navnlig følgende finansielle selskaber og kvasi-selskaber, 
medmindre der er tale om MFI'er: 
a) selskaber, der beskæftiger sig med finansiel leasing; 
b) selskaber, der formidler afbetalingskreditter og finansiering til personlige eller 
erhvervsmæssige formål; 
c) selskaber, der beskæftiger sig med factoring; 
d) forhandlere af værdipapirer og derivativer (for egen regning); 
e) specialiserede finansielle selskaber, såsom venture- og udviklingsselskaber, 
eksport/importfinansieringsselskaber; 
f) kreditformidlende selskaber oprettet med henblik på at eje værdipapirbaserede 
aktiver; 
47-
g) kreditformidlere, der modtager indlån og/eller indlånslignende indskud udelukkende 
fra MFI'er; 
h) holdingselskaber, der udelukkende kontrollerer og leder en gruppe af 
datterselskaber, der hovedsagelig er beskæftiget med kreditformidling og/eller 
finansielle hjælpeaktiviteter, men som ikke selv er finansielle selskaber (se 2.43). 
2.56. Delsektor S.123 omfatter ikke non-profit institutioner med status af uafhængige juridiske 
personer, som leverer tjenester til andre kreditformidlere undtagen forsikringsselskaber og 
pensionskasser, men som ikke udfører kreditformidling. Disse klassificeres i delsektor 
S.124(se2.44). 
Delsektor: Finansielle hjælpeenheder (S.124) 
2.57. Definition: Delsektoren finansielle hjælpeenheder (S.124) består af alle finansielle 
selskaber og kvasi-selskaber, der hovedsagelig udfører finansielle 
hjælpeaktiviteter, det vil sige aktiviteter, der er nært knyttet til 
kreditformidling, men som ikke i sig selv er kreditformidling (se 2.39). 
2.58. Delsektor S. 124 omfatter navnlig følgende finansielle selskaber og kvasi-selskaber: 
a) forsikringsmæglere, bjærgnings- og havariadministratorer, forsikrings- og 
pensionsrådgivere osv.; 
b) lånemæglere, værdipapirhandlere, investeringsrådgivere osv.; 
c) selskaber, der forestår udstedelse af værdipapirer; 
d) selskaber, hvis hovedfunktion består i at kautionere regninger og lignende 
instrumenter ved endossement; 
e) selskaber, der tilvejebringer derivative instrumenter og kurssikringsinstrumenter, 
såsom swaps, optioner og futures (uden selv at udstede disse); 
f) selskaber, der stiller infrastruktur til rådighed for finansmarkederne; 
g) centrale myndigheder, der fører tilsyn med kreditformidlere og finansmarkeder, når 
der er tale om selvstændige institutionelle enheder; 
h) forvaltere af pensionsfonde, investeringsfonde osv.; 
i) selskaber, der udfører handel med værdipapirer og forsikringer; 
j) non-profit institutioner med status af juridiske personer, der leverer tjenester til 
finansielle selskaber, men som ikke selv er beskæftiget med kreditformidling eller 
finansielle hjælpeaktiviteter (se 2.44). 
2.59. Delsektor S.124 omfatter ikke holdingselskaber, der udelukkende kontrollerer og leder en 
gruppe af datterselskaber, som hovedsagelig udfører finansielle hjælpeaktiviteter, men ikke 
selv er finansielle hjælpeenheder. Disse klassificeres i delsektor S.123 (se 2.43). 
-48 
Delsektor: Forsikringsselskaber og pensionskasser (S. 125) 
2.60. Definition: Delsektoren forsikringsselskaber og pensionskasser (S. 125) består af alle 
finansielle selskaber og kvasi-selskaber, der hovedsagelig beskæftiger sig 
med kreditformidling som følge af gensidig fordeling af beskyttelse mod 
risici (se 2.35). 
2.61. De indgåede forsikringskontrakter kan være individuelle og/eller gruppekontrakter, hvad 
enten det offentlige har gjort deltagelse obligatorisk eller ej. Socialsikringskontrakter (se 
4.83-4.91) udgør undertiden en betydelig del af de indgåede kontrakter. 
2.62. Delsektor S. 125 omfatter både interne forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber. 
2.63. Delsektor S. 125 omfatter ikke: 
institutionelle enheder, der opfylder de i 2.74 nævnte kriterier. Disse klassificeres i 
delsektor S. 1314. 
holdingselskaber, der udelukkende kontrollerer og leder en gruppe af 
datterselskaber hovedsagelig bestående af forsikringsselskaber og pensionskasser, 
men som ikke selv er forsikringsselskaber eller pensionskasser. Disse klassificeres i 
delsektor S.123 (se 2.43). 
non-profit institutioner med status af uafhængige juridiske personer, som leverer 
tjenester til forsikringsselskaber og pensionskasser, men som ikke beskæftiger sig 
med kreditformidling. Disse klassificeres i delsektor S.124 (se 2.44). 
2.64. Delsektoren forsikringsselskaber og pensionskasser kan opdeles i: 
forsikringsselskaber; 
(selvstændige) pensionskasser. 
Selvstændige pensionskasser er pensionskasser, der har fri beslutningsret og fører et 
fuldstændigt regnskab. De er således institutionelle enheder. Ikke-selvstændige 
pensionskasser er ikke institutionelle enheder og betragtes som en del af den institutionelle 
enhed, der har oprettet dem. 
2.65. Risici vedrørende enkeltpersoner eller grupper kan dækkes af både livsforsikringsselskaber 
og ikke-livsforsikringsselskaber. Nogle forsikringsselskaber begrænser deres aktiviteter til 
kun at omfatte gruppekontrakter. Disse selskaber har ret til at forsikre hver gruppe. 
2.66. Pensionskasser kan beskrives som institutioner, der forsikrer grupperisici vedrørende de 
forsikredes sociale risici og behov (se 4.84). Typiske grupper af deltagere i sådanne policer 
er ansatte i en enkelt virksomhed eller en gruppe af virksomheder, ansatte inden for en 
bestemt branche eller erhverv samt personer med samme profession. De ydelser, der er 
fastsat i forsikringsaftalen, kan omfatte ydelser, der udbetales til enken/enkemanden og den 
forsikredes børn efter dennes død (navnlig ved dødsfald i tjenesten), ydelser der udbetales 
ved udtræden af tjenesten samt ydelser, der udbetales, hvis den forsikrede bliver invalid. 
-49 
2.67. I nogle lande dækkes alle disse former for risici på samme måde af forsikringsselskaber og 
af pensionskasser. I andre lande skal nogle af disse risikokategorier dækkes af 
livsforsikringsselskaber. I modsætning til livsforsikringsselskaber er pensionskasser (ved 
lov) forbeholdt bestemte grupper af ansatte og selvstændige. 
Det offentlige (S. 13) 
2.68. Definition: Sektoren det offentlige (S. 13) omfatter alle institutionelle enheder, der 
hovedsagelig producerer (andre) ikke-markedsmæssige varer og tjenester 
(se 3.25) til individuelt og kollektivt konsum og/eller foretager omfordeling 
af nationalindkomsten og -formuen. Disse enheders vigtigste tilgange 
stammer direkte eller indirekte fra obligatoriske indbetalinger fra enheder i 
andre sektorer. 
2.69. Sektor S. 13 omfatter følgende institutionelle enheder: 
a) offentlige forvaltningsenheder (med undtagelse af offentlige foretagender, der er 
oprettet som offentlige selskaber, eller som i henhold til særlig lovgivning har status 
af uafhængige juridiske personer, og kvasi-selskaber, når et af disse er klassificeret i 
den ikke-finansielle eller finansielle sektor), som administrerer og finansierer en 
række aktiviteter, navnlig levering af ikke-markedsmæssige varer og tjenester, til 
gavn for almenvellet15. 
b) non-profit institutioner med status af uafhængige juridiske personer, som 
hovedsagelig beskæftiger sig med produktion af ikke-markedsmæssige varer og 
tjenester, som kontrolleres af det offentlige, og hvis vigtigste tilgange, bortset fra 
indtægter fra salg, stammer fra betalinger fra de offentlige institutioner, der 
defineres i a) ovenfor. 
c) selvstændige pensionskasser, hvis alle tre krav i punkt 2.74 er opfyldt. 
2.70. Sektoren det offentlige opdeles i fire delsektorer: 
centrale myndigheder (S. 1311 ) 
delstatsmyndigheder (S. 1312) 
lokale myndigheder (S. 1313) 
sociale kasser og fonde (S. 1314). 
Delsektor: Centrale myndigheder (S. 1311) 
2.71. Definition: Delsektoren centrale myndigheder omfatter alle statslige administrative 
organer og andre centrale organer, hvis kompetenceområde dækker hele det 
økonomiske område med undtagelse af forvaltning af sociale kasser og 
fonde. 
Delsektor S. 1311 omfatter ligeledes non-profit institutioner, som kontrolleres af de 
centrale myndigheder, og hvis kompetenceområde dækker hele det økonomiske område. 
15 Pr. konvention klassificeres markedsregulerende organisationer, som enten udelukkende eller hovedsagelig fungerer som fordelere af 
subsidier, under S. 13, delsektoren centrale myndigheder. Organisationer, som udelukkende eller hovedsagelig beskæftiger sig med opkøb, 
oplagring og salg af landbrugsprodukter eller fodevarer, klassificeres imidlertid under S. 11 (se 2.21, fodnote 10). 
50 
Delsektor: Delstatsmyndigheder (S.1312) 
2.72. Definition: Delsektoren delstatsmyndigheder omfatter delstatsregeringer, der fungerer 
som separate institutionelle enheder, der udøver visse regeringsfunktioner 
på et niveau under de centrale myndigheder og over de offentlige 
institutionelle enheder på lokalt plan, med undtagelse af forvaltning af 
sociale kasser og fonde. 
Delsektor S.1312 omfatter ligeledes non-profit institutioner, der kontrolleres af 
delstatsmyndigheder, og hvis kompetenceområde er begrænset til delstaternes økonomiske 
område. 
Delsektor: Lokale myndigheder (S. 1313) 
2.73. Definition: Delsektoren lokale myndigheder omfatter de former for offentlig 
forvaltning, hvis kompetenceområde kun dækker et lokalt udsnit af det 
økonomiske område, med undtagelse af lokale afdelinger af sociale kasser 
og fonde. 
Delsektor S. 1313 omfatter ligeledes non-profit institutioner, der kontrolleres af de lokale 
myndigheder, og hvis kompetenceområde er begrænset til de lokale myndigheders 
økonomiske område. 
Delsektor: Sociale kasser og fonde (S.1314) 
2.74. Definition: Delsektoren sociale kasser og fonde omfatter alle institutionelle enheder på 
centralt, delstats- og lokalt niveau, hvis hovedaktivitet er at levere sociale 
ydelser, og som opfylder alle tre nedenstående kriterier: 
- visse grupper af befolkningen er ved lov eller administrative 
bestemmelser - med undtagelse af vedtægter for offentligt ansatte -
forpligtet til at være medlem af ordningen eller til at indbetale bidrag; 
- ansvaret for institutionens forvaltning, hvad angår indbetaling og 
godkendelse af bidrag og ydelser påhviler det offentlige, uafhængig af 
dets rolle som tilsynsførende organ eller arbejdsgiver; 
- det offentlige garanterer for udbetalingen af ydelserne. 
Husholdninger (S.14) 
2.75. Definition: Sektoren husholdninger (S.14) omfatter enkeltpersoner eller grupper af 
enkeltpersoner både i deres egenskab af forbrugere og eventuelt i deres 
egenskab af erhvervsdrivende, som producerer markedsmæssige varer og 
ikke-finansielle og finansielle tjenester, i sidstnævnte tilfælde såfremt de 
dertil svarende aktiviteter ikke udøves af selvstændige enheder med status 
af kvasi-selskaber. Sektoren omfatter ligeledes enkeltpersoner eller grupper 
af enkeltpersoner i deres egenskab af producenter af varer og ikke-
finansielle tjenester udelukkende til eget konsum (se 3.22-3.23). 
51 -
Husholdninger i deres egenskab af forbrugere kan defineres som mindre 
grupper af personer, der deler samme bolig, der sammenlægger deres 
indkomst og formue, helt eller delvist, og som forbruger visse former for 
varer og tjenester kollektivt, navnlig bolig og fødevarer. Kriterier såsom 
tilstedeværelsen af familie- og følelsesmæssige bånd kan eventuelt tilføjes. 
Disse enheders vigtigste tilgange hidrører fra lønninger til ansatte, 
formueindkomst, overførsler fra andre sektorer eller indtægter fra salg af 
markedsmæssige produkter eller imputerede indtægter som følge af 
produktion til eget konsum. 
2.76. Sektoren husholdninger omfatter: 
enkeltpersoner eller grupper af enkeltpersoner, hvis hovedfunktion er forbrug; 
personer, der til stadighed opholder sig på institutioner, og som har begrænset eller 
ingen handlefrihed eller beslutningsfrihed i økonomiske anliggender (f.eks. 
medlemmer af religiøse samfund, der bor i klostre, langtidsindlagte patienter på 
hospitaler, langtidsindsatte i fængsler, ældre, der har fast bopæl på alderdomshjem). 
Disse personer behandles som tilhørende en enkelt institutionel enhed, dvs. en 
enkelt husholdning; 
enkeltpersoner eller grupper af enkeltpersoner, hvis hovedfunktion er forbrug, og 
som producerer varer og ikke-finansielle tjenester udelukkende til eget konsum. 
Systemet omfatter kun to kategorier af tjenester, som produceres til eget konsum: 
boligtjenester produceret af ejere af egen bolig, samt tjenester produceret ved 
ansættelse aflønnet personale; 
enkeltmandsvirksomheder og interessentskaber, som ikke er uafhængige juridiske 
personer - med undtagelse af enheder, der behandles som kvasi-selskaber - hvis 
hovedfunktion er produktion af markedsmæssige varer og tjenester; 
non-profit institutioner, der leverer tjenester til husholdninger, og som ikke har 
status af uafhængige juridiske personer, samt institutioner med status af juridiske 
personer, men som har meget ringe betydning (se 2.88). Disse institutioners 
vigtigste tilgange stammer fra frivillige bidrag fra husholdninger i deres egenskab af 
forbrugere samt fra formueindkomster. 
2.77. Sektoren husholdninger er opdelt i seks delsektorer: 
arbejdsgivere (inkl. selvstændige) (S. 141 + S. 142) 
ansatte (S. 143) 
modtagere af formueindkomster (S. 1441) 
pensionsmodtagere (S. 1442) 
modtagere af andre overførselsindkomster (S. 1443) 
andre husholdninger (S. 145). 
-52 
2.78. Husholdningerne fordeles på de forskellige delsektorer på grundlag af den største 
indkomstkategori (arbejdsgiverindtægter, aflønning af ansatte osv.) for husholdningen som 
helhed. Hvis en husholdning modtager mere end én indkomst fra en bestemt kategori, skal 
klassifikationen baseres på den samlede husstandsindtægt for hver enkelt kategori. 
Delsektor: Arbejdsgivere (inkl. selvstændige) (S. 141 + S. 142) 
2.79. Definition: Delsektoren arbejdsgivere (inkl. selvstændige) består af den gruppe af 
husholdninger, hvor de (blandede) indkomster (B3), son* ,ir>Mer ejerne af 
ikke-registrerede selskaber i husholdningerne fra deres aktiviteter som 
producenter af markedsmæssige varer og tjenester med eller uden brug af 
lønnede ansatte udgør den største indtægtskilde for husholdningen som 
helhed, selv om den ikke altid udgør mere end halvdelen af den samlede 
husstandsindtægt. 
Delsektor: Ansatte (S.143) 
2.80. Definition: Delsektoren ansatte består af den gruppe af husholdninger, hvor indkomsten 
fra aflønning af ansatte (Dl) udgør den største indtægtskilde for 
husholdningen som helhed. 
Delsektor: Modtagere af formueindkomster (S.1441) 
2.81. Definition: Delsektoren modtagere af formueindkomster består af den gruppe af 
husholdninger, hvor formueindkomst (D4) udgør den største indtægtskilde 
for husholdningen som helhed. 
Delsektor: Pensionsmodtagere (S.1442) 
2.82. Definition: Delsektoren pensionsmodtagere består af den gruppe af husholdninger, 
hvor indkomsten fra pensioner udgør den største indtægtskilde for 
husholdningen som helhed. 
Delsektor: Modtagere af andre overførselsindkomster (S.1443) 
2.83. Definition: Delsektoren modtagere af andre overførselsindkomster består af den gruppe 
af husholdninger, hvor indkomsten fra løbende overførsler udgør den største 
indtægtskilde for husholdningen som helhed. 
Ved andre løbende overførsler forstås alle andre løbende overførsler end 
formueindkomster, pensioner og indtægter, der tilfalder personer, som til stadighed 
opholder sig på institutioner. 
Delsektor: Andre husholdninger (S.145) 
2.84. Definition: Delsektoren andre husholdninger består af personer, der til stadighed bor på 
institutioner. 
Personer, der til stadighed bor på institutioner, klassificeres separat, fordi kriteriet om den 
største indtægtskilde ikke muliggør en meningsfuld klassifikation af disse personer i en af 
ovenstående delsektorer. 
-53-
2.85. Hvis oplysninger om den vigtigste indtægtskilde for husholdningen som sådan ikke 
foreligger til brug ved opdelingen i sektorer, benyttes referencepersonens indkomst som 
det næstbedste kriterium til klassificeringsformål. Referencepersonen i en husholdning er 
normalt den person, der har den største indkomst. Hvis sidstnævnte oplysning ikke er til 
rådighed, kan fordelingen på delsektorer foretages på grundlag af indkomsten for den 
person, der erklærer, at vedkommende er referencepersonen. 
2.86. Andre kriterier kan imidlertid også være relevante og nødvendige til forskellige former for 
analyse eller som grundlag for politiske beslutninger, f.eks. en aktivitetsbaseret opdeling af 
husholdningerne i deres egenskab af erhvervsdrivende: landbrugshusholdninger, ikke-
landbrugshusholdninger (erhvervsmæssig aktivitet, salg af tjenester, levering af gratis 
tjenester). 
Non-profit institutioner rettet mod husholdningerne (S. 15) 
2.87. Definition: Sektoren non-profit institutioner rettet mod husholdningerne (NPISH - non­
profit institutions serving households) (S. 15) består af non-profit 
institutioner, der er selvstændige juridiske personer, som leverer varer og 
tjenester til husholdninger, og som hovedsagelig beskæftiger sig med 
produktion af ikke-markedsmæssige varer og tjenester til bestemte grupper 
af husholdninger. Deres vigtigste tilgange, bortset fra eventuelle 
salgsindtægter, stammer direkte eller indirekte fra frivillige bidrag i form af 
penge eller naturalier fra husholdninger i deres egenskab af forbrugere, fra 
betalinger fra det offentlige16 samt fra formueindkomster. 
2.88. Når disse institutioner er af ringe betydning, medtages de ikke i denne sektor, og deres 
transaktioner behandles sammen med husholdningernes (S.14). 
NPISH-sektoren omfatter følgende hovedgrupper af NPISH, der leverer ikke-
markedsmæssige varer og tjenester til husholdningerne: 
Fagforeninger, faglige foreninger, forbrugersammenslutninger, politiske partier, 
kirker eller religiøse samfund (herunder også de, der finansieres, men ikke 
kontrolleres af staten) samt sociale og kulturelle klubber, fritids- og sportsklubber; 
Velgørende organisationer og nødhjælpsorganisationer, der finansieres gennem 
frivillige overførsler i form af penge eller naturalier fra andre institutionelle enheder. 
Sektor S. 15 omfatter velgørende organisationer og nødhjælpsorganisationer, der virker til 
gavn for ikke-hjemmehørende enheder, men omfatter ikke enheder, hvor medlemskabet 
giver ret til et bestemt udbud af varer og tjenester. 
16 
NPl'er, som både finansieres og kontrolleres af det offentlige, klassificeres under sektoren det offentlige (se 2.69b). 
54 
Udlandet (S.2) 
2.89. Definition: Udlandet (S.2) er en gruppering af enheder uden karakteristiske funktioner 
og tilgange. Sektoren består af ikke-hjemmehørende enheder17, for så vidt 
disse foretager transaktioner med hjemmehørende institutionelle enheder 
eller har andre økonomiske forbindelser med hjemmehørende enheder. 
Regnskaberne for denne sektor giver et overblik over de økonomiske 
forbindelser, r;er knytter den nationale økonomi sammen med udlandet. 
2.90. Udlandet er ikke en sektor, for hvilken der skal føres et fuldstændigt regnskab, selv om det 
ofte er hensigtsmæssigt at beskrive udlandet, som om det var en sektor. Sektorer oprettes 
ved at opdele den samlede økonomi med henblik på at nå frem til mere homogene grupper 
af hjemmehørende institutionelle enheder, der svarer til hinanden, for så vidt angår 
økonomisk adfærd, mål og funktioner. Dette er ikke tilfældet for sektoren udlandet: her 
registreres transaktioner og andre strømme, som foretages af ikke-finansielle og finansielle 
selskaber, non-profit institutioner, husholdninger og det offentlige med ikke-
hjemmehørende institutionelle enheder og andre økonomiske forbindelser mellem 
hjemmehørende og ikke-hjemmehørende enheder, f.eks. hjemmehørende enheders 
fordringer på ikke-hjemmehørende enheder. 
2.91. Det bemærkes, at der findes følgende undtagelser fra reglen om, at kontiene for udlandet 
kun omfatter transaktioner, som finder sted mellem hjemmehørende institutionelle enheder 
og ikke-hjemmehørende enheder: 
a) transporttjenester (til eksportlandets grænse), som leveres af hjemmehørende 
enheder i forbindelse med importerede varer, registreres i kontiene for udlandet 
som import til fob-priser, selv om de produceres af hjemmehørende enheder (se 
3.114); 
b) transaktioner i udenlandske aktiver mellem hjemmehørende enheder, der hører ind 
under forskellige sektorer, registreres i de detaljerede finansielle konti for udlandet; 
selv om de ikke påvirker landets finansielle stilling i forhold til udlandet, påvirkes 
de enkelte sektorers finansielle stilling i forhold til udlandet; 
c) transaktioner i landets passiver mellem ikke-hjemmehørende enheder, der tilhører 
forskellige geografiske zoner, registreres i den geografiske opdeling af kontiene for 
udlandet. Selv om disse transaktioner ikke påvirker landets samlede passiver set i 
forhold til udlandet, påvirkes passiverne set i forhold til forskellige dele af verden. 
2.92. Sektoren udlandet (S.2) opdeles i: 
Den Europæiske Union (S.21) 
EU-medlemsstaterne (S.211) 
EU-institutionerne (S.212) 
tredjelande og internationale organisationer (S.22) 
Sektormæssig klassificering af producerende enheder i henhold til juridiske standardtyper 
2.93. Følgende afsnit indeholder en oversigt over principperne for klassificeringen af 
producerende enheder i sektorer i henhold til den standardterminologi, der anvendes til 
beskrivelse af hovedgrupperne af institutioner. 
17 Herunder lilJ-institutionernc og internationale oiganisationer (se også 2.06). 
55-
SEKTORMÆSSIG KLASSIFICERING AF PRODUCERENDE ENHEDER EFTER 
RETLIG FORM 
"\. HOVEDFUNKTION 
\v (i andre tilfælde: vigtigste tilgange) 
ALMINDELIG ^"^\^ 
JURIDISK BETEGNELSE^\^ 
Private og offentlige selskaber 
Andelsselskaber og interessentskaber med 
status af juridiske personer 
Offentlige foretagender, som i henhold til 
særlig lovgivning har status af juridiske 
personer 
Offentlige 
foretagender, der ikke 
har status af juridiske 
personer med samme kendetegn 
som kvasi-selskaber 
øvrige 
Non-profit institutioner med status af juridiske 
personer 
Interessentskaber, der 
ikke har status af 
juridiske personer 
Enkeltmandsvirksomh 
eder 
Holdingselskaber med samme kendetegn 
som kvasi-selskaber 
øvrige PRODUKTION AF 
MARKEDS­
MÆSSIGE VARER 
OG IKKE-
FINANSIELLE 
TJENESTER 
S. 11 ikke-finansielle 
selskaber 
(se 2.23 a) 
S. 11 ikke-finansielle 
selskaber 
(se 2.23 b) 
S. 11 ikke-finansielle 
selskaber 
(se 2.23 c) 
S. 11 ikke-finansielle 
selskaber 
(se 2.23 f) 
S. 13 det offentlige 
(se 2.69 a) 
S. 11 ikke finansielle 
selskaber 
(se 223 d) 
S. 11 ikke-finansielle 
selskaber 
(se 2.23 f) 
S.14 husholdninger 
(se 2.75) KREDIT­
FORMIDLING 
S. 12 finansielle 
selskaber 
(se 2.40 a og 2.40 f) 
S. 12 finansielle 
selskaber 
(se 2.40 b) 
S.12 finansielle 
selskaber (se 2.40 c) 
S.12 finansielle 
selskaber 
(se 2.40 g) 
^^^ 
S. 12 finansielle 
selskaber 
(se 2.40 d) 
S.12 finansielle 
selskaber 
(se 2.40 g) 
S.14 husholdninger 
(se 2.75) 
Den sektormæssige klassificering af disse enheder 
er ikke baseret direkte på deres hovedfunktion, 
men på den type hovedaktivitet, der udøves i den 
gruppe af selskaber, de kontrollerer: de skal 
henregnes under henholdsvis S. 11 ikke-finansielle 
selskaber (se 2.23 e) og S.12 finansielle selskaber 
(se 2.40 e). 
56-
PRODUKTION AF IKKE-MARKEDSMÆSSIGE VARER OG TJENESTER 
OBLIGATORISKE INDBETALINGER FRA I FRIVILLIGE BIDRAG FRA 
ANDRE EHNEDER HUSHOLDNINGER I DERES EGENSKAB 
AF FORBRUGERE, BETAITNGER FRA DET 
OFFENTLIGE OG FRA 
FORMUEINDKOMST 
S. 13 det offentlige (se 2.69 b) S. 15 non-profit institutioner, der virker til gavn 
for husholdningerne (se 2.87)18 
18 Med undtagelse af non-pmflt institutioner al unge betydning (se 2.XX) 
-57 
2.94. Private og offentlige selskaber klassificeres på følgende måde: 
a) hvis deres hovedfunktion er produktion af markedsmæssige varer og ikke-
finansielle tjenester: i sektor S. 11, ikke-finansielle selskaber (se 2.23 a) 
b) hvis deres hovedfunktion er kreditformidling og finansielle hjælpeaktiviteter: i 
sektor S. 12, finansielle selskaber (se 2.40 a og 2.40 f). 
2.95. Andelsselskaber og interessentskaber med status af juridiske personer klassificeres på 
følgende måde: 
a) hvis deres hovedfunktion er produktion af markedsmæssige varer og ikke-
finansielle tjenester: i sektor S. 11, ikke-finansielle selskaber (se 2.23 b) 
b) hvis deres hovedfunktion er kreditformidling og finansielle hjælpeaktiviteter: i 
sektor S.12, finansielle selskaber (se 2.40 b). 
2.96. Offentlige foretagender, der i henhold til særlig lovgivning har status af juridiske 
personer, klassificeres på følgende måde: 
a) hvis deres hovedfunktion er produktion af markedsmæssige varer og ikke-
finansielle tjenester: i sektor S.l 1, ikke-finansielle selskaber (se 2.23 c) 
b) hvis deres hovedfunktion er kreditformidling og finansielle hjælpeaktiviteter: i 
sektor S.12, finansielle selskaber (se 2.40 c). 
2.97. Offentlige foretagender, der ikke har status af juridiske personer, klassificeres på 
følgende måde: 
hvis der er tale om kvasi-selskaber (se 2.13 f): 
a) hvis deres hovedfunktion er produktion af markedsmæssige varer og ikke-
finansielle tjenester: i sektor S. 11, ikke-finansielle selskaber (se 2.23 f) 
b) hvis deres hovedfunktion er kreditformidling og finansielle hjælpeaktiviteter: i 
sektor S.12, finansielle selskaber (se 2.40 g). 
hvis der ikke er tale om kvasi-selskaber: i sektor S. 13, det offentlige, idet de 
udgør en integrerende del af de enheder, der kontrollerer dem (se 2.69 a). 
2.98. Non-profit institutioner (foreninger, fonde) med status af juridiske personer klassificeres 
på følgende måde: 
a) hvis deres hovedfunktion er produktion af markedsmæssige varer og ikke-
finansielle tjenester: i sektor S. 11, ikke-finansielle selskaber (se 2.23 d) 
b) hvis deres hovedfunktion er kreditformidling og finansielle hjælpeaktiviteter: i 
sektor S.12, finansielle selskaber (se 2.40 d) 
58 
c) hvis deres hovedfunktion er produktion af ikke-markedsmæssige tjenester: 
i sektor S. 13, det offentlige, hvis deres tilgange hovedsagelig stammer fra 
offentlige instanser (se 2.69 b) 
i sektor S. 15, non-profit institutioner rettet mod husholdningerne, hvis deres 
tilgange, med undtagelse af eventuelle indtægter fra salg, hovedsagelig 
stammer fra frivillige bidrag fra husholdningerne i deres egenskab af 
forbrugere, fra betalinger fra det offentlige eller fra formueindkomst (se 2.87). 
2.99. Enkeltmandsvirksomheder og interessentskaber, der ikke har status af juridiske 
personer, klassificeres på følgende måde: 
hvis der er tale om kvasi-selskaber (se 2.13 f)-
a) hvis deres hovedfunktion er produktion af markedsmæssige varer og ikke-
finansielle tjenester: i sektor S. 11, ikke-finansielle selskaber (se 2.23 f) 
b) hvis deres hovedfunktion er kreditformidling og finansielle 
hjælpeaktiviteter: i sektor S. 12., finansielle selskaber (se 2.40 g). 
hvis der ikke er tale om kvasi-selskaber: i sektor S.14, husholdninger (se 2.75). 
2.100. Holdingselskaber (dvs. selskaber, der leder en gruppe af virksomheder) klassificeres på 
følgende måde: 
a) i sektor S. 11» ikke-finansielle selskaber, hvis hovedaktiviteten for gruppen af 
selskaber som helhed er produktion af markedsmæssige varer og ikke-finansielle 
tjenester (se 2.23 e) 
b) i sektor S.12, finansielle selskaber, hvis hovedaktiviteten for gruppen af selskaber 
som helhed er kreditformidling (se 2.40 e). 
2.101. I tabellen på side 56-57 vises de forskellige ovennævnte tilfælde i skematisk form. 
59 
LOKALE FAGLIGE ENHEDER OG ERHVERV 
2.102. I virkeligheden udøver de fleste institutionelle enheder, der producerer varer og 
tjenester, en kombination af aktiviteter på samme tid. Foruden deres hovedaktivitet kan 
de udøve forskellige biaktiviteter og hjælpeaktiviteter (se 3.10-3.13). 
2.103. Der er tale om udøvelse af en aktivitet, når tilgange såsom udstyr, arbejdskraft, 
produktionsteknikker, informationsnetværk eller produkter bringes sammen, så der 
skabes bestemte varer eller tjenester. En aktivitet kendetegnes ved et input af produkter 
(varer og tjenester), en produktionsproces og et output af produkter. 
Aktiviteter kan defineres med henvisning til et bestemt niveau i NACE Rev. 1. 
2.104. Hvis en enhed udøver mere end én aktivitet, indordnes alle aktiviteter, der ikke er 
hjælpeaktiviteter, efter bruttoværditilvæksten. Det er således muligt at skelne mellem 
hovedaktivitet og biaktiviteter på grundlag af bruttoværditilvæksten for de forskellige 
aktiviteter. Hjælpeaktiviteter udskilles ikke som selvstændige enheder, og der skelnes 
heller ikke mellem hjælpeaktiviteter og hovedaktiviteten eller biaktiviteten i de enheder, 
som hjælpeaktiviteterne udføres til gavn for. 
2.105. For at kunne analysere de strømme, der optræder i produktionsprocessen og forbruget 
af varer og tjenester, er det nødvendigt at vælge enheder, som gør det muligt at belyse 
de teknisk-økonomiske sammenhænge. Dette krav indebærer, at institutionelle enheder 
som regel skal opdeles i mindre og mere homogene enheder i henhold til produktionens 
art. De lokale faglige enheder er beregnet på at skulle opfylde dette krav som en 
foreløbig, praktisk og funktionsdygtig begyndelse. 
Den lokale faglige enhed 
2.106. Definition: Den lokale faglige enhed er den del af en faglig enhed, der svarer til en 
lokal enhed. Den faglige enhed omfatter alle dele af en institutionel 
enhed i dens egenskab af producent, der bidrager til udøvelsen af en 
aktivitet på undergruppeniveau (4 cifre) i henhold til NACE Rev. 1, og 
som svarer til en eller flere funktionelle underopdelinger af den 
institutionelle enhed. Den institutionelle enheds informationssystem skal 
mindst være i stand til at angive eller beregne værdien af produktionen, 
forbrug i produktionen, aflønning af ansatte, overskud af produktion samt 
faste bruttoinvesteringer. 
Den lokale enhed er en institutionel enhed, der producerer varer og tjenester eller dele 
heraf, og hvis geografiske beliggenhed kan identificeres. 
En lokal faglig enhed kan svare til en institutionel enhed i dennes egenskab af producent 
eller en del af en sådan; på den anden side kan den aldrig tilhøre to forskellige 
institutionelle enheder. 
-60 
2.107. Hvis en institutionel enhed, der producerer varer og tjenester, omfatter en 
hovedaktivitet samt en eller flere biaktiviteter, skal den opdeles i et dertil svarende antal 
faglige enheder, og biaktiviteterne skal klassificeres under andre positioner end 
hovedaktiviteten. På den anden side adskilles hjælpeaktiviteterne ikke fra hoved- eller 
biaktiviteterne. Men faglige enheder, der falder inden for en bestemt position i 
klassificeringssystemet, kan fremstille produkter, der falder uden for den homogene 
gruppe, som et resultat af dermed sammenhængende biaktiviteter, som ikke kan 
identificeres særskilt ud fra de foreliggende regnskaber. En faglig enhed kan således 
udøve en eller flere biaktiviteter. 
Erhvervet 
2.108. Definition: Et erhverv består af en gruppe lokale faglige enheder, der udøver samme 
eller lignende former for aktiviteter. På det mest detaljerede 
klassificeringsniveau består et erhverv af alle de lokale faglige enheder, 
der hører under en enkelt undergruppe (4 cifre) i henhold til 
NACE Rev. 1. 
Erhvervet omfatter både lokale faglige enheder, der producerer markedsmæssige varer 
og tjenester, og lokale faglige enheder, der producerer ikke-markedsmæssige varer og 
tjenester. Et erhverv består pr. definition af en gruppe af lokale faglige enheder, der 
udøver samme type produktionsaktivitet, uanset om de institutionelle enheder, de 
tilhører, fremstiller markedsmæssige eller ikke-markedsmæssige produkter. 
2.109. Erhverv kan klassificeres i tre kategorier: 
a) erhverv, der producerer markedsmæssige varer og tjenester (markedsmæssige 
erhverv) samt varer og tjenester til eget konsum19 
b) erhverv, der producerer ikke-markedsmæssige varer og tjenester under det 
offentlige (det offentliges ikke-markedsmæssige erhverv) 
c) erhverv, der producerer ikke-markedsmæssige varer og tjenester, og som består af 
non-profit institutioner rettet mod husholdningerne (NPISH's ikke-
markedsmæssige erhverv). 
KLASSIFICERING AF ERHVERV 
2.110. Som klassifikation til at gruppere lokale faglige enheder i erhverv anvendes 
NACE Rev. 1. 
HOMOGENE PRODUKTIONSENHEDER OG HOMOGENE BRANCHER 
2.111. Den lokale faglige enhed opfylder kun tilnærmelsesvis kravene for en analyse af 
produktionsprocessen (se 2.105 og 2.107). Den enhed, som er mest velegnet til denne 
type analyse, dvs. input-output analyse, er den homogene produktionsenhed. 
19 Tjenester til eget konsum omfatter kun boligtjenester, der produceres af ejere af egen bolig, og tjenester, der produceres ved at ansætte 
lonnct personale (se 3.23). 
61 
Den homogene produktionsenhed 
2.112. Definition: Kendetegnende for en homogen produktionsenhed er en enkelt aktivitet, 
nemlig et input, en bestemt produktionsproces og et output. De 
produkter, der udgør input og output, kendetegnes ikke blot ved deres 
beskaffenhed og forarbejdningsgrad, men også ved den anvendte 
produktionsteknik: de kan identificeres med henvisning til en 
produktklassifikation (se 2.118). 
2.113. Hvis en institutionel enhed, der producerer varer og tjenester, udfører en hovedaktivitet 
samt en eller flere biaktiviteter, vil den blive opdelt i et dertil svarende antal homogene 
produktionsenheder. Hjælpeaktiviteterne adskilles ikke fra hoved- og biaktiviteterne. 
Ligesom en lokal faglig enhed kan den homogene produktionsenhed svare til en 
institutionel enhed eller en del af en sådan, men aldrig høre ind under to forskellige 
institutionelle enheder. 
Den homogene branche 
2.114. Definition: Den homogene branche består af en gruppe homogene 
produktionsenheder. Den række aktiviteter, som en homogen branche 
dækker, beskrives under henvisning til en produktklassifikation. Den 
homogene branche producerer de varer og tjenester, der specificeres i 
klassifikationen, og kun de produkter. 
2.115. Homogene brancher er enheder, der er oprettet med henblik på økonomiske analyser, 
som normalt ikke kan observeres direkte; data indsamlet fra de enheder, der anvendes 
til statistiske undersøgelser, skal derfor opstilles på en ny måde for at kunne danne 
homogene brancher. 
2.116. Homogene brancher kan klassificeres i tre kategorier: 
a) homogene brancher, der producerer markedsmæssige varer og tjenester 
(markedsmæssige brancher) samt varer og tjenester til eget konsum20 
b) homogene brancher, der producerer ikke-markedsmæssige varer og tjenester under 
det offentlige: det offentliges ikke-markedsmæssige brancher 
c) brancher, der producerer ikke-markedsmæssige varer og tjenester, og som består af 
non-profit institutioner rettet mod husholdningerne: non-profit institutioners ikke-
markedsmæssige brancher. 
2.117. Homogene brancher, der producerer markedsmæssige varer og tjenester samt varer og 
tjenester til eget konsum, består af alle homogene produktionsenheder uanset 
institutionel sektor, som udelukkende beskæftiger sig med produktion af 
markedsmæssige varer og tjenester eller varer og tjenester til eget konsum. Produktion 
af markedsmæssige varer og tjenester i sektorerne det offentlige eller non-profit 
institutioner (herunder til eget konsum) behandles som homogene produktionsenheder 
og klassificeres i den pågældende markedsmæssige branche. 
20 Tjenester til eget konsum omfatter kun boligtjenester, der produceres af ejere af egen bolig, og tjenester, der produceres ved at ansætte 
lønnet personale (se 3.23). 
-62 
Det offentliges ikke-markedsmæssige homogene brancher, der producerer ikke-
markedsmæssige varer og tjenester, består af alle homogene produktionsenheder i 
sektoren det offentlige, der producerer ikke-markedsmæssige varer og tjenester. 
Ikke-markedsmæssige homogene brancher under non-profit institutioner rettet mod 
husholdningerne består af alle homogene produktionsenheder i sektoren non-profit 
institutioner rettet mod husholdningerne, som producerer ikke-markedsmæssige varer og 
tjenester. 
KLASSIFICERING AF HOMOGENE BRANCHER 
2.118. Klassificeringen af homogene brancher, som anvendes i input-output tabellerne, er 
baseret på den Statistiske Aktivitetstilknyttede Produktklassifikation (CPA). CPA er en 
produktklassifikation, som er struktureret i henhold til kriteriet om industriel oprindelse, 
som findes defineret i NACE Rev. 1. 
-63-
KAPITEL III 
PRODUKTTRANSAKTIONER 
_ W "65 
Indledning 
3.01. Definition: Produkter er alle varer og tjenester, der produceres i henhold til 
produktionsafgrænsningen i 3.07. 
3.02. I ENS opereres der med følgende hovedkategorier inden for produktten«? ktioner: 
Kategori Kode 
Produktion P 1 
Forbrug af rå og hjælpestoffer P 2 
Udgifter til konsum P 3 
Faktisk konsum P 4 
Bruttoinvesteringer P 5 
Eksport af varer og tjenester P 6 
Import af varer og tjenester P 7 
3.03. Produkttransaktioner posteres på følgende konti : 
på kontoen for varer og tjenester posteres fvproduktion og import som 
tilgang, de øvrige produkttransaktioner som anvendelse. 
på produktionskontoen posteres produktion som tilgang, forbrug af rå og 
hjælpestoffer som anvendelse. 
på kontoen for anvendelse af disponibel indkomst posteres udgifter til 
konsum som anvendelse. 
på kontoen for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst, posteres faktisk 
konsum som anvendelse. 
på kapitalkontoen posteres bruttoinvesteringer som anvendelse (ændringer i 
aktiverne). 
på udlandskontoen for varer og tjenester posteres import af varer og tjenester 
som tilgang, eksport af varer og tjenester som anvendelse. 
3.04. I tilgangstabellen registreres produktion og import som tilgang. I anvendelsestabellen 
registreres forbrug af rå og hjælpestoffer, bruttoinvesteringer, udgifter til konsum og 
eksport som anvendelse. I den symmetriske input-output tabel registreres output og 
import som tilgang og øvrige produkttransaktioner som anvendelse. 
3.05. Tilgangen af produkter opgøres i basispriser (basispriser er defineret i 3.38.). 
Anvendelsen af produkter opgøres i køberpriser (køberpriser er defineret i 3.06.). 
For nogle former for tilgang og anvendelse, fx import og eksport af varer anvendes 
mere specifikke værdiansættelsesprincipper. 
66-
3.06. Definition: Køberprisen er den pris, som køberen faktisk betaler for produkterne på 
købstidspunktet: 
inkl. alle afgifter på produkterne minus subsidier (men ekskl. 
fradragsberettigede afgifter på produkterne som fx moms); 
inkl. alle transportomkostninger, der betales separat af køber for levering på 
ønsket tid og sted; 
efter fradrag af alle kvantums, sæsonrabatter osv. på standardpriser og 
takster; 
ekskl. renter og gebyrer, der betales i henhold til låne- og kreditordninger; 
ekskl. ekstraomkostninger som følge af manglende overholdelse af den 
betalingsfrist, der blev aftalt på købstidspunktet. 
Dersom anvendelsestidspunktet ikke er sammenfaldende med købstidspunktet, bør der 
korrigeres for prissvingninger i den mellemliggende periode i overensstemmelse med 
prissvingningerne i lagerbeholdningerne. Sådanne justeringer har særlig stor 
betydning, hvis priserne svinger drastisk i løbet af regnskabsperioden. 
Produktiv aktivitet og produktion 
3.07. Generel definition af den produktive aktivitet: Den produktive aktivitet, udøves under 
en institutionel enheds kontrol og ansvar, hvor enheden anvender input af 
arbejdskraft, kapital, varer og tjenester til at producere varer og tjenester. Aktiviteten 
omfatter ikke naturlige processer uden menneskets medvirken, som fx vækst i 
fiskeforekomsterne i internationalt farvand (men fiskeavl er en produktiv aktivitet). 
3.08. Den produktive aktivitet omfatter: 
a) produktion af alle individuelle eller kollektive varer eller tjenester, der 
leveres til andre enheder end dem, der har produceret dem (eller som er 
bestemt for sådanne enheder); 
b) produktion for egen regning af alle varer, som producenten beholder til eget 
forbrug eller anvender til faste bruttoinvesteringer. Produktion for egen 
regning med henblik på faste bruttoinvesteringer omfatter produktion af 
realkapitalgoder såsom byggeri, udvikling af software eller efterforskning 
efter mineraler med henblik på egne faste bruttoinvesteringer (vedrørende 
begrebet faste bruttoinvesteringer se 3.90.-3.117.); 
En husholdnings produktion af varer for egen regning relaterer 
almindeligvis til: 
opførelse af boliger for egen regning; 
produktion og oplagring af landbrugsprodukter; 
forarbejdning af landbrugsprodukter som fx formaling af korn til mel, 
konservering af frugt ved tørring eller henkogning, produktion af 
mejeriprodukter som smør og ost samt produktion af øl, vin og 
spirituosa; 
67-
produktion af andre ikke-forædlede produkter ved fx saltudvinding, 
tørveskæring eller vandforsyning; 
andre former for videreforarbejdning såsom vævning, keramik- og 
møbelfremstilling. 
en husholdnings produktion af en vare for egen regning registreres, hvis 
produktionen er signifikant, dvs. dersom produktionen anses for at have 
kvantitativ betydning i forhold til det samlede udbud af den pågældende vare 
i et land. 
Pr. konvention er kun opførelse af boliger for egen regning og produktion, 
oplagring og forarbejdning af landbrugsprodukter signifikante, mens alle 
andre former for produktion for egen regning i husholdningerne anses for 
ubetydelige i EU-sammenhæng. 
c) boligtjenester, som ejere af egen bolig producerer for egen regning; 
d) hus og hjemmehjælp, som ydes aflønnet husholdningspersonale. 
e) frivillige aktiviteter, der resulterer i produktion af varer som fx opførelse af 
en bolig, en kirke eller anden form for bygning, registreres som produktion. 
Frivillige, uproduktive aktiviteter som fx ulønnet pasning og rengøring 
medtages ikke. 
Alle disse aktiviteter er omfattet, også selv om de foregår ulovligt eller uden 
registrering hos skattemyndigheder, sociale myndigheder, statistiske og 
andre offentlige myndigheder. 
3.09. Den produktive aktivitet omfatter ikke ydelse af hus og hjemmehjælp, når den 
produceres og forbruges inden for samme husholdning (undtagen tjenester, der ydes 
af lønnet husholdningspersonale og ejere af egne boliger). Typiske eksempler: 
a) rengøring, indretning og vedligeholdelse af boligen for så vidt som disse 
aktiviteter også er almindelige for lejere; 
b) rengøring, vedligeholdelse og reparation af husholdningens varige 
forbrugsgoder; 
c) tilberedning og servering af måltider; 
d) pasning, oplæring og undervisning af børn; 
e) pasning af syge, invalide og gamle; 
f) transport af husholdningens medlemmer eller deres gods. 
Hoved, bi og hjælpeaktivitet 
3.10. Definition: En lokal faglig enheds hovedaktivitet er den aktivitet, der giver større 
værditilvækst end alle andre aktiviteter i samme enhed. Klassificering af 
hovedaktiviteten sker i henhold til NACE rev. 1, først på nomenklaturens 
højeste niveau og derefter på mere detaljerede niveauer. 
68-
3.11. Definition: En lokal faglig enheds biaktivitet er en aktivitet, der udøves parallelt med 
hovedaktiviteten i én og samme faglige enhed. Resultatet af biaktiviteten 
er et biprodukt. 
3.12. Definition: Resultatet af en hjælpeaktivitet er ikke beregnet for anvendelse uden for 
foretagendet. En hjælpeaktivitet er en støtteaktivitet inden for foretagendet 
med det formål at skabe forudsætningerne for de lokale faglige enheders 
hoved og biaktiviteter. Hjælpeaktiviteter giver typisk produkter, der 
almindeligvis anvendes som input i næsten alle former for produktive 
aktiviteter, små som store. 
Hjælpeaktiviteter er fx indkøb, salg, markedsføring, bogføring, databehandling, 
transport, oplagring, vedligeholdelse, rengøring og sikkerhed. Foretagenderne har 
valget mellem selv at påtage sig hjælpeaktiviteterne eller købe dem på markedet hos 
specialiserede producenter af disse tjenesteydelser. 
Produktion af kapitalgoder for egen regning betragtes ikke som en hjælpeaktivitet. 
3.13. Hjælpeaktiviteter behandles som integrerede dele af de hoved og biaktiviteter, de har 
tilknytning til: 
en hjælpeaktivitets produktion defineres ikke og registreres derfor ikke 
separat. Deraf følger, at anvendelsen af denne produktion heller ikke 
registreres; 
materialer, arbejdskraft, realkapital osv. der forbruges af hjælpeaktiviteten 
betragtes som input i den hoved eller biaktivitet, den indgår i. 
Produktion (P 1) 
3.14. Definition: Produktion omfatter de produkter, der frembringes i regnskabsperioden. 
Det drejer sig især om følgende: 
varer og tjenester, som en lokal faglige enhed leverer til den anden, når de 
begge hører til samme institutionelle enhed, 
varer, som produceres af en lokal faglig enhed, og som stadig befinder sig 
på dennes lager ved slutningen af den regnskabsperiode, hvor den er 
produceret, uanset senere anvendelse. 
Varer eller tjenester, der produceres og forbruges inden for samme regnskabsperiode 
og i samme lokale faglige enhed udskilles imidlertid ikke. De registreres derfor ikke 
som en del af produktionen eller forbruget af rå eller hjælpestoffer i den pågældende 
lokale faglige enhed. 
3.15. Når en institutionel enhed omfatter mere end én lokal faglig enhed, er den 
institutionelle enheds produktion summen af de til den hørende, lokale faglige 
enheders produktion, samt summen af produktioner, der leveres mellem de lokale 
faglige enheder. 
-69 
3.16. Der opereres med tre former for produktion i ENS: 
markedsmæssigt produktion (P 11), 
produktion til eget forbrug (P 12), 
anden ikke-markedsmæssig produktion (P 13). 
Denne sondring er grundlæggende, da den giver principperne for værdiansættelsen af 
produktionen: markedsmæssig produktion og produktion til eget forbrug opgøres i 
basispriser, mens anden ikke-markedsmæssig produktion opgøres ud fra 
produktionsomkostningerne (se 3.43.). Desuden anvendes den til Uaaiificering af 
producenter som markedsmæssige producenter, producenter til eget forbrug og andre 
ikke-markedsmæssige producenter (se 3.26.-3.35.). 
Markedsmæssig produktion (P 11) 
3.17. Definition: Markedsmæssig produktion omfatter de produkter, der afsættes på 
markedet (se 3.18.) eller er beregnet for afsætning på markedet. 
3.18. Markedsmæssig produktion omfatter: 
a) produkter, der afsættes til økonomisk signifikante priser; 
b) produkter, der indgår i en byttehandel; 
c) produkter, der anvendes som betaling (herunder løn i naturalier); 
d) produkter, der leveres af en lokal faglig enhed til en anden inden for samme 
institutionelle enhed som input af rå og hjælpestoffer eller som endelig 
anvendelse; 
e) produkter, som tilføres lagre af færdigvarer eller igangværende arbejder 
bestemt for en af ovenstående anvendelser (inkl. naturlig vækst hos dyr og 
planteafgrøder og ikke færdige konstruktioner med endnu ukendt køber). 
3.19. Definition: En økonomisk signifikant pris er en pris, der anvendes på markedet. 
Markedet udgøres af al produktion, der leveres på markedsbetingelser. I 
henhold til markedsbetingelserne er producenter frit stillet med hensyn til, 
hvad de vil producere, hvordan de vil producere og til hvem de vil levere; 
de skal blot overholde visse generelle regler fx vedrørende arbejdsretlige 
bestemmelser og produktkvalitet. Regulering af (svingninger i) priser er 
ofte forenelig med markedsbetingelserne, da der også kan konkurreres på 
andre variabler end pris, såsom service og produktkvalitet. 
Pr. konvention er en økonomisk signifikant pris (ekskl. produktskatter, men inkl. 
produktsubsidier) i ENS almindeligvis en pris, der dækker mindst 50% af 
produktionsomkostningerne. 
70 
3.20. Salg til økonomisk signifikante priser kan omfatte forskellige elementer. For 
eksempel i forbindelse med hospitalsbehandling kan salg bestå i: 
arbejdsgiveres indkøb, der registreres som indkomst og i naturalier og 
endelige konsumudgifter, 
private forsikringsselskabers indkøb, 
sociale kasser og fondes og det offentliges indkøb, der klassificeres som 
sociale ydelser i naturalier, 
husholdningers indkøb uden refusion (udgift til konsum). 
Kun subsidier og gaver (fx velgørenhed) behandles ikke som salg. 
På samme måde svarer et foretagendes salg af transporttjenester til producentens 
forbrug i produktionen, indkomst i naturalier, der betales af arbejdsgiveren, det 
offentliges sociale ydelser i naturalier og husholdningers indkøb uden refusion. 
3.21. Dersom en producent kun fremstiller ét produkt (eller alle produkterne hører til 
samme produktgruppe), bør produktionsomkostningerne for det pågældende produkt 
omfatte de omkostninger, der defineres i 3.43. I alle andre tilfælde skal 
omkostningerne ved hjælpeaktiviteter fordeles til beregning af 
produktionsomkostningerne pr. produkt. 
I praksis kan det være vanskeligt at foretage en klar sondring mellem de forskellige 
produkter, der produceres af en lokal faglig enhed under en offentlig institution eller 
en NPISH. Dette gælder i endnu højere grad for produktionsomkostningerne for de 
forskellige produkter. 
En enkel løsning består i at betragte andre ikke-markedsmæssige producenters 
indtægter ved biaktivitet(er) som indtægterne ved én type markedsmæssig produktion. 
Dette gælder fx et museums indtægter ved salg af postere og postkort (selv om disse 
indtægter ikke dækker 50% af alle museumskioskers omkostninger, fx fordi de også 
omfatter løn- og arbejdsgiverbidrag til museumskioskens personale). 
Andre ikke-markedsmæssige producenter kan også have indtægter ved salg af anden 
ikke-markedsmæssig produktion til priser, som ikke er økonomisk signifikante, fx 
museets indtægter ved billetsalg. Disse indtægter vedrører anden ikke-markedsmæssig 
produktion. Hvis det er vanskeligt at skelne mellem de to indtægtskategorier 
(indtægter ved hhv. billetsalg og salg af postere og postkort, kan de betragtes som 
enten indtægter ved markedsmæssig produktion eller indtægter ved anden ikke-
markedsmæssig produktion. Valget mellem de to alternative registreringsmuligheder 
afhænger af de to indtægtskategoriers formodede relative betydning (indtægterne ved 
billetsalg i forhold til indtægterne ved salg af postere og kort). 
Pr. konvention kan en markedsmæssig producents produktion aldrig være anden ikke-
markedsmæssig produktion (se 3.34). Følgelig er en markedsmæssig producents 
produktion fra hovedaktiviteten og biaktiviteterne altid markedsmæssig eller til eget 
forbrug. 
-71 -
Produktion til egen endelig anvendelse (P 12) 
3.22. Definition: Produktion til egen endelig anvendelse omfatter varer eller tjenester, der 
produceres og beholdes enten til forbrug i den samme institutionelle enhed 
eller til faste bruttoinvesteringer foretaget af samme lokale faglige enhed. 
3.23. Produkter, der beholdes til eget forbrug, kan kun produceres i husholdningssektoren. 
Typiske eksempler er følgende: 
landbrugsprodukter, der beholdes af landmænd, 
boligtjenester, der produceres af ejere af egen bolig, 
husholdningstjenester, der produceres ved at ansætte lønnet personale. 
3.24. Produkter, der anvendes til egne faste bruttoinvesteringer, kan produceres af en 
hvilken som helst sektor. Her er nogle eksempler: 
special-værktøjsmaskiner produceret af ingeniørfirmaer, 
boliger og tilbygninger, der produceres af husholdningerne, 
byggeaktiviteter for egen regning inkl. fælles projekter, der gennemføres af 
grupper af husholdninger. 
Anden ikke-markedsmæssig produktion (P 13) 
3.25. Definition: Anden, ikke-markedsmæssig produktion er produktion, der stilles til 
rådighed for andre enheder, enten gratis eller til priser, som ikke er 
økonomisk signifikante 
Tre typer producenter 
3.26. Producenter kan opdeles i følgende tre grupper: 
markedsmæssige producenter, 
producenter til egen endelig anvendelse, 
andre ikke-markedsmæssige producenter. 
3.27. Definition: Markedsmæssige producenter er lokale faglig enheder, hvis produktion 
hovedsagelig er markedsmæssig. 
En lokal faglig enhed, der hører under den offentlige sektor, men for det meste 
anvender økonomisk signifikante priser, skal behandles som markedsmæssig 
producent og ikke som andre ikke-markedsmæssige producenter. 
3.28. Definition: Producenter af produkter til eget brug er lokale faglige enheder, hvis 
produktion (målt i værdi) hovedsagelig er til eget forbrug. I ENS er dette 
pr. konvention kun producenter af tjenester, som ydes af ejere af egne 
boliger og i meget begrænset omfang husholdningernes produktion af 
varer for egen regning (se 3.08.b). 
72 
3.29. Definition: Andre ikke-markedsmæssige producenter er lokale faglige enheder, hvis 
produktion (målt i værdi) hovedsagelig stilles til rådighed for andre 
enheder, enten gratis eller til priser, som ikke er økonomisk signifikante. 
3.30. Udtrykket "hovedsagelig", som anvendes i 3.27.-3.29. betyder mindst 50% af 
produktionen (eller for 3.27., produktionsomkostninger). I et ydertilfælde kunne 
hovedparten betyde 34%, da der er tale om tre kategorier og mindsteparterne hver 
33%. Imidlertid vil det i praksis være sådan, at en eller to typer produktion vil være 
dominerende. 
3.31. Dersom hovedparts-kriteriet holder i flere år, eller hvis det holder i indeværende år 
og forventes at gøre det i den nærmeste fremtid, bør det følges konsekvent. Svinger 
den relative størrelse forskellige typer produktion af næsten samme størrelse fra et år 
til et andet, vil det normalt ikke kræve omklassificering af de lokale faglige enheder. 
3.32. Udover ejerbenyttede boliger findes i Europa kun ganske få separate, lokale faglige 
enheder, der producerer til eget forbrug, og derfor anvendes i denne forbindelse kun 
to underkategorier, nemlig: 
markedsmæssige producenter og producenter til egen endelig anvendelse, 
andre ikke-markedsmæssige producenter. 
3.33. Forholdet mellem de forskellige typer producenter og deres produktion fremgår af 
følgende tilgangstabel: 
Markedsmæssig 
produktion 
Produktion til 
egen endelig 
anvendelse 
Anden ikke-
markeds-mæssig 
produktion 
lait Markedsmæssige 
producenter 
X 
X 
0 
Markedsmæssige 
producenter, 
produktion Producenter til 
egen endelig 
anvendelse 
0 
Ejerbenyttede 
bolig-tjenester 
0 
Producenter til 
egen endelig 
anvendelse, 
produktion Andre ikke-
markeds­
mæssige 
producenter 
X 
X 
X 
Andre ikke-
markeds­
mæssige 
producenter, 
produktion lait 
Markedsmæssig 
produktion 
Produktion til 
egen endelig 
anvendelse 
Anden ikke-
markeds-mæssig 
produktion 
Produktion i alt 
X = stor produktion; x = lille produktion; 0 = ingen produktion (pr. konvention) 
-73-
3.34. Principielt kunne markedsmæssig producenter og producenter til egen endelig 
anvendelse også levere anden ikke-markedsmæssig produktion. Imidlertid sættes 
denne sekundære produktion pr. konvention til nul1. Følgelig registreres den 
sekundære produktion i givet fald enten som en del af disse producenters øvrige 
produktion eller - ved oprettelse og registrering af en separat, lokal faglig enhed, 
som udelukkende eller hovedsagelig varetager anden ikke-markedsmæssig produktion 
- som en del af andre ikke-markedsmæssige producenters produktion. 
3.35. Andre ikke-markedsmæssige producenter kan som sekundær proûul-ioâ producere 
markedsmæssig produktion og produktion til egen endelig anvendelse. Det kan fx 
være offentlige hospitaler, når de kræver økonomisk signifikante priser for deres 
ydelser. Andre eksempler kan være offentlige museers salg af reproduktioner og 
meteorologiske institutters salg af vejrudsigter. 
Registreringstidspunkt for og værdiansættelse af produktionen 
3.36. Produktionen registreres og værdiansættes, når den skabes i produktionsprocessen. 
3.37. Produktionen opgøres i basispriser. Ved værdiansættelse af anden 
ikke-markedsmæssig produktion anvendes særlige konventioner (se 3.43. og 3.44.). 
3.38. Definition: Basisprisen er den pris, producenterne kan opnå hos køberne for en vare-
eller tjenesteenhed, de har produceret, minus afgifter på enheden i 
forbindelse med produktion eller salg heraf, plus subsidier til enheden i 
forbindelse med produktion eller salg heraf. Transportudgifter, der 
faktureres separat af producenten, er ikke inkluderet. Transportudgifter, 
der opkræves af producenten på salgsfakturaen, er inkluderet, også selv 
om de figurerer som en separat post på fakturaen. 
3.39. Produktion til eget brug (P 12) opgøres i basispriser for lignende produkter på 
markedet; derfor kan der forekomme et overskud af produktionen eller blandet 
indkomst. Dette gælder ligeledes ejerbenyttede boligtjenester (se 3.54.). Det vil dog 
sædvanligvis være nødvendigt at værdiansætte produktionen fra byggeri for egen 
regning ud fra produktionsomkostningerne. 
3.40. Tilgang af produkter under fremstilling værdiansættes i forhold til en skønsmæssig, 
løbende basispris på det færdige produkt. 
3.41. Dersom værdien af en produktion, der betragtes som produkter under fremstilling, 
skal vurderes i forvejen, bør skønnet baseres på de faktisk påløbne omkostninger med 
tillæg af en skønnet bruttorestindkomst eller en skønnet blandet indkomst. Det 
foreløbige skøn skal senere erstattes af tal, der beregnes ved en fordeling af det 
færdige produkts faktiske værdi (når den bliver bekendt). Denne værdi er summen af: 
færdige produkter, der er solgt eller er indgået i byttehandel, 
tilgang af færdige produkter til lager minus fraførsel fra lager, 
færdige produkter, der er forbrugt af producenten selv. 
Såfremt der foreligger tilstrækkelige oplysninger (se 2.106.), kan der oprettes en separat, lokal faglig 
enhed til registrering af en markedsproducents anden ikke-markedsmæssige produktion. 
-74 
3.42. For bygninger og konstruktioner, som anskaffes inden færdiggørelse, fastsættes 
værdien skønsmæssigt ud fra de påløbne omkostninger frem til 
anskaffelsestidspunktet med tillæg af et overskud af produktionen eller blandet 
indkomst (dette tillæg beregnes ud fra værdien, som estimeres på basis af priser på 
tilsvarende bygninger og anlæg). Summen af delbetalinger kan tages som 
udgangspunkt for en omtrentlig værdiansættelse af køberens faste bruttoinvesteringer 
efter hver etape (det forudsættes, at køberen ikke er i restance eller betaler forud). 
Hvis byggearbejder, der udføres for egen regning, ikke færdiggøres inden for en 
regnskabsperiode skønnes værdien af produktionen og de tilsvarende faste 
bruttoinvesteringer ved at sætte de samlede produktionsomkostninger i den 
pågældende periode i relation til den anslåede basispris. Hvis det ikke er muligt at 
anslå basisprisen for den færdige konstruktion, anslås værdien ud fra de samlede 
produktionsomkostninger med tillæg af bruttorestindkomst. Hvis arbejdet eller en del 
heraf udføres vederlagsfrit (fx hvis husholdninger i fællesskab udfører 
byggearbejder), skal der i skønnet over de samlede produktionsomkostninger indgå et 
skøn over værdien af dette arbejde beregnet ud fra det pågældende områdes lønninger 
for tilsvarende arbejde. 
3.43. En anden ikke-markedsmæssig producents produktion værdiansættes som de samlede 
produktionsomkostninger, dvs. summen af: 
forbrug af rå og hjælpestoffer, 
lønninger og arbejdsgiverbidrag, 
realkapitalforbrug, 
andre produktionsafgifter (D 29). 
Pr. konvention er rentebetalinger ikke inkluderet i omkostninger ved anden 
ikke-markedsmæssig produktion. Det samme gælder lejeværdien af 
erhvervsejendomme, der ejes og anvendes i en anden ikke-markedsmæssig 
produktion. 
3.44. For andre ikke-markedsmæssige producenter uden sekundært markedsmæssig 
produktion skal anden ikke-markedsmæssig produktion værdiansættes efter 
produktionsomkostningerne. For andre ikke-markedsmæssige producenter med 
sekundær markedsmæssig produktion skal anden ikke-markedsmæssig produktion 
værdiansættes som en residualpost, dvs. som forskellen mellem de samlede 
produktionsomkostninger, de har i deres egenskab af andre ikke-markedsmæssig 
producenter, minus deres indtjening fra den markedsmæssige produktion. 
3.45. Almindeligvis værdiansættes andre ikke-markedsmæssige producenters 
markedsmæssige produktion i basispriser. I visse tilfælde kan det dog være vanskeligt 
at fastslå, om andre ikke-markedsmæssige producenters biaktiviteter resulterer i 
markedsmæssig produktion (se 3.21.). Af praktiske grunde kan alle indtægter af deres 
biaktiviteter betragtes som indtægter af ikke-markedsmæssig produktion. 
75 
3.46. Indtægterne af salget af anden ikke-markedsmæssig produktion har ikke indflydelse 
på produktionens værdi fordi: 
de ikke er relevante ved værdiansættelsen af en anden ikke-markedsmæssig 
producents samlede produktion (se 3.43.); 
de ikke er relevante ved værdiansættelsen af en anden ikke-markedsmæssig 
producents anden ikke-markedsmæssig produktion (se 3.44.); 
de ikke er relevante ved værdiansættlsen af en anden ikke-markedsmæssig 
producents markedsmæssige produktion (se 3.21., af praktiske grunde kan 
de i visse tilfælde registreres som indtægter af salg ar sekundær 
markedsmæssig produktion) 
3.47. For så vidt angår tidspunktet for registrering og værdiansættelse af visse specifikke 
typer produktion, tages der højde for tidspunktet for følgende præciseringer og 
undtagelser, som anføres i henhold til CPA-nomenklaturens hovedafdelinger. 
3.48. A. Produkter fra skovbrug, jagt og landbrug; B. Fisk 
Produktionen af landbrugsprodukter registreres som en kontinuerlig produktion over 
hele produktionsperioden (og ikke blot når afgrøderne høstes eller dyrene slagtes). 
Afgrøder og tømmer på roden samt bestande af fisk eller dyr, der opdrættes med 
henblik på produktion af fødevarer, registreres under processen som beholdninger af 
produkter under fremstilling, og når processen er slut, som lagre af færdige 
produkter. 
3.49. D. Færdigvarer; E. Bygge- og anlægsarbejder 
Når der er indgået kontrakt om opførelse af en bygning eller anden konstruktion, og 
arbejdet strækker sig over flere regnskabsperioder, betragtes den produktion, der 
produceres i de enkelte perioder, som solgt til køberen ved udgangen af perioden, 
dvs. registrering som faste bruttoinvesteringer hos bygherren og ikke som produkter 
under fremstilling hos bygmesteren. Produktionen betragtes nemlig som solgt til 
bygherren i etaper, efterhånden som han juridisk set tager det i besiddelse. Når 
kontrakten indeholder bestemmelse om delbetalinger, kan værdien af produktionen 
ofte fastsættes tilnærmelsesvis efter værdien af betalinger, der falder ved udgangen af 
de enkelte perioder. Foreligger der ingen kontrakt, skal dog den uafsluttee produktion 
for de enkelte perioder registreres som produkter under fremstilling. 
3.50. G. Engros og detailhandel; reparation af motorkøretøjer, motorcykler og varer til 
personlig brug eller til husholdninger 
Engros og detailhandelens produktion måles efter den avance, der indtjenes på varer, 
der indkøbes med videresalg for øje. 
Definition: En avance er forskellen mellem den faktiske eller skønsmæssigt fastsatte 
pris, der opnås for en vare, der er indkøbt med henblik på videresalg, og 
den pris, en distributør skulle have betalt for at erstatte artiklen på det 
tidspunkt, hvor den sælges eller på anden måde videregives. 
Pr. konvention er kapitalgevinster og -tab ikke inkluderet i avancen. I praksis vil det 
dog ikke altid være muligt at udskille alle kapital gevinster og tab i datakilderne. 
-76-
3.51. H. Hotel- og restaurationsvirksomhed 
Hoteller, restauranters og cafeers produktion omfatter værdien af den mad og de 
drikkevarer osv., der kunsumeres. 
3.52. I. Transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation 
Produktionen af transporttjenester måles efter værdien af de beløb, der modtages for 
at transportere gods eller personer. Egen transport til anvendelse inden for en lokal 
faglig enhed betragtes som en hjælpeaktivitet; den hverken identificeres eller 
registreres separat. 
Produktionen af oplagringstjenester måles som værdien af tilgangen af produkter 
under fremstilling, enten som supplerende produkt i form af transport i løbet af en 
periode fx oplagring af varer for andre lokale faglige enheder eller som fysisk 
ændring (fx modning af vin). 
Produktionen af rejsebureautjenester måles som værdien af gebyrer til bureauer og 
operatører (honorarer og provisioner) og ikke bureauernes samlede udgifter for de 
rejsende. Disse udgifter kunne fx være udgifter til transport med tredjemand. 
Produktionen af turoperatørtjenester opgøres ud fra turoperatørens samlede udgifter 
for de rejsende. 
Forskellen mellem rejsebureauers og turoperatørens virksomhed består i, at 
rejsebureauerne kun optræder som formidler for de rejsende, mens turoperatørerne 
skaber et nyt produkt dvs. der arrangeres en rejse. Priserne for rejsens forskellige 
elementer (fx. rejse, hotel mv.) er normalt ikke specificeret. 
3.53. J. Pengeinstitutter, finansierings- og forsikringsvirksomhed 
Produktionen af kreditformidlingstjenester, hvorfor der ikke direkte opkræves 
gebyrer, måles pr. konvention som den samlede formueindkomst, der modtages af 
den enhed, som yder tjenesten, minus samlet renteudgift, dog ekskl. indkomst fra 
investering af egne midler (idet denne indkomst ikke stammer fra kreditformidlingen) 
og ekskl. indkomst fra investering af forsikringstekniske reserver, hvis en 
kreditformidler som biaktivitet udøver forsikringsvirksomhed. Kapitalgevinster og -
tab tages ikke i betragtning, når en sådan produktion skal måles, fordi 
kapitalgevinster og -tab i ENS ikke opføres på produktionskontoen men på en separat 
konto (konto for andre ændringer i status.). Dette gælder også professionelle dealeres 
kapitalgevinster på udenlandske valutaer og papirer, (selvom deres gevinster normalt 
er positive og af dealerne selv kan betragtes som en del af den almindelige indkomst). 
Imidlertid skal handelsavancer på udenlandsk valuta og papirer (dvs. almindelige 
differencer mellem køberprisen for dealeren og køberprisen for køberen) medregnes i 
produktionen, ligesom for engros- og detailhandlere. Der kan her mangle data, når 
avancer skal skelnes fra kapitalgevinster. Disse problemer bør løses bedst muligt. 
Centralbankernes produktion af kreditformidlingstjenester skal måles på samme måde 
som for andre kreditformidlende organer. 
Udlånsvirksomhed regnes ikke for produktion af tjenester, når der kun udlånes egne 
midler. 
77 
Kreditformidlere kan endvidere levere forskellige finansielle ydelser og 
forretningstjenester, for hvilke der kræves særskilte gebyrer eller provisioner. Det 
gælder især sådanne ydelser som valutaveksling, investeringsrådgivning, køb af fast 
ejendom eller skatterådgivning. Produktion af sådanne tjenester vurderes på grundlag 
af de forlangte gebyrer eller provisioner. 
Produktion fra forsikringstjenester (servicegebyr) måles efter: 
+ Samlede, faktisk indtjente præmier 
4- samlede, supplerende præmier (lig indkomst fra „ivcstering af 
forsikringstekniske reserver 
samlede, forfaldne erstatninger 
- bevægelser i de aktuarmæssige reserver og bonusreserver. 
Der ses bort fra kapitalgevinster og -tab ved opgørelse af produktion af 
forsikringstjenester. De betragtes ikke som indkomst af investering af de 
forsikringstekniske reserver, ej heller som forøgelser i de aktuarmæssige reserver og 
bonusreserver. 
Det bemærkes, at forsikringstekniske reserver kan investeres i forsikringsselskabets 
biaktiviteter, fx udlejning af ejendomme til beboelse eller kontorer. I dette tilfælde er 
nettorestindkomsten af disse biaktiviteter indkomst af forsikringstekniske reserver. 
Pensionskassers produktion af tjenester måles på samme måde, dvs. efter: 
+ Samlede, faktiske pensionsbidrag, 
+ samlede, supplerende bidrag (lig indkomst af investering af 
pensionskassernes tekniske reserver) 
minus forfaldne udbetalinger 
minus ændringer i de aktuarmæssige reserver. 
3.54. K. Fast ejendom, leje samt køb og salg 
Produktion af boligtjenester, der produceres af ejere af egen boliger værdiansættes 
efter den anslåede værdi af den leje, en lejer ville betale for samme bolig, idet der 
tages hensyn til faktorer som beliggenhed, faciliteter i nabolaget osv. samt selve 
boligens størrelse og kvalitet. Dog skal denne produktion stadig opgøres i basispriser. 
Det medfører, at alle afgifter, der normalt betales af private lejere, men ikke af 
virksomheder, skal fraregnes. For fritliggende garager, der anvendes af ejeren til eget 
forbrug i forbindelse med benyttelse af boligen, foretages der en lignende beregning. 
Der foretages ingen beregning for garager, der benyttes af deres private ejer for at 
kunne parkere i nærheden af arbejdspladsen.Lejeværdien af ejerbenyttede boliger i 
udlandet som fx ferieboliger, registreres ikke som en del af den indenlandske 
produktion, men som import af tjenester og som primærindkomst fra den øvrige 
verden. For ejerbenyttede boliger, der ejes af ikke-hjemmehørende, foretages der 
lignende registreringer. Vedrørende time-share lejligheder skal en del af 
servicegebyret registreres som sådant. 
Produktion af ejendomstjenester vedrørende erhvervsbygninger måles efter værdien af 
forfalden leje. 
-78 
Produktion af operationel leasing (udlejning af maskiner og udstyr mv.) måles efter 
den leasingafgift, leasingtageren betaler leasinggiveren. Denne form for leasing 
adskiller sig klart fra finansiel leasing, som er en metode til finansiering af 
anskaffelsen af anlægsaktiver, og hvor leasinggiveren yder et lån til leasingtageren. 
Når der er tale om finansiel leasing, består leasingafgiften (hovedsagelig) i renter og 
afdrag, og værdien af ydelserne er meget lav i forhold til de samlede indbetalte 
leasingafgifter (se bilaget om leasing). 
Hvis det er muligt, udskilles en separat lokal faglig enhed for forsknings- og 
udviklingsaktiviteter (F&U). Er dette ikke muligt, registreres al F&U af signifikant 
omfang (i forhold til hovedaktiviteten) som den lokale faglige enheds biaktivitet. 
Produktionen af F&U-tjenester opgøres på følgende måde: 
- F&U leveret af specialiserede erhvervsmæssige forskningslaboratorier eller 
institutter værdiansættes efter indtægter fra salg, kontrakter, provisioner, gebyrer 
osv. på vanlig vis. 
- produktion af F&U, som anvendes inden for samme foretagende værdiansættes 
normalt på basis af de anslåede basispriser, der ville blive betalt for forskningen, 
dersom den blev udført på kontraktbasis. Dog vil det i praksis sandsynligvis være 
nødvendigt at værdiansætte denne produktion på grundlag af de samlede 
produktionsomkostninger; 
- F&U leveret af offentlige enheder, universiteter, ikke-erhvervsmæssige 
forskningsinstitutter osv. betragtes sædvanligvis som anden ikke-markedsmæssig 
produktion og værdiansættes derfor på grundlag af produktionsomkostningerne. 
Indtægter af salg af F&U-tjenester, ydet af andre ikke-markedsmæssige 
producenter af F&U registreres som indtægter af sekundær markedsmæssig 
produktion. 
Der bør skelnes mellem udgifter til F&U-udgifter til undervisning og uddannelse. 
Udgifter til F&U inkluderer ikke omkostninger til udvikling af software som hoved-
eller biaktivitet. Dog er deres regnskabsmæssige behandling næsten den samme; den 
eneste forskel er, at software betragtes som et produceret immaterielt aktiv og er ikke 
patenteret. 
3.55. L. Offentlig administration og forsvar, lovpligtig socialsikring 
Offentlig administration, forsvarstjenester og lovpligtig socialsikring ydes altid som 
andre ikke-markedsmæssige tjenester og skal værdiansættes derefter. 
3.56. M. Undervisning; N. Sundhedsvæsen og sociale forantaltninger 
I forbindelse med undervisning og sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger kan det 
ofte være påkrævet at drage nøjagtige grænser mellem markedsmæssige og ikke-
markedsmæssige producenter og mellem deres markedsmæssige og ikke-
markedsmæssige produktion. For eksempel kan offentlige institutioner (eller andre 
institutioner, som modtager specifikke subsidier) opkræve mindre gebyrer for nogle 
typer uddannelse og lægebehandling, medens de for andre uddannelser og 
speciallægebehandling kan opkræve kommercielle takster. Et andet typisk eksempel 
er, at den samme type tjeneste (fx højere uddannelse) leveres både af det offentlige 
(eller ved dets mellemkomst) og af kommercielle institutioner. Der er derfor ofte 
store forskelle mellem de krævede priser og tjenesternes kvalitet. 
-79 
Undervisning og sundhedsvæsen samt sociale foranstaltninger omfatter ikke 
F&U-aktiviteter; sundhedsvæsen omfatter ikke uddannelse i sundhedspleje fx på 
universitetshospitaler. 
3.57. O. Andre kollektive, sociale og personlige tjenesteydelser 
Produktion af bøger, indspilninger, film, software, bånd, plader osv. er en proces i to 
etaper og måles som sådan: 
(i) Produktion af originaler et immaterielt fast aktiv måles ud fra den pil~ ?W betales for 
en original, hvis den sælges, eller ud fra produktionsomkostningerne eller den 
anslåede værdi af den forventede indkomst ved anvendelse heraf i produktionen. 
(ii) Ejeren af dette aktiv kan anvende det direkte eller producere kopier i efterfølgende 
perioder (registreres som realkapitalforbrug. Har ejeren givet andre producenter 
licens til at anvende originalen i produktionen, betragtes de modtagne gebyrer, 
provisioner, royalties osv. for licenserne som produkter af tjenesterne. På dette trin er 
salg af det immaterielle aktiv en negativ, fast investering. 
3.58. P. Private husholdninger med ansat medhjælp 
Produktion af husholdningstjenester, der produceres ved at ansætte betalt personale, 
opgøres pr. konvention efter personalets aflønning; det inkluderer også al aflønning i 
naturalier, som fx kost og logi. 
Forbrug af rå- og hjælpestoffer (P 2) 
3.59. Definition: Forbrug af rå- og hjælpestoffer er værdien af varer og tjenester, der 
forbruges som input i en produktionsproces, ekskl. faste aktiver (forbruget 
heraf registreres som realkapitalforbrug). Disse varer og tjenester kan 
enten forædles eller forbruges i produktionsprocessen. 
3.60. Forbrug af rå- og hjælpestoffer omfatter følgende grænsetilfælde: 
a) værdien af alle varer og tjenester, der anvendes som input i 
hjælpeaktiviteter. Typiske eksempler er indkøb, salg, markedsføring, 
regnskab, databehandling, transport, lager, vedligeholdelse, sikkerhed osv. 
Der skelnes ikke mellem disse varer og tjenester og dem, der forbruges i en 
lokal faglig enheds hovedaktivitet (eller biaktivitet); 
b) værdien af varer og tjenester, der modtages fra en anden lokal faglig enhed 
inden for den samme institutionelle enhed (kun hvis de kan defineres som i 
3.59.); 
c) udgifter til anvendelse af lejede anlægsaktiver, fx ved operationel leasing af 
maskiner eller biler; 
d) abonnementer, bidrag eller kontingenter til ikke-udbyttegivende 
erhvervssammenslutninger; 
80-
e) effekter, der ikke behandles som bruttoinvesteringer som fx: 
værktøj, der ikke er særlig kostbart, og som anvendes til relativt simple 
operationer, fx save, hamre, skruetrækkere og andet håndværktøj; 
småapparater som lommeregnere. Alle udgifter til sådanne varige goder 
på indtil 500 ECU (i 1995-priser) pr. stk. (eller - hvis de købes i kvanta 
- for den totalt anskaffede mængde) skal pr. konvention registreres i 
ENS som forbrug af rå- og hjælpestoffer; 
almindelig, regelmæssig vedligeholdelse og reparation af faste aktiver 
anvendt i produktionen; 
militære ødelæggelsesvåben og det udstyr, der skal til for at bruge dem 
(men ikke politiets eller sikkerhedsstyrkernes lette våben eller 
panserkøretøjer, der betragtes som bruttoinvesteringer); 
forsknings- og udviklingstjenester, personaleuddannelse, 
markedsundersøgelser og lignende aktiviteter, der købes udefra eller 
leveres af en separat, lokal faglig enhed inden for den samme 
institutionelle enhed; 
f) betalinger for anvendelse af immaterielle ikke-producerede aktiver som 
patenterede aktiver, copyright, varemærker osv. (ekskl. betalinger for køb af 
sådanne ejendomsrettigheder: De skal nemlig behandles som anskaffelse af 
et immaterielt ikke-produceret aktiv); 
g) ansattes udgifter, der refunderes af arbejdsgiveren, til anskaffelser, der er 
nødvendige i produktionen, som fx værktøj eller sikkerhedsbeklædning, 
som den ansatte i henhold til ansættelseskontrakten selv har ansvaret for at 
indkøbe; 
h) udgifter, som er afholdt af arbejdsgiveren til egen eller de ansattes fordel, og 
som er nødvendige til afvikling af produktionen. Typiske eksempler er 
følgende: 
- refusion af ansattes udgifter til rejser, dobbelt husførelse, flytning og 
repræsentation i forbindelse med jobbet, 
- etablering af faciliteter på arbejdspladsen; 
En mere omfattende liste findes i afsnittet om aflønning af ansatte (D 1). 
i) gebyrer til forsikringsselskaber betalt af lokale faglige enheder i forbindelse 
med tegning af skadesforsikringer: For at gebyret kan blive registreret som 
forbrug af rå- og hjælpestoffer, fratrækkkes de indbetalte præmier, fx 
udbetalte skadeserstatninger og nettoændringer i de aktuarmæssige reserver. 
Sidstnævnte kan tilskrives lokale faglige enheder i forhold til de indbetalte 
forsikringspræmier; 
j) kun for den samlede økonomi: Alle indirekte opgjorte finansielle 
formidlingstjenester (FISIM) leveret af hjemmehørende producenter. 
-81 -
3.61. Forbrug af rå- og hjælpestoffer omfatter ikke: 
a) elementer, der behandles som bruttoinvesteringer såsom: 
- værdigenstande; 
- mineraludvinding; 
- større forbedringer, der er betydeligt mere omfattende, end hvad der 
kræves til blot at holde de faste aktiver i god og funktionsdygtig stand, fx 
renoveringer, om- eller tilbygninger; 
- software indkøbt eller udviklet for egen regning; 
b) udgifter afholdt af arbejdsgivere til løn i naturalier (se 4.05.); 
c) offentlige enheders kollektive tjenester som anvendes af markedsmæssige 
producenter eller producenter for egen regning (og som af det offentlige 
behandles som udgift til kollektivt konsum); 
d) varer og tjenester produceret og forbrugt i samme regnskabsperiode inden 
for samme lokale faglige enhed (de registreres heller ikke som produktion); 
e) betalinger for offentlige licenser og gebyrer, der skal behandles som 
produktionsskatter (se 4.14.,4.15.); 
Registreringstidspunkt og værdiansættelse af forbrug af rå- og hjælpestoffer 
3.62. Produkter, der forbruges som rå- og hjælpestoffer skal registreres og værdiansættes 
på det tidspunkt, hvor de indgår i produktionsprocessen. De skal værdiansættes til 
køberpris for lignende varer på samme tidspunkt. 
3.63. I praksis registrerer producentenheder normalt ikke faktisk anvendelse af varer i 
produktionen direkte. De registrerer indkøb med henblik på anvendelse som input og 
ændringer i mængden af sådanne varer på lager. Forbrug af rå- og hjælpestoffer skal 
derfor anslås ved at trække lagerændringer fra indkøbene (se 3.111.-3.114. for 
korrekt værdiansættelse af disse bevægelser). 
KONSUM (P 3, P 4) 
3.64. Der anvendes to begreber inden for konsum: 
konsumudgift (P 3), 
faktisk konsum (P 4). 
Udgifter til konsum er et begreb, der refererer til en sektors udgifter til forbrugsvarer 
og -tjenester. Til forskel herfra refererer faktisk konsum til anskaffelse af 
forbrugsvarer og -tjenester. Forskellen mellem disse to begreber ligger i behandlingen 
af visse varer og tjenester finansieret af det offentlige eller en NPI, der virker til gavn 
for til husholdningerne, men leveret til husholdningerne som sociale overførsler i 
naturalier. 
-82 
Konsumudgift (P 3) 
3.65. Definition: Konsumudgifter består i udgifter, som hjemmehørende institutionelle 
enheder har til varer eller tjenester, der anvendes til direkte dækning af individuelle 
eller kollektive behov. Konsumudgifter kan gælde både det nationale territorium og 
udlandet. 
3.66. Husholdningers konsumudgifter omfatter følgende grænsetilfælde: 
a) tjenester, der produceres af ejere af egen bolig; 
b) indkomst i naturalier såsom: 
- varer og tjenester modtaget af arbejdstagere som naturalieindkomst; 
- varer og tjenester, der er produceret af ikke-registrerede foretagender ejet 
af en husholdning, og som husholdningens medlemmer beholder til eget 
forbrug. Typiske eksempler er madvarer og andre landbrugsprodukter, 
tjenester produceret af ejere af egen bolig og hjemmetjenester produceret 
af ansat medhjælp (tjenere, kokke, gartnere, chauffører osv.); 
c) poster, der ikke behandles som konsum af rå- og hjælpestoffer såsom: 
- materialer til småreparationer i boligen og indretning af en art, der 
almindeligvis udføres af lejere såvel som ejere; 
- materialer til reparationer og vedligeholdelse af varige forbrugsgoder 
inkl. køretøjer; 
d) poster, der ikke behandles som investering, herunder navnlig varige 
forbrugsgoder, der fortsætter med at fungere over flere regnskabsperioder; 
hertil medregnes overdragelse af ejendomsretten til visse varige goder fra et 
foretagende til en husholdning (se transaktioner med eksisterende varer, 
3.137.); 
e) finansielle tjenester, for hvilke der opkræves betaling straks; 
f) forsikringstjenester på grundlag af det implicitte servicegebyr (se 3.53.); 
g) pensionstjenester på grundlag af det implicitte servicegebyr (se 3.53.); 
h) husholdningernes betalinger til licenser, tilladelser osv., som betragtes som 
køb af tjenester (se 414, 415). 
i) køb af produktion til priser, som ikke er økonomisk signifikante, fx entre til 
museer (se 3.21.). 
3.67. Husholdningers konsumudgifter omfatter ikke: 
a) sociale overførsler i naturalier såsom udgifter, som i første omgang afholdes 
af husholdningerne, men som senere refunderes af socialsikringen, fx 
udgifter til lægebehandling; 
83-
b) poster, der behandles som forbrug af rå- og hjælpestoffer eller 
bruttoinvesteringer såsom: 
- udgifter afholdt i erhvervsøjemed af husholdninger, der ejer ikke-
registrerede foretagender - fx til varige goder som køretøjer, møbler, 
el-udstyr (faste bruttoinvesteringer), eller forbrugsvarer som brændsel 
(forbrug af rå- og hjælpestoffer); 
- udgifter, som ejere af egen bolig afholder til indretning, vedligeholdelse 
og reparation af boligen, og som ikke normalt udføres af lejere (forbrug 
af rå- og hjælpestoffer i produktionen af boligtjenester); 
- køb af boliger (faste bruttoinvesteringer); 
- udgifter til værdigenstande (bruttoinvesteringer); 
c) poster, der betragtes som anskaffelse af et ikke-produceret aktiv, herunder 
navnlig køb af jord; 
d) alle husholdningernes betalinger, som kan betragtes som skatter og afgifter 
som fx tilladelser til at have køretøjer til, både eller fly, jagt- og fisketegn 
samt skydetilladelser (se 4.14., 4.15.); 
e) husholdningernes abonnementer og kontingenter til NPISH'er, som fx 
fagforeninger, faglige foreninger, forbrugersammenslutninger, kirker, 
selskabelige og kulturelle foreninger, fritidsklubber og idrætsklubber; 
f) husholdningernes frivillige bidrag i form af penge eller naturalier til 
velgørende formål og til hjælpeorganisationer. 
3.68. NPISH'ers udgifter til konsumudgifter omfatter to forskellige kategorier: 
a) værdien af varer og tjenester produceret af NPISH'er undtagen investeringer 
for egen regning og husholdningernes og andre enheders udgifter; 
b) NPISH'ers udgifter til varer og tjenester produceret af markedsmæssige 
producenter og uden omdannelse leveret til forbrug i husholdningerne som 
sociale overførsler i naturalier; 
3.69. Det offentliges konsumudgifter omfatter to kategorier, som kan sidestilles med 
NPISH'ernes: 
a) værdien af varer og tjenester, som er produceret af det offentlige selv (og 
som pr. konvention forbruges af det offentlige selv), undtagen investeringer 
for egen regning og andre enheders udgifter; 
b) det offentliges indkøb af varer og tjenester, som produceres af 
markedsmæssige producenter og uden omdannelse leveres til 
husholdningerne som sociale overførsler i naturalier. Dette indebærer, at det 
offentlige blot betaler for varer og tjenester, som sælgerne leverer til 
husholdningerne; 
3.70. Selskaber har ingen udgifter til konsumudgifter. Deres indkøb af samme varer og 
tjenester, som husholdningerne bruger til konsum, anvendes enten som konsum af rå-
og hjælpestoffer eller gives til de ansatte som lønninger og arbejdsgiverbidrag i 
naturalier, dvs. husholdningernes imputerede udgifter til konsum. Selv når der, som 
fx i forbindelse med reklame, er tale om finansiering af individuelt konsum, 
behandles disse udgifter som konsum af rå- og hjælpestoffer. 
-84 
Faktisk konsum (P4) 
3.71. Definition: Faktisk konsum består af de varer og tjenester, der erhverves af 
hjemmehørende institutionelle enheder til direkte dækning af individuelle eller 
kollektive behov. 
3.72. Definition: Varer og tjenester til individuelt konsum ("individuelle varer og 
tjenester") erhverves af en husholdning og anvendes til dækning af husholdningens 
behov og ønsker. Individuelle varer og tjenester karakteriseres således: 
a) det skal være muligt at observere og registrere en individuel husholdnings 
eller et husholdningsmedlems anskaffelse af varer og tjenester og tidspunktet 
for anskaffelsen; 
b) husholdningen skal være indforstået med leveringen af de pågældende varer 
og tjenester og tage de nødvendige skridt for at anskaffe dem, fx ved at gå i 
skole eller tage på hospitalet; 
c) de pågældende varer og tjenester skal være således, at når de er erhvervet af 
en husholdning eller person, eller eventuelt af en lille, begrænset gruppe 
mennesker, kan de ikke erhverves af andre husholdninger eller personer. 
3.73. Definition: Tjenester til kollektivt konsum ("kollektive tjenester") leveres samtidig til 
alle medlemmer i fællesskabet eller særlige dele af fællesskabet såsom husholdninger, 
der bor i et bestemt område. Kollektive tjenester karakteriseres således: 
a) de kan leveres samtidig til hvert medlem i fællesskabet eller i bestemte dele 
af fællesskabet som fx et betemt geografisk område; 
b) anvendelsen af sådanne tjenester er normalt passiv og kræver ikke alle 
berørte individers udtrykkelige samtykke eller aktive deltagelse; 
c) levering af en kollektiv tjeneste til et individ reducerer ikke den samlede 
mængde, der er til rådighed for andre i samme fællesskab eller del af 
fællesskabet. De enkelte individer skal ikke konkurrere om at erhverve 
tjenesterne. 
3.74. Alle udgifter til konsum i en husholdning er individuelle. Alle varer og tjenester, der 
leveres af NPISH'er, betragtes pr. konvention som individuelle udgifter. 
3.75. Grænsen mellem individuelle og kollektive varer og tjenester , der leveres af det 
offentlige er fastlagt på basis af formålsklassifikationen for offentlig forvaltning og 
service (COFOG). 
Alle offentlige udgifter til konsum inden for hver af følgende områder behandles pr. 
konvention som udgifter til individuelt konsum, undtagen for udgifter til offentlig 
administration, fastsætelse af bestemmelser, forskning osv. inden for hver af følgende 
kategorier: 
04 uddannelse, 
05 sundhed, 
06 socialsikring og velfærd, 
08.01 sport og fritid, 
08.02 kultur. 
-85 
Endvidere skal udgifter i følgende underkategorier betragtes som individuelle, når de 
er af betydeligt omfang: 
07.11 tilvejebringelse af boliger (delvis), 
07.31 indsamling af husholdningsaffald (delvis), 
12.12 drift af det offentlige transportsystem (delvis). 
Kollektive udgifter til konsum er den resterende del af det offentliges udgifter til 
konsum. De omfatter især: 
forvaltning og fastsættelse af bestemmelser for samfundet, 
sikkerhed og forsvar, 
opretholdelse af lov og orden, fastsættelse af lovbestemmelser og andre 
bestemmelser, 
sundhedsvæsen, 
miljøbeskyttelse, 
forskning og udvikling, 
infrastrukturer og økonomisk udvikling. 
3.76. Det indbyrdes forhold mellem de forskellige begreber kan vises i et skema: 
Individuelt 
konsum 
Kollektivt 
konsum 
lait Sektor som afholder udgifter for 
Det offentlige 
X 
(=sociale 
overførsler i 
naturalier) 
X 
Offentlige 
udgifter til 
konsum NPISH 
X 
0 
NPISH'ers 
udgifter til 
konsum Husholdninger 
X 
0 
Husholdnin­
gers udgifter til 
konsum Anskaffelser 
i alt 
Faktisk 
individuelt 
konsum 
Faktisk 
kollektivt 
konsum 
Faktisk konsum 
= udgifter til 
konsum i alt 
3.77. NPISH'ers udgifter til konsum er pr. konvention alle individuelle. Derfor er det 
samlede, faktiske konsum lig med summen af husholdningernes og det offentliges 
faktiske konsum. 
3.78. Sociale overførsler i naturalier til den øvrige verden eksisterer pr. konvention ikke 
(mens der til denne sektor foretages pengeoverførsler). Følgelig er det samlede, 
faktiske konsum lig med de samlede udgifter til konsum. 
86-
Registreringstidspunkt og værdiansættelse af konsumudgifter 
3.79. Som beskrevet i kapitel I registreres varer og tjenester almindeligvis, når gælden 
stiftes, dvs. når køberen indgår en forpligtelse over for sælgeren. Følgelig skal 
udgiften til en vare registreres på tidspunktet for ejendomsrettens overgang. Udgiften 
til en tjeneste registreres, når leveringen af den er tilendebragt. 
3.80. Udgift til en vare, der anskaffes ved køb på afbetaling eller lignende kreditaftale 
(også finansiel leasing) registreres på varens leveringstidspunkt, selv om der ikke på 
dette stadium er tale om overgang af ejendomsretten i juridisk forstand. 
3.81. Forbrug for egen regning registreres, når produktion til eget forbrug er produceret. 
3.82. Husholdningers udgifter til konsum registreres til køberpriser. Det er den pris, som 
køberen faktisk betaler for produkterne på købstidspunktet. En mere detaljeret 
definition findes i 3.06. 
3.83. Varer og tjenester leveret som lønninger og arbejdsgiverbidrag i naturalier 
værdiansættes til basispriser, når de produceres af arbejdsgiveren og til køberpriser, 
dersom de købes af arbejdsgiveren. 
3.84. Varer og tjenester, der beholdes til eget forbrug værdiansættes til basispriser. 
3.85. Det offentliges eller NPISH'ers udgifter til konsum af de produkter, de selv har 
produceret, registreres på produktionstidspunktet, som også er tidspunktet for det 
offentliges eller NPISHøers levering af sådanne tjenester. Udgifter til konsum af 
varer og tjenester, der leveres af markedsmæssig producenter har sammenfaldende 
leveringstid og registreringstid. 
3.86. Det offentliges eller NPISH'ers udgifter til konsum er lig med summen af deres 
produktion plus udgifter til produkter, der leveres til husholdninger gennem 
markedsmæssige producenter (dvs. sociale overførsler i naturalier) minus betaling fra 
andre enheder minus produktion af kapitalgoder for egen regning. 
Registreringstidspunkt og værdiansættelse af faktisk konsum 
3.87. Varer og tjenester er erhverves af institutionelle enheder, når de får ejendomsretten 
over varerne, eller når leveringen af varer eller tjenester til dem er tilendebragt. 
3.88. Anskaffelser - faktisk konsum - værdiansættes til køberpris for de enheder, der 
afholder udgifterne. 
Bortset fra sociale overførsler i naturalier fra det offentlige eller en NPISH, betragtes 
overførsler i naturalier som pengeoverførsler. Således registreres værdien af varer og 
tjenester som udgifter for de institutionelle enheder eller sektorer, der anskaffer dem. 
3.89. De to aggregater, nemlig udgifter til konsum og faktisk konsum, har samme værdi. 
Varer og tjenester erhvervet af hjemmehørende husholdninger gennem sociale 
overførsler i naturalier værdiansættes til samme priser, som de værdiansættes til i 
udgiftsaggregaterne. 
87-
BRUTTOINVESTERINGER (P 5) 
3.90. Bruttoinvesteringer omfatter: 
faste bruttoinvesteringer (P 51), 
lagerændringer (P 52), 
anskaffelser minus afhændelse af værdigenstande (P 53). 
3.91. Bruttoinvesteringer omfatter realkapitalforbrug. Nettoinvesteringer fås ved at trække 
realkapitalforbrug fra bruttoinvesteringerne. 
Faste bruttoinvesteringer 
3.92. Definition: 
Faste bruttoinvesteringer er hjemmehørende producenter anskaffelser minus 
afhændelser af faste aktiver i en given periode, plus visse tillæg til værdien af 
ikke-producerede aktiver, der realiseres gennem en producents eller institutionelle 
enheders produktive aktivitet. Faste aktiver er materielle eller immaterielle aktiver, 
der som resultatet af produktionsprocesser anvendes flere gange eller permanent i 
andre produktionsprocesser i over ét år. 
3.93. Faste bruttoinvesteringer omfatter både positive og negative værdier. 
a) positive værdier: 
indkøb af nye eller eksisterende faste aktiver, 
aktiver, der produceres og beholdes til producentens eget brug (inkl. 
produktion af faste aktiver for egen regning, der endnu ikke er 
afsluttet, eller for hvilken betaling endnu ikke er forfalden), 
nye eller eksisterende aktiver, der erhverves i en byttehandel, 
nye eller eksisterende aktiver modtaget som kapitaloverførsel i 
naturalier, 
nye eller eksisterende aktiver erhvervet af brugeren ved finansiel 
leasing, 
større forbedringer på faste aktiver og eksisterende historiske 
monumenter, 
naturlig vækst hos sådanne aktiver, der sikrer en løbende 
produktion; 
b) negative værdier (fx afhændelse af faste aktiver registreret som negative 
anskaffelser): 
salg af eksisterende faste aktiver, 
eksisterende faste aktiver, der destrueres, kasseres eller slagtes af 
ejeren, 
eksisterende faste aktiver, der afhændes i en byttehandel, 
eksisterende faste aktiver, der afhændes som kapitaloverførsel i 
naturalier. 
88 
3.94. Afhændelse af faste aktiver omfatter ikke: 
realkapitalforbrug (som omfatter forventede normale, skade hidrørende fra 
uheld), 
ekstraordinære tab, som fx skyldes tørke eller andre naturkatastrofer 
(registreret som andre bevægelser i aktivmassen). 
3.95. Der skelnes mellem følgende former for faste bruttoinvesteringer: 
a) anskaffelser minus afhændelser af materielle faste aktiver fx: 
boliger, 
andre bygninger og konstruktioner, 
maskineri og udstyr, 
avlede dyrkede aktiver (træer og husdyr); 
b) anskaffelser minus afhændelser af immaterielle faste aktiver fx: 
mineraludvinding, 
computer software, 
originaler til underholdning, litteratur og kunst, 
andre immaterielle faste aktiver; 
c) større forbedringer af materielle, ikke-producerede aktiver, især i 
forbindelse med jord (dog er anskaffelse af disse aktiver ikke inkluderet); 
d) omkostninger i forbindelse med overførsel af ejendomsretten til 
ikke-producerede aktiver, som fx jord og patenterede aktiver (dog er 
anskaffelse af disse aktiver ikke inkluderet); 
3.96. Større forbedringer i forbindelse med jord omfatter: 
indvinding af jord fra havet ved bygning af diger, bølgebydere og dæmninger 
specielt til dette formål; 
rydning af skov, klippeblokke osv. for at inddrage jord til dyrkning; 
dræning af marsk eller overrisling af ørken ved bygning af diger, grøfter og 
vandingskanaler; 
forebyggelse af oversvømmelse eller erosion fra hav og floder ved bygning 
af bølgebrydere, læmoler og stormflodsdæmninger; 
Disse aktiviteter kan resultere i opførelse af store anlæg som fx bølgebrydere, 
stormflodsdæmninger og dæmninger, som dog ikke selv indgår direkte i produktionen 
af andre varer og tjenester som de fleste andre konstruktioner. Etableringen af disse 
bygværker sker for at opnå mere eller bedre jord, og det er jorden, der som 
ikke-produceret aktiv kræves i produktionen. For eksempel har en dæmning, der 
bygges for at producere elektricitet, et helt andet formål end en dæmning, der bygges 
som værn mod havet. Kun sidstnævnte dæmning klassificeres som forbedring af jord. 
89 
3.97. Faste bruttoinvesteringer omfatter følgende grænsetilfælde: 
erhvervelse af husbåde, pramme, mobile hornes og campingvogne, der 
anvendes som bolig for husholdninger, samt alle andre tilhørende 
konstruktioner som fx garager; 
konstruktioner og udstyr til militær anvendelse i lighed med dem, der 
anvendes af civile producenter, som fx flyvepladser, dokker, veje og 
hospitaler; 
lette våben og pansrede køretøjer, der anvendes af ikke-militære enheder; 
ændringer i husdyrbesætninger, der indgår i produktionen år w**?r år, som fx 
aviskvæg, malkekvæg, uldfår og trækdyr; 
ændringer i beplantninger og plantager, der dyrkes år efter år, fx frugttræer, 
vinstokke, gummitræer, palmetræer osv.; 
forbedringer af eksisterende faste aktiver langt ud over almindelig 
vedligeholdelse og reparation; 
anskaffelse af faste aktiver ved finansiel leasing. 
3.98. Faste bruttoinvesteringer omfatter ikke: 
a) transaktioner, som indgår i forbrug af rå- og hjælpestoffer: 
indkøb af håndværktøj til produktionsformål (se 3.60e), 
almindelig vedligeholdelse og reparation, 
indkøb af militære våben inkl. supportsystemer, 
indkøb af faste aktiver med henblik på anvendelse i henhold til en 
kontrakt om operationel leasing (se også bilaget om leasing og køb på 
afbetaling af varige goder); 
b) transaktioner registreret som lagerændringer: 
slagtedyr inkl. fjerkræ, 
træer til produktion af tømmer (produkter under fremstilling); 
c) husholdningers anskaffelser af maskiner og udstyr til konsum (udgifter til 
konsum); 
d) kapitalgevinster og -tab på faste aktiver (andre bevægelser i aktiverne); 
e) tab på faste aktiver som følge af naturkatastrofer (andre bevægelser i 
aktiverne), som fx destruktion af dyrkede aktiver og husdyrbesætninger efter 
sygdomme (som normalt ikke dækkes af nogen forsikring) eller skader efter 
oversvømmelser, stormskader eller skovbrande af ekstraordinært omfang (se 
kapitel VI). 
3.99. Faste bruttoinvesteringer i form af forbedringer på eksisterende faste aktiver 
registreres under anskaffelse af nye faste aktiver af samme art. 
-90 
3.100. Immaterielle faste aktiver omfatter typisk ny information, specialviden osv. og 
omfatter: 
efterforskning efter mineraler inkl. omkostninger ved faktiske prøveboringer, 
overflyvninger og lignende analyser, transportomkostninger mv. ; 
computer software og store databaser, der skal anvendes i produktionen mere 
end ét år; 
originaler til litterære og kunstneriske manuskripter, oversættelser, modeller, 
film, lydoptagelser osv. 
3.101. For både faste aktiver og ikke-producerede ikke-finansielle aktiver består 
omkostninger ved ejerskifte, der påhviler den ny ejer, i følgende: 
a) omkostninger i forbindelse med levering af aktivet (nyt eller eksisterende) på 
ønsket sted og tid som fx udgifter til transport, installation, montage osv.; 
b) honorarer og provisioner til fx landmålere, ingeniører, sagførere, 
vurderingsmænd osv. samt ejendomsmægler- og auktionsholdersalær mv. 
c) afgifter, der skal betales af den nye ejer, når aktivet skifter ejer. 
Alle disse omkotninger registrerer den nye ejer som faste bruttoinvesteringer. Det 
bemærkes, at afgifterne betragtes som afgifter på de tjenester, formidlerne har ydet, 
og ikke som afgifter på de købte aktiver. 
Registreringstidspunkt og værdiansættelse af faste bruttoinvesteringer 
3.102. Bruttoinvestering registreres, når ejendomsretten til det faste aktiv overføres til den 
institutionelle enhed, der agter at anvende det i produktionen. Afvigelser fra denne 
tommelfingerregel i følgende tilfælde: 
finansiel leasing (imputeret ejerskifte), 
faste investeringer for egen regning. 
Aktiver, der erhverves ved finansiel leasing registreres, som om brugeren bliver ejer, 
når han overtager varerne. Investeringer for egen regning registreres, når de 
foretages. 
3.103. Faste bruttoinvesteringer værdiansættes til køberpris inkl. installations- og andre 
omkostninger ved ejerskifte. Ved produktion for egen regning værdiansættes den til 
basispriser for lignende faste aktiver (som inkluderer et tillæg for et nettooverskud af 
produktionen eller blandet indkomst) eller til produktionsomkostningerne (inkl. et 
tillæg), dersom sådanne basispriser ikke kan oplyses. 
-91 -
3.104. Anskaffelse af immaterielle faste aktiver værdiansættes på forskellig måde: 
a) efterforskning efter mineraler: på basis af omkostningerne ved udførelse af 
prøveboringer samt de omkostninger, der medgår for at gøre det muligt at 
foretage disse undersøgelser (som overflyvning og andre undersøgelser); 
b) computer software: på basis af køberprisen, når softwaren indkøbes på 
markedet, og til en anslået basispris (eller kostpris, hvis basisprisen ikke kan 
oplyses), når softwaren udvikles inden for huset; 
c) originaler til underholdning, litteratur og kunst: ud fra den pris, der betales 
af køberen, dersom de sælges, eller hvis de ikke sælges ud fra basisprisen 
for tilsvarende originaler, produktionsomkostningerne eller den anslåede 
værdi af den forventede indkomst ved anvendelse i produktionen. 
3.105. Afhændelse af eksisterende faste aktiver ved salg værdiansættes til (basis)priser efter 
fradrag af eventuelle omkostninger for sælgeren ved ejerskiftet. 
3.106. Omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten angår både producerede aktiver, 
herunder faste aktiver og ikke-producerede aktiver som jord. 
Disse omkostninger integreres i køberprisen, når det drejer sig om faste aktiver. 
Drejer det sig om jord og andre ikke-producerede aktiver, skal de adskilles fra selve 
købet og salget og registreres i en separat kategori i klassificeringen af 
bruttoinvesteringer. 
Lagerændringer (P 52) 
3.107. Definition: Lagerændringer måles efter værdien af tilgange til lagrene minus værdien 
af fraførsler fra lagrene samt eventuelt svind. 
3.108. Der kan opstå tab pga. fysisk forringelse, skader hidrørende fra uheld eller tyveri i 
forbindelse med alle slags lagerførte varer: 
råmaterialer; 
produkter under fremstilling; 
færdigvarer; 
varer til videresalg (butikstyveri); 
3.109. Lagerbeholdninger omfatter følgende kategorier: 
a) materialer; 
omfatter alle varer, der opbevares på lager for senere at indgå som rå- og 
hjælpestoffer i produktionen omfatter også varer på offentlige lagre. Guld, 
diamanter osv. henregnes hertil, dersom de er bestemt for industri- eller 
anden produktion. 
-92 
b) produkter under fremstilling; 
omfatter den uafsluttede produktion og registreres i producentens 
lagerbeholdninger. Produkter under fremstilling kan antage mange 
forskellige former, som fx: 
afgrøder på roden, 
træer og husdyr under opvækst, 
ikke færdiggjorte konstruktioner (bortset fra dem, der produceres i 
henhold til en forlods indgået kontrakt eller for egen regning; de 
behandles som faste bruttoinvesteringer); 
ikke færdiggjorte andre faste aktiver fx skibe og olieplatforme; 
delvis færdiggjorte undersøgelser i forbindelse med juridisk eller 
anden rådgivning; 
delvis færdiggjorte filmproduktioner, 
delvis færdiggjorte computer-programmer. 
Produkter under fremstilling registreres for hver produktionsproces, der ikke 
er afsluttet ved udgangen af perioden. Dette har særlig betydning for 
kvartalsregnskaber, fx for landbrugsafgrøder, der ikke kan modnes på et 
kvartal. 
Reduktion i produkter under fremstilling finder sted, når 
produktionsprocessen er tilendebragt. På dette tidspunkt omdannes produkter 
under fremstilling til færdige produkter. 
c) færdigvarer 
der indgår i lagerbeholdningerne består af produktion, som producenten ikke 
agter at forarbejde yderligere inden levering (også selv om den senere skal 
indgå i en anden produktionsproces). 
d) varer til videresalg: 
er varer, der anskaffes med henblik på videresalg i samme tilstand. 
Tidspunkt for registrering og værdiansættelse af lagerændringer 
3.110. Tidspunktet for registrering og værdiansættelse af lagerændringer skal være konsistent 
med de øvrige produkttransaktioner. Det gælder især forbrug af rå- og hjælpestoffer 
(fx for råmaterialer), produktion (fx produkter under fremstilling og 
lagerbeholdninger af landbrugsprodukter) og faste bruttoinvesteringer (fx produkter 
under fremstilling). Konsistens kræves ligeledes for strømme af lønarbejde. 
Forarbejdes varer fx udenlands og undergår de væsentlige fysiske ændringer, skal de 
indgå i eksporten og senere i importen (se 3.125.). Denne eksport registreres som en 
nedskrivning af lagerbeholdningerne, og den senere import som en forøgelse af 
lagerbeholdningerne (medmindre varerne straks anvendes eller sælges). 
3.111. Lagerændringer værdiansættes på tidspunktet for lagertilgang (tilførsel af varer) og 
lagerafgang (fraførsel af varer). 
-93 
3.112. De anvendte priser skal være konsistente med priserne i andre strømme, hvilket mere 
specifikt betyder, at: 
a) produktionen af færdigvarer, der overføres til producentens 
lagerbeholdninger, skal værdiansættes som blev de solgt på det tidspunkt og 
til løbende basispriser; 
b) forøgelser i produkter under fremstilling værdiansættes i forhold til den 
skønnede løbende basispris for det færdige produkt; 
c) reduktioner i produkter under fremstilling (som lagerafgang, når 
produktionen er afsluttet) værdiansættes til basispriser; 
d) varer, der fraføres lagrene med salg for øje, værdiansættes til basispriser; 
e) varer til videresalg, der tilføres engros- og detailhandleres lagre, 
værdiansættes til deres faktiske eller skønnede køberpriser; 
f) varer til videresalg, der fraføres lagre til den køberpris, hvortil de kan 
genanskaffes på det tidspunkt, hvor de fraføres lagrene (ikke på 
anskaffelsestidspunktet) ; 
3.113. Tab som følge af fysisk forringelse, forsikringsskade eller tyveri registreres og 
værdiansættes som følger: 
råmaterialer: registreres som faktisk lagerfraførte råmaterialer til brug i 
produktionen (forbrug af rå- og hjælpestoffer); 
produkter under fremstilling: registreres som fradrag i forøgelser som 
hidrører fra produktionen i samme periode; 
færdigvarer og varer til videresalg: behandles som lagerfraførsler til løbende 
priser for ikke-beskadigede varer. 
3.114. De foregående afsnit beskriver den teoretisk korrekte værdiansættelse af de enkelte 
lagertil- og -afgange, således at der er konsistens med værdiansættelsen af 
produktionen, forbrug af rå- og hjælpestoffer og endelige anvendelser. I praksis vil 
denne værdiansættelse dog være for vanskelig at anvende, hvorfor der bør anvendes 
approksimationsmetoder: 
a) når ændringerne i lagermængden er nogenlunde regelmæssige, er en 
hensigtsmæssig metode, der ligger tæt på den teoretiske metode, at gange 
ændringen i lagermængden med den pågældende periodes gennemsnitspriser 
(køberpriser for lagre hos brugere eller engros- og detailhandlere, basispriser 
for lagre hos producenterne); 
b) når priserne på de pågældende varer ligger nogenlunde fast, kan man ved 
selv store svingninger i lagermængden nøjes med en enkel 
approksimationsmetode, nemlig den gange mængdeændringen med 
gennemsnitsprisen ; 
c) når både mængde og priser svinger meget inden for regnskabsperioden, 
kræves mere komplicerede beregningsmetoder. For eksempel en kvartalsvis 
værdiansættelse af lagerbevægelserne eller anvendelse af 
forhåndsin formationer om fordelingen af svingningerne på 
regnskabsperioden (svingningerne kan fx være størst i slutningen af 
kalenderåret, i høsttiden osv.); 
94 
d) når værdierne kun kan oplyses for begyndelsen og slutningen af perioden (fx 
inden for engros- og detailhandel, hvor lagrene ofte består af mange 
forskellige produkter), må også beregningen af mængdeændringen mellem 
begyndelsen og afslutningen af perioden bero på et skøn. Dette problem kan 
løses ved at estimere omsætningen pr. varetype. 
Bemærk at prisændringerne til dels kan være et udtryk for en kvalitetsændring, fx 
udsalgspriser eller priser uden for sæsonen for frugt og grønsager. Disse ændringer i 
kvaliteten betragtes som ændringer i lagermængden. 
Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande (P 53) 
3.115. Definition: Værdigenstande er ikke-finansielle varer, der ikke primært anvendes til 
produktion eller konsum; under normale forhold forringes de ikke (fysisk) med tiden, 
og de anskaffes og beholdes primært som værdianbringelser. 
3.116. Værdigenstande er følgende typer varer: 
a) Ædelstene og -metaller, som fx diamanter, umøntet guld, platin, sølv osv.; 
b) antikviteter og andre kunstgenstande som fx malerier, skulpturer osv.; 
c) andre værdigenstande som fx smykker tilvirket af ædelstene og ædle metaller 
samt samlerobjekter. 
Disse typer varer registreres som anskaffelser eller afhændelser af værdigenstande, 
dersom: 
centralbanker og andre kreditformidlere anskaffer eller afhænder umøntet 
guld, sølv osv.; 
foretagender, hvis hoved- eller biaktivitet ikke indebærer fremstilling af eller 
handel med sådanne varer, anskaffer og afhænder sådanne varer; følgelig 
indgår anskaffelsen eller afhændelsen heraf ikke i disse foretagenders forbrug 
af rå- og hjælpestoffer eller faste bruttoinvesteringer; 
husholdningerne anskaffer og afhænder sådanne varer, følgelig indgår disse 
anskaffelser ikke i husholdningernes konsum. 
I ENS registreres pr. konvention også følgende tilfælde som anskaffelse eller 
afhændelse af værdigenstande: 
juvelereres og kunsthandleres anskaffelse eller afhændelse af disse varer (ifølge 
den generelle definition af værdigenstande skal juvelereres og kunsthandleres 
anskaffelse eller afhændelse registreres som lagerændringer); 
museers anskaffelse eller afhændelse af disse varer (ifølge den generelle 
definition af værdigenstande skal museers anskaffelse af disse varer registreres 
som faste bruttoinvesteringer). 
Dette princip forhindrer hyppige omklassificeringer inden for de tre hovedformer for 
bruttoinvesteringer, dvs. anskaffelse minus afhændelse af værdigenstande, faste 
bruttoinvesteringer og lagerforøgelser (fx ved transaktioner med sådanne varer 
mellem husholdninger og kunsthandlere). 
-95 
3.117. Produktion af værdigenstande værdiansættes til basispriser (se også afsn. 3.57. om 
produktion af originaler). Alle andre anskaffelser af værdigenstande værdiansættes til 
den køberpris, der betales for dem, inkl. eventuelle gebyrer og provisioner til 
agenter. Inkluderet er endvidere avancer, når der købes fra handlere. Afhændelse af 
værdigenstande værdiansættes til de priser, der opnås af sælgerne, efter fradrag af 
eventuelle gebyrer og provisioner til agenter eller andre formidlere. Ser man bort fra 
produktionen af værdigenstandene sker der samlet en udligning mellem anskaffelser 
og afhændelser hjemmehørende sektorer imellem, og kun agenters eller handleres 
avancer bliver tilbage. 
IMPORT OG EKSPORT AF VARER OG TJENESTER (P 6 og P7) 
3.118. Definition: Eksport af varer og tjenester omfatter vare- og tjenestetransaktioner (salg, 
byttehandel, gaver og støtte) fra hjemmehørende til ikke-hjemmehørende enheder. 
3.119. Definition: Import af varer og tjenester omfatter vare- og tjenestetransaktioner (salg, 
byttehandel, gaver og bevillinger) fra ikke-hjemmehørende til hjemmehørende 
enheder. 
3.120. Import og eksport af varer og tjenester omfatter ikke: 
establishment trade, dvs.: 
* levering af varer og tjenester til ikke-hjemmehørende enheder fra 
ikke-hjemmehørende afdelinger af hjemmehørende foretagender, fx salg til 
udlandet fra udenlandske afdelinger af et multinationalt foretagende, der ejes 
eller kontrolleres af hjemmehørende enheder; 
* levering af varer og tjenester til hjemmehørende fra hjemmehørende 
afdelinger af ikke-hjemmehørende foretagender, fx salg fra indenlandske 
afdelinger af et udenlandsk multinationalt foretagende; 
strømme af primærindkomst til og fra udlandet såsom lønninger og 
arbejdsgiverbidrag, renter og indtægter fra direkte investeringer. Indtægter fra 
direkte investeringer omfatter eventuelt en uidentificerbar andel til dækning af 
forskellige tjenester som fx uddannelse af medarbejdere, management og 
anvendelse af patenter og varemærker; 
køb og salg af finansielle aktiver eller ikke-producerede aktiver, som jord og 
patenter. 
3.121. Vedrørende import og eksport af varer og tjenester skelnes mellem: 
levering af varer og tjenester inden for EU, 
import og eksport fra og til tredjelande. 
For nemheds skyld bliver begge tilfælde omtalt som import og eksport her. 
96 
Import og eksport af varer (P 61 og P 71) 
3.122. Man taler om import og eksport af varer, når ejendomsretten til varer overdrages 
mellem hjemmehørende og ikke-hjemmehørende enheder (uanset om varerne rent 
fysisk passerer landegrænser). 
3.123. Dog sker der i nedenstående fire tilfælde en ændring af princippet om overdragelse af 
ejendomsretten, når import og eksport af varer skal registreres: 
a) finansiel leasing: overdragelse af ejendomsretten fra leasinggiver til 
leasingtager ansættes skønsmæssigt for varer omfattet af finansiel leasing; 
det registreres, når leasingtageren overtager varerne (se bilaget om leasing 
og køb på afbetaling af varige goder); 
b) leverancer mellem affilierede selskaber (filialer, datterselskaber eller 
udenlandske afdelinger): Overdragelse af ejendomsretten ansættes 
skønsmæssigt, når varer leveres mellem affilierede selskaber; 
c) væsentlig forarbejdning af varer, der udføres som lønarbejde eller reparation 
registreres både i import og eksport, selv om der ikke sker overdragelse af 
ejendomsretten; 
d) mellemhandleres aktiviteter: der registreres ikke import eller eksport, når 
mellemhandlere køber fra ikke-hjemmehørende enheder og sælger videre til 
andre ikke-hjemmehørende enheder inden for regnskabsperioden. En 
lignende fremgangsmåde anvendes, når mellemhandleren er en 
ikke-hjemmehørende enhed. 
3.124. I følgende eksempler sker eksport, uden at varerne på noget tidspunkt passerer en 
landegrænse: 
a) varer som produceres af hjemmehørende enheder, der opererer i internationalt 
farvand, og som sælges direkte til ikke-hjemmehørende i andre lande (olie, 
naturgas, fiskeriprodukter, bjærgninger på havet osv.); 
b) transportudstyr eller andet mobilt udstyr, som ikke er fast tilknyttet et bestemt 
sted, behøver ikke at passere eksportlandets grænse, fordi det er blevet solgt af 
en hjemmehørende til en ikke-hjemmehørende enhed; 
c) varer, der efter overdragelse af ejendomsretten bortkommer eller ødelægges, før 
de når at passere eksportlandets grænse. 
Lignende eksempler kan gives for import af varer. 
3.125. Import og eksport af varer omfatter transaktioner mellem hjemmehørende og ikke-
hjemmehørende enheder med: 
ikke-monetært guld, dvs. guld som ikke længere anvendes som led i en 
monetær politik, 
umøntet sølv, diamanter og andre ædle metaller og ædelstene, 
-97-
pengesedler og mønter ikke i omløb og ikke-udstedte papirer (værdiansat som 
varer, ikke til pålydende værdi), 
elektricitet, gas og vand, 
husdyr, der drives over landegrænser, 
postpakker, 
eksporterede varer fra det offentlige inkl. varer finansieret gennem støtte og 
lån, 
varer tilført eller fraført fra et nødlager, 
varer, som et resident foretagende har leveret til sine affilierede selskaber, 
varer, som et resident foretagende har modtaget fra sine udenlandske affilierede 
selskaber, 
smuglergods, 
andre ikke-registrerede forsendelser fx gaver eller varer under en bestemt 
minimumsværdi, 
varer der forarbejdes i udlandet (lønarbejde), når varerne derved undergår 
væsentlige fysiske ændringer, og lignende varer forarbejdet på det nationale 
territorium på vegne af udenlandske enheder, 
investeringsgoder repareret i udlandet, når dette medfører væsentlig ombygning 
eller fremstillingsvirksomhed og lignende goder, der repareres på det nationale 
territorium på vegne af ikke-hjemmehørende enheder. 
3.126. Import og eksport af varer omfatter ikke følgende varer, som ikke desto mindre kan 
passere landegrænser: 
varer i transit i et land, 
varer sendt til eller fra et lands egne ambassader, militærbaser eller andre 
"enklaver" inden for et andet lands nationale grænser, 
transportudstyr og andet mobilt udstyr, som forlader landet midlertidigt, uden 
overdragelse af ejendomsretten (fx udstyr til installationer og byggeri i 
udlandet), 
udstyr og andet gods, der sendes udenlands til forarbejdning i mindre omfang, 
vedligeholdelse, service eller reparation, 
andre varer, der forlader et land midlertidigt, og som normalt vender tilbage 
inden for et år i samme stand og uden overdragelse af ejendomdsretten (fx 
varer, der sendes til udlandet til udstilling eller underholdning, varersom indgår 
i operationel leasing, herunder leasingaftaler for flere år, samt varer, der 
returneres, fordi forventet salg ikke har fundet sted), 
-98 
3.127. Normalt registreres import og eksport af varer, når overdragelse af ejendomsretten 
finder sted. I praksis anses overdragelse af ejendomsretten for at ske på det tidspunkt, 
hvor transaktionens parter registrerer dette i deres bøger eller regnskaber, hvilket ikke 
nødvendigvis falder sammen med de forskellige stadier af kontraktens indgåelse, 
såsom: 
forpligtelsen indgås (kontraktdato), 
varer og tjenester leveres, modtagelse af betalingskrav (leveringsdato), 
kravet om betaling indfries (betalingsdato). 
3.128. Importerede og eksporterede varer værdiansættes "frit om bord" ved eksportlandets 
grænse (fob). Denne værdi omfatter: 
varernes værdi til basispris, 
plus transport og distribution frem til det pågældende sted ved grænsen inkl. 
prisen for (eventuel) omladning til en transportør for den videre befordring 
(se tabel 3.1, anden søjle i tabellens anden del), 
plus eventuelle skatter minus subsidier på eksporterede varer; for leverancer 
inden for EU omfatter dette moms og andre afgifter på varer, der er betalt i 
eksportlandet. 
I tilgangs- og anvendelsestabellerne og de symmetriske input-outputtabeller skal 
import af varer til de enkelte produktgrupper værdiansættes anderledes, nemlig efter 
cif-prisen ved importlandets grænse. 
Definition: Cif-prisen er prisen for en vare leveret til importlandets grænse eller 
prisen for en tjenesteydelse leveret til en resident før betaling af told eller andre 
importskatter eller handels- og transportavancer i det pågældende land (angående 
priser inkl. handels- og transportavancer henvises til tabel 3.2, tredje søjle i tabellens 
anden del). 
3.129. Under visse omstændigheder kan det være nødvendigt at erstatte fob-værdien med 
alternative eller tilnærmede værdier. Det gælder fx: 
a) byttehandel: her værdiansættes varerne til de basispriser, man ville have 
opnået ved betaling i rede penge, 
b) transaktioner mellem affilierede selskaber: her anvendes som hovedregel de 
faktiske overførselsværdier. Er disse meget forskellige fra markedspriserne, 
kan de dog erstattes af en skønnet markedsprisækvivalent, eller i det mindste 
angives særskilt til analytiske formål, 
c) varer overført i forbindelse med finansiel leasing: her ansættes varernes 
værdi på basis af køberprisen betalt af leasinggiveren (ikke den samlede 
værdi af lejebetalingerne), 
d) import af varer, der skal vurderes efter toldoplysninger (ved handel med 
tredjelande) eller Intrastatoplysninger (ved handel inden for EU): Ingen af 
disse to kilder anvender fob-værdien, men cif-værdien ved hhv. EU-grænsen 
eller den nationale grænse. Da fob-værdierne kun anvendes på det mest 
aggregerede niveau og cif-værdierne på produktgruppeniveau, skal disse 
ændringer også først foretages på det mest aggregerede niveau, dvs. ved 
cif/fob-korrektionen, 
- 99 -
e) Import- og eksport af varer, der skønsmæssigt værdiansættes på basis af 
undersøgelsesdata eller forskellige typer ad /iøc-oplysninger. I disse tilfælde 
kan sædvanligvis kun den samlede værdi af salgene opdelt pr. produkt 
oplyses. Derfor vil skønnet være baseret på køberpriser og ikke på 
fob-værdier. 
Import og eksport af tjenester (P 62 og P 72) 
3.130. Definition: Eksport af tjenester omfatter alle tjenester, der ydes af njv*^:^hørende til 
ikke-hjemmehørende enheder. 
3.131. Definition: Import af tjenester omfatter alle tjenester, der ydes af 
ikke-hjemmehørende til hjemmehørende enheder. 
3.132. Eksport af tjenester omfatter også følgende grænsetilfælde: 
transport af eksporterede varer fra eksportlandets grænse, når transporten 
varetages af en hjemmehørende transportør (eksempel 2 og 3 i tabel 3.1); 
transport af importerede varer, når en hjemmehørende transportør varetager 
transporten; 
* frem til eksportlandets grænser, når varerne er opgjort fob for at udligne 
værdien af transporttjenesterne, som er inkluderet i fob-værdien (eksempel 
3 i tabel 3.2): 
* frem til importlandets grænse, når varerne er opgjort cif for at udligne 
værdien af transporttjenesterne, som er inkluderet i cif-værdien (eksempel 
3 og 2 cif i tabel 3.2); 
transport af varer, der varetages af hjemmehørende enheder for 
ikke-hjemmehørende enheder, og som ikke indebærer import eller eksport af 
varerne (fx transport af varer, der ikke forlader landet som eksport eller 
transport af varer uden for det nationale territorium); 
international eller national transport af passagerer, som varetages af 
hjemmehørende transportører for ikke-hjemmehørende enheders regning; 
mindre forarbejdnings- og reparationsaktiviteter for ikke-hjemmehørende 
enheders regning; 
byggeaktiviteter, når byggeforetagendets kontor i udlandet ikke har 
selskabslignende status. Dette gælder for byggeprojekter, der varer under et 
år, og hvis produktion ikke er en fast bruttoinvestering (se 2.09. og navnlig 
den tilsvarende fodnote 4); 
installation af udstyr i udlandet, når der er tale om et projekt, der ifølge 
sagens natur er af begrænset varighed; 
finansielle tjenester, når der er tale om fakturerede provisioner og gebyrer; 
forsikringstjenester, når der er tale om servicegebyrer; 
100 
udenlandske turisters og forretningsfolks udgifter (klassificeres pr. 
konvention som tjenester; dog kan en global opdeling efter produkt blive 
nødvendig til brug for tilgangs- og anvendelsestabeller og de symmetriske 
input-outputtabeller) ; 
ikke-hjemmehørendes udgifter til sundheds- og undervisningstjenester leveret 
af hjemmehørende, uanset om disse tjenester ydes på det nationale 
territorium eller i udlandet; 
tjenester i forbindelse med feriehuse, der benyttes af ikke-hjemmehørende 
ejere (se 3.54.); 
royalties og licenser som modydelse for tilladelse til at anvende 
immaterielle, ikke-producerede og ikke-finansielle aktiver og rettigheder, 
som fx patenter, copyright, varemærker, industriprocesser, franchising osv., 
samt i forbindelse med anvendelse i henhold til licensaftaler af fremstillede 
originaler eller prototyper, såsom manuskripter, malerier osv. 
3.133. For import af tjenester er de fleste grænsetilfælde et spejlbillede af eksport af 
tjenester. Derfor anføres kun nogle få forklaringer til import af tjenester. 
3.134. Import af transporttjenester omfatter følgende grænsetilfælde: 
transport af eksporterede varer frem til eksportlandets grænse, når 
transporten varetages af en ikke-hjemmehørende transportør for at udligne 
værdien af transporttjenesterne, som er inkluderet i fob-værdien af de 
eksporterede varer (eksempel 4 i tabel 3.1); 
transport af importerede varer, når en ikke-hjemmehørende transportør 
varetager transporten 
* frem til eksportlandets grænse som en særskilt transporttjeneste, når 
importerede varer er opgjort fob (eksempel 4 og 5 fob i tabel 3.2); 
* fra importlandets grænse som en særskilt transporttjeneste, når 
importerede varer er opgjort cif (i dette tilfælde er værdien af 
transporttjenesten mellem eksportlandets og importlandets grænser 
allerede inkluderet i varernes cif-værdi; eksempel 4 i tabel 3.2); 
transport af varer, der varetages af ikke-hjemmehørende enheder for 
hjemmehørende enheder, og som ikke indebærer import eller eksport af 
varer (men fx transport af varer i transit eller transport uden for det nationale 
territorium); 
ikke-hjemmehørende international eller national transport af passagerer, som 
varetages af ikke-hjemmehørende transportører for hjemmehørende enheders 
regning. 
Import af transporttjenester omfatter ikke transport af eksporterede varer, efter at de 
har passeret eksportlandets grænse, transporten varetages en en ikke-hjemmehørende 
transportør (eksempel 5 og 6 i tabel 3.1). Eksport af varer opgøres fob, og alle 
sådanne transporttjenester betragtes som transaktioner mellem ikke-hjemmehørende, 
dvs. mellem en ikke-hjemmehørende transportør og en ikke-hjemmehørende 
importør. Dette gælder også når disse transporttjenester betales af eksportøren i 
henhold til eksport-cif-kontrakter. 
101 -
3.135. Import i betydningen hjemmehørendes direkte køb i udlandet dækker alle indkøb af 
varer og tjenester, der foretages af hjemmehørende på rejse i udlandet, både private 
rejser og forretningsrejser. To kategorier bør dog udskilles, da de registreres på 
anden måde: 
forretningsfolks udgifter er forbrug i produktionen, 
private personers udgifter er husholdningens konsumudgifter. 
3.136. Import og eksport af tjenester registreres på det tidspunkt, hvor de ydes, dvs. for det 
meste sammenfaldende med det tidspunkt, hvor de produceres. Importerede tjenester 
værdiansættes til køberpris, eksporterede tjenester til basispris. 
Tabel 3.1 Registrering af transport af eksporterede varer. Forklaring til tabellen: 
Første del af denne tabel viser, at der er seks forskellige muligheder for 
transport af eksporterede varer afhængig af, om transportøren er resident eller 
ikke, og hvor transporten finder sted: fra et sted inden for det nationale 
territorium til den nationale grænse, fra den nationale grænse til importlandets 
grænse eller fra importlandets grænse til et sted i importlandet. I tabellens 
anden del er det for hver af de seks muligheder angivet, om de registreres som 
eksport af varer, eksport af tjenester, import af varer eller inport af tjenester. 
Nationalt territorium Transit Importlandets territorium 
1. hjemmehørende 2. hjemmehørende 3. hjemmehørende 
transportøre transportøre transportøre 
4. ikke-hjemmehørende 5. ikke-hjemmehørende 6. ikke-hjemmehørende 
transportøre transportøre transportøre 
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. Eksport af 
varer (fob) 
X 
X Eksport af 
tjenester 
X 
X Import af varer 
(cif/fob) 
-Import af 
tjenester 
X 
102-
Tabel 3.2 Registrering af transport af importerede varer. Forklaring til tabellen: 
Første del af denne tabel viser, at der er seks forskellige muligheder for 
transport af importerede varer afhængig af, om transportøren er resident eller 
ikke og i eksportlandet til eksportlandets grænse, fra eksportlandets grænse til 
importlandets grænse og fra importlandets grænse til et sted i importlandet. I 
tabellens anden del er det for hver af seks muligheder angivet, om de registreres 
som import af varer, import af tjenester, eksport af varer eller eksport af 
tjenester. I nogle tilfælde (eksempel 2 og 5) afhænger denne registrering af 
principperne for værdiansættelse af de importerede varer. 
Nationalt territorium Transit Importlandets territorium 
1. hjemmehørende 2. hjemmehørende 3. hjemmehørende 
transportøre transportøre transportøre 
4. ikke-hjemmehørende 5. ikke-hjemmehørende 6. ikke-hjemmehørende 
transportøre transportøre transportøre-
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. Værdian­
sættelse af 
importerede 
varer 
cif/fob 
fob 
cif 
cif/fob 
cif/fob 
fob 
cif 
cif/fob Import af 
varer 
X 
X 
X 
X Import af 
tjenester 
X 
X Eksport af 
varer 
(fob) 
-Eksport af 
tjenester 
X 
X 
Bemærk at overgangen fra importerede varer opgjort cif til fob består i: 
- tilpasning af cif/fob, dvs. fra 2 cif til 2 fob (den samlede import og eksport) 
- omklassificering af cif/fob, dvs. fra 5 cif til 5 fob (samlet import og eksport uændret). 
- 103 
Transaktioner med eksisterende varer 
3.137. Definition: Eksisterende varer er varer, der allerede har haft én bruger (dog ikke et 
lager). 
3.138. Eksisterende varer omfatter: 
bygninger og andre realkapitalgoder, der sælges af producentenheder til 
andre enheder: 
* til genbrug i samme tilstand, 
* til nedrivning eller skrotning; de derved fremkomne produkter er 
sædvanligvis råvarer (fx jernskrot), der anvendes til fremstilling af nye 
varer (fx stål); 
værdigenstande, der sælges fra en enhed til en anden, 
varige forbrugsgoder, der sælges af husholdninger eller militæret til andre 
enheder: 
* til genbrug i samme tilstand, 
* til skrotning og omdannelse til genbrugsmaterialer. 
ikke-varige goder (fx papiraffald, klude, brugt tøj, flasker osv.), der sælges 
af en hvilken som helst enhed enten til genbrug eller som råmaterialer til 
fremstilling af nye varer (genbrugsvarer). 
3.139. Overdragelse af eksisterende varer registreres som en negativ udgift (anskaffelse) for 
sælgeren og som en positiv udgift (anskaffelse) for køberen. 
3.140. Dette har følgende konsekvenser: 
a) når salget af et eksisterende fast aktiv eller en eksisterende værdigenstand 
finder sted mellem to hjemmehørende producenter, udlignes de positive og 
negative værdier, registreret som faste bruttoinvesteringer, i økonomien som 
helhed, bortset fra omkostningerne ved ejerskiftet. 
b) når et eksisterende, ikke-mobilt fast aktiv (fx en bygning) sælges til en 
ikke-hjemmehørende, bliver denne pr. konvention registreret som køber af et 
finansielt aktiv, dvs. egenkapitalen i en fiktiv, hjemmehørende enhed. Den 
fiktive hjemmehørende enhed anses derefter for at købe aktiv. Således finder 
køb og salg af det faste aktiv sted mellem hjemmehørende; 
c) når et eksisterende, mobilt anlægsaktiv (fx skib eller fly) eksporteres, 
posteres ingen fast bruttoinvestering andetsteds i økonomien til udligning af 
sælgerens negative bruttoinvestering; 
104-
d) visse varige goder, som fx. køretøjer, kan klassificeres som faste aktiver 
eller som varige forbrugsgoder, alt efter ejer og hvad de bruges til. Hvis 
ejendomsretten til et sådant gode overdrages fra et foretagende til en 
husholdning, hvor det skal anvendes til konsum, registreres en negativ 
bruttoinvestering i foretagendet og en positiv udgift til konsum i 
husholdningen. I det sjældnere tilfælde, hvor ejendomsretten til et sådant 
gode overdrages fra en husholdning til et foretagende, registreres i 
husholdningen en negativ udgift til konsum og i foretagendet en positiv, fast 
bruttoinvestering; 
e) transaktioner i eksisterende værdigenstande registreres af køberen som 
anskaffelse af en værdigenstand (positiv bruttoinvestering) og af sælgeren 
som afhændelse af en værdigenstand (negativ bruttoinvestering). I tilfælde af 
transaktioner med den øvrige verden, skal import eller eksport af en vare 
registreres (se 3.125.). En husholdnings salg af en værdigenstand skal ikke 
registreres som negativ udgift til konsum; 
f) når det offentlige sælger eksisterende militære varige goder i udlandet, 
registreres dette som det offentliges eksport af varer og som negativt konsum 
af rå- og hjælpestoffer og konsum. 
3.141. For salgsomkostninger, der påløber hos den tidligere ejer (omkostninger ved 
ejerskifte) registreres et tab. En lignende postering foretages for den del af den 
oprindelige anskaffelsespris, der ikke er nedskrevet som realkapitalforbrug. 
3.142. Transaktioner med eksisterende varer registreres på det tidspunkt, hvor 
ejendomsretten overdrages. Værdiansættelsen foretages efter de principper som 
anvendes for de pågældende typer af produkttransaktioner. 
105 
KAPITEL IV 
FORDELINGSTRANSAKTIONER 
~^io6 107 
INDLEDNING 
4.01. Fordelingstransaktioner er transaktioner til fordeling af værditilvæksten i 
produktionsleddet på arbejdskraft, kapital og myndigheder samt til omfordeling 
af indkomst og formue. 
Systemet skelner mellem løbende overførsler og kapitaloverførsler, hvoraf 
sidstnævnte især betragtes som en omfordeling af opsparing eller formue (og i 
mindre grad af indkomst). 
AFLØNNING AF ANSATTE (D 1) 
4.02. Definition: Aflønning af ansatte (Dl) omfatter de samlede ydelser i kontanter 
og naturalier, som arbejdsgiverne betaler de ansatte for det arbejde, de har 
leveret i regnskabsperioden. 
Aflønning af ansatte opdeles i: 
lønninger (D 11): lønninger i kontanter og lønninger i naturalier; 
arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D 12): faktiske arbejdsgiverbidrag 
(D 121); imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D 122). 
Løn (D 11) 
1 - Løn i kontanter: 
4.03. Løn i kontanter omfatter alle bidrag til sociale ordninger, indkomstskat mv., 
som påhviler de ansatte, også selv om de faktisk tilbageholdes af arbejdsgiverne 
for direkte indbetaling til sociale forsikringsordninger, skattemyndigheder mv. 
på de ansattes vegne: 
Løn i kontanter omfatter følgende ydelser: 
a) direkte løn, der udbetales regelmæssigt 
b) tillæg for overtid, nat- og weekendarbejde samt for særlige ulemper eller 
farligt arbejde; 
c) dyrtidstillæg samt sted- og udlandstillæg; 
d) bonusordninger baseret på produktivitet eller driftsresultat, jule- og 
nytårsgratialer ekskl. sociale ydelser til den ansatte (se 4.0.7c); "13.-14. 
månedsløn" (ekstra månedsløn); 
e) godtgørelse for transport til og fra arbejdsplads ekskl. tillæg eller 
godtgørelser af ansattes udlæg til rejseaktivitet, udstationering, flytning 
eller repræsentation i forbindelse med udøvelsen af deres funktioner (se 
4.0.7a); 
f) søgnehelligdagsbetaling og feriepenge; 
108 
g) provisioner, drikkepenge, møde- og bestyrelseshonorarer udbetalt til de 
ansatte; 
h) ekstraordinære bonuser eller beløb, der udbetales under en 
præmieringsordning i forhold til foretagendets driftsresultat; 
i) arbejdsgiverbidrag til opsparingsordninger for ansatte; 
j) særlig fratrædelsesgodtgørelse til ansatte, når udbetalingen ikke sker i 
overensstemmelse med en kollektiv overenskomst; 
k) kontant boligtilskud fra arbejdsgivere til ansatte. 
2 — Lønninger i naturalier 
4.04. Definition: Lønninger i naturalier består af varer, tjenester eller andre ydelser, 
som leveres gratis eller til nedsat pris af arbejdsgiverne, og som kan anvendes af 
de ansatte i fritiden og i ubegrænset omfang til opfyldelse af egne og 
husholdningens behov eller ønsker. Nævnte varer, tjenester eller andre ydelser er 
ikke nødvendige i arbejdsgivernes produktionsproces. For de ansatte er 
lønninger i form af naturalydelser en ekstraindkomst, idet de skulle have betalt 
markedsprisen, hvis de selv havde skullet købe samme varer og tjenester. 
4.05. De mest almindelige eksempler er følgende: 
a) Forplejning inkl. måltider og drikkevarer indtaget på forretningsrejser (og 
som skulle have været indtaget alligevel), men ekskl. særlige måltider og 
drikkevarer, der skyldes ekstraordinære arbejdsbetingelser. Besparelser 
ved gratis eller subventionerede kantiner eller ved spisebilletter henregnes 
ligeledes til lønninger i naturalier; 
b) egne eller købte boligtjenester eller logi af en art, som kan bruges af alle i 
den ansattes husholdning; 
c) uniformer og anden form for specialbeklædning, som de ansatte anvender 
hyppigt både på og uden for arbejdspladsen; 
d) anvendelse af køretøjer og andre varige forbrugsgoder, der stilles til 
rådighed for de ansatte til privat brug; 
e) varer og tjenester fra arbejdsgiverens egen produktion som fx gratis rejser 
for ansatte ved jernbaner og luftfartsselskaber, gratis kul til minearbejdere 
eller gratis fødevarer til ansatte i landbruget; 
0 sports-, fritids- eller feriefaciliteter for ansatte og deres familier; 
g) gratis transport til og fra arbejdet (bortset fra transport i arbejdstiden), fri 
parkering, 
h) vuggestuer og børnehaver for ansattes born, 
109-
i) arbejdsgivernes betalinger til bedriftsråd og lignende organer; 
j) friaktier, der udloddes til de ansatte; 
k) vederlag i naturalier kan endvidere omfatte rentebegunstigede eller endog 
rentefri lån, som arbejdsgiverne yder de ansatte. Værdien heraf beregnes 
som forskellen mellem det beløb, de ansatte ellers skulle have betalt i rente 
på realkreditlånet (ved huskøb) eller forbrugslånet (ved køb af varer og 
tjenester) og den rente, der reelt betales. 
En imputeret rente fra den ansatte modposteres på arbejdsgiverens primær 
indkomstfordelingskonto. 
4.06. Varer, tjenester og andre ydelser værdiansættes til basisprisen, når de 
produceres af arbejdsgiveren, og til køberprisen, når de købes af arbejdsgiveren 
(dvs. den pris, som han reelt betaler ved købet). 
Når de leveres gratis, beregnes den fulde værdi af lønninger i naturalier på basis 
af basisprisen (eller til arbejdsgiverens køberpris, hvis de er købt af ham) på de 
pågældende varer, tjenester eller andre ydelser. 
Når de leveres til nedsat pris, findes værdien som differencen mellem 
ovenstående beregning og de beløb, der betales af den ansatte. 
4.07. Lønninger omfatter ikke: 
a) arbejdsgivernes udgifter, som kommer både dem selv og de ansatte til 
gode, når de er nødvendige i arbejdsgivernes produktion; 
tillæg eller godtgørelse til de ansatte for udgifter i forbindelse med 
rejser, udstationering, flytning og repræsentation i forbindelse med 
udøvelse af deres funktioner; 
udgifter til etablering af faciliteter på arbejdspladsen, 
arbejdshygiejniske lægeundersøgelser, arbejdsbeklædning, der kun 
eller næsten kun anvendes i arbejdstiden; 
indlogeringsfaciliteter på arbejdspladsen af en sådan karakter, at de 
ikke kan anvendes af de ansattes husholdninger, som fx barakker, 
skurvogne, sovesale, hytter mv.; 
særlige måltider eller drikkevarer som følge af ekstraordinære 
arbejdsbetingelser; 
godtgørelse til de ansatte for indkøb af værktøj, udstyr og 
specialbeklædning, som udelukkende eller hovedsagelig anvendes i 
deres arbejde eller den del af deres lønninger, som de ansatte selv i 
henhold til ansættelsesvilkårene skal bidrage med til sådanne indkøb. 
110 
Disse udgifter til varer og tjenester, som arbejdsgiverne er forpligtet til at stille 
til rådighed for de ansatte, således at de kan udføre deres arbejde, behandles af 
arbejdsgiverne som forbrug i produktionen. 
b) lønninger, som arbejdsgiverne midlertidigt fortsætter med at udbetale til 
de ansatte i tilfælde af sygdom, barsel, arbejdsskade, invaliditet, 
afskedigelse mv. Disse beløb behandles som ikke-fondsbaserede sociale 
ydelser til ansatte (D 623), hvor samme beløb figurerer som imputerede 
arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D 122); 
c) andre ikke-fondsbaserede sociale ydelser i form af fx l, "«tilskud, 
husstandstillæg, familietillæg, uddannelsestillæg og andre ydelser til 
forsørgelsesberettigede, samt i form af fri lægehjælp (ud over 
arbejdsrelateret lægehjælp) til ansatte eller deres familie; 
d) alle skatter, som pålægges arbejdsgiveren af den udbetalte lønsum, som fx 
skat på antallet af ansatte. Sådanne skatter behandles som andre 
produktionsskatter. 
Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D 12) 
4.08. Et beløb svarende til de bidrag til sociale ordninger, der påhviler arbejdsgiverne 
til sikring af de ansattes ret til sociale ydelser, der henhører under aflønning af 
ansatte. Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger kan være faktiske eller 
imputerede. 
Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D 121) 
4.09. Definition: Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D 121) omfatter 
arbejdsgivernes betalinger til fordel for de ansatte til sikringsinstitutionerne 
(sociale fonde og kasser og private fondsbaserede sikringsordninger). Disse 
betalinger dækker lovbefalede, overenskomstmæssige, kontraktmæssige og 
frivillige bidrag til sikring mod sociale risici og til opfyldelse af sociale behov (se 
D6). 
Selv om arbejdsgiverne betaler disse bidrag direkte til sikringsinstitutionerne, 
betragtes de alligevel som en del af aflønningen af ansatte, idet sidstnævnte 
anses for selv at viderebetale dem til sikringsinstitutionerne. 
Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D 122) 
4.10. Definition: Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D 122) er 
modstykket til ikke-fondsbaserede sociale ydelser (minus eventuelle 
lønmodtagerbidrag til sociale ordninger), som betales direkte af arbejdsgiverne 
til deres ansatte eller tidligere ansatte samt andre ydelsesberettigede1 uden om 
forsikringsselskaber eller selvstændige pensionskasser og uden at oprette særlige 
fonde eller separat reserve til formålet. 
Under imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger horer tillige modværdien af den løn, som arbejdsgiverne 
midlertidigt fortsætter med at betale i tilfælde af sygdom, barsel, arbejdsskade, invaliditet, afskedigelse osv., forudsat al 
belobet kan skilles ud 
111 -
At visse sociale overførsler betales direkte af arbejdsgiverne og ikke gennem 
sociale fonde eller kasser eller andre sikringsinstitutioner ændrer intet ved deres 
karakter af sociale ydelser. Da de samlede udgifter til disse ydelser imidlertid 
indgår i arbejdsgivernes lønomkostninger, henhører disse ydelser også under 
aflønning af ansatte. 
4.11. På sektorkontiene figurerer udgifter til direkte sociale ydelser først som 
anvendelse på indkomstdannelseskontoen som en del af aflønningen af ansatte, 
dernæst som anvendelse på sekundær indkomstfordelingskontoen som sociale 
ydelser. For at få denne konto til at balancere, går man ud fra, at de ansattes 
husholdninger tilbagebetaler arbejdsgivernes imputerede bidrag til sociale 
ordninger, der (sammen med eventuelle lønmodtagerbidrag til sociale ordninger) 
finansierer de direkte, sociale ydelser, som de samme arbejdsgivere yder til de 
ansatte. Dette fiktive kredsløb kan sidestilles med kredsløbet for de faktiske 
arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger, der passerer gennem husholdningernes 
konti, og som formodes at blive betalt af husholdningerne til 
sikringsinstitutionerne. 
Med hensyn til værdiansættelsen af imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale 
ordninger, hvis størrelse ikke nødvendigvis stemmer overens med størrelsen af 
de direkte sociale ydelser, henvises til D 612. 
4.12. Registreringstidspunkt for aflønning af ansatte: 
lønninger (D 11) registreres i den periode, hvor arbejdet udføres. Dog 
registreres ekstraordinære bonuser og beløb, 13. månedsløn mv., når de 
forfalder til betaling; 
faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D 121) registreres i den 
periode, hvor arbejdet udføres; 
imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D 122): 
* når de er modpostering til obligatoriske, direkte sociale ydelser, 
registreres de i den periode, hvor arbejdet udføres, 
* når de er modpostering til frivillige, direkte sociale ydelser, 
registreres de, når de præsteres; 
4.13. Aflønning af ansatte kan omfatte: 
a) hjemmehørende arbejdsgiveres aflønning af hjemmehørende ansatte, 
b) ikke-hjemmehørende arbejdsgiveres aflønning af hjemmehørende ansatte, 
c) hjemmehørende arbejdsgiveres aflønning af ikke-hjemmehørende ansatte. 
-112 
Disse forskellige elementer registreres i ENS på følgende måde: 
hjemmehørende arbejdsgiveres aflønning af hjemmehørende og 
ikke-hjemmehørende ansatte samles under pkt. a) og c) og figurerer under 
anvendelse på indkomstdannelseskontoen for de sektorer og erhverv, 
hvortil arbejdsgiverne hører; 
hjemmehørende og ikke-hjemmehørende arbejdsgiveres aflønning af 
hjemmehørende ansatte samles under pkt. a) og b) og figurerer som 
tilgang på husholdningernes konto for allokering af primær indkomst; 
pkt. b) ikke-hjemmehørende arbejdsgiveres aflønning af hjemmehørende 
ansatte figurerer som anvendelse på udlandskontoen for primære 
indkomster og løbende overførsler; 
pkt. c) hjemmehørende arbejdsgiveres aflønning af ikke-hjemmehørende 
ansatte figurerer som tilgang på udlandskontoen for primære indkomster 
og løbende overførsler. 
PRODUKTIONS- OG IMPORTSKATTER (D 2) 
4.14. Definition: Produktions- og importskatter (D 2) er obligatoriske, ensidige 
betalinger i kontanter eller naturalier, som opkræves af det offentlige eller Den 
Europæiske Unions institutioner på produktion og import af varer og tjenester, 
beskæftigelse af arbejdskraft samt ejendomsret eller brugsret til jord, bygninger 
eller andre aktiver, der anvendes i produktionen. Disse skatter skal betales, 
uanset om der opnås fortjeneste eller ej. 
4.15. Produktions- og importskatter opdeles på følgende måder: 
produktskatter (D 21), 
* merværdiafgifter (moms) (D 211), 
* importskatter og told ekskl. moms (D 212), 
told mv. (D 2121), 
importskatter ekskl. moms og told (D 2122), 
* produktskatter undtagen moms og importskatter (D 214), 
andre produktionsskatter (D 29). 
Produktskatter (D 21) 
4.16. Definition: Produktskatter (D 21) betales pr. enhed af en bestemt vare eller 
tjeneste, som indgår i en transaktion. Skatterne beregnes som et bestemt 
pengebeløb pr. mængdeenhed af varen eller tjenesten eller som en bestemt 
procentdel af varers og tjenesters enhedspris eller værdi. Som hovedprincip 
gælder, at uanset hvilken institutionel enhed, der skal betale, henhører skatter, 
der pålægges et produkt, under produktskatterne, medmindre de specifikt 
henføres til en anden rubrik. 
- 113 -
Merværdiafgift (moms) (D 211) 
4.17. Definition: En merværdiafgift (moms) er en afgift på varer eller tjenester, der 
opkræves successivt af foretagenderne, og som til sidst opkræves samlet hos de 
endelige købere. 
Nærværende afsnit omfatter den merværdiafgift, der opkræves af staten, og som 
lægges på nationale og importerede produkter, samt eventuelt andre 
fradragsberettigede afgifter, der anvendes efter regler, der kan sidestilles med 
reglerne for moms - herefter for nemheds skyld benævnt moms. 
Herunder hører endvidere afgifter, der i henhold til loven kan karakteriseres som 
merværdiafgifter, men som ikke pålægges produkter som defineret i 
nationaløkonomisk forstand (fx salg af byggegrunde)2. 
Producenter er kun forpligtet til at betale differencen mellem moms på salg og 
moms på indkøb til eget forbrug i produktionen eller faste bruttoinvesteringer. 
Moms registreres netto i den forstand, at: 
produktion af varer og tjenester samt import værdiansættes ekskl. 
faktureret moms; 
køb af varer og tjenester registreres inkl. ikke-fradragsberettiget moms. 
Momsen registreres ikke som afholdt af sælgerne, men af køberne, og kun 
af købere, der ikke kan fratrække momsen. Hovedparten af al moms er 
derfor registreret i ENS som betalt på endelig anvendelse, navnlig som 
husholdningernes forbrug. En del af momsen kan dog betales af 
foretagender, især foretagender, der er fritaget for moms. 
I den samlede økonomi er momsen lig med forskellen mellem al faktureret 
moms og al fradragsberettiget moms. 
Importskatter og told ekskl. moms (D 212) 
4.18. Definition: Importskatter og told ekskl. moms (D 212) er obligatoriske 
betalinger, der opkræves af det offentlige eller Den Europæiske Unions 
institutioner på importerede varer ekskl. moms, inden disse frit kan omsættes 
på det økonomiske territorium, samt på tjenesteydelser, der leveres til 
hjemmehørende enheder af ikke-hjemmehørende enheder. 
Disse betalinger omfatter: 
a) Told mv. (D 2121) består af told eller andre importskatter, der skal 
betales i henhold til toldtariffer på særlige typer varer, når de indføres til 
anvendelse på brugerlandets økonomiske territorium; 
Moms på handel med byggegrunde behandles i tilgangs/anvendclsestabcllenie som cjcndonismteglcrtjencster. 
- 114 
b) importskatter ekskl. moms og told mv. (D 2122): 
Denne rubrik omfatter: 
afgifter på importerede landbrugsprodukter, 
monetære udligningsbeløb på import, 
forbrugsskatter og særlige afgifter på visse importerede produkter, 
såfremt samme skatter og afgifter på lignende produkter af 
indenlandsk oprindelse betales af denproducerende branch« satv, 
almindelige omsætningsafgifter på import af varer og tjenester, 
skatter på specifikke tjenester ydet af ikke-hjemmehørende 
foretagender til hjemmehørende enheder inden for det økonomiske 
territorium, 
udbytter, som offentlige foretagender har opnået ved udøvelse af et 
monopol på import af en bestemt vare eller tjeneste, og som 
overføres til staten. 
Nettoskatter og -told på import ekskl. moms beregnes ved at trække 
importsubsidier (D 311) fra importskatter og told ekskl. moms (D 212). 
Produktskatter undtagen moms og importskatter (D 214) 
4.19. Definition: Produktskatter undtagen moms og importskatter (D 214) omfatter 
skatter, der skal betales i forbindelse med produktion, eksport, salg, 
overdragelse, leasing eller levering af varer og tjenester, eller i forbindelse med 
disses anvendelse til eget forbrug eller egne investeringer. 
4.20. Denne rubrik omfatter især: 
a) forbrugsskatter og andre afgifter bortset fra dem, der hører ind under 
importafgifter og told, 
b) punktafgifter på salg af særlige produkter som fx alkoholiske drikke og 
tobak, samt stempelafgifter på juridiske dokumenter eller checks, 
c) skatter på finans- og kapitaltransaktioner, der betales ved køb eller salg af 
ikke-finansielle og finansielle aktiver inkl. fremmed valuta. De opkræves 
ved ejerskifte i forbindelse med jord eller andre aktiver undtagen i 
kapitaloverførsler (hovedsagelig arv og gaver), hvor de behandles som 
skatter på formidlernes tjenester, 
d) registreringsafgifter for biler, 
e) forly stel sesskatter, 
f) skatter på lotteri og spil, undtagen skatter på gevinster, 
115 
g) skatter på forsikringspræmier, 
h) andre skatter på bestemte tjenester som hoteller eller andre 
overnatningsfaciliteter, boligtjenester, restauranter, transport, 
kommunikation, reklame, 
i) generelle skatter på salg (undtagen moms), som omfatter skatter på 
fabrikanters engros- og detailsalg og omsætningsafgifter; 
j) fiskale monopolers udbytte, som overføres til staten, dog med undtagelse 
af monopoler på import af visse varer eller tjenester (inkluderet i D 2122). 
Fiskale monopoler er offentlige foretagender, som ifølge loven har fået 
monopol på produktion eller distribution af en særlig vare eller tjeneste 
med henblik på at skaffe offentlige midler og ikke for at fremme den 
økonomiske politik eller socialpolitikken. Når et offentligt foretagende far 
tildelt monopolrettigheder i henhold til en vedtagen økonomisk politik 
eller socialpolitik og på grund af varens eller tjenestens egenart eller 
produktionsteknologi - fx offentlige værker, postvæsen, 
telekommunikation, jernbaner mv. - betragtes det ikke som et fiskalt 
monopol. Hovedreglen er, at fiskale monopoler typisk beskæftiger sig 
med produktion af varer og tjenester, der kan være hårdt beskattet i andre 
lande; de er ofte begrænset til produktion af brændstoffer og bestemte 
forbrugsvarer (fx alkohol, tobak, tændstikker mv.); 
k) eksportskatter og monetære udligningsbeløb opkrævet på eksport. 
4.21. Nettoproduktskatter beregnes ved at trække produktsubsidier (D 31) fra 
produktskatter (D 21). 
Andre produktionsskatter (D 29) 
4.22. Definition: Andre produktionsskatter (D 29) er alle skatter, som foretagenderne 
skal betale i forbindelse med deres produktionsaktiviteter, uanset værdien og 
mængden af de producerede eller solgte varer og tjenester. 
Skatterne kan opkræves på jord, faste aktiver eller arbejdskraft i produktionen 
og på visse aktiviteter eller transaktioner. 
4.23. Andre produktionsskatter (D 29) omfatter især: 
a) skatter på jord, bygninger og andre konstruktioner (eller brugsretten 
hertil), der anvendes i produktionen; 
b) skatter på brugen af faste aktiver (køretøjer, maskiner og udstyr) til 
produktion, uanset om de ejes eller lejes; 
c) skatter på udbetalt lønsum og antal ansatte; 
d) skatter på internationale transaktioner (udenlandsrejser, betalinger til 
udlandet eller lignende transaktioner med ikke-hjemmehørende) i 
produktionssammenhæng; 
116-
e) skatter, som foretagender betaler for at opnå erhvervsmæssige tilladelser, 
dersom disse udstedes automatisk mod betaling af det krævede gebyr. 
Hvis derimod det offentlige foretager kontrol af erhvervslokalernes 
egnethed eller sikkerhed, det anvendte udstyrs pålidelighed eller 
sikkerhed, det ansatte personales faglige kompetence eller de producerede 
varers og tjenesters kvalitet eller standard og stiller disse parametre som 
betingelse for udstedelse af tilladelsen, betragtes beløbene som udgifter til 
ydede tjenester, medmindre disse beløb er helt ude af proportioner med 
omkostningerne ved den offentlige kontrol; 
f) miljøafgifter på produktionsaktiviteter opkrævet i forbindelse ™H udslip 
eller udledning af skadelige luftarter, væsker eller andre skadelige stoffer. 
De omfatter ikke betaling for det offentliges indsamling og bortskaffelse af 
affald eller skadelige stoffer, idet disse beløb indgår i foretagendernes 
forbrug i produktionen; 
g) for lav momsgodtgørelse som følge af de standardsatser, der ofte 
anvendes i landbruget. 
4.24. Dette afsnit omfatter ikke skat på husholdningernes egen anvendelse af 
køretøjer mv., som registreres under løbende indkomst- og formueskatter mv. 
Produktions- og importafgifter til Den Europæiske Unions institutioner 
4.25. Produktions- og importskatter til Den Europæiske Unions institutioner omfatter 
bl.a.: 
a) skatter, som hjemmehørende producentenheder betaler direkte til Den 
Europæiske Unions institutioner (EKSF-afgiften på kul- og 
stålforetagender); 
b) skatter, der opkræves af de nationale myndigheder på vegne af Den 
Europæiske Unions institutioner, dvs.: 
fra den fælles landbrugspolitik: afgifter på importerede 
landbrugsprodukter, monetære udligningsbeløb på eksport og import, 
sukkerafgifter og afgift på isoglukose, medansvarsafgifter på mælk og 
korn; 
fra handelen med tredjelande: told opkrævet efter Den Europæiske Unions 
integrerede toldtarif (TARIC); 
samt indtægter fra den moms, der opkræves i de enkelte medlemsstater. 
4.26. Registreringstidspunkt. Produktions- og importskatter registreres, når de 
afgiftspligtige aktiviteter, transaktioner eller andre begivenheder finder sted. 
117-
4.27. Nogle økonomiske aktiviteter, transaktioner eller begivenheder vil dog, selv om 
de i henhold til skattelovgivningen medfører skattepligt for de pågældende 
enheder til stadighed blive unddraget beskatning, og det ville være urealistisk at 
tro, at disse forhold skulle skabe finansielle aktiver og passiver i form af 
fordringer eller gæld. Derfor registreres i ENS udelukkende beløb, der skal 
betales i henhold til myndighedernes skattepåligning, selvangivelser eller andet, 
der klart definerer skatteyderens pligt til at betale. ENS imputerer ikke skatter, 
hvor der ikke ligger en officiel skattepåligning til grund. 
Pålignede skatter, som ikke indbetales (fx pga. konkurs) betragtes først som 
betalt, dernæst er der to muligheder: 
afskrivning af uerholdelige fordringer, hvor det offentlige konstaterer, at 
dets tilgodehavende ikke længere kan inddrives. Denne afskrivning 
registreres på det offentliges og debitorens konto for andre 
mængdemæssige ændringer i status; 
eftergivelse af gælden gennem fælles overenskomst mellem det offentlige 
og debitor. En sådan eftergivelse registreres som kapitaloverførsel fra det 
offentlige til debitor på kapitalkontoen samtidig med, at tilgodehavendet 
slettes på den finansielle konto. 
4.28. Værdien af de samlede skatter, som skal registreres, inkluderer eventuelle renter 
af skatterestancer og eventuelle bøder pålagt af skattemyndighederne, dersom 
det ikke er muligt at registrere disse beløb separat. De samlede skatter omfatter 
endvidere eventuelle gebyrer, som pålægges i forbindelse med opkrævning eller 
inddrivning af skatter, som ikke er betalt. Tilsvarende nedsættes den samlede 
skatteværdi, hvis staten har foretaget skattenedsættelser som led i den 
økonomiske politik, eller hvis for meget indbetalt skat tilbagebetales. 
4.29. I ENS optræder produktions- og importskatter (D 2): 
som anvendelse på den samlede økonomis indkomstdannelseskonto, 
som tilgang på den offentlige sektors konto for allokering af primær 
indkomst og på udlandskontoen for primære indkomster og løbende 
overførsler. 
Produktskatter registreres som tilgang på den samlede økonomis konto for varer 
og tjenester. Herved kan der opnås balance mellem tilgangen af varer og 
tjenester - værdiansat ekskl. produktskatter - og anvendelsen, der 
værdiansættes inkl. disse skatter. 
Andre produktionsskatter (D 29) optræder som anvendelse på 
indkomstdannelseskontoen for de erhverv eller sektorer, der betaler disse 
skatter. 
UH 
SUBSIDIER (D 3) 
4.30. Definition: Subsidier (D 3) er løbende, ensidige overførsler som det offentlige 
eller Den Europæiske Unions institutioner i henhold til den økonomiske politik 
eller socialpolitikken betaler til hjemmehørende3 markedsmæssige producenters 
produktion og til andre hjemmehørende producenters markedsmæssige 
produktion med henblik på at påvirke produktionsmængden og priserne og/eller 
muliggøre en rimelig aflønning af produktionsfaktorerne. 
4.31. Subsidier fra Den Europæiske Unions institutioner omfatter kun de løbende 
overførsler, der sker direkte til hjemmehørende produktionsenheder 
4.32. Ligesom de produktionsenheder, der klassificeres blandt de markedsmæssige 
erhverv kan høre til forskellige institutionelle sektorer, kan subsidierne gå til en 
hvilken som helst sektor, når blot de bevilges til markedsbestemte 
produktionsaktiviteter. 
Subsidier kan opdeles på følgende måde: 
produktsubsidier (D 31), 
* importsubsidier (D 311), 
* andre produktsubsidier (D 319), 
andre produktionssubsidier (D 39). 
Produktsubsidier (D 31) 
4.33. Definition: Produktsubsidier (D 31) er subsidier, der betales pr. enhed af 
producerede eller importerede varer eller tjenester. Subsidiet kan være et 
bestemt beløb pr. mængdeenhed af varer eller tjenester, eller det kan beregnes 
efter værdien som en bestemt procent af enhedsprisen. Subsidiet kan endvidere 
beregnes som forskellen mellem en indikativpris og den pris, som køberen 
faktisk betaler på markedet. Et produktsubsidie udbetales normalt, når varen 
produceres, sælges eller importeres. 
Importsubsidier (D 311) 
4.34. Importsubsidier er subsidier til varer og tjenester, der udbetales, når varerne 
passerer grænsen til anvendelse på det økonomiske territorium, eller når 
tjenesterne leveres til hjemmehørende institutionelle enheder. De omfatter tab, 
som opstår, når offentlige handelsorganisationer i overensstemmelse med den 
vedtagne politik køber produkter fra ikke-hjemmehørende og sælger dem til 
lavere priser til hjemmehørende. 
Subsidier fra Den Europæiske Unions institutioner betales til hjemmehørende enheder overalt i Fælleskabet. 
119-
Andre produktsubsidier (D 319) 
4.35. Andre produktsubsidier (D 319) omfatter: 
a) subsidier til produkter, der anvendes inden for Fællesskabet, dvs. 
subsidier, der betales til hjemmehørende producenter for deres 
produktion, når den anvendes eller forbruges inden for det økonomiske 
territorium; 
b) tab, som opstår, når offentlige handelsorganisationer i overensstemmelse 
med den vedtagne økonomiske og sociale politik køber og sælger 
produkter fra hjemmehørende producenter; 
c) subsidier til offentlige selskaber eller kvasi-selskaber til dækning af 
vedvarende tab på produktionsaktiviteterne, fordi der beregnes priser, som 
er lavere end de gennemsnitlige produktionsomkostninger i 
overensstemmelse med den vedtagne økonomiske politik og socialpolitik. 
d) direkte eksportsubsidier udbetalt direkte til hjemmehørende producenter, 
når varerne forlader det økonomiske territorium, eller tjenesterne leveres 
til ikke-hjemmehørende, dog med undtagelse af tilbagebetaling ved 
toldgrænsen af tidligere betalte produktskatter eller fritagelse for de 
skatter, der ville forfalde, hvis varerne skulle sælges eller anvendes på det 
økonomiske territorium; 
e) tab, som opstår, når offentlige handelsorganisationer køber produkter fra 
hjemmehørende foretagender og sælger dem til lavere priser til 
ikke-hjemmehørende. 
Andre produktionssubsidier (D 39) 
4.36. Definition: Andre produktionssubsidier (D 39) til hjemmehørende 
produktionsenheder, når de påbegynder en produktion, er subsidier uden 
tilknytning til mængden eller værdien af de varer og tjenester, der produceres 
eller sælges. 
4.37. Denne rubrik omfatter bl.a.: 
a) subsidier til lønninger eller arbejdskraft: disse tilskud betales i relation til 
de samlede lønudgifter eller den samlede arbejdskraft, eller beskæftigelse 
af særlige kategorier af mennesker som fx fysisk handicappede eller 
langtidsledige, eller i relation til omkostninger ved udannelsesordninger, 
som etableres eller finansieres af foretagenderne; 
b) subsidier til forureningsbekæmpelse: disse tilskud er løbende subsidier til 
hel eller delvis dækning af omkostningerne ved ekstra foranstaltninger for 
at mindske eller undgå udledning af forurenende stoffer i miljøet; 
120 
c) rentestøtte til hjemmehørende, produktionsenheder, også selv om formålet 
er at fremme investeringer4. Sådanne bevillinger er løbende overførsler 
som skal reducere producenternes omkostninger. De betragtes som 
subsidier til de begunstigede producenter, også når renteforskellen rent 
faktisk betales direkte af det offentlige til det pågældende kreditinstitut; 
d) for høj momsgodtgørelse som følge af de standardsatser, der ofte 
anvendes i landbruget. 
4.38. Nedenstående betragtes ikke som subsidier: 
a) løbende overførsler fra det offentlige til husholdningerne i deres egenskab 
af forbrugere. Disse overførsler registreres enten som sociale ydelser eller 
som diverse løbende overførsler; 
b) løbende overførsler inden for det offentlige i dets egenskab af producenter 
af ikke-markedsmæssige varer og tjenester. Disse overførsler behandles 
som løbende overførsler inden for det offentlige (D 73); 
c) løbende overførsler til non-profit institutioner i deres egenskab af 
producenter af ikke-markedsmæssige varer og tjenester. Disse overførsler 
registreres som løbende overførsler til non-profit institutioner (D 75); 
d) investeringstilskud (D 92); 
e) ekstraordinære betalinger til sociale forsikringsfonde, hvis formålet med 
disse betalinger er at øge fondenes aftuarmæssige reserver. Disse beløb 
registreres som andre kapitaloverførsler (D 99); 
f) det offentliges overførsler til ikke-finansielle selskaber og selskabslignende 
foretagender til dækning af tab akkumuleret over flere regnskabsår, eller 
ekstraordinære tab af årsager, der ligger uden for foretagendets kontrol. 
Disse overførsler klassificeres under andre kapitaloverførsler (D 99); 
g) eftergivelse af producentenheders gæld til det offentlige (fx offentlige lån 
til et ikke-finansielt foretagende, som har akkumuleret driftstab over flere 
regnskabsår). Disse transaktioner registreres som andre kapitaloverførsler 
(D99); 
h) skadeserstatninger fra det offentlige eller udlandet for skade eller tab på 
kapitalgoder som følge af krigshandlinger, andre politiske begivenheder 
eller nationale katastrofer. Disse beløb registreres som andre 
kapitaloverførsler (D 99); 
i) aktier og andre ejerandele, som det offentlige har opkøbt i selskaber. 
Disse beløb registreres som aktier og andre ejerandelsbeviser; 
j) betalinger fra det offentlige, når det har overtaget ansvaret for 
ekstraordinært høje pensionsudgifter, der påhviler et offentligt 
foretagende. Disse betalinger registreres under diverse løbende overførsler 
(D 75). 
Et tilskud, der har til formål både at finansiere nedskrivningen af en gæld og betalingen af renterne, dog, hvor en fordeling 
på de to komponenter er umulig, behandles samlet som et investeringstilskud og når det ikke er muligt at opdele tilskuddet 
i disse to elementer registreres hele bclobct som investeringstilskud. 
121 
4.39. Registreringstidspunkt: Subsidier registreres, når den pågældende transaktion 
eller begivenhed (produktion, salg, import mv.) finder sted. 
Særlige tilfælde: 
subsidier i form af differencen mellem køberprisen og den salgspris, et 
offentligt handelsforetagende forlanger, registreres på det tidspunkt, hvor 
varerne købes af det offentlige, dersom salgsprisen kendes på det 
tidspunkt; 
subsidier til dækning af en markedsmæssig producentenheds tab 
registreres på det tidspunkt, hvor det offentlige beslutter at dække tabet. 
4.40. I ENS optræder subsidier: 
som negativ anvendelse på den samlede økonomis 
indkomstdannelseskonto, 
som negativ tilgang på den offentlige sektors konto for allokering af 
primær indkomst og på udlandskonto"en for primære indkomster og 
løbende overførsler. 
Produktsubsidier registreres som negativ tilgang på den samlede økonomis 
konto for varer og tjenester. Derved kan opnås balance mellem tilgang og 
anvendelse af varer og tjenester. 
Andre produktionssubsidier (D 39) behandles som negative anvendelser på 
indkomstdannelseskontoen for de erhverv eller sektorer, der modtager dem. 
Et system med valutadifferentiering har følgende indvirkning på produktions- og 
importskatter og subsidier (multiple valutakurser anvendes ikke i øjeblikket 
blandt EU-medlemsstaterne): 
implicitte importskatter registreres som importskatter ekskl. moms og told 
(D 2122); 
implicitte eksportskatter registreres som produktskatter undtagen moms 
og importskatter (D 214); 
implicitte subsidier til import registreres som importsubsidier (D 311); 
implicitte subsidier til eksport registreres som andre produktsubsidier (D 
319). 
122-
FORMUEINDKOMST (D 4) 
4.41. Definition: Formueindkomst er den indkomst, som ejeren af et finansielt aktiv 
eller et materielt, ikke-produceret aktiv modtager for at stille finansielle midler 
eller et materielt ikke-produceret aktiv til rådighed for en anden institutionel 
enhed. 
I ENS klassificeres formueindkomster på følgende måde: 
renter (D 41), 
udloddet selskabsudbytte (D 42), 
udbytte (D 421), 
udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber (D 422), 
reinvesteret indtjening på direkte udenlandske investeringer (D 43), 
formueindkomst henført til forsikringstagere (D 44), 
jordrente o.l. (D 45). 
Renter (D 41) 
4.42. Definition: En rente (D 41) er det beløb, som debitor på betingelser, der fremgår 
af det finansielle instrument, han og kreditor har indgået, er pligtig at betale 
kreditor over en bestemt periode, uden at hovedstolen derved nedbringes. 
4.43. Når kreditorer låner midler til debitorer, oprettes et af nedenstående finansielle 
instrumenter. 
Denne form for formueindkomst tilfalder ejere af bestemte typer finansielle 
aktiver: 
indskud (AF 2), 
værdipapirer undtagen aktier (AF 3), 
lån (AF 4), 
andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (AF 7). 
1) Renter på indlån, udlån og forfaldne mellemværender 
4.44. Forfaldne renter af disse finansielle aktiver og passiver bestemmes ved at 
anvende den relevante rentesats af den til enhver tid resterende hovedstol i 
regnskabsperioden. 
123-
2) Renter på værdipapirer 
a) Renter på veksler og lignende kortfristede instrumenter: 
4.45. Forskellen mellem den pålydende værdi og prisen ved udstedelsen (dvs. 
diskonteringen), er målet for den rente, der skal betales i vekslens levetid. 
Stigningen i vekslens værdi, der skyldes påløbne renter, er ikke nogen 
kapitalgevinst, idet den skyldes en forhøjelse af lånebeløbet og ikke en ændring i 
aktivets pris. Andre ændringer i værdien af vekslen registreres som 
kapitalgevinster eller -tab. 
b) Renter på obligationer: 
4.46. Obligationer er langfristede værdipapirer, der giver ihændehaveren ubetinget ret 
til et fast eller et kontraktmæssigt fastsat variabelt afkast i form af 
kuponudbetalinger, eller et nærmere angivet, fast beløb udbetalt på en eller flere 
forud fastsatte datoer, når værdipapiret indløses, eller en kombination af begge 
systemer. 
* kuponløse obligationer: 
Her finder ingen kuponudbetalinger sted. Renten baseres på differencen mellem 
indløsningskursen og udstedelseskursen og fordeles over hele obligationens 
løbetid. Den årlige rente reinvesteres i obligationen af ihændehaveren, således, at 
der på den finansielle konto må foretages modposteringer svarende til værdien 
af de akkumulerede renter, der registreres som ihændehavers erhvervelse af 
yderligere obligationer og som udsteders eller debitors udstedelse af yderligere 
obligationer (dvs. en stigning i den oprindelige obligationsmasse). 
* andre obligationer, herunder obligationer udstedt til under pari: 
Her har renten to komponenter: 
summen af kuponudbetalinger i hver periode, 
summen af påløbne renter i hver periode baseret på differencen mellem 
indløsningskursen og udstedelseskursen og beregnet på samme måde som 
for de kuponløse obligationer. 
* indekspapirer: 
Her er beløbene for kuponudbetalinger og/eller restlånebeløb indeksregulerede. 
En ændring i restlånebeløbet mellem begyndelsen og slutningen af en bestemt 
regnskabsperiode, der skyldes bevægelser i det pågældende indeks, registreres 
som påløbne renter i perioden og lægges til de andre af periodens forfaldne 
renter. Renter, der påløber som følge af indeksreguleringen, reinvesteres reelt i 
værdipapiret og skal dermed registreres på både ihændehavers og udsteders 
finansielle konto. 
- 124-
3) Rente-swaps og terminsaftaler 
4.47. Swaps er kontraktmæssige ordninger mellem to institutionelle enheder, der 
indgår aftale om at udveksle strømme af fordringer af samme størrelse i løbet af 
en bestemt periode. De almindeligste former for swap-aftaler drejer sig om 
renter og valuta. 
Strømmene af renter i henhold til swap-aftaler registreres med fradrag af 
betalingerne mellem de to parter i aftalen. Eventuelle betalinger til tredjemand 
(fx specialiserede brokere) for etablering af swaps registreres som køb af 
tjenester. 
Samme princip anvendes for transaktioner i henhold til terminsaftaler. 
4) Renter på finansiel leasing 
4.48. Finansiel leasing er et alternativ til almindelig låntagning, når det gælder 
finansiering af køb af maskiner og udstyr. Det er en aftale, der kanaliserer midler 
fra en långiver til en låntager. Leasinggiveren indkøber udstyret og 
leasingtageren forpligter sig til at betale leje, således at leasinggiveren far 
dækket alle eller næsten alle sine omkostninger inkl. renter i kontraktens løbetid. 
Leasinggiveren betragtes som långiver i forhold til leasingtageren for et beløb 
svarende til køberprisen for aktivet, således at lånet gradvis tilbagebetales i løbet 
af leasingperioden. Den leje, som leasingtageren betaler i hver periode, betragtes 
derfor som bestående af to komponenter, nemlig afdrag og renter. Rentesatsen 
på det imputerede lån bestemmes implicit ud fra forholdet mellem den samlede 
leje for hele leasingperioden og aktivets køberpris. Rentens andel af lejen bliver 
gradvis mindre, efterhånden som lånet afdrages. Leasingtagerens oprindelige lån 
registreres sammen med de efterfølgende afdrag på lånet på leasingtagers og 
leasinggivers finansielle konto. Rentebetalingerne registreres under renter på 
deres primære indkomstfordelingskonto. 
5) Endvidere registreres nedenstående som renter: 
4.49. a) overtræksrenter, ekstrarenter på indlån, der henstår længere end aftalt, 
samt udtrukne præmier fra præmieobligationer; 
b) renter (med fradrag af en del af administrationsomkostningerne), som 
investeringsselskaber modtager som afkast af deres investeringer, og som 
henføres til aktionærerne, også selv om beløbene kapitaliseres. Inkluderet 
er dog ikke kapitalgevinster og -tab på finansielle instrumenter, der 
tilhører investeringsselskaber; disse beløb registreres ikke som 
formueindkomst. Den fratrukne andel af administrationsomkostningerne 
er proportional med renternes andel af de samlede renter plus udbytte. 
4.50. Registreringstidspunkt: Renter registreres ud fra det tidspunkt, hvor 
forpligtelsen til at betale indtræder, dvs. at renter af det skyldige lånebeløb 
tilskrives kreditor løbende. Den rente, der påløber i hver regnskabsperiode, 
registreres, uanset om den rent faktisk udbetales eller lægges til det skyldige 
lånebeløb. Udbetales den ikke rent faktisk, registreres forhøjelsen af det skyldige 
beløb endvidere på kreditors finansielle konto som en ekstra erhvervelse af 
denne form for finansielt aktiv og hos debitor som en lige så stor erhvervelse af 
passiver. 
-125-
4.51. Renter registreres inden fradrag af nogen form for skatter. Renteindtægter og 
renteudgifter registreres altid inkl. rentestøtte, også selv om den betales direkte 
til de finansielle institutioner og ikke til modtageren (se under subsidier). 
Da prisen for kreditformidlernes tjenester ikke fordeles blandt de forskellige 
kunder, foretages der ikke nogen korrektion for faktiske rentebetalinger til eller 
fra kreditformidlerne for at eliminere de margener, der svarer til 
kreditformidlernes implicitte gebyrer. Det er derfor nødvendigt at indføje en 
korrektionspost på kontoen for allokering af primær indkomst både for 
kreditformidlere og et fiktivt erhverv, hvortil kreditformidlernes produktion pr. 
konvention henføres som forbrug i produktionen. 
4.52. I ENS opføres renter under: 
tilgang og anvendelse på sektorernes konto for allokering af primær 
indkomst5 
tilgang og anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og 
løbende overførsler. 
Udloddet selskabsudbytte (D 42) 
Udbytte (D 421) 
4.53. Definition: Udbytte (D 421) er en form for formueindkomst, som ejere af aktier 
(AF 5) har ret til, når de stiller kapital til rådighed for selskaber. Udvidelse af 
selskabskapital kan ske ved at udstede aktier som et alternativ til almindelig 
låntagning. Til forskel fra lånt kapital skaber aktiekapital ikke nogen 
gældsforpligtelse af en bestemt størrelse, ej heller giver den aktionærerne i et 
selskab ret til et fast eller forudbestemt afkast. 
4.54. Udbytte omfatter endvidere: 
a) aktier udstedt til aktionærer som udbyttebetaling for regnskabsåret. Dog 
er fondsaktier, som er en kapitalisering af egne midler i form af reserver 
og ikke-udloddet udbytte, og som giver anledning til udstedelse af nye 
aktier til aktionærerne i forhold til deres aktieandele ikke inkluderet; 
b) udbytte (med fradrag af en del af administrationsomkostningerne), som 
investeringsselskaber opnår af deres investeringer, og som henføres til 
aktionærerne, også selv om beløbene kapitaliseres. Inkluderet er dog ikke 
kapitalgevinster og -tab på finansielle instrumenter, der tilhører 
investeringsselskaber. Disse beløb registreres ikke som formueindkomst. 
Den andel af administrationsomkostningerne, som fratrækkes er 
proportional med den andel, som udbyttet udgør af de samlede renter plus 
udbytte; 
Den praksis er forskellig fra den mest anvendte bogforingspraksis i erhvervslivet, hvor renteudgifter normalt opføres som 
faste omkostninger i lighed med andre produktionsomkostninger driftskontoen. 
- 126 
c) indkomst betalt til det offentlige af offentlige foretagender, som 
anerkendes som uafhængige, retlige enheder, som ikke formelt er 
egentlige selskaber. 
4.55. Registreringstidspunkt: Udbytte registreres på det tidspunkt, hvor de forfalder 
til betaling i henhold til selskabets bestemmelser. 
I ENS opføres udbytte under: 
anvendelse på kontoen for allokering af primær indkomst for de sektorer, 
hvori selskaberne er klassificeret, 
tilgang på kontoen for allokering af primær indkomst for de sektorer, 
hvori aktionærerne er klassificeret, 
anvendelse og tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og 
løbende overførsler. 
Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber (D 422) 
4.56. Definition: Ejeres udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber (D 422) er de beløb, 
som ejerne rent faktisk trækker ud til egen anvendelse af overskuddet fra de 
kvasi-selskaber, de ejer. 
4.57. Disse beløb skal registreres før fradrag af løbende indkomst- og formueskatter, 
som anses for altid at skulle betales af ejerne. 
4.58. Når et kvasi-selskab har et driftsoverskud, kan ejerne overlade en del af eller 
hele overskuddet til dettes rådighed, især til investeringer. Den indkomst, som 
bliver stående i kvasi-selskaberne fremstår som disses egenopsparing; kun de 
beløb, der rent faktisk hæves af ejerne registreres som udtræk af indkomst fra 
kvasi-selskaber. 
4.59. Når hjemmehørende foretagenders udenlandske filialer, agenturer mv. har 
driftsoverskud, registreres tilbageholdt overskud, forudsat at disse filialer og 
agenturer anses for ikke-hjemmehørende enheder, som reinvesteret indtjening på 
direkte udenlandsk investering (D 43). Kun indkomst, der rent faktisk overføres 
til moderselskabet registreres som udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber fra 
udlandet. Samme princip anvendes for de udenlandsk ejede filialer, agenturer 
mv., som opererer inden for det økonomiske område og det 
ikke-hjemmehørende moderselskab, de er knyttet til. 
4.60. Afsnittet omfatter endvidere den nettoleje, som residenter modtager som ejere 
af jord eller bygninger i udlandet, eller som udlændinge modtager som ejere af 
jord og bygninger inden for det økonomiske område. I forbindelse med alle 
transaktioner med jord og bygninger, som udenlandske enheder foretager på et 
lands økonomiske område, betragtes disse udenlandske enheder som fiktive 
residente enheder, hvor de udenlandske enheder står som ejere af kapitalen. 
Lejerværdien af ejerboliger i udlandet registreres som import af tjenester og som 
primærindkomst modtager fra udlandet. Lejeværdien af ejerboliger, som tilhører 
udlændinge registreres som eksport af tjenester som primærindkomst betalt til 
udlandet. 
127 
4.61. Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber omfatter ikke de beløb, som ejerne 
modtager fra: 
salg af eksisterende realkapitalgoder, 
salg af jord og immaterielle aktiver, 
udtræk af kapital (fx hel eller delvis afvikling af deres ejerandel i kvasi-
selskabet). 
Disse beløb registreres som udtræk fra egenkapital på den finansielle konto. 
Omvendt registreres alle midler, som ejeren eller ejerne af kvasi-selskabet 
indskyder med henblik på anskaffelse af aktiver eller nedbringelse af passiverne, 
som forøgelse af egenkapital. Dersom kvasi-selskabet ejes af det offentlige, og 
det drives med løbende driftstab som led i den vedtagne økonomiske politik eller 
socialpolitik, skal alle normale overførsler fra det offentlige til foretagendet til 
dækning af tabene registreres som subsidier. 
4.62. Registreringstidspunkt: Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber registreres på 
det tidspunkt, hvor ejerne trækker beløbet ud. 
4.63. I ENS opføres udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber under: 
anvendelse på kontoen for allokering af primær indkomst for de sektorer, 
hvori kvasi-selskabet er klassificeret, 
tilgang på ejersektorernes konto for allokering af primær indkomst, 
anvendelse og tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og 
løbende overførsler. 
Reinvesteret indtjening på direkte udenlandske investeringer (D 43) 
4.64. Definition: Reinvesteret indtjening på direkte udenlandske investeringer (D 43) 
er lig med overskud af produktion i det foretagende, som er genstand for 
udenlandske direkte investeringer plus eventuelle modtagne formueindkomster 
eller løbende overførsler minus eventuelle betalte formueindkomster eller 
løbende overførsler inkl. faktiske overførsler til udenlandske, direkte investorer 
og det pågældende foretagendes eventuelle løbende indkomst- og formueskatter 
mv. 
4.65. Et foretagende, som er genstand for udenlandske direkte investeringer er et 
registreret eller ikke-registreret foretagende, i hvilken en udenlandsk investor 
ejer mindst 10% af stamaktierne eller af stemmeretten (for registrerede 
foretagender) eller tilsvarende (for ikke-registrerede foretagender). Sådanne 
foretagender omfatter datterselskaber (investor ejer mere end 50%), associerede 
selskaber (investor ejer under 50%) og filialer (helt eller delvis ejede ikke-
registrerede foretagender), der ejes direkte eller indirekte af investor. Begrebet 
"foretagender, som er genstand for udenlandske direkte investeringer" er således 
bredere end "udenlandsk kontrollerede selskaber". 
- 128 
4.66. Egentlig fordeling af indkomst fra foretagender, som er genstand for 
udenlandske direkte investeringer, kan ske i form af udbytte eller udtræk af 
indkomst fra kvasi-selskaber. 
Desuden registreres tilbageholdt overskud, som om det var udloddet og sendt til 
udenlandske direkte investorer i forhold til deres ejerandel af kapitalen i 
foretagendet og derpå reinvesteret af dem. 
Reinvesteret indtjening på udenlandske direkte investeringer kan være enten 
positive eller negative. 
4.67. Registreringstidspunkt: Reinvesteret indtjening på udenlandske direkte 
investeringer registreres på indtjeningstidspunktet. 
I ENS opføres reinvesteret indtjening på udenlandske direkte investeringer 
under: 
anvendelse og tilgang på sektorernes konto for primær indkomst, 
anvendelse og tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og 
løbende overførsler. 
Formueindkomst henført til forsikringstagere (D 44) 
4.68 Definition: Formueindkomst henført til forsikringstagere (D 49) er de samlede 
primærindkomster fra investering af forsikringstekniske reserver. 
Forsikringstekniske reserver investeres af forsikringsselskaberne og 
selvstændige pensionskasser i finansielle aktiver eller jord (hvoraf beregnes 
nettoformueindkomsten, dvs. efter fradrag af rentebetalinger) eller i bygninger 
(som giver nettooverskud af produktion). Nettoindkomst, som stammer fra 
investering af forsikringsselskabernes egne midler undtages i et omfang svarende 
til forholdet mellem egne midler/egne midler + forsikringstekniske reserver. 
4.69. Da forsikringstekniske reserver er forsikringstagernes aktiver, registreres 
investeringsafkastet heraf som betalt af forsikringsselskaberne og selvstændige 
pensionskasser til forsikringstagerne i form af formueindkomst henført til 
forsikringstagere. 
Da denne indkomst i praksis tilbageholdes af forsikringsselskaberne og de 
selvstændige pensionskasser, registreres de som tilbagebetalt til 
forsikringsselskaberne og de selvstændige pensionskasser i form af ekstra 
præmier, som lægges til de betalbare faktiske præmier og bidrag. 
Disse ekstra præmier og bidrag til skadesforsikringer og livsforsikringer, der er 
tegnet under socialforsikringsordninger, registreres sammen med de faktiske 
præmier og bidrag på de pågældende enheders sekundære 
indkomstfordelingskonto. 
-129-
Ekstra præmier til individuelle livsforsikringer, som ikke er tegnet under 
socialforsikringsordninger, betragtes i lighed med de faktiske præmier heller 
ikke som løbende overførsler på sekundær indkomstfordelingskontoen. De 
indgår direkte som et af elementerne i ændringerne i "husholdningernes 
nettoformue i livsforsikringsreserver og pensionskasse" der registreres på de 
pågældende enheders finansielle konto. 
4.70. Registreringstidspunkt: formueindkomst henført til forsikringstagere registreres, 
når den indtjenes. 
4.71. I ENS opføres formueindkomst henført til forsikringstagere under: 
tilgang på forsikringstagernes konto for allokering af primær indkomst 
anvendelse på forsikringsselskabernes konto for allokering af primær 
indkomst 
tilgang og anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og 
løbende overførsler. 
Jordrente o.l. (D 45) 
1) Leje af jord: 
4.72. Den leje, en jordbesidder modtager fra en forpagter, udgør en form for 
formueindkomst. 
Hertil regnes endvidere forfalden leje til ejere af indre vandveje og floder og 
retten til udnyttelse heraf til rekreative og andre formål inkl. fiskeri. 
En jordbesidder kan være forpligtet til at betale skatter eller afholde visse 
udgifter til vedligeholdelse, blot fordi han ejer jorden. Pr. konvention registreres 
sådanne skatter og udgifter, som om de skal betales af den person, som har 
brugsretten til jorden, og som anses for at fratrække dem den leje, han betaler til 
ejeren. 
4.73. Leje af jord omfatter ikke leje af bygninger og boliger, der ligger på den. En 
sådan leje betragtes som betaling for en markedsmæssig tjeneste, som ejeren 
yder lejeren af bygningen eller boligen og optræder som lejerens forbrug i 
produktionen eller konsum. Er der intet objektivt grundlag for opdeling af 
betalingen på hhv. leje af jord og leje af bygninger beliggende på den, registreres 
hele beløbet som leje af jord, når jordens værdi skønnes at overstige 
bygningernes værdi, ellers som husleje. 
2) Leje af aktiver i undergrunden: 
4.74. Omfatter leje og koncessionsafgifter, som betales til ejere af forekomster af 
mineraler eller fossile brændstoffer (kul, olie eller naturgas), når det giver andre 
institutionelle enheder tilladelse til at efterforske i og udnytte sådanne 
forekomster i en nærmere angivet periode. 
-130 
4.75. Registreringstidspunkt: 
Lejeindtægterne registreres i den periode, hvor de forfalder til betaling. 
4.76. I ENS registreres lejeindtægter under: 
tilgang og anvendelse på sektorernes konto for allokering af primær 
indkomst 
tilgang og anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og 
løbende overførsler. 
LØBENDE INDKOMST- OG FORMUESKATTER O.L. (D 5) 
4.77. Definition: Løbende indkomst- og formueskatter o.l. (D 5) omfatter alle 
obligatoriske ensidige betalinger i penge eller naturalier, der regelmæssigt 
opkræves af det offentlige eller udlandet af institutionelle enheders indkomst og 
formue, samt enkelte periodiske afgifter, der hverken pålignes indkomst eller 
formue. 
Løbende ejendoms- og formueskatter o.l. opdeles i: 
indkomstskatter (D 51 ) 
andre løbende skatter (D 59). 
Indkomstskatter (D 51) 
4.78. Definition: Indkomstskatter (D 51) omfatter indkomst, udbytte og 
kapitalgevinster. De pålignes de faktiske eller skønnede indkomster, som 
oppebæres af enkeltpersoner, husholdninger, selskaber eller NPI'er. Det 
omfatter skatter af formue, jord eller fast ejendom, når besiddelsen heraf 
anvendes som grundlag for vurdering af ejernes indkomst. Indkomstskatter 
omfatter: 
a) skatter af personlige indkomster eller husholdningers indkomster 
(arbejdsindkomst, formuebesiddelse, virksomhedsdrift, pensioner mv.), 
herunder skatter, som fratrækkes af arbejdsgiverne (kildeskat). Hertil 
hører også indkomstskat for ejere af ikke-registrerede foretagender 
b) selskabsskatter mv. 
c) kapitalindvindingsskat 
d) spilleafgift og lignende skatter, der betales af gevinster ikke at forveksle 
med skatter af omsætningen ved afholdelse af spil eller lotterispil, der 
betragtes som produktskatter. 
131 -
Andre løbende skatter (D 59) 
4.79. Andre løbende skatter (D 59) omfatter: 
a) løbende formueskatter, som betales med regelmæssige mellemrum for 
ejendomsretten eller brugsretten til jord og bygninger samt løbende skatter 
på nettoformue og andre aktiver (smykker og andre ydre tegn på rigdom) 
- undtagen skatterne i D 29 (som foretagenderne betaler af deres 
produktionsaktiviteter) og skatterne i D 51 (indkomstskatter) 
b) skatter, som opkræves pr. voksen eller pr. husholdning, uanset indkomst 
eller formue 
c) skatter af udgifter, der betales af personers eller husholdningers udgifter 
d) husholdningernes betaling for tilladelse til at eje eller benytte køretøjer, 
både eller fly (ikke til erhvervsmæssig anvendelse) eller til jagt og 
fisketegn eller skydetilladelser mv.6 
e) skatter på internationale transaktioner (udenlandsrejser, pengeoverførsler 
til udlandet, udenlandske investeringer mv.) undtagen skatter, der betales 
af producenter og told, der betales af husholdningerne. 
4.80. Løbende indkomst- og formueskatter o.l. omfatter ikke: 
a) arve- og gaveafgifter, som pålægges modtagernes kapital, og derfor 
registreres under kapital skatter (D 91) 
b) engangsafgifter på formue og kapital, som registreres under kapitalskatter 
(D91) 
c) skatter på jord, bygninger eller andre aktiver, der ejes eller lejes af 
foretagender og anvendes i produktionen - opføres under andre 
produktionsskatter (D 29) 
d) husholdningers betalinger for tilladelser bortset fra tilladelser til brug af 
køretøjer, både eller fly, jagt- eller fisketegn, skydetilladelser: kørekort, 
flycertifikater, tv- og radiolicens, våbentilladelser, museumsentré eller 
gebyrer for biblioteksudlån, renovationsafgifter mv., som i de fleste 
tilfælde betragtes som køb af tjenester fra det offentlige1. 
4.81. Værdien af de samlede skatter, som skal registreres, inkluderer eventuelle renter 
af skatterestancer og eventuelle bøder pålagt af skattemyndighederne, dersom 
det ikke er muligt at registrere disse beløb separat. De samlede skatter omfatter 
endvidere eventuelle gebyrer, som pålægges i forbindelse med opkrævning eller 
inddrivning af skatter, som ikke er betalt. Tilsvarende nedsættes den samlede 
skatteværdi, hvis staten har foretaget skattenedsættelser som led i den 
økonomiske politik, eller hvis for meget indbetalt skat tilbagebetales. 
Grænsen mellem skatter og køb af tjenester fra det offentlige defineres efter samme kriterier som for foretagender. Hvis 
tilladelserne gives automatisk mod betaling af et gebyr, registreres betalingen som skatter. Hvis der til udstedelsen af 
tilladelser er knyttet en form for kontrol (f.eks. vedrørende den pågældende persons kvalifikationer), registreres 
betalingerne som kob af tjenester fra det offentlige, og ikke som skatter medmindre betalingerne ikke står i rimeligt forhold 
til omkostningerne ved ydelse af tjenesterne. 
132 
4.82. Registreringstidspunkt: Løbende indkomst- og formueskatter registreres, når de 
afgiftspligtige aktiviteter, transaktioner eller andre begivenheder finder sted. 
Nogle økonomiske aktiviteter, transaktioner eller begivenheder vil dog, selv om 
de i henhold til skattelovgivningen medfører skattepligt for de pågældende 
enheder til stadighed blive unddraget beskatning, og det ville være urealistisk at 
tro, at disse forhold skulle skabe finansielle aktiver og passiver i form af 
fordringer eller gæld. Derfor registreres i ENS udelukkende beløb, der skal 
betales i henhold til myndighedernes skattepåligning, selvangivelser eller andet, 
der klart definerer skatteyderens pligt til at betale. ENS medtager ikke skatter, 
hvor der ikke ligger en officiel skattepåligning til grund. 
Pålignede skatter, som ikke indbetales (fx. pga. konkurs) betragtes først som 
betalt, dernæst er der to muligheder: 
afskrivning af uerholdelige fordringer, hvor det offentlige konstaterer, at 
dets tilgodehavende ikke længere kan inddrives. Denne afskrivning 
registreres på det offentliges og debitorens konto for andre 
mængdemæssige ændringer i status; 
eftergivelse af gælden gennem fælles overenskomst mellem det offentlige 
og debitor. En sådan eftergivelse registreres som kapitaloverførsel fra det 
offentlige til debitor på kapitalkontoen samtidig med, at tilgodehavendet 
slettes på den finansielle konto. 
I nogle tilfælde kan pligten til at betale indkomstskat ikke fastslås i den 
regnskabsperiode, hvor indkomsten oppebæres, men først i en efterfølgende 
periode. Der må derfor udvises en vis smidighed med hensyn til 
registreringstidspunktet for sådanne skatter. Kildeskat og forudbetalt 
indkomstskat registreres i den periode, de betales og en eventuelt skattepligt på 
indkomst kan registreres i den periode, hvor skattepligten fastslås. 
I ENS registreres løbende indkomst- og formueskatter o.l. under: 
anvendelse på sekundærindkomstfordelingskontoen for de sektorer, hvor 
skatteyderne er klassificeret 
tilgang på det offentliges sekundær indkomstfordelingskonto 
anvendelse og tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og 
løbende overførsler. 
-133-
SOCIALE BIDRAG OG YDELSER (D 6) 
Definitioner: 
4.83. Sociale ydelser fra kollektivt organiserede ordninger eller uden for sådanne 
ordninger fra offentlige enheder og NPI'ers overførsler til husholdninger i 
kontanter eller i naturalier, som skal dække udgifterne, som er forbundet med en 
række risici eller behov. 
4.84. Listen over de risici eller behov, der kan medføre sociale ydelser, er pr. 
konvention fastsat til følgende: 
a) sygdom 
b) invaliditet 
c) erhvervsulykke og -sygdom 
d) alderdom 
e) efterlevende 
f) barsel 
g) familie 
h) fremme af beskæftigelsen 
i) arbejdsløshed 
j) bolig7 
k) uddannelse 
1) generelle behov. 
4.85. Sociale ydelser omfatter: 
a) løbende overførsler og engangsoverførsler fra ordninger, der modtager 
bidrag, dækker hele eller store dele af samfundet, og er etableret og 
kontrolleret af det offentlige (socialsikringsordninger) 
b) løbende overførsler og engangsoverførsler fra ordninger, som er etableret 
af foretagender på vegne af de ansatte, tidligere ansatte eller deres 
forsørgelsesberettigede (private fondsbaserede og ikke-fondsbaserede 
ordninger). Bidragene kan indbetales af ansatte eller arbejdsgivere, 
ligesom de kan indbetales af selvstændige 
c) løbende overførsler fra det offentlige og NPISHer, som ikke er betinget af 
forudgående indbetaling af bidrag (støtte) 
I forbindelse med boligen: de betalinger fra det offentlige til lejere, der skal lette deres lejeudgifter, med undtagelse af 
særlige ydelser fra det offentlige i dets egenskab af arbejdsgiver. 
134 
4.86. Sociale ydelser omfatter ikke: 
a) forsikringserstatninger i forbindelse med forsikringer, som udelukkende er 
tegnet på den forsikredes initiativ uafhængig af arbejdsgiveren eller det 
offentlige 
b) forsikringserstatninger i forbindelse med forsikringer, der er tegnet med 
det ene formål at opnå et fradrag, selv om disse forsikringer er tegnet som 
led i en kollektiv overenskomst. 
4.87. For at en individuel forsikring kan betragtes som en del af en 
socialforsikringsordning, skal de begivenheder eller omstændigheder, som 
deltagerne har forsikret sig imod svare til de risici eller behov, som er nævnt i 
4.84, hvortil kommer, at en eller flere af følgende betingelser skal være opfyldt: 
a) deltagelse i ordningen er obligatorisk enten i henhold til loven for en 
nærmere specificeret kategori af arbejdstagere, hvad enten der er tale om 
ansatte, selvstændige eller ikke-beskæftigede eller i henhold til 
ansættelsesvilkårene for en ansat eller gruppe af ansatte 
b) ordningen er kollektiv til fordel for en nærmere angivet gruppe af 
arbejdstagere, hvad enten det er ansatte, selvstændige eller ikke-
beskæftigede, således at deltagelse i ordningen er begrænset til 
medlemmerne af denne gruppe 
c) en arbejdsgiver yder et bidrag (faktisk eller imputeret) til ordningen på 
vegne af en ansat, hvad enten den ansatte også betaler et bidrag. 
4.88. Sociale forsikringsordninger er ordninger, hvori arbejdstagerne i henhold til 
aftale med arbejdsgiverne eller lov og andre forskrifter er forpligtet til eller 
opfordres til at forsikre sig mod visse begivenheder eller omstændigheder, som 
kan få alvorlige konsekvenser for dem selv eller de forsørgelsesberettigede. 
Socialforsikringsordninger kan klassificeres på følgende måde: 
a) socialsikringsordninger, som dækker hele eller store dele af samfundet, 
som indføres, administreres og styres og finansieres af offentlige enheder 
b) private fondsbaserede ordninger, som omfatter: 
ordninger, hvor bidragene betales til tredjeparter 
(forsikringsselskaber eller selvstændige pensionskasser) 
ordninger, hvor arbejdsgiverne har særlige reserver, som er adskilt 
fra de andre reserver, men de udgør ikke institutionelle enheder, der 
er uafhængige af arbejdsgiverne. Sådanne ordninger kaldes ikke-
selvstændige pensionskasser. Reserverne betragtes som aktiver, der 
tilhører modtagerne og ikke arbejdsgiverne 
c) arbejdsgiveradministrerede ikke-fondsbaserede socialforsikringsordninger, 
hvor arbejdsgiverne betaler sociale ydelser til deres ansatte, tidligere 
ansatte eller disses forsørgelsesberettigede af egne midler, uden at de 
hensætter særlige reserver til dette formål. 
135 
4.89. Socialforsikringsordninger, som offentlige enheder etablerer for deres egne 
ansatte og ikke for arbejdstagerne generelt klassificeres som private 
fondsbaserede ordninger eller ikke-fondsbaserede ordninger og klassificeres 
således ikke som socialsikringsordninger. 
4.90. Sociale bidrag kan opdeles i faktiske bidrag, der betales under de to første 
kategorier af ordninger nævnt i 4.88, og imputerede bidrag, der betales under de 
ikke-fondsbaserede ordninger. 
4.91. Sociale bidrag kan opdeles i lovpligtige og ikke-lovpligtige. 
Bidrag til sociale ordninger (D 61) 
Faktiske bidrag til sociale ordninger (D 611) 
4.92. Faktiske bidrag til sociale ordninger omfatter: 
a) faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D 6111). Disse svarer til 
strøm D 121. 
Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger betales af arbejdsgiverne 
til sociale kasser og fonde, forsikringsselskaber, selvstændige eller ikke-
selvstændige pensionskasser, der administrerer sociale 
forsikringsordninger med henblik på at garantere de ansatte sociale 
ydelser. 
Da de faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger betales til fordel for 
de ansatte, registreres værdien heraf som et af elementerne af aflønningen 
af ansatte sammen med lønninger i kontanter og naturalier. Bidragene til 
sociale ordninger registreres herefter som betalt af de ansatte som løbende 
overførsler til sociale kasser og fonde, forsikringsselskaber, selvstændige 
eller ikke-selvstændige pensionskasser. 
b) lønmodtagerbidrag til sociale ordninger (D 6112): 
Dette er bidrag til sociale ordninger, der betales af lønmodtagerne til 
sociale sikringsordninger og private fondsbaserede ordninger. 
Lønmodtagerbidrag til sociale ordninger består af faktiske bidrag og, 
såfremt der er tale om private fondsbaserede ordninger, plus ekstrabidrag, 
der betales af formueindkomsten henført til forsikringstagerne, der 
modtages af de lønmodtagere, som deltager i ordningerne, minus 
administrationsgebyr. Alle administrationsgebyrer betragtes som gebyrer 
af lønmodtagernes bidrag og ikke af arbejdsgivernes. 
c) selvstændiges og ikke-beskæftigedes bidrag til sociale ordninger (D 
6113): 
Dette er bidrag til sociale ordninger, der betales til egen fordel af 
personer, som ikke er ansat, men selvstændige (arbejdsgivere eller 
selvstændige) eller ikke-beskæftigede. De omfatter også værdien af de 
ekstrabidrag, der betales af formueindkomsten henført til 
forsikringstagerne, som modtages af deltagerne i denne ordning, og som 
de anses for at betale tilbage til forsikringsselskaberne ud over de øvrige 
bidrag. 
136 
4.93. Betaling af faktiske bidrag til sociale ordninger kan være obligatoriske i henhold 
til lovbestemmelser eller andre forskrifter, kollektive overenskomster inden for 
et bestemt erhverv eller i henhold til aftaler mellem arbejdsgiver og ansatte i et 
bestemt foretagende, eller det kan være fastsat i ansættelsesvilkårene. I visse 
tilfælde kan bidragene være frivillige. 
De frivillige bidrag, der her sigtes til er: 
a) bidrag til sociale ordninger, som personer, der ikke er eller ikke længere 
ved lov er forpligtet til at betale, betaler eller fortsætter med at betale til 
en social kasse eller fond 
b) de bidrag til sociale ordninger, som betales til forsikringsselskaber (eller 
gensidige selskaber og pensionskasser i samme sektor) under de 
supplerende forsikringssystemer, som foretagenderne opretter til fordel 
for deres ansatte, og som de ansatte frivilligt tilslutter sig 
c) bidrag til gensidige selskaber med frivillig tilslutning for ansatte eller 
selvstændige. 
4.94. For at kunne sondre mellem obligatoriske og frivillige sociale bidrag, indføres et 
ekstra niveau i klassifikationen: 
obligatoriske faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D 61111) 
frivillige faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D 61112) 
ansattes obligatoriske bidrag til sociale ordninger (D 61121) 
ansattes frivillige bidrag til sociale ordninger (D 61121) 
selvstændiges og ikke-beskæftigedes obligatoriske bidrag til sociale 
ordninger (D 61131) 
selvstændiges og ikke-beskæftigedes frivillige bidrag til sociale ordninger 
(D 61132). 
4.95 Faktiske bidrag til sociale ordninger til sociale kasser og fonde og andre 
offentlige institutioner registreres brutto under fordelingstransaktioner. 
Derimod registreres sociale bidrag til private fondsbaserede ordninger, der 
betales til forsikringsselskaber og gensidige selskaber og selvstændige 
pensionskasser i samme sektor, netto, dvs. efter fradrag af den del af bidraget, 
som svarer til betalingen for den forsikringsydelse, der ydes til husholdningerne 
(hjemmehørende og ikke-hjemmehørende). Pr. konvention er denne del af 
bidraget nemlig betaling for en markedsmæssig tjeneste, som indgår i 
husholdningernes konsum eller i eksporten af tjenester, hvis det drejer sig om 
bidrag betalt af ikke-hjemmehørende husholdninger. 
Hvad angår ikke-selvstændige private fondsbaserede socialforsikringsordninger, 
hvor arbejdsgiverne hensætter egne særskilte reserver, fratrækkes ikke 
administrationsgebyr fra de ansattes bidrag. Da sådanne ordninger ikke udgør 
institutionelle enheder adskilt fra arbejdsgiverne, sidestilles 
administrationsomkostningerne med arbejdsgivernes generelle 
produktionsomkostninger. 
137 
4.96. Registreringstidspunkt: 
Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D 6111) og ansattes bidrag til 
sociale ordninger (D 6112) registreres på det tidspunkt, hvor det arbejde, som 
medfører forpligtelsen til at betale bidragene, udføres. Selvstændiges og ikke-
beskæftigedes bidrag til sociale ordninger (D 6113) registreres når 
forpligtelserne til at betale opstår. 
4.97. I ENS registreres faktiske bidrag til sociale ordninger: 
under anvendelse på husholdningernes sekundær indkomstfordelingskonto 
under anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og løbende 
overførsler (for udenlandske husholdninger) 
under tilgang på residente sikringsinstitutioners eller arbejdsgiveres 
sekundær indkomstfordelingskonto 
under tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og løbende 
overførsler (for udenlandske sikringsinstitutioner). 
Imputerede bidrag til sociale ordninger (D 612) 
4.98. Definition: De imputerede bidrag til sociale ordninger (D 612) repræsenterer 
modydelsen til de sociale ydelser (minus eventuelle lønmodtagerbidrag til sociale 
ordninger), som arbejdsgiverne betaler direkte (dvs. uden for alle 
bidragsordninger) til deres ansatte eller tidligere ansatte og andre 
ydelsesberettigede. De svarer til strøm D 122. 
4.99. Hvis man vil registrere de sociale ydelser, der betales direkte af arbejdsgiveren, 
under sociale ydelser og udgifterne til disse ydelser (den del, som ikke sækkes af 
de faktiske lønmodtagerbidrag) under aflønning af ansatte betalt af 
arbejdsgiveren, er det nødvendigt at indføre imputerede bidrag til sociale 
ordninger. 
Når arbejdsgivere selv foretager de sociale ydelser direkte til deres ansatte, 
tidligere ansatte eller forsørgelsesberettigede af egne midler uden om 
forsikringsselskaber eller selvstændige pensionskasser og uden at oprette en 
særlig fond eller en særskilt reserve til formålet, kan modtagerne betragtes som 
værende beskyttet i forhold til forskellige specifikke behov eller 
omstændigheder, også selv om der ikke foretages indbetalinger for at dække 
dem. 
Aflønningen af ansatte bør således imputeres svarende til værdien af de samlede 
bidrag til sociale ordninger, som skulle have været indbetalt for at opnå de 
facto-rettigheder til disse sociale ydelser. Disse beløb afhænger ikke blot af 
ydelsernes størrelse, men også af den fremtidige udvikling i arbejdsgivernes 
forpligtelser i forbindelse med sådanne ordninger som følge af faktorer som 
forventede ændringer i antallet af, aldersfordelingen af og middellevetiden for de 
ansatte og tidligere ansatte. Grundlaget for imputeringen af bidraget bør således 
principielt være de samme aktuarmæssige faktorer, som er afgørende for de 
præmier, som forsikringsselskaberne beregner. Hvis det som følge af politiske 
begivenheder eller ændrede økonomiske forhold sker, at forholdet mellem 
antallet af nuværende ansatte og antallet af pensionerede ændres væsentligt og 
bliver unormalt skal værdien af de imputerede bidrag for nuværende ansatte 
fastsættes skønsmæssigt, og resultatet bliver da forskelligt fra de faktisk 
udbetalte pensioner. Som beregningsgrundlag hertil kan anvendes en rimelig 
procentdel af den løn, der udbetales til nuværende ansatte. 
- 138 
I praksis kan det imidlertid være vanskeligt at afgøre, hvor store sådanne 
imputerede bidrag skal være. Foretagendet kan selv foretage skøn, måske på 
basis af de bidrag, der betales til lignende fondsbaserede ordninger og således 
beregne sine sandsynlige forpligtelser i fremtiden. Ellers kan det eneste praktiske 
alternativ være at anvende de ikke-fondsbaserede sociale ydelser, som 
foretagendet betaler i samme regnskabsperiode efter fradrag af faktiske 
lønmodtagerbidrag, som grundlag for skønnet vedrørende den imputerede 
aflønning, der er nødvendig for at dække de imputerede bidrag. Selv om der er 
mange indlysende grunde til, at værdien af de nødvendige imputerede bidrag kan 
afvige fra de ikke-fondsbaserede sociale ydelser, der faktisk betales i samme 
periode (fx ændringer i sammensætningen og aldersfordelingen af foretagendets 
arbejdsstyrke), vil de faktisk betalte ydelser i denne periode give det bedste skøn 
vedrørende bidragene og den tilhørende imputerede aflønning. 
4.100. På indkomstdannelseskontoen anses arbejdsgiverne for som en del af lønnen til 
de ansatte at udbetale et beløb, der benævnes imputerede sociale bidrag. Dette 
beløb svarer til værdien af de anslåede sociale bidrag, som skulle have været 
betalt for at fa ret til de ikke-fondsbaserede sociale ydelser. På sekundær 
indkomstfordelingskontoen anses de ansatte for at tilbagebetale til deres 
arbejdsgivere det samme beløb i form af imputerede bidrag til sociale 
sikringsordninger (dvs. løbende overførsler), som om de betalte dem til en 
særskilt socialforsikringsordning. 
4.101. Registreringstidspunkt: 
Imputerede sociale bidrag, som repræsenterer modydelsen til obligatoriske 
direkte sociale ydelser, registreres på det tidspunkt, hvor forpligtelsen til at 
betale ydelserne opstår. 
Imputerede sociale bidrag, som repræsenterer modydelsen til frivillige direkte 
sociale ydelser, registreres på det tidspunkt, hvor ydelserne stilles til rådighed. 
4.102. I ENS registreres imputerede sociale bidrag: 
under anvendelse på husholdningernes sekundær indkomstfordelingskonto 
og udlandskontoen for primære indkomster og løbende overførsler 
under tilgang på sekundær indkomstfordelingskontoen for de sektorer, 
som arbejdsgiverne tilhører og på udlandskontoen for primære indkomster 
og løbende overførsler. 
Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier (D 62) 
4.103. Omfatter: 
Sociale sikringsydelser, kontantydelser (D 621) 
Udbetales til husholdningerne af sociale kasser og fonde (ekskl. refusioner, se D 
6311). Disse ydelser udbetales som led i sociale sikringsordninger. 
139 
Private fondsbaserede sociale ydelser (D 622) 
(I kontanter eller naturalier) betales til husholdninger af forsikringsselskaber 
eller andre institutionelle enheder, som administrerer private fondsbaserede 
sociale forsikringsordninger. 
Ikke-fondsbaserede sociale ydelser til ansatte (D 623) 
(I kontanter eller naturalier) udbetales til ansatte, forsørgelsesberettigede eller 
efterlevende af arbejdsgivere, som administrerer ikke-fondsbaserede sociale 
forsikringsordninger. Typisk omfatter de: 
a) normal eller nedsat løn, der fortsat udbetales i fraværsperioder som følge 
af sygdom, ulykke, moderskab mv. 
b) udbetaling af familie- og uddannelsesgodtgørelser eller andre ydelser til 
forsørgelsesberettigede 
c) betaling af alders- eller enkepensioner til tidligere ansatte eller deres 
efterlevende og betaling af fratrædelsesgodtgørelse til arbejdstagere eller 
deres efterlevende ved afskedigelse, invaliditet, dødsulykker mv. (hvis 
tilknyttet kollektive overenskomster) 
d) almindelig lægehjælp, som ikke har relation til arbejdsgiverens arbejde 
e) rekreations- og hvilehjem. 
Ikke-fondsbaserede sociale ydelser, som arbejdsgiverne betaler til tidligere 
ansatte eller andre ydelsesberettigede registreres inkl. faktiske 
arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger svarende til arbejdsgiverens 
betalinger til sikringsinstitutionerne til fordel for de pågældende personer. 
Kontante sociale bistandsydelser (D 624) 
betaler offentlige enheder eller NPISH'er til husholdningerne til dækning af 
samme behov som sociale forsikringsydelser, men som ikke sker i henhold til en 
social forsikringsordning med sociale bidrag og sociale forsikringsydelser. 
Sådanne ydelser omfatter ikke løbende overførsler, der betales som følge af 
begivenheder eller omstændigheder, som normalt ikke er omfattet af 
socialforsikringsordninger (dvs. overførsler som følge af naturkatastrofer, der 
registreres under andre løbende overførsler). 
Sociale overførsler i naturalier (D 63) 
4.104. Definition: Sociale overførsler i naturalier (D 63) består af individuelle varer og 
tjenester, som offentlige enheder eller NPISH'er overfører til de enkelte 
husholdninger, uanset om disse varer og tjenester er indkøbt på markedet eller 
produceret som ikke-markedsmæssig produktion hos de offentlige enheder eller 
NPISH'erne. Overførslerne finansieres eventuelt over skatterne, anden offentlig 
indkomst eller bidrag til sociale ordninger, eller når der er tale om NPISH'er, via 
donationer og formueindkomst. 
- 140 
Selv om nogle af de ikke-markedsmæssige tjenester, der produceres af 
NPISH'er i et vist omfang har karakter af kollektive tjenester, registreres alle 
ikke-markedsmæssige tjenester, der produceres af NPISH'er for nemheds skyld 
og pr. konvention som individuelle. Tjenester, der leveres gratis til de enkelte 
husholdninger eller til priser, som ikke er økonomisk signifikante betragtes som 
individuelle tjenester, således at man kan skelne dem fra kollektive tjenester til 
samfundet eller store dele af det. Individuelle tjenester består hovedsagelig af 
uddannelses- og sundhedstjenester, selv om andre former for tjenester såsom 
boligtjenester, kulturelle og rekreative tjenester også hyppigt forekommer. 
Sociale overførsler i naturalier (D 63) omfatter sociale ydelser i naturalier og 
overførsler af individuelle ikke-markedsmæssige varer og tjenester: 
Sociale ydelser i naturalier (D 631) 
4.105. Sociale ydelser i naturalier er sociale overførsler i naturalier, som er i 
overensstemmelse med definitionen af sociale ydelser (se 4.83). De kan opdeles 
i ydelser, hvor de modtagende husholdninger selv køber varerne og tjenesterne 
og derefter far dem refunderet, og ydelser, hvor de relevante tjenester leveres 
direkte til modtagerne. 
a) Sociale sikringsydelser, refusioner (D 6311): 
Disse ydelser omfatter sociale kasser og fondes refusion af godkendte 
udgifter til bestemte varer eller tjenester. 
Når en husholdning køber en vare eller en tjeneste, som den senere far helt 
eller delvis refunderet af en social kasse eller fond, kan husholdningen 
anses for at handle på den sociale kasses vegne. Faktisk yder 
husholdningen den sociale kasse en kortfristet kredit, som indfries når 
husholdningen modtager refusionen. 
Det udgiftsbeløb, som refunderes registreres som afholdt direkte af den 
sociale kasse eller fond på det tidspunkt, hvor husholdningen foretager 
købet, mens den eneste udgift, der registreres for husholdningen er den 
eventuelle difference mellem køberprisen og det refunderede beløb. 
Det refunderede udgiftsbeløb betragtes således ikke som en løbende 
overførsel i kontanter fra de sociale kasser og fonde til husholdningerne. 
b) Andre socialsikringsydelser i naturalier (D 6312): 
Disse ydelser omfatter overførsler i naturalier, undtagen refusioner, som 
de sociale kasser og fonde betaler til husholdningerne. Hovedparten af 
disse ydelser består i læge- og tandlægebehandlinger, kirurgiske indgreb, 
hospitalsophold, briller eller kontaktlinser, behandlingsapparater og -
udstyr og lignende varer og tjenester i forbindelse med 
sygdomsbehandling. Tjenesten ydes direkte til modtagerne (dvs. ikke ved 
senere refusion) af markedsmæssige og ikke-markedsmæssige 
producenter, og de værdiansættes som sådan. Eventuelle betalinger, som 
husholdningerne selv foretager, fratrækkes. 
-141 
c) Sociale bistandsydelser i naturalier (D 6313): 
Disse ydelser omfatter overførsler i naturalier, som offentlige enheder eller 
NPISH'er yder til husholdningerne, og som svarer til socialsikringsydelser 
i naturalier, bortset fra at de ikke ydes inden for en 
socialforsikringsordning. 
Overførsler af individuelle ikke-markedsmæssige varer og tjenester (D 632) 
4.106. Definition: Overførsler af individuelle ikke-markedsmæssige varer eller tjenester 
(D 632) omfatter varer eller tjenester, som offentlige enheders eller NPISHers 
ikke-markedsmæssige producenter leverer til individuelle husholdninger gratis 
eller til priser, som ikke er økonomisk signifikante. De svarer til NPISH'ers og 
det offentliges individuelle konsumudgifter (se 3.75) minus sociale ydelser i 
naturalier (D 631) til husholdninger i henhold til sociale sikrings- eller 
bistandsydelser. 
4.107. Registreringstidspunkt for sociale ydelser: 
i kontanter, når kravene om ydelserne kan godtgøres 
i naturalier, når tjenesterne leveres eller når ejendomsretten til varer der 
leveres direkte til husholdninger af ikke-markedsmæssige producenter 
overdrages. 
4.108. Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier (D 62) registreres: 
under anvendelse på de ydende sektorers sekundær 
indkomstfordelingskonto 
under anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og løbende 
overførsler (hvis der er tale om ydelser fra udlandet) 
under tilgang på husholdningernes sekundær indkomstfordelingskonto 
under tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og løbende 
overførsler (for overførsler til ikke-hjemmehørende husholdninger). 
Sociale overførsler i naturalier (D 63) registreres: 
under anvendelse på de ydende sektorers konto for indkomstomfordeling 
via naturalier 
på husholdningernes konto for indkomstomfordeling via naturalier. 
Forbruget af de overførte varer og tjenester registreres under anvendelse på 
kontoen for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst. 
Pr. konvention er der ikke sociale overførsler i naturalier til og fra udlandet (de 
registreres i D 62 sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier). 
-142 
ANDRE LØBENDE OVERFØRSLER (D 7) 
Skadesforsikringspræmier, netto (D 71) 
4.109. Definition: Skadesforsikringspræmier, netto (D 71) er præmier, der betales for 
forsikringer, som institutionelle enheder har tegnet. Forsikringer, som 
individuelle husholdninger har tegnet, er forsikringer, som de har tegnet på eget 
initiativ og til egen fordel uafhængig af deres arbejdsgivere eller det offentlige 
og uden for enhver form for socialforsikringsordning8. 
Skadesforsikringspræmier, netto, omfatter både de faktiske præmier, der skal 
betales af forsikringstageren for at opnå dækning i regnskabsperioden (indtjente 
præmier) og de ekstrapræmier, der betales af formueindkomsten henført til 
forsikringstagerne efter fradrag af det pågældende forsikringsselskabs 
administrationsgebyr. 
Skadesforsikringspræmier, netto, er de beløb, som er til rådighed til dækning i 
tilfælde af forskellige begivenheder eller ulykker, som medfører skade på ting 
eller personer af naturbetingede eller menneskelige årsager - brand, 
oversvømmelse, kollisioner, skibsforlis, tyveri, vold, ulykke, sygdom mv. eller i 
tilfælde af økonomisk tab som følge af begivenheder som sygdom, 
arbejdsløshed, ulykker mv. 
4.110. Registreringstidspunkt: Skadesforsikringspræmier, netto, registreres, når de 
indtjenes: 
Forsikringspræmierne, hvorfra trækkes administrationsgebyrerne er de dele af 
de samlede præmier der indbetales i den løbende periode eller tidligere perioder, 
som skal dække risikoen i den løbende periode. 
Der sondres mellem præmier, der er indtjent i den løbende periode og præmier, 
som er forfaldne til betaling i den løbende periode, som skal dække risikoen 
både i efterfølgende perioder og i den løbende periode. 
4.111. I ENS registreres skadesforsikringspræmier: 
under anvendelse på hjemmehørende forsikringstageres sekundær 
indkomstfordelingskonto 
under anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og løbende 
overførsler (for ikke-hjemmehørende forsikringstagere) 
under tilgang på hjemmehørende forsikringsselskabers sekundær 
indkomstfordelingskonto 
under tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og løbende 
overførsler (for ikke-hjemmehørende forsikringstagere). 
Livsforsikringspræmier optræder ikke som sådan i regnskabssystemet. De opdeles i: 
a) præmier, der udgør en form for bidrag til sociale ordninger (de betales til sociale forsikringsordninger) 
b) individuelle livsforsikringspræmier. 
De førstnævnte præmier opføres under faktiske bidrag til sociale ordninger og de sidstnævnte betragtes ikke som 
fordelingstransaktioner. Begge kategorier af livsforsikringspræmier øger de forsikringstekniske reserver, som optræder på 
den finansielle konto og på statuskontoen. 
- 143 
Skadesforsikringserstatninger (D 72) 
4.112. Definition: Skadesforsikringserstatninger (D 72) er de erstatninger, som skal 
betales ifølge forsikringskontrakten9; dvs. de beløb, som forsikringsselskaberne 
er forpligtet til at betale til dækning af skader på personer og ting (herunder 
realkapitalgoder). 
4.113. Skadeserstatningerne omfatter ikke betalinger i form af sociale ydelser. 
4.114. Administrationsgebyrer på skadesforsikringer beregnes ved at trække forfaldne 
erstatninger fra summen af indtjente præmier og ekstrapræmier. Det følger 
derfor heraf, at et forsikringsselskabs samlede forfaldne erstatningskrav er lig 
med de samlede nettoskadesforsikringspræmier, som selskabet modtager i 
samme regnskabsperiode. 
Udbetalingen af en skadesforsikringserstatning betragtes som en overførsel til 
den skadelidte. Sådanne betalinger betragtes altid som løbende overførsler, selv 
om der kan være tale om store summer ved beskadigelse af et fast aktiv eller 
ved alvorlig personskade. De beløb, som den skadelidte modtager, er normalt 
ikke bestemt til et specifikt formål, og varer eller aktiver, som er blevet 
beskadiget eller ødelagt skal ikke nødvendigvis repareres eller udskiftes. 
Nogle erstatningskrav opstår på grund af skader, som forsikringstagerne 
forvolder på tredjemand eller dennes ejendom. I så fald registreres 
erstatningerne som betalt af forsikringsselskabet direkte til den skadelidte 
tredjepart og ikke indirekte via forsikringstageren. 
4.115. Registreringstidspunkt: Skadesforsikringserstatninger registreres på det 
tidspunkt, hvor forsikringsbegivenheden indtræder. 
4.116. I ENS registreres de : 
under anvendelse på hjemmehørende forsikringsselskabers sekundær 
indkomstfordelingskonto 
under anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og løbende 
overførsler (for ikke-hjemmehørende forsikringsselskaber) 
under tilgang på modtagersektorernes sekundær indkomstfordelingskonto 
under tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og løbende 
overførsler (for ikke-hjemmehørende modtagere). 
Livsforsikringserstatninger optræder ikke som sådan i regnskabssystemet. De opdeles i: 
a) erstatninger, der udgør en form for sociale ydelser 
b) individuelle livsforsikringserstatninger. 
Førstnævnte erstatninger opføres under sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier, og sidstnævnte erstatninger 
betragtes ikke som fordelingstransaktioner. Begge kategorier af livsforsikringserstatninger reducerer de forsikringstekniske 
reserver, som optræder på den finansielle konto og på statuskontoen. 
144 
Løbende overførsler inden for det offentlige (D 73) 
4.117. Definition: Løbende overførsler inden for det offentlige (D 73) omfatter alle 
overførsler mellem de forskellige delsektorer inden for det offentlige (centrale 
myndigheder, delstatsmyndigheder, lokale myndigheder, sociale kasser og 
fonde) med undtagelse af investeringstilskud og andre kapitaloverførsler. 
4.118. Løbende overførsler mellem den offentlige sektors delsektorer omfatter ikke 
transaktioner på andre enheders vegne; disse registreres kun én gang, nemlig 
som tilgang hos den modtagende enhed, på hvis vegne transaktionen foretages. 
Denne situation opstår især, når det offentlige (f.eks. en central myndighed) 
opkræver skatter og afgifter, hvis samlede provenu eller delprovenu automatisk 
skal overføres til en anden offentlig delsektor (fx en lokal myndighed). I dette 
tilfælde registreres den del af skatteprovenuet, som svarer til den del, der er 
bestemt til en anden offentlig delsektor, som skatter og afgifter opkrævet direkte 
af denne delsektor og ikke som en løbende overførsel inden for det offentlige. 
Denne løsning er især nødvendig, når skatterne har form af tillæg til statsskatten 
og er bestemt til en anden offentlig delsektor. Forsinkes overførslen af skatter 
fra den ene til den anden offentlige enhed, foretages posteringer under "andre 
forfaldne ikke-betalte mellemværender" på den finansielle konto. 
Derimod omfatter de løbende overførsler inden for det offentlige overførsler af 
skatteprovenu, som udgør overførsler, som har karakter af bloktilskud fra staten 
til andre offentlige delsektorer. Disse overførsler svarer nemlig ikke til nogen 
bestemt skattekategori og sker ikke automatisk, men hovedsagelig via bestemte 
fonde (regionale fonde, og kommunale fonde) og efter fordelingsnøgler fastsat 
af de centrale myndigheder. 
4.119. Registreringstidspunkt: Løbende overførsler inden for det offentlige registreres 
på det tidspunkt, som er fastsat i de gældende bestemmelser. 
4.120. I ENS opføres de løbende overførsler inden for det offentlige under anvendelse 
og tilgang på indkomstfordelingskontoen for de respektive delsektorer10. 
Løbende internationalt samarbejde (D 74) 
4.121. Definition: Løbende internationalt samarbejde (D 74) omfatter alle overførsler 
mellem den nationale offentlige sektor og de offentlige sektorer eller 
internationale organisationer11 i udlandet bortset fra investeringstilskud og andre 
kapitaloverførsler. 
4.122. D 74 omfatter: 
a) statslige ikke-skattemæssige bidrag til Den Europæiske Unions 
institutioner, undtagen den BNI-baserede fjerde indtægtskilde12 
10 
ii 
12 Løbende overførsler mellem offentlige institutioner er interne strømme i den offentlige sektor og optræder ikke på en 
konsolideret konto for hele sektoren. 
Internationale organisationer forstås i ENS som organisationer, hvis myndighed hidrører enten direkte fra de nationalstater, 
der er deres medlemmer, eller indirekte fra dem gennem andre internationale organisationer, hvis medlemmer er 
nationalstater. 
De afgifter, som Den Europæiske Unions institutioner opkræver af hjemmehørende produktionsenheder, registreres som 
produktionsafgifter betalt til udlandet; den BNI-baserede fjerde indtægtskilde, som indførtes ved Rådets afgørelse af 
24. juni 1988 om ordningen for Fællesskabets egne indtægter klassificeres under D 75 Diverse løbende overforsier. 
-145 
b) statslige bidrag til internationale organisationer (undtagen skatter, som 
medlemsstaterne betaler til overnationale organisationer) 
c) de løbende overførsler, som offentlige institutioner kan modtage fra de 
under punkt a) og b) nævnte organisationer13 
d) løbende overførsler staterne imellem enten som kontantbetalinger (fx 
betalinger til finansiering af fremmede staters eller oversøiske områders 
budgetunderskud) eller som gavehjælp i form af naturalier (fx fødevarer, 
militært udstyr, katastrofehjælp efter naturkatastrofer i form af fødevarer, 
tøj, medicin mv.) 
e) de lønninger, som en stat, en af Den Europæiske Unions institutioner eller 
en international organisation betaler til de funktionærer og det tekniske 
personale, der stilles til rådighed for udviklingslande. 
Løbende internationalt samarbejde omfatter overførsler mellem den nationale 
offentlige sektor og de internationale organisationer, som er beliggende i det 
pågældende land, eftersom internationale organisationer ikke betragtes som 
hjemmehørende institutionelle enheder i det land, hvor de er beliggende. 
4.123. Registreringstidspunkt: Det tidspunkt, som fremgår af gældende bestemmelser 
(obligatoriske overførsler) eller det tidspunkt hvor overførslerne foretages 
(frivillige overførsler). 
4.124. I ENS registreres løbende internationalt samarbejde: 
under anvendelse og tilgang på den offentlige sektors sekundær 
indkomstfordelingskonto 
under anvendelse og tilgang på udlandskontoen for primære indkomster 
og løbende overførsler. 
Diverse løbende overførsler (D 75) 
1) Løbende overførsler til NPISH'er 
4.125. Løbende overførsler til NPISH'er omfatter alle frivillige bidrag (undtagen 
testamentariske gaver), medlemskontingenter og finansiel støtte, som NPISH'er 
modtager fra husholdninger (inkl. ikke-hjemmehørende husholdninger) og i 
mindre omfang fra andre enheder. 
4.126. Omfatter: 
a) medlemsgebyrer fra husholdninger til faglige, politiske, sportslige, 
kulturelle eller religiøse organisationer eller sammenslutninger i NPISH-
sektoren 
13 De løbende overforsier, som Den Europæiske Unions institutioner foretager direkte til fordel for hjemmehørende 
markedsmæssige produktionsenheder, registreres som subsidier fra udlandet. 
- 146-
b) frivillige bidrag (undtagen testamentariske gaver) fra husholdninger, 
selskaber og udlandet til NPISH'er, inkl. overførsler i naturalier i form af 
fødevarer, tøj, tæpper, medicin mv. til velgørende formål med henblik på 
uddeling til hjemmehørende eller ikke-hjemmehørende husholdninger 
c) støtte og tilskud fra det offentlige bortset fra overførsler, der udtrykkelig 
er bestemt til finansiering af investeringsudgifter, og som opføres under 
investeringstilskud. 
Disse overførsler omfatter ikke medlemskontingent eller -bidrag til 
markedsmæssige NPI'er, der virker for erhvervslivet, som f.eks. handelskamre, 
brancheforeninger, der betragtes som betaling af ydede tjenester. 
4.127. Registreringstidspunkt: Løbende overførsler til NPISH'er registreres på det 
tidspunkt, de foretages. 
4.128. I ENS registreres løbende overførsler til NPISH'er: 
under anvendelse på de bidragydende sektorers sekundær 
indkomstfordelingskonto 
under anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og løbende 
overførsler 
under tilgang på NPISH-sektorens sekundær indkomstfordelingskonto. 
2) Løbende overførsler mellem husholdninger 
4.129. Definition: Løbende overførsler mellem husholdninger omfatter alle overførsler i 
kontanter eller i naturalier, som foretages eller modtages af hjemmehørende 
husholdninger til eller fra andre hjemmehørende eller ikke-hjemmehørende 
husholdninger. Det drejer sig især om overførsler fra emigranter eller andre 
arbejdstagere med fast bopæl i udlandet (eller som arbejder i udlandet i mindst 
ét år) til familiemedlemmer bosiddende i hjemlandet eller overførsler fra 
forældre til børn, som har bopæl i en anden by. 
4.130. Registreringstidspunkt: det tidspunkt, hvor overførslen foretages. 
4.131. I ENS registreres løbende overførsler mellem husholdninger: 
under anvendelse og tilgang på husholdningernes sekundær 
indkomstfordelingskonto 
under anvendelse og tilgang på udlandskontoen for primære indkomster 
og løbende overførsler. 
3) Bøder 
4.132. Bøder, som institutionelle enheder idømmes af domstole eller domstolslignende 
myndigheder, betragtes som obligatoriske løbende overførsler. 
147 
4.133. Omfatter ikke: 
a) morarenter og skattebøder, som normalt ikke kan holdes adskilt fra de 
pågældende skatter 
b) betaling af gebyrer for tilladelser eller beviser, idet sådanne betalinger 
betragtes som skatter eller betalinger for tjenester ydet af offentlige 
enheder (se D 29, D 59). 
4.134. Registreringstidspunkt: bøderne registreres på det tidspunkt, hvor 
forpligtelserne opstår. 
4) Lotteri og spil 
4.135. Beløb, der betales til lotteri eller spil består af tre elementer: et gebyr til den 
enhed, som foranstalter lotteriet eller spillet, en løbende overførsel mellem 
husholdninger (fra taberne til vinderne) og en løbende overførsel til andre 
modtagere, som udvælges af arrangørerne (velgørenhed). De løbende 
overførsler registreres på det tidspunkt, de foretages. 
5) Erstatninger 
4.136. Definition: Erstatninger omfatter løbende overførsler, som institutionelle 
enheder betaler til andre institutionelle enheder for person- eller tingsskade, som 
de førstnævnte har forvoldt, med undtagelse af betaling af 
skadesforsikringserstatninger. Betaling af erstatninger kan enten pålægges af en 
domstol eller foretages pr. kulance uden om en domstol. Erstatninger omfatter 
beløb, som offentlige enheder eller NPISH'er betaler for person- eller tingsskade 
som følge af naturkatastrofer, og som ikke henhører under kapitaloverførsler. 
4.137. Registreringstidspunkt: Betaling af erstatninger registreres, når de foretages 
(kulancebetalinger), eller når de skal foretages (obligatoriske betalinger). 
6) BNI-baseret fjerde indtægtskilde 
4.138. Den BNI-baserede fjerde indtægtskilde, som blev oprettet ved Rådets afgørelse 
af 24. juni 1988 om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter er en løbende 
overførsel fra det offentlige i hver medlemsstat til Den Europæiske Unions 
institutioner. 
Det er et restbidrag til disse institutioners budget, som beregnes på basis af de 
enkelte landes BNI. 
Den BNI-baserede fjerde indtægtskilde registreres, når den skal betales. 
I ENS opføres den BNI-baserede fjerde indtægtskilde under 
anvendelse på det offentliges sekundær indkomstfordelingskonto 
tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og løbende overførsler. 
148-
7) Andre løbende overførsler 
4.139. a) Løbende overførsler fra NPISH'er til det offentlige bortset fra skatter 
b) betalinger fra det offentlige til offentlige foretagender i sektoren ikke-
finansielle foretagender og kvasi-selskaber til dækning af unormalt store 
pensionsbyrder 
c) rejsestipendier samt belønninger fra det offentlige eller NPISH'er til 
hjemmehørende eller ikke-hjemmehørende husholdninger 
d) periodiske sparepræmier fra det offentlige til husholdningerne som 
belønning for disses opsparing i den pågældende periode 
e) husholdningernes tilbagebetaling af udgifter, som de sociale bistandsydere 
har afholdt til fordel for disse 
f) løbende overførsler fra NPISH'er til udlandet 
g) sponsorbeløb fra selskaber, hvis disse betalinger ikke kan betragtes som køb 
af reklame eller andre tjenester (fx overførsler til velgørende formål eller 
stipendier) 
4.140. Registreringstidspunkt: Disse overførsler registreres når de foretages, undtagen 
overførsler fra det offentlige, som registreres, når de skal foretages. 
I ENS registreres diverse løbende overførsler: 
under tilgang og anvendelse på alle sektorers sekundær 
indkomstfordelingskonto 
under tilgang og anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og 
løbende overførsler. 
KORREKTION FOR ÆNDRINGER I HUSHOLDNINGERNES NETTOFORMUE 
I PENSIONSKASSER (D 8) 
4.141. Definition: Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i 
pensionskasser (D 8) er de korrektioner, der skal foretages for at det af 
husholdningernes opsparing fremgår, at der er sket ændringer i de aktuarmæssige 
reserver, hvori husholdningerne har et nærmere defineret tilgodehavende (dette 
tilgodehavende optræder igen som et aktiv under F 61). Disse reserver hidrører fra 
præmier og bidrag, der registreres som bidrag til sociale ordninger. 
4.142. På de finansielle konti og statuskonti registreres husholdninger som ejere af 
reserverne i private, både selvstændige og ikke-selvstændige fondsbaserede 
ordninger, hvorfor det er nødvendigt at foretage en korrektion for at sikre, at 
overskydende pensionsbidrag i forhold til pensionsydelserne (dvs. betalte 
overførsler i forhold til modtagne overførsler) ikke påvirker husholdningernes 
opsparing. 
- 149-
Til udligning heraf foretages følgende korrektion: 
Den samlede værdi af de faktiske bidrag til private fondsbaserede 
pensionsordninger 
+ den samlede værdi af de ekstra bidrag, der betales af formueindkomsten 
henført til forsikringstagerne 
værdien af de tilhørende administrationsgebyrerne i forbindelse hermed 
den samlede værdi af pensioner, som private fondsbaserede 
pensionsordninger udbetaler som socialforsikringsydelser 
i husholdningernes disponible indkomst eller korrigerede disponible indkomst på 
indkomstanvendelseskontoen før opgørelsen af opsparingen. 
På denne måde bliver husholdningernes opsparing den samme, som den ville have 
været, hvis pensionsbidrag eller modtagne pensionsydelser ikke var blevet 
registreret som løbende overførsler på sekundær indkomstfordelingskontoen. 
Denne korrektionspost er nødvendig for at afstemme husholdningernes opsparing 
med ændringen i deres nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassereserver, der 
er registreret på den finansielle konto. Modsatrettede korrektioner skal naturligvis 
foretages på forsikringsselskabernes eller de selvstændige pensionskassers 
indkomstanvendelseskonto eller på indkomstanvendelseskontoen hos de 
arbejdsgivere, der administrerer ikke-selvstændige pensionskasser. 
4.143. Registreringstidspunkt: Korrektionen registreres efter de strømme, som indgår 
heri. 
4.144. I ENS registreres korrektionen for ændringer i husholdningernes nettoformue i 
pensionskasser: 
under anvendelse på indkomstanvendelseskontoen for forsikringssektoren og 
andre sektorer, som administrerer ikke-selvstændige pensionsfonde 
under anvendelse på udlandskontoen for primære indkomster og løbende 
overførsler (for ikke-hjemmehørende institutioner) 
under tilgang på husholdningernes indkomstanvendelseskonto 
under tilgang på udlandskontoen for primære indkomster og løbende 
overførsler (for ikke-hjemmehørende husholdninger). 
KAPITALOVERFØRSLER (D 9) 
4.145. Kapitaloverførsler adskiller sig fra løbende overførsler derved, at de indebærer 
anskaffelse eller afhændelse af et eller flere aktiver for mindst én af transaktionens 
parter. Hvad enten transaktionen foregår i kontanter eller naturalier, vil den 
resultere i en dertil svarende ændring i de finansielle eller ikke-finansielle aktiver på 
statuskontoen hos den ene eller begge parter i transaktionen. 
150 
4.146. En kapitaloverførsel i naturalier indebærer overdragelsen af ejendomsretten til et 
aktiv (dog ikke lagerbeholdninger og kontanter) eller ved eftergivelse af gæld uden 
nogen form for modydelse. 
En kapitaloverførsel i kontanter består af kontanter, som den ene part har 
tilvejebragt ved afhændelse af et eller flere aktiver (bortset fra lagerbeholdninger) 
eller som den anden part forventes at skulle anvende eller nødvendigvis skal 
anvende til anskaffelse af et eller flere aktiver (bortset fra lagerbeholdninger). Den 
anden part (modtageren) er ofte forpligtet til at anvende kontanter for at anskaffe 
et eller flere aktiver som betingelse for, at overførslen kan finde sted. 
4.147. Kapitaloverførsler omfatter kapitalskatter (D 91), investeringstilskud (D 92) og 
andre kapitaloverførsler (D 99). 
Kapitalskatter (D 91) 
4.148. Definition: Kapital skatter (D 91) er skatter, som opkræves med uregelmæssige 
mellemrum på institutionelle enheders aktiver eller nettoformue eller på aktiver, 
som overføres mellem institutionelle enheder i forbindelse med arv, gaver eller 
andre overførsler. 
4.149. Kapitalskatter omfatter: 
a) arve- og gaveafgifter, som pålægges arve- og gavemodtageren - undtagen 
skatter på salg af aktiver, eftersom disse ikke er overførsler 
b) kapitalafgifter: lejlighedsvise og ekstraordinære afgifter på de institutionelle 
enheders aktiver eller nettoformue14. Disse omfatter 
grundværdistigningsafgifter, der pålægges landbrugsjord som følge af 
tilladelser til at anvende jorden til erhvervs- eller boligformål. 
4.150. Registreringstidspunkt: Kapitalskatterne registreres, når skattepligten opstår. 
4.151. I ENS registreres kapitalskatterne: 
under ændringer i passiver og nettoformue (-) på kapitalkontoen for de 
sektorer, hvor skatteyderne er klassificeret 
under ændringer i passiver og nettoformue (+) på det offentliges 
kapitalkonto 
under ændringer i passiver og nettoformue på udlandets kapitalkonto. 
H Kapitalvindingsskat opføres imidlertid under indkomst- og formueskatter mv. 
151 -
Investeringstilskud (D 92) 
4.152. Definition: Investeringstilskud (D 92) består i kapitaloverførsler i kontanter eller 
naturalier fra det offentlige eller udlandet15. De andre hjemmehørende eller ikke-
hjemmehørende institutionelle enheder til hel eller delvis finansiering af 
anskaffelser af faste aktiver. 
4.153. Investeringstilskud kan ydes i kontanter eller naturalier. Investeringstilskud i 
naturalier omfatter overførsel af transportmateriel, maskiner og andet udstyr fra 
det offentlige til andre hjemmehørende eller ikke-hjemmehørende enheder samt 
direkte overdragelse af bygninger eller andre anlæg til hjemmehørende eller ikke-
hjemmehørende enheder. 
4.154. Investeringstilskud omfatter ikke overførsel af militært udstyr i form af våben eller 
udstyr, hvis eneste funktion er at affyre sådanne våben, eftersom de ikke 
klassificeres som faste aktiver. 
4.155. Det offentliges investeringer til fordel for andre sektorer i økonomien skal 
ligeledes registreres som investeringstilskud, når modtageren kan identificeres og 
erhverver ejendomsretten over investeringerne. I dette tilfælde registreres 
investeringerne som anvendelse på modtagernes kapitalkonto og finansieres med 
et investeringstilskud, som optræder som tilgang på samme konto. 
4.156. D 92 omfatter ikke blot engangsbetalinger til finansiering af investeringer i den 
samme periode, men også ratebetalinger i forbindelse med 
investeringstransaktioner i en tidligere periode. Således betragtes den del af det 
offentliges årlige betalinger, som er afdragsrater på gæld, som foretagender har 
påtaget sig med henblik på gennemførelse af investeringsprojekter, og som det 
offentlige helt eller delvis påtager sig afdragsbyrden for, ligeledes som 
investeringstilskud. 
Disse omfatter imidlertid ikke rentestøtte fra det offentlige, selv når denne støtte 
har til formål at lette investeringstransaktioner. Det offentliges overtagelse af en 
del af rentebyrden udgør nemlig som renter i almindelighed en løbende 
fordelingstransaktion. Når et tilskud imidlertid på samme tid tilsigter at finansiere 
amortiseringen af gælden og betalingen af renterne på kapitalen, og når det ikke er 
muligt at opdele det i disse to elementer, registreres hele tilskuddet som 
investeringstilskud. 
4.157. Investeringstilskud til sektoren ikke-finansielle selskaber og kvasi-selskaber 
omfatter, ud over det tilskud, der ydes til private foretagender, kapitaltilførsler til 
offentlige foretagender, som er selvstændige retlige enheder, såfremt det 
offentlige, når det indskyder midlerne, ikke betragter det som erhvervelse af en 
fordring over for det offentlige foretagende. 
4.158. Investeringstilskud til husholdningerne omfatter ud over tilskud til udstyr og 
moderniseringstilskud til foretagender, som ikke er selskaber eller kvasi-selskaber, 
de tilskud, der ydes til husholdningerne til bygning, køb og ombygning af bolig. 
15 Investeringstilskud fra udlandet omfatter tilskud betalt direkte af Den Europæiske Unions institutioner (fx 
kapitaloverførsler fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL)). 
152-
4.159. Investeringstilskud til det offentlige omfatter alle det offentliges overførsler 
(undtagen rentestøtte) til delsektorerne16 til finansiering af 
investeringstransaktioner. Det vigtigste tilfælde er overførsler fra de centrale 
myndigheder til de lokale myndigheder med henblik på at finansiere dets faste 
bruttoinvesteringer. Det bør understreges, at overførsler af generel karakter med 
flere eller ikke nærmere definerede formål registreres under løbende overførsler 
inden for det offentlige, også selv om de til dels anvendes til investeringer. 
4.160. Investeringstilskud fra det offentlige og udlandet til non-profit institutioner 
adskilles ud fra samme kriterium fra løbende overførsler til non-profit institutioner. 
4.161. Investeringstilskud til udlandet skal ligeledes begrænses til overførsler med det 
særlige formål at finansiere ikke-hjemmehørende enheders investeringer. Det drejer 
sig fx om overførsler til bygning af broer, veje, fabrikker, hospitaler og skoler i 
udviklingslande eller til opførelse af bygninger til internationale organisationer. 
Disse tilskud kan omfatte engangsbetalinger såvel som ratebetalinger. Gratis 
levering af faste kapitalgoder skal ligeledes henregnes til denne kategori. 
4.162. Registreringstidspunkt: Investeringstilskud i kontanter registreres, når betalingen 
skal foretages. Tilskud i naturalier registreres, når ejendomsretten til aktivet 
overdrages. 
4.163. I ENS registreres investeringstilskud: 
under ændringer i passiver og nettoformue (-) på det offentliges kapitalkonto 
under ændringer i passiver og nettoformue (+) på modtagersektorernes 
kapitalkonto 
under ændringer i passiver og nettoformue på udlandets kapitalkonto. 
Andre kapitaloverførsler (D 99) 
4.164. Andre kapitaloverførsler (D 99) omfatter alle de overførselstransaktioner bortset 
fra investeringstilskud og kapitalskatter, som - skønt de ikke er 
indkomstfordelingstransaktioner - bevirker en opsparings- eller formueomfordeling 
mellem de forskellige indenlandske sektorer og delsektorer eller udlandet. 
4.165. Andre kapitaloverførsler omfatter følgende transaktioner: 
a) det offentlige eller udlandets kompensation til ejere af kapitalgoder ved 
disses ødelæggelse eller beskadigelse i tilfælde af krig, andre politiske 
hændelser eller naturkatastrofer (oversvømmelser mv.) 
b) det offentliges overførsler til ikke-finansielle selskaber og kvasi-selskaber til 
dækning af tab, akkumuleret over flere regnskabsår, eller ekstraordinære tab 
af årsager, der ligger uden for foretagendets kontrol 
c) overførsler mellem offentlige delsektorer til dækning af ekstraordinære 
udgifter17 eller akkumulerede underskud 
16 
17 Investeringstilskud inden for det offentlige er interne strømme i den offentlige sektor. De udlignes derfor, når der opstilles 
en konsolideret konto for sektoren som helhed. 
Disse overførsler mellem de offentlige delsektorer er interne strømme i den ofTentlige sektor. De udlignes, når der er 
opstillet en konsolideret konto for sektoren som helhed. 
153-
d) engangssparepræmier fra det offentlige til husholdninger som belønning for 
disses opsparing over en årrække 
e) testamentariske gaver, store gaver og donationer mellem enheder tilhørende 
forskellige sektorer, herunder testamentariske gaver eller store gaver til 
NPI'er (fx gaver til universiteter til dækning af udgifterne til bygning af nye 
kollegier, biblioteker, laboratorier mv) 
f) eftergivelse af gæld efter aftale mellem institutionelle enheder, der tilhører 
forskellige sektorer eller delsektorer (fx det offentliges eftergivelse af et 
ikke-finansielt selskabs eller et andet lands gæld; garantibetalinger som frigør 
en debitor for en gældsforpligtelse, der har været misligholdt). Sådanne 
eftergivelser registreres som kapitaloverførsel fra kreditor til debitor 
svarende til den udestående gæld på eftergivelsestidspunktet. Afskrivning af 
gæld er ikke en transaktion mellem institutionelle enheder, hvorfor den 
hverken figurerer på kapitalkontoen eller den finansielle konto. Hvis kreditor 
accepterer afskrivningen eller misligholdelsen, registreres transaktionen både 
på kreditors og debitors konto for andre mængdemæssige ændringer i status. 
Hensættelser til tab på debitorer behandles som interne 
bogføringsposteringer i foretagendet og optræder ikke nogetsteds i 
regnskabssystemet. En debitors ensidige afvisning af en gæld er heller ikke 
en transaktion og indgår ikke i regnskabssystemet 
g) den del af de realiserede kapitalgevinster (eller -tab), som omfordeles til en 
anden sektor 
h) større betalinger som erstatning for omfattende tingsskade eller alvorlige 
personskader, der ikke er dækket af en forsikring (undtagen betalingerne fra 
det offentlige eller udlandet som beskrevet i a)). Betalingerne kan være 
pålagt af domstolene eller være aftalt uden om retsvæsnet. Det omfatter 
skadeserstatninger efter store eksplosioner, olieudslip, bivirkninger ved brug 
aflægemidler mv. 
i) ekstraordinære indbetalinger til socialforsikringsfonde, som foretages af 
arbejdsgiverne (herunder også det offentlige) eller af det offentlige (som led i 
dets sociale funktioner), såfremt disse betalinger har til formål at forøge 
disse fondes aktuarmæssige reserver. Den tilhørende korrektion fra 
socialforsikringsfonde til husholdninger registreres også som andre 
kapitaloverførsler (D 99) (se bilag om forsikring, afsnit 20). 
4.166. Registreringstidspunkt: 
andre kapitaloverførsler i kontanter registreres, når betalingen skal foretages 
andre kapitaloverførsler i naturalier registreres, når ejendomsretten til aktivet 
overdrages eller kreditor eftergiver gælden. 
4.167. I ENS figurerer andre kapitaloverførsler under ændringer i passiver og 
nettoformuen på sektorernes og udlandets kapitalkonto. 
- 154-
KAPITEL V 
FINANSIELLE TRANSAKTIONER 
- 155-
5.01 Definition: Finansielle transaktioner er transaktioner i finansielle aktiver og 
passiver mellem institutionelle enheder og mellem disse og 
udlandet. 
5.02 Ifølge definitionen på en transaktion (se 1.33) er en finansiel transaktion et samspil 
imellem institutionelle enheder eller imellem en institutionel enhed og udlandet på 
grundlag af en gensidig aftale, hvorved der sker en samtidig oprettelse eller 
opløsning af et finansielt aktiv og det modsvarende passiv, eller en overdragelse af 
ejendomsretten til et finansielt aktiv eller en overtagelse af en gældsforpligtelse. 
5.03 Finansielle aktiver er økonomiske aktiver, og de omfatter betalingsmidler, 
finansielle fordringer og økonomiske aktiver, som af natur ligner finansielle 
fordringer. 
5.04 Betalingsmidler omfatter monetært guld, særlige trækningsrettigheder, sedler og 
mønt samt transferable indskud. 
Finansielle fordringer giver deres ejere, kreditorerne, ret til uden modydelse at 
modtage en betaling eller en række betalinger fra andre institutionelle enheder, 
debitorerne, der har påtaget sig de modsvarende gældsforpligtelser. 
Eksempler på økonomiske aktiver, som af natur ligner finansielle fordringer, er 
aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser og til dels betingede aktiver. Den 
institutionelle enhed, der udsteder et sådant finansielt aktiv, betragtes som havende 
påtaget sig den modsvarende gældsforpligtelse. 
5.05 Betingede aktiver er kontraktlige aftaler imellem institutionelle enheder og mellem 
disse og udlandet, hvori der er opstillet én eller flere betingelser, der skal opfyldes, 
før en finansiel transaktion finder sted, som for eks. garanti for tredjemands 
betaling, remburser, lånerammer, NIF-kontrakter (tilsagn om køb af nyudstedte 
gældsbeviser) og mange af de finansielle derivativer. I ENS er et betinget aktiv 
kun et finansielt aktiv i de tilfælde, hvor den kontraktlige aftale i sig selv har en 
markedsværdi, fordi den kan handles eller føres i modregning på markedet. I 
modsat fald registreres et betinget aktiv ikke i systemet.1 
5.06 Der skelnes mellem 7 kategorier af finansielle aktiver: monetært guld og 
særlige trækningsrettigheder (SDR) (AF.l), sedler og mønt samt indskud 
(AF.2), værdipapirer undtagen aktier (AF.3), lån (AF.4), aktier, anparter og andre 
ejerandelsbeviser (AF.5), forsikringstekniske reserver (AF.6) og andre forfaldne 
ikke-betalte mellemværender (AF.7). 
5.07 I systemet har hvert finansielt aktiv et modsvarende passiv, med undtagelse af de 
under monetært guld og særlige trækningsrettigheder (AF.l) klassificerede 
finansielle aktiver. Der skelnes mellem seks kategorier af passiver svarende til 
kategorierne af modsvarende finansielle aktiver. 
Forsikringstekniske reserver (AF.6) er ubetinget gæld for forsikringsselskaber og pensionskasser. Men de enkelte 
forsikringstageres og begunstigedes modsvarende finansielle aktiver er som regel betingede aktiver. 
- 156 
5.08 Klassificeringen af finansielle transaktioner svarer til klassificeringen af finansielle 
aktiver og passiver. Der skelnes mellem syv kategorier af finansielle transaktioner: 
transaktioner i monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR) (F.l), 
transaktioner i sedler og mønt samt indskud (F.2), transaktioner i værdipapirer 
undtagen aktier (F.3), transaktioner i lån (F.4), transaktioner i aktier, anparter og 
andre ejerandelsbeviser (F.5), transaktioner i forsikringstekniske reserver (F.6) og 
transaktioner i andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.7). 
5.09 Beholdningen af finansielle aktiver og passiver på et givet tidspunkt (for en sektor 
eller udlandet) registreres i statuskontoen (se kapitel VII). Finansielle 
transaktioner fører til ændringer i statuskonti. Imidlertid kan ændringer fra 
primostatuskonto til ultimostatuskonto også omfatte andre strømme (se kapitel 
VI). De skyldes ikke samspil mellem institutionelle enheder eller mellem disse og 
udlandet på grundlag af en gensidig aftale. De andre strømme opdeles i 
omvurdering af finansielle aktiver og passiver, og ændringer i mængden af 
finansielle aktiver og passiver, som ikke er forårsaget af finansielle transaktioner. 
Førstnævnte registreres på omvurderingskontoen og sidstnævnte på kontoen for 
andre mængdemæssige ændringer i status under kategorierne tab ved katastrofer, 
ikke-kompenseret beslaglæggelse, andre mængdeændringer i finansielle aktiver og 
passiver i.a.n., og ændringer i klassifikationer og strukturer. 
5.10 Finansielle transaktioner mellem institutionelle enheder registreres på de berørte 
sektorers finansielle konti. Finansielle transaktioner imellem institutionelle enheder 
og udlandet registreres på de berørte sektorers finansielle konto og på udlandets 
finansielle konto (se kapitel VIII). 
Den finansielle konto (for en sektor eller udlandet) viser i venstre side anskaffelser 
minus afhændelser af finansielle aktiver, medens højre side viser stiftede 
gældsposter minus afdrag. Den finansielle kontos saldopost, dvs. nettoændringer i 
finansielle aktiver/passiver, er lig fordringserhvervelse, netto (B.9). 
5.11 En sektors finansielle konto kan være konsolideret eller ikke-konsolideret. En 
sektors ikke-konsoliderede finansielle konto viser ændringer i finansielle aktiver og 
passiver forårsaget af alle finansielle transaktioner, hvori de under den pågældende 
sektor klassificerede institutionelle enheder er involveret. En sektors 
konsoliderede finansielle konto viser ændringer i finansielle aktiver og passiver 
forårsaget af finansielle transaktioner mellem de institutionelle enheder, der er 
klassificeret i den pågældende sektor og andre institutionelle enheder eller 
udlandet. Sammenlignet med den ikke-konsoliderede finansielle konto bliver de 
finansielle transaktioner mellem de institutionelle enheder, som er klassificeret i 
den pågældende sektor, elimineret på den konsoliderede finansielle konto. 
Udlandets finansielle konto er pr. definition konsolideret. 
5.12 En finansiel transaktion mellem to institutionelle enheder øger den ene institutio­
nelle enheds fordringserhvervelse, netto, og reducerer med samme beløb den 
anden institutionelle enheds fordringserhvervelse, netto. Finansielle transaktioner 
imellem institutionelle enheder klassificeret i den samme sektor ændrer ikke 
sektorens fordringserhvervelse, netto. En sektors konsoliderede og ikke-
konsoliderede finansielle konto viser samme beløb for fordringserhvervelse, netto. 
Af samme grund ændrer finansielle transaktioner mellem institutionelle enheder 
ikke den samlede økonomis fordringserhvervelse, netto. Den er uændret, men 
med modsat fortegn af fordringserhvervelse, netto, på udlandets finansielle konto. 
Derfor er fordringserhvervelse, netto, for samtlige institutionelle enheder og 
udlandet tilsammen lig med nul. 
157-
5.13 Den finansielle konto efter debitor/kreditor2 (for en sektor eller udlandet) er en 
udbygning af den finansielle konto, der tillige viser en opdeling af nettoanskaffelser 
af finansielle aktiver efter debitorsektor og en opdeling af nettogældsstiftelse efter 
kreditorsektor. Den leverer således oplysninger om debitor/kreditor-relationer, og 
den er konsistent med den finansielle statuskonto efter debitor/kreditor (se 7.63). 
Når der er tale om finansielle transaktioner på sekundære markeder, giver den 
imidlertid ikke oplysning om de institutionelle enheder, til hvilke finansielle aktiver 
sælges eller fra hvilke finansielle aktiver købes, dvs. den finansielle konto efter 
debitor/kreditor giver ikke et udtømmende svar på, hvem der finansierer hvem i en 
regnskabsperiode. 
5.14 Den finansielle konto er slutkontoen i kontosystemet, hvori transaktionerne 
registreres (se kapitel VIII). Følgelig har den finansielle konto ikke nogen saldo­
post, som bliver overført til en anden konto. I systemet er saldoposten på den f-
inansielle konto identisk med saldoposten på kapitalkontoen. I praksis vil der dog 
almindeligvis blive konstateret en difference imellem dem, fordi de er udregnet på 
grundlag af forskellige statistiske data. 
5.15 Finansielle transaktioner har altid en modsvarende transaktion i systemet. De 
modsvarende transaktioner er enten også finansielle transaktioner eller transaktio­
ner, der registreres på andre konti end den finansielle konto. 
Samtidig forøgelse eller formindskelse af både finansielle aktiver og passiver, eller 
udskiftning af et finansielt aktiv med et andet, registreres udelukkende inden for 
den finansielle konto (for en sektor eller udlandet). I de tilfælde hvor en trans­
aktion og dens modstykke begge er finansielle transaktioner, ændrer de behold­
ningen af finansielle aktiver og passiver, og de kan ændre den samlede beholdning 
af både finansielle aktiver og passiver i de berørte institutionelle enheder eller 
udlandet; men de ændrer ikke fordringserhvervelse, netto, eller nettoformue. 
De finansielle transaktioner kan ligeledes modsvares af produkttransaktioner (se 
kapitel III), fordelingstransaktioner (se kapitel IV) eller transaktioner i ikke-
finansielle ikke-producerede aktiver (se 6.06). I de tilfælde hvor den modsvarende 
transaktion til en finansiel transaktion ikke er en finansiel transaktion, vil de 
pågældende institutionelle enheders eller udlandets fordringserhvervelse, netto, 
ændres. 
5.16 Den modsvarende transaktion til en finansiel transaktion kan være en løbende 
overførsel eller en kapitaloverførsel (se kapitel IV). I så fald indebærer den finan­
sielle transaktion overdragelse af ejendomsretten til et finansielt aktiv, overtagelse 
af en gældsforpligtelse (gældsovertagelse) eller samtidig opløsning af et finansielt 
aktiv og det modsvarende passiv (gældsannullering eller gældseftergivelse). Den 
overførsel, der modsvarer gældsovertagelse og gældsannullering, klassificeres i 
kategorien kapitaloverførsler (D.9) og registreres på kapitalkontoen. Imidlertid er 
den modsvarende transaktion til gældsovertagelse og gældsannullering ikke altid 
en overførsel. I de tilfælde hvor en ejer af et selskab eller et kvasi-selskab over­
tager gæld fra eller annullerer finansielle fordringer på selskabet eller kvasi-
selskabet, er den modsvarende transaktion til gældsovertagelsen eller gældsan-
nulleringen en transaktion i aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser (F.5). 
I SNA 1993 (11.103-11.111) anvendes udtrykkel "detailed flow of funds account" (detaljeret pengestrømskonto). 
-158 
I modsætning til gældsovertagelse og gældsannullering er kreditorers fuldstændige 
eller delvise afskrivning af uerholdelige fordringer og en debitors ensidige an­
nullering af en gældspost (gældsfragåelse) ikke klassificeret som finansielle trans­
aktioner, idet de ikke indebærer et samspil imellem institutionelle enheder eller 
imellem institutionelle enheder og udlandet på grundlag af en gensidig aftale. 
Kreditors fuldstændige eller delvise afskrivning af uerholdelige fordringer regi­
streres på kontoen for andre mængdemæssige ændringer i status (se 6.27.d). 
Gældsfragåelse registreres ikke i systemet. 
5.17 Den modsvarende transaktion til en finansiel transaktion kan være renter (D.41). 
Der betales rente til kreditorerne og ydes rente af debitorerne på visse finansielle 
fordringer klassificeret under kategorierne sedler og mønt samt indskud (AF.2), 
værdipapirer undtagen aktier (AF.3), lån (AF.4) og andre forfaldne ikke-betalte 
mellemværender (AF.7). I systemet registreres renter ud fra det tidspunkt, hvor 
forpligtelsen til at betale indtræder, dvs. at renter af det skyldige lånebeløb 
tilskrives kreditor løbende (se 4.50). Den modsvarende transaktion til en rentepost 
(D.41) er altid en finansiel transaktion, som giver kreditor en yderligere finansiel 
fordring på debitor. Virkningen af denne finansielle transaktion er, at renten genin­
vesteres. Den faktiske rentebetaling registreres ikke som rente (D.41), men den 
udgør en transaktion, der vedrører overdragelsen af ejendomsretten til be­
talingsmidlet. Den modsvarende transaktion er en finansiel transaktion, der 
reducerer kreditors finansielle nettofordring på debitor. Hvis påløbne renter ikke 
betales, når de forfalder, giver dette anledning til renterestancer. Da påløbne renter 
allerede er registreret i systemet, ændrer renterestancer ikke de samlede finansielle 
aktiver og passiver, men muligvis klassificeringen af dem (se 5.131). 
5.18 Den modsvarende transaktion til en finansiel transaktion kan være fordelt, men 
endnu ikke udloddet formueindkomst. Eksempler herpå er renter (D.41) og 
udbytte (D.421), som investeringsforeninger får af deres investeringer, og som 
henlægges - men ikke udloddes - til medlemmerne (se 4.49.b og 4.54.b), rein­
vesteret indtjening på direkte udenlandske investeringer (D.43) og 
formueindkomst henført til forsikringstagere (D.44) i forbindelse med individuelle 
livsforsikringspolicer, der ikke er tegnet som led i sociale sikringsordninger. Den 
modsvarende finansielle transaktion til denne transaktion har til følge, at den 
(positive eller negative) formueindkomst reinvesteres. 
KLASSIFICERING AF FINANSIELLE TRANSAKTIONER 
5.19 De finansielle transaktioner er klassificeret i kategorier, der er opdelt i under­
kategorier, hvoraf nogle yderligere er opdelt i underpositioner. Klassificeringen af 
transaktioner i finansielle aktiver og passiver svarer til klassificeringen af finansielle 
aktiver og passiver (se 5.06-5.08). Derfor optræder definitionerne af kategorier, 
underkategorier og underpositioner samt de supplerende forklaringer kun én gang 
i ENS - nemlig i dette afsnit af kapitlet "Finansielle transaktioner". I kapitlet 
"Statuskonti" optræder definitionerne med tilhørende forklaringer ikke i selve 
kapitlet, men bilag 1 indeholder en oversigt over alle de aktiver og passiver, der er 
defineret i systemet. 
159-
5.20 Klassificeringen af finansielle transaktioner og af finansielle aktiver og passiver er 
primært baseret på de finansielle aktivers likviditet og juridiske karakter. Klassifi­
kationen indeholder ikke funktionskategorier, med undtagelse af en memorandum­
post vedrørende direkte udenlandske investeringer. Definitionerne af kategorier, 
underkategorier og underpositioner er generelt uafhængige af klassificeringen af de 
institutionelle enheder. Klassificeringen af finansielle aktiver og passiver kan imid­
lertid efter behov udspecificeres yderligere ved en krydsklassificering med klassifi­
kationen af institutionelle enheder, f.eks. klassen "blokindskud imellem monetære 
finansielle selskaber". Hvilken detaljeringsgrad man vil bruge i klassificeringen af 
finansielle aktiver og passiver afhænger af, hvilken institutionel sektor man vil 
undersøge. 
Klassificering af finansielle transaktioner Kode 
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR) F.l 
Monetært guld F. 11 
Særlige trækningsrettigheder (SDR) F. 12 
Sedler og mønt samt indskud F.2 
Sedler og mønt F.21 
Transferable indskud F.22 
Andre indskud F.29 
Værdipapirer undtagen aktier F.3 
Værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer F.33 
Kortfristede F.331 
Langfristede F.332 
Finansielle derivativer F.34 
Lån F.4 
Kortfristede F.41 
Langfristede F.42 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser F.5 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser, 
ekskl. andele i investeringsforeninger F.51 
Børsnoterede aktier F. 511 
Ikke børsnoterede aktier F.512 
Andre ejerandelsbeviser F. 513 
Andele i investeringsforeninger F.52 
Forsikringstekniske reserver F.6 
Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings-
og pensionskassereserver F.61 
Husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver F.611 
Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver F.612 
Præmie- og erstatningsreserver F.62 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender F.7 
Handelskreditter og forudbetalinger F.71 
Andre F.79 
Memorandumpost: Direkte udenlandske investeringer F.m 
160 
5.21 I forbindelse med undersøgelser af, hvorledes pengepolitiske foranstaltninger 
gennemføres, kan det bliver nødvendigt at identificere pengemængdemål i statu­
skontiene og også i sektorernes og udlandets finansielle konti. Imidlertid varierer 
definitionerne af pengemængdemålene fra land til land og ændrer sig også med 
tiden. Desuden er de sammensat af komponenter, der i de fleste tilfælde ikke 
svarer til de i systemet definerede kategorier, underkategorier og underpositioner 
for finansielle aktiver og passiver. Ydermere afhænger de pengeskabende, 
pengebesiddende og pengeneutrale sektorer af definitionen af det pengemæng­
demål, der er tale om. Derfor indeholder systemet ikke nogen definition af penge­
mængdemål. I bilaget til dette kapitel er der dog beskrevet en metode, der gør det 
muligt at vise et hvilket som helst pengemængdemål i statuskontiene og på de 
finansielle konti. 
5.22 Nyskabelser på de finansielle markeder har reduceret nytten af kortfristet/lang­
fristet opdeling af de finansielle aktiver og passiver. I de tilfælde, hvor en løbe-
tidsanalyse er vigtig, for eks. for analyse af rentesatser og kapitalafkast, kan en 
specifikation af forskellige løbetider dog være påkrævet. En løbetidskate-
gorisering anerkendes derfor som et sekundært klassifikationskriterium, når dette 
er relevant. 
Definition: Kortfristede finansielle aktiver (passiver) er finansielle aktiver 
(passiver), hvis løbetid ved udstedelsen normalt andrager ét år eller 
mindre, og i undtagelsestilfælde max. to år.3 
Langfristede finansielle aktiver (passiver) er finansielle aktiver 
(passiver), hvis løbetid ved udstedelsen normalt er mere end ét år, 
og i særlige tilfælde mere end to år. 
5.23 Mange af kategorierne, underkategorierne og underpositionerne af finansielle 
aktiver og passiver kan opdeles efter den valutaenhed, hvori de er benævnt. 
Definition: Finansielle aktiver (passiver) i national valuta er finansielle aktiver 
(passiver), der er benævnt i det pågældende lands officielle 
møntfod. 
Finansielle aktiver (passiver) i udenlandsk valuta er finansielle 
aktiver (passiver), der ikke er benævnt i det pågældende lands 
officielle møntfod. 
Finansielle aktiver i udenlandsk valuta omfatter finansielle aktiver benævnt i en 
valutakurv, f. eks. ECU eller SDR, og finansielle aktiver benævnt i guld. 
En sondring mellem national og udenlandsk valuta er særlig nyttig for kategorien 
sedler og mønt samt indskud (AF.2.). 
I nogle tilfælde kan værdipapirer, undtagen aktier, udstedt af den offentlige sektor med en løbetid på op til fem år 
klassificeres som kortfristede. 
-161 -
MONETÆRT GULD OG SÆRLIGE TRÆKNINGSRETTIGHEDER (SDR) (F.l) 
5.24 Kategori F. 1 omfatter to underkategorier af finansielle transaktioner: 
monetært guld (F. 11) 
særlige trækningsrettigheder (SDR) (F. 12) 
5.25 De finansielle aktiver, der er klassificeret i kategorien monetært guld og SDR 
(AF.l), er de eneste finansielle aktiver, for hvilke der ikke eksisterer modsvarende 
passiver i systemet. Derfor indebærer transaktioner i monetært guld og SDR (F.l) 
altid overdragelse af ejendomsretten til finansielle aktiver (se 5.02). 
Monetært guld (F.ll) 
5.26 Definition: Underkategorien monetært guld (F.l 1) omfatter alle transaktioner i 
monetært guld (AF. 11), dvs. guld, der indgår som en bestanddel af 
valutareserverne hos de monetære myndigheder eller andre, der er 
underlagt myndighedernes faktiske kontrol. 
5.27 Sektoren monetære myndigheder, der er baseret på et funktionsbegreb, består af 
delsektoren centralbanken (S. 121) og centralmyndighedsinstitutioner, som udfører 
funktioner, der normalt er henlagt til centralbanken. Disse funktioner omfatter 
udstedelse af penge, forvaltning af valutareserverne og administration af 
kursstabiliseringsfonde. 
Følgelig kan guld normalt kun være et finansielt aktiv for centralbanken eller 
centralmyndighederne. Under visse omstændigheder kan andre finansielle selskaber 
imidlertid eje en guldbeholdning, der kun må sælges med de monetære myn­
digheders udtrykkelige tilladelse. I disse begrænsede tilfælde kan begrebet faktisk 
kontrol anvendes på andre finansielle selskabers guldbeholdning end central­
bankens. 
5.28 Monetært guld optræder i reglen i form af barrer med en renhed på mindst 
995/1000. 
5.29 Transaktioner i monetært guld består hovedsageligt af køb og salg af monetært 
guld mellem monetære myndigheder. Køb af monetært guld registreres på de 
indenlandske monetære myndigheders finansielle konto som en forøgelse af de 
finansielle aktiver. De modsvarende posteringer er en formindskelse af udlandets 
finansielle aktiver. 
5.30 Transaktioner i ikke-monetært guld, dvs. andet guld end monetært guld, behandles 
som anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande, hvis formålet alene er at 
skabe en formuereserve, og ellers som konsum eller forbrug i produktionen eller 
lagerændringer. Transaktioner i ikke-monetært guld omfatter monetære myndig­
heders transaktioner i guld, der ikke indgår i valutareserverne. 
-162 
5.31 Hvis de monetære myndigheder føjer ikke-monetært guld til deres beholdninger af 
monetært guld eller afgiver monetært guld fra deres beholdninger til ikke-mone­
tære formål, anses de for at have monetariseret hhv. demonetariseret guldet. 
Monetarisering og demonetarisering af guld giver ikke anledning til posteringer på 
de finansielle konti; i stedet registreres ændringerne i statuskontoposterne som 
posteringer på kontoen for andre mængdemæssige ændringer i status i form af en 
omklassificering, dvs. en omklassificering af guld som værdigenstande (AN. 13) til 
monetært guld (AF. 11) (se 6.32). Demonetarisering af guld registreres på 
tilsvarende måde. 
5.32 Indskud, værdipapirer og lån benævnt i guld behandles som andre finansielle 
aktiver end monetært guld og klassificeres på linie med lignende finansielle aktiver 
i fremmed vahita i den relevante kategori. 
Ikke-monetære guldswaps, dvs. aftaler, der indebærer midlertidig ombytning af 
ikke-monetært guld med indskud, behandles som lombardlån (se 5.81.e). 
Særlige trækningsrettigheder (SDR) (F.12) 
5.33 Definition: Underkategorien særlige trækningsrettigheder (SDR) (F.12) 
omfatter alle transaktioner i SDR (AF. 12), dvs. internationale 
reserveaktiver oprettet af Den Internationale Valutafond (IMF) og 
tildelt dennes medlemmer som supplement til de eksisterende 
reserveaktiver. 
5.34 SDR betragtes ikke som passiver for IMF, og de IMF-medlemmer, der får tildelt 
SDR, har ingen (ubetinget) pligt til at tilbagebetale deres SDR-tildelinger. SDR 
indehaves udelukkende af officielle organer, som regel centralbanker, og kan over­
drages til andre deltagere i IMF's SDR-afdeling og andre af IMF udpegede inde­
havere (andre centralbanker og visse internationale organisationer). SDR repræ­
senterer hver indehavers garanterede og ubetingede ret til at modtage andre 
reserveaktiver, især fremmed valuta. 
5.35 Ændringer i en monetær myndigheds beholdning af SDR kan opstå ved trans­
aktioner i SDR, der indebærer SDR-betalinger til eller SDR-overførsler fra IMF, 
andre deltagere i IMF's SDR-afdeling, eller andre indehavere. De registreres på de 
monetære myndigheders hhv. udlandets finansielle konto. Ændringer i SDR kan 
også opstå som følge af ændringer i værdien af SDR, der registreres på om-
vurderingskontoen, eller som følge af tildelinger og annulleringer af SDR, der 
registreres på kontoen for andre mængdemæssige ændringer i status (se 6.27.a). 
SEDLER OG MØNT SAMT INDSKUD (F.2) 
5.36 Definition: Kategorien sedler og mønt samt indskud (F.2) omfatter alle 
transaktioner i sedler og mønt samt indskud (AF.2), dvs. sedler og 
mønter i omløb samt alle typer af indskud i national og udenlandsk 
valuta. 
163-
5.37 Kategori F.2 er opdelt i tre underkategorier af finansielle transaktioner: 
sedler og mønt (F.21) 
transferable indskud (F.22) 
andre indskud (F.29) 
Det kan være vanskeligt at sondre imellem transferable og ikke-transferable 
indskud, og i visse lande vil det ikke være særlig hensigtsmæssigt i forbindelse med 
analyser (vedrørende sondringen imellem indskud og lån henvises til 5.74-5.76). 
Sedler og mønt (F.21) 
5.38 Definition: Underkategorien sedler og mønt (F.21) omfatter alle transaktioner i 
sedler og mønt (AF.21), dvs. sedler og mønt i omløb, som normalt 
bruges som betalingsmiddel. 
5.39 Underkategorien AF.21 omfatter: 
a) sedler og mønt i omløb udstedt af hjemmehørende monetære myndigheder; 
b) sedler og mønt i omløb udstedt af ikke-hjemmehørende monetære myndig­
heder og ejet af hjemmehørende. 
5.40 Underkategori AF. 21 omfatter ikke : 
sedler og mønt, som ikke er i omløb, f. eks. en centralbanks beholdning af 
egne sedler eller reservebeholdning af sedler; 
jubilæumsmønter, som normalt ikke anvendes som betalingsmiddel. 
5.41 Alle sektorer og udlandet kan være i besiddelse af sedler og mønt. De udstedes af 
centralbanken, de centrale myndigheder, udlandet og undtagelsesvis andre 
monetære finansielle institutioner. Sedler og mønt anses for at være et passiv for 
den udstedende institutionelle enhed. 
Transferable indskud (F.22) 
5.42 Definition: Underkategorien transferable indskud (F.22) omfatter alle trans­
aktioner i transferable indskud (AF.22), dvs. indskud (i national 
eller udenlandsk valuta), der uden videre kan konverteres til kon­
tanter eller overdrages ved hjælp af check, overførsel, debitering el­
ler lignende uden nogen form for begrænsning eller strafgebyr. 
5.43 Underkategori AF.22 omfatter transferable indskud hos indenlandske og 
udenlandske monetære finansielle institutioner. De dækker transferable indskud 
mellem monetære finansielle institutioner, f.eks. indskud, som monetære finansielle 
institutioner har i centralbanken for at opfylde kravene om lovpligtige reserver, for 
så vidt som sådanne indskud forbliver transferable, eller "working balances" 
(almindelige afregningskonti) og valutaswaps imellem centralbanker eller imellem 
andre monetære finansielle institutioner. 
-164-
5.44 Alle sektorer og udlandet kan have transferable indskud. De udgør passiver især 
for monetære finansielle institutioner og udlandet, og undertiden for det offentlige. 
Andre indskud (F.29) 
5.45 Definition: Underkategorien andre indskud (F.29) omfatter alle transaktioner i 
andre indskud (AF.29), dvs. indskud (i national eller udenlandsk 
valuta), der ikke er transferable. Andre indskud kan ikke på noget 
tidspunkt bruges til at foretage betalinger, og de kan ikke konver­
teres til kontanter eller transferable indskud uden en eller anden 
form for begrænsning eller strafgebyr. 
5.46 Underkategori AF.29 omfatter: 
a) indskud på opsigelse. Disse indskud er ikke umiddelbart disponible, idet 
der er aftalt en fast løbetid eller opsigelsesfrist, før de kan hæves. De 
omfatter f.eks. indskud i centralbanken som lovpligtige reserver, i det 
omfang indskyderne ikke kan disponere over dem uden opsigelse eller 
anden restriktion. 
b) opsparingsindskud, sparebøger, sparebeviser eller indskudsbeviser, hvoraf 
ingen er omsættelige, eller hvis omsættelighed, om end teoretisk mulig, er 
meget begrænset; 
c) indskud som led i en opsparingsordning eller -kontrakt. Disse indskud er 
ofte forbundet med en forpligtelse for indskyderen til at foretage regel­
mæssige indbetalinger i en given periode, og den indbetalte kapital og de 
påløbne renter kan først hæves efter en bestemt tidsfrist. Disse indskud 
kombineres ofte ved opsparingsperiodens udløb med tilbud om lån 
svarende til den akkumulerede opsparing til anskaffelse eller bygning af 
bolig. 
d) indskudsbeviser udstedt af spare- og lånekasser, byggesparekasser, låne­
foreninger o.l., undertiden benævnt "aktier", som juridisk eller i praksis er 
indløselige på anfordring eller med relativt kort opsigelsesfrist; 
e) tilbagebetalingspligtige marginindbetalinger i forbindelse med finansielle 
derivativer, som er passiver for monetære finansielle institutioner (se 
5.81.c); 
f) kortfristede tilbagekøbsaftaler (repo'er), som er passiver for monetære 
finansielle institutioner (se 5.8l.d).4 
5.47 Underkategori AF.29 omfatter ikke negotiable indskudsbeviser og omsættelige 
sparebeviser. Disse klassificeres i kategorien værdipapirer undtagen aktier, ekskl. 
finansielle derivativer (AF.33). 
I SNA 1993 (11.32, 11.72 og 11.83) klassificeres tilbagekøbsaftaler under lån, medmindre de er knyttet til banklån og hører 
ind under landets opgørelse af den udvidede pengemængde; i sidstnævnte tilfælde klassificeres gcnkøbsaflaler under andre 
indskud. 
165 
5.48 Underkategori AF.29 omfatter yderligere: 
a) officielle ECU, som centralbanken ligger inde med. Disse finansielle 
aktiver består af ECU udstedt af EMI som modydelse for monetære 
reserver fra medlemslandenes centralbanker med henblik på gennemførelse 
af EMS-aftalen. Disse ECU kan benyttes af EMI og medlemslandenes 
centralbanker som betalingsmiddel og til transaktioner mellem dem og 
EMI. EMI kan give tredjelandes monetære myndigheder og internationale 
monetære institutioner status af "andre indehavere af ECU";5 
b) centralbankens finansielle fordringer eller gæld i forbindelse med den meget 
kortfristede finansieringsmekanisme og den kortfristede monetære 
støttemekanisme. Disse administreres af EMI;6 
c) Finansielle fordringer på IMF, der indgår i internationale reserver og ikke 
har form af lån. De består af et IMF-medlems reservetranchestilling, der 
fremkommer ved indbetaling af en del af et medlems kvote i reserveaktiver 
og fondens nettoforbrug af medlemmets valuta. 
A Gæld til IMF, der ikke har form af lån. Den består af anvendelse af 
kreditter tildelt af fonden inden for IMF's "General Resources Account"; 
den viser, hvor stor en del af et medlems indestående i egen valuta hos IMF 
medlemmet er forpligtet til at tilbagekøbe. 
5.49 Alle sektorer og udlandet kan have andre indskud. Disse udgør passiver især for 
monetære finansielle institutioner og udlandet, men også for andre sektorer, som 
f.eks. det offentlige (se 5.74-5.76). 
VÆRDIPAPIRER UNDTAGEN AKTIER (F.3) 
5.50 Definition: Kategorien værdipapirer undtagen aktier (F.3) omfatter alle 
transaktioner i værdipapirer undtagen aktier (AF.3), dvs. finansielle 
aktiver, som er ihændehaverpapirer, som normalt er omsættelige og 
handles på sekundære markeder eller kan føres i modregning på 
markedet, og som ikke giver indehaveren nogen form for 
ejendomsrettigheder i den institutionelle enhed, der har udstedt 
dem. 
5.51 Kategori AF.3 dækker finansielle aktiver, der typisk repræsenteres af dokumenter, 
der er bestemt til at cirkulere, og hvis nominelle værdi fastsættes ved udstedelsen. 
Den omfatter veksler, obligationer, indskudsbeviser, "commercial papers" (kort­
fristede omsætningspapirer), kasseobligationer, omsættelige finansielle derivativer 
og lignende instrumenter, der normalt handles på de finansielle markeder (ve­
drørende sondringen mellem "værdipapirer undtagen aktier" og "lån" henvises til 
5.77-5.80). 
Artikel 6, stk. 2 og 3, i "Protokol om statutten for Det Europæiske Monetære Institut", der er knyttet som bilag til traktaten 
om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. 
Artikel 6, stk. 1, andet led, i "Protokol om statutten for Det Europæiske Monetære Institut", der er knyttet som bilag til 
traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. 
166 -
5.52 Alle sektorer og udlandet kan eje værdipapirer undtagen aktier som finansielle 
aktiver. De udgør passiver især for finansielle og ikke-finansielle selskaber, 
centrale myndigheder, delstatsmyndigheder og lokale myndigheder samt udlandet. 
5.53 Kategori F.3 er opdelt i to underkategorier af finansielle transaktioner7 : 
værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer (F.33) 
finansielle derivativer (F.34) 
Værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer (F.33) 
5.54 Definition: Underkategorien værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle 
derivativer (F.33) omfatter alle transaktioner i værdipapirer 
undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer (AF.33), dvs. værdi­
papirer (undtagen aktier), der giver indehaveren ubetinget ret til et 
fast eller kontraktmæssigt fastsat variabelt afkast i form af kupo­
nbetalinger (renter) og/eller et nærmere angivet fast beløb på en 
eller flere forud fastsatte datoer eller begyndende fra en dato, som 
er fastsat ved udstedelsen. 
5.55 Underkategori F.33 kan om nødvendigt opdeles i to underpositioner af finansielle 
transaktioner :-
kortfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer 
(F.331) 
langfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer 
(F.332). 
Kortfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer (F.331) 
5.56 Definition: Underpositionen kortfristede værdipapirer undtagen aktier ekskl. 
finansielle derivativer (F.331) omfatter alle transaktioner i kort­
fristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer 
(AF.331), dvs. værdipapirer undtagen aktier, som ved udstedelsen 
har en kort løbetid (se 5.21) undtagen finansielle derivativer. 
5.57 Kortfristede værdipapirer undtagen finansielle derivativer udstedes normalt til 
underkurs. 
SNA 1993 (11.79, 11.80 og 11.81) anbefaler en fakultativ klassificering af transaktioner i værdipapirer undtagen aktier 
efter løbetid, nemlig kortfristede (F.31) og langfristede (F.32). SNA 1993 (11.82) åbner desuden mulighed for at foretage en 
undcrklassificering af transaktioner i værdipapirer undtagen aktier, hvor transaktioner i finansielle derivativer vises i en 
separat post, hvis dette er af betydning ud fra et analytisk eller politisk synspunkt I ENS har man valgt denne anden 
mulighed. Det letter også forbindelsen til den i Balance of Payments Manual (1993) definerede underkategori debt 
securities, som opdeler debt securities i obligationer, notes, pengemarkedspapirer og finansielle derivativer. For at undgå 
forveksling med SNA 1993-kodeme bruges koderne F.31 og F.32 ikke i ENS. 
167 
5.58 Underposition AF.331 omfatter 
a) skatkammerbeviser og andre kortfristede papirer udstedt af det offentlige 
inkl. dem, der købes af andre monetære finansielle selskaber med henblik 
på opfyldelse af kravene om lovpligtig reserve; 
b) omsættelige kortfristede papirer udstedt af finansielle og ikke-finansielle 
selskaber. Der anvendes en række forskellige benævnelser for sådanne 
papirer bl.a. "commercial papers", veksler, vareveksler, handelsveksler, 
egenveksler (solaveksler), "bills of trade" og indskudsbeviser; 
c) kortfristede værdipapirer udstedt i henhold til tilsagn om køb af nyudstedte 
gældsbeviser (NIF - note issuance facilities); 
d) bankaccepter. En bankaccept er et finansielt selskabs accept af tratter, 
vareveksler eller finansveksler udstedt af ikke-finansielle selskaber, og det 
indebærer et ubetinget løfte om at betale et bestemt beløb på en bestemt 
dato. En bankaccept repræsenterer et ubetinget finansielt krav fra indeha­
vers side og en ubetinget forpligtelse for det accepterende finansielle 
selskab. Det finansielle selskabs modsvarende transaktion er en transaktion 
i et kortfristet lån, som det finansielle selskab har ydet kunden. Derfor -
henstilles det, at bankaccepterne behandles som et faktisk passiv for det 
accepterende finansielle selskab og som et finansielt aktiv for indehaver, 
selv om der ikke er sket nogen udveksling af penge. Af hensyn til national 
praksis og i betragtning af disse finansielle instrumenters forskellige 
indholdsmæssige karakter vil det være nødvendigt at være fleksibel i an­
vendelsen af denne henstilling. 
5.59 Underposition AF.331 omfatter ikke værdipapirer, hvis omsættelighed, om end 
teoretisk mulig, i praksis er meget begrænset, og som derfor er klassificeret i 
underkategorierne andre indskud (AF.29) eller kortfristede lån (AF.41) (se 5.74-
5.76). 
Langfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer (F.332) 
5.60 Definition: Underpositionen langfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. 
finansielle derivativer (F.332) omfatter alle transaktioner i lang­
fristede værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivativer 
(AF.332), dvs. værdipapirer undtagen aktier, hvis løbetid ved 
udstedelsen er lang (se 5.22), undtagen finansielle derivativer. 
5.61 Langfristede værdipapirer udstedes som regel med kuponer. 
-168 
5.62 Underposition AF.3 32 omfatter: 
a) ihændehaverobligationer; 
b) efterstående obligationer, ofte benævnt efterstående gæld; 
c) obligationer med fakultativ udløbsdato, hvoraf den seneste ligger mere end 
ét år frem i tiden; 
d) uamortisable eller evigtløbende obligationer; 
e) gældsbeviser med variabel rente ("floating rate notes") ; 
f) indeksregulerede værdipapirer, hvor den pålydende værdi er knyttet til et 
prisindeks, et råvareindeks eller et valutakursindeks; 
g) obligationer noteret til langt under pari samt nulrenteobligationer; 
h) eurobonds, dvs. en obligationsudstedelse, der finder sted på mindst to 
landes markeder samtidig, som lyder på en valuta, der ikke nødvendigvis er 
et af de to landes, og som normalt foretages af internationale konsortier 
bestående af finansielle selskaber fra flere lande; 
i) privat udstedte obligationer, dvs. obligationer, der ved bilatereal aftale er 
begrænset til visse investorer, såfremt de i det mindste er potentielt trans­
ferable; er de ikke det, behandles de som langfristede lån; 
j) lån, som de facto er blevet omsættelige, dvs. kun hvis de omsættes på et 
organiseret sekundært marked (se 5.79); 
k) værdipapirer, der stammer fra konvertering af lån. En konvertering 
indebærer to finansielle transaktioner: afvikling af lånet og udstedelse af 
nye værdipapirer; 
1) obligationer, der kan konverteres til aktier, hvad enten der er tale om aktier 
i det udstedende selskab eller i et andet selskab, så længe konverteringen 
endnu ikke har fundet sted. En konvertering indebærer to finansielle 
transaktioner: afvikling af kapital i obligationer (fremmedkapital) og 
aktieudstedelse. Kan den adskilles fra den underliggende obligation, bør 
konverteringsmuligheden betragtes som et separat finansielt aktiv klassifi­
ceret i underkategorien finansielle derivativer (AF.34) (se 5.67.a og 
5.67.b); 
m) aktier eller obligationer, der giver et fast afkast, men som ikke giver ret til 
andel i restformuen i et selskab ved dettes opløsning, inkl. præferenceaktier 
uden ejerandelsrettigheder. 
- 169-
5.63 Underposition AF.332 omfatter endvidere finansielle aktiver udstedt som penge-
markedspapirer til afløsning af lån, lån i fast ejendom, kreditkortfordringer, 
udestående fordringer og andre aktiver. Sommetider udstedes de nye værdipapirer 
til afløsning af de oprindelige aktiver, som annulleres. Alternativt overføres de op­
rindelige aktiver til en anden institutionel enhed, og de nye værdipapirer erstatter 
de oprindelige aktiver på den oprindelige institutionelle enheds statuskonto. I så 
fald registreres det oprindelige aktiv i statuskontoen for den nye institutionelle 
enhed. 
5.64 Underposition F.332 omfatter ikke: 
transaktioner i værdipapirer, der indgår i tilbagekøbsforretninger. Tilba-
gekøbsforretninger klassificeres i underkategorien andre indskud (se 
5.46.f) eller i kategorien lån (se 5.81.d) afhængig af, hvilke institutionelle 
enheder der er involveret. Papirer, som er udlånt eller underlagt 
tilbagekøbsaftale, ændrer ikke statuskontoen, hvorfor de forbliver 
klassificeret under AF.332; 
transaktioner i ikke-omsættelige værdipapirer. De klassificeres i under­
kategorien langfristede lån (AF.42); 
transaktioner i ikke-omsættelige lån, inklusive dem, der er solgt til tredje­
part, men for hvilke der ikke findes noget organiseret sekundært marked 
(se 5.79). 
Finansielle derivativer (F.34) 
5.65 Definition: Underkategorien finansielle derivativer (F.34) omfatter alle 
transaktioner i finansielle derivativer (AF.34), dvs. finansielle 
aktiver baseret på eller afledt af et andet underliggende instrument. 
Det underliggende instrument er som regel et andet finansielt aktiv, 
men kan også være en råvare eller et indeks. 
5.66 Finansielle derivativer kaldes også sekundære instrumenter, og da oprettelsen af 
dem ofte er begrundet i et ønske om at formindske risikoen, kaldes de også 
kurssikringsinstrumenter (hedging-instrumenter). Kun de sekundære instrumenter, 
der har en markedsværdi, fordi de kan handles eller føres i modregning på 
markedet, er finansielle aktiver i systemet og klassificeres i underkategori AF.34 
(se 5.05). 
5.67 Underkategori AF.34 omfatter: 
a) omsættelige optioner og OTC-optioner {over-the-counter). Optioner er 
betingede aktiver, som giver deres ejere ret, men ikke pligt, til af options-
udstederen (option writer) at købe (hvis der er tale om en call-option) eller 
til denne at sælge (hvis der er tale om en put-option) finansielle eller ikke-
finansielle aktiver (det underliggende instrument) til en forud fastsat pris 
("strike price") inden for en given tidsfrist (amerikansk option) eller på en 
given dato (europæisk option). Køberen af optionen betaler en præmie 
(optionsprisen) for optionsudstederens pligt til at sælge eller købe en 
bestemt mængde af det underliggende aktiv eller til på købers anmodning 
at yde tilsvarende godtgørelse. Pr. konvention behandles en sådan pligt 
som en gæld for optionsudstederen, fordi optionsprisen repræsenterer den 
aktuelle omkostning for optionsudstederen til at købe sig fri af den 
betingede forpligtelse; 
170-
b) warrants - en form for omsættelige optioner, som giver deres ejere ret til 
på særlige vilkår og inden for en fastlagt tidsramme at købe et vist antal 
aktier eller obligationer af warrantudstederen (normalt et selskab) . Der 
findes også valutawarrants, hvis værdi afhænger af den mængde valuta, der 
skal til for at købe en anden valuta før eller på dagen for warrantons udløb, 
samt krydsvalutawarrants knyttet til en tredje valuta. Pr. konvention 
betragtes warrantsudstederen som havende påtaget sig en gæld svarende til 
den aktuelle omkostning for udstederen til at købe sig fri af den betingede 
forpligtelse; 
c) futures - men kun hvis de har en markedsværdi, fordi de kan handles eller 
føres i modregning. Futures er forpligtelser til at levere eller modtage en 
bestemt mængde råvarer af standardkvalitet, fremmed valuta eller et 
værdipapir til en bestemt pris på en bestemt dato eller inden for en bestemt 
tidsfrist. Futures kan være baseret på et konkret finansielt eller ikke-
finansielt aktiv, men er oftere baseret på et indeks; 
d) swaps - men kun hvis de har en markedsværdi, fordi de kan handles eller 
føres i modregning. Swaps er kontraktlige aftaler mellem to parter, som 
aftaler på særlige vilkår og inden for en fastlagt tidsramme at bytte 
betalingsstrømme vedrørende to gældsposter af samme størrelse. De to 
mest anvendte varianter er renteswaps og valutaswaps. Renteswaps er 
bytte af forskelligt udformede rentebetalinger, f.eks. fast rente imod 
variabel rente, én variabel rente imod en anden, fast rente i én valuta imod 
variabel rente i anden osv. (se 4.47). Valutaswaps er bytte af bestemte 
beløb i to forskellige valutaer med deraf følgende betalingsydelser, som 
både indeholder renter og afdrag over en bestemt periode og på forud fast­
satte vilkår; 
e) fremtidige rentesikringsaftaler (FRA - forward rate agreements) - men kun 
hvis de har en markedsværdi, fordi de kan handles eller føres i modregning. 
FRA'er er kontraktlige aftaler, hvori to parter - for at dække sig ind imod 
renteændringer - aftaler en bestemt rente, som på en aftalt betalingsdag 
skal betales af et fiktivt lånebeløb, som aldrig realiseres. Størrelsen af 
betalingerne afhænger af forskellen mellem den aftalte FRA-rentesats og 
markedsrenten på betalingstidspunktet. Den registreres i systemet som for­
mueindkomst (se 4.47). 
5.68 Underkategori AF.34 omfatter ikke: 
det underliggende instrument, som det finansielle derivativ er baseret på; 
tilbagebetalingspligtige marginindbetalinger i forbindelse med finansielle 
derivativer. De klassificeres under andre indskud (AF.29) (se 5.46.e) eller 
lån (AF.4) (se 5.81c) afhængig af, hvilke institutionelle enheder der er in­
volveret; 
sekundære instrumenter, som ikke kan omsættes, og som ikke kan føres i 
modregning på markedet. 
-171 -
LÅN (F.4) 
5.69 Definition: Kategorien lån (F.4) omfatter alle transaktioner i lån (AF.4), dvs. 
finansielle aktiver, som oprettes, når en kreditor - enten direkte 
eller gennem en mægler - låner penge til en debitor på basis af et 
uomsætteligt dokument eller uden noget tilgrundliggende doku­
ment. 
5.70 Lån har sædvanligvis følgende karakteristika: 
lånevilkårene er enten fastsat af det finansielle selskab, der yder lånet, eller 
aftalt mellem låntager og långiver direkte eller via en mægler; 
initiativet til optagelse af lånet ligger normalt hos låntager; 
et lån er en ubetinget gæld til kreditor, det skal tilbagebetales ved forfald, 
og det er rentebærende. 
5.71 Kategori F.4 kan, hvis dette måtte være relevant, opdeles i to underkategorier af 
finansielle transaktioner: 
kortfristede lån (F.41) 
langfristede lån (F.42). 
Kortfristede lån (F.41) 
5.72 Definition: Underkategorien kortfristede lån (F.41) omfatter alle transaktioner 
i kortfristede lån (AF.41), dvs. lån, som ved udstedelsen har en kort 
løbetid (se 5.22), og lån, der skal tilbagebetales på anfordring. 
Langfristede lån (F.42) 
5.73 Definition: Underkategorien langfristede lån (F.42) omfatter alle transaktioner 
i langfristede lån (AF.42), dvs. lån, som ved udstedelsen har en lang 
løbetid (se 5.22). 
5.74 Sondringen mellem transaktioner i lån (F.4) og transaktioner i indskud (F.22, 
F.29) er ofte baseret på, hvem der tager initiativet til transaktionen. Hvis initiativet 
ligger hos låntager, klassificeres transaktionen i kategorien lån. Hvis initiativet 
ligger hos långiver, klassificeres transaktionen i en af underkategorierne for 
indskud. Afgørelsen af, hvem der tager initiativet, beror dog ofte på et skøn. 
5.75 Pr. konvention klassificeres kortfristede lån til hjemmehørende eller ikke-hjem­
mehørende monetære finansielle institutioner i en af underkategorierne for indskud 
(AF.22, AF.29), og kortfristede indskud hos andre hjemmehørende eller ikke-
hjemmehørende institutionelle enheder end monetære finansielle institutioner 
klassificeres normalt i underkategorien kortfristede lån (AF.41). Derfor er indskud 
fortrinsvis passiver hos hjemmehørende og ikke-hjemmehørende monetære finan­
sielle institutioner (se 5.44 og 5.49), mens monetære finansielle institutioner 
normalt ikke har kortfristet lånegæld i systemet. 
172-
5.76 Til analysebrug kan det være nyttigt at gøre undtagelser fra ovennævnte kutyme. 
Som eksempel kan nævnes opsparingsindskud hos det offentlige og ikke-monetære 
guldswaps mellem monetære finansielle institutioner (se 5.81.e)8. 
5.77 Sondringen mellem transaktioner i lån (F.4) og transaktioner i værdipapirer und­
tagen aktier (F.3) kan være baseret på graden af omsættelighed af det finansielle 
aktiv og følgerne deraf. 
5.78 Værdipapirudstedelse omfatter et stort antal ens dokumenter med hvert sit af­
rundede beløb, der tilsammen giver det totale lånebeløb. I modsætning hertil er de 
fleste lån baseret på ét enkelt dokument, og transaktioner i lån sker mellem én 
kreditor og én debitor. Når der er tale om syndikerede lån, ydes lånet dog af flere 
kreditorer i fællesskab. 
5.79 Der foregår også efterfølgende handel i lån. Men individuelle lån handles kun sjæl­
dent. Hvis lånet bliver omsætteligt på et organiseret marked, klassificeres det i 
kategorien værdipapirer undtagen aktier. Normalt vil der ske en tydelig omlægning 
af det oprindelige lån (se 5.62.J og 5.62.k). 
5.80 Standardlån udbydes som regel af finansielle selskaber og som regel til hushold­
ninger. De finansielle selskaber bestemmer vilkårene, og husholdningerne har 
valget mellem at acceptere eller ikke acceptere. I modsætning hertil aftales vilkåre­
ne for ikke-standardlån normalt mellem kreditor og debitor. Dette er et vigtigt kri­
terium, som gør det muligt at skelne mellem ikke-standardlån og værdipapirer 
undtagen aktier. Når der er tale om offentlig værdipapiremission, fastsættes emis­
sionsvilkårene af låntager, eventuelt i samråd med banken/konsortielederen. Men 
ved privat værdipapiremission fastsætter kreditor og debitor i fællesskab emis­
sionsvilkårene (se 5.62.i). 
5.81 Kategori AF.4 omfatter: 
a) saldoen på løbende konti, f.eks. gruppe-intern mellemregningssaldo mellem 
ikke-finansielle selskaber og deres ikke-hjemmehørende datterselskaber, 
undtagen saldi, hvor der er tale om monetære finansielle institutioners 
gæld, og som er klassificeret i en af indskuds-underkategorierne; 
b) ansattes tilgodehavender som følge af andel i selskabets overskud; 
c) tilbagebetalingspligtige marginindbetalinger i forbindelse med finansielle 
derivativer, som er gæld for institutionelle enheder undtagen monetære 
finansielle institutioner (se 5.46.e); 
d) kortfristede tilbagekøbsforretninger (repo'er), som er gæld for institutionel­
le enheder undtagen monetære finansielle institutioner (se 5.46.f), og lang­
fristede tilbagekøbsforretninger; 
e) lån på basis af ikke-monetære guldswaps. Det drejer sig om forretninger, 
der består af midlertidig ombytning af ikke-monetært guld med indskud. 
Det ligner lombardlån, idet køberen af guldet betaler med lån med sikker­
hed i guldet i den aftalte periode, hvorefter han far det tilbage, når guldet 
tilbagekøbes til fast pris; 
f) lån, der modsvarer bankaccepter (se 5.58.e); 
Valutaswaps mellem en centralbank og en anden monetær finansiel institution, dvs. at en centralbank erhverver fremmed 
valuta fra en anden monetær finansiel institution mod indskud i centralbanken samtidig med at parterne forpligter sig til at 
tilbageføre transaktionen på et senere tidspunkt, klassificeres ikke i kategorien lån. Dette er en afvigelse fra SNA 1993 
(11.33). 
173 
g) finansiel leasing og aftaler om køb på afbetaling9; 
h) lån til finansiering af handelskreditter; 
i) realkreditlån; 
j) forbrugslån; 
k) revolverende kredit; 
1) amortisationslån; 
m) lån som sikkerhed for opfyldelse af visse forpligtelser. 
5.82 Kategori AF.4 omfatter endvidere: 
a) Finansielle fordringer og gæld hidrørende fra ydelse af mellemlang finansiel 
støtte til medlemslandes betalingsbalance. Lånene administreres af EMI10; 
b) Finansielle fordringer på IMF i form af lån i henhold til General Arrange­
ments to Borrow eller særlige låneordninger for medlemmer; 
^\ Gæld til IMF som følge af lån i henhold til Structural Adjustment Facility, 
Enhanced Structural Adjustment Facility eller Trust Fund. 
5.83 Kategori AF.4 omfatter ikke: 
andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (AF. 7), inklusive handelskre­
ditter og forudbetalinger (AF. 71); 
finansielle aktiver og passiver hidrørende fra ikke-hjemmehørendes ejer­
skab af fast ejendom - såsom bygninger og grunde. De klassificeres i 
underpositionen andre ejerandelsbeviser (AF.513) (se 5.95.f) 
5.84 Lån kan være finansielle aktiver eller passiver for alle sektorer og for udlandet. 
Men monetære finansielle institutioner har normalt ikke kortfristet lånegæld i 
systemet. 
5.85 Underkategorierne kortfristede lån og langfristede lån er ikke opdelt i under­
positioner i systemet. Men til analysebrug kan det være nyttigt at opdele især lang­
fristede lån i forbrugslån11, realkreditlån12 og andre lån. 
AKTIER, ANPARTER OG ANDRE EJERANDELSBEVISER (F.5) 
5.86 Definition: Kategorien aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser (F.5) 
omfatter alle transaktioner i aktier, anparter og andre ejerandels­
beviser (AF. 5), dvs. finansielle aktiver, som repræsenterer ejen­
domsret til selskaber eller kvasi-selskaber. Disse finansielle aktiver 
giver normalt indehaveren ret til en andel i udbyttet i disse selskaber 
og i disses egenkapital i tilfælde af likvidation. 
9 
10 
u 
12 Se bilag 2 om leasing og køb på afbetaling af varige goder. 
Artikel 6, stk.l, tredje led, i "Protokol om statutten for Det Europæiske Monetære Institut", der er knyttet som bilag til 
traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. 
Forbrugslån er lån til husholdninger, som i forbindelse med disse transaktioner ikke handler handler i erhvervsmæssigt 
øjemed. Realkreditlån til finansiering af byggeri eller ejendomskøb (bl.a. byggelån) er undtaget Tanken er, at forbrugslån 
kun vedrører lån til køb af varer og tjenester, som forbruges af de enkelte husholdninger. National praksis kan begrunde en 
lidt afvigende definition. 
Realkreditlån er langfristede lån med sikkerhed i en bolig, der anvendes af låntageren til eget brug. National praksis kan 
nødvendiggøre en lidt anden definition. 
174 
5.87 Kategori F.5 er opdelt i to underkategorier af finansielle transaktioner: 
aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser, ekskl. andele i 
investeringsforeninger (F.51) 
andele i investeringsforeninger (F.52). 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser, ekskl. andele i investeringsforeninger 
(F.51) 
5.88 Definition: Underkategorien aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser, ekskl. 
andele i investeringsforeninger (F.51) omfatter alle transaktioner i 
aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser, ekskl. andele i investeri­
ngsforeninger (AF.51), dvs. finansielle aktiver ekskl. andele i inve­
steringsforeninger, som repræsenterer ejendomsret til selskaber 
eller kvasi-selskaber. Disse finansielle aktiver giver normalt inde­
haveren ret til en andel i udbyttet i disse selskaber og i disses 
egenkapital i tilfælde af likvidation. 
5.89 Underkategori F.51 kan, hvis dette måtte være relevant, opdeles i tre underpositio­
ner af finansielle transaktioner: 
børsnoterede aktier, ekskl. andele i investeringsforeninger (F.511) 
ikke-børsnoterede aktier, ekskl. andele i investeringsforeninger (F.512) 
andre ejerandelsbeviser (F. 513). 
Børsnoterede aktier, ekskl. andele i investeringsforeninger (F.511), og ikke-
børsnoterede aktier, ekskl. andele i investeringsforeninger (F.512). 
5.90 Definition: Underpositionen børsnoterede aktier, ekskl. andele i inve­
steringsforeninger (F.511) omfatter alle transaktioner i 
børsnoterede aktier, ekskl. andele i investeringsforeninger 
(AF.511), og underpositionen ikke-børsnoterede aktier, ekskl. 
andele i investeringsforeninger (F.512) omfatter alle transaktioner i 
ikke-børsnoterede aktier, ekskl. andele i investeringsforeninger 
(AF.512). Aktier repræsenterer ejerinteresse i et selskabs kapital i 
form af værdipapirer, som principielt er omsættelige. Underposition 
AF. 511 omfatter aktier, hvis pris noteres på en anerkendt fondsbørs 
eller en anden form for sekundært marked, og underposition 
AF. 512 omfatter aktier, der ikke noteres. 
175 
5.91 Underposition AF.511 og AF.512 omfatter: 
a) aktier eller anparter udstedt af aktie- eller anpartsselskaber, dvs. værdipa­
pirer, som giver indehaverne status af medejere og ret til både en del af det 
samlede udloddede udbytte og en del af de samlede nettoaktiver i tilfælde 
af likvidation; 
b) udbyttebeviser udstedt af aktie- eller anpartsselskaber, dvs. værdipapirer, 
hvis nominelle pålydende er blevet tilbagebetalt, men hvis ihændehavere 
bevarer deres status af medejere af selskabet. Disse værdipapirer giver ret 
til andel i det overskud, der er til fordeling efter aflønning af selskabs­
kapitalen, og til dividende i tilfælde af likvidation, efter at sekskabs-
kapitalen er blevet tilgodeset (nettoaktiverne minus selskabskapitalen); 
c) dividendeaktier udstedt af aktie- eller anpartsselskaber, dvs. værdipapirer, 
der: 
alt efter land og omstændighederne ved udstedelsen har 
forskellige betegnelser som f.eks. stifteraktie, 
overskudsbevis, dividendeaktie, reserveandel osv., og hvis 
nominelle værdi ikke er medregnet i selskabskapitalen; 
ikke giver ihændehaverne en medejers rettigheder i egentlig 
forstand (ret til tilbagebetaling af indskudskapitalen, ret til 
aflønning af denne kapital, stemmeret på 
generalforsamlinger osv.); 
giver ret til en del af det overskud, der er til deling efter 
aflønning af selskabskapitalen, og en del af 
likvidationsprovenuet; 
d) præferenceaktier eller aktier, som giver ret til andel i udlodning af restfor­
muen ved opløsning af selskabet. Disse kan være noteret på en anerkendt 
fondsbørs eller ikke. 
5.92 Underposition AF.511 ogAF.512 omfatter ikke: 
udbudte, men ikke tegnede aktier. De registreres ikke i systemet; 
obligationer og lån, som kan konverteres til aktier. De opføres i under­
kategori AF.33, indtil de konverteres (se 5.621); 
de andele, der er tegnet af komplementarerne i kommanditaktieselskaber. 
De klassificeres i underposition AF.513; 
regeringers kapitalindskud i internationale organisationer, som juridisk set 
er aktieselskaber. De klassificeres i underposition AF.513 (se 5.95.c). 
5.93 Underposition F.511 og F.512 omfatter ikke fondsaktier, som er nye aktier, der 
udstedes til aktionærerne i forhold til deres beholdning. Sådanne emissioner, der 
hverken ændrer selskabets gæld til aktionærerne eller den forholdsmæssige andel i 
selskabet, som hver aktionær besidder, er ikke en finansiel transaktion og regi­
streres ikke i systemet (se 6.56). Det samme gælder for emission af opdelte aktier. 
176-
Andre ejerandelsbeviser (F.513) 
5.94 Definition: Underpositionen andre ejerandelsbeviser (F.513) omfatter alle 
transaktioner i andre ejerandelsbeviser (AF.513), dvs. alle former 
for ejerandelsbeviser undtagen dem, der er klassificeret i underposi­
tion AF.511 og AF.512 og i underkategori AF.52. 
5.95 Underposition AF.513 omfatter: 
a) Alle former for ejerandelsbeviser i selskaber, når der ikke er tale om aktier: 
komplementarernes andele i kommanditaktieselskaber; 
andele i selskaber med begrænset ansvar bortset fra aktieselskaber 
og anpartsselskaber; 
kapitalindskud i interessentskaber, som er juridiske personer; 
kapitalindskud i andelsselskaber, som er juridiske personer; 
b) det offentliges deltagelse i offentlige foretagender, der ikke udsteder aktier, 
men som i henhold til særlig lovgivning har status af selvstændige juridiske 
personer (se 2.16.c). Denne deltagelse opstår som følge af overførsler fra 
det offentlige med henblik på at genoprette kapitalen i offentlige 
foretagender, hvorved staten forøger sine finansielle aktiver i de offentlige 
foretagender; 
c) statens kapitalindskud i internationale organisationer undtagen IMF, også 
selvom disse organisationer juridisk set er aktieselskaber (f.eks. Den Euro­
pæiske Investeringsbank); 
d) EMTs finansielle midler indskudt af de nationale centralbanker13; 
e) kapitalindskud i finansielle og ikke-finansielle kvasi-selskaber (se 2.13.f). 
Størrelsen af disse indskud er lig med størrelsen af nye indskud (kontanter 
eller naturalier) minus kapitaludtræk (se 4.61); 
f) ikke-hjemmehørende enheders finansielle aktiver i fiktive hjemmehørende 
enheder (se 2.15) og omvendt. 
13 Artikel 16, stk. 2, i "Protokol om statutten for Det Europæiske Monetære Institut", der er knyttet som bilag til traktaten om 
oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. 
- 177-
Andele i investeringsforeninger (F.52) 
5.96 Definition: Underkategorien andele i investeringsforeninger (F.52) omfatter 
alle transaktioner i andele i investeringsforeninger (AF.52), dvs. 
andele udstedt af en særlig type finansielle selskaber, hvis eneste 
formål er at investere midler, som indsamles på pengemarkedet, 
kapitalmarkedet eller ejendomsmarkedet. 
5.97 Underkategori AF.52 omfatter andele udstedt af finansielle selskaber, som, alt 
efter hvilket land der er tale om, benævnes investeringsforeninger, "unit trusts", 
institutter for kollektiv investering i omsættelige værdipapirer (UCITS), hvad 
enten der er tale om investeringsselskaber, der tilbagekøber deres egne aktier, eller 
investeringsselskaber, der ikke gør det. Disse andele kan være børsnoterede eller 
ikke-børsnoterede. Når de er ikke-børsnoterede, kan de normalt indløses på anfor­
dring til en værdi, der svarer til deres andel af det finansielle selskabs egenkapital. 
Denne egenkapital omvurderes regelmæssigt på grundlag af markedspriserne for 
de forskellige bestanddele. 
14 FORSIKRINGSTEKNISKE RESERVER (F.6) 
5.98 Definition: Kategorien forsikringstekniske reserver (F.6) omfatter alle trans­
aktioner i forsikringstekniske reserver (AF.6), dvs. forsikringssel­
skabers og (selvstændige og ikke-selvstændige) pensionskassers 
forsikringstekniske hensættelser til dækning af forpligtelser over for 
forsikringstagere og begunstigede, som fastsat i Rådets direktiv 
91/674/EØF af 19. december 1991 om forsikringsselskabers 
årsregnskaber og konsoliderede regnskaber15. 
5.99 Kategori AF.6 dækker: 
husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver 
husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver 
præmiereserver 
erstatningsreserver 
5.100 Forsikringstekniske reserver er finansielle aktiver: 
for forsikringstagerne - for så vidt angår husholdningernes nettoformue i 
livsforsikringsreserver og pensionskassereserver og præmiereserverne; 
for de begunstigede - for så vidt angår erstatningsreserverne. 
14 
Vedrorende beskrivelse af behandling af social sikring og anden form for forsikring i systemet henvises til bilag 3 om 
forsikring. 
EFTnr. L374 af 31.december 1991, side 7-31. 
178-
5.101 Forsikringstekniske reserver er passiver for: 
livs- og skadesforsikringsselskaber og selvstændige pensionskasser 
henhørende under delsektoren forsikringsselskaber og pensionskasser 
(S. 125); 
ikke-selvstændige pensionskasser henhørende under samme sektor, som de 
institutionelle enheder, der har oprettet dem. 
Hensættelser og lignende reserver oprettet af arbejdsgiverne til ansattes pension 
(ikke-selvstændige pensionskasser) henføres kun til kategori AF.6, hvis de er 
beregnet efter samme aktuarmæssige principper, som anvendes i forsikringssel­
skaberne og de selvstændige pensionskasser. I modsat fald er sådanne reserver 
dækket af de aktier eller andre ejerandelsbeviser, der er udstedt af den 
institutionelle enhed, der foretager hensættelserne. 
5.102 Kategori AF.6 omfatter ikke reserver oprettet af institutionelle enheder, som er 
klassificeret i delsektoren sociale kasser og fonde (S. 1314). I ENS er disse 
reserver ikke passiver for delsektoren sociale kasser og fonde. 
5.103 Kategori F.6 er opdelt i to underkategorier af finansielle transaktioner: 
- husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassereserver (F.61) 
- præmie- og erstatningsreserver (F.62). 
Husholdningernes nettoformue \ livsforsikrings- og peiisionskassereserver (F.61) 
5.104 Definition: Underkategorien husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og 
pensionskassereserver (F.61) omfatter alle transaktioner i 
husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensions­
kassereserver (AF.61), dvs. tekniske hensættelser, som det pågæl­
dende selskab eller kvasiselskab foretager med henblik på - når de 
fastsatte betingelser er opfyldt - at opfylde erstatningskrav og 
udbetale ydelser. 
5.105 Underkategori F.61 er opdelt i to underpositioner af finansielle transaktioner: 
husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver (F.611) 
husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver (F.612). 
Husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver (F.611) 
5.106 Definition: Underpositionen husholdningernes nettoformue i livsforsik­
ringsreserver (F.611) omfatter alle transaktioner i husholdningernes 
nettoformue i livsforsikringsreserver (AF.611), dvs. tekniske hen­
sættelser til dækning af løbende risici og tekniske hensættelser til 
dækning af bonusforpligtelser, som forøger slutværdien af 
bonusopsparinger og lignende policer. 
5.107 Underposition AF.611 omfatter livsforsikringshensættelser, hensættelser til bonus 
og præmierabatter og forsikringsmæssige hensættelser vedrørende livsforsikring, 
når investeringsrisikoen bæres af forsikringstagerne, som defineret i artikel 27, 29 
og 31 i Rådets direktiv 91/674/EØF af 19. december 1991 om 
forsikringsselskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber. 
- 179-
5.108 Transaktioner i husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensions­
kassereserver omfatter tilføjelser minus fradrag, som skal registreres særskilt i 
forhold til nominelle kapitalgevinster eller -tab på de af forsikringsselskaberne 
investerede midler (se 6.57): 
Tilføjelser omfatter: 
faktisk indtjente præmier i den løbende regnskabsperiode; 
plus ekstra præmieindtægter svarende til investeringsafkastet af 
reserverne, som tilfalder forsikringstagerhusholdninger; 
minus administrationsomkostninger ved livsforsikring. 
Fradrag omfatter: 
skyldige beløb til ejere af annuitetsopsparinger og lignende policer, 
når de forfalder, og skyldige beløb til de begunstigede ved den (de) 
forsikredes død; 
plus skyldige beløb på policer, der opsiges før forfald. 
5.109 Livsforsikringsreserver er finansielle aktiver for hjemmehørende og ikke-hjem­
mehørende husholdninger og passiver for hjemmehørende og ikke-hjemmehørende 
forsikringsselskaber. 
I tilfælde af kollektive kontrakter, hvor f.eks. et selskab forsikrer sine ansatte, er 
det de ansatte og ikke arbejdsgiveren, der betragtes som kreditor, idet man går ud 
fra, at det er de ansatte, der er de egentlige forsikringstagere. 
Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver (F.612) 
5.110 Definition: Underpositionen husholdningernes nettoformue i pensionskas­
sereserver (F.612) omfatter alle transaktioner i husholdningernes 
nettoformue i pensionskassereserver (AF.612), dvs. reserver op­
bygget i selvstændige og ikke-selvstændige pensionskasser, der er 
oprettet af arbejdsgiverne eller de ansatte eller en gruppe af selv­
stændige erhvervsdrivende med henblik på at sikre de ansatte eller 
de selvstændige pension. 
5.111 Transaktioner i husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver omfatter 
tilføjelser minus fradrag, som skal registreres særskilt i forhold til nominelle 
kapitalgevinster eller -tab på de af pensionskasserne investerede midler (se 6.57): 
Tilføjelser omfatter: 
faktiske indbetalinger til pensionskasserne fra ansatte, 
arbejdsgivere, selvstændige eller andre institutionelle enheder på 
vegne af enkeltpersoner eller husholdninger med tilgodehavender i 
kassen; 
den samlede værdi af de ekstra bidrag, der svarer til investeringsaf­
kastet af pensionskassens reserver, som tilfalder de deltagende 
husholdninger; 
minus administrationsomkostninger til administration af kassen i 
den pågældende periode. 
-180-
Fradrag omfatter: 
sociale ydelser svarende til de beløb, der betales som regelmæssige 
ydelser og andre bidrag til pensionister eller personer, over for 
hvilke disse har forsørgerpligt; 
plus sociale ydelser, som består afbetales til personer, når de går på 
pension. 
5.112 Transaktioner i husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver omfatter 
ikke midler, der overføres fra ikke-selvstændige pensionskasser til selvstændige 
pensionskasser klassificeret i delsektoren forsikringsselskaber og pensionskasser 
(S. 125), som led i en kasses overførsel til en anden. En sådan overførsel skal 
klassificeres i kategorien ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
(K.12.1) på kontoen for andre mængdemæssige ændringer i status (se 6.30). 
5.113 Pensionskassereserver er finansielle aktiver for hjemmehørende og ikke-hjem­
mehørende husholdninger, men ikke finansielle aktiver for de institutionelle 
enheder, der administrerer dem. 
Præmie- og erstatningsreserver (F.62). 
5.114 Definition: Underkategorien præmie- og erstatningsreserver (F.62) omfatter 
alle transaktioner i præmie- og erstatningsreserver (AF.62), dvs. 
tekniske reserver oprettet af forsikringsselskaber og (selvstændige 
og ikke-selvstændige) pensionskasser til dækning af: 
den del af de opkrævede bruttopræmier, der skal henføres 
til den efterfølgende regnskabsperiode (præmiereserver); 
det skønnede samlede beløb udbetalt i erstatning ved alle de 
skader, der er sket inden regnskabsperiodens udløb, hvad 
enten de er anmeldt eller ej, minus de beløb, der allerede er 
udbetalt i erstatning ved disse skader (erstatningsreserver). 
5.115 Præmiereserver opstår, fordi forsikringspræmier normalt forfalder til betaling ved 
starten af forsikringsperioden, og denne periode er som regel ikke den samme som 
selve regnskabsperioden. Når regnskabsperioden er afsluttet og statuskontoen skal 
opgøres, vil en del af de forsikringspræmier, der er betalt i regnskabsperioden, 
derfor være bestemt til dækning af risici i den efterfølgende periode. Præmiereser­
verne udregnes på basis af forholdet mellem risikoen og den tid, der er tilbage til 
kontraktens udløb. 
På den finansielle konto svarer præmiereserverne, der registreres som 
transaktioner mellem forsikringstagerne og forsikringsselskabet, til de indtjente 
præmier - den del af præmierne, som er forfaldet i den indeværende regnskabs­
periode, og som skal dække løbende risici inden for den følgende periode. 
181 -
5.116 Præmiereserverne er finansielle aktiver for forsikringstagerne. Hvis der er tale om 
livsforsikringer, er forsikringstagerne hjemmehørende eller ikke-hjemmehørende 
husholdninger. Hvis der er tale om skadesforsikring, kan forsikringstageren tilhøre 
en hvilken som helst sektor i økonomien eller udlandet. Forsikringstagernes 
præmiebetaling og sociale bidrag kan bruges som kriterium for fordeling af 
præmiereserverne mellem økonomiens sektorer og udlandet. 
5.117 Erstatningsreserver er reserver, som forsikringsselskaberne opretter til dækning af 
beløb, de forventer at skulle udbetale i forbindelse med erstatningssager, som ikke 
er afsluttet, f.eks. fordi der hersker uenighed. Gyldige erstatningskrav, som er 
accepteret af forsikringsselskabet, betragtes som forfaldne til betaling, når forsik-
ringsbegivenheden indtræffer - uanset hvor længe det varer, før der er opnået enig­
hed om erstatningen. 
5.118 Erstatningsreserver er finansielle aktiver for de begunstigede, der kan tilhøre en 
hvilken som helst sektor i økonomien og udlandet. 
5.119 Underkategori AF.62 omfatter præmiehensættelser, andre forsikringsmæssige 
hensættelser, erstatningshensættelser og udjævningshensættelser som defineret i 
artikel 25, 26, 28 og 30 i Rådets direktiv 91/674/EØF af 19. december 1991 om 
forsikringsselskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber. 
ANDRE FORFALDNE IKKE-BETALTE MELLEMVÆRENDER (F.7) 
5.120 Definition: Kategorien andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.7) 
omfatter alle transaktioner i andre forfaldne ikke-betalte mellem­
værender (AF. 7), dvs. finansielle fordringer, der opstår som 
modstykke til en finansiel eller ikke-finansiel transaktion, hvor der 
er en tidsforskel mellem transaktionen og den modsvarende 
betaling. 
5.121 Kategori F.7 omfatter transaktioner i finansielle fordringer, der opstår ved forud­
betaling eller udskudt betaling af vare- og tjenestetransaktioner, fordelingstrans­
aktioner eller sekundær handel med finansielle aktiver. De består af modsvarende 
transaktioner til forfaldne, men endnu ikke betalte beløb. Gæld i forbindelse med 
akkumuleret indkomst og restancer klassificeres også i denne kategori. 
5.122 Kategori F.7 omfatter ikke: 
statistiske afvigelser, bortset fra tidsforskelle, mellem vare- og tjeneste­
transaktioner, fordelingstransaktioner eller finansielle transaktioner og de 
modsvarende betalinger; 
poster, som ikke foreligger tilstrækkeligt oplyst til at kunne klassificeres. 
Klassificeringen baseres på de foreliggende oplysninger; 
poster, hvis indhold er absolut ukendt; 
diverseposten i betalingsbalancen, benævnt fejl og udeladelser, netto; 
forudbetaling eller udskudt betaling (inklusive restancer) ved udstedelse af 
andre finansielle aktiver eller indfrielse af andre former for gæld end dem, 
der er klassificeret i kategori F.7. De forbliver klassificeret i deres kategori. 
182-
5.123 Kategori F.7 er opdelt i to underkategorier af finansielle transaktioner: 
handelskreditter og forudbetalinger (F. 71 ) 
andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handelskreditter og 
forudbetalinger (F.79). 
Handelskreditter og forudbetalinger (F.71) 
5.124 Definition: Underkategorien handelskreditter og forudbetalinger (F.71) 
omfatter alle transaktioner i handelskreditter og forudbetalinger 
(AF. 71), dvs. finansielle fordringer opstået som følge af le­
verandørers direkte ydelse af kredit til købere for vare- og 
tjenestetransaktioner og forudbetalinger for produkter under 
fremstilling eller bestilt produktion i tilknytning til sådanne trans­
aktioner. 
5.125 Underkategori AF.71 omfatter: 
a) finansielle fordringer i forbindelse med levering af varer og tjenester, hvor 
betaling ikke har fundet sted; 
b) handelskreditter accepteret af factoringselskaber, medmindre de betragtes 
som lån; 
c) akkumuleret husleje; 
d) restancer vedrørende betaling af varer og tjenester, når der ikke er tale om 
lån. 
5.126 Underkategori AF.71 omfatter ikke lån til finansiering af handelskreditter. De 
klassificeres i kategori AF.4 (se 5.81.h). 
5.127 Handelskreditter og forudbetalinger kan være finansielle aktiver og passiver for 
alle sektorer og udlandet. 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handelskreditter og 
forudbetalinger (F.79) 
5.128 Definition: Underkategorien andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
undtagen handelskreditter og forudbetalinger (F.79) omfatter alle 
transaktioner i andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
undtagen handelskreditter og forudbetalinger (AF.79), dvs. finan­
sielle fordringer, som opstår på grund af tidsforskel mellem 
fordelingstransaktioner eller finansielle transaktioner på det sekun­
dære marked og de modsvarende betalinger. Den omfatter også 
finansielle fordringer i forbindelse med akkumuleret indkomst. 
- 183 
5.129 Underkategori AF.79 omfatter finansielle fordringer, der opstår ved tidsforskellen 
mellem akkumulerede transaktioner og betaling af f.eks.: 
a) skatter; 
b) sociale bidrag; 
c) lønninger; 
d) jordrente og leje af aktiver i undergrunden; 
e) udbytte; 
f) renter; 
g) transaktioner i finansielle aktiver på det sekundære marked. 
5.130 Den modsvarende finansielle transaktion til påløbne renter på finansielle aktiver (se 
5.17) skal helst registreres som geninvesteret i de pågældende aktiver. Men regi­
strering af renter må dog følge landets praksis. Hvis påløbne renter ikke registreres 
som geninvesteret i de finansielle aktiver, bør de klassificeres i underkategori F.79. 
5.131 På dagen for forfald af renter registreres der to finansielle transaktioner (se 5.17): 
for det første en transaktion i det finansielle aktiv, der bruges til betaling (hvis 
betaling finder sted), eller en forøgelse af renterestancer i underkategori F.79 (hvis 
betaling ikke finder sted); for det andet en modsvarende finansiel transaktion, der 
formindsker kreditors finansielle nettofordring på debitor. 
MEMORANDUMPOST: DIREKTE UDENLANDSKE INVESTERINGER (F.m) 
5.132 Definition: Direkte udenlandske investeringer (F.m) omfatter alle transaktioner 
i direkte udenlandske i vesteringer (AF.m), dvs. investeringer 
foretaget af en hjemmehørende institutionel enhed i en økonomi 
("direkte investor") med det formål at erhverve varige kapitalin­
teresser i en institutionel enhed hjemmehørende i en anden økonomi 
end investors økonomi ("direkte investeringsforetagende"). Den 
direkte investors hensigt er at udøve en betydelig grad af inflydelse 
på ledelsen af det i den anden økonomi hjemmehørende 
foretagende. Direkte investeringer omfatter både den oprindelige 
transaktion mellem den direkte investor og det direkte 
investeringsforetagende og alle efterfølgende kapitaltransaktioner 
mellem dem og mellem associerede foretagender, både registrerede 
og ikke-registrerede.16 
5.133 Transaktioner i finansielle aktiver og passiver, som udgør en direkte udenlandsk 
investering, skal registreres under den relevante kategori af finansielle 
transaktioner, dvs. lån (F.4), aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser (F.5) og 
andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.7). De beløb for direkte udenland­
ske investeringer, der er registreret inden for hver af disse kategorier, skal 
imidlertid også registreres separat som en memorandumpost. 
16 OECD benchmark definition of foreign direct investment, 3rd edition. 
184 
BOGFØRINGSREGLER FOR FINANSIELLE TRANSAKTIONER 
Værdiansættelse 
5.134 Finansielle transaktioner registreres til transaktionsværdien, dvs. den værdi i 
national valuta, hvortil de pågældende finansielle aktiver og/eller passiver af rent 
kommercielle grunde oprettes, opløses, overtages eller udveksles mellem 
institutionelle enheder eller mellem disse og udlandet. 
5.135 Finansielle transaktioner og deres finansielle eller ikke-finansielle modsvarende 
transaktioner registerers til samme transaktionsværdi. Der kan være tale om tre 
muligheder: 
a) den finansielle transaktion er en transaktion i betalingsmidler i national 
valuta (se 5.04 og 5.23): Transaktionsværdien er da lig med beløbet for de 
udvekslede betalingsmidler; 
b) den finansielle transaktion er en transaktion i betalingsmidler i udenlandsk 
valuta (se 5.04 og 5.23), og den modsvarende transaktion er ikke en 
transaktion i betalingsmidler i national valuta: Transaktionsværdien er da 
lig med beløbet for de udvekslede betalingsmidler konverteret til national 
valuta under anvendelse af den markedskurs, der er gældende på det 
tidspunkt, hvor betalingen finder sted; 
c) hverken den finansielle transaktion eller dens modsvarende transaktion er 
en transaktion i betalingsmidler (se 5.04): Transaktionsværdien er her lig 
med den løbende markedsværdi af de pågældende finansielle aktiver 
og/eller passiver. 
5.136 Transaktionsværdien refererer til en specifik finansiel transaktion og den 
modsvarende transaktion. Teoretisk skal der skelnes klart mellem 
transaktionsværdien og en værdi baseret på en pris noteret på markedet, en 
passende markedspris eller en pris, som udtrykker det generelle prisleje for en 
klasse af lignende eller endog identiske finansielle aktiver og/eller passiver. Men 
hvis den modsvarende transaktion til en finansiel transaktion eksempelvis er en 
overførsel, og den finansielle transaktion derfor foretages af andre grunde end rent 
kommercielle grunde, er transaktionsværdien lig med den løbende markedsværdi af 
de pågældende finansielle aktiver og/eller passiver. 
5.137 Transaktionsværdien omfatter ikke gebyrer, provisioner, kommissioner eller 
lignende betalinger for tjenester ydet i forbindelse med transaktionen; disse 
skal registreres som betalinger for tjenesteydelser. Skatter på finansielle 
transaktioner medregnes heller ikke, men behandles som skatter på 
tjenester inden for kategorien produktskatter. Når der i forbindelse med en 
finansiel transaktion indgås nye gældsforpligtelser, er transaktionsværdien 
lig med beløbet for den indgåede forpligtelse ekskl. eventuelle forudbetalte 
renter. Tilsvarende skal transaktionsværdien for både kreditor og debitor, 
når en forpligtelse opløses, svare til reduktionen af forpligtelsen. 
Særlige værdiansættelseskriterier for nogle underkategorier af finansielle transaktioner. 
-185-
5.138 Værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer (F.33) 
a) Når værdipapirer markedsføres af udstederne gennem tegningsgaranter 
eller andre mellemmænd og derefter sælges til højere priser til de endelige 
investorer, skal de finansielle aktiver og passiver registreres til de værdier, 
der betales af investorerne. Forskellene mellem de af investorerne betalte 
beløb og de af udstederne modtagne beløb skal behandles som 
tjenesteydelsesbetalinger fra udstederne til tegningsgaranterne. 
b) Værdipapiremissioner registreres til emissionskursen. Når værdipapirer 
udstedes til underkurs eller overkurs, er det afkastet til udstederen på 
salgstidspunktet, og ikke den pålydende værdi, der skal registreres på 
kontiene som den faktiske emissionskurs. Forskellen mellem 
emissionskursen og tilbagebetalingsværdien behandles som renter, der 
påløber i papirets løbetid. 
c) Obligationer til stor underkurs og nulrenteobligationer bør behandles som 
værdipapirer udstedt til underkurs. Renterne fordeler sig over hele obliga­
tionens løbetid og betragtes som værende geninvesteret i sådanne 
obligationer (se 4.46). 
d) Når langfristede værdipapirer udstedes til en underkurs, som ikke er 
signifikant, kan forskellen mellem emissionskursen og 
tilbagebetalingsværdien beregnes på udstedelsesdagen. 
e) Når der er tale om værdipapirer, hvor værdien af hovedstolen er knyttet til 
et prisindeks, en råvarepris eller et valutakursindeks, registreres papirets 
emissionspris som hovedstol, og den indekspræmie, der betales løbende 
og/eller ved udløb, betragtes som rente, der er påløbet over papirets 
løbetid, og modposten registreres som geninvestering i værdipapirer 
undtagen aktier på den finansielle konto. 
f) Investering i papirer i omløb på det sekundære marked registreres til 
børskursen eller markedsværdien. 
g) Værdipapirer, som har nået udløbstidspunktet, registreres til tilbagebeta­
lingsværdien, som indbefatter indfrielsesoverkurs, men ikke udtræknings-
gevinster og opsparingspræmier, der skal registreres som renter. 
h) Konvertering af obligationer til aktier skal behandles som salg af obliga­
tioner og køb af aktier (se 5.62.1). Transaktionsværdien skal udledes af 
markedsværdien af de obligationer, der afhændes, hvilket muligvis 
indebærer en kapitalgevinst eller et kapitaltab på aktierne, som så skal 
registreres på omvurderingskontoen (se 6.54). 
-186 
5.139 Finansielle derivativer (F.34) 
a) Ved sekundær handel i optioner og tilbagekøb af optioner forud for 
forfaldstidspunktet finder der finansielle transaktioner sted. Hvis en option 
løber indtil forfaldstidspunktet, kan den udnyttes eller ikke udnyttes. 
Udnyttes optionen, kan der finde en betaling sted fra optionssælgerens side 
til optionskøberen svarende til forskellen mellem den aktuelle markedspris 
på det underliggende aktiv og striking-prisen, eller der kan være tale om 
anskaffelse eller salg af det underliggende finansielle eller ikke-finansielle 
aktiv, registreret til den aktuelle markedspris, og en modsvarende betaling 
mellem optionskøberen og optionssælgeren svarende til striking-prisen. 
Forskellen mellem den aktuelle markedspris på det underliggende aktiv og 
striking-prisen er i begge tilfælde lig med optionens realisationsværdi, dvs. 
optionsprisen på forfaldstidspunktet. Udnyttes optionen ikke, finder der 
ikke nogen transaktion sted. Optionssælgeren får imidlertid en 
kapitalgevinst, og optionskøberen lider et kapitaltab, som skal registreres 
på omvurderingskontoen. 
b) Andre finansielle derivativer end optioner er typisk baseret på kontrakter, 
hvori to parter aftaler at udveksle nærmere angivne aktiver, enten fysiske 
aktiver eller finansielle aktiver, på et bestemt tidspunkt eller på bestemte 
tidspunkter i fremtiden. De transaktioner, der skal registreres i forbindelse 
med sådanne finansielle derivativer, omfatter eventuel handel med 
kontrakterne samt nettoværdien af de foretagne afregninger. Der kan også 
være behov for at registrere transaktioner i tilknytning til oprettelsen af 
derivativkontrakter. Ofte indgår de to parter dog en derivativkontrakt uden 
nogen form for betaling fra den ene part til den anden; i så tilfælde er 
værdien af den transaktion, der opretter kontrakten, lig med nul, og det er 
derfor ikke nødvendigt af foretage en postering på den finansielle konto. 
c) Samtlige betalinger, som foretages til eller modtages af mæglere eller andre 
mellemhandlere for formidling af optioner, futures, swaps og andre 
derivativkontrakter, behandles som betalinger for tjenesteydelser på de 
relevante konti. Rentebetalingsstrømme i tilknytning til swapaftaler regi­
streres som formueindkomst, og indfrielse af hovedstol registreres på den 
finansielle konto. Parterne i en swap anses ikke for at yde hinanden 
tjenesteydelser, men enhver betaling til tredjepart for at formidle swappen 
skal betragtes som betaling for en tjenesteydelse (se 4.47). Teoretisk set 
kan den præmie, der betales til sælgeren af en option, betragtes som 
indbefattende serviceomkostninger, men i praksis er det som regel umuligt 
at udskille serviceelementet. Derfor skal hele købesummen registreres som 
anskaffelse af et finansielt aktiv for køberen og som indgåelse af en 
gældsforpligtelse for sælgeren. 
- 187-
5.140 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser, ekskl. andele i investeringsforeninger 
(F.51) 
a) Nye aktier registreres til emissionskurs, hvilket normalt svarer til pålydende 
værdi plus emissionstillæg. 
b) Transaktioner i aktier i omløb registreres til transaktionsværdien. Hvis 
denne ikke kendes, kan den estimeres på basis af den noterede børskurs 
eller markedskurs, når der er tale om børsnoterede aktier, eller den 
bogførte værdi, når der er tale om ikke-børsnoterede aktier. 
c) Udbytteaktier værdiansættes ud fra det udbytte, emittenten har foreslået. 
d) Udstedelse af fondsaktier registreres ikke i systemet (se 5.93). Hvis 
udstedelse af fondsaktier imidlertid indebærer ændringer i den samlede 
markedsværdi af et selskabs aktiver, skal ændringerne registreres på 
omvurderingskontoen (se 6.56). 
e) Transaktionsværdien af andre ejerandelsbeviser (F.513) er lig med de 
midler, der overføres til selskaber eller kvasi-selskaber af disses ejere. I 
nogle tilfælde kan overførslen af midler have form af overtagelse af 
selskabets eller kvasi-selskabets gæld. 
5.141 Andele i investeringsforeninger (F.52) 
a) Transaktioner i andele i investeringsforeninger inkluderer værdien af 
nettoindskud i foreningerne. 
b) Den formueindkomst, som investeringsforeninger modtager, minus en del 
af administrationsomkostningerne, og som tilfalder ejerne, også selv om 
den ikke udloddes, har en modpostering på den finansielle konto under an­
dele i investeringsforeninger. Resultatet er, at formueindkomsten 
geninvesteres. 
Registreringstidspunkt 
5.142 Finansielle transaktioner og disses modsvarende transaktioner skal registreres på 
samme tidspunkt. 
5.143 Hvis den modsvarende transaktion til en finansiel transaktion er en ikke-finansiel 
transaktion, registreres begge på det tidspunkt, hvor den ikke-finansielle 
transaktion finder sted. Hvis der f.eks. ved salg af varer og tjenester ydes en 
handelskredit, skal denne finansielle transaktion registreres, når posteringerne 
foretages på den relevante ikke-finansielle konto. 
5.144 Hvis den modsvarende transaktion til en finansiel transaktion også er en finansiel 
transaktion, er der tre muligheder: 
a) begge finansielle transaktioner er transaktioner i betalingsmidler (se 5.04): 
De registreres da på det tidspunkt, hvor den første betaling foretages; 
-188-
b) kun en af de to finansielle transaktioner er en transaktion i betalingsmidler 
(se 5.04): De registreres da på det tidspunkt, hvor betalingen foretages; 
c) ingen af de to finansielle transaktioner er en transaktion i betalingsmidler 
(se 5.04): De registreres da på det tidspunkt, hvor den første finansielle 
transaktion finder sted. 
Opgørelse af finansielle transaktioner på grundlag af ændringer i statuskonti 
5.145 Foreligger der ikke basisstatistiske oplysninger om finansielle transaktioner, kan 
disse opgøres på basis af ændringen i de finansielle statuskonti, dvs. ændringer i 
beholdningen af finansielle aktiver og passiver fra primostatuskonto til 
ultimostatuskonto. Forskellen mellem beløbet for de finansielle transaktioner og 
ændringerne i de finansielle statuskonti består af posteringer på 
omvurderingskontoen og kontoen for andre mængdemæssige ændringer i status. 
189 
BILAG 
PENGEMÆNGDEMÅL I STATUSKONTI OG FINANSIELLE KONTI 
5.146 I dette bilag beskrives en metode til at vise pengemængdemål i statuskontiene og 
de finansielle konti. 
5.147 Definitionen af de anvendte pengemængdemål varierer fra land til land .og ændrer 
sig i tidens løb. Desuden er definitionerne ikke nødvendigvis baseret på den 
klassificering af finansielle aktiver og sektorer, som bruges i systemet. Derfor 
indeholder systemet ikke nogen definition af pengemængdemål. 
5.148 Der opstår en række problemer, når man integrerer pengemængdemål i statu­
skontiene og de finansielle konti. For det første kan pengemængdemål være 
sammensat af elementer, som ikke svarer til opdelingen af finansielle aktiver i 
klasser, dvs. kategorier, underkategorier og underpositioner, således som de 
fremgår af systemet. F.eks. kan et pengemængdemål inkludere en undergruppe af 
kategorien sedler og mønt samt indskud (AF.2), som kan være defineret ud fra en 
henvisning til løbetiden eller til de institutionelle enheder, der ejer eller udsteder 
sedler, mønt og indskud. For det andet kan pengemængdemålene forudsætte 
pengeskabende, pengeejende og pengeneutrale sektorer, som ikke lader sig 
sammensætte af de sektorer og delsektorer, der er defineret i systemet. For det 
tredje kan de datakilder, der bruges til beregning af pengemængdemålene, i praksis 
være forskellige fra de datakilder, der bruges til opstilling af statuskonti og 
finansielle konti for sektorerne og udlandet. 
5.149 For at kunne identificere et pengemængdemål MX i statuskontiene eller på de 
finansielle kontie, kan det være nødvendigt at underopdele en vilkårlig gruppe "i" 
af finansielle aktiver og passiver i systemet i to undergrupper: 
MX;: undergruppe af finansielle aktiver (passiver) klassificeret i gruppe 
"i" og inkluderet i pengemængdemålet MX; 
MX.;: undergruppe af finansielle aktiver (passiver) klassificeret i gruppe 
"i" men ikke inkluderet i pengemængdemålet MX. 
I praksis er det sådan, at nogle af grupperne af finansielle aktiver (passiver) ikke 
indgår i pengemængdemålene, f.eks. monetært guld og særlige trækningsrettig­
heder (SDR) (AF. 1) eller forsikringstekniske reserver (AF.6). MX, og MX$ ville 
derfor være nul, hvilket vil sige, at det ikke er nødvendigt at opsplitte AF. 1 i MX, 
og MX., eller AF.6 i MX,; og MX.6. 
5.150 Pengemængdemålet MX er lig med summen af undergrupperne af finansielle 
aktiver MXj i de pengebesiddende sektorer, og MX er lig med summen af alle 
undergrupper af passiver MX; i de pengeskabende sektorer. 
5.151 En af de største fordele ved denne metode er dens fleksibilitet. Hvis definitionen af 
et pengemængdemål ændres, er det kun opdelingen af nogle grupper af finansielle 
aktiver og passiver i MX, og MX.„ der skal tilpasses. 
190-
Pengemængdemål i statuskonti og finansielle konti 
PHNOEBESIDDENDE SEKTORERS FINANSIELLE AKTIVER 
I aH Husholdninger Ikke-finansielle 
selskaber 
AF.l 
AF.2 
heraf MX2 
MX.2 
AF.3 
AF.33 
heraf MXH 
MX3J 
AF.34 
heraf MXM 
MXM 
AF.4 
AF.41 
heraf MX4t 
MX,, 
AF.42 
heraf MX42 
MX« 
AF.5 
AF.51 
heraf MX5) 
MXM 
AF.52 
heraf MXH 
MX52 
AF.6 
AF.7 
AF.71 
heraf MX7, 
MX71 
AF.79 
Finansielle 
aktiver og 
passiver i ah 
heraf MX PENGESKABENDE SEKTORERS PASSIVER 
Monetære 
finansielle 
institutioner Udlandet lait 
- 191 

KAPITEL VI 
ANDRE STRØMME 
- ^|3 Z -193-

6.01. Andre strømme omfatter realkapitalforbrug (K.l), anskaffelser og afhændelser af ikke-
finansielle ikke-producerede aktiver (K.2) og andre ændringer i aktiver (K.3-K.12). 
Andre ændringer i aktiver omfatter forskellige former for ændringer i aktiver, passiver og 
nettoformue, som ikke er resultatet af transaktioner, der registreres på kapitalkontoen og 
den finansielle konto. De omfatter andre mængdeændringer (K.3-K.10 og K.12) samt 
kapitalgevinster og -tab (K. 11). 
Realkapitalforbrug (K.l) 
6.02. Definition: Realkapitalforbruget (K. 1) repræsenterer den værdiforringelse, som de faste 
aktiver undergår i løbet af den pågældende periode som følge af normalt slid 
og forudselig forældelse, herunder en henlæggelse til dækning af tab af faste 
aktiver som følge af skadestilfælde, der kan dækkes gennem forsikring. 
6.03. Realkapitalforbruget skal beregnes for alle faste aktiver, herunder både materielle faste 
aktiver og immaterielle faste aktiver, såsom omkostninger til efterforskning af mineraler og 
software, væsentlige forbedringer af ikke-producerede aktiver og omkostninger ved 
overdragelse af ejendomsretten i forbindelse med ikke-producerede aktiver. 
6.04. Realkapitalforbruget (som skal holdes adskilt fra skattemæssige afskrivninger eller 
afskrivninger i virksomhedsregnskaber) skal værdiansættes på grundlag af værdien af 
beholdningen af faste aktiver og den sandsynlige gennemsnitlige økonomiske levetid for de 
forskellige kategorier af disse goder. Til værdiansættelse af beholdningen af faste aktiver 
anbefales det at anvende perpetual inventory-metodcn (en metode, der er baseret på 
kumulerede investeringer), hvis der ikke foreligger direkte oplysninger om værdien af 
beholdningen af faste aktiver. Beholdningen af faste aktiver skal værdiansættes i de 
køberpriser, der er gældende i den pågældende periode. 
Tab af faste aktiver som følge af skadestilfælde, der kan dækkes gennem forsikring, tages i 
betragtning ved beregningen af den gennemsnitlige levetid for de pågældende goder. For 
økonomien som helhed kan den faktiske normale indtræden af skadestilfælde inden for en 
given regnskabsperiode forventes at være lig med eller omtrent lig med gennemsnittet. 
Men når der er tale om individuelle enheder og grupper af enheder, kan hyppigheden af 
faktiske normale og gennemsnitlige skadestilfælde variere. I dette tilfælde, hvor der er tale 
om sektorer, registreres eventuelle forskelle som andre mængdeændringer i faste aktiver. 
Realkapitalforbruget beregnes efter den lineære afskrivningsmetode, dvs. at den værdi, der 
skal afskrives, fordeles ligeligt over hele godets levetid. 
Afhængig af hvilket mønster forringelsen af effektiviteten af et fast aktiv følger, kan det 
dog blive nødvendigt at foretage beregningen af realkapitalforbruget efter den geometriske 
afskrivningsmetode. 
6.05. I nationalregnskabssystemet registreres realkapitalforbruget under hver enkelt saldopost, 
som angives brutto og netto. At registrere "brutto" vil sige, at man ikke fratrækker 
realkapitalforbruget, hvorimod at registrere "netto" vil sige, at man fratrækker 
realkapitalforbruget. 
-194-
Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver (K.2) 
6.06. Definition: Ikke-finansielle ikke-producerede aktiver1 omfatter jord og andre materielle 
ikke-producerede aktiver, som kan anvendes til produktion af varer og 
tjenester, samt immaterielle ikke-producerede aktiver. 
6.07. Ved jord forstås selve jorden, inklusive jordoverfladen og tilhørende overfladevand1. Det 
tilhørende overfladevand omfatter alle indenlandske vandarealer - søer, floder osv. - som 
der kan udøves ejendomsret over. 
6.08 Følgende betragtes ikke som jord: 
a) bygninger eller andre anlæg på jorden eller gennem den - veje, tunneler osv.; 
b) vinmarker, frugtplantager eller andre plantager med træer og alle andre former for 
kulturafgrøder, osv.; 
c) aktiver i undergrunden; 
d) ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer; 
e) vandressourcer underjorden. 
Punkt a) og b) er producerede faste aktiver, mens punkt c), d) og e) falder ind under 
materielle ikke-producerede aktiver. 
6.09. Anskaffelser og afhændelser af jord værdiansættes i de løbende markedspriser, der er 
gældende på anskaffelses- eller afhændelsestidspunktet. Transaktioner med jord registreres 
til samme værdi i købers og i sælgers regnskaber. I denne værdi indgår ikke omkostninger 
ved overdragelse af ejendomsretten til jorden; disse omkostninger behandles som faste 
bruttoinvesteringer. 
6.10. Anskaffelser og afhændelser af andre materielle ikke-producerede aktiver omfatter aktiver 
i undergrunden, ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer og vandressourcer. 
Underjordiske ressourcer omfatter kul, olie og naturgas, metalliske mineralforekomster og 
ikke-metalliske mineralforekomster2. 
6.11. Anskaffelser og afhændelser af andre materielle ikke-producerede aktiver værdiansættes i 
de løbende markedspriser, der er gældende på anskaffelses- eller afhændelsestidspunktet. 
Anskaffelser og afhændelser omfatter ikke omkostninger ved overdragelse af 
ejendomsretten. Sidstnævnte behandles som faste bruttoinvesteringer. 
6.12. Immaterielle ikke-finansielle ikke-producerede aktiver omfatter patenterede størrelser, 
lejekontrakter eller andre omsættelige kontrakter, købt goodwill og andre immaterielle 
ikke-producerede aktiver. Lejekontrakterne vedrører jord, aktiver i undergrunden samt 
boliger og erhvervsejendomme2. Af andre eksempler kan nævnes omsættelige kontrakter 
indgået med sportsudøvere og forfattere. Værdien af anskaffelser og afhændelser af 
lejekontrakter eller andre omsættelige kontrakter består af betalinger foretaget til de 
oprindelige eller de efterfølgende lejere eller leasingtagere, når lejekontrakterne eller 
koncessionerne sælges eller overdrages til andre institutionelle enheder. Værdien af 
anskaffelser og afhændelser af immaterielle ikke-producerede aktiver omfatter ikke 
omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten. Omkostninger ved overdragelse af 
ejendomsretten er en bestanddel af faste bruttoinvesteringer. 
« Vedrørende definitionen af aktiver henvises til kapitel VII, bilag 1. 
Vedrørende definitionen af aktiver henvises til kapitel VII, bilag 1. 
- 195-
6.13. Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver registreres på 
sektorernes, den samlede økonomis og udlandets kapitalkonto. 
Andre ændringer i aktiver (K.3 - K.12) 
6.14. Definition: Ved andre ændringer i aktiver forstås strømme, som ikke er resultatet af 
transaktioner registreret på kapitalkontoen og den finansielle konto. Der 
skelnes mellem to slags andre ændringer. Den første består i ændringer i 
mængden af aktiver. Den anden består i ændringer i værdien af aktiver, 
passiver og nettoformue som følge af ændringer i prisniveauet og -
strukturen, der fører til kapitalgevinster eller -tab. 
Andre mængdeændringer (K.3 - K.10 og K.12) 
6.15. Ved andre mængdeændringer forstås strømme med forskellige funktioner. En vigtig 
funktion er at give visse aktiver mulighed for at komme ind i og forlade systemet under 
normale hændelsesforløb, f.eks. i naturen optrædende aktivers tilgang og afgang. Dette er 
vigtigt i forbindelse med registrering af opdagelse, udtømmelse og nedbrydning af 
naturforekomster. En anden funktion består i at registrere virkningen af usædvanlige 
uventede hændelser, som påvirker de økonomiske fordele, der er forbundet med aktiver. 
6.16. Andre mængdeændringer kan opdeles i kategorier: 
Økonomisk opståen af ikke-producerede aktiver (K.3) 
Økonomisk opståen af producerede aktiver (K.4) 
Naturlig vækst af ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer (K.5) 
Økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver (K.6) 
Tab ved katastrofer (K.7) 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse (K.8) 
Andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver i.a.n. (K.9) 
Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver i.a.n. (K. 10) 
Ændringer i klassificeringer og struktur (K. 12). 
Økonomisk opståen af ikke-producerede aktiver (K.3) 
6.17. Ved økonomisk opståen af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver (K.3) forstås en 
forøgelse af mængden af denne form for aktiver, som ikke er resultatet af en produktion. 
Omfatter: 
a) bruttoforøgelse af mængden af udnyttelige ressourcer i undergrunden: kendte 
forekomster af kul, olie, naturgas, metalliske mineraler eller ikke-metalliske mineraler, 
hvis udnyttelse er rentabel. Omfattet er også forøgelsen af reserver, hvis udnyttelse er 
rentabel som følge af teknologiske fremskridt eller relative prisændringer. 
196 
b) overførsler af andre naturgivne aktiver til økonomisk aktivitet: i naturen 
forekommende enheder, som ændrer status, således at de bliver til økonomiske aktiver, 
hvorved forstås værdier, som institutionelle enheder udøver ejendomsret over, og som 
ejerne kan drage økonomiske fordele af (f.eks. udnyttelse af urskove, omdannelse af 
øde, uopdyrket jord til jord, som kan udnyttes økonomisk, arealindvinding). 
c) kvalitative ændringer i ikke-producerede aktiver på grund af ændringer i den 
økonomiske anvendelse. Ændringer i kvalitet behandles som mængdeændringer. De 
kvalitative ændringer, der registreres her, optræder som modpostering til ændringer i 
økonomisk anvendelse, der vises som ændringer i klassificering (se 6.32) - f.eks. fra 
opdyrket jord til jord, hvorpå der ligger bygninger. 
d) opståen af immaterielle ikke-producerede aktiver. Immaterielle ikke-finansielle ikke-
producerede aktiver opstår, når størrelser patenteres, eller når der indgås omsættelige 
kontrakter. Også når virksomheder sælges til priser, der ligger over deres nettoformue 
(se 7.05), er forskellen mellem køberpris og nettoformue aktivet "købt goodwill". 
Goodwill, som ikke er tilvejebragt gennem salg/køb, betragtes ikke som et økonomisk 
aktiv. 
Økonomisk opståen af producerede aktiver (K.4) 
6.18. Økonomisk opståen af producerede aktiver (K.4) foreligger ved varer, der ikke allerede er 
registreret på statuskontiene. Det er erkendelsen af en signifikant eller særlig værdi, der 
betragtes som en økonomisk opståen, der skal registreres under andre mængdeændringer. 
Økonomisk opståen af producerede aktiver omfatter: 
a) værdigenstande, såsom ædelstene og andre kunstgenstande, når den høje værdi eller den 
kunstneriske betydning af en genstand, der ikke allerede er registreret på statuskontiene, 
første gang erkendes. 
b) historiske monumenter, når den særlige, arkæologiske, historiske, eller kulturelle 
betydning af et monument, der ikke allerede er registreret på statuskontiene, første gang 
erkendes. 
Naturlig vækst af ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer (K.5) 
6.19. Naturlig vækst af ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer (K.5) er ikke underlagt en 
institutionel enheds direkte kontrol, ansvar og forvaltning og er således ikke produktion. 
Tilvæksten i disse økonomiske aktiver, såsom den eksisterende bestand af træer i naturen 
eller fiskebestanden i flodmundinger, skal derfor betragtes som en økonomiske opståen. 
6.20. Naturlig vækst skal registreres som en tilgang (K.5); udnyttelsen af disse ressourcer skal 
registreres som en økonomisk forsvinden (K.61). I praksis kan naturlig vækst kun 
registreres netto, fordi de fysiske målinger, som formodentlig vil være det eneste grundlag 
for at kunne registrere den, faktisk er nettomålinger. 
- 197 
Økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver (K.6) 
6.21. Økonomisk forsvinden af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver (K.6) omfatter: 
a) udnyttelse af naturgivne økonomiske aktiver (K.61), som omfatter reduktion af 
forekomsten af aktiver i undergrunden og udtømmelse af ikke-avlede/dyrkede 
biologiske ressourcer, som hører til aktiverne (se 6.19). 
b) anden økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver (K.62): 
andre reduktioner i mængden af udnyttelige ressourcer i undergrunden 
(omvurdering af udnytteligheden som følge af den tekniske udvikling eller 
udviklingen i relative priser), 
kvalitativ ændring i ikke-producerede aktiver som følge af ændringer i den 
økonomiske anvendelse, 
forringelse af ikke-producerede aktiver som følge af økonomisk aktivitet. Hertil 
regnes forringelse af jord, vandressourcer og i princippet også af andre naturgivne 
aktiver, 
afskrivning af købt goodwill, ophævelse af omsættelige kontrakter og udløb af 
patentbeskyttelse. 
Tab ved katastrofer (K.7) 
6.22. Tab ved katastrofer (K.7) registreret som andre mængdeændringer i aktiver er resultatet af 
store erkendelige enkelthændelser, som kan ødelægge aktiver inden for samtlige 
økonomiske (ikke-finansielle eller finansielle) kategorier. 
6.23. Til sådanne hændelser regnes større jordskælv, vulkanudbrud, flodbølger, usædvanligt 
voldsomme orkaner, tørke og andre naturkatastrofer; krigshandlinger, oprør og andre 
politiske hændelser; teknologiske ulykker såsom større giftudslip eller emisson af 
radioaktive partikler i luften. 
Herunder hører især: 
a) forringelse af kvaliteten af jord som følge af usædvanligt kraftige oversvømmelser eller 
stormskader; 
b) ødelæggelse af avlede/dyrkede aktiver som følge af tørke eller udbrud af sygdomme; 
c) ødelæggelse af bygninger, udstyr eller værdigenstande i forbindelse med skovbrande 
eller jordskælv; 
d) utilsigtet ødelæggelse af sedler og mønt eller ihændehaverpapirer som følge af 
naturkatastrofer eller politiske hændelser. 
- 198-
Ikke-ko m pen se ret beslaglæggelse (K.8) 
6.24. Ikke-kompenseret beslaglæggelse (K.8) optræder, når staten eller andre institutionelle 
enheder af årsager, som ikke har noget at gøre med betaling af skatter, bøder eller lignende 
afgifter, overtager aktiver tilhørende andre institutionelle enheder, herunder ikke-
hjemmehørende enheder, uden at disse opnår fuld dækning. Den ikke-kompenserede andel 
af sådanne ensidige beslaglæggelser er ikke en kapitaloverførsel, der registreres på 
kapitalkontoen. 
Andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver i.a.n. (K.9) 
6.25. Under andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver (K.9) registreres virkningerne af 
uforudselige hændelser på de økonomiske fordele, der er forbundet med aktiver. 
Hertil hører: 
a) uforudselig forældelse. Realkapitalforbrug omfatter ikke uforudselig forældelse af faste 
aktiver, og det beløb, der opføres for den normalt forventede forældelse af disse, kan 
være for lavt i forhold til den faktiske forældelse. Der skal derfor foretages posteringer 
for nedgang i værdien af de faste aktiver som følge af indførelsen af forbedret teknologi. 
b) forskelle mellem henlæggelser inkluderet i realkapitalforbruget til dækning af 
normale skadestilfælde og faktiske tab. Realkapitalforbruget dækker ikke uforudsete 
skadestilfælde, og det beløb, der opføres til dækning af de normalt forventelige 
skadestilfælde, kan være mindre end (eller overstige) de faktisk opståede skader. Der 
skal derfor foretages justeringer for uforudset nedgang (eller stigning) i værdien af de 
faste aktiver, som skyldes sådanne begivenheder. 
c) forringelse af faste aktiver, som der ikke er taget hensyn til i realkapitalforbruget: 
nedgang i værdien af faste aktiver, f.eks. på grund af de uforudsete virkninger af 
syreholdig luft og sur regn på bygningsfacader eller køretøjers karrosserier. 
d) opgivelse af produktionsanlæg før færdiggørelse eller før de tages i brug økonomisk. 
e) ekstraordinære tab i lagerbeholdninger (f.eks. på grund af brandskade, røveri, 
insektangreb i kornlagre). 
f) statistiske afvigelser vedrørende ikke-finansielle aktiver mellem ultimostatuskontoen og 
den tilsvarende primostatuskonto. 
Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver i.a.n. (K.10) 
6.26. Ændringer i finansielle aktiver og passiver, som ikke skyldes finansielle transaktioner 
registreret på den finansielle konto, som ikke kan tilskrives kapitalgevinster og -tab 
registreret på omvurderingskontoen, som ikke er ændringer i klassifikationer og struktur, 
og som ikke skyldes tab ved katastrofer og ikke-kompenseret beslaglæggelse, skal 
registreres her. 
-199-
6.27. Kategori K. 10 omfatter: 
a) tildelinger og inddragelser af (SDR) (AF. 12) (se 5.33-5.35): for SDR eksisterer der 
end ikke et fiktivt passiv. Derfor behandles den mekanisme, gennem hvilken SDR 
skabes (omtales som tildelinger af SDR) og ophæves (inddragelser af SDR), ikke som 
en mekanisme, der giver anledning til transaktioner, men snarere til posteringer på 
kontoen for andre mængdemæssige ændringer i status. Tildelinger af SDR forøger de 
monetære myndigheders finansielle aktiver, inddragelser af SDR formindsker deres 
finansielle aktiver; 
b) andre mængdeændringer i relation til ydelsesbaserede pensionsordninger: 
ydelsesbaserede pensionsordninger er pensionsordninger, hvori størrelsen af 
pensionsydelserne til de deltagende ansatte er garanteret. Ydelserne beregnes efter en 
bestemt formel baseret på deltagernes anciennitet og løn og afhænger ikke helt af 
aktiverne i fonden. For ydelsesbaserede pensionsordningers vedkommende viser en 
postering på kontoen for andre mængdemæssige ændringer i status den aktuarmæssigt 
fastsatte gæld, som er resultatet af ændringer i ydelsernes struktur, som skal holdes 
adskilt fra ændringer i pensionsmodtagergruppens alders- og anciennitetsmæssige 
sammensætning. Eksempler på ændringer i ydelsesstrukturen er ændringer i formlen, 
nedsættelse af pensionsalderen eller finansiering af en årlig forhøjelse (som regel 
defineret som en fast årlig procentsats) af de fremtidige pensioner eller i alle pensioner 
under udbetaling; 
c) ekstraordinære tab af sedler og mønt eller ihændehaverpapirer som følge af f.eks. 
brandskade eller tyveri; 
d) kreditorers fuldstændige eller delvise af skrivning af uerholdelige fordringer, kreditors 
ensidige erkendelse af, at et finansielt aktiv ikke længere kan erholdes som følge af fallit 
eller andre faktorer, og kreditors heraf følgende fjernelse af det finansielle aktiv fra sin 
statuskonto skal registreres her, hvilket også gælder fjernelsen af debitors modsvarende 
gæld. Men hvis den institutionelle debitorenhed kontrolleres af kreditor, registreres 
kreditors fuldstændige eller delvise afskrivning af de uerholdelige fordringer, som ikke 
skyldes debitors fallit, på akkumulationskontiene; 
e) statistiske afvigelser vedrørende finansielle aktiver og passiver mellem 
ultimostatuskontoen og den tilsvarende primostatuskonto. 
6.28. Kategori K. 10 omfatter ikke: 
- annullering af gæld ved gensidig aftale mellem debitor og kreditor (gældsannullering 
eller gældseftergivelse): den behandles som en transaktion mellem kreditor og debitor, 
og den modsvarende transaktion er en ophævelse af det finansielle aktiv og det 
modsvarende passiv på den finansielle konto (se 5.15). 
- gældsfragåelse: kreditors ensidige annullering af en gæld registreres ikke i ENS. 
200 
Ændringer i klassificeringer og struktur (K.12). 
6.29. Ændringer i klassificeringer og struktur (K.12) omfatter ændringer i de institutionelle 
enheders sektormæssige klassificering og struktur (K. 12.1) og ændringer i klassificering af 
aktiver og passiver (K. 12.2). 
Ændringer i sektormæssig klassificering og struktur (K.12.1) 
6.30. Omklassificering af en institutionel enhed fra en sektor til en anden, betyder, at hele dens 
statuskonto overføres, f.eks. bliver en institutionel enhed, der er klassificeret i sektoren 
husholdninger, til et kvasi-selskab, som så igen skal omklassificeres til sektoren selskaber. 
Ændringer i strukturen af institutionelle enheder omfatter opståen og forsvinden af visse 
finansielle aktiver og passiver, som skyldes omstrukturering af selskaber. Når et selskab 
forsvinder som uafhængig juridisk enhed, fordi det overtages af et eller flere selskaber, 
forsvinder alle aktiver/passiver, herunder aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser og 
andre ejerandelsbeviser, der eksisterede mellem det overtagne selskab og dem, der overtog 
det, fra systemet. Køb af aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser og andre 
ejerandelsbeviser i et selskab som en del af en fusion skal registreres som en finansiel 
transaktion mellem det købende selskab og den tidligere ejer. Udskiftning af eksisterende 
aktier med aktier i det overtagne eller nye selskab skal registreres som indløsninger af 
aktier ledsaget af udstedelse af nye aktier. Finansielle aktiver/passiver, som eksisterede 
mellem det overtagne selskab og tredjemand, forbliver uændrede og overgår til det 
overtagende selskab (selskaber). 
På tilsvarende måde, når et selskab juridisk spaltes i to eller flere institutionelle enheder, 
registreres nye finansielle aktiver og passiver (opståen af finansielle aktiver) i denne 
kategori (K.12.1). 
Ændringer i klassificering af aktiver og passiver (K.12.2) 
6.31. Kategori K. 12.2 omfatter monetarisering/demonetarisering af guld (K. 12.21) og ændringer 
i klassificering af aktiver eller passiver, undtagen monetarisering/demonetarisering af guld 
(K. 12.22). 
6.32. Monetarisering/demonetarisering af guld (K. 12.21) registreres på de monetære 
myndigheders konto for andre mængdemæssige ændringer i status (se 5.27). 
Monetarisering af guld optræder, når de monetære myndigheder omklassificerer guld fra 
beholdning af værdigenstande til de monetære myndigheders reserveaktiver. Kontoen for 
andre mængdemæssige ændringer i status registrerer så en nedgang i deres beholdning af 
værdigenstande og en stigning i deres beholdning af monetært guld. 
Køb af monetært guld direkte fra andre monetære myndigheder klassificeres som 
transaktioner i monetært guld (Fil). Alle andre former for køb, herunder køb fra 
kreditformidlere eller via et organiseret guldmarked, skal registreres som køb af 
værdigenstande med efterfølgende ændring i klassificering. 
-201 
Demonetarisering af guld optræder, når de monetære myndigheder overfører guld fra 
reserveaktiver til værdigenstande. De monetære myndigheders beholdning af monetært 
guld bliver så mindre, og beholdningen af værdigenstande stiger. Salg af monetært guld 
direkte til andre monetære myndigheder klassificeres som en finansiel transaktion med 
monetært guld (F.ll). Alle andre former for salg, herunder salg til kreditformidlere eller 
via et organiseret guldmarked, skal registreres som salg af værdigenstande med 
forudgående ændring i klassificering. 
6.33. Ændringer i klassificering af aktiver eller passiver, bortset fra 
monetarisering/demonetarisering af guld (K. 12.22): eksempelvis kan nævnes ændringer i 
anvendelsen af jorden eller ombygninger af boliger til erhvervsmæssig brug eller omvendt. 
Når der er tale om jord, skal begge posteringer - en negativ postering for den gamle 
kategori, en positiv for den nye kategorei - foretages med samme værdi i kategori K. 12.22. 
Ændringen i jordværdi, der er resultatet af denne ændring i anvendelse, registreres under 
økonomisk opståen (se 6.17.c) eller forsvinden af ikke-producerede aktiver (se 6.21.b) og 
betragtes som en mængdeændring. 
K. 12.22 omfatter ikke konvertering af obligationer til aktier. En sådan konvertering 
registreres som to finansielle transaktioner (se 5.62.1). 
6.34. Posteringer af andre mængdeændringer (K.3-K. 10 og K. 12) registreres på sektorernes, den 
samlede økonomis og udlandets konti for andre mængdemæssige ændringer i status. 
Nominelle kapitalgevinster og -tab (K.11) 
6.35. Nominelle kapitalgevinster3 er den kategori af andre ændringer i værdien af aktiver, 
passiver og derfor nettoformue, som afspejler ændringerne i niveauet for og strukturen af 
deres priser. Nominelle kapitalgevinster underopdeles i neutrale kapitalgevinster og reale 
kapitalgevinster. 
6.36. Definition: Ved den nominelle kapitalgevinst (K.l 1) på en given mængde af et aktiv 
forstås ændringen i værdi for ejeren af dette aktiv som resultat af en 
ændring i dets pris. Ved den nominelle kapitalgevinst på et passiv forstås 
ændringen i værdien af dette passiv som resultat af en ændring i dets pris, 
men med modsat fortegn. 
6.37. En positiv kapitalgevinst skyldes en stigning i værdien af et givet aktiv eller et fald i 
værdien af et givet passiv. En negativ kapitalgevinst - dvs. et kapitaltab - skyldes et fald i 
værdien af et givet aktiv eller en stigning i værdien af et givet passiv. 
Begrebet "kapitalgevinster" omfatter både kapitalgcvinster og -tab således at forsti, at sådanne kapitalgevinster både kan være positive og 
negative. På samme måde kan begrebet "aktiv" anvendes til at betegne både aktiver og passiver. 
202-
6.38. De nominelle kapitalgevinster, der registreres på omvurderingskontoen, er dem, der 
påløber aktiver eller passiver, uanset om de er blevet realiseret eller ej. En kapitalgevinst 
siges at være realiseret, når det pågældende aktiv sælges, indløses, anvendes eller på anden 
måde afhændes, eller gælden tilbagebetales. En ikke-realiseret gevinst er derfor en gevinst, 
der påløber et aktiv, som stadig ejes, eller et passiv, som stadig er udestående ved 
slutningen af regnskabsperioden. Ved en realiseret gevinst forstås som regel den gevinst, 
der er realiseret over hele den periode, i hvilken aktivet ejes eller passivet er udestående, 
uanset om denne periode falder sammen med regnskabsperioden eller ej. Da 
kapitalgevinster imidlertid registreres efter periodiseringsprincippet i ENS, forekommer 
sondringen mellem realiserede og ikke-realiserede gevinster, som kan være nyttig i visse 
sammenhænge, ikke i klassifikationerne og kontiene. 
6.39. Kapitalgevinster omfatter gevinster på alle former for aktiver: ikke-finansielle producerede 
og ikke-producerede aktiver, samt finansielle aktiver. Omfattet er således også 
kapitalgevinster på lagerbeholdninger af alle typer varer, som producenterne ligger inde 
med, herunder produkter under fremtilling. 
6.40. Der kan påløbe nominelle kapitalgevinster på aktiver, der ejes i en hvilken som helst 
periode inden for regnskabsperioden, og ikke kun på aktiver, der optræder på 
primostatuskontoen og/eller ultimostatuskontoen. Den nominelle kapitalgevinst, der 
tilfalder ejeren af et bestemt aktiv, eller en given mængde af en speciel type aktiv, mellem 
to tidspunkter, defineres som: 
den løbende værdi af dette aktiv på det senere tidspunkt 
minus 
den løbende værdi af dette aktiv på det tidligere tidspunkt 
idet det antages, at aktivet selv ikke ændrer sig i mellemtiden, hverken kvalitativt eller 
kvantitativt. Den nominelle kapitalgevinst G, som påløber en given mængde q af et eller 
andet aktiv mellem tidspunkterne o og t, kan udtrykkes som følger: 
G = (pt-Po)*q 
hvor p0 og pt er priserne på aktivet på hhv. tidspunkt o og tidspunkt t. For finansielle 
aktiver og passiver med faste løbende værdier, for hvilke både p0 og pt pr. definition er lig 
med 1, er den nominelle kapitalgevinst altid nul. 
6.41. Med henblik på at beregne den nominelle kapitalgevinst skal anskaffelser og afhændelser af 
aktiver værdiansættes på samme måde som på kapitalkontoen og den finansielle konto, og 
beholdningen af aktiver skal værdiansættes på samme måde som i statuskontiene. Er der 
tale om faste aktiver, er værdien af en anskaffelse det beløb, som køber betaler til 
producent, eller sælger, plus de tilhørende omkostninger ved overdragelse af 
ejendomsretten, som køber pådrager sig. Værdien af en afhændelse at et eksisterende fast 
aktiv er det beløb, som sælger modtager fra køber, minus de omkostninger ved 
overdragelse af ejendomsretten, som sælger pådrager sig. 
- 203 -
Fire forskellige situationer kan give anledning til nominelle kapitalgevinster: 
ri)et aktiv, som ejes i hele regnskabsperioden: den nominelle kapitalgevinst, der påløber i 
løbet af regnskabsperioden, er lig med ultimostatuskontoværdien minus 
primostatuskontoværdien. Disse værdier er de anslåede værdier af aktiverne, hvis 
de skulle anskaffes på de tidspunkter, hvor statuskontiene udarbejdes. Den 
nominelle kapitalgevinst er ikke-realiseret. 
(2) et aktiv, som ejes ved begyndelsen af perioden, og som sælges i løbet af perioden: den 
nominelle kapitalgevinst, der påløber, er lig med den faktiske eller anslåede 
afhændelsesværdi minus primostatuskontoværdien. Den nominelle kapitalgevinst 
er realiseret. 
(3)et aktiv, som er anskaffet i løbet af perioden, og som stadig ejes ved slutningen af 
, perioden: den nominelle kapitalgevinst, der påløber, er lig med 
ultimostatuskontoværdien minus den faktiske, eller anslåede, anskaffelsesværdi af 
aktivet. Den nominelle kapitalgevinst er ikke-realiseret. 
(4) et aktiv, som anskaffes og afhændes i løbet af regnskabsperioden: den nominelle 
kapitalgevinst, der påløber, er lig med den faktiske, eller anslåede, 
afhændelsesværdi minus den faktiske, eller anslåede, anskaffelsesværdi. Den 
nominelle kapitalgevinst er realiseret. 
6.42. De nominelle kapitalgevinster er dem, der påløber aktiver og passiver, hvad enten de 
realiseres eller ej. De registreres på sektorernes, den samlede økonomis og udlandets 
omvurderingskonto. 
Neutrale kapitalgevinster/-tab (K.l 1.1) 
6.43. Definition: Ved neutral kapitalgevinst (K.l 1.1) på et aktiv forstås værdien af den 
kapitalgevinst, som ville påløbe, hvis prisen på aktivet ændredes i løbet af 
tiden i samme forhold som det generelle prisniveau. 
Neutrale kapitalgevinster identificeres for at gøre det lettere at aflede reale 
kapitalgevinster, som omfordeler real købekraft mellem sektorerne. 
6.44. Kaldes det generelle prisindeks for r, kan den neutrale kapitalgevinst NG på en given 
mængde q af et aktiv mellem tidspunkterne o og t udtrykkes som følger: 
NG = p0«q(rAo-l) 
hvor p0 • q er den løbende værdi af aktivet på tidspunkt o og vjx0 er faktoren for ændringen 
i det generelle prisindeks mellem tidspunkterne o og t. Størrelsen r/r0 anvendes på alle 
aktiver og passiver. 
6.45. Der findes ikke noget ideelt generelt prisindeks til beregning af neutrale kapitalgevinster. 
Pr. konvention er det generelle prisindeks, der skal anvendes til beregning af neutrale 
kapitalgevinster, prisindekset for endelig anvendelse ekskl. lagerændringer. 
-204-
6.46. Neutrale kapitalgevinster registreres på kontoen for neutrale kapitalgevinster/-tab, som er 
en underkonto under sektorernes, den samlede økonomis og udlandets 
omvurderingskonto. 
Reale kapitalgevinster/-tab (K. 11.2) 
6.47. Definition: Ved real kapitalgevinst (K. 11.2) på et aktiv forstås forskellen mellem den 
nominelle og den neutrale kapitalgevinst på dette aktiv. 
Real kapitalgevinst RG på en given mængde q af et aktiv mellem tidspunkterne o og t kan 
udtrykkes således: 
RG = G-NG eller 
RG = (Pt/p0 - r/O • p0 • q. 
Værdierne af de reale kapitalgevinster på aktiver afhænger således af udviklingen i deres 
priser over den pågældende periode i forhold til den gennemsnitlige udvikling i andre priser 
målt med det generelle prisindeks. 
6.48. Reale kapitalgevinster registreres på kontoen for reale kapitalgevinster/-tab, som er en 
underkonto under sektorernes, den samlede økonomis og udlandets omvurderingskonto. 
Kapital gevinster efter typen af finansielt aktiv 
Sedler og mønt samt indskud (AF.2) 
6.49. De løbende værdier af sedler og mønt samt indskud i national valuta forbliver konstante i 
tidens løb. "Prisen" på et sådant aktiv er altid lig med 1, mens mængden bestemmes ved 
antallet af enheder af den valuta, de er udstedt i. De nominelle kapitalgevinster på sådanne 
aktiver er altid lig 0. Derfor forklares forskellen mellem værdierne af begyndelses- og 
slutbeholdningen af sådanne aktiver, med undtagelse af andre mængdeændringer i 
aktiverne, alene ved værdierne af transaktionerne i aktiverne. Dette er et af de tilfælde, 
hvor det normalt er muligt at trække sidstnævnte fra statuskontitallene. 
6.50. Til at beregne neutrale og reale kapitalgevinster på aktiver med fast løbende værdi er det 
dog nødvendigt at råde over data vedrørende tidspunkterne for og værdierne af 
transaktionerne samt primostatuskonto- og ultimostatuskontoværdierne. Hvis f.eks. et lån 
optages og tilbagebetales inden for regnskabsperioden, mens det generelle prisniveau 
stiger, er den neutrale gevinst på lånet positiv og den reale gevinst negativ set fra kreditors 
synspunkt, og beløbet afhænger af lånets løbetid og af inflationsraten. Det er umuligt at 
registrere sådanne reale tab uden oplysninger om værdien af de lån, der er optaget og 
tilbagebetalt i løbet af regnskabsperioden, og de tidspunkter, på hvilke de er optaget og 
tilbagebetalt. Generelt kan man gå ud fra, at hvis den samlede absolutte værdi af de 
positive og negative transaktioner er stor i forhold til primostatuskonto- og 
ultimostatuskontoværdierne, så vil de omtrentlige overslag over de neutrale og reale 
kapitalgevinster på finansielle aktiver og passiver med faste løbende værdier afledt af 
statuskontodataene alene ikke være særlig tilfredsstillende. Selv bruttoregistrering af 
værdierne af de finansielle transaktioner - dvs. særskilt registrering af optagne og 
tilbagebetalte lån i stedet for den samlede værdi af lån minus tilbagebetalinger - vil ikke 
altid være tilstrækkelig uden oplysninger om den tidsmæssige afvikling af lånene. 
205 
Lån (AF.4) og andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (AF.7) 
6.51. For lån og andre forfaldne ikke-betalte mellemværender, som ikke handles, gælder det 
samme som for sedler og mønt samt indskud. Men hvis et eksisterende lån eller en 
eksisterende handelskredit sælges til en anden institutionel enhed, skal forskellen mellem 
indfrielseskursen og transaktionsprisen registreres på sælgerens og køberens 
omvurderingskonto på transaktionstidspunktet. 
Værdipapirer undtagen aktier (AF.3) 
6.52. Udstedes obligationer under pari, herunder obligationer noteret til kurs langt under pari 
samt nulrenteobligationer, er det forskellen mellem deres emissionskurs og deres pålydende 
værdi eller indfrielseskurs, når de forfalder, der bestemmer de renter, som emittenten skal 
betale i obligationens løbetid. Disse renter registreres som formueindkomst, som 
obligationsudstederen skal betale, og som obligationsindehaveren modtager i tilgift til 
eventuelle kuponrenter, som udstederen faktisk har betalt med bestemte intervaller i 
obligationens løbetid. De påløbne renter registreres på den finansielle konto som værende 
samtidig reinvesteret i obligationen af obligationsindehaveren4. De registreres derfor på den 
finansielle konto som anskaffelse af et aktiv, som lægges til det bestående aktiv (se 5.17). 
Således afspejler den gradvise forøgelse af markedskursen på en obligation, som skyldes 
akkumuleringen af påløbne reinvesterede renter, en vækst i den udestående hovedstol -
dvs. i størrelsen af aktivet. Det er i det væsentlige en mængdeforøgelse og ikke en 
prisforøgelse. Det skaber ikke nogen kapitalgevinst for obligationsindehaveren eller noget 
kapitaltab for obligationsudstederen. Situationen kan sammenlignes med situationen for en 
vare, f.eks. vin, der modner under lagringen. Enhver forøgelse af prisen på vinen, som 
skyldes en forbedring af dens kvalitet, afspejler en forøgelse af mængden og ikke prisen. 
Obligationer ændrer kvalitet med tiden, efterhånden som de nærmer sig forfaldstidspunktet, 
og det er vigtigt at erkende, at en forøgelse af deres værdi som følge af akkumuleringen af 
påløbne renter ikke er prisændringer og ikke skaber kapitalgevinster. 
6.53. Kurserne på fast forrentede obligationer ændrer sig imidlertid også, når markedsrenten 
ændrer sig, og de ændrer sig i omvendt forhold til renten. Virkningen af en given 
renteændring på kursen på en enkelt obligation er lavere, jo tættere obligationen er på 
forfaldsdatoen. Ændringer i obligationskurserne, som skyldes ændringer i markedsrenten, 
udgør prisændringer og ikke mængdeændringer. De skaber derfor nominelle 
kapitalgevinster eller -tab både for obligationsudstederne og -indehaverne. En rentestigning 
skaber en nominel kapitalgevinst for obligationsudstederen og et tilsvarende nominelt 
kapitaltab for obligationsindehaveren og omvendt, hvis der er tale om rentefald. 
Nominelle kapitalgevinster eller -tab kan påløbe kortfristede værdipapirer på samme måde 
som for obligationer. Da kortfristede værdipapirer har langt kortere løbetid, er de 
kapitalgevinster, der opstår ved renteændringer, generelt meget mindre end ved 
obligationer med samme pålydende værdi. 
I ENS anbefales denne fremgangsmåde, men der tillades dog også registrering af disse renter under andre forfaldne ikke-betalte 
mellemværender (AF.7), hvis dette måtte være nodvendigt af hensyn til national sædvane (se 5.127). 
206 
6.54. Konvertering af obligationer til aktier registreres som to finansielle transaktioner (se 
5.62.1). Konverteringen vil som regel ske til en pris under aktiernes markedskurs, og de 
heraf følgende kapitalgevinster registreres som en prisændring under aktier, anparter og 
andre ejerandelsbeviser på omvurderingskontoen (se 5.135). 
6.55. Værdien af finansielle derivativer (AF.34) kan ændre sig som følge af ændringer i værdien 
af det tilgrundliggende instrument, ændringer i det tilgrundliggende instruments volatilitet, 
eller efterhånden som kontraktopfyldelses- eller forfaldstidspunktet nærmer sig. Alle 
sådanne ændringer i værdi skal betragtes som prisændringer og skal registreres under K. 11. 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser (AF.5) 
6.56. Friaktier (se 5.93) forøger antallet af aktier og den nominelle værdi af aktiemassen, men 
ændrer teoretisk set ikke markedsværdien af den samlede mængde aktier. Pr. konvention 
figurerer de derfor ikke nogen steder i regnskabet. Disse aktieudstedelser skal imidlertid 
forbedre aktiernes likviditet på markedet, og da aktiernes samlede markedsværdi herved 
kan stige, skal sådanne eventuelle ændringer registreres som en omvurderingseffekt. 
Forsikringstekniske reserver (AF.6) 
6.57. Ændringer i husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassereserver 
(AF.61), som opstår mellem begyndelsen og slutningen af regnskabsperioden, og som 
skyldes nominelle kapitalgevinster eller -tab i forbindelse med forsikringsselskabers og 
pensionskassers investerede reserver, registreres på omvurderingskontoen, og det samme 
gælder for. ændringer i præmie- og erstatningsreserver (AF.62) i forbindelse med 
kapitalgevinster eller -tab. 
Finansielle aktiver udstedt i udenlandsk valuta. 
6.58. Værdien af finansielle aktiver i udenlandsk valuta måles ved deres løbende markedsværdi i 
udenlandsk valuta konverteret til den nationale valuta, efter den gældende vekselkurs. Der 
kan således forekomme nominelle kapitalgevinster, både når prisen på aktivet i lokal valuta 
ændrer sig, og når vekselkursen ændrer sig. Den samlede værdi af de nominelle 
kapitalgevinster, der optjenes i løbet af regnskabsperioden, kan beregnes på den sædvanlige 
måde ved at trække værdien af transaktionerne fra forskellen mellem værdien på 
primostatuskontoen og værdien på ultimostatuskontoen. I dette øjemed skal transaktioner i 
de finansielle aktiver i udenlandsk valuta konverteres til national valuta, og her anvendes de 
vekselkurser, der er gældende på det tidspunkt, hvor transaktionen sker, mens 
primostatuskonto- og ultimostatuskontoværdierne skal konverteres ved hjælp af de 
vekselkurser, der er gældende på de tidspunkter, statuskontiene refererer til. Dette betyder, 
at den samlede værdi af transaktionerne - anskaffelser minus afhændelser - udtrykt i den 
udenlandske valuta faktisk konverteres ved hjælp af en vægtet gennemsnitsvekselkurs, 
hvori vægtene gives værdierne af de på de forskellige tidspunkter udførte transaktioner. 
207-
KAPITEL VII 
BALANCER 
<Lo§- 209 
7.01 Definition: En balance er en opgørelse, udarbejdet på et bestemt tidspunkt, over 
værdien af ejede aktiver og indgåede forpligtelser (passiver). 
Saldoposten kaldes nettoformue (B.90). 
Beholdningen af aktiver og passiver, der er registreret i balancen, er 
værdiansat til de på datoen for afslutning af balancen (balancedagen) 
gældende markedspriser. 
7.02 Der udarbejdes en balance for sektorer, den samlede økonomi og udlandet. 
For sektorernes vedkommende viser balancen værdien af samtlige aktiver - producerede, 
ikke-producerede og finansielle - og passiver samt den pågældende sektors nettoformue. 
For den samlede økonomis vedkommende giver balancen som saldopost det, der ofte 
betegnes som nationalformuen, nemlig summen af ikke-finansielle aktiver og finansielle 
aktiver, netto, over for udlandet. 
Balancen for udlandet, som kaldes konto for aktiver og passiver over for udlandet, består 
udelukkende af finansielle aktiver og passiver. 
7.03 Selskaber har ud over værdien af udstedte aktier og andre ejerandelsbeviser en 
nettoformue. For kvasiselskaber er nettoformuen lig med nul, fordi værdien af 
egenkapitalen antages at svare til aktiver minus passiver. Derfor er nettoformuen for 
residente foretagender, hvori udlandet har foretaget en direkte investering, som er filialer 
af udenlandske selskaber, og som følgelig behandles som kvasiselskaber, lig med nul. 
7.04 Forskellen mellem finansielle aktiver i alt og passiver i alt kaldes finansielle aktiver, netto, 
(se 7.67). 
7.05 For sektoren ikke-finansielle selskaber og sektoren finansielle selskabers vedkommende 
giver beregningen af egenkapitalen en i analytisk øjemed betydningsfuld indikator. 
Egenkapitalen er lig med summen af nettoformue (B.90) og udstedte aktier og andre 
ejerandelsbeviser (AF.5). 
7.06 Statuskontoen afslutter kontosystemet, idet den viser det endelige resultat af 
posteringerne på produktionskontoen, indkomstfordelings- og 
indkomstanvendelseskontiene samt akkumuleringskontoen (se kapitel VIII: Kontosystem 
og saldoposter). 
7.07 En balance er en opgørelse over værdien af aktiver og passiver på et bestemt tidspunkt. 
Den skal udarbejdes ved begyndelsen af regnskabsperioden (dvs. ved slutningen af den 
foregående periode) og ved dennes slutning. 
7.08 Ved hjælp af en grundlæggende regnskabsmæssig bogholderiligning knyttes 
åbningsbalancen sammen med afslutningsbalancen: 
1) værdien af beholdningen af en specifik type aktiver i åbningsbalancen. 
plus 
210-
2) transaktioner: den samlede værdi af de erhvervede aktiver minus den samlede 
værdi af de afviklede aktiver ved transaktioner, der finder sted i 
regnskabsperioden: transaktioner i ikke-finansielle aktiver registreres på 
kapitalkontoen, og transaktioner i finansielle aktiver på finansieringskontoen. 
minus 
3) realkapitalforbrug 
plus 
4) andre mængdeændringer: værdien af andre positive og negative ændringer i 
mængden af aktiver (f.eks. som et resultat af opdagelsen af et aktiv i under­
grunden eller ødelæggelsen af et aktiv på grund af krig eller naturkatastrofer). 
Disse ændringer registreres under kontoen for andre mængdeændringer i aktiver. 
plus 
5) prisændringer: værdien af de positive og negative nominelle kapitalgevinster i 
løbet af perioden, der skyldes en ændring i prisen for aktivet: disse ændringer 
registreres i omvurderingskontoen. 
er lig med 
6) værdien af beholdningen af aktiver i afslutningsbalancen. 
Den regnskabsmæssige forbindelse mellem åbningsbalancen og afslutningsbalancen via 
transaktioner og andre ændringer i aktiver (andre mængdeændringer og kapitalgevinster) 
er fremstillet skematisk i bilag 2. 
Typer af aktiver 
7.09 De aktiver, der registreres i balancen, er økonomiske aktiver. 
7.10 Definition: Økonomiske aktiver er enheder, der fungerer som værdireserve, hvortil 
ejendomsretten håndhæves af institutionelle enheder, individuelt eller 
kollektivt, og som sikrer et økonomisk udbytte for indehaverne ved, at 
de besidder dem, eller ved, at andre anvender dem i en bestemt periode. 
7.11 Det økonomiske udbytte består af primærindkomst (overskud af produktion ved egen 
anvendelse af aktiverne, og formueindkomst ved at lade andre anvende dem), der er 
indtjent ved anvendelsen af aktivet, og af den værdi, herunder evtuelle 
kapitalgevinster/tab, der kan realiseres ved at afhænde eller afvikle aktivet. 
7.12 En oversigt over klassificeringen af de økonomiske aktiver gives i tabellen på side 6-7. En 
mere detaljeret definition af hver enkelt kategori af aktiver gives i bilaget til dette kapitel. 
-211 
Følgende medregnes ikke under aktiver: 
1) menneskelig kapital 
2) naturgivne aktiver, der ikke er økonomiske aktiver (f.eks. luft og flodvand). 
3) eventualaktiver, som ikke er finansielle aktiver (se 7.22). 
7.13 Der skelnes mellem tre kategorier af aktiver: 
1) ikke-finansielle producerede aktiver 
2) ikke-finansielle ikke-producerede aktiver 
3) finansielle aktiver. 
Ikke-finansielle producerede aktiver (AN.l) 
7.14 Definition: Producerede aktiver (AN.l) er ikke-finansielle aktiver, der er opstået 
som et resultat af produktionsprocesser. 
7.15 Klassifikationen af producerede aktiver er udformet således, at der skelnes mellem 
aktiverne ud fra deres rolle i produktionen. De består af faste aktiver , der anvendes 
gentagne gange eller løbende i produktionen i løbet af mere end et år, tager beholdninger, 
der anvendes i produktionen som forbrug i produktionen, sælges eller på anden måde 
afhændes; og værdigenstande. Sidstnævnte anvendes ikke primært til produktion eller 
konsum, men anskaffes og ejes i stedet for primært som værdireserve. 
Ikke-finansielle ikke-producerede aktiver (AN.2) 
7.16 Definition: Ikke-producerede aktiver (AN.2) er økonomiske aktiver, der er opstået 
på anden måde end som resultat af produktionsprocesser. De består af 
de nedenfor beskrevne materielle aktiver og immaterielle aktiver. 
7.17 De ikke-finansielle, ikke-producerede aktiver er klassificeret efter, hvordan de opstår. 
Nogle af disse aktiver optræder i naturen, mens andre, der kan siges at være 
samfundsskabte størrelser, er blevet til ved juridiske eller regnskabsmæssige 
foranstaltninger. 
7.18 Alle materielle ikke-producerede aktiver er naturgivne aktiver. Hvilke naturgivne aktiver, 
der medregnes, afgøres i overensstemmelse med den generelle definition af et økonomisk 
aktiv af, om aktiverne er underkastet effektiv ejendomsret og er i stand til at sikre ejerne 
et økonomisk udbytte under hensyntagen til eksisterende teknologi og viden, de 
økonomiske muligheder, de forhåndenværende ressourcer og de eksisterende relative 
priser. I øvrigt medregnes ikke naturgivne aktiver, til hvilke ejendomsret hverken er 
blevet eller kan etableres, som f.eks. det åbne hav eller den frie luft. 
7.19 Immaterielle ikke-producerede aktiver omfatter patenterede størrelser, omsættelige 
kontrakter, købt goodwill osv. Størrelser, der ikke er godtgjort ved juridiske eller 
regnskabsmæssige foranstaltninger som f.eks. udstedelse af et patent eller overdragelse af 
en økonomisk fordel til tredjemand - medregnes ikke. 
To typer af varige goder anvendt af producenter medregnes ikke i de faste bruttoinvesteringer: små værktøjer og visse 
former for militært udstyr. Derfor findes der ikke nogen modsvarende aktiver: Desuden betragtes transportmidler og andre 
maskiner og udstyr anskaffet af husholdninger som konsum og ikke som faste aktiver. Der er medregnet i balancens 
memorandumpost "varige forbrugsgoder" (se 7.63). 
212 
Finansielle aktiver og passiver (AF.) 
7.20 Definition: Finansielle aktiver (AF.) er økonomiske aktiver, og de omfatter 
betalingsmidler, finansielle fordringer og økonomiske aktiver, som af 
natur ligner finansielle fordringer. 
7.21 Betalingsmidler omfatter monetært guld, særlige trækningsrettigheder, sedler og mønt 
samt transferable indskud. 
Finansielle fordringer giver deres ejere - kreditorerne - ret til at modtage betaling, eller en 
række betalinger, uden nogen form for modydelser, fra andre institutionelle enheder -
debitorerne - som har påtaget sig den modsvarende gældsforpligtelse. 
Eksempler på økonomiske aktiver, som af natur ligner finansielle fordringer, er aktier, 
anparter og andre ejerandelsbeviser og til dels eventualaktiver. Den institutionelle enhed, 
der udsteder et sådant finansielt aktiv, betragtes som havende påtaget sig den 
modsvarende gældsforpligtelse. 
7.22 Betingede aktiver er kontraktlige aftaler imellem institutionelle enheder og mellem disse 
og udlandet, hvori der er opstillet én eller flere betingelser, der skal opfyldes, før en 
finansiel transaktion finder sted, som for eks. garanti for tredjemands betaling, remburser, 
lånerammer, NIF-kontrakter (tilsagn om køb af nyudstedte gældsbeviser) og mange af de 
finansielle derivativer. I ENS er et betinget aktiv kun et finansielt aktiv i de tilfælde, hvor 
den kontraktlige aftale i sig selv har en markedsværdi, fordi den kan handles eller føres i 
modregning på markedet. I modsat fald registreres et betinget aktiv ikke i systemet. 
7.23 I systemet har hvert finansielt aktiv et modsvarende passiv, med undtagelse af de under 
kategorien monetært guld og særlige trækningsrettigheder (AF.l) klassificerede 
finansielle aktiver. 
7.24 Klassificeringen af finansielle aktiver og passiver svarer til klassificeringen af finansielle 
transaktioner. Derfor optræder definitionerne af kategorier, underkategorier og 
underpositioner af finansielle aktiver og passiver samt de supplerende forklaringer kun én 
gang i ENS, nemlig i kapitlet "Finansielle transaktioner". I kapitlet "Balancer" optræder 
definitionerne med tilhørende forklaringer ikke i selve kapitlet, men bilag 1 indeholder en 
oversigt over alle de aktiver og passiver, der er defineret i systemet. 
Forsikringstekniske reserver (AF.6) er ubetinget gæld for forsikringsselskaber og pensionskasser. Men de enkelte forsik­
ringstageres og begunstigedes modsvarende finansielle aktiver er som regel betingede aktiver. 
-213 
KLASSIFIKATION AF AKTIVER 
AN. IKKE-FINANSIELLE AKTIVER (AN. 1 + AN.2.) 
AN.l. Producerede aktiver 
AN. 11 Faste aktiver3 
AN. 111 Materielle faste aktiver 
AN.llll Boliger 
AN. 1112 Andre former for byggeri og anlæg 
AN. 11121 Erhvervsbyggeri 
AN. 11122 Andre anlæg 
AN. 1113 Maskiner og udstyr 
AN. 11131 Transportmidler 
AN. 11132 Andre maskiner og udstyr 
AN. 1114 Avlede/dyrkede aktiver 
AN. 11141 Stambesætninger af avlsdyr, malkedyr, trækdyr osv. 
AN. 11142 Vingårde, frugtplantager og andre træplantager, som giver 
tilbagevendende produkter 
AN. 112 Immaterielle faste aktiver 
AN. 1121 Mineralefterforskning 
AN. 1122 Edb-software 
AN. 1123 Underholdning, originale litterære værker og kunstværker 
AN. 1129 Andre immaterielle faste aktiver 
AN. 12 Lagerbeholdninger 
AN. 121 Materialer 
AN. 122 Produkter under fremstilling 
AN. 1221 Produkter under fremstilling (avlede/ dyrkede aktiver) 
AN. 1222 Andre produkter under fremstilling 
AN. 123 Færdigvarer 
AN. 124 Varer til videresalg 
AN. 13 Værdigenstande 
AN. 131 Ædelmetaller og -stene 
AN. 132 Antikviteter og andre kunstgenstande 
AN. 139 Andre værdigenstande 
AN.2. Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.211 Jord 
AN.2111 Jord under bygninger og anlæg 
AN.2112 Jord under opdyrkning 
AN.2113 Rekreative arealer og tilhørende overfladevand 
AN.2119 Andet jord og tilhørende overfladevand 
AN.212 Aktiver i undergrunden 
AN.2121 Kul-, olie- og naturgasforekomster 
Memorandumpost: AN.m varige forbrugsgoder 
214 
AN.2122 Metalliske mineralforekomster 
AN.2133 Ikke-metalliske mineralforekomster 
AN.213 Ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer 
AN. 214 Vandressourcer 
AN. 22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
AN.221 Patenterede størrelser 
AN.222 Lejekontrakter og andre omsættelige kontrakter 
AN.223 Købt goodwill 
AN.229 Andre immaterielle ikke-producerede aktiver 
AF. FINANSIELLE AKTIVER4 (AF. 1+AF.2+AF.3+AF.4+AF.5+AF.6+ AF.7) 
AF. 1 Monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR) 
AF. 11 Monetært guld 
AF. 12 Særlige trækningsrettigheder (SDR) 
AF.2. Sedler og mønt samt indskud 
AF.21 Sedler og mønt 
AF.22 Transferable indskud 
AF.29 Andre indskud 
AF.3. Værdipapirer undtagen aktier 
AF.33 Værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer 
AF.331 Kortfristede værdipapirer 
AF. 3 3 2 Langfristede værdipapirer 
AF.34 Finansielle derivativer 
AF.4. Lån 
AF.41 Kortfristede lån 
AF.42 Langfristede lån 
AF.5. Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.51 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser, ekskl. andele 
investeringsforeninger 
AF. 511 Børsnoterede aktier 
AF.512 Ikke-børsnoterede aktier 
AF.513 Andre ejerandelsbeviser 
AF.52 Andele i investeringsforeninger 
AF.6. Forsikringstekniske reserver 
AF.61 Husholdningers nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassereserver 
AF.611 Husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver 
AF.612 Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver 
AF.62 Præmie- og erstatningsreserver 
AF.7. Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
AF.71 Handelskreditter og forudbetalinger 
AF.79 Andre 
M emorandumpost AF.m: direkte udenlandske investeringer 
-215 
Værdiansættelse af posteringer i balancen 
Generelle principper for værdiansættelse 
7.25 Den enkelte post i balancen skal værdiansættes, som om den var blevet erhvervet på 
balancedagen, herunder alle tilknyttede omkostninger ved overdragelse af ejendomsret, hvis 
det drejer sig om ikke-finansielle aktiver. Dette indebærer, at aktiver og passiver skal 
værdiansættes ud fra de løbende markedspriser på balancedagen. 
Dette betyder, at aktiver skal værdiansættes på basis af 
1) køberpriser, hvis de er købt 
2) basispriser, hvis de er produceret for egen regning, og på grundlag af basispriserne 
for lignende varer eller på grundlag af summen af omkostningerne, hvis der ikke 
findes en basispris. 
7.26 Ideelt set skulle disse priser kunne observeres på markedet. Er dette ikke tilfældet -hvilket 
kan forekomme, hvis der hverken er foretaget køb eller salg af de pågældende produkter i 
den senere tid - må man forsøge at beregne, hvad priserne på aktiverne ville være, hvis de 
blev anskaffet på markedet på balancedagen. 
7.27 Som alternativ til anvendelse af de priser, der observeres på markedet, eller som beregnes 
på basis af observerede priser eller påløbne omkostninger, kan man ved værdiansættelsen af 
balanceposterne tilnærme sig de løbende priser: 
1) ved at revurdere og akkumulere anskaffelser minus afhændelser, eller 
2) ved hjælp af den nuværende eller tilbagediskonterede værdi af det fremtidige 
udbytte. 
7.28 Som regel foreligger der en markedspris for næsten alle finansielle aktiver, for eksisterende 
ejendomme (bygninger og andre anlæg plus tilhørende jord), eksisterende transportmidler, 
afgrøder og husdyrbestande samt for nyproducerede faste aktiver og lagerbeholdninger. 
7.29 For nogle aktivers vedkommende afskrives revurderede oprindelige anskaffelsespriser over 
aktivets forventede levetid. Værdien af et sådant aktiv på et givet tidspunkt i dets levetid 
findes ved at fratrække den akkumulerede værdi af disse afskrivninger fra den løbende 
anskaffelsespris. De fleste faste aktiver kan registreres i balancerne i løbende køberpriser 
med nedskrivning af det akkumulerede realkapitalforbrug (nedskrevet 
genanskaffelsespris) . 
7.30 Hvis det drejer sig om aktiver, hvor udbyttet enten fremkommer senere (f.eks. skove) eller 
spreder sig over en længere periode (f.eks. aktiver i undergrunden), skal der anvendes en 
diskonteringssats til at udregne nutidsværdien af det forventede fremtidige udbytte. 
Summen af nedskrevne værdier for alle faste aktiver, der stadig er i brug, belegnes nettokapitalmængde. 
Bruttokapitalmængdc omfatter værdierne af det akkumulerede realkapitalforbrug. 
-216 
Snarere end at være baseret på en generel rentesats skal diskonteringssatsen udledes af 
oplysninger baseret på transaktioner inden for den pågældende bestemte type af aktiver -
skove, miner og stenbrud. 
7.31 Værdien af aktiver og passiver lydende på fremmed valuta bør omregnes til den lokale 
valuta til den markedskurs, der er gældende på balancedagen. Denne kurs bør ligge midt 
imellem købs- og salgskontantkurserne ved valutatransaktioner. 
7.32 I forbindelse med visse undersøgelser kan en værdiansættelse i andre løbende værdier end 
markedspriser være nyttig, og disse værdier kan i så fald vises som memorandumposter i 
balancen. Eksempler på en sådan alternativ værdiansættelse er bl.a. den nominelle værdi, 
når der er tale om langfristede obligationer, og den omvurderede indbetalte kapital eller en 
tilsvarende værdi, når der er tale om ejerandelsbeviser i selskaber med aktie- eller 
andelskapital. 
Ikke-Finansielle Aktiver (AN.) 
Producerede aktiver (AN.l) 
Faste aktiver (AN. 11) 
Materielle faste aktiver (AN.l 11) 
7.33 Materielle faste aktiver skal om muligt registreres i markedspriser (eller basispriser ved 
produktion af nye aktiver for egen regning). Hvis det ikke er muligt, registreres de i 
løbende køberpriser nedskrevet med det akkumulerede realkapitalforbrug. Købers 
omkostninger ved overdragelse af ejendomsret i forbindelse med disse passende nedskrevne 
aktiver er medregnet i den værdi, der registreres i balancen. 
Immaterielle faste aktiver (AN.l 12) 
7.34 Mineralefterforskning skal enten værdiansættes på grundlag af de akkumulerede beløb 
betalt for bortliciteret arbejde til andre institutionelle enheder eller på grundlag af de 
omkostninger, der er forbundet med efterforskning for egen regning. Den del af 
omkostningerne ved en afsluttet efterforskning, som endnu ikke er helt afskrevet, skal 
omvurderes til de priser og omkostninger, der er gældende for den løbende periode. 
7.35 Edb-software skal værdiansættes på grundlag af den køberpris, der er betalt på markedet, 
på grundlag af beregnede basispriser, når den er produceret internt, eller på grundlag af 
produktionsomkostninger, når der ikke foreligger sådanne priser. Software, som er 
anskaffet i tidligere år, og som endnu ikke er fuldt ud afskrevet, skal omvurderes til løbende 
priser eller omkostninger (der kan være mindre end den oprindelige pris eller omkostning). 
7.36 Underholdning, originale litterære værker og kunstværker og andre immaterielle faste 
aktiver skal værdiansættes til anskaffelsesprisen, når disse immaterielle aktiver faktisk 
handles på markedet. Det kan være nødvendigt ved immaterielle aktiver, der er produceret 
for egen regning, at værdiansætte disse på grundlag af produktionsomkostningerne, 
passende omvurderet til den løbende periodes gældende priser og nedskrevet. Ellers kan 
det være nødvendigt at anvende estimater over nutidsværdien af de fremtidige indtægter, 
som ejerne af sådanne aktiver forventes at fa. 
-217 
Lagerbeholdninger (AN. 12) 
7.37 Lagerbeholdninger skal værdiansættes i de priser, der er gældende på balancedagen, og 
ikke i de priser, som produkterne blev værdiansat til, da de kom på lager. 
7.38 Lagerbeholdninger af materialer værdiansættes til køberpriser, og lagerbeholdningen af 
færdigvarer og produkter under fremstilling værdiansættes i basispriser. Lagerbeholdninger 
af varer til videresalg uden videre forarbejdning gennem grossister og detailhandlere 
værdiansættes i de priser, der er betalt for dem, eksklusive de transportomkostninger, som 
grossisten eller detailhandleren har måttet betale. For lagerbeholdninger af produkter under 
fremstilling kan værdien af afslutningsbalancen beregnes ved at anvende den brøkdel af de 
samlede produktionsomkostninger ved slutningen af perioden på basisprisen for en lignende 
færdigvare på balancedagen. Hvis basisprisen for færdigvarerne ikke er tilgængelig, kan den 
i stedet beregnes ved hjælp af værdien af produktionsomkostningerne med et tillæg for det 
forventede nettooverskud af produktion eller den blandede indkomst (anslået netto). 
Dyrkning af afgrøder, der kun anvendes én gang (undtagen træ), og avl af slagtekvæg kan 
værdiansættes på basis af priserne for sådanne produkter på markedet. Træer på roden 
værdiansættes ved at tilbagediskontere de fremtidige indtægter ved salg af træet til løbende 
priser efter fratrækning af udgifterne til træets modning, fældning etc. 
Værdigenstande (AN.13) 
7.39 Værdigenstande (kunstværker, antikviteter, smykker, ædelmetaller og -stene, ikke-
monetært guld (se 5.30) og andre metaller) skal værdiansættes i løbende priser. I den 
udstrækning, der findes organiserede markeder for disse aktiver, skal de værdiansættes til 
den faktiske eller beregnede pris, som de ville kunne opnå, hvis de blev købt på markedet 
på balancedagen. Hertil skal lægges alle honorarer eller provisioner til mellemmænd. Ellers 
skal de værdiansættes til omvurderede anskaffelsespriser, da der ingen forringelse finder 
sted. 
Ikke-producerede aktiver (AN.2) 
Materielle, ikke-producerede aktiver (AN.21) 
Jord (AN.211) 
7.40 På kapitalkontoen registreres udgifter til forbedring af jord og omkostninger ved 
overdragelse af ejendomsretten til jord som faste bruttoinvesteringer adskilt fra selve 
jorden. På balancen skal værdien af jorden imidlertid omfatte den fulde værdi, dvs. inkl. 
disse udgifter til jordforbedring. 
Hvis jord ikke kan adskilles fra bygninger og andre anlæg opført på den, skal aktiverne 
klassificeres i den kategori, der repræsenterer den største del af deres værdi. 
På købers balance skal køb af jord værdiansættes til den aktuelle pris, som den nye ejer 
har betalt, med tillæg af de omkostninger ved overdragelsen af ejendomsretten, som 
han har betalt. 
-218 
I sælgers balance skal afhændelse af jord værdiansættes til den pris, som køber betalte, 
minus sælgers omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten som følge af salget, minus 
omkostninger ved overdragelse af jorden, der ikke allerede er afskrevet til nul, som følge af 
købet af jorden. Den kombinerede værdi af denne ikke allerede afskrevne del af 
overdragelsesomkostningerne ved jorderhvervelsen (set fra sælgers side) og af 
overdragelsesomkostningeme ved afhændelsen er kapitaltab. 
Aktiver i undergrunden (AN.212) 
7.41 Kendte mineralforekomster på jordens overflade eller i undergrunden, hvis udnyttelse er 
rentabel i kraft af den eksisterende teknologi og de relative priser, værdiansættes efter 
nutidsværdien af det forventede nettoudbytte ved den kommercielle udnyttelse af disse 
aktiver. 
Andre naturgivne aktiver (AN.213 og AN.214) 
7.42 Da der sandsynligvis ikke vil foreligge observerede priser for disse aktiver, skal de værdi­
ansættes efter nutidsværdien af det fremtidige forventede udbytte. 
Immaterielle ikke-producerede aktiver (AN.22) 
7.43 Immaterielle ikke-producerede aktiver (patenterede størrelser, lejekontrakter og andre 
omsættelige kontrakter og købt goodwill) skal værdiansættes i de løbende priser, der er 
grillende, nål de Ink I mk IMIHIIM pli mm kedel IIIOIH »kul iln iidiiilu'ldpN nvciultiu. OYOI 
nutidsværdien af det forventede fremtidige udbytte for ejerne af sådanne aktiver. 
Finansielle aktiver og passiver (AF.) 
7.44 Finansielle aktiver og passiver skal principielt værdiansættes i løbende priser.De skal 
tildeles den samme værdi, uanset om de optræder som aktiver eller som passiver. Priserne 
skal være eksklusive serviceomkostninger, gebyrer, provisioner og lignende betalinger, da 
disse registreres som tjenester leveret i forbindelse med gennemførelsen af transaktionerne. 
Monetært guld og SDR (AF.l) 
7.45 Monetært guld skal værdiansættes til den pris, der er etableret på de organiserede 
guldmarkeder. 
Værdien af SDR fastsættes dagligt af IMF. Kurserne over for de lokale valutaer kan fas på 
valutamarkederne. 
Sedler og mønt samt indskud (AF.2) 
7.46 Sedler og mønt (AF.21) værdiansættes til den nominelle eller pålydende værdi. 
Når der er tale om indskud (AF.22, AF.29), er de værdier, der skal registreres i balancen, 
de hovedstole, som debitorerne kontraktmæssigt er forpligtet til at tilbagebetale kredi­
torerne i henhold til indskuddene, hvis indskuddene blev realiseret på den dato, hvor 
balancen udarbejdes. Disse værdier kan også omfatte påløbne renter (se 5.124). 
219 
Værdipapirer undtagen aktier (AF.3) 
7.47 For at sikre sammenhæng med behandlingen af påløbne renter (se 5.124) skal værdipapirer 
undtagen aktier ekskl. finansielle derivativer (AF.33) værdiansættes i løbende 
markedspriser efter fradrag af virkningen af påløbne renter. Derimod er mængden af disse 
værdier lig med markedsmængden (dvs. antallet af værdipapirer i omløb plus den 
supplerende mængde svarende til de påløbne renter). På trods af denne opdeling i pris og 
mængde er den samlede værdi af værdipapirer undtagen aktier dog lig med den samlede 
løbende markedsværdi (se 6.52). 
7.48 Kortfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer (AF.331) skal 
værdiansættes til den gældende markedskurs. 
Hvis der ikke foreligger nogen gældende markedskurs: 
- kortfristede værdipapirer udstedt til pari skal værdiansættes til den pålydende værdi plus 
påløbne renter, der ikke er forfaldet til betaling eller ikke er betalt 
- diskonterede værdipapirer skal værdiansættes til emissionskursen plus påløbne renter. 
Anvendelsen af disse tilnærmede værdier skal begrænses til værdipapirer, hvis oprindelige 
løbetid ikke overstiger tre måneder. 
7.49 Langfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer (AF.332) skal altid 
værdiansættes til den gældende markedskurs, uanset om der er tale om obligationer, af 
hvilke der jævnligt svares renter, eller værdipapirer noteret til langt under pari eller 
nulrenteobligationer (ikke-rentebærende værdipapirer), hvor der kun svares en lille eller slet 
ingen rente. 
7.50 Finansielle derivativer (AF.34) skal medregnes i balancen til den gældende markedskurs. 
Foreligger der ikke nogen børsnoteret markedskurs (f.eks. OTC-optioner), skal et finansielt 
derivativ værdiansættes enten til det beløb, der kræves for at tilbagekøbe eller modregne 
kontrakten, eller til beløbet for den betalte præmie. 
Pr. konvention anses udstederen af et finansielt derivativ for at have påtaget sig en 
modsvarende gældsforpligtelse. 
220-
Lån (AF.4) 
7.51 De værdier, der skal registreres både i kreditorernes og i debitorernes balance, er de 
hovedstole, som debitorerne kontraktligt er forpligtet til at tilbagebetale til kreditorerne, 
også selv om lånet er ledsaget af en "rabat" eller "præmie". 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser (AF.S) 
7.52 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser skal værdiansættes til dagskursen. Der 
anvendes samme dagskurs for såvel aktiv- som passivsiden, selv om aktier, anparter og 
andre ejerandelsbeviser juridisk set ikke udgør et udstederpassiv, men en ejendomsret over 
selskabets realisationsværdi, hvis størrelse ikke kendes på forhånd. 
7.53 Børsnoterede aktier (AF.511) skal værdiansættes til en repræsentativ middelkurs observeret 
på børsen eller andre organiserede finansielle markeder. 
7.54 Værdien af ikke-børsnoterede aktier (AF.512), som ikke handles regelmæssigt på de 
organiserede markeder, beregnes på basis af kursen på børsnoterede aktier. Ved denne 
beregning skal der dog tages hensyn til forskellene mellem de to typer aktier, navnlig deres 
likviditet, og der skal også tages hensyn til de i selskabets levetid akkumulerede reserver 
samt til, hvilken branche selskabet tilhører. 
7.55 Hvilken beregningsmetode der anvendes afhænger i høj grad af, hvilke statistiske 
basisoplysninger der er til rådighed. Der kan ved beregningen f.eks. inddrages data om 
fusionsaktiviteter, hvori der indgår ikke-børsnoterede aktier. Og i tilfælde hvor ikke-
børsnoterede selskabers reserver generelt, og i forhold til deres aktiekapital, afviger fra 
børsnoterede selskabers reserver, vil det være hensigtsmæssigt at beregne dagskursen for 
ikke-børsnoterede aktier ved hjælp af tal, som inkluderer reserverne, som f.eks. 
nettoformuen, der fremgår af selskabets balance, eller egenkapitalen værdiansat efter ENS-
reglerne. 
Dagskurs for dagskurs for nettoformue (ikke-børsnoterede selskaber) 
ikke-børsnoterede børsnoterede nettoformue (børsnoterede selskaber) 
aktier aktier 
Forholdet mellem dagskursen og egenkapitalen kan variere alt efter branche. Det anbefales 
derfor at beregne dagskursen for ikke-børsnoterede aktier branche for branche. Der kan 
også være andre forskelle mellem børsnoterede og ikke-børsnoterede selskaber, der har 
indflydelse på beregningsmetoden. 
7.56 Andre ejerandelsbeviser (AF.513) er meget ofte et passiv for specifikke institutionelle 
enheder (kvasiselskaber, selskaber ejet af staten, internationale organisationer, fiktive 
enheder osv.). Generelt skal de værdiansættes efter særlige metoder, f.eks. på grundlag af 
egenkapitalen eller den nominelle værdi. Egenkapital-metoden skal især anvendes 
systematisk, når der er tale om kvasiselskaber, da disses nettoformue pr. konvention er lig 
med nul. 
7.57 Andele i investeringsforeninger (AF.52) skal værdiansættes til den gældende børskurs, hvis 
de er børsnoterede, og til indfrielseskursen, hvis de indfries af investeringsselskabet selv. 
-221 -
Forsikringstekniske reserver (AF.6) 
7.58 Hvad angår husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver (AF.611), er det muligt 
at beregne værdien af forsikringstagernes aktuarmæssigt fastsatte erstatningskrav på 
udbetaling af en kapital eller rente. Denne værdi er livsforsikringsselskabernes forpligtelse i 
forbindelse med erstatningsreserver til dækning af løbende risici og reserver til dækning af 
bonusforpligtelser, der øger værdien ved udløbet af livsforsikringer med bonusforpligtelser 
eller lignende forsikringer. Ved forsikringer med bonustilskrivning omfatter reserverne 
kapitalgevinster. 
7.59 Hvad angår husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver (AF.612), afhænger 
arten af pensionskassernes forpligtelse - og husholdningernes finansielle aktiv - af 
pensionsordningens art. 
Ydelsesbaserede pensionsordninger er ordninger, hvor størrelsen af pensionsydelsen, som 
er lovet de deltagende ansatte, er garanteret. Passivstørrelsen i en ydelsesbaseret 
pensionsordning svarer til nutidsværdien af de lovede ydelser. Da ordningen kan være 
midlertidigt overfinansieret eller underfinansieret, kan en ydelsesbaseret pensionsordning 
have en positiv eller negativ nettoformue. 
Ved pensionsordninger, som er baseret på de indbetalte beløb, er ydelserne direkte 
afhængige af pensionskassens aktiver. Passivstørrelsen i en sådan pensionsordning er den 
gældende markedskurs på pensionskassens aktiver. Pensionskassens nettoformue er altid 
nul. 
7.60 Værdien af præmiereserverne, som er en del af AF.62, udregnes på basis af forholdet 
mellem risikoen og den tid, der er tilbage til kontraktens udløb. Værdien af 
erstatningsreserverne, som også er en del af AF.62, er nutidsværdien af de beløb, der 
forventes udbetalt til afvikling af erstatningskrav, herunder omtvistede erstatningskrav. 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (AF.7) 
7.61 Handelskreditter og forudbetalinger (AF.71) eller andre forfaldne ikke-betalte poster 
(AF.79) skal for både kreditors og debitors vedkommende værdiansættes til det beløb, som 
debitor kontraktmæssigt er forpligtet til at betale kreditor, når forpligtelsen er bragt til 
ophør. 
Memorandumposter 
7.62 For at kunne angive poster af mere speciel analytisk interesse for specifikke sektorer skal 
der medtages to memorandumposter i balancerne: 
1) varige forbrugsgoder (AN.m) 
2) direkte udenlandske investeringer (AF.m) 
222-
Varige forbrugsgoder (AN.m) 
7.63 Varige forbrugsgoder er varige goder, som gentagne gange anvendes af husholdninger til 
konsum i løbet af mere end et år. De er kun medtaget i balancerne som 
memorandumposter. At medtage dem som en komponent i balancerne ville være hen­
sigtsmæssigt, hvis systemet postulerede, at varige goder var kapital, der gradvist opbrugtes 
i produktionsprocesser, hvis resulterende produktion bestod i tjenester. Men varige 
forbrugsgoder behandles ikke på denne måde. 
7.64 Husholdningers beholdning af varige forbrugsgoder - transportmidler og andre maskiner og 
udstyr - skal værdiansættes i løbende priser, såvel inklusive som eksklusive 
realkapitalforbruget svarende til de akkumulerede omkostninger. De tal, der angives som 
memorandumposter i balancen, skal være eksklusive disse akkumulerede omkostninger. 
7.65 Varige goder ejet af indehavere af ikke-registrerede selskaber kan dels anvendes af 
virksomheden til produktion og dels af medlemmerne af husholdningen til konsum. De 
angivne værdier i balancen for virksomheden skal afspejle den andel af anvendelsen, der kan 
tilskrives virksomheden. 
Direkte udenlandske investeringer (AF.m) 
7.66 Direkte investeringer består af finansielle aktiver, ikke fysisk kapital, fordi det foretagende, 
hvori udlandet har foretaget en direkte investering, er et selskab eller kvasiselskab 
hjemmehørende i et andet land. Finansielle aktiver og passiver, der udgør direkte 
investeringer, skal efter arten af de finansielle aktiver registreres under kategorierne aktier, 
anparter og andre ejerandelsbeviser, lån samt andre forfaldne ikke-betalte mellemværender. 
Beløbene for de direkte investeringer inden for hver enkelt af disse kategorier af aktiver 
skal registreres særskilt som en memorandumpost. 
Finansielle statuskonti 
7.67 Den finansielle statuskonto (for en sektor eller udlandet) viser til venstre finansielle aktiver 
og til højre passiver. Saldoposten på den finansielle statuskonto er finansielle aktiver, netto 
(BF.90). 
7.68 Den finansielle statuskonto for en sektor kan være konsolideret eller ikke-konsolideret. Den 
ikke-konsoliderede finansielle statuskonto viser de finansielle aktiver og passiver for de 
institutionelle enheder, der er klassificeret i sektoren. Sammenligner man med den ikke-
konsoliderede finansielle statuskonto, er de finansielle aktiver og passiver bortfaldet på den 
konsoliderede finansielle statuskonto, hvis modstykke er passiver hhv. aktiver for 
institutionelle enheder klassificeret i samme sektor. Kontoen for aktiver og passiver over 
for udlandet, dvs. den finansielle statuskonto for udlandet (se kapitel VIII), er pr. definition 
konsolideret. 
7.69 Den finansielle statuskonto efter debitor/kreditor (for en sektor eller for udlandet) er en 
udbygning af den finansielle statuskonto. Den indeholder tillige en opdeling af finansielle 
aktiver efter debitorsektor og af passiver efter kreditorsektor. Den giver således 
oplysninger om debitor/kreditor-relationer, og den er i overensstemmelse med den 
finansielle konto efter debitor/kreditor (se 5.13). 
223 
Bilag 1 
Klassifikation af aktiver Definitioner 
Ikke-finansielle aktiver (AN.) 
Producerede aktiver (AN. 1) 
Faste aktiver (AN. 11) 
Materielle faste aktiver (AN. 111) 
Boliger (AN.l 111) Værdier, som institutionelle enheder udøver 
ejendomsret over, individuelt eller kollektivt, og som 
er udbyttegivende for ejerne ved besiddelse eller 
anvendelse over en vis periode. Omfatter materielle 
aktiver, både producerede og ikke-producerede, og 
de fleste immaterielle aktiver, for hvilke der ikke er 
registreret tilsvarende passiver. 
Ikke-finansielle aktiver opstået ved 
produktionsprocesser. Producerede aktiver omfatter 
faste aktiver, lagerbeholdninger og værdigenstande, 
som defineret nedenfor. 
Producerede aktiver, der anvendes gentagne gange 
eller kontinuerligt i produktionsprocesser over en 
periode på mere end et år. Omfatter materielle og 
immaterielle faste aktiver, som defineret nedenfor. 
Faste aktiver, der omfatter boliger, andre former for 
byggeri og anlæg, maskiner og udstyr samt 
avlede/dyrkede aktiver, som defineret nedenfor. 
Bygninger, der udelukkende eller primært anvendes til 
beboelse, herunder tilknyttede anlæg, såsom garager 
og alt fast inventar, der sædvanligvis er installeret i 
beboelsesbygninger. Omfatter også husbåde, pramme, 
beboelses- og campingvogne, der anvendes som 
primær bopæl for hustande, samt historiske 
mindesmærker, der primært anvendes som boliger. 
Omkostninger i forbindelse med rydning og 
klargøring af byggearealer henregnes ligeledes til 
denne kategori. 
Eksempler herpå er bygninger til beboelse, såsom en-
og tofamiliehuse samt andre beboelsesbygninger til 
permanent beboelse. 
Ikke-fuldførte boliger henhører herunder, for så vidt 
den endelige bruger anses for at have erhvervet 
ejendomretten, enten fordi opførelsen er foretaget for 
dennes regning, eller fordi der foreligger 
dokumentation for ejendomsretten i form af en salgs-
eller købskontrakt. Omfatter boliger erhvervet til 
militært personel, fordi de ligesom boliger erhvervet 
af civile enheder anvendes til boligtjenester. 
-224-
Andre former for byggeri og anlæg 
(AN. 1112) 
Erhvervsbyggeri (AN. 11121) Bygninger, der anvendes til andre formål end 
beboelse, 
og andre anlæg, som defineret nedenfor. 
Ikke-fuldførte bygninger og anlæg henhører herunder, 
for så vidt den endelige bruger anses for at være i 
besiddelse af de relevante ejendomsrettigheder, enten 
fordi bygningerne er bestemt til eget brug, eller fordi 
der foreligger dokumentation for ejendomsretten i 
form af en salgs- eller købskontrakt. Omfatter 
bygninger og anlæg erhvervet til militære formål, for 
så vidt de kan sammenlignes med civile bygninger 
erhvervet med henblik på bogligtjenester, og såfremt 
de udnyttes på samme vis. 
Andre bygninger end boliger, herunder fast inventar, 
faciliteter og udstyr, der indgår som integrende dele af 
bygningerne, samt omkostninger i forbindelse med 
rydning og klargøring af byggepladser. Omfatter også 
historiske mindesmærker, der primært anvendes til 
erhvervsformål. 
Andre anlæg (AN. 11122) Eksempler herpå er lager- og industribygninger, 
erhvervsbygninger, bygninger til forlystelser, hoteller, 
restauranter, bygninger til undervisningsbrug, til 
sundhedsvæsenet osv. 
Andre anlæg end bygninger, herunder omkostninger i 
forbindelse med vejanlæg, kloakering samt rydning og 
klargøring af byggepladser i forbindelse med andre 
konstruktioner end beboelses- og ikke-
beboelsesbygninger. Omfatter også historiske 
mindesmærker, der ikke kan identificeres som boliger 
eller som erhvervsbyggeri, samt skakter, tunneler og 
andre anlæg i forbindelse med underjordiske 
minedriftsanlæg. (Større jordforbedringsanlæg, såsom 
dæmninger og diger til kontrol af oversvømmelser, 
indgår i værdien af jord.) 
Eksempler herpå er veje og gader, jernbaner, start- og 
landingsbaner; broer, veje på pæledæk, tunneler og 
undergrundsbaner; vandveje, havne, dæmninger og 
andre vandbygningsanlæg; fjernrørledninger, 
kommunikations- og elledninger; rørledninger og 
kabler inden for bydistrikter samt tilknyttede anlæg; 
bygværker til minedrift og fremstillingsvirksomhed; 
samt anlæg til sport og fritidsaktiviteter. 
-225-
Maskiner og udstyr (AN. 1113) Transportmidler samt andre maskiner og udstyr, som 
defineret nedenfor, der ikke er erhvervet af 
husholdningerne med henblik på konsum. Omfatter 
ikke forholdsvis billigt værktøj, der erhverves med 
regelmæssige mellemrum, såsom båndværktøj. Til 
denne kategori medregnes heller ikke maskiner og 
udstyr, der er integrerende dele af bygninger 
henhørende under boliger og erhvervsbyggeri. 
Omfatter ikke delvis færdige maskiner og udstyr, 
medmindre de er bestemt til eget brug, idet den 
endelige bruger først anses for at have erhvervet 
ejendomsretten til et aktiv, når dette er leveret. 
Maskiner og udstyr erhvervet til militære formål 
henregnes til denne kategori, for så vidt de kan 
sammenlignes med varer erhvervet af civile enheder 
med henblik på produktion, og såfremt de af militæret 
anvendes på samme vis. 
Maskiner og udstyr erhvervet af husholdningerne til 
konsum betragtes ikke som aktiver. De er i stedet 
omfattet af memorandumposten "varige 
forbrugsgoder" i balancen for husholdninger. 
Husbåde, pramme, samt beboelses- og 
campingvogne, der anvendes som hovedopholdssted 
for husstande, henhører under boliger. 
Transportmidler (AN. 11131) Udstyr til befordring af mennesker og genstande. 
Eksempler herpå er orodukter (undtagen dele heraf), 
der er nævnt i CPA , afdeling DM (transportmidler), 
såsom motorkøretøjer, påhængsvogne og sættevogne; 
skibe; jernbane- og sporvognslokomotiver samt 
rullende materiel; luft- og rumfartøjer; mortorcykler, 
cykler osv. 
Den Statistiske Aktivitetslilknytlcde l'roduktklassifikation (CPA), 1993 
226 
Andre maskiner og udstyr (AN. 11132) Maskiner og udstyr ikke andetsteds nævnt. Eksempler 
herpå er produkter (undtagen dele heraf) samt 
installations-, reparations- og 
vedligeholdelsestjenester henhørende under CPA-
gruppe 29.1 (materiel til produktion og udnyttelse af 
mekanisk energi, undtagen motorer til flyvemaskiner, 
biler, motorcykler og knallerter), 29.2 (andre 
maskiner til generelle formål), 29.3 (landbrugs- og 
skovbrugsmaskiner), 29.4 (værktøjsmaskiner) og 29.5 
(andre maskiner til særlige formål), samt CPA-
underafdeling 30 (kontormaskiner og edb-udstyr), 31 
(elektriske maskiner og apparater i.a.n.), 32 
(telemateriel) og 33 (medicinske instrumenter, 
præcisionsinstrumenter og optiske instrumenter samt 
ure). Andre eksempler er produkter (undtagen dele 
heraf) henhørende under CPA-kategori 23.30.2 (ikke-
bestrålede brændselselementer til atomreaktorer) og 
CP A-gruppe 36.1 (møbler), 36.3 
(musikinstrumenter), 36.4 (sportsudstyr) og 28.3 
(dampgeneratorer undtagen centralvarmekedler). 
Avlede/dyrkede aktiver (AN 1114) Stambesætninger af avlsdyr, malkedyr, trækdyr osv.; 
samt vingårde, frugtplantager og andre træplantager, 
som giver tilbagevendende produkter, og som er 
under direkte kontrol, ansvar og forvaltning af 
institutionelle enheder, som defineret nedenfor. 
Ikke færdigudviklede avlede/dyrkede aktiver 
henregnes ikke til denne kategori, medmindre de 
produceres til eget brug. 
Stambesætninger af avlsdyr, malkedyr, 
trækdyr osv. (AN. 11141) Husdyr, der avles af hensyn til de produkter, de 
yder år efter år. Omfatter avlsdyr (herunder fisk og 
fjerkræ), malkekvæg, trækdyr og får eller andre dyr, 
der udnyttes til uldproduktion, samt dyr, der anvendes 
i forbindelse med transport, væddeløb eller 
underholdning. 
Vingårde, frugtplantager og andre 
træplantager, som giver 
tilbagevende produkter (AN. 11142) Træer (herunder vinstokke og buske), der dyrkes af 
hensyn til de produkter, de yder år efter år, herunder 
træer, der dyrkes med henblik på frugt og nødder, 
frugtsaft og harpiks samt bark- og bladprodukter. 
Immaterielle faste aktiver (AN. 112) Faste aktiver, der omfatter mineralefterforskning, 
originaludgaver af edb-software, underholdning, 
originale litterære værker eller kunstværker og andre 
immaterielle faste aktiver, som defineret nedenfor, 
hvis påtænkte anvendelse strækker sig over mere end 
et år. 
-227 
Mineralefterforskning 
(AN. 1121) 
Edb-software(AN.1122) 
Underholdning, originale litterære værker 
og kunstværker (AN. 1123) Værdien af omkostninger i forbindelse med 
efterforskning af olie og naturgas samt ikke-
olieholdige mineralforekomster. Til disse 
omkostninger henregnes udgifter til ansøgning om 
tilladelse til efterforskning og køb af koncessioner, 
forundersøgelser samt prøveboringer og boringer. 
Omfatter også udgifter til luftfotografering og andre 
former for undersøgelser, transportomkostninger osv. 
i forbindelse med forberedelsen af prøveboringerne. 
Edb-software, programbeskrivelser og støttemateriale 
til både system- og applikationsprogrammer. 
Omfatter erhvervet software og software udviklet for 
egen regning, hvis der er betydelige omkostninger 
forbundet hermed. Større udgifter til anskaffelse, 
udvikling eller udvidelse af edb-databaser, hvis 
påtænkte anvendelse strækker sig over mere end et 
år, henhører ligeledes herunder, uanset om 
databaserne markedsføres eller ej. 
Originaludgaver af film, lydoptagelser, manuskripter, 
bånd, modeller osv., der indeholder eller udgør 
opførelser af skuespil, radio- og 
fjernsynsprogrammer, musikalske forestillinger, 
sportsbegivenheder, litterære og kunstneriske 
produktioner osv. Omfatter værker produceret for 
egen regning. I visse tilfælde, såsom filmoptagelser, 
kan der være tale om flere originaludgaver. 
Andre immaterielle faste aktiver 
(AN. 1129) Ny information, specialiseret viden osv. ikke 
andetsteds nævnt, hvis anvendelse til produktion er 
forbeholdt enheder, der har erhvervet ejendomsretten 
hertil, eller enheder, der er i besiddelse af en licens 
udstedt af førstnævnte enheder. 
Lagerbeholdninger (AN. 12) Producerede aktiver, der omfatter varer og 
tjenesteydelser opstået i den løbende periode eller i en 
periode, der ligger forud for denne, og som opbevares 
med henblik på salg, anvendelse i produktion eller 
anden senere udnyttelse. Omfatter materialer, 
produkter under fremstilling samt varer til videresalg, 
som defineret nedenfor. 
Til denne kategori henregnes alle offentligt forvaltede 
lagerbeholdninger, herunder, men ikke udelukkende, 
lagre af strategiske materialer, korn og andre varer af 
særlig betydning for nationen. 
228-
Materialer (AN. 121) 
Produkter under fremstilling (AN. 122) Varer, der ikke er bestemt til videresalg, men som 
ejeren har til hensigt at anvende i 
produktionsprocessen i forbindelse med egen 
produktion. 
Delvis færdige varer og tjenesteydelser, der ikke 
sædvanligvis videregives til andre enheder uden 
yderligere forarbejdning, eller ikke-færdigudviklede 
varer og tjenesteydelser, hvis forarbejdning fortsættes 
af samme producent i en senere periode. Omfatter 
ikke delvis fuldførte bygværker, hvor den endelige 
bruger anses for at have erhvervet ejendomsretten, 
enten fordi de er bestemt til eget brug, eller fordi der 
foreligger dokumentation for ejendomsretten i form af 
en salgs- eller købskontrakt. Omfatter produkter 
under fremstilling i form af avlede/dyrkede aktiver, 
eller andre produkter under fremstilling, som defineret 
nedenfor. 
Produkter under fremstilling (avlede/ 
dyrkede aktiver) (AN. 1221) 
Andre produkter under fremstilling 
(AN. 1222) 
Færdigvarer (AN. 123) 
Varer til videresalg (AN. 124) 
Værdigenstande (AN. 13) Husdyr, der avles i kommercielt øjemed med henblik 
på slagtning, såsom fjerkræ og fisk; træer og anden 
vegetation, der kun kan udnyttes én gang ved 
destruktion, samt avlede og dyrkede aktiver, som 
giver tilbagevendende produkter. 
Andre varer end avlede/dyrkede aktiver samt 
tjenesteydelser, der er delvis behandlet, fremstillet 
eller samlet af producenten, men som ikke 
sædvanligvis sælges, forsendes eller overdrages til 
andre enheder uden yderligere forarbejdning. 
Varer, der er klar til salg eller forsendelse ved 
producenten. 
Varer erhvervet af virksomheder, såsom engros- og 
detailhandlere, med henblik på videresalg uden 
yderligere forarbejdning (dvs. uden anden behandling 
end den, der er nødvendig, for at varen kan 
præsenteres for kunden på en tiltrækkende måde). 
Producerede aktiver, der ikke primært anvendes til 
fremstillingsvirksomhed eller konsum, hvis realværdi 
kan forventes at stige eller i det mindste ikke at falde, 
som under normale forhold ikke forringes i tidens løb, 
og som primært erhverves og besiddes som 
værdireserve. Værdigenstande omfatter ædelmetaller 
og -stene, antikviteter og andre kunstgenstande samt 
andre værdigenstande, som defineret nedenfor. 
- 229 -
Ædelmetaller og -stene (AN. 131) 
Antikviteter og og andre kunstgenstande 
(AN. 132) 
Andre værdigenstande (AN. 139) 
Ikke-producerede aktiver (AN.2) Ædelmetaller og -stene, der ikke ejes og bruges af 
virksomheder i produktionsprocessen i forbindelse 
med egen produktion. 
Malerier, skulpturer osv., der betragtes som 
kunstværker og antikviteter. 
Værdigenstande ikke andetsteds nævnt, såsom 
samlinger og smykker af betydelig værdi bestående af 
ædelstene og ædelmetaller. 
Ikke-finansielle aktiver opstået på anden måde end 
ved produktionsprocesser. Denne kategori omfatter 
materielle og immaterielle aktiver, som defineret 
nedenfor. Hertil medregnes omkostninger ved 
overdragelse af ejendomsretten til de pågældende 
aktiver og større forbedringsarbejder foretaget på 
disse aktiver. 
Materielle ikke-producerede aktiver 
(AN.21) Ikke-producerede aktiver, der forekommer i naturen, 
og til hvilke der kan erhverves og overdrages 
ejendomsret. Omfatter ikke miljømæssige aktiver, til 
hvilke der ikke er erhvervet, eller ikke kan erhverves 
ejendomsret, såsom det åbne hav og luften. Materielle 
ikke-producerede aktiver omfatter jord, aktiver i 
undergrunden, ikke-avlede/dyrkede biologiske 
ressourcer samt vandressourcer, som defineret 
nedenfor. 
Jord (AN.211) Jord, herunder dækjord og tilknyttet overfladevand, i 
forbindelse med hvilken der er etableret 
ejendomsrettigheder. Omfatter også større 
forbedringsarbejder, der er uadskilleligt forbundne 
med jorden. Omfatter ikke bygninger og andre anlæg, 
der er opført på jorden, eller som går gennem den; 
afgrøder; træer og dyr; underjordiske aktiver; ikke-
dyrkede eller ikke-avlede biologiske ressourcer og 
vandressourcer under jorden. Omfatter jord, hvorpå 
der er opført bygninger og anlæg, jord under 
dyrkning, jord til rekreative aktiviteter og hertil 
tilknyttet overfladevand samt andre jorder og hertil 
tilknyttede områder af overfladevand, som defineret 
nedenfor. 
Jord under bygninger og anlæg 
(AN.2111) Jord, hvorpå der er opført boliger, erhvervsbygninger 
og andre anlæg, eller hvori der er nedlagt 
fundamenter til sådanne bygninger, herunder 
gårdspladser og haver, der betragtes som integrerende 
dele af landbrugs- og ikke-landbrugsejendomme, samt 
tilkørselsveje til landbrugsbedrifter. 
-230 
Jord under opdyrkning (AN.2112) 
Rekreative arealer og tilhørende 
overfladevand (AN.2113) Jord, der anvendes til land- og gartneribrug med 
henblik på salg eller eget forbrug af afgrøder. 
Herunder henhører i princippet beplantede jorder, 
såsom plantager, frugthaver og vingårde. 
Jorder, der anvendes til private rekreative områder, 
parker og forlystelser, samt offentlige parker og 
rekreative områder med tilhørende overfladevand. 
Andet jord og tilhørende overfladevand 
(AN.2119) Jord ikke andetsteds nævnt, herunder private haver 
og jorder, der ikke dyrkes med henblik på salg eller 
eget forbrug af afgrøder, kommunalt ejede 
græsgange, andre til boliger tilknyttede jorder end 
gårdspladser og haver, der betragtes som integrerende 
dele af landbrugs- og ikke-landbrugsejendomme, samt 
tilhørende overfladevand. 
Aktiver i undergrunden (AN.212) Kendte mineralforekomster på eller under 
jordoverfladen, der som følge af den teknologiske 
udvikling og de relative priser kan udnyttes rentabelt. 
Ejendomsretten til aktiver i undergrunden kan 
sædvanligvis adskilles fra ejendomsretten til jorden. 
Aktiver i undergrunden omfatter kul-, olie- og 
naturgasforekomster, forekomster af metalliske og 
ikke-metalliske mineraler, som defineret nedenfor. 
Kul-, olie- og naturgasforekomster 
(AN.2121) Forekomster af antracitkul, bituminøst kul og 
brunkul; olie- og naturgasforekomster samt 
områder, hvor forekomsterne findes. de 
Metalliske mineralforekomster 
(AN.2122) 
Ikke-metalliske mineralforekomster 
(AN.2123) 
Ikke-avlede/dyrkede biologiske 
ressourcer (AN.213) Forekomster af jern- og ikke-jernholdigt malm samt 
malm indeholdende ædelmetaller. 
Stenbrud samt 1er- og sandgrave; mineralforekomster, 
der kan udnyttes i kemisk sammenhæng eller til 
gødning; saltaflejringer; forekomster af kvarts, 
gipssten, naturlige ædelsten, asfalt og bitumen, torv 
og andre ikke-metalliske mineraler end kul og olie. 
Dyr og planter, som giver både éngangsprodukter og 
tilbagevendende produkter, i forbindelse med hvilke 
der er erhvervet ejendomsret, men hvis vækst og/eller 
regeneration ikke er under institutionelle enheders 
direkte kontrol, ansvar og forvalting. Eksempler 
herpå er vilde skove og fiskepladser inde i landet. Kun 
ressourcer, der kan udnyttes på det pågældende 
tidspunkt, eller som inden for en kort frist kan 
forventes at kunne udnyttes, bør henregnes til denne 
kategori. 
2.11 -
Vandressourcer (AN.214) Vandførende lag og andre grundvandsressourcer, for 
så vidt deres knaphed fører til håndhævelse af 
ejendoms- og/eller brugsret, en markedsværdi og en 
vis økonomisk kontrol. 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
(AN.22) Ikke-producerede samfundsskabte værdier, der er 
blevet til ved juridiske eller regnskabsmæssige 
foranstaltninger, såsom udstedelse af et patent eller 
overdragelse af en økonomisk gevinst til en 
tredjepart. Nogle af disse aktiver giver deres ejere ret 
til at udøve visse aktiviteter og til at udelukke andre 
institutionelle enheder herfra, medmindre ejeren giver 
tilladelse hertil. Immaterielle ikke-producerede 
enheder omfatter patenterede størrelser, 
lejekontrakter og andre omsættelige kontrakter, købt 
goodwill og andre immaterielle ikke-producerede 
aktiver. 
Patenterede størrelser (AN. 221) 
Lejekontrakter og andre omsættelige 
kontrakter (AN.222) Opfindelser, der er teknisk innoverende og som 
sådanne kan opnå patentbeskyttelse i medfør af en lov 
eller en retlig bestemmelse. Eksempler herpå er 
stoffer, processer, mekanismer, elektriske og 
elektroniske kredsløb og anordninger, farmaceutiske 
præparater samt nye, kunstigt fremstillede levende 
organismer. 
Lejekontrakter og kontrakter, hvor lejeren har ret til 
at overdrage kontrakten til tredjemand uafhængigt af 
leverandøren. Eksempler herpå er forpagtning af jord, 
bygninger og andre anlæg; koncessioner eller 
enerettigheder til udnyttelse af mineralforekomster 
eller fiskepladser; omsættelige kontrakter indgået med 
atleter og forfattere; samt optioner på køb af endnu 
ikke producerede materielle aktiver. Lejekontrakter 
angående leje af maskiner henhører ikke under ikke-
finansielle immaterielle aktiver. 
Købt goodwill (AN.223) Forskellen mellem en virksomheds købsværdi, når den 
betragtes som en "going concern", og værdien af 
dens samlede aktiver minus værdien af dens samlede 
passiver, hvor hver af disse poster er identificeret og 
værdiansat særskilt. Til værdien af goodwill 
medregnes derfor alt, der er af langvarig nytteværdi 
for virksomheden, og som ikke er blevet identificeret 
særskilt som et aktiv, samt værdien af den 
omstændighed, at aktiverne udgør en helhed og 
udnyttes som sådan og ikke blot er en tilfældig 
samling afseparate aktiver. 
232 
Andre immaterielle ikke-producerede 
aktiver (AN.229) 
Finansielle aktiver og passiver (AF.) Immaterielle ikke-producerede aktiver ikke 
andetsteds nævnt. 
Finansielle aktiver er økonomiske aktiver, og de 
omfatter betalingsmidler, finansielle fordringer og 
økonomiske aktiver, som af natur ligner finansielle 
fordringer. 
Betalingsmidler omfatter monetært guld, særlige 
trækningsrettigheder, sedler og mønt samt 
transferable indskud. 
Monetært guld og særlige træknings­
rettigheder (SDR) (AF. 1) 
Monetært guld (AF. 11) Finansielle fordringer giver deres ejere, kreditorerne, 
ret til uden modydelse at modtage en betaling eller en 
række betalinger fra andre institutionelle enheder, 
debitorerne, der har påtaget sig de modsvarende 
gældsforpligtelser. 
Eksempler på økonomiske aktiver, som af natur ligner 
finansielle fordringer, er finansielle derivativer og 
aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser. 
De finansielle aktiver, der er klassificeret i denne 
kategori, er de eneste finansielle aktiver, for hvilke 
der ikke eksisterer modsvarende passiver i systemet. 
Guld, der indgår som en bestanddel af 
valutareserverne hos de monetære myndigheder eller 
andre, der er underlagt myndighedernes faktiske 
kontrol. 
Særlige trækningsrettigheder (SDR) 
(AF. 12) Internationale reserveaktiver oprettet af Den 
Internationale Valutafond (IMF) og tildelt dennes 
medlemmer som supplement til de eksisterende 
reserveaktiver. 
Sedler og mønt samt indskud (AF.2) 
Sedler og mønt (AF.21) 
Transferable indskud (AF.22) Sedler og mønter i omløb samt alle typer af indskud i 
national og udenlandsk valuta. 
Sedler og mønter i omløb, som normalt bruges som 
betalingsmiddel 
Indskud (i national eller udenlandsk valuta), der uden 
videre kan konverteres til kontanter eller overdrages 
ved hjælp af check, overførsel, debitering eller lig­
nende uden nogen form for begrænsning eller 
strafgebyr. 
233 
Andre indskud (AF.29) 
Værdipapirer undtagen aktier (AF.3) Indskud (i national eller udenlandsk valuta), der ikke 
er transferable. Andre indskud kan ikke på noget 
tidspunkt bruges til at foretage betalinger, og de kan 
ikke konverteres til kontanter eller transferable 
indskud uden en eller anden form for begrænsning 
eller strafgebyr. 
Finansielle aktiver, som er ihændehaverpapirer, som 
normalt er omsættelige og handles på sekundære 
markeder eller kan føres i modregning på markedet, 
og som ikke giver indehaveren nogen form for 
ejendomsrettigheder i den institutionelle enhed, der 
har udstedt dem. 
Værdipapirer undtagen aktier, eksklusive 
finansielle derivativer (AF.33) Værdipapirer (undtagen aktier), der giver 
indehaveren ubetinget ret til et fast eller kon­
traktmæssigt fastsat variabelt afkast i form af kupo­
nbetalinger (renter) og/eller et nærmere angivet fast 
beløb på en eller flere forud fastsatte datoer eller be­
gyndende fra en dato, som er fastsat ved udstedelsen. 
Kortfristede værdipapirer undtagen 
aktier, ekskl. finansielle derivativer 
(AF.331) Værdipapirer undtagen aktier, hvis løbetid ved 
udstedelsen normalt er ét år eller derunder, 
undtagelsesvis max. to år, undtagen finansielle 
derivativer. 
Langfristede værdipapirer undtagen 
aktier, ekskl. finansielle derivativer 
(AF.332) 
Finansielle derivativer (AF.34) Værdipapirer undtagen aktier, hvis løbetid ved 
udstedelsen normalt er mere end ét år, undtagelsesvis 
mere end to år, undtagen finansielle derivativer. 
Finansielle aktiver baseret på eller afledt af et andet 
underliggende instrument. Det underliggende 
instrument er som regel et andet finansielt aktiv, men 
kan også være en råvare eller et indeks. 
Lån (AF.4) Finansielle aktiver, som oprettes, når en kreditor -
enten direkte eller gennem en mægler - låner penge til 
en debitor på basis af et uomsætteligt dokument eller 
uden noget tilgrundliggende dokument. 
Kortfristede lån (AF.41) Lån, hvis løbetid ved udstedelsen normalt er et år eller 
derunder, undtagelsesvis højst to år, og lån, som skal 
tilbagebetales på anfordring. 
Langfristede lån (AF.42) Lån, hvis løbetid ved udstedelsen normalt er mere end 
et år, undtagelsesvis mere end to år. 
234 
Aktier, anparter og andre ejerandels-
beviser (AF.5) Finansielle aktiver, som repræsenterer ejendomsret 
til selskaber eller kvasi-selskaber. Disse finansielle 
aktiver giver normalt indehaveren ret til en andel i 
udbyttet i disse selskaber og i disses egenkapital i 
tilfælde af likvidation. 
Aktier, anparter og andre ejerandels­
beviser, eksklusive andele i investerings­
foreninger (AF.51) Finansielle aktiver ekskl. andele i investerings­
foreninger, som repræsenterer ejendomsret til 
selskaber eller kvasi-selskaber. Disse finansielle akti­
ver giver normalt indehaveren ret til en andel i 
udbyttet i disse selskaber og i disses egenkapital i 
tilfælde af likvidation. 
Børsnoterede aktier, ekskl. andele i 
investeringsforeninger (AF.511) 
Ikke-børsnoterede aktier, ekskl. 
andele i investeringsforeninger (AF.512) 
Andre ejerandelsbeviser (AF.513) 
Andele i investeringsforeninger (AF.52) 
Forsikringstekniske reserver (AF.6) 
Husholdningernes nettoformue i livs­
forsikrings- og pensionskassereserver 
(AF.61) 
Husholdningernes nettoformue i livs­
forsikringsreserver (AF.611) Aktier repræsenterer ejerinteresse i et selskabs 
kapitali form af værdipapirer, som principielt er 
omsættelige. 
Børsnoterede aktier omfatter aktier, hvis pris noteres 
på en anerkendt fondsbørs eller en anden form for 
sekundært marked. Ikke-børsnoterede aktier omfatter 
aktier, som ikke er noteret på en fondsbørs. 
Alle former for andelsbeviser, undtagen dem, der er 
omfattet af underposition AF.511 og AF.512 samt 
underkategori AF.52. 
Andele udstedt af en særlig type finansielle selskaber, 
hvis eneste formål er at investere midler, som 
indsamles på pengemarkedet, kapitalmarkedet eller 
ejendomsmarkedet. 
Forsikringsselskabers og (selvstændige og ikke-
selvstændige) pensionskassers forsikringstekniske 
hensættelser til dækning af forpligtelser over for 
forsikringstagere og begunstigede, som fastsat i 
Rådets direktiv 91/674/EØF af 19. december 1991 
om forsikringsselskabers årsregnskaber og konsoli­
derede regnskaber. 
Tekniske hensættelser, som det pågældende selskab 
eller kvasiselskab foretager med henblik på - når de 
fastsatte betingelser er opfyldt - at opfylde erstat­
nings­
krav og udbetale ydelser. 
Tekniske hensættelser til dækning af løbende risici og 
tekniske hensættelser til dækning af bonu­
sforpligtelser, som forøger slutværdien af 
bonusopsparinger og lignende policer. 
235 
Husholdningernes nettoformue i 
pensionskassereserver (AF.612) 
Præmie- og erstatningsreserver (AF.62) 
Andre forfaldne ikke-betalte 
mellemværender (AF.7) 
Handelskreditter og forudbetalinger 
(AF.71) 
Andre forfaldne ikke-betalte mellem­
værender undtagen handelskreditter og 
forudbetalinger (AF.79) 
Memorandumposter 
Varige forbrugsgoder (AN.m) Tekniske reserver opbygget i selvstændige og ikke-
selvstændige pensionskasser, der er oprettet af 
arbejdsgiverne eller de ansatte eller en gruppe af selv­
stændige erhvervsdrivende med henblik på at sikre de 
ansatte eller de selvstændige pension. 
Tekniske reserver oprettet af forsikringsselskaber og 
(selvstændige og ikke-selvstændige) pensionskasser 
til dækning af: 
den del af de opkrævede bruttopræmier, der 
skal henføres til den efterfølgende regn­
skabsperiode (præmiereserver); 
det skønnede samlede beløb udbetalt i erstat­
ning ved alle de skader, der er sket inden 
regnskabsperiodens udløb, hvad enten de er 
anmeldt eller ej, minus de beløb, der allerede 
er udbetalt i erstatning ved disse skader 
(erstatningsreserver). 
Finansielle fordringer, der opstår som modstykke til 
en finansiel eller ikke-finansiel transaktion, hvor der er 
en tidsforskel mellem transaktionen og den mod­
svarende betaling. 
Finansielle fordringer opstået som følge af leve­
randørers direkte ydelse af kredit til købere for vare-
og tjenestetransaktioner og forudbetalinger for 
produkter under fremstilling eller bestilt produktion i 
tilknytning til sådanne transaktioner. 
Finansielle fordringer, som opstår på grund af tids­
forskel mellem fordelingstransaktioner eller finansielle 
transaktioner på det sekundære marked og de 
modsvarende betalinger. Den omfatter også finansielle 
fordringer i forbindelse med akkumuleret indkomst. 
Der er mulighed for i en række memorandumposter at 
anføre aktiver, som ikke har nogen særskilt rubrik i 
systemets hovedstruktur, og hvis analytiske interesse 
er af mere speciel karakter. 
Varige goder erhvervet af husholdningerne til konsum 
(dvs. varer, der ikke anvendes af husholdningerne 
som værdireserver, og som heller ikke bruges af 
husholdningernes ikke-registrerede selskaber til 
produktionsformål). 
236 
Direkte investeringer i udlandet (AF.m) Direkte udenlandske investeringer omfatter 
investeringer foretaget af en hjemmehørende 
institutionel enhed i en økonomi ("direkte investor") 
med det formål at erhverve varige kapitalinteresser i 
en institutionel enhed hjemmehørende i en anden 
økonomi end investors økonomi ("direkte 
investeringsforetagende"). Den direkte investors 
hensigt er at udøve en betydelig grad af inflydelse på 
ledelsen af det i den anden økonomi hjemmehørende 
foretagende. 
237 
Annex 2 
OVERSIGT OVER POSTERINGER FRA ÅBNINGSBALANCE TIL AFSLUTNINGSBALANCE 
Klassifikation af 
aktiver, passiver 
og nettoformue 
Ikke-finansielle 
aktiver 
Producerede 
aktiver 
Faste aktiver1 
Materielle faste 
aktiver 
Boliger 
Andre former 
for byggeri og 
anlæg 
Maskiner og 
udstyr 
Avlede/ 
dyrkede 
aktiver 
Immaterielle 
faste aktiver 
Lagerbehold­
ninger 
Værdigen­
stande IV. 1 
Åbnings­
balance 
AN. 
AN.l 
AN. 11 
AN.lll 
AN.llll 
AN. 1112 
AN. 1113 
AN. 1114 
AN. 112 
AN. 12 
AN. 13 III. 1 
Trans­
aktioner 
P.5, 
K.1,K.2 
P.5, K.l 
P.51.K.1 
P.511, 
K.l 
P.511, 
K.l 
P.511, 
K.l 
P.511, 
K.l 
P.511, 
K.l 
P.512, 
K.l 
P.52 
P.53 III.3.1 
Andre 
mængde-
ændringer 
K.3, K.4, K.5, 
K.6, K.7, K.8, 
K.9, K.12.1, 
K.12.22 
K.4, K.7, K.8, 
K.9, K.12.1, 
K.12.22 
K.4, K.7, K.8, 
K.9, K.12.1, 
K.12.22 
K.4, K.7, K.8, 
K.9, K.12.1, 
K.12.22 
K.4, K.7, K.8, 
K.9,K.12.1, 
K.12.22 
K.4, K.7, K.8, 
K.9, K.12.1, 
K.12.22 
K.7, K.8, K.9, 
K.12.1, 
K.12.22 
K.7, K.8, K.9, 
K.12.1, 
K.12.22 
K.7, K.8, K.9, 
K.12.1, 
K.12.22 
K.7, K.8, K.9, 
K.12.1, 
K.12.22 
K.4, K.7, K.8, 
K.9, K.12.1, 
K.12.22 III.3.2 Kapitalgevinster 
III.3.2.1 
Neutrale 
kapital-
gevin-
ster/-tab 
K.ll.l 
K.ll.l 
K.11.1 
K.ll.l 
K.ll.l 
K.ll.l 
K.11.1 
K.ll.l 
K.ll.l 
K.ll.l 
K.ll.l III.3.2.2 
Reale 
kapital-
gevin-
sterMab 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 IV.3 
Aflutnings-
balance 
AN. 
AN.l 
AN.ll 
AN.lll 
AN.llll 
AN. 1112 
AN.1113 
AN.1114 
AN. 112 
AN. 12 
AN. 13 
1/Memorandumpost: AN.m Varige forbrugsgoder 
238-
OVERSIGT OVER POSTERINGER FRA ÅBNINGSBALANCE TIL AFSLUTNINGSBALANCE 
Ikke-
producerede 
aktiver 
Malerielle ikke-
producerede 
aktiver 
Jord 
Aktiver i 
undergrunden 
Ikke-avlede og 
ikke-dyrkede 
biologiske 
ressourcer 
Vandressourcer 
Immaterielle 
ikke-
producerede 
aktiver 
Finansielle 
aktiver/pas­
siver 
Monetært guld 
og Si erlige 
træk lingsret-
tighr der (SDR) 
(kun aktiver) 
Sedl r og mønt 
samt indskud 
Vær ipapirer 
undt igen aktier AN.2 
AN.21 
AN.211 
AN.212 
AN.213 
AN.214 
AN. 2 2 
AF. 
AF.l 
AF.2 
AF.3 K.2, 
P.513, 
K.1 
K.21, 
P.513, 
K.l 
K.21, 
P.513, 
K.l 
K.21, 
P.513 
K.21, 
P.513 
K.21, 
P.513 
K.22, 
P.513 
F. 
F.l 
F.2 
F.3 K.3, K.5, 
K.61, K.62, 
K.7, K.8, K.9, 
K.12.1, 
K.12.22 
K.3, K.5, 
K.61, K.62, 
K.7, K.8, K.9, 
K.12.1, 
K.12.22 
K.3, K.62, 
K.7, K.8, K.9, 
K.12.1, 
K.12.22 
K.3, K.61, 
K.62, K.7, 
K.8, K.9, 
K.12.1, 
K.12.22 
K.3, K.5, 
K.61, K.62, 
K.7, K.8, K.9, 
K.12.1, 
K.12.22 
K.3, K.61, 
K.62, K.7, 
K.8, K.9, 
K.12.1, 
K.12.22 
K.3, K.62, 
K.7, K.8, K.9, 
K.12.1, 
K.12.22 
K.7, K.8, 
K.10, K.12.1, 
K. 12.21, 
K.12.22 
K.7, K.8, 
K.10, K.12.1, 
K.12.21, 
K.12.22 
K.7, K.8, 
K.10, K.12.1, 
K.12.22 
K.7, K.8, 
K.10, K.12.1, 
K.12.22 K.11.1 
K.11.1 
K.11.1 
K.ll.l 
K.11.1 
K.ll.l 
K.ll.l 
K.ll.l 
K.ll.l 
K.11.1 
K.ll.l K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 AN.2 
AN.21 
AN.211 
AN.212 
AN.213 
AN.214 
AN.22 
AF. 
AF.l 
AF.2 
AF.3 
2/ Memorandumpost: AF m Direkte udenlandske investeringer 
239 
OVERSIGT OVER POSTERINGER FRA ÅBNINGSBALANCE TIL AFSLUTNINGSBALANCE 
Lån 
Aktier, anparter og 
andre ejerandelsbe­
viser 
Forsikringstek­
niske reserver 
Andre forfaldne 
ikke-betalte 
mellem-værender 
Nettoformue AF.4 
AF.5 
AF.6 
AF.7 
B.90 F.4 
F.5 
F.6 
F.7 
B.10.1 K.7, K.8, 
K.10, K.12.1, 
K.12.22 
K.7, K.8, 
K.10,K.12.1, 
K.12.22 
K.7, K.8, 
K.10, K.12.1, 
K.12.22 
K.7, K.8, 
K.10,K.12.1, 
K.12.22 
B.10.2 K.11.1 
K.ll.l 
K.ll.l 
K.ll.l 
B.10.31 K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
K.11.2 
B.10.32 AF.4 
AF.5 
AF.6 
AF.7 
B.90 
AN. ..., AF. ... er henvisninger til Klassifikation af aktiver. 
Balanceposter 
B. 10.1 Ændringer i nettoformue forårsaget af 
opsparing og kapitaloverførsler 
B.10.2 Ændringer i nettoformue forårsaget af andre 
mængdeændringer i aktiver 
B.10.31 Ændringer i nettoformue forårsaget af 
neutrale kapitalgevinster/-tab 
B. 10.32 Ændringer i nettoformue forårsaget af reale 
kapitalgevinsterMab 
B.90 Nettoformue 
Transaktioner i finansielle instrumente 
F. Transaktioner i finansielle aktiver og passiver 
F. 1 Monetært guld og særlige 
trækningsrettigheder (SDR) 
F.2 Sedler og mønt samt indskud 
F.3 Værdipapirer undtagen aktier 
F.4 Lån 
F.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
F.6 Forsikringstekniske reserver 
F.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Vare- og tjenestetransaktioner 
P.5 Bruttoinvesteringer 
P. 51 Faste bruttoi nvesteri nger 
P.511 Anskaffelser minus afhændelser af materielle 
faste aktiver 
P.512 Anskaffelser minus afhændelser af 
immaterielle faste aktiver 
P.513 Forogclsc af værdien af ikke-producerede 
ikke-finansielle aktiver 
P.52 Lagerændringer 
P.53 Anskaffelser minus afhændelser af 
værdigenstande Andre akkumulationsposter 
K. 1 Realkapitalforbrug 
K. 2 Anskaffelser minus afhændelser af ikke-
finansielle ikke-producerede aktiver 
K.21 Anskaffelser minus afhændelser af jord og 
andre materielle ikke-producerede aktiver 
K.22 Anskaffelser minus afhændelser af 
immaterielle ikke-producerede aktiver 
K.3 Økonomisk opståen af ikke-producerede 
aktiver 
K. 4 Økonomisk opståen af producerede aktiver 
K.5 Naturlig vækst af ikke-avlede/dyrkede 
biologiske ressourcer 
K.61 Udtømmelse af naturgivne økonomiske 
aktiver 
K.62 Anden økonomisk forsvinden af ikke-
producerede aktiver 
K.7 Tab ved katastrofer 
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
K.9 Andre mængdeændringer i ikke-finansielle 
aktiver i.a.n. 
K. 10 Andre mængdeændringer i finansielle aktiver 
og passiver i.a.n. 
K. 11 Nominelle kapitalgevinsterMab 
K.ll.l Neutrale kapitalgevinsterMab 
K. 11.2 Reale kapitalgevinsterMab 
K. 12 Ændringer i klassifikationer og struktur 
K.12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og 
struktur 
K. 12.21 Monetariscring/demonetarisering af guld 
K. 12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller 
passiver undtagen 
monctarisering/dcmonclariscring af guld 
-240-
KAPITEL VIII 
KONTOSYSTEM OG SALDOPOSTER 
-241 -
INDLEDNING 
8.01 I ENS registreres strømme og beholdninger i et ordnet sæt af konti, der beskriver det 
økonomiske kredsløb fra dannelsen af indkomst, over dens fordeling og omfordeling til 
dens akkumulering i form af aktiver. 
8.02 Hver enkelt konto viser transaktioner, som udligner hinanden, enten på grund af de 
anvendte definitioner eller fordi en signifikant saldo overføres til den følgende konto. 
8.03 Den strukturerede registrering af transaktioner efter en logisk analyse af det økonomiske 
liv leverer de nødvendige aggregater til undersøgelse af et erhverv, en institutionel 
sektor eller delsektor, eller den samlede økonomi. Kontiene er opdelt på en sådan måde, 
at man skulle få de økonomisk set mest signifikante oplysninger. 
8.04 Der er tre kategorier af konti: 
løbende konti 
akkumulationskonti 
statuskonti. 
Kontiene for løbende transaktioner vedrører dannelse, fordeling og omfordeling af 
indkomst og dens anvendelse i form af konsum. Endelig danner de grundlaget for 
beregningen af opsparingen, der er en afgørende faktor i forbindelse med 
akkumulationen. 
Akkumulationskontiene viser de forskellige bestanddele af ændringerne i aktiver og 
passiver inden for de forskellige enheder og gør det muligt at registrere ændringer i 
nettoformuen (forskellen mellem aktiver og passiver). 
Statuskontiene viser de forskellige enheders samlede aktiver og passiver ved 
regnskabsperiodens begyndelse og slutning samt deres nettoformue. Strømmene for hver 
aktiv- og passivpost, der er opført i akkumulationskontiene, går igen i kontoen for 
ændringer i status. 
8.05 Kontosystemet gælder, helt eller delvis, for institutionelle enheder, institutionelle 
sektorer og delsektorer, erhverv og den samlede økonomi. 
8.06 Saldoposterne opstilles både brutto og netto: brutto, hvis de beregnes inden fradrag af 
real kapital forbrug, og netto, hvis de beregnes efter dette fradrag. Det er mere 
signifikant at udtrykke indkomstsaldoposter i netto-tal. 
8.07 Kontiene præsenteres på forskellig måde: 
i form af et kontosystem af integrerede økonomiske konti, som i en enkelt tabel 
viser kontiene for alle de institutionelle sektorer, den samlede økonomi og 
udlandet; 
i form af et kontosystem, som giver mere detaljerede oplysninger. Tabellerne, 
som viser opstillingen af hver konto, findes i dette kapitel under overskriften 
"Kontosystem": 
i form af matricer, hvori hver konto er repræsenteret ved et 
række-Vkolonnepar. 
8.08 Oversigt over konti, saldoposter og hovedaggregater: 
242 
Oversigt over Konti, saldoposter og vigtigste aggregater 
Saldoposter Vigtigste aggregater 
Samtlige konti for institutionelle sektorer 
Løbende 
konti Produktionskonto 
Indkomst­
fordelingskonto Produktionskonto 
Primaerindkomst-
fordelingskonto Indkomstdannelses-
konto 
Primærindkomst-
tildelingskonto B.1 Værditilvækst 
B.2 Overskud af produktion 
B.3 Blandet indkomst 
1.1.2.1. Virksomheds­
indkomstkonto B.4 Virksomhedsindkomst 
1.1.2.2. 
Konto for tildeling af 
anden primærindkomst 
II.4 
11.4.1. 
fl 4.2. Sekundærindkomst-
fordelingskonto 
Naturalieindkomst-
omfordelingskonto 
Indkomstanvendelseskonto 
Konto for anvendelse af disponibel indkomst 
Konto for anvendelse af 
korrigeret disponibel 
indkomst B.5 Primærindkomst 
B.6 Disponibel indkomst 
B 7 Korrigeret disponibel indkomst 
B.8 Opsparing Nationalprodukt 
(BNP/NDP) 
Nationalindkomst (BNI/NNI) 
Disponibel nationalindkomst 
Nationens opsparing 
cg Akkumulationskonti Konto for 
anvendelse af 
korrigeret disponibel 
indkomst 
III.2 
III.3 Kapitalkonto 
Finansieringskonto 
Konto for andre 
ændringer i aktiver III. 1.1. Konto for ændringer i 
nettoformue 
forårsaget af 
opsparing og 
kapitaloverførsler 
III. 1.2. Konto for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver 
III.3.1. Konto for andre 
mængdeændringer i 
aktiver B.10.1 Ændringer i 
nettoformue forårsaget 
af opsparing og 
kapitaloverførsler 
B.9 Fordringserhvervelse, netto 
B.9 Fordringserhvervelse, netto 
B.10.2 Ændringeri 
nettoformue forårsaget 
af andre 
mængdeændringer i 
aktiver 
B.10.3 Ændringer i 
nettoformue forårsaget 
af nominelle 
kapitalgevinsterMab 
1.3.2. Omvurderingskonto 1.3.2.1. Konto for neutrale 
kapitalgevinster og -tab 
IH.3.2.2. Konto for reale 
kapitalgevinster og -tab B.10.31 Ændringer i 
nettoformue forårsaget 
af neutrale 
kapitalgevinsterMab 
B.10.32 Ændringer i 
nettoformue forårsaget 
af reale 
kapitalgevinsterMab 
Balancer IV. Balancer IV. 1. Åbningsbalance 
IV.2. Ændringer i balancer 
IV.3. Afslutningsbalance B.90 Nettoformue 
B. 10 Ændringer i nettoformue 
B.90 Nettoformue Nationalformue 
Ændringer i nationalformue 
Nationalformue 
Transaktionskonti 
O Konto for varer og 
tjenester Konto for varer og 
tjenester Nationens udgifter 
Konto for udlandet (konto for transaktioner med udlandet) 
Konto for udlandet VI. Udlandskonto for varer 
og tjenester 
Udlandskonto for 
primærindkomster og 
løbende overførsler Vare- og 
tjenestebalancen 
Løbende saldo over for 
udlandet Vare- og tjenestebalancen 
Løbende saldo over for udlandet 
Akkumulationskonti Akkumulationskonti V.III.1. Kapitalkonto V. 111.1.1. Konto for ændringer i 
nettoformue forårsaget 
af opsparing og 
kapitaloverførsler B.10.1 Ændringer i 
nettoformue forårsaget 
af opsparing og 
kapitaloverførsler 
VIII.1.2. Konto for anskaffelser 
af ikke-finansielle 
aktiver Fordringserhvervelse, netto 
V.III.2. Finansieringskonto 
V.III.3. Konto for andre 
ændringer i aktiver V.lll.3.1. Konto for andre 
mængdeændringer i 
aktiver B.9 Fordringserhvervelse, netto 
B.10.2 Ændringer i 
nettoformue forårsaget 
af andre 
mængdeaendringer i 
aktiver Fordrings­
erhvervelse, netto 
V.lll.3.2. Omvurderingskonto 
Balancer Udlandskonto for aktiver V. IV. 1. Åbningsbalance 
V.fV.2. Ændringer i balancer 
V.IV.3. Afslutningsbalance B.10 
B.90 Ændringer i 
nettoformue forårsaget 
af nominelle 
kapitalgevinsterMab 
Nettoformue 
Ændringer i nettoformue 
Nettoformue Finansiel nettostilling over for udlån 
Finansiel nettostilling over for udlån 
KONTOSYSTEM 
8.09 Kontosystemet består af tre hovedkategorier af konti: 
Løbende konti 
- produktionskonto (I) 
- indkomstfordelings - og indkomstanvendelseskonti (II) 
Akkumulationskonti (III) 
Statuskonti (IV) 
Løbende konti 
Produktionskonto (I)1 
8.10 Produktionskontoen (I) viser de transaktioner, der vedrører den egentlige 
produktionsproces. Den opgøres for institutionelle sektorer og for erhverv. 
Den har på tilgangssiden produktionen og på anvendelsessiden forbrug i 
produktionen. 
8.11 Produktionskontoen kan bruges til at nå frem til en af de vigtigste saldoposter i 
systemet, værditilvæksten - dvs. den værdi, der skabes af en hvilken som helst enhed, 
der udfører en produktionsaktivitet - samt et meget vigtigt aggregat, nemlig 
bruttonationalproduktet. Værditilvæksten er økonomisk signifikant for både de 
institutionelle sektorer og erhvervene. 
8.12 Som det er tilfældet med saldoposterne på følgende konti, kan værditilvæksten 
(kontoens saldoposter) beregnes før eller efter fradrag af realkapitalforbrug, dvs. brutto 
eller netto. Da produktion værdiansættes i basispriser og forbrug i produktionen i 
køberpriser, omfatter værditilvæksten ikke produktskatter minus produktsubsidier. 
8.13 For den samlede økonomis vedkommende omfatter produktionskontoen på 
tilgangssiden, ud over produktion af varer og tjenester, produktskatter minus 
produktsubsidier. Den giver således som saldopost bruttonationalproduktet (i 
markedspriser). 
8.14 Eftersom de indirekte opgjorte kreditformidlingstjenester (FISIM) ikke opdeles på 
brugersektorer, behandles hele værdien af produktionen af FISIM som forbrug i 
produktionen for en fiktiv sektor med nul produktion og negativ værditilvækst af samme 
omfang som forbruget i produktionen, dog med modsat fortegn. På denne måde 
reduceres alle sektorers og erhvervs værditilvækst tilsammen med dette beløb. Af 
hensyn til kontienes overskuelighed kan man undlade at indsætte en ekstra kolonne for 
den fiktive sektor, og i stedet opføre det tilsvarende tal i kolonnen for den samlede 
økonomi. 
Sc kapitlet "Fordelingstransaktioner" 
246 
I. Produktionskonto 
Tilgang Anvendelse 
S.14 S.11 S.12 S.13 
Tijsvørend* 
Konto 
for 
varer og Konto 
tja- for ud­
nester landet Den 
sam­
lede 
øko­
nomi Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus-
hold-
ning-
erne Hus­
hold­
ninger Det 
offent-Fi-
nan-
sielle 
sel­
ska­
ber Ikke-
finan­
sielle 
sel­
ska­
ber S.15 S.1 
Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod Den HI 
hus- sam­
hold-
Transaktioner og saldoposter Ikke-
finan- Finan­
sielle sielle Det Hus-
sel- sel- offent- hold­
skaber skaber lige ninger erne nomi føttttøt $&}ftf I alt lede fafiUt *At*t 
ning- øko- iWutf*' €$$»* 
3 595 3 5Ç5 P.1 Produktion 1 753 102 434 1 269 37 3 595 ' 3 595 
11111111111111111111111111111 
3 048 WfåA&i P. 11 Markedsmæssig produktion 1 722 102 74 1 129 21 3 048 3 048 
iiiiiiiHiiiiiiiniiiiiHin 
0 171 , ' *" 171 
••••—• .i..— <4tHHII4WHHIIIHIHHH • 
16 376 s - 376 
iriiiiii.innitllliniiill 171 wm P. 12 Produktion til egen endelig anvendelse 31 140 
376 mm P.13 Anden ikke-markedsmæssig produktion 360 
1 904 1 904 694 246 29 881 P.2 Forbrug i produktionen , "*m 1904 
133 
824 mm D.21-
D.31 Produktskatter 
Produktsubsidier 
1 824 31 575 188 B.1 g/ 
73 872 B.1*g 133 '- 133 
IIIIHIIIIIIIIIIIIIIIIH'III 
11111H11 fl 111 h 1111H111*11M 222 222 42 30 10 137 K.1 Realkapitalforbrug 
1 602 1 602 28 533 158 B.1n/ 
63 735 B.1*n ^lîs 
P. 11 Finansielle selskaber. 102, herunder 48 for FISIM (P.119) 
P 2 Den samlede økonomi: 1904 svarende til summen af institutionelle sektorer (1856) og til FISIM ( 43) 
B 1g Den samlede akonomi: 1824 svarende t; summen af institutionelle sektorer (1739) plus produktskatter minus produktsubsidier (133) minus FISIM 
Indkomstfordelings- og indkomstanvendelseskonti (II)2 
8.15 Fordeling og anvendelse af indkomst analyseres i fire faser: primær fordeling, sekundær 
fordeling, omfordeling i naturalier og anvendelse af indkomst. 
Den første fase vedrører dannelsen af indkomst som et direkte resultat af 
produktionsprocessen og dens fordeling på produktionsfaktorerne (arbejdskraft, kapital) 
og det offentlige (via produktions- og importskatter og subsidier). Den gør det muligt at 
fastslå overskuddet af produktionen (eller blandet indkomst, når der er tale om 
husholdninger) og primærindkomsten. 
Anden fase vedrører omfordeling af indkomst via overførsler undtagen sociale 
overførsler i naturalier, hvilket giver den disponible indkomst. 
Tredje fase beskriver omfordeling af indkomst via sociale overførsler i naturalier, 
hvilket giver den korrigerede disponible indkomst. 
Fjerde fase beskriver, hvordan indkomsten forbruges og opspares, hvilket giver 
opsparingen. 
Primær indkomstfordelingskonti (II. 1) 
Indkomst dannelseskont o (II. 1.1.) 
Indkomstdannelseskontoen efter institutionel sektor er opbygget som vist i følgende tabel: 
8.16 Indkomstdannelseskontoen er i kolonnerne i tilgangs- og anvendelsestabellerne også 
opstillet efter erhverv. 
8.17 Indkomstdannelseskontoen viser de sektorer, delsektorer og erhverv, som er kilden til, 
snarere end bestemmelsesstedet for, primærindkomst. 
8.18 Den viser, i hvilket omfang værditilvæksten kan dække aflønning af ansatte og skatter 
minus produktionssubsidier. Den registrerer overskuddet af produktionen, som er 
overskuddet (eller underskuddet) på produktionsaktiviteter, før der er taget højde for 
renter, lejeudgifter eller udgifter, som produktionsenheden skal: 
betale på finansielle aktiver eller på materielle ikke-producerede aktiver, som 
den har lånt eller lejet; 
modtage for finansielle aktiver eller på materielle ikke-producerede aktiver, som 
den ejer. 
Overskud af produktion svarer til den indkomst, som enhederne indtjener ved brug af 
egne produktionsanlæg. Det er den sidste saldopost, som kan beregnes for både 
erhvervene og de institutionelle sektorer og delsektorer. 
8.19 Når der tale om ikke-registrerede foretagender i husholdningssektoren, indeholder 
saldoposten på indkomstdannelseskontoen implicit et element, der svarer til vederlag for 
arbejde, som udføres af ejeren eller medlemmer af dennes familie, et vederlag, som 
ikke kan skelnes fra hans overskud som virksomhedsejer. Dette kaldes "blandet 
indkomst". 
8.20 Når der er tale om boligtjenester, som ejere af egen bolig producerer for egen regning, 
er saldoposten på indkomstdannelseskontoen et overskud af produktion. 
Se kapitlet "Fordelingstransaktioner" 
248 
II.1.1 Indkomstdannclscskonto 
Tilgang 
Td svarende 
poleringer på Si S15 S.14 S.13 S.12 S.11 Anvendelse 
S.11 S.12 S.13 
Wm*m 
alt 
762 
569 
193 
174 
19 
235 
121 
17 
17 
442 
217 Komo 
for 
varer 
og tje­
ne­
ster Den 
sam-
Korrta lede 
forud- øko-
tøndet nomi 
762 
569 
193 
174 
19 
235 
141 
121 
17 
17 23 
12 
10 39 
39 140 
87 
53 
48 15 
10 545 
421 
124 
112 
12 
86 
432 442 
217 
432 442 
60 
432 16 45 139 Transaktioner og saldoposter 
B. 1 g/B. 1 "g Bruttoværditilyækst/bruttonationalprodukt 
B. 1 n/B. 1 *n Nettoværditilvækst/nettonationalprodukt 
D.1 
D.11 
D.12 
D.121 
D.122 
D.2 
D.21 
D.211 
D.212 
D.2121 
D.2122 
D.214 
D.29 
D.3 
D.31 
D.311 
D.319 
D.39 
B.2g 
B.3g 
B.2n 
B.3n Ikke-
fi-nan-
sielle 
sel­
ska­
ber 
872 
735 Fi­
nan­
sielle 
sel­
ska­
ber 
73 
63 Det 
of-
fent-
lige 
188 
158 Hus­
hold­
ninger 
575 
533 Non­
profit 
Institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus-
hold-
ning-
erne 
31 
28 .Al».'V* ,' 
Den 
sam­
lede 
øko-
nomi 
1824 
1602 mm-K«fifc> 
etater 
'm* 
tiet 
Aflønning af ansatte 
Lønninger 
Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger" 
Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
Produktions- og importskatter 
Produktskatter 
Merværdiafgift (moms) 
Importskatter og told ekskl. moms 
Told m.v. 
Importskatter ekskl. moms og told 
Produktskatter undtagen moms og importskatter 
Andre produktionsskatter 
Subsidier 
Produktsubsidier 
Importsubsidier 
Andre produktsubsidier 
Andre produktionssubsidier 
Overskud af produktion, brutto 
Blandet indkomst, brutto 
Overskud af produktion, netto 
Blandet indkomst, netto lait 
1824 
1602 
Konto for allokering af primær indkomst (1.1.2) 
8.21 Til forskel fra indkomstdannelseskontoen vedrører kontoen for allokering af primær 
indkomst de hjemmehørende enheder og institutionelle sektorer i deres egenskab af 
modtagere snarere end producenter af primærindkomst. 
8.22 "Primær indkomst" er den indkomst, som hjemmehørende enheder modtager i kraft af 
deres direkte deltagelse i produktionsprocessen, og den indkomst, som ejeren af et 
finansielt aktiv eller et materielt ikke-produceret aktiv modtager til gengæld for at stille 
kapital eller det materielle ikke-producerede aktiv til rådighed for en anoen institutionel 
enhed. 
8.23 Kontoen for allokering af primær indkomst (1.1.2) kan kun beregnes for de 
institutionelle sektorer og delsektorer, fordi det, når der er tale om erhverv, er umuligt 
at opdele visse strømme i tilknytning til finansiering (langfristede udlån og indlån) og 
aktiver. 
8.24 Da indirekte opgjorte kreditformidlingstjenester (FISIM) ikke er opdelt på 
brugersektorer, er de viste renteposter de faktisk betalte og modtagne renter. Der 
foretages en korrektion af tilgangen i kolonnen finansielle selskaber (med negativt 
fortegn) og i kolonnen fiktiv sektor (med positivt fortegn). Af hensyn til kontienes 
overskuelighed kan man undlade at indsætte en ekstra kolonne for den nominelle sektor, 
og i stedet opføre det tilsvarende tal i kolonnen for den samlede økonomi. 
8.25 Kontoen for allokering af primær indkomst opdeles i en konto for virksomhedsindkomst 
(II. 1.2.1) og en konto for allokering af anden primær indkomst (II. 1.2.2.) 
- 250 -
II. 1.2 Primærindkomsttildelingskonto 
Tilgang 
Tilsvar-end* 
posteftnyr pà 
Konto 
for 
varer Konto 
og tje- for ud­
nester landet 
446 
222 
120 
60 >m mi 
am S.1 S15 
Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus-
hold-
ning-
erne S14 S.13 S.12 S.11 
Den 
sam­
lede 
øko­
nomi Hus­
hold­
ninger 
380 
206 
84 
60 46 138 
17 39 77 
36 
36 Anvendelse 
S.11 S.12 
Transaktioner og saldoposter 
B.2g Overskud af produktion, brutto 
B.3g Blandet indkomst, brutto 
B.2n Overskud af produktion, netto Ikke-
finan­
sielle 
sel­
ska­
ber^ 
276 
139 Fi­
nan­
sielle 
sel­
ska­
ber^ 
55 
"45* Det 
of­
fent­
lige 
46 
16 
B.3n 
D.1 Blandet indkomst, netto 
Aflønning af ansatte 
D.11 Lønninger 
D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.122 Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.2 Produktions- og importskatter 
D.21 Produktskatter 
D.211 Merværdiafgift (moms) 
D.212 Importskatter og told ekskl. moms 
D.2121 Told m.v. 
D.2122 Importskatter ekskl. moms og told 
D.214 Produktskatter undtagen moms og importskatter 235 
141 
121 
17 
17 
D.29 Andre produktionsskatter 94 
D.3 Subsidier -44 
D.31 Produktsubsidier 
D.311 Importsubsidier 
D.319 Andre produktsubsidier 
D.39 
145 D.4 Andre produktionssubsidier 
Formueindkomst 78 160 -36 
30 
66 D.41 Renter 25 125 12 
P.119 
48 D.42 Markedsmæssig produktion 
Udloddet selskabsudbytte 
24 D.421 Udbytte 
D.422 Udtræk af Indkomst fra kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening på direkte udenlandske 
investeringer -48 
25 
25 18 
Formueindkomst henført til forsikringstagere 
Jordrente o.l. 41 _7_ 
_0_ 
3 0 
Primær indkomst, brutto/nationalindkomst, brutto 
Primær indkomst, netto/nationalindkomst, netto 
FiSIM-korrektionen for den samlede økonomi (0) er lig med summen af sektoren finansielle selskaber (-48) og den fiktive sektor (+48) Hus­
hold­
ninger 
92 
442 
60 
432 
766 
573 
174 Non-profit 
institu­
tioner 
rettet mod 
hus­
holdning­
erne ^^ 
8 
19 
134 
33 
57 
13 
20 
21 Den 
sam­
lede 
øko­
nomi 
429 
442 
217 
432 
766 
573 
193 
174 
19 
235 
141 
121 
17 
17 
94 
-44 
-8 
-36 
407 
200 
103 
46 
14 
25 
65 tfrvMWNfe 
%'* 
A -i. 
'** Konto' varer 
tonfc $gtje~ 
lllll'llllll. Illllllllll lait 
0 s 
llllllllllll. 
% 
Û 
£ 
22 
ii m 429 
442 
217 
432 
768 
575 
193 
174 
19 
235 
141 
121 
17 
17 
94 
-44 
-8 
-36 
446 
222 
120 
60 
14 
25 
65 
Konto for virksomhedsindkomst (II. 1.2.1) 
8.26 Formålet med kontoen for virksomhedsindkomst er at få fastsat en saldopost, der svarer 
til begrebet løbende udbytte før fordeling og indkomstskat, som det normalt bruges i 
virksomhedsregnskaber. 
8.27 Når der er tale om det offentlige og non-profit institutioner rettet mod husholdningerne, 
vedrører denne konto kun disses markedsmæssige aktiviteter. 
8.28 Virksomhedsindkomst svarer til overskud af produktion eller blandet indkomst (på 
tilgangssiden): 
plus formueindkomst modtaget i forbindelse med finansielle og andre aktiver, 
som tilhører virksomheden (på tilgangssiden); 
minus renter af gæld, som skal betales af virksomheden, og leje af jord og andre 
ikke-producerede materielle aktiver, som er lejet af virksomheden (på 
anvendelsessiden). 
Formueindkomst, som skal betales, i form af udbytte eller reinvesteret indtjening på 
direkte udenlandske investeringer fratrækkes ikke virksomhedsindkomst. 
Konto for allokering af anden primær indkomst (II. 1.2.2) 
8.29 Formålet med kontoen for allokering af anden primær indkomst er at vende tilbage fra 
begrebet virksomhedsindkomst til begrebet primærindkomst. Derfor indeholder den de 
elementer af primærindkomst, som ikke er med i kontoen for virksomhedsindkomst: 
for selskabers vedkommende: udloddet udbytte og investeret indtjening på 
direkte udenlandske investeringer (på anvendelsessiden); 
for husholdningers vedkommende: 
• formueindkomst, som skal betales, ekskl. leje og renter, som skal betales 
i forbindelse med virksomhedens aktiviteter (på anvendelsessiden); 
• aflønning af ansatte (på tilgangssiden); 
• modtaget formueindkomst, undtagen formueindkomst modtaget i 
forbindelse med virksomhedens aktiviteter (på tilgangssiden). 
for det offentliges vedkommende: 
• formueindkomst, som skal betales, undtagen formueindkomst, som skal 
betales i forbindelse med markedsaktiviteter (på anvendelsessiden); 
• produktions- og importskatter minus subsidier (på tilgangssiden); 
• modtaget formueindkomst, undtagen formueindkomst modtaget i 
forbindelse med markedsaktiviteter (på tilgangssiden); 
252 
H.l.2.1 Virksomhedsindkomstkonto 11.1.2.2 Konto for tildeling af anden primærindkomst 
Tilgang Anvendelse 
Transaktioner og saldoposter 
B.2g Overskud at produktion, brutto 
B.3g Blandet indkomst, brutto 
B.2n Overskud af produktion, netto 
B.3n Blandet indkomst, netto Ikke- Fi-
finan- nan-
sielle slette 
sel- sel-
ska- ska­
ber ber 
—278" Det 
of­
fert 
4T 
139 45 
Formueindkomst 
Renter 
Markedsmæssig produktion 
Udloddet selskabsudbytte 
Udbytte 
Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
Reinvesteret indtjening på direkte udenlandske investeringer 
Formueindkomst henført til forsikringstagere 
Jordrente o.l. 
Virksomhedsindkomst, brutto 160 
125 
-48 
25 
25 
0 
7 
0 
3 Hus­
hold­
ninger 
? 55 
442 
60 
432 
5 
0 
5 
5 
0 
Virksomhedsindkomst, netto 
Virksomhêâ^lndTîôTnsT^ruttô™ 
Virksomhedsindkomst, netto 120 55 
Aflønning af ansatte 
Lønninger 
Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 766 
573 
193 
174 
19 
Produktions- og importskatter 
Produktskatter 
Merværdiafgift (moms) 
Importskatter og told ekskl. moms 
Told m.v. 
Importskatter ekskl. moms og told 
Produktskatter undtagen moms og importskatter 
Andre produktionsskatter 235 
141 
121 
17 
17 
0 
3 
94 
Subsidier 
Produktsubsidier 
Importsubsidier 
Andre produktsubsidier 
Andre produktionssubsidier 
Formueindkomst 
Renter 
Udloddet selskabsudbytte 
Udbytte 
Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
Reinvesteret indtjening på direkte udenlandske investeringer 
Formueindkomst henført til forsikringstagere 
Jordrente o.l. 
Primærindkomst, brutto/nationalindkomst, brutto -44 
-8 
0 
-8 
-36 
129 
33 
52 
8 
44 
3 
20 
21 Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus-
hold-
ning-
erne 
257 ""85" "™4T " 552 Den 
sam­
lede 
øko­
nomi 
-12? 
442 
217 
432 Koftto 
«*. 
tøfttO- v*«-" 
forud- Ojftps» 
landet «eister lait Konti 
247 
150 
0 
37 
37 
0 
11 
5 
44 T 
5 
s.-
0 429 II. 1.2.1. 
442 Virksom-
217 hedsind-
432 komst-
268 konto 
166 
0 
42 
42 
0 
11 
5 
"3oT; 
679 
766 % 
573 2 ' 
193 0- ' 
174 ft , 
19 fr 901 11.1.2.2. 
679 Konto for 
768 tildeling 
575 af anden 
193 primær-
174 indkomst 
19 
235 
141 
121 
17 
17 
o: 
3 i 
94 i 235 
141 
121 
17 
17 
0 
3 
94 
-44 ': 
-8 i 
o; 
-8 i 
-36 i 
160; 
50 ; 
66 ; 
9 
57 i 
3 ; 
20 i 
21 :• ir 
4--44 
-8 
0 
-8 
-36 
178 
56 
78 
18 
60 
3 
20 
21 
B.5g/8 
BSn/B Primærindkomst, netto/nationalindkomst, netto 
Sekundær indkomstfordelingskoiito (II.2) 
8.30 Den sekundære indkomstfordelingskonto viser, hvorledes en institutionel sektors 
primærindkomstsaldo allokeres ved omfordeling: løbende indkomst- og formueskatter 
osv., sociale bidrag og ydelser (ekskl. sociale overførsler i naturalier) og andre løbende 
overførsler. 
8.31 Kontoens saldopost er den disponible indkomst, som afspejler løbende transaktioner og 
eksplicit ekskluderer kapitaloverførsler, reale kapitalgevinster og -tab samt følgerne af 
begivenheder såsom naturkatastrofer. 
8.32 Bidrag til sociale ordninger registreres3 på anvendelsessiden af husholdningernes 
sekundære indkomstfordelingskonto og på tilgangssiden af den sekundære 
indkomstfordelingskonto for de institutionelle sektorer, som er ansvarlige for 
administrationen af den sociale sikring. Når de betales af arbejdsgiverne for de ansatte, 
inkluderes de først i aflønning af ansatte på anvendelsessiden i arbejdsgiverens 
indkomstdannelseskonto, eftersom de udgør en del af lønomkostningerne; de registreres 
endvidere som aflønning af ansatte på tilgangssiden af husholdningernes konto for 
allokering af primær indkomst, eftersom de svarer til ydelser til husholdninger. 
Konto for indkomstomfordeling via naturalieydelser (II.3) 
8.33 Kontoen for indkomstomfordeling via naturalieydelser giver et bredere billede af 
husholdningernes indkomst ved at inkludere de strømme, der svarer til anvendelsen af 
individuelle varer og tjenester, som disse husholdninger modtager vederlagsfrit, dvs. 
sociale ydelser i naturalier og overførsler af individuelle ikke-markedsmæssige varer og 
tjenester, idet disse to kategorier af strømme grupperes sammen under begrebet sociale 
overførsler i naturalier. Dette letter sammenligninger over en periode, når der er 
forskelle eller ændringer i de økonomiske og sociale betingelser, og supplerer 
analyserne af det offentliges rolle i omfordelingen af indkomst. 
8.34 Sociale overførsler i naturalier registreres på tilgangssiden af kontoen for 
indkomstomfordeling via naturalieydelser, når der er tale om husholdninger, og på 
anvendelsessiden, når der er tale om det offentlige og non-profit institutioner rettet mod 
husholdningerne. 
8.35 Saldoposten på kontoen for indkomstomfordeling via naturalieydelser er den korrigerede 
disponible indkomst. 
De bidrag til sociale ordninger, der oplbies på anvendelsessiden al'husholdningernes sekundære indkomstfordelingskonto, er eksklusive 
serviecgebyr til pensionskasser og andre forsikringsselskaber, hvis ressourcer helt eller delvis udgores af faktiske bidrag til sociale 
ordninger 
254 
Tilgang 
213 
204 
150 
12 
32 
22 
10 
19 
332 
232 
29 
19 
52 
278 
Z!L 
45 
~TZ 
56 
1 826 
1 504 II.2 Sekundærindkomstfordelingskonto 
Tilsvarende 
posteringer på. 
Konto 
for 
varer 
og tje­
nester Konto 
forud» 
fancier Den 
sam­
lede 
øko­
nomi 
322 
160 
97 
85 
12 
32 
22 
332 
232 
29 
TS" 
52 
269 
~4T 
45 
"96" 
~3T 
1 826 
1 604 Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus-
hold-
ning-
erne Hus- Det of-
hold- fent-
ninger lige Ikke-
finan-
Finan- sielle 
siede sel-
sel- ska-
skaber ber 
212 
203 178 
176 
322 
174 
160 
12 
32 
22 
40 
1 187 289 
232 
52 
139 
"96" 
"3T 
352 10 
29 
28 
1 
46 
~45~ 13 
1 
32 185 
22 48 Anvendelse 
S.11 S.12 
Transaktioner og saldoposter 
B.5g/ 
B.5'g Primær indkomst, brutto/nationalindkomst, brutto Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber 
209 Finan­
sielle Det 
sel- offent-
skaber lige 
"B3nr 
B.5*n Hnmær makomst, netto/nationaiinakomst, netto 
24 D.5 Løbende indkomst- og formueskatter o.l 
20 D.51 Indkomstskatter 
4 D.59 Andre løbende skatter 
0.61 Bidrag til sociale ordninger 
D.611 
o.em 
D.61111 Faktiske bidrag til sociale ordninger 
D.61112 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
Obligatoriske faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale 
ordninger 
Frivillige faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.6112 Ansattes bidrag til sociale ordninger 
0.61121 Ansattes obligatoriske bidrag til sociale ordninger 
D.61122 Ansattes frivillige bidrag til sociale ordninger 
D.6113 Selvstændiges og ikke-beskæftigedes bidrag til sociale 
ordninger 
D.61131 Selvstændiges og ikke-beskæftigedes obligatoriske bidrag 
til sociale ordninger 
D.61132 Selvstændiges og ikke-beskæftigedes frivillige bidrag til 
sociale ordninger 
D.612 Imputerede bidrag til sociale ordninger 
D.62 
Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier 
D.621 Kontante socialsikringsydelser 
D.622 Private fondsbaserede sociale ydelser 
Ikke-fondsbaserede sociale ydelser til ansatte 
D.624 Kontante sociale bistandsydelser 
D.7 
TT7T Andre løbende overførsler 
SkadestorsiKnngspræmier, neftô" 
D.72 
13.73" 
"074' Skadesforsikringskrav 
Løbende ovenørsier inden tor oei onentiigë" 
Løbende internationalt samarbejde 
D.75 
B.6g Diverse løbende overførsler 
Disponibel indkomst, brutto 
B.6n Disi sponibel indkomst, netto 12 29 221 Hushold­
ninger^ 
1 390 Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus-
hold-
ning-
eme Den 
sam­
lede 
øko­
nomi^ 
1 855 Tjtev*rerrtte 
/•, _, 
<4 TF, 
K<st&, 'VB& 
tefe' «øg»* 
'ftWrter- i alt 1 855 
15_ 
_3_ 
20 
15 
5 144 
76 160 
14 
97 160 
97 
69 85 85 
32 
22 
10 12 
32 
22 
10 12 
32 
22 
10 
19 19 
332 332 332 
Tilgang 
Tilsvarende 
posteringer pa II.3 Naturalieindkomstomfordelingskonto 
s.i sis s.14 å.iå å.ii S.11 Anvendelse 
SAT S.1S TT mfåifåm 
1826 
l6"0T Konto 
for 
varer Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
Den mod 
sam- hus-
Konto lede hold- Hus-
oo, tø- for ud- øko-
nester tandet nomi ning- hold-
ninger Fi-
nan-
Det sielle 
of- sel-
fent- ska-
lige ber Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber Transaktioner og saldoposter 
B.6g Disponibel inkomst, brutto 
B.6n Disponibel indkomst, netto Ikke-
finan­
sielle Finan-
sel- sielle Det 
ska- sel- offent-
ber 
185 skaber lige 
32 
TF 382 
"3BT" Hus-
hold-
TT4T" Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus-
hold-
nincj-
ninger erne Den 
sam­
lede 
40 
"37 TBW Konto Kertto 
for 
vater 
øko- forude OQtyt-
nomi tøndet nester 
1826 
1826 
TBOT 27 
~2T 1406 
TÎ6T" 176 32 185 
"4T-B.7g 
~B"7rr Korrigeret disponibel indkomst, brutto 
Korrigeret disponibel indkomst, netto _alt 
1826 
1S04 
Indkomstanvendelseskonto (ÏÏ.4) 
8.36 For de institutionelle sektorer med konsum viser indkomstanvendelseskontoen, 
hvorledes den disponible indkomst (eller den korrigerede disponible indkomst) opdeles 
mellem konsumudgift (eller faktisk konsum) og opsparing. 
8.37 I systemet er det kun det offentlige, NPISH'er og husholdninger, der har konsum. 
Endvidere inkluderer indkomstanvendelseskontoen, for husholdninger og 
pensionskasser, en korrektionspost (D8 Korrektion for ændringer i husholdningernes 
nettoformue i pensionskasser), som vedrører den måde, transaktioner mellem 
husholdninger og pensionskasser registreres på.4 
Konto for anvendelse af disponibel indkomst (II.4.1) 
8.38 Kontoen for anvendelse af disponibel indkomst omfatter begrebet konsumudgift 
finansieret af de forskellige berørte sektorer: husholdninger, det offentlige myndigheder 
og non-profit institutioner rettet mod husholdningerne. 
8.39 Saldoposten på kontoen for anvendelse af disponibel indkomst er opsparing. 
Konto for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst (II.4.2) 
8.40 Kontoen for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst inkluderer begrebet faktisk 
konsum, der svarer til værdien af de varer og tjenester, som faktisk er til rådighed for 
husholdningerne til konsum, selv om anskaffelsen heraf finansieres af det offentlige 
eller non-profit institutioner rettet mod husholdningerne. 
Som følge heraf svarer det offentliges faktiske konsum kun til det kollektive konsum. 
Eftersom non-profit institutioners konsumudgift betragtes som værende fuldstændig 
individuelt, er deres faktiske konsum lig med nul. 
8.41 For den samlede økonomis vedkommende er konsumudgift og faktisk konsum lig 
hinanden; det er kun fordelingen over de forskellige institutionelle sektorer, der 
varierer. Det samme gælder for disponibel indkomst og korrigeret disponibel indkomst. 
8.42 Opsparing er saldoposten i begge versioner af indkomstanvendelseskontoen. Dens værdi 
er ens for alle sektorer, uanset om den er opnået ved at trække konsumudgift fra 
disponibel indkomst eller ved at trække faktisk konsum fra korrigeret disponibel 
indkomst. 
8.43 Opsparing er det (positive eller negative) beløb, der er resultatet af løbende 
transaktioner, som etablerer forbindelsen til akkumulationen. Hvis opsparingen er 
positiv, bruges ikke-anvendt indkomst til anskaffelse af aktiver eller afhændelse af 
passiver. Hvis opsparingen er negativ, afvikles visse aktiver eller visse passiver 
forøges. 
Se kapitel IV "l-'ordclingstiansaklioner". 
- 2.S7 -
Tilgang II.4.1 Konto for anvendelse af disponibel indkomst 
T tevarsrjde S 13 S.12 Anvendelse 
MmmrHHeUtV: 
I alt Konto 
for 
varer Konto 
og. fje- for ud-
1 215 Den 
sam­
lede 
ø ko-
nester landet nomi 
1 215 
156 Non-profit 
institu­
tioner 
rettet mod 
hushold- Hushold­
ningerne ninger 
996 Det of­
fent­
lige^ 
362 
206 
156 Ikke-
Finan- finan­
sielle sielle 
sel- sel­
skaber skaber 
"B"6g" 
"B^rT 
P.31 
D.8 Transaktioner og saldoposter 
Disponibel indkomst, brutto 
Disponibel indkomst, netto 
Endelig Konsumudgift 
Individuel konsumudgift 
P.32 Kollektiv konsumudgift Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber 
TaTT 
ro-Finan­
sielle 
sel­
skaber 
-72" 
Korrektion for ændringer i husholdningernes 
nettoformue i pemsionskasser Det 
offent­
lige 
"35T Hushold-
ninger 
TW TTÏF Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hushold­
ningerne 
lu" 
•37-Den 
sam­
lede 
øko­
nomi 
TÏÏ5S" 
TTOT rvOflto 
før#& te. 
varer 
*$lje* 
t#m lait 
1 625 
TBOT iiiiiiniiiM 
...1.37*. 1111 n iii 1 MI 
«5 1 371 
1 215 
156 
Tilgang II.4.2 Konto for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst 
Advendelse 
s.11 s.i: 
^31SVMWI*\ ••s; 
tfMfôtiïtâi » 
1 215 
155 Korrto 
for 
varer 
og tje­
nester Korrto 
for ud­
landet Den 
sam­
lede 
øko­
nomi 
1 371 
1 215 
156 Non-profit 
institu­
tioner 
rettet mod 
hushold­
ningerne^ Hushold­
ninger^ 
1 215 
1 215 Det 
offent­
lige 
"l56~ 
156 Ikke-
Finan- finan­
sielle sielle 
sel- sel­
skaber skaber 
•ÏÏTg" 
U7rT 
P.4 
P.41 
P.42 
D.8 Tr Transaktioner og saldoposter 
Korrigeret disponibel indkomst, brutto 
Komgeret aisponioei mokomst, netto 
Faktisk konsum 
Faktisk individuelt konsum 
Faktisk kollektivt konsum 
Korrektion for ændringer i husholdningernes 
nettoformue i pemsionskasser 
Opsparing, brutto 
Opsparing, netto 
Løbende saldo over for udlandet Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber 
—TCT 
ro-Finan­
sielle 
sel­
skaber 
3T 
2T Det 
offent-
lige 
—T76-
TTO" Hushold­
ninger 
T4W 
T3BT Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hushold­
ningerne 
27 
2T Den 
sam­
lede 
øko­
nomi 
\ 626 
1 604 Konto 
fof-ad» 
tandet «trest 
tttstø1 lait 
" 1 82S 
1504 
W$m 1 399 
mim 1243 
>3S6:;i 156 
Akkumulationskonti (IH)5 
8.44 Akkumulationskonti er strømkonti. Her registreres de forskellige årsager til ændringer i 
enhedernes aktiver og passiver og ændringer i deres nettoformue. 
8.45 Ændringer i aktiver registreres i venstre side af kontiene (plus eller minus), ændringer i 
passiver og nettoformue i højre side (plus eller minus). 
Kapitalkonto (III.l) 
8.46 Kapitalkontoen registrerer hjemmehørende enheders anskaffelser minus afhændelser af 
ikke-finansielle aktiver og måler ændringer i nettoformuen forårsaget af opsparing 
(slutsaldoposten på de løbende konti) og kapitaloverførsler. 
8.47 Kapitalkontoen gør det muligt at fastslå, i hvor stort omfang anskaffelser minus 
afhændelser af ikke-finansielle aktiver er finansieret af opsparing og ved 
kapitaloverførsler. Den viser en nettolångivning, der svarer til det nettobeløb, som en 
enhed eller en sektor har til rådighed til direkte eller indirekte finansiering af andre 
enheder eller sektorer, eller en nettolåntagning, der svarer til det beløb, som en enhed 
eller sektor er nødt til at låne fra andre enheder eller sektorer. 
Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler (III.l.1) 
8.48 Denne konto gør det muligt at fastslå ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing 
og kapitaloverførsler, som svarer til nettoopsparing plus modtagne kapitaloverførsler 
minus betalte kapitaloverførsler. 
Konto for erhvervelser af ikke-finansielle aktiver (III.l.2) 
8.49 Denne konto registrerer erhvervelser minus afhændelser af ikke-finansielle aktiver med 
henblik på at vende tilbage fra begrebet ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing 
og kapitaloverførsler til begrebet långivning eller låntagning, netto. 
Finansiel konto (III.2) 
8.50 Den finansielle konto registrerer, efter typen af finansielt instrument, ændringerne i de 
finansielle aktiver og passiver, som udgør långivning eller låntagning, netto. 
8.51 Den klassifikation af aktiver og passiver, der bruges i den finansielle konto, er identisk 
med den, der bruges i statuskontiene. 
Se kapitlerne "Finansielle transaktioner" og "Andre slioninie" 
259 -
III.1.1 Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitalovcrforslcr 
Ændringer i aktiver 
Tilsvarende 
posteringer på 
alt Konto1:';!;:;;: 
•nëstërS:! WÊÊË 
ïtârKtôtS Den 
sam­
lede 
øko­
nomi 
192 :mi 230 Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus-
hold-
ning-
erne 
21 Hus­
hold­
ninger Det 
offent-
lige Finan­
sielle 
sel­
skaber Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber 
178 -38 65 Transaktioner og saldoposter 
B.8n Opsparing, netto 
"BT2 Løbende saldo over for udlandet 
D.9 Kapitaloverførsler 
D.91 Kapitalskatter 
D.92 Investeringstilskud 
D.99 Andre kapitaloverførsler 
D.9 Kapitaloverførsler 
D.91 Kapitalskatter 
D.92 Investeringstilskud 
D.99 Andre kapitaloverførsler Ændringer i passiver og nettoformue 
"ïllsvarçntfe 
postarfnger på 
Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber 
B.10.1 Ændringer i nettoformue forårsaget af 
opsparing og kapitaloverførsler 
III.1.2 Konto for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver 
Ændringer i aktiver 
Tilsvarende 
posteringer på Ændringer i passiver og nettoformue 
S.11 S.12 S.13 S.14 S.15 
Den 
sam-
Konto lede 
Og !je- for ud- ø ko-
nester landet nomi Konto 
for 
varer Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus-
hold-
ning-
eme 
376 
303 
305 
11 
-13 
53 
22 
17 
-222 
28 
10 Hus­
hold­
ninger Det 
offent­
lige^ Ikke-
Finan- finan­
sielle sielle 
sel- sel­
skaber skaber Ikke-
finan­
sielle 
sel-Finan-
sielle 
sel-
Transaktloner og saldoposter 
376 
303 
305 
53 
-8 
22 
17 
-222 
28 
10 19 
14 
13 
10 
-5 
-3 61 
49 
50 
12 
•42 37 
23 
24 
12 
12 
•30 B.10.1 Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og 
kapitaloverførsler skaber skaber 
65 Det Hus-
offent- hold-
lige ninger 
•38 178 Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus-
hold-
ning-
eme 
21 nwiiiimr iiifnniiiii 
250 P.51 Faste bruttoinvesteringer Den 
sam- - s 1&T 
lede Koftd- ' ttafSr 
øko- fcftffc- t$\H$-
nomj jarøltyj TteSftf J__alt 
230 ~3Sf 192 
" '"î5» 376 
P.511 
Anskaffelser minus afhændelser af materielle faste aktiver 209 
211 P.5111 Anskaffelser af nye materielle faste aktiver 
P.5112 Anskaffelser af eksisterende materielle faste aktiver 
P.5113 Afhændelser af eksisterende materielle faste aktiver 
P.512 
Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle faste aktiver 21 
21 P.S121 Anskaffelser af nye immaterielle faste aktiver 
P.5122 
P.5123 Anskaffelser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
Afhændelser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
20 
17 P.513 Foregelse af værdien af ikke-producerede ikke-finansielle 
aktiver 
P.5131 Væsentlige forbedringer af ikke-producerede ikke-finansielle 
aktiver 
p 5132 omkostninger veo overdragelse at ejendomsretten tn iKKe-
producerede ikke-finansielle aktiver 
-137 K.1 
26 P.52 Realkapitalforbrug 
Lagerændringer 
-7 
-6 
UÔ -Su 5 -69 P.53 Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande 
K.2 Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-
producerede aktiver 
K.21 Anskaffelser minus afhændelser af jord og andre materielle 
ikke-producerede aktiver 
K.22 Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle ikke-
producerede aktiver 'S 'SOS- 303 
3CS " 305 
3£ 21 
• 1& -13 
SI 51 
'.".'.".'.'•'•'.i!' IMIII" & 53 
••-••••& 6 
• * -8 
V..1 & 22 
.'...» S 
tf 17 
iiiiiiiiniii iiiiiiiiiini 
$m io 
III.2 Finansieringskonto 
Ændringer i aktiver 
Tilsvarende s.11 Ændringer i passiver og nettoformue 
Tilsvarende 
130 
37 
64 
29 
143 
254 
86 
168 
46 
36 
33 
22 
82 
36 
46 Korrto 
for 
varer 
og tje­
nester Konto-
far ud* 
landet Den 
sam­
lede 
øko­
nomi Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus-
hold-
ning-
erne Hus-hold 
ninger Det 
offent­
lige Finan­
sielle 
sel­
skaber Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber Transaktioner og saldoposter 
"BT Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber Finan­
sielle 
sel­
skaber Det 
offent­
lige Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus-
hold-
Hus-hold- ning-
ninger erne Den 
sam­
lede 
øko­
nomi Kofttû 
tor 
Konto varer 
forud* ogfle-
tandet nester l alt 
119 
34 
62 12 68 
10 
41 Monetært guld og særlige 
trækningsrettigheder (SDR) 
15 
15 17 F.2 Sedler og mønt samt indskud 
5 F.21 Sedler og mønt 
10 F.22 Transferable indskud 
23 
138 12 17 
29 2 F.29 Andre indskud 130 
35 
63 
32 132 
35 
65 
32 
26 53 
mm 244 
83 
161 
44 45 167 18 F.3 Værdipapirer undtagen aktier 
27 F.4 53 
Lån 71 
63 16 F.41 Kortfristede lån 16 
44 104 
36 11 F.42 Langfristede lån 55 64 
94 
32 
62 28 
11 
17 24 
17 123 
217 
76 
141 
2 F.5 Aktier og andre ejerandelsbeviser 26 
36 
33 
22 36 
33 
22 F.6 Forsikringstekniske reserver 
F.61 
F.611 
w® 61 
8Ï8S 18 11 
40 Husholdningernes nettoformue i 
livsforsikrings- og pensionskassereserver 
Husholdningernes nettoformue i 
livsforsikringsreserver 
F.612 Husholdningernes nettoformue i 
pensionskassereserver 
F.62 Præmie- og erstatningsreserver 
F.7 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 13 
36 
33 
22 
37 
6 F.71 Handelskreditter og forudbetalinger 43 
36 
33 
22 
10 52 
18 
F.79 
43 29 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
undtagen handelskreditter og forudbetalinger 34 mm 
mm 
am 
ma 
ml 130 
37 
64 
29 
143 
254 
86 
168 
46 
36 
33 
22 
82 
36 
46 
Konto for andre ændringer i status (III.3) 
8.52 Kontoen for andre ændringer i status registrerer ændringer i enheders aktiver og 
passiver undtagen sådanne, som ikke sker i forbindelse med opsparing og frivillige 
formueoverførsler, eftersom disse bliver registreret på kapitalkontoen og den finansielle 
konto. Den er delt i to: kontoen for andre mængdemæssige ændringer i status (III.3.1) 
og omvurderingskontoen (III.3.2). 
Konto for andre mængdemæssige ændringer i status (III.3.1) 
8.53 De bevægelser, som registreres i kontoen for andre mængdemæssige ændringer i status, 
påvirker nettoformuen på de pågældende enheders, sektorers og delsektorers statuskonti. 
Denne ændring, der kaldes ændring i nettoformue forårsaget af andre mængdemæssige 
ændringer i status, er kontoens saldopost. 
Omvurderingskonto (III.3.2) 
8.54 Omvurderingskontoen registrerer ændringer i værdien af aktiver og passiver forårsaget 
af prisændringer. 
For et givet aktiv eller passiv måles denne ændring som: 
enten forskellen mellem dets værdi ved slutningen af regnskabsperioden og dets 
værdi ved begyndelsen af regnskabsperioden eller på den dato, hvor det første 
gang blev opfort på statuskontoen, 
eller forskellen mellem dets værdi på den dato, hvor det blev skrevet ud af 
statuskontoen, og dets værdi ved begyndelsen af regnskabsperioden eller på den 
dato, hvor det første gang blev opført på statuskontoen. 
Denne forskel kaldes "nominel kapitalgevinst (eller -tab)". 
En nominel kapitalgevinst svarer til en positiv omvurdering af et aktiv eller en negativ 
omvurdering af et (finansielt) passiv. 
Et nominelt kapitaltab svarer til en negativ omvurdering af et aktiv eller en positiv 
omvurdering af et (finansielt) passiv. 
8.55 De strømme, der registreres på omvurderingskontoen, ændrer nettoformuen på de 
pågældende enheders statuskonto. Denne ændring, der kaldes "ændring i nettoformue 
forårsaget af nominelle kapitalgevinster og -lab", er kontoens saldopost. Den opføres på 
"ændringer i passiver og nettoformue"-siden. 
8.56 Omvurderingskontoen opdeles i to underkonti: konto for neutrale kapitalgevinster og -
tab (III.3.2.1) og konto for reale kapitalgevinster og -tab (III.3.2.2). 
26: 
III.3.1 Konto for andre mœngdeaendringer I aktiver 
Ændringer i aktiver 
;*iS*i;;;:;:|: 
;^y»ftt;:: 
•iiieïiéte iKsrttbig 
::lÊâi&:: Den 
sam-
lede 
eko-
noml TTT-
Non-
Pfolit 
Institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus­
hold­
ning-
eme -rrr TTT TTT 
Flnin-
•ielle 
Hushold- oflent-
ninger lige rrr 
Ikke-
inin-
•ielle 
sel­
skaber Ændringer i passiver og nettoformue 
Ml MS Hf IU S li TI*™?***'!' 
:$&$•&' : 
Transaktioner og saldoposter 
Ikke-finansielle aktiver 
AN.1 Producerede aktiver 
ÏC4 Økonomisk opståen af producerede aktiver 
-5 K.7 Tab ved katastrofer 
-1 K.8 Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
1 K.9 Andre mœngdeaendringer i ikke-finansielle aktiver i.a.n. 
3 K.12 Ændringer i klassifikationer og struktur 
3 K.12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K. 12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
K. 12.21 Monetarisering/demonetarisering af guld 
K.12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen monetarisering/demonetarisering af guld 
heraf: 
AN.11 
AN. 12 
AN.13 Faste aktiver 
Lagerbeholdninger 
Værdigenstande 
14 AN.2 Ikke-producerede aktiver 
24 K.3 Økonomisk opståen af ikke-producerede aktiver 
K.5 Naturlig vækst af ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer 
-7 K.6 Økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver 
-6 K.61 Udtømmelse af naturgivne ekonomiske aktiver 
-1 K.62 Anden »konomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver 
K.7 Tab ved katastrofer 
-4 K.8 Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
K.9 Andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver i.a.n. 
1 K.12 Ændringer i klassifikationer og struktur 
1 K.12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K.12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
K.12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen monetarisering/demonetarisering af guld 
heraf: 
AN.21 
AN.22 Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
AF Finansielle aktiver/passiver 
K.7 Tab ved katastrofer 
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
K.10 Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver i.a.n. 
2 K.12 Ændringer i klassifikationer og struktur 
2 K.12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K. 12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
K.12.21 Monetarisering/demonetarisering af guld 
K. 12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen monetarisering/demonetarisering af guld 
heraf : 
AF.1 Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.4 Lån 
2 AF.S Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
^AF7^ Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
^^*1u*2* ÆndnngerTnefioJorrnue'forirzaget af andre mængdeærxJnngerTaktiver """" 
Konto for neutrale kapitalgevinster og -tab (III.3.2.1) 
8.57 Kontoen for neutrale kapitalgevinster og -tab registrerer ændringer i værdien af aktiver 
og passiver i forhold til ændringer i det generelle prisniveau. Sådanne ændringer svarer 
til den omvurdering, som er nødvendig for at opretholde aktivers og passivers generelle 
købekraft. Det generelle prisindeks, der skal anvendes til denne beregning, er 
prisindekset for endelig indenlandsk anvendelse ekskl. lagerændringer. 
Konto for reale kapitalgevinster og -tab (III.3.2.2) 
8.58 Reale kapitalgcvinstcr og -tab måler forskellen mellem nominelle kapitalgevinster og -
lab o)» neulialc kapilali'.evinskT oj», lab. 
8.59 Hvis de nominelle kapitalgcvinstcr minus de nominelle kapilaltab på et givet aktiv 
overstiger de neutrale kapitalgevinster minus de neutrale kapitaltal), er der tale om en 
real kapitalgevinst på aktivet for den enhed, som ejer det. Denne gevinst afspejler det 
faktum, at den faktiske pris på aktivet gennemsnitligt er steget hurtigere end det 
generelle prisniveau. Omvendt fremkalder et fald i den relative pris på aktivet et realt 
kapitaltab for den enhed, som ejer det. 
Tilsvarende fremkalder en stigning i den relative pris på et passiv et realt kapitaltab på 
passiver, mens et fald i den relative pris på et passiv skaber en real kapitalgevinst på 
passiver. 
- 265 -
111.3.2 Omvurderingskonto 
Ændringer i aktiver 
Konti 
111.3.2. 
Omvurde­
ringskonto 
111.3.5.1. 
Konto for 
neutrale 
kapital­
gevinster 
og -tab 
III.3.2.2. 
Konto for 
reale kapital­
gevinster 
og -tab ~2B0~ 
126 
111 
7 
8 
154 
152 
2_ 
91 
12 
44 
34 
1W 
121 
111 
5 
5 
78 
76 
1 
"Ï4T 
15 
32 
28 
29 
28 
8 Tdsvareinde. 
posteringer på 
Ko« to 
for­
varer 
og tje­
nester Konto 
for ud­
landet Den 
sam­
lede 
øko­
nomi 
81 
5 
3 
2 
77 
76 
1 
^57 
-3 
32 
17 
29 mm 
2 
1 
-1 "2BTT 
126 
111 
7 
8 
154 
152 
2 
84 
40 
31 Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus-
hold-
ning-
erne 
B~ 
5 
5 
198 
121 
111 
5 
5 
78 
76 
1_ 
136 
15 
30 
25 
28 
26 
7 
81 
5 
3 
2 
77 
76 
1 
52 
-3 
30 
15 
28 
5 
-7 Hushold-
ninger 
35 
28 
2 
5 
45 
45 
16 
56 
34 
28 
2 
4 
22 
22 
~36~ 
24 
1 
1 
22 
22 Det 
offent-
lige 
4T" 
20 
18 
1 
1 
23 
23 
20 32 
20 
18 
1 
1 
12 
12 
12 Finan­
sielle 
sel­
skaber 
4~ 
2 
2 
57 
1 
1 
"70" 
14 
19 
24 
13 
1 Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber 
Î4T" 
63 
58 
4 
1 
81 
80 
1 
1 
"Ï3" 
-3 
11 
24 
3 
- 1 101 
60 
58 
2 
1 
41 
40 
1 
18 
43 
3 
40 
40 
10 
-8 
1 
-1 
1 
- 1 Andre strii. of saldoposter 
K. 11 Nominelle kapitalgevinsterMab 
"AN Ikke-finansielle aktiver 
AN.1 Producerede aktiver 
AN. 11 Faste aktiver 
AN. 12 Lagerbeholdninger 
AN. 13 Værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
AF Finansielle aktiver/passiver 
AF.1 Monetært guld og trækningsrettigheder 
(SDR) 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.4 Lån 
AF.5 Aktier, anparter og andre 
ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte 
mellemværender 
B.10.3 Ændringer i nettoformue forårsaget af 
nominelle kapitalgevinster/-tab 
K. 11.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab 
AN Ikke-finansielle aktiver 
AN.1 Producerede aktiver 
AN. 11 Faste aktiver 
AN. 12 Lagerbeholdninger 
AN. 13 Værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
AF Finansielle aktiver/passiver 
AF.1 Monetært guld og trækningsrettigheder 
(SDR) 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.4 Lån 
AF.5 ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte 
mellemværender 
B.10.31 Ændringeri nettoformue forårsaget af 
neutrale kapitalgevinster/-tab 
Reale kapitalgevinsterMab 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Faste aktiver 
Lagerbeholdninger 
Værdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver K.11.2 
~m— 
AN.1 
AN.11 
AN.12 
AN.13 
AN.2 
AN.21 
AN. 22 
"AT 
AF.1 
AF.2 
AF.3 
AF.4 
AF.5 
AF.6 
AF.7 Monetært guld og trækningsrettigheder 
(SDR) 
Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lån 
Aktier, anparter og andre 
ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte 
mellemværender 
B.10.32 Ændringeri nettoformue forårsaget af 
reale kapitalgevinster/-tab 
- 266 
Ændringer i passiver op nettoformue 
T 11 
Ikke-
finan­
sielle 
sel-S.12 S.13 
Finan­
sielle 
sel­
skaber skaber Det 
offent­
lige^ Hushold­
ninger^ Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus-
hold-
ning-
erne Den 
sam­
lede 
øko­
nomi Tttsvarende 
pastefmaerpâ 
Konto 
for ud­
landet Konto 
*or 
varer 
og ge­
ntester lait 
Ml.3.2. 
Omvurderings­
konto 
18 5T 76 ~W 
16 17 42 
134 10 38 96 10 288 292 
Hl.3.2.1. 
Konto for 
neutrale 
kapital­
gevinst og 
-tab 
36 68 14 132 
26 
21 29 
26 
29 
28 
7 32 
23 
29 
23 
8 
82 26 87 214 
Hl.3.2.2. 
Konto for reale 
kapitalgevinster 
og -tab 
TB" TT ^50" •5T 
26 
13 -2 
3 
-7 - 1 
- 1 29 
16 
29 32 
17 
29 
-3 
51 12 -7 
78 
-267 
Statuskonti (IV)6 
8.60 Formålet med statuskontiene er at give et billede af enhedernes aktiver og passiver og 
nettoformue ved begyndelsen og slutningen af regnskabsperioden og af ændringer 
statuskontiene imellem. Rækkefølgen er som følger: 
primostatuskonto (IV. 1) 
konto for ændringer i status (IV.2) 
ultimostatuskonto (IV.3) 
Primostatuskonto (IV. 1) 
8.61 Primostatuskontoen registrerer værdien af aktiver og passiver, som enheder ejer ved 
begyndelsen af regnskabsperioden. 
Disse poster er opdelt i kategorier på grundlag af klassifikationen af aktiver og passiver. 
De værdiansættes i de ved begyndelsen af regnskabsperioden gældende priser. 
Forskellen mellem aktiver og passiver - kontoens saldopost - er nettoformuen ved 
regnskabsperiodens begyndelse. 
Konto for ændringer i status (IV.2) 
8.62 Kontoen for ændringer i status registrerer ændringer i værdien af aktiver og passiver i 
løbet af regnskabsperioden og aggregerer de beløb, der er registreret på de forskellige 
akkumulationskonti, dvs. ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og 
kapitaloverførsler, ændringer i nettoformue forårsaget af andre mængdeændringer i 
aktiver og ændringer i nettoformue forårsaget af nominelle kapitalgevinster og -tab. 
Ultimostatuskonto (IV.3) 
8.63 Ultimostatuskontoen registrerer værdien af aktiver og passiver, som enheder ejer ved 
slutningen af regnskabsperioden. Disse poster er opdelt i kategorier på grundlag af 
samme klassifikation, som bruges i primostatuskontoen, og værdiansættes i de ved 
slutningen af regnskabsperioden gældende priser. 
Forskellen mellem aktiver og passiver er nettoformuen ved slutningen af 
regnskabsperioden. 
8.64 Værdien af et aktiv eller et passiv på ultimostatuskontoen er lig med summen af dens 
værdi på primostatuskontoen og det beløb, som er opført for den pågældende post på 
kontoen for ændringer i status. 
Se kapitlet "Statuskonti". 
Z-£i -269 
Konti lait Tilsvarende 
postenngarpjt 
Konto 
for 
varer Konto 
Ofltjft- foPH<J+. 
nester landet -5T 
Den 
sam­
lede 
øko­
nomi TTS— 
Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hus-
hold-
ning-
eme TTT "SIT" •sir 
Hushold­
ninger^ Det 
offent­
lige^ Finan­
sielle sel­
skaber l\ke-
finan-
sielle sel­
skaber 
IV.1. 
Åbnings­
balance 9 922 
6 047 
5 544 
231 
272 
3 875 
3 809 
66 
7 365 
770 
1 587 
1 388 
1 454 
1 409 
396 
361 
IV.2. 
Ændringer 
i balance 
'n/S. 
Afslut­
nings-
balance 482 
289 
239 
34 
16 
193 
191 
2 
787 
19 
130 
187 
250 
80 
38 
82 
"7576T 
6 336 
5 783 
265 
288 
4 068 
4000 
68 
8 152 
788 
1 717 
1 575 
1 704 
1489 
434 
443 9 922 
6 047 
5544 
231 
272 
3 875 
3 809 
66 
mm 
WZ$i mm mm mm mm 6 792 
770 
1 482 
1 263 
1384 
1 296 
370 
227 
482 
289 
239 
34 
16 
193 
191 
2 
57 
1 
t1 
S 
IP 
5 
21 730 
18 
119 
178 
240 
75 
38 
61 324 
243 
231 
2 
10 
81 
81 
172 
110 
25 
8 
22 
4 
3 
25 
21 
21 
UB 
«4 
80 
UB 
155 ""ÏÏTW 
6 336 
5 783 
265 
288 
4 068 
4000 
68 
7 522 
788 
1601 
1441 
1 624 
1 371 
408 
288 ^49^ 
264 
252 
2 
10 
85 
85 2 822 
1698 
1423 
97 
178 
1 124 
1 124 1591 
1 001 
913 
47 
41 
590 
578 
12 144 
104 
99 
5 
40 
37 
3 5 041 
3 001 
2 878 
85 
38 
2 040 
1989 
51 Transaktioner, andre strømme, beholdninger og 
saldoposter 
AN Ikke-finansielle aktiver 
AN.1 Producerede aktiver 
AN.11 Faste aktiver 
AN. 12 Lagerbeholdninger 
AN. 13 Værdigen stande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
1 619 
840 
198 
24 
411 
291 
55 396 
80 
150 
115 
12 
20 
19 897 AF Finansielle aktiver/passiver 
AF.1 Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
382 AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
90 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
50 AF.4 Lån 
200 AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
25 AF.6 Forsikringstekniske reserver 
150 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 3 508 
690 
950 
1 187 
651 
30 
B.90 Nettofonrtue 
110 
61 
47 
4 
10 
49 
48 
1 56 
25 
20 
1 
4 
30 
30 -2 
2 
1 
199 
68 
35 
5 
13 
38 
40 123 
1 
7 
29 
45 
34 294 
17 
15 
80 
163 
19 290 
182 
150 
29 
3 
108 
108 
81 
17 
21 
27 
9 
~55T 
122 
38 
8 
23 
4 
11 2 §32 
1759 
1470 
101 
188 
1 173 
1 172 
1 
TOTS" té47 " 145 
1 026 103 
908 
233 
29 
424 
329 
95 933 
48 
45 
620 
608 
12 
"W 
81 
157 
29 
160 
46 
20 
25 100 
3 
42 
38 
3_ 
3 802 
707 
15 
1 030 
1 350 
670 
30 ' 5 331 
3 183 
3 028 
114 
41 
2 148 
2 097 
51 Ændringer i aktiver/passiver i alt 
AN Ikke-finansielle aktiver 
AN.1 Producerede aktiver 
AN.11 Faste aktiver 
AN. 12 Lagerbeholdninger 
AN.13 Værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
AF Finansielle aktiver/passiver 
AF.1 Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
AF .2 Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.4 Lån 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B. 10 Ændringer i nettoformue, i alt forårsaget af: 
B.10.1 Opsparing og kapitaloverførsler 
B.10.2 Andre mængdeændringer i aktiver 
B.10.3 Nominelle kapitalgevinsterMab 
B.10.31 Neutrale kapitalgevinsterMab 
B.10.32 Reale kapitalgevinsterMab 
AKI ikke-finansielle aktrver"^^"™^™'™ 
AN.1 Producerede aktiver 
AN.11 Faste aktiver 
AN.12 Lagerbeholdninger 
AN.13 Værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
978 
399 
111 
77 
209 
25 
157 "ÅT Finansielle aktiver/passiver 
AF.1 Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.4 Lån 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B.90 Nettoformue 
-270 
"S" *ST5 STS S-n 5-T5—-gr 
Ttlsvamnde 
Non­
profit 
institu­
tioner 
rettet 
l*ke- mod Den Konto 
finan- Finan- hus- sam- for 
sielle sielle Det hold- lede Konto VBffir 
sel- sel- offent- Hushold- ning- øko- foryd-i OQtyfr 
skaber skaber lige ninger eme nomi landet nester I alt 
155 285 176 33 28 677 §1 767 IV 2. 
balance 
130 2 132 -2 130 
7 87 71 165 22 187 
68 93 28 24 213 3? 250 
42 30 4 77 3 80 
38 38 38 
37 10 5 52 3P 82 
216 10 2 276 31 535 -34_ 501 
65 4 -38 178 21 230 -38 192 
17 -4 2 2 17 17 
134 10 38 96 10 288 4 292 
82 5 26 07 8 203 6 214 
51 5 12 9 2 80 -1 78 
1 972 3 669 863 322 149 6 975 3§8 7~362" 
40 1411 104 10 38 1603 iH 1717 
51 1 140 283 2 1 476 ÔÔ 1 575 
965 421 197 67 1 650 54 1 704 
729 745 4 4 1 483 6 1 489 
12 373 19 5 403 25 434 
174 32 113 35 354 89 443 
~4~33T 275 T30T 4-67B' - 40G ' ~T0~9TT —2Œ TTT9T balance 
-271 -
KONTI FOR UDLANDET (V) 
8.65 Kontiene for udlandet registrerer transaktioner mellem hjemmehørende og ikke-
hjemmehørende enheder. Udlandet udgør ikke en institutionel sektor som sådan, men i 
systemets struktur spiller det en lignende rolle. 
8.66 Kontosystemet for udlandet følger samme generelle mønster som kontiene for den 
institutionelle sektor, dvs. : 
løbende konti 
akkumulationskonti 
statuskonti. 
8.67 Disse konti opstilles fra udlandets synspunkt. Det, som er tilgang for udlandet, er 
således anvendelse for den samlede økonomi, og omvendt. Tilsvarende er et finansielt 
aktiv, som ejes af udlandet, et passiv for den samlede økonomi, og omvendt (bortset fra 
monetært guld og særlige trækningsrettigheder). 
Løbende konti 
Udlandskonto for varer og tjenester (V.l) 
8.68 Import af varer og tjenester opføres på kontoens tilgangsside og eksport af varer og 
tjenester på anvendelsessiden. Forskellen mellem tilgang og anvendelse er kontoens 
saldopost, som kaldes "udlandskontoens vare- og tjenestebalance". Hvis den er positiv, 
er der overskud for udlandet og underskud for den samlede økonomi, og omvendt, hvis 
den er negativ. 
8.69 For at være konsekvent ved måling af hjemmehørende enheders produktion 
værdiansættes import til en ækvivalent af basisprisen, dvs. ekskl. importskatter, men 
inkl. importsubsidier. 
Import af varer, der er opført på udlandskontoen for varer og tjenester, værdiansættes 
fob, dvs. ved grænsen til det eksporterende land. Eksport af varer værdiansættes også 
fob. 
Når transport og forsikring, som er inkluderet i fob-værdien af importerede varer (dvs. 
mellem fabrikken og det eksporterende lands grænse), leveres af hjemmehørende 
enheder, skal de inkluderes i værdien af den vareimporterende økonomis eksport af 
tjenester. Når transport og forsikring, som er inkluderet i fob-værdien af eksporterede 
varer, derimod leveres af ikke-hjemmehørende enheder, skal de inkluderes i værdien af 
den vareeksporterende økonomis import af tjenester. 
-272 
Udlandskonto for primære indkomster og løbende overførsler (V.II) 
8.70 Formålet med udlandskontoen for primære indkomster og løbende overførsler er at få 
opgjort saldoen på udlandskontoens løbende poster, som i systemets struktur svarer til 
de institutionelle sektorers opsparing. Denne konto er en komprimeret version af 
kontosystemet, som for en institutionel sektor strækker sig fra kontoen for allokering af 
primær indkomst til indkomstanvendelseskontoen. 
8.71 På tilgangssiden viser udlandskontoen for primære indkomster og løo*r.dc overførsler 
udlandskontoens vare- og tjenestebalance. Den registrerer også, på tilgangs- eller 
anvendelsessiden, alle fordelingstransaktioner, som kan berøre udlandet, bortset fra 
kapitaloverførsler. 
Udlandskonti for akkumulation (V.III) 
Kapitalkonto (V.III. 1) 
8.72 Kapitalkontoen for udlandet registrerer ikke-hjemmehørende enheders anskaffelser 
minus afhændelser af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver og måler ændringer i 
nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler. 
8.73 Saldoposten på kapitalkontoen er udlandets långivning og låntagning, netto. Den er lig 
med, dog med modsat fortegn, summen af de hjemmehørende institutionelle sektorers 
långivning eller låntagning, netto. 
Finansiel konto (V.III.2) 
8.74 Opstillingen i udlandets finansielle konto er identisk med de institutionelle sektorers 
finansielle konto. 
Konto for andre ændringer i status (V.III.3) 
8.75 Ligesom det er tillfældet med de institutionelle sektorer, fastslås ændringer i 
nettoformue forårsaget af andre mængdeændringer i aktiver og ændringer i nettoformue 
forårsaget af nominelle kapitalgevinster og -tab efter hinanden, idet kapitalgevinsterne 
og -tabene selv opdeles i neutrale og reale kapitalgevinster og -tab. 
8.76 At der ikke optræder producerede aktiver på udlandets akkumulationskonti og 
statuskonti skyldes, at man har vedtaget, at der oprettes en fiktiv institutionel enhed, 
idet udlandet anses for at have anskaffet finansielt aktiv - og omvendt for aktiver, som i 
andre økonomier indehaves af hjemmehørende enheder. 
Statuskonti (V.IV) 
8.77 Udlandsbalancen indeholder finansielle aktiver og passiver. På aktivsiden registrerer de 
de samlede anskaffelser minus afhændelser af monetært guld og SDR mellem ikke-
hjemmehørende og hjemmehørende enheder. 
273 
Samlede konti for udlandet (konto for transaktioner med udlandet) 
V.I: Udlandskonto for varer og tjenester 
Tilgang Anvendelse 
P.6 Eksport af varer og tjenester 536 P.7 Import af varer og tjenester 497 
P.61 Eksport af varer 462 P.71 Import af varer 392 
P.62 Eksport af tjenester 74 P.72 Import af tjenester 
B.11 Vare- og tjenestebalancen -39 
V.II: Udlandskonto for primærindkomster og lobende overførsler 
Tilgang Anvendelse 
D.1 
D.11 
D.2 
D.21 
D.211 
D.212 
D.2121 
D.214 
D.29 
D.3 
D.31 
D.311 
D.319 
D.39 
D.4 
D.41 
D.42 
D.421 
D.422 
D.5 
D.51 
D.59 
D.61 
D.611 
D.6111 
D.61122 
D.612 
D.62 
D.622 
D.623 Aflønning af ansatte 
Lønninger 
Produktions- og importskatter 
Produktskatter 
Merværdiafgift (moms) 
Importskatter og told ekskl. moms 
Told m.v. 
Produktskatter undtagen moms og importskatter 
Andre produktionsskatter 
Subsidier 
Produktsubsidier 
Importsubsidier 
Andre produktsubsidier 
Andre produktionssubsidier 
Formueindkomst 
Renter 
Udloddet selskabsudbytte 
Udbytte 
Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
Løbende indkomst- og formueskatter o.l. 
Indkomstskatter 
Andre løbende skatter 
Bidrag til sociale ordninger 
Faktiske bidrag til sociale ordninger 
Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.6112 Ansattes bidrag til sociale ordninger 
Ansattes frivillige bidrag til sociale ordninger 
Imputerede bidrag til sociale ordninger 
Sociale ydelser undtagen sociale oveiførsler i 
naturalier 
Private fondsbaserede sociale ydelser 
Ikke-fondsbaserede sociale ydelser til ansatte yde B.11 
D.1 
D.11 
0 D.12 
D.121 
D.2122 Importskatter ekskl. moms og told 0 D.2 
D.21 
D.211 
0 D.212 
D.2121 
D.214 
D.29 
0 D.3 
D.31 
66 D.311 
16 
36 D.319 
0 D.39 
36 
D.43 Reinvesteret indtjening på direkte udenlandske 
investeringer 14 D.4 
D.41 
1 D.42 
1 D.421 
0 D.422 
0 D.44 
0 
D.61111 Obligatoriske faktiske arbejdsgiverbidrag til 
sociale ordninger 0 D.51 
D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale 
ordninger 0 D.59 
0 
D.61121 Ansattes obligatoriske bidrag til sociale 
ordninger D.61 
0 D.611 Vare- og tjenestebalancen 
Aflønning af ansatte 
Lønninger 
Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.122 Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale 
ordninger 
Produktions- og importskatter 
Produktskatter 
Merværdiafgift (moms) 
Importskatter og told ekskl. moms 
Told m.v. 
0 D.2122 Importskatter ekskl. moms og told 
Produktskatter undtagen moms og importskatter 
Andre produktionsskatter 
Subsidier 
Produktsubsidier 
Importsubsidier 
Andre produktsubsidier 
Andre produktionssubsidier 
Formueindkomst 
Renter 
Udloddet selskabsudbytte 
Udbytte 
Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
Formueindkomst henført til forsikringstagere 
Indkomstskatter 
Andre løbende skatter 
Bidrag til sociale ordninger 
Faktiske bidrag til sociale ordninger 
0 
0 D.6112 Ansattes bidrag til sociale ordninger 105 
-39 
39 
22 
17 
14 
D.43 Reinvesteret indtjening på direkte udenlandske 
investeringer 
D.5 Løbende indkomst- og formueskatter o.l. 
0 D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 0 
D.61111 Obligatoriske faktiske arbejdsgiverbidrag til 
sociale ordninger ^ 
D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale 
ordninger 
D.61121 Ansattes obligatoriske bidrag til sociale 
ordninger 
-274 
Samlede konti for udlandet (konto for transaktioner med udlandet) 
V.II: Udlandskonto for primærindkomster og løbende overførsler 
Tilgang 
D.7 
D.71 
TJ73" Anvendelse 
Andre løbende overførsler 9 D.61122 Ansattes frivillige bidrag til sociale ordninger 
Skadesforsikringspræmier, netto 
Løbende overførsler inden for det offentlige _2_ D.612 
4 Imputerede bidrag til sociale ordninger 
D.74 Løbende internationalt samarbejde 1 D.62 Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i 
naturalier 
D.75 
"ETrr Diverse løbende overførsler 
Løbende saldo over for udlandet 2 D.621 
D.8 Korrektion for ændringer i husholdningernes 
nettoformue i pemsionskasser 
^1 D.622 
D.624 
D.7 
D.72 
D.73 
D.74 
D.75 Kontante socialsikringsydelser 
Private fondsbaserede sociJ-> vde'ser 
Kontante sociale bistandsydelser 
Andre løbende overførsler 
Skadesforsikringskrav 
Løbende overførsler inden for det offentlige 
Løbende internationalt samarbejde 
Diverse løbende overførsler 39 
3 
4 
31 
1 
D.8 Korrektion for ændringer i husholdningernes 
nettoformue i pemsionskasser 
V.III. Akkumulationskonti 
V.III. 1.1: Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
Tilgang 
B.10.1 Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing 
og kapitaloverførsler -38 Anvendelse 
B.12 
Tjr 
TJ9T 
TJ9T 
TJ9T 
TJT 
TJ9T 
TJ9T 
TX99" Løbende saldo over for udlandet 
Kapitaloverførsler 
Kapitalskatter 
Investeringstilskud 
Andre kapitaloverførsler 
Kapitaloverførsler 
Kapitalskatter 
Investeringstilskud 
Andre kapitaloverførsler -41 
V.III. 1.2: Konto for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver 
Ændringer i aktiver 
K.2 Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle 
ikke-producerede aktiver 
K.21 Anskaffelser minus afhændelser af jord og andre 
materielle ikke-producerede aktiver 
K.22 Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle 
ikke-producerede aktiver 
B.9 Fordringserhvervelse, nelto -38 Ændringer i passiver og nettoformue 
B.10.1 Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing 
og kapitaloverførsler -38 
- 275 
Samlede konti for udlandet (konto for transaktioner med udlandet) 
V.III.2: Finansieringskonto 
Ændringer i aktiver 
F.2 
F.21 
F.22 
F.29 
F.3 
TT4 
T4T 
TÂT 
TT 
TB" 
F.62 
F.7 
F.71 
F.79 Nettoændringer i finansielle aktiver/passiver 
Sedler og mønt samt indskud 
Sedler og mønt 
Transferable indskud 
Andre indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lån 
Kortfristede lån 
Langfristede lån 
Aktier og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
F.611 Husholdningernes nettoformue i 
livsforsikringsreserver 
Præmie- og erstatningsreserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Handelskreditter og forudbetalinger 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
undtagen handelskreditter og forudbetalinger Ændringer i passiver og nettoformue 
50 F 
F.1 Monetært guld og særlige trækningsrettigheder 
(SDR) 
11 
3 
2 
6 F.2 
F.21 
F.22 
F.29 
5 F.3 
~T0~ 
"F4T 
TIT 
ITT 
TT 
F.61 Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings-
og pensionskassereserver 
F.612 
F.7 
21 
18 F.71 
F.79 
W Nettoændringer i finansielle aktiver/passiver 
Sedler og mønt samt indskud 
Sedler og mønt 
Transferable indskud 
Andre indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lån 
Kortfristede lån 
Langfristede lån 
Aktier og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Husholdningernes nettoformue i 
pensionskassereserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Handelskreditter og forudbetalinger 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
undtagen handelskreditter og forudbetalinger 
Fordringserhvervelse, netto 88 
20 
"37 
"2T 
F.61 Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings-
og pensionskassereserver 
30 
18 
12 
"38" 
276 
Samlede konti for udlandet (konto for transaktioner med udlandet) 
V.III.3: Konto for andre ændringer i aktiver 
V.III. 3.1: Konto for andre mængdeændringer 
Ændringer i aktiver 
AN Ikke-finansielle aktiver 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
K.12 Ændringer i klassifikationer og struktur 
K.12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
K.12.22 
heraf : 
AN.21 Ændringer i klassifikation af aktiver elier passiver undtagen 
monetarisering/demonetarisering af guld 
Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
AF 
K.7 
K.8 
K.12 22 
heraf: 
AF.1 
73T5— 
7TT 
TFT Finansielle aktiver/passiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier ~~ 
Lån 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender K. 10 Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver 
i.a.n. 0 
K.12 Ændringer i klassifikationer og struktur 0 
K.12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 0 
monetarisering/demonetarisering af guld 0 Ændringer i passiver og nettoformue 
0 AF Finansielle aktiver/passiver 
0 K.7 Tab ved katastrofer 
0 K.8 Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
0 K.10 Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver 
i.a.n. 
~S~ K.12 Ændringer i klassifikationer og struktui 
K.12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
_0 
K.12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
0 K.12.22 
heraf : 
AF.2 
AF.4 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen 
monetarisering/demonetarisering af guld 
Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lan 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B.10.2 Ændringer i nettoformue forårsaget af andre 
mængdeændringer i aktiver 
277 
Samlede konti for udlandet (konto for transaktioner med udlandet) 
V.III.3.2: Omvurderingskonto 
Ændringer i aktiver 
K.11 Nominelle kapitalgevinsterMab 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
AF 
"ATT" 
ITT Finansielle aktiver/passiver 
Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier Ændringer i passiver og nettoformue 
K.11 
0 AF 
0 AF.2 
AF.3 
AF.4 
AF.5 
7flT6~ 
"ATX 
AF.4 Lan 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 
"ATX Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Nominelle kapitalgevinsterMab 
Finansielle aktiver/passiver 
Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lån 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B. 10.3 Ændringer i nettoformue forårsaget af nominelle 
kapitalgevinsterMab 
27S-
Samlede konti for udlandet (konto for transaktioner med udlandet) 
V.III.3.2.1 Konto for neutrale kapitalgevinster og -tab 
Ændringer i aktiver 
irrrr 
"ART" 
"ARTf 
AN.22 
TT~ 
TTT 
TTT 
TTT TTT 
TTT 
7ÂT6" 
TTT Neutrale kapitalgevinsterMab" 
Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lan 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Ændringer i passiver og nettoformue 
K. 11.1 Neutrale kapitalgevinsterMab 
TT 0 
TT 
0 TTT TTT Finansielle aktiver/passiver 
Sedler og mønt samt indskud 
TTT Værdipapirer undtagen aktier 
Lan 
TTTTT Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
TTT 
TTT Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellernvl 
B.10.31 Ændringer i nettoformue forårsaget af neutrale 
kapitalgevinsterMab 
V.III.3.2.2 Konto for reale kapitalgevinster og -tab 
Ændringer i aktiver 
K.11.2 Reale kapitalgevinsterMab Ændringer i passiver og nettoformue 
K.11.2 Reale kapitalgevinsterMab 
AN.2 
AN.21 
AN.22 
AF 
AF.1 
AF.2 
AF.3 
AF.4 
AF.5 
AF.6 
AF.7 Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lan 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 0 AF 
AF.2 
0 AF.3 
AF.4 
-5 AF.5 
AF.6 
-2 AF.7 Finansielle aktiver/passiver 
Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lan 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver -3 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B.10.32 Ændringer i nettoformue forårsaget af reale 
kapitalgevinsterMab 
279 
Samlede konti for udlandet (konto for transaktioner med udlandet) 
V.IV: Udlandskonto for aktiver og passiver 
V.IV.l: Åbningsbalance 
Aktiver 
AN TKT~ AN.21 
TKZT 
TT 
TTT 
TTT 
TTT 
TTT TTT TTT TTT Ikke-finansielle aktiver 
Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) T7T 
Sedler og mønt samt indskud" 
Værdipapirer undtagen aktie~ 
Lån 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 105 
T55" 
"TO" 
TfT 
""25" 
T3T Passiver og nettoformue 
AF Finansielle aktiver/passiver 
TTT 
TTT 
TTT 
TTT TTT 
TTT 
B.90 Sedler og mønt samt indskud" 
Værdipapirer undtagen aktie?" 
Lån 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Nettoformue "29T 
TfS" 
TT 
TT ~55~ 
276 
V.IV.2 Ændring i balance 
Aktiver 
TR 
TKT 
TtfJTf" 
AN.22 
TT-
TTT 
TTT 
TTT 
TTT 
TTT 
TTT 
TTT Ændringer i aktiven âT 
Ikke-finansielle aktiver 
Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lån 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender "5X 
~T 
TT 
T 
To" 
""5" 
~0~ 
"2T Passiver og nettoformue 
TT— 
TTT TTT 
TTT 
B.10 
B.10.1 
B.10.2 
B.10.31 Ændringer i passiver i alf 
Finansielle aktiver/passiver ~ 
Sedler og mønt samt indskud" 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lån 
Ændringer i nettoformue 
Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og 
kapitaloverførsler 
Ændringer i nettoformue forårsaget af andre 
mængdeændringer i aktiver 
Ændringer i nettoformue forårsaget af neutrale 
kapitalgevinsterMab TT T 
TT 
TT AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 3 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 0 
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 30-
-34 
-38 
B. 10.3 Ændringer i nettoformue forårsaget af nominelle 
kapitalgevinsterMab 
B. 10.32 Ændringer i nettoformue forårsaget af reale 
kapitalgevinsterMab 
280 
Samlede konti for udlandet (konto for transaktioner med udlandet 
V.IV.3. Afslutningsbalance 
Aktiver 
AN Ikke-finansielle aktiver 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
"AH2T 
THTF Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
"AT~ 
"ATT 
TTT 
TTT Finansielle aktiver/passiver 
Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) "555" 
~~0" 
TFT 
TTT Sedler og mønt samt indskud " 
Værdipapirer undtagen aktier " TT6" 
T3T 
Lån 
TFT 
TTT Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver """BO" 
TTS" Passiver og nettoformue 
TT— 
"AFT 
TFT 
TTT 
TTT 
TTT 
TTT 
TT 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 155 •355" 
Tf4~ Finansielle aktiver/passiver 
Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lån 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 6 
Forsikringstekniske reserver 25 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 55" 54 
"BT9TT Nettoformue "24T" 
281 
KONTO FOR VARER OG TJENESTER (0) 
8.78 Formålet med kontoen for varer og tjenester er for hver enkelt produktgruppe og for 
den samlede økonomi at vise, hvordan de til rådighed stående produkter anvendes. 
8.79 Den viser derfor for hver enkelt produktgruppe og for den samlede økonomi tilgangen 
(produktion og import) og anvendelsen af varer og tjenester (forbrug i produktionen, 
konsum, faste bruttoinvesteringer, lagerændringer, anskaffelser minus afhændelser af 
værdigenstande, eksport). 
8.80 I betragtning af den måde, hvorpå produktion værdiansættes i basispriser og anvendelser 
i køberpriser, skal skatter minus produktsubsidier inkluderes i tilgangsafsnittet. 
8.81 Anvendelser registreres i højre side af kontoen for varer og tjenester, tilgang i venstre 
side, dvs. i den modsatte side af den, der anvendes på de institutionelle sektorers 
løbende konti, eftersom produktstrømmene er modposteringerne til pengestrømmene. 
8.82 Kontoen for varer og tjenester balancerer pr. definition og har derfor ingen saldoposter. 
-282 
0: Vare- og tjenestekonto 
Tilgang 
P.1 Produktion Anvendelse 
3 595 P.2 Forbrug i produktionen 1 904 
P.11 Markedsmæssig produktion 3 048 
P.12 Produktion til egen endelig anvendelse 171 P.3/ 
P-4 Endelig konsumudgift 
Faktisk konsum 1 371 
P.13 Anden ikke-markedsmæssig produktion 376 P.31/ 
P.41 Individuel konsumudgift 
Faktisk individuelt konsum 
D.21 Produktskatter 141 P.32/ 
P.42 Kollektiv konsumudgift 
Faktisk kollektivt konsum 156 
D.31 Produktsubsidier 
P.51 Faste bruttoinvesteringer 
P.7 Import af varer og tjenester 497 P.511 Anskaffelser minus afhændelser af materielle faste aktiver 
P.71 Import af varer 392 P.5111 Anskaffelser af nye materielle faste aktiver 
P.72 Import af tjenester 105 P.5112 Anskaffelser af eksisterende materielle faste aktiver 
P.5113 Afhændelser af eksisterende materielle faste aktiver 
P.512 Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle faste aktiver 
P.5121 Anskaffelser af nye immaterielle faste aktiver 
P.5122 Anskaffelser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
P.5123 Afhændelser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
P.513 Forøgelse af værdien af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
P.5131 
Væsentlige forbedringer af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
P.5132 Omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten til ikke-producerede 
ikke-finansielle aktiver 
P.52 Lagerændringer 28 
Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande 
P.6 Eksport af varer og tjenester 536 
P.61 Eksport af varer 
Eksport af tjenester 74 
283 -
INTEGRERET ØKONOMISK KONTOSYSTEM 
8.83 Det integrerede økonomiske kontosystem giver et nøjagtigt overblik over en økonomis 
konti: løbende konti, akkumulationskonti og statuskonti. 
I én og samme tabel samles alle de institutionelle sektorers, den samlede økonomis og 
udlandets konti, og alle strømme og alle aktiver og passiver udlignes. Desuden kan 
aggregaterne aflæses direkte. 
8.84 I tabellen med det integrerede økonomiske kontosystem opføres anvendelser, aktiver og 
ændringer i aktiver på venstre side, mens tilgang, ændringer i passiver og nettoformue 
opføres på højre side. 
8.85 For at gøre tabellen læselig og samtidig give et billede af hele den økonomiske proces, 
anvender man de højeste aggregeringsniveauer, som stadig er forenelige med en 
forståelse af systemets struktur. 
8.86 Kolonnerne i tabellen repræsenterer de institutionelle sektorer, nemlig: ikke-finansielle 
selskaber, finansielle selskaber, non-profit institutioner rettet mod husholdningerne og 
husholdninger. Der er også en kolonne for den samlede økonomi, en kolonne for 
udlandet og en kolonne, hvor anvendelse og tilgang af varer og tjenester udlignes. 
8.87 Rækkerne i tabellen repræsenterer de forskellige kategorier af transaktioner, aktiver og 
passiver, saldoposter og visse aggregater. 
_ 2 S V - 285 -
Labende konti 
Tilgang Nationalregnskabet 
S.11 
Den 
Konto sam­
for varer Konto lede 
og tje- for ud- «to-Non-profit 
Institu­
tioner 
rettet 
mod 
hushold- Hushold-
I alt nester landet nomi nlngeme nlnger Det 
offent­
lige Ikke-
Finan- finan­
sielle sielle 
sel- selska-
skaber ber Kode Transaktioner og andre strømme, 
beholdninger og saldoposter 
I. Produktions­
konto 497 497 
536 
3595 3 595 
1 904 
133 133 
1824 P.7 Import af varer og tjenester 
P.6 Eksport af varer og tjenester 
P.1 Produktion 
881 P.2 Forbrug i produktionen 
D.21-D.31 Produktskatter minus produktsubsidier 
872 B.1g/B.1*g Værditilvækst, brutto/Bruttonationalprodukt 
222 
1602 222 
1602 42 
533 30 
158 137 K.1 
735 B.1rvB.1'n Realkapitalforbrug 
Værditilvækst, netto/Nettonationalprodukt 
11.1.1. Indkomst-
dannelseskonto 
11.1.2. Prinrwer-
indkomsttil-
delingskonto 768 
191 
133 
58 
459 
442 
247 
432 
466 
1861 762 
191 
133 
58 
459 
442 
247 
432 
380 
1855 92 
442 
60 
432 
44 
1390 140 
2 
46 
221 545 
51 D.1 
D.2-D.3 
D.21-D.31 
D.29-0.39 
B.2g 
B.3g 
B.2n 
B.3n 
138 145 D.4 
29 209 B.5g Vare- og tjenestebalancen 
Aflønning af ansatte 
Produktionsskatter og -subsidier minus 
importskatter og -subsidier 
Produktskatter minus produktsubsidier 
Andre produktionsskatter minus 
produktionssubsidier 
Overskud af produktion, brutto 
Blandet indkomst, brutto 
Overskud af produktion, netto 
Blandet indkomst netto 
Formueindkomst 
Primær indkomst, brutto/Nationalindkomst, 
brutto 
1639 72 B.5n/B.5*n Primærindkomst. netto/Nationalindkomst, 
netto 
II .2. Sekundær-
indkomstfor-
delingskonto 213 
322 
332 
278 212 
322 
332 
269 178 
322 
289 
141 24 D.5 Løbende indkomst- og formueskatter o.l 
D.61 Bidrag til sociale ordninger 
D.62 Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i 
13 naturalier 
10 D.7 Andre løbende overførsler 
II.3. Naturalie-
iodkomstfor-
delingskonto 1854 
1632 
228 
1854 
1632 1854 
1632 
228 
1 854 
1632 1206 
1 164 
1434 
1392 386 
356 
212 
174 
144 186 B.6g 
49 B.6n 
D.63 
33 186 B.7g 
23 49 B.7n Disponibel indkomst, brutto 
Disponibel indkomst, netto 
Sociale overførsler i naturalier 
Korrigeret disponibel indkomst, brutto 
Korrigeret disponibel indkomst, netto 
11.4. Indkomst­
anvendelses­
konto 1399 
1399 
455 
233 1 399 
1 399 
455 
233 1243 
1015 
202 
160 156 
368 B.6g 
B.6n 
P.4 
P.3 
D.8 
21 185 B.8g 
11 48 B.8n Disponibel indkomst, brutto 
Disponibel indkomst, netto 
Faktisk konsum 
Endelig konsumudgift 
Korrektion for ændringer i husholdningernes 
nettoformue i pensionskasser 
Opsparing, brutto 
Opsparing, netto 
Løbende saldo over for udlandet 
-2X6 
Ikke-
finan- Finan­
sielle sielle 
sel- sel- Det 
skaber skaber offentlige ninger Non-profit 
Institu- Den 
tioner sam­
rettet mod lede 
Hushold- hushold- øko-Konto 
for varer 
Konto for og tjene-
ningerne nomi udlandet ster lait 
37 3595 
133 
31 1824 497 
536 497 
536 
3 595 
1 904 1 904 
133 I. Produktions­
konto 
1824 11.1.1. lndkomst-
dannelseskonto 
133 
58 766 
191 
133 
58 768 11.1.2. Primær-
191 indkomsttil-
delingskonto 
133 
58 
258 55 
121 45 92 
442 
60 
432 459 
442 
247 
432 459 
442 
247 
432 
78 50 
209 """"29" 134 
1 390 1 855 466 
1 861 Ti.2TSekundær-~ 
indkomstomfor-
delingskonto 
1639 
213 
268 213 
322 213 
322 
386 
356 332 
36 
1 206 
1 164 332 
239 
1 854 
1632 332 
278 
1 854 II 3. Naturalie-
1 632 indkomstomfor-
dolingskonto 
174 
144 228 
1 434 
1 392 228 
27 7854 
24 1 632 228 
1 854 II.4. Indkomst-
1 632 anvendelseskonto 
386 
356 1206 
1 164 1 854 
1632 
1 399 
1 399 1 854 
1632 
1 399 
1 399 
- 2.S7 -
Akkumulationskonti 
Ændringer i aktiver Nationalregnskabet (forts.) 
S.1 
Non-profit 
Instrtu-
Den tioner 
Konto sam- rettet 
forvarer Konto lede mod Det 
ogtje- forud- øko- hushold- Hushold- offent-
nester landet nomi nlngeme nlnger lige Ikke-
Finan- finan­
sielle sielle 
sel- sel-
skaber skaber Kod« Transaktioner og andre strømme, 
beholdninger og saldoposter 
111.1.1 Indkomst-
dannetseskonto B.8n Opsparing, netto 
B. 12 Løbende saldo over for udlandet 
D.9 Kapitaloverførsler, modtagne 
D.9 Kapitaloverførsler, betalte 
B. 10.1 Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing 
og kapitaloverførsler 
II11.2 Primær-
indkomsttil­
del ingskonto 376 
-222 
28 
10 
0 
0 0 
-38 376 
-222 
28 61 
-42 
2 
4 
148 9 
-10 
0 250 P.51 
-137 K.1 
26 P.52 
P.53 
-7 
-69 B.9 Faste bruttoinvesteringer 
Realkapitalforbrug 
Lagerændringer 
Anskaffelser minus afhændelser af 
værdigenstande 
Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle 
ikke-producerede aktiver 
Fordringseriivervelse. netto 
HI.2. Finan­
sieringskonto 
III 3.1. Konto for 
andre mængde-
ændringer i aktiver 
III. 3.2. Omvur­
deringskonto 0 
130 
143 
254 
46 
36 
82 
15 
280 
126 
154 
91 -1 
119 
138 
244 
44 
36 
61 
0 280 
126 
0 154 
7 84 -1 
15 
53 
167 
3 
0 
0 F 
F.1 
17 F.2 
18 F.3 
27 F.4 
2 F.5 
F.6 
F.7 
14 K.3-10 
and K12 
K.3 
K4 
0 
K.5 
0 
K.6 
-7 
-5 K.7 
-5 K8 
K9 
1 
K.10 
0 
6 K.12 
heraf: 
12 AN 
-2 AN.1 
14 AN.2 
2 AF 
B.10.2 
K.11 
144 AN 
63 AN.1 
81 AN.2 
8 AF 
B.10.3 Nettoændringer i finansielle aktiver/passiver 
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder 
(SDR) 
Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lån 
Aktier og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Andre mængdeændringer i alt 
Økonomisk opståen af ikke-producerede aktiver 
Økonomisk opståen af producerede aktiver 
Naturlig vækst af ikke-avlede/dyrkede biologiske 
ressourcer 
Økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
Andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver 
i.a.n. 
Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og 
passiver i.a.n. 
Ændringer i klassifikationer og struktur 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Mængdeændringer i aktiver 
Nominelle kapitalgevinsterMab 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Ændringer i nettoformue forårsaget af nominelle 
kapitalgevinster/-tab 
-2XX-
Ændringer I passiver og nettoformue 
S.12 S.13 S.14 SAS SA 
Non-profit 
Ikke- Inttitu- Den 
finan- Finan- Moner sam- Konto 
sielle sielle rettet mod lede forvarer 
sel- sel- Det Hushold- hushold- øko- Konto for ogt|«-
skaber skaber offentlige nlnger nlngem« nomi udlandet wester **** Ko«« 
48 11 -10 160 24 233 233 Hl 1 1 Indkomst-
danneiseskonto 
-41 -41 
33 0 6 23 0 62 4 66 
-16 -7 -34 -5 -3 -65 -1 -66 
192 t(I.V2Prim<er-
indkomsttil-
delingskonto 
376 376 
28 28 
38-38 0 HI.2. Finansierings­
konto 
232 170 33 28 603 
0 130 2 0 0 132 -2 130 
6 53 64 0 0 123 20 143 
71 0 94 28 24 217 37 254 
26 13 0 4 43 3 46 
0 36 0 0 36 0 3d 
37 0 10 5 0 52 30 82 
-2 111.3.1. Konto for 
andre maengde-
•sndringer i aktiver 
000 0000 0 
000 0000 o 
2 0 0 0-20 -2 
0-10000 0 
-3 2-1 0 0-20 -2 
17 -4 2 2 0 17 0 17 
III.3.2. Omvur­
deringskonto 
0 0 76 3 78 
96 10 288 4 292 
2X9 
Nationalregnskabet (forts.) 
Balancer 
Aktiver 
Konti 
IV. 1 Åbnings Konto 
for varer Konto 
og tje­
nester Den 
sam­
lede 
for ud- eko-
landet nomi Non-profit 
institu­
tioner 
rettet 
mod 
hushold­
ningerne Hushold­
ninger Det 
offent­
lige^ Ikke-
Finan- finan­
sielle sielle 
sel- sel­
skaber skaber Kode Transaktioner og andre strømme, 
beholdninger og saldoposter 
9 922 
6 047 
3 875 
IV 2. Ændringe 
i balance 482 
289 
193 0 9 922 
6 047 
0 3 875 
0 482 
289 
0 193 324 
243 
81 2 822 
1 698 
1 124 
110 
61 1591 144 5 041 AN 
1001 104 3 001 AN.1 
590 40 2 040 AN.2 
396 3 508 897 AF Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Nettoformue 
1 290 AN 
•1 182 AN.1 
2 108 AN.2 
294 81 AF 
B.10 
B.10.1 Samlede ændringer i aktiver 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Ændringer i nettoformue 
Ændringeri nettoformue forårsaget af opsparing 
og kapitaloverførsler 
Ændringer i nettoformue forårsaget af andre 
mængdeændringer i aktiver 
Ændringeri nettoformue forårsaget af nominelle 
kapitalgevinsterMab 
IV.3. Afslutnings-
balance 10 404 
6 336 
4 068 0 10 404 
6 336 
0 4 068 349 
264 
85 2 932 
1 759 
1 173 1647 
1 026 
620 145 5 331 AN 
103 3 183 AN.1 
42 2 148 AN.2 
2 018 519 3 802 978 AF 
B.90 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Nettoformue 
- -)<)() 
Passiver og nettoformue 
Ikke-
finan- Finan­
sielle sielle 
sel- sel- Det Mon-profit 
mstitu- Den 
tioner sam- Konto 
rettet mod lede for varer 
Hushold- hushold- øko- Konto for ogtje-
skaber skaber offentlige ninger ningeme nomi udlandet nester lalt Konti 
IV. 1 Åbnings­
balance 
1 817 : 384 
4121 68 687 
1 300 289 
4 352 121 6 298 297 
375 10 416 276 6 595 
10 692 
IV.2. Ændringer 
i balance 
155 >85 176 
216 10 2 33 
276 28 677 91 
31 535 -34 767 
501 
66 -40 21 230 -38 
IV.3. Afslutnings-
balance 
1972 1669 863 322 149 6 975 388 
4 337 278 1302 4 628 406 10 951 242 7 362 
11 193 
-291-
AGGREGATER 
8.88 Aggregaterne er sammenfattende indikatorer af resultatet af aktiviteten i den samlede 
økonomi og samtidig vigtige referencestørrelser i forbindelse med makroøkonomiske 
analyser og sammenligninger over bestemte perioder og mellem bestemte områder. 
Bruttonationalproduktet i markedspriser (BNP) 
8.89 Bruttonationalproduktet i markedspriser er det endelige resultat af hjemmehørende 
produktionsenheders produktionsaktivitet. 
Det kan defineres på tre måder: 
BNP er summen af de forskellige institutionelle sektorers eller de forskellige erhvervs 
bruttoværditilvækst plus produktskatter minus produktsubsidier (som ikke er opdelt på 
sektorer og industrier). Det er også saldoen på den samlede økonomis 
produktionskonto. 
BNP er summen af endelig indenlandsk anvendelse af varer og tjenester (faktisk konsum 
og bruttoinvesteringer) plus eksport og minus import af varer og tjenester. 
BNP er summen af anvendelser på den samlede økonomis indkomstdannelseskonto 
(aflønning af ansatte, produktions- og importskatter minus subsidier, bruttooverskud af 
produktion og blandet indkomst i den samlede økonomi). 
8.90 Ved at trække realkapitalforbruget fra BNP fås nettonationalindkomsten i markedspriser 
(NNI). 
Den samlede økonomis overskud af produktion 
8.91 Den samlede økonomis brutto- (eller netto-) overskud af produktion er lig med summen 
af de forskellige erhvervs eller de forskellige institutionelle sektorers brutto- (eller 
netto-) overskud af produktion. 
Den samlede økonomis blandede indkomst 
8.92 Den samlede økonomis blandede indkomst, brutto eller netto, er lig med 
husholdningssektorens blandede indkomst, brutto eller netto. 
Den samlede økonomis virksomhedsindkomst 
8.93 Den samlede økonomis brutto- (eller netto-) virksomhedsindkomst er lig med summen 
af de forskellige sektorers brutto- (eller netto-) virksomhedsindkomst. 
Nationalindkomst (i markedspriser) 
8.94 Brutto- (eller netto-) nationalindkomsten (i markedspriser) er lig med den samlede 
primærindkomst, som modtages af hjemmehørende institutionelle enheder: aflønning af 
ansatte, produktions- og importskatter minus subsidier, formueindkomst (modtaget 
minus betalt), (brutto- eller netto-) overskud af produktion og blandet indkomst, brutto 
eller netto. 
292 
Bruttonationalindkomsten (i markedspriser) blev i ENS 1979 kaldt 
bruttonationalproduktet (BNP) (i markedspriser). 
Bruttonationalindkomsten (i markedspriser) er lig med BNP minus primærindkomst, 
som skal betales af hjemmehørende enheder til ikke-hjemmehørende enheder, plus 
primærindkomst, der modtages af hjemmehørende enheder fra udlandet. 
Nationalindkomsten er ikke et produktionsbegreb, men et indkomstbegreb, som er mere 
signifikant, hvis det angives netto, efter fradrag af realkapitalforbrug. 
Disponibel nationalindkomst 
8.95 Disponibel brutto- (eller netto-) nationalindkomst er summen af de institutionelle 
sektorers disponible brutto- (eller netto-) indkomst. 
Den disponible brutto- (eller netto-) nationalindkomst er lig med brutto- (eller netto-) 
nationalindkomsten (i markedspriser) minus løbende overførsler (løbende indkomst- og 
formueskatter osv., bidrag til sociale ordninger, sociale ydelser og andre løbende 
overførsler), som betales til ikke-hjemmehørende enheder, plus løbende overførsler, 
som modtages af hjemmehørende enheder fra udlandet. 
Opsparing 
8.96 Dette aggregat måler den andel af den disponible nationalindkomst, som ikke anvendes 
til konsumudgift. 
Brutto- (eller netto-) opsparing er summen af de forskellige institutionelle sektorers 
brutto- (eller netto-) opsparing. 
Løbende saldo over for udlandet 
8.97 Saldoposten på udlandskontoen for primære indkomster og løbende overførsler 
repræsenterer den samlede økonomis overskud (hvis saldoposten er negativ) eller 
underskud (hvis saldoposten er positiv) på dens løbende transaktioner (handel med varer 
og tjenester, primærindkomst, løbende overførsler) med udlandet. 
Den samlede økonomis långivning (+) eller låntagning (-), netto 
8.98 Den samlede økonomis långivning (+) eller låntagning (-), netto er summen af de 
institutionelle sektorers långivning eller låntagning, netto. Den repræsenterer de 
nettoressourcer, som den samlede økonomi stiller til rådighed for udlandet (hvis den er 
positiv) eller modtager fra udlandet (hvis den er negativ). 
Den samlede økonomis långivning (+) eller låntagning (-), netto er lig med, dog med 
modsat fortegn, udlandets låntagning eller långivning, netto. 
Den samlede økonomis nettoformue 
8.99 Den samlede økonomis nettoformue er summen af de institutionelle sektorers 
nettoformue. 
Den repræsenterer værdien af den samlede økonomis ikke-finansielle aktiver minus 
saldoen mellem udlandets finansielle aktiver og passiver. 
- 293 -
MATRKFREMSTILLÏNG 
A. Indledning 
8.100. I de foregående afsnit af nærværende kapitel beskrives systemet af (T)-konti. 
Begreberne og definitionerne i ENS tillader også andre præsentationsformer, som giver 
flere oplysninger og muliggør forskellige analyser. 
8.101. En input-output tabel er en meget anvendt matrix til detaljeret og systematiseret 
beskrivelse af vare- og tjenestestrømme og sammensætningen af 
produktionsomkostningerne. En sådan matrix giver flere informationer end T-kontiene 
for varer og tjenester, produktion og indkomstdannelse; fx vises de endelige 
konsumudgifter for hver produktgruppe elier oprindelseserhverv, og forbrug i 
produktionen opdeles både efter produktgruppe eller oprindelseserhverv og efter 
produktgruppe eller destinationserhverv. Detaljerede sammenhænge mellem disse konti 
er videreudviklet i ENS's tilgangs- og anvendelsestabeller ved inddeling af produktionen 
af produktgrupperne i erhverv. 
8.102. I det følgende anskueliggøres det for det første, at det er muligt at opstille et komplet 
sæt af konti og saldoposter i matrixform. I denne tabel vises samtlige transaktioner for 
den samlede økonomi og udlandet. Endvidere inkluderes en aggregeret konto for varer 
og tjenester. 
8.103. Dernæst diskuteres det, hvad en regnskabsmatrix kan bruges til generelt. Et vigtigt 
aspekt er de mange muligheder for at udvide og reducere en sådan matrix alt efter 
behov og omstændigheder. Endelig vises det, hvordan dette omsættes i praksis. Især vil 
det blive belyst, hvordan tilgangs- og anvendelsestabellerne knyttes sammen med 
sektorregnskaberne ved at indsætte konti vedrørende arbejdskraft, således at der kan 
opstilles en samfundsmæssig regnskabsmatrix (SAM). En SAM muliggør bl.a. mere 
integrerede analyser af økonomiske og sociale spørgsmål, herunder arbejdsløsheden. 
B. Matrixfremstilling af ENS-konti 
8.104. Tabel VIII.xl viser hele systemet af konti og saldoposter i matrixform. For at gøre dette 
er primær indkomstfordelingskontoen, indkomtsanvendelseskontoen og kontoen for 
andre ændringer i status ikke underopdelt. Desuden er der mulighed for at kombinere 
kontoen for indkomstomfordeling via naturalieydelser med sekundær 
indkomstfordelingskontoen. Endelig er der indsat en konto til registrering af 
nettoformue. 
8.105. Tallene i tabellerne i dette afsnit svarer nøjagtigt til taleksemplet i den foregående del af 
nærværende kapitel. I alle matricerne er de felter, der indeholder saldoposter, 
fremhævet. 
-294 
8.106. I en matrix kan hver transaktion vises med en enkelt postering og transaktionens art 
fremgår af dens placering. Hver konto fremstilles ved hjælp af en række og en søjle, og 
pr. konvention repræsenterer rækkerne tilgang og søjlerne anvendelse. 
Nettoantionalproduktet (1602) betales således af producenterne og betalingen modtages 
på primær indkomstfordelingskontoen. Tabel VIII.xl viser dette i felt (3,2), dvs. i 3. 
række, 2. søjle. Da denne tabel udskiller transaktioner med udlandet på en separat 
konto, indeholder diagonalfelterne, altså felterne (3,3), (4,4), (5,5), (6,6), (7,7) og (8,8) 
kun transaktioner mellem hjemmehørende institutionelle enheder. 
8.107. Rækkernes og søjlernes totaler har ikke benævnelser. Deres funktion i matrixsystemet 
er hovedsagelig at sikre, at alle konti rent faktisk balancerer, således at forstå, at al 
tilgang (rækketotaler) er lig med al afgang (søjletotaler). Relevante saldoposter, der 
forbinder successive konti, kan kun udledes, hvis denne betingelse er opfyldt. 
8.108. Række 1 viser anvendelsen af varer og tjenester i køberpriser: forbrug i produktionen 
(1904) i søjle 2, konsum (1371) i søjle 5, bruttoinvesteringer (414) i søjle 7 og eksport 
(536) i søjle 14. 
8.109. Summen af elementerne i række 1 svarer til anvendelsen af varer og tjenester i 
køberpriser i alt (4225). Søjle 1 viser tilgangen af varer og tjenester (naturligvis også 
4225 i alt). Produktion (i basispriser) plus produktskatter minus produktsubsidier 
(3728) vises i det felt, der skærer række 2. Importen (497) kommer fra udlandskontoen 
for varer og tjenester (række 14). 
8.110. Række 2 viser produktion (i basispriser) plus produktskatter minus produktsubsidier. På 
grund af denne opgørelsesmetode indeholder summen af række 2 (3728) og summen af 
søjle 2 produktskatter minus produktsubsidier. Dette indebærer, at disse skatter er 
indbefattet i saldoposten i konto 2, nettonationalproduktet (NNP), se felt (3,2). De 
fleste saldoposter kan opgøres brutto og netto. I denne matrix er alle saldoposter 
opgjort netto. Forbrug af fast realkapital (222) er anbragt direkte på 
kapitalunderkontoen for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver (række 7, søjle 2). 
8.111. Række 3 viser hele primær indkomsten, som den samlede økonomi har modtaget: 
nettonationalindkomst i felt (3,2), formueindkomst fra andre residente sektorer (341) på 
diagonalen og primær indkomst fra udlandet (72) i felt (3,15). Da denne matrix ikke 
underopdeler primær indkomstfordelingskontoen, er der ikke foretaget nogen opdeling 
af værditilvæksten, der betales af producenterne, i kategorier af værditilvækst ligesom 
på indkomstdannelseskontoen. 
8.112. Bortset fra posten på diagonalen indeholder søjle 3 primærindkomst betalt til udlandet 
(41) i felt (15,3) og saldoposten, nettonationalindkomst (1633), som forbinder denne 
konto med den næste. 
295-
8.113. Matricen åbner mulighed for at kombinere kontoen for indkomstomfordeling via 
naturalieydelser med sekundær indkomstfordelingskontoen. Hvis kontoen for 
indkomstomfordeling via naturalieydelser ikke tages med, viser diagonalen løbende 
overførsler - undtagen sociale overførsler i naturalier - mellem residente sektorer 
(1096). Overførslerne består af løbende indkomst- og formueskatter o.l., sociale bidrag 
og ydelser, bortset fra sociale overførsler i naturalier og andre løbende overførsler. 
Inkluderes kontoen for indkomstomfordeling via naturalieydelser, viser diagonalen i 
konto 4 de sociale overførsler i naturalier; sammenlagt med de andre løbende 
overførsler giver dette 1315. I begge tilfælde begynder række 4 med 
nettonationalindkomsten, og overførsler fra udlandet (10) figurerer i felt (4,15). Søjle 4 
viser - ud over diagonalposten - løbende overførsler til udlandet (39) i felt (15,4), og 
saldoposten, (korrigeret) disponibel nettoindkomst (1604), opføres på kontoen for 
anvendelse af (korrigeret) disponibel indkomst. 
8.114. Inkluderes kontoen for indkomstomfordeling via naturalieydelser, er konto 5 kontoen 
for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst. Ellers er den konto for anvendelse af 
disponibel indkomst. For totalerne er dette kun et spørgsmål om terminologi, fordi 
disponibel indkomst i alt er lig med korrigeret disponibel indkomst i alt og 
konsumudgift i alt er lig med faktisk konsum i alt. Bortset fra disponibel indkomst 
indeholder rækken for denne konto korrektion for ændringer i husholdningernes 
nettoformue i residente pensionskasser (11) på diagonalen og korrektion for ændringer i 
husholdningernes nettoformue i udenlandske pensionskasser (0) i søjle 15. Søjlen 
indeholder ud over konsum (1371) og diagonalposten korrektion for ændringer i 
udenlandske husholdningers nettoformue i residente pensionskasser (0), (se felt 15,5) 
og saldoposten, nettoopsparing (233), som er anbragt ud for kapitalkontoens første 
underkonto (konto 6). 
8.115. Kapitalkontoen er opdelt i to underkonti. I rækken for kontoen for ændringer i 
nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler er nettoopsparingen forøget 
med overførsler fra residente sektorer (61), se felt (6,6) og fra udlandet (1), se felt 
(6,16). I søjlen for denne konto ses kapitaloverførsler til residente sektorer og til 
udlandet (4), se felt (16,6). Dette giver en saldopost, ændringer i nettoformue 
forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler (230), som overføres til kontoen for 
ændringer i statuskonto (konto 11). 
8.116. I rækken for kontoen for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver vises forbruget af fast 
realkapital (felt 7,2), anskaffelser minus afhændelser af ikke-producerede, ikke-
finansielle aktiver for residente enheder (0), se felt (7,7), og for udenlandske enheder 
(0), se felt (7,17) samt ændringer i aktiver forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
(833), se felt (7,12). Dette giver det totale beløb, der er til rådighed for residenter til 
anskaffelser af aktiver. Disse anskaffelser vises i to trin: først anskaffelser af ikke-
finansielle aktiver, i søjlen for denne konto, dernæst anskaffelser af finansielle aktiver 
(inkl. udenlandske finansielle aktiver) i søjlen for næste konto. Søjlen for denne konto, 
konto 7, indeholder således bruttoinvesteringer (felt 1,7), diagonalposten (7,7) omtalt 
ovenfor, ændringer i passiver forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler (603), se felt 
(12,7) og saldoposten den samlede økonomis fordringserhvervelse, netto, (38), som 
overføres til næste konto, den finansielle konto. 
296 
8.117. Konto 8, den finansielle konto, begynder med den samlede økonomis 
fordringserhvervelse, netto, (felt 8,7) hvortil lægges finansielle transaktioner mellem 
residente sektorer (553) på diagonalen og nettoændringer i passiver over for udlandet 
(50), se felt (8,18). Søjlen indeholder diagonalposten og nettoændringer i finansielle 
aktiver over for udlandet (88) i felt (18,8). Nettoændringerne i passiver over for 
udlandet plus den samlede økonomis fordringserhvervelse er naturligt nok lig med 
nettoanskaffelser af udenlandske aktiver, således at række- og søjletotalerne også 
balancerer i denne konto. 
8.118. Kontoen for andre ændringer i status, konto 9, viser i rækken ændringer i aktiver 
forårsaget af andre ændringer (379), se felt (9,12), og i søjlen: ændringer i passiver 
forårsaget af andre ændringer (74), se felt (12,9), og saldoposten, ændringer i 
nettoformue forårsaget af andre ændringer (305), se felt (11,9). 
8.119. De sidste fire konti for den samlede økonomi vedrører statuskonti og ændringer deri. 
Først viser rækken for primostatuskontoen primobeholdningen af aktiver (16714), se 
felt (10,12) og søjlen primobeholdningen af passiver (6298), se felt (12,10), og 
primonettoformuen (10416), se felt (13,10). Dernæst viser kontoen for ændringer i 
statuskonto de to komponenter i disse ændringer i rækken, se felt (11,6) og (11,9), og 
de samlede ændringer i nettoformuen (535) i søjlen, se felt (13,11). Endvidere viser 
ultimostatuskontoen i rækken primobeholdningen af passiver (felt 12,10), de to 
komponenter i ændringerne i passiver (felt 12,7 og 12,9) og ultimonettoformuen 
(10951), se felt (12,13). Summen af disse elementer er nødvendigvis lig med 
ultimobeholdningen af aktiver (felt 10,12) plus begge komponenter i ændringerne i 
aktiver, se felt (7,12) og (9,12). Endelig viser den ekstra konto for nettoformue 
primonettoformuen (felt 13,10), samlede ændringer i nettoformue (felt 13,11) i rækken 
og ultimonettoformuen i søjlen (felt 12,13). 
8.120. Der er oprettet de samme konti for udlandet som for den samlede økonomi, dog i en 
mere aggregeret form. For det første viser udlandskontoen for varer og tjenester i 
rækken den samlede økonomis import (felt 14,1) og i søjlen: eksport (felt 1,14) samt 
saldoposten (felt 15,14), udlandskontoens vare- og tjenestebalance (-39). Det 
bemærkes, at alle saldoposter i udlandskontiene er set fra udlandets synspunkt. For at fa 
de relevante aggregater for den samlede økonomi skal tallene derfor ses med omvendt 
fortegn. 
8.121. For det andet viser udlandskontoen for primære indkomster og løbende overførsler 
saldoposten fra forrige konto, også primære indkomster, løbende overførsler, 
korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskasser til og fra 
udlandet. Disse størrelser er allerede omtalt ovenfor. Derved fremkommer saldoen på 
udlandskontoens løbende poster (-41) i felt (16,15). 
297 
8.122. For det tredje er kapitalkontoen for udlandet også opdelt i to underkonti: en for saldoen 
på udlandskontoens løbende poster, kapitaloverførsler til og fra udlandet og 
saldoposten, ændringer i den finansielle nettostilling over for udlandet forårsaget af 
saldoen på udlandskontoens løbende poster og kapitaloverførsler (-38), se felt (21,16); 
en anden for ændringer i aktiver forårsaget af saldoen på udlandskontoens løbende 
poster og kapitaloverførsler (50), se felt (17,22), udenlandske enheders anskaffelser 
minus afhændelser af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver, se felt (7,17), 
ændringer i passiver forårsaget af saldoen på udlandskontoens løbende poster og 
kapitaloverførsler (88), se felt (22,17), og saldoposten udlandets fordringserhvervelse, 
netto (-38), overført til næste konto. 
8.123. For det fjerde viser den finansielle konto nettoændringer i finansielle aktiver over for 
udlandet (felt 18,8) og udlandets fordringserhvervelse, netto (felt 18,17) i rækken og 
nettoændringer i passiver over for udlandet (felt 8,18) i søjlen. For det femte viser 
kontoen for andre ændringer i status i rækken sådanne ændringer i aktiver (7), se felt 
(19,22) og i søjlen sådanne ændringer i passiver (3), se felt (22,19) og saldoposten, 
ændringer i den finansielle nettostilling over for udlandet forårsaget af andre ændringer 
(4), se felt (21,19). 
8.124. Endelig er statuskontiene for udlandet analoge med den samlede økonomis statuskonto. 
Følgende elementer er endnu ikke nævnt: primobeholdning af aktiver over for udlandet 
(573), se felt (20,22), primobeholdning af passiver over for udlandet (297), se felt 
(22,20), finansiel nettostilling over for udlandet, primo, set i forhold til den samlede 
økonomi (276), se felt (23,20), samlede ændringer i den finansielle nettostilling over for 
udlandet (-34), se felt (23,21) og'den finansielle nettostilling over for udlandet, ultimo, 
set i forhold til den samlede økonomi (242), se felt (22,23). 
8.125. Næste skridt kan bestå i at opsplitte den reducerede matrix for at vise hele 
kontosystemet med detaljerede oplysninger om transaktionernes parter og 
transaktionskategorier. Mulighederne i matrixfremtillinger udnyttes imidlertid bedst, når 
ikke alle konti er opdelt på samme måde, men når man for hver konto udvælger den 
mest relevante opeling. Dette aspekt uddybes i næste afsnit. 
C. Fordelene ved matrixfremstilling 
8.126. Hver post i en aggregeret matrix som tabel VIII.xl kan betragtes som sluttotalen på en 
undermatrix, hvor kategorier af parter i de forskellige transaktioner er opført. En stor 
fordel ved matrixfremtilling af konti er, at man kan udvælge forskellige typer og 
grupper af transaktionsparter inden for hver konto, uden at dette går ud over 
sammenhængen og helheden i regnskabssystemet. Man kan altså anvende en fleksibel 
opdeling af transaktionsparter og sektorer ved inden for hver konto at vælge den enhed 
eller opdeling af enheder, som er mest relevant til belysning af de økonomiske strømme, 
man vil analysere. 
8.127 I princippet kan hver konto opdeles på to vidt forskellige måder: ved at den samlede 
økonomi opdeles i grupper af enheder eller ved at kategorier af transaktioner på en 
konto fordeles på underkonti. Fx kan den samlede økonomi i de fem første konti 
opdeles på følgende måde: 
298-
(1) Vare- og tjenestekontoen opdeles i produkter, der samles i produktgrupper. 
(2) Produktionskontoen opdeles i lokale faglige enheder, der samles i erhverv. 
(3) Primær og sekundær indkomstfordelingskontiene og indkomstanvendelseskontoen 
opdeles i institutionelle enheder, der samles i institutionelle (del)sektorer. 
8.128. Disse underopdelinger har to vigtige konsekvenser. For det første vil det for alle 
transaktionskategorier, der samles i et felt i disse konti fremgå, hvilken gruppe af 
betalende enheder, der indgår hvilken transaktion med hvilken gruppe af modtagende 
enheder. For det andet viser en detaljeret krydsklassificering alle sammenhængene 
mellem forskellige økonomiske strømme. I eksemplet fra 8.127. kan man fx vise 
indkomstkredsløbet på mesoøkonomisk niveau på følgende måde: 
(1) Undermatrix (3,2) viser hvilke institutionelle delsektorer, der modtager 
nettoværditilvækst fra hvilke erhverv; 
(2) Undermatricerne (4,3) og (5,4) viser hvilke institutionelle sektorer, der modtager 
primær indkomst og disponibel indkomst fra hvilken institutionel sektor (man kan 
naturligvis bruge forskellige underopdelinger i indkomstfordelingskontiene og 
indkomstanvendelseskontoen, hvorved disse undermatricer ikke længere ligger 
diagonalt); 
(3) Undermatrix (1,5) viser hvilken produktgruppe, der forbruges af hvilke 
institutionelle delsektorer; og 
(4) Undermatrix (2,1) viser hvilket erhverv, der fremstiller hvilke produktgrupper. 
8.129. Når man skal bygge sådanne matrix op, er det praktisk at begynde med at udforme en 
kontostruktur, som passer til formålet. Dernæst vælger man de bedst egnede enheder og 
opdelinger af enheder til hver konto. I praksis vil det blive en interaktionsproces. Fx kan 
der være tale om en transaktionskategori, hvor man kun kender de samlede betalinger 
til og fra de pågældende parter (række- og søjletotalerne i undermatricen) og ikke, 
hvem der betalte til hvem (undermatricens indre struktur). Dette problem kan løses ved 
at indsætte en ikke-opdelt proformakonto. 
8.130. Generelt har en matrixfremstilling følgende fordele: 
(1) En detaljeret matrixfremstilling er egnet til matematisk behandling med 
matrixalgebra; dette kan også være en hjælp, når kontiene skal afstemmes. 
(2) En detaljeret matrix viser indbyrdes forbundne transaktioner opdelt efter betalende 
og modtagende enheder; den er derfor et egnet instrument til at vise de indbyrdes 
relationer mellem økonomiske strømme på et mesoøkonomisk niveau: dette 
indbefatter strømme mellem to forskellige typer enheder (fx endelige 
konsumudgifter til forskellige kategorier af varer og tjenester inden for flere 
delsektorer under husholdningssektoren). 
(3) Til konti, der opdeler transaktioner efter betalende og modtagende enheder, er 
matrixformen mere præcis end andre fremstillingsformer; den ene enheds betaling 
og den anden enheds modtagelse af betalingen i forbindelse med hver transaktion 
registreres ved en enkelt postering. 
-299 
8.131. En aggregeret matrix for den samlede økonomi kan anvendes som referencetabel for 
efterfølgende mere detaljerede tabeller. Når læseren konfronteres med en detaljeret 
fremstilling af en del af systemet (tilgangs- og anvendelsestabeller, sektorregnskaber 
mv.) skulle det af et kodesystem klart fremgå, hvilke forbindelser der er mellem den 
detaljerede undermatrix og den aggregerede. Matrixformen er især velegnet, når det 
hverken er muligt eller ønskeligt at opdele alle konti i systemet med samme 
detaljeringsgrad. 
8.132. Matrixformen er et velegnet redskab til at undersøge rengskabssystemets fleksibilitet. 
Fx kan man arbejde videre med spørgsmålet om sammenhængen mellem de sociale og 
økonomiske aspekter af regnskabssystemet og nå frem til en samfundsmæssig 
regnskabsmatrix. Den samfundsmæssige regnskabsmatrix beskrives i næste afsnit af 
nærværende kapitel. 
D. Tilpasning af en reduceret matrix til visse former for analyser. 
8.133. Tilgangs- og anvendelsestabellerne benytter en underopdeling af rækker og søjler, som 
er bedst egnet til at belyse de økonomiske processer, der skal analyseres, nemlig 
produktion og anvendelse af produkterne. Sådanne matricer viser ikke relationerne 
mellem værditilvækst og endelig anvendelse. Ved at udvide tilgangs- og 
anvendelsestabellerne eller input-outputtabellerne til at omfatte hele indkomstkredsløbet 
på mesoøkonomisk plan får man en vigtig side af den samfundsmæssige 
regnskabsmatrix (SAM) frem. 
8.134. En SAM defineres her som: fremstilling af ENS-konti i en matrix, der beskriver 
sammenhængen mellem tilgangs- og anvendelsestabellen og sektorkontiene. En SAM er 
typisk fokuseret på menneskets rolle i økonomien, hvilket blandt andet ses af den 
yderligere opdeling af husholdningssektoren og opsplitningen af arbejdsmarkedet (dvs. 
der skelnes mellem forskellige kategorier af beskæftigede). 
8.135. Omfanget og sammensætningen af beskæftigelsen og arbejdsløsheden er et stort 
samfundsmæssigt problem. En SAM giver sædvanligvis flere oplysninger om disse 
forhold, fordi den underopdeler aflønningen af ansatte i kategorier af beskæftigede. 
Denne underopdeling gælder både anvendelsen af arbejdskraft efter erhverv, som det 
fremgår af tilgangs- og anvendelsestabellerne, tilgangen af arbejdskraft fordelt på 
socioøkonomiske grupper - som det fremgår af husholdningernes konto for allokering 
af primær indkomst. Det indebærer, at matricen ikke blot viser tilgang og anvendelse af 
forskellige produktgrupper men også tilgang og anvendelse af forskellige former for 
arbejdskraft. 
8.136. Klassificeringen af beskæftigede kan ske på grundlag af en kombination af personlige 
oplysninger og oplysninger om (hoved)beskæftigelse, såsom køn, uddannelse, alder og 
bopæl på den ene side og stilling, ansættelsesforhold (fuldtid/deltid, fast/midlertidig) og 
den region og delsektor, som beskæftigelsen henhører under. Endvidere bør der tages 
hensyn til, at lønforskellene er mindre inden for en gruppe end mellem grupperne. 
Opdeling af beskæftigelsen efter erhverv er mindre relevant, eftersom dette allerede 
fremgår af SAM'en via krydsklassificeringen af værditilvæksten. 
300 
8.137. Både residenter beskæftiget i udenlandske foretagender og udlændinge beskæftiget i 
residente foretagender og personer med midlertidig beskæftigelse i udlandet bør 
betragtes særskilt. På den måde kan beskæftigelsen estimeres ved opgørelse af det 
samlede antal enheder af (nationale) beskæftigede. Hertil hører naturligvis også de 
selvstændige, for hvis arbejdskraft der ud fra den resterende blandede nettoindkomst i 
SAM kan uddrages en imputeret aflønning. 
8.138. Sammenholder man (1) alle beskæftigedes lønindkomster som vist i SAM, (2) en 
opdeling af disse indkomster i udførte arbejdstimer og gennemsnitlig timeløn og (3) det 
potentielle udbud af arbejdskraft fordelt på personkategorier og husholdningsgrupper 
(angivet i fuldtidsækvivalenter), får man et detaljeret billede af arbejdsløshedens 
sammensætning og en aggregeret indikator (arbejdsløshed i fuldtidsækvivalenter), som 
både begrebsmæssigt og numerisk er konsistent med andre makroøkonomiske 
indikatorer; disse kan også udledes af SAM. Sammenligner man endvidere antallet af 
beskæftigede (undtagen udlændinge) med den potentielle arbejdsstyrke blandt disse 
data, er det muligt at estimere arbejdsløsheden som den normalt defineres. 
8.139. På dette stadium vil det måske være hensigtsmæssigt at opstille en SAM. Tabel VIII.x2 
er således et eksempel på en sådan SAM, som omfatter alle transaktioner i ENS (dvs. 
alle strømme undtagen "andre ændringer i aktiver"). Det nye heri er, at der tillægges 
indkomstdannelseskontoen en ny betydning for bedre at sammenkæde detaljerede 
arbejdsmarkedsanalyser og nationalregnskaber. Den aggregerede SAM, der vises her, er 
en oversigtstabel, hvortil der kan knyttes mere detaljerede tabeller. Forslag til 
underopdelinger inden for hver konto er angivet i parentes ved række- og 
søjleoverskrifterne. 
8.140. Kontiene i denne matrix er de samme som i tabel VIII.xl. En omdannelse af denne 
matrix til den aggregerede SAM forudsætter: 
(1) at følgende konti udelades: kontoen for andre ændringer i status, 
primostatuskontoen, kontoen for ændringer i statuskonto, ultimostatuskontoen og 
kontoen for nettoformue både for den samlede økonomi og udlandet, og at 
udlandskontoen for finansielle transaktioner udelades; 
(2) at primær indkomstfordelingskontoen og kapitalkontoens anden underkonto 
opdeles og 
(3) at både kapitalkontoens underkonti (undtagen faste bruttoinvesteringer) 
sammensmeltes samt at udlandskontoen for varer og tjenester og udenlandskontoen 
for primære indkomster og løbende overførsler sammensmeltes. 
8.141. De to første rækker og søjler i tabel VIII.x2 indeholder en aggregeret version af 
tilgangs- og anvendelsestabellen, der her eksplicit er sammenkædet med de andre konti i 
ENS. Det bemærkes, at rækkerne og søjlerne i tilgangstabellen (felt 11,1) er byttet om. 
8.142. Den tredje konto, registrerer indkomstdannelsen og spiller en vigtig rolle. Den er opdelt 
efter følgende primærinputkategorier: (1) aflønning af forskellige kategorier af ansatte, 
(2) andre produktionsskatter minus produktionssubsidier, (3) overskud af produktion, 
netto, og (4) blandet nettoindkomst. 
301 
8.143. Denne konto omfatter transaktioner mellem to forskellige typer enheder. Der er især 
tale om aflønning af ansatte, der registreres som en transaktion (arbejde som modydelse 
for løn) mellem en institutionel enhed (arbejdsgiver) og en person (ansat). I denne SAM 
betragtes beskæftigede som særskilte enheder, som modtager aflønning af ansatte på 
indkomstdannelseskontoen og fordeler denne indkomst til deres husholdning på 
kontoen for allokering af primær indkomst. Disse enheder opdeles herefter i kategorier 
af beskæftigede. Ved hjælp af denne fremstilling er det muligt at sammenkæde 
arbejdsmarkedsanalyser og nationalregnskaber. 
8.144. Den (resterende) blandede indkomst og overskuddet af produktionen forbliver hos den 
producerende enhed, men underopdelingen af de producerende enheder behøver ikke at 
være den samme som i produktionskontoen. En underopdeling efter institutionel 
delsektor er således især relevant for overskud af produktionen og den blandede 
indkomst. Dette medfører, at der i SAM foretages en krydsklassificering af 
værditilvækstens elementer efter erhverv og institutionel delsektor. 
8.145. Da saldoposten i felt (III,II) er lig med den samlede indenlandske værditilvækst, 
omfatter primærinputkategorierne alle beskæftigede i residente foretagender. I søjle III 
overføres aflønning af udenlandske ansatte i residente foretagender til udlandet. Man 
opnår kun en relevant national saldopost i konto III, hvis aflønning af residente ansatte i 
udenlandske foretagender tilføjes. Det er gjort i række III, og til dette formål kan der 
oprettes en separat kategori, residente ansat i udenlandske foretagender. En yderligere 
fordel ved at indsætte denne kategori består i, at det bliver lettere at estimere 
beskæftigelsen, sådan som den normalt defineres. 
8.146. Resultatet herafer, at indkomstdannelseskontoen afsluttes med en ny saldopost (1473), 
der indføjes mellem den samlede nettoværditilvækst og nettonationalindkomsten. Denne 
saldopost, der benævnes samlet nettoindkomstdannelse i basispriser er et udtryk for den 
samlede indkomst, som residente institutionelle enheder har skabt ved at deltage i 
produktionsprocessen. 
8.147. Kontoen for allokering af primær indkomst i en detaljeret SAM viser husholdningernes 
arbejdsindkomst skabt af et eller flere beskæftigede medlemmer af husholdningen. Man 
vil bl.a. heraf kunne se, i hvilket omfang hver husholdningsgruppe afhænger af flere 
(arbejds-)indkomster. Bortset herfra er transaktionskategorierne i indkomstfordelings-
og indkomstanvendelseskontiene de samme som i den foregående tabel. 
8.148. I denne SAM er kapitalkontoen og den finansielle konto flettet sammen, idet den 
finansielle konto ikke er opdelt efter institutionel sektor men efter kategorier af 
finansielle aktiver. Følgelig vil en opsplitning af denne SAM efter institutionel delsektor 
vise både anskaffelser minus afhændelser af forskellige former for finansielle aktiver, se 
felt (IX, VII) og forøgelse minus formindskelse af forskellige passiver, se felt (VII, IX). 
Disse to transaktionskategorier er slået sammen i forbindelse med udlandet. Derved kan 
indsættes saldoposten fordringserhvervelse, netto i tabel VIII.x2 dog med modsat 
fortegn, når man skal betragte den fra den nationale økonomis synsvinkel (felt IX, XI). 
302 
8.149. En stor del af mængdeændringerne i nettoformuen skyldes sandsynligvis forøgelse af 
faste aktiver. Hvis man ønsker at fokusere på økonomiens dynamik, er det vigtigt at 
kunne se, i hvilke erhverv, produktionskapaciteten er blevet udvidet. Dette er formålet 
med kontoen for faste investeringer (konto VIII) som er indsat i denne SAM. En mere 
detaljeret tabel ville da vise: 
(1) hvem investerer hvor i rækkerne for denne konto - felt VIII, VII og 
(2) hvor investeres i hvad i søjlerne - felt I, VIII. 
I dette eksempel henviser "hvem" til en institutionel delsektor, "hvor" til eterhverv og 
"hvad" til en produktgruppe. Via denne konto for faste bruttoinvesteringer viser SAM 
relationerne på mesoøkonomisk niveau mellem de faste bruttoinvesteringer efter 
institutionel sektor som det fremgår af kapitalkontoen og faste bruttoinvesteringer efter 
produktgruppe som det fremgår af tilgangs- og anvendelsestabellerne. 
8.150. Tabel VIII.x3 viser, hvilke data, der kan udledes af en mere detaljeret SAM. Den er 
især langt an på at vise: 
indkomstkredsløbet og bl.a. en opdeling af arbejdsindkomsterne efter enkelte 
kategorier af beskæftigede; derved er det muligt at foretage en mere detaljeret 
analyse af relationerne mellem erhvervenes værditilvækst og kategorier af 
husholdningers primære indkomster; 
de indbyrdes relationer mellem indkomstfordelingen og produktionsstrukturen; 
dette hænger bl.a. sammen med husholdningsgruppernes forskellige 
efterspørgselsmønstre; 
en underopdeling af opsparingen, herunder også en opdeling af de faste 
bruttoinvesteringer efter investerende erhverv; derved kan man foretage mere 
detaljerede analyser af relationerne mellem de enkelte delsektorers faste 
bruttoinvesteringer og de faste bruttoinvesteringer efter produktgruppe. 
Af hensyn til overskueligheden er antallet af grupper inden for hver konto begrænset til 
et minimum. Det er klart, at i en fuldt udbygget SAM ville hver enkelt konto være 
opdelt i flere kategorier. 
8.151. Da en SAM indeholder oplysninger om både indkomst- og udgiftsstrømme og tilgangs-
og anvendelsestabeller på et mesoøkonomisk niveau, kan den anvendes som grundlag 
for estimering af en lang række konti. Opstillingen af en SAM er især velegnet, hvis 
man ønsker at forene detaljerede data om fx produktion og international handel med 
basisdata fra fx en arbejdsstyrkeundersøgelse, en familiebudgetundersøgelse og en 
investeringsundersøgelse inden for erhvervene. Dertil kommer, at konti, der lægges ind i 
en samfundsmæssig regnskabsmatrix kan afstemmes ved hjælp af matrixalgebra. 
8.152. Når man samler mange basisdata, er det muligt at observere og analysere mange 
aspekter og de indbyrdes sammenhænge. Især sammenhængen mellem på den ene side 
beskæftigelsen og indkomstfordelingen og på den anden side makroøkonomiske 
målsætninger som NNP-vækstrater, ligevægt på betalingsbalancen, prisstabilitet mv. 
falder inden for en SAM's muligheder. Ydermere tilvejebringer SAM et grundlag og 
konsistente (basisårs-)data for modeller (ligevægtsmodeller), som har relation til den 
samlede økonomi med detaljeret opdeling af aktører, dvs. efter erhverv, kategorier af 
arbejdskraft og husholdninger. 
303 -
8.153. Tabel VIII.x4 giver en oversigt over nogle af oplysningerne i en fuldt udbygget SAM. I 
denne tabel betragtes den samlede nettoværditilvækst (se felt (3,2) i den aggregerede 
tabel VIII.x2) gennem et forstørrelsesglas. For at gøre det lettere at sammenligne med 
tilgangs- og anvendelsestabellen er erhvervene kun opdelt i NACE-hovedafdelinger. 
Mænds og kvinders indkomster er opdelt i stillingskategorier og de beskæftigedes 
bopæl. Nettooverskuddet af produktionen anføres i den (del-)sektor af foretagender, 
hvorunder den lokale faglige enhed hører, og den blandede nettoindkomst angives efter 
hjemstedet for foretagender, der henhører under husholdningssektoren. I det 
foreliggende eksempel omfatter den blandede indkomst stadig en imputeret aflønning 
for de selvstændiges arbejdskraft. Tallene i denne tabel svarer nødvendigvis til totalerne 
i tabel VIII.x2 og VIII.x3. Fx er nettoværditilvæksten angivet i nederste højre hjørne. 
8.154. Af en sådan tabel kan bl.a. aflæses følgende oplysninger: 
Andelen af kvinders arbejdsindkomst opdelt efter erhverv og region. 
Koncentrationen af kvinders arbejdsindkomster på bestemte 
beskæftigelseskategorier opdelt efter erhverv og region. 
En opdeling af arbejdsindkomster efter stilling, erhverv og region for begge køn. 
Regional opdeling af blandet indkomst efter erhverv. 
Andelen af offentlige foretagender og udenlandsk kontrollerede selskaber i 
overskuddet af produktionen inden for hvert erhverv. 
8.155. De detaljerede oplysninger om aflønning af ansatte i denne tabel stammer fra 
beskæftigelsesstatistikken. Medtages disse statistiske data i 
nationalregnskabssammenhæng, vil det forbedre relevansen og pålideligheden af både 
beskæftigelsesstatistikken og nationalregnskabet. 
Arbejdsindkomsterne, der optræder i denne tabel kan opdeles i en mængde- og en 
priskomponent opdelt efter beskæftigelsesart og erhverv: beskæftigelse i 
fuldtidsækvivalenter og lønsatser (vægtede og baseret på fuldtidsækvivalenter). 
Herudover indeholder en fuldt udbygget SAM også en tabel, der viser fordelingen af 
disse arbejdsindkomster og den tilsvarende beskæftigelse på husholdningsgrupper. På 
samme måde kan man vise fordelingen af de selvstændiges imputerede 
arbejdsindkomster. 
En dataserie, som indeholder et skøn over selvstændiges imputerede arbejdsindkomster 
og en opdeling af alle arbejdsindkomster i en mængde- og priskomponent, giver 
detaljerede beskæftigelsesdata, som er meget relevante til alle analyser, og som har 
direkte relation til alle vigtige makroøkonomiske aggregater, herunder beskæftigelsen 
(dvs. det samlede antal beskæftigede personenheder) og beskæftigelsen i 
fuldtidsækvivalenter (dvs. det samlede arbejdskraftinput i mængde). 
-304 

- 307 -
TABEL VLn.x2: Skematisk fremstilling af en «atnf-indsrruwig regnskabsmatrix 
KONTO 0. Varer og 
tjenester 
(produkter) 
o"vâ7ê^jgtyênéstèr 
jkprcxiukter) kransporiavancer L Produktion 
(erhverv) 
n-a 
roroni^ipr(> 
duirtionen • 1.1 Indkomst-
dannelse 
(primær input-
kategorier) 
ID -3a Hl Allokering af 
primær indkomst 
(institutionelle 
sektorer) 
IV - 3b SAMLET 
D.2 Sekundær ind-
komst fordeling 
(institutionelle 
sektorer) 
V"=T ØKONOMI 
11.4 Anvendelse af 
disponibel indkomst 
(institutionelle 
sektorer 
VPT- VTj-67)a 
I Lagerændringer 1) 
1371 Kapital 
(institutionelle 
sektorer) Investerings- I LU. 2 Fmaruiel [Løbende 
konto Ikonto 
(erhverv) 
Vffl-^b TTT=T 
Kaste brutto-
investeringer (finansielle 
aktiver) UDL NDET 
[Kapital 
T37TT 
EksportaTvarer^g 
kjenester li ALT 
XPTôTTT 
536 4225 
I. Produktion 
(erhverv) TT=T 
Nkl'lUVAlUM. 
TILVÆKST 
(BASISPRISER) 
1469 Hil Indkomst-
dannelse 
(primær input-
kateeorier TLT^li 
IV - 3b iprocuicakauer 
Irmnus produkt-
jsubsid-.e: UsiUkbMtil. 
DANNELSE, 
NETTO 
(BASISPRISER) lAflønning af ansatte 
fra udlandet 
1475! 
Q..1 .2 Allokering af 
primær indkomst 
(institutionelle 
sektorer) [Formueindkomst 
133 1473 Formueindkomst og 
produktionsskatter 
minus produktions­
subsidier fra udlandet 
NAilUNAL 
INDKOMST, 
NETTO 341 66 20131 
2739 LL2 Sekundær 
indkomstfor­
deling 
(institutionelle 
sektorer) V-4 Lobende overførsler JILobende overførsler" 
fra udlandet 
1633 
IDTSPUNTBET" 
INDKOMST, 
NETTO 10 
n.4 Anvendelse 
af disponibel 
indkomst 
(institutionelle 
sektorer) VTTT Korrektion for 
ændringer i hushold­
ningernes nettoformue 
i pensionskasser Korrektion for ændringer 
i husholdningernes netto­
formue i pensionskasser 
fra udlandet 
1 ) Inkl. anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande 
2) Inkl. anskaffelser minus afhændelse af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 

TABEL VTTU4: Eksempel pi en detaljeret undermålt«: KETTOVÆRpmLVÆKST (BASISPRISER) 
(TABEL VTTH2. fth 3,2) 
P 
Aflon-
hing Residenter, 
nucnd Ljnd.irbejdere 
Arbejdere 
Handel»- og kontorfunktion.crcr 
Liberale erhverv 
ledende funktionjrrer mv. By 
Und 
Dy 
Und 
By 
Und 
By mal 
mi2 
nu 
m>4 
nus 
rn»6 
nu? 
mat Rislof-
udvind-Frem-
stillinga-
virlsom-FJektn- Bygge-
etten-, og 
gas-og anlrcga-
vand- virlc-
fonyning aomhea EntToihandcl og Holet- eg 
deuffliandcl; repa- itauura-
rationaf motor- liant-
karcujcr og varer virkaom-
til huaholdntng»- hed 
bn-t 
35.6 
17.7 
47.7 Transport, Pengein- Fait ejen-
oplagring, Miuiler, dom, udlej-
kommune- finaruk- ising og for-
kation ringl- og rctningt-
fonikrinp- lervice 
vtrkaomhed OfTentlig Under- Sundheds Andre Indirekte 
idnùniitra- visning vråen og koO., milte 
don og for- aociale sociale og finansielle 
tvår, lov- foran- <n. Ije- fornud-
prigtig «o- Malt- iiesic- Ungslje-
cialforiuj. ninger trdeber nester 
Bel Dc2 Dc3 Dc4 Uc5 De« nc7 Del ric9 DcIO 
1.7 
106 14.0 
20.1 «.« 0.5 
46.0 
163.9 
20.0 
75.9 
46.1 
111.0 
Resident, 
kvinder Undarbejdere 
Arbejdere 
Handcli- og kontorfunktionCTcr 
Liberale erhverv 
ledende funktionerer mv. Und 
By 
Und 
By 
Und 
By 
Und 
By mb i 
mb2 
HJb3 
raw 
un>5 
Qlb6 
im>7 
mbi 24.2 
366 
9.3 
10 6 l.l 
0.0 
7.5 
II! 
47.1 
142.1 
21.0 
49.3 
.'denlandske lonmodtagere 2.0 
R csiocnier i udenlandske forclagcndci 
•\ndre prod skiner r i subsidier 51.0 
60.0 
21.0 
31.3 
131.7 
141.6 
290.4 
761.1 
472.2 
287.6 
2.0 
649. 
217.1 
432.0 
1461.9 }vcrsku<1 
Uf produlii 
tWUndcl indkomst. 
IU. I Husholdninger (ejerboliger) 
NTISITer og olTenllige ikke-registrerede 
{foretagender 
OlTenllige 
Nationale private 
Udenlandske 
ItUc henfon til seklo 
lUnd 
!3v am 
mn 
m/4 
mrs 
nigi 
m§2 
SUBTOTALER 
Aflonning af ar-sare fbeljlt af residente prod) 
Residenter, mand 
- Residenter, kvinder 
- Udlamdirtge 
Ulandet indkoms' og overskud ai* produktionen 
- Overskud af produktionen, nerto 
• Blandet indkomst, neno 
NKTTQVÆRDrm, VÆKST 1 ALT 130 
11.1 
23.2 
10.« 
12.4 317.3 
233.3 
«3.1 
0.9 
254.0 
27.0 
227.0 m.5 
15.4 107 
20. < 
390 
17.5 
21.3 
0.2 
25.5 
-5.6 
31.1 15.9 
14.3 
15.5 
12.5 35.5 
20.1 
15.4 
0.0 
23.5 
18.5 32.9 
61.1 
18.4 
11.3 
205.5 
111.5 
94.0 39.1 
21 9 
16.9 670 
37.1 
29.9 21 0 
10.1 
11.5 
103.6 
22.7 
«0 9 
0.0 
49.6 
42.6 -4 8.0 
-48 0 
KAPITEL IX 
INPUT-OUTPUT TABELLER 
-311 -
INDLEDNING 
9.01. Input-output systemet består af tre typer tabeller: 
tilgangs- og anvendelsestabeller; 
tabeller der forbinder tilgangs- og anvendelsestabellerne med sektorkonti; 
symmetriske input-output tabeller. 
9.02. Tilgangs- og anvendelsestabeller er matricer opdelt efter erhverv og produkter, som giver 
en meget detaljeret beskrivelse af de indenlandske produktionsaktiviteter og den nationale 
økonomis produkttransaktioner. Disse tabeller viser: 
strukturen i produktionsomkostningerne og den indkomst, der dannes gennem 
produktionsaktiviteterne; 
strømmene af varer og tjenesteydelser, der produceres inden for den nationale 
økonomi; 
strømmene af varer og tjenester til og fra udlandet. 
9.03. En tilgangstabel viser tilgangen af varer og tjenester opdelt efter produkter og efter 
leverende erhverv samt efter de indenlandske erhvervs produktion og importen. Et 
forenklet eksempel på en tilgangstabel findes i tabel IX. 1. 
Tabel IX. 1 Forenklet tilgangstabel 
Tilgang 
Produkter 
lait (1) 
(2) Erhverv 
en 
Produktion efter 
produkt og erhverv 
Produktion i alt 
efter erhverv Udlandet 
(2) 
Import efter produkt 
Import i alt lait 
(3) 
Tilgang i alt efter 
produkt 
Tilgang i alt 
9.04. En anvendelsestabel viser anvendelsen af varer og tjenester opdelt efter produkter og 
anvendelsesart, dvs. som forbrug i produktionen (efter erhverv), konsum, 
bruttoinvesteringer eller eksport. Endvidere viser tabellen elementerne i 
bruttoværditilvæksten, dvs. aflønning af ansatte, andre produktionsskatter minus subsidier, 
blandet nettoindkomst, nettooverskud af produktionen og realkapitalforbrug. Et forenklet 
eksempel på en anvendelsestabel vises i tabel IX.2. 
312 
Tabel IX.2 Forenklet anvendelsestabel 
Anvendelse 
Produkter 
Elementer 
i værdi­
tilvæksten 
lait (1) 
(2) 
(3) Erhverv 
(1) 
Forbr. i 
prod, efter 
produkt og 
erhverv-
Værditil­
vækst efter 
element og 
erhverv 
Input i alt 
efter erhverv Udlandet 
(2) 
Eksport 
-Konsum 
(3) 
Endelig 
konsum-udgift 
-Brutto-
invest. 
(4) 
Brutto-
invest. 
-lait 
(5) 
Anvendelse i 
alt efter prod. 
-
9.05. Mellem tilgangs- og anvendelsestabellerne er der to identitetsrelationer (forudsat tilgang og 
anvendelse værdiansættes konsistent, f.eks. begge til basispriser se tabel IX.5 og IX.6): 
(1) Identitet efter erhverv: Output efter industri = Input efter industri. I den forenklede 
tilgangs- og anvendelsestabel viser dette, at rækkevektoren i felt (2,1) i tabel IX. 1 
svarer til rækkevektoren i felt (3,1) i tabel IX.2. 
For hvert erhverv gælder altså: 
Output = Forbrug i produktionen + Værditilvækst. 
(2) Identitet efter produkt: Tilgang i alt efter produkt = Anvendelse i alt efter produkt. 
I de forenklede tabeller svarer søjlevektoren i felt (1,3) i tabel IX. 1 til søjlevektoren 
i felt (1,5) i tabel IX.2. 
For hvert produkt gælder altså: 
Output + Import = Forbrug i produktionen + Eksport + Endelig konsumudgift + 
Bruttoinvesteringer. 
Disse identiteter efter erhverv og produkter kan anvendes til at kontrollere og forbedre 
konsistensen og fuldstændigheden af skøn (se 9.11). 
9.06. Tilgangs- og anvendelsestabeller er det centrale element i alle tabeller opdelt efter erhverv, 
f.eks. vedrørende beskæftigelse, faste bruttoinvesteringer og aktiekapital. 
313 
9.07. Tilgangs- og anvendelsestabellerne indeholder alle strømme på følgende konti: 
konto for varer og tjeneste 
produktionskonto 
indkomstdannelseskonto. 
9.08. En tilgangs- og anvendelsestabel kan også kombineres og opstilles i én tabel. Dette kan 
gøres ved at tilføje to rækker og en søjle i anvendelsestabellen til output og import (se tabel 
IX.3) Bemærk, at rælcker og søjler fra tilgangstabellen, der er vist i 9.03, er overført hertil. 
Tabel IX.3 Forenklet kombineret tilgangs- og anvendelsestabel 
Produkter 
Erhverv 
Elementer i 
værditil­
væksten 
Udlandet 
lait (1) 
(2) 
(3) 
W 
(5) Produkter 
(1) 
Output 
Import 
Tilgang i 
alt efter 
produkt Erhverv 
(2) 
Forbrug i 
produk­
tionen 
Værdi­
tilvækst 
-
Input i alt 
efter 
erhverv-Udlandet 
(3) 
Eksport 
-Konsum 
(4) 
Endelig 
konsum­
udgift 
-Brutto-
invest. 
(5) 
Brutto-
invest. 
- -lait 
(6) 
Anvend­
else i alt 
efter prod. 
Output i alt 
efter 
erhverv 
-
9.09. En symmetrisk input-output tabel er en produkt/produkt-matrix eller erhverv/erhverv­
matrix, som meget detaljeret beskriver de indenlandske produktionsaktiviteter og den 
nationale økonomis produkttransaktioner. En symmetrisk input-output tabel samler både 
tilgang og anvendelse i en enkelt tabel. Der er imidlertid en afgørende forskel mellem en 
input-output tabel og en kombineret tilgangs- og anvendelsestabel: i tilgangs- og 
anvendelsestabellen sættes produkter i relation til erhverv, medens den symmetriske input­
output tabel sætter produkter i relation til produkter eller erhverv til erhverv. Således 
anvendes i en symmetrisk input-output tabel enten en produkt- eller en 
erhvervsklassifikation til både rækker og søjler (se tabel IX.4). 
314 
Tabel IX.4 Forenklet symmetrisk input-output tabel (produkt/produkt) 
Produkter 
Elementer i 
værditil­
væksten 
Udlandet 
lait (O 
(2) 
(3) 
(4) Produkter 
en 
Forbrug i 
produktio­
nen 
Værdi­
tilvækst 
Import 
Tilgang i alt 
efter 
produkt Udlandet 
(2) 
Eksport 
-Endelig 
konsum­
udgift 
(3) 
Endelig 
konsum­
udgift 
-Brutto­
investe­
ringer 
(4) 
Brutto­
investe­
ringer 
-lait 
(5) 
Anvendelse i 
alt efter 
produkt 
-
Tilgang i alt = 
anvendelse i 
alt 
9.10. Størstedelen af de statistiske oplysninger fra produktionsenheder, er oplysninger om, 
hvilken type produkter de har solgt og, almindeligvis i mindre detaljeret form, hvilken type 
produkter, de har købt/anvendt. Formatet af tilgangs- og anvendelsestabellerne er afpasset 
efter denne type statistiske oplysninger (dvs. erhverv/produkt). Derimod råder man ofte 
ikke over oplysninger af typen produkt/produkt eller erhverv/erhverv, som kræves i den 
symmetriske input-output tabel. Eksempelvis giver undersøgelser om erhverv normalt 
oplysninger om den type produkter, der anvendes eller fremstilles. Inputdata om produkter 
og elementer i værditilvæksten for hvert fremstillet produkt kan dog normalt ikke 
indsamles (ideelt set bør et foretagendes administrative afdeling kunne foretage en 
fordeling af omkostningerne på de forskellige typer output og samtidig opdele 
sammensætningen af forbrug i produktionen efter produkt). I praksis er oplysninger, der er 
systematiseret i form af anvendelsestabeller, derfor et praktisk udgangspunkt for opbygning 
af de mere analytiske data i de symmetriske input-output tabeller. 
Erhverv/produktoplysninger i tilgangs- og anvendelsestabellerne kan konverteres til 
produkt/produkt eller erhverv/erhvervoplysninger ved at tilføje yderligere statistiske data 
om inputstrukturerne eller ved at antage, at inputstrukturerne efter produkt eller efter 
erhverv er konstante (se 9.54.-9.60.) 
9.11. Tilgangs- og anvendelsestabellerne tjener både statistiske og analytiske formål. 
Vigtige statistiske formål er: 
- påvisning af huller og manglende konsistens i grundliggende datakilder; 
- vægtning og beregning af indekstal samt pris- og mængdeopgørelser; 
- skønsmæssig ansættelse ved hjælp af residualer (estimering af en variabel ved først at 
estimere alle andre variabler i identiteten), fx ved fremstilling eller konsum af specifikke 
produkter; 
315 
- kontrol og forbedring af konsistens, plausibilitet og fuldstændighed af tallene i tilgangs-
og anvendelsestabellerne og de afledte tal (fx på produktionskontiene). Til det formål 
bør afstemningen ikke begrænses til tilgangs- og anvendelsestabellerne i løbende priser: 
* Ved opstilling af tilgangs- og anvendelsestabeller i løbende og faste priser for to år 
eller derover kan skøn over ændringer i mængde, værdi og priser afstemmes samtidig: 
sammenlignet med integrering af tilgangs- og anvendelsestabeller for et enkelt år ad 
gangen er dette en væsentlig forbedring af effektiviteten i integreringssystemet. 
* Ved hjælp af de tabeller, der viser forbindelsen til sektorkontiene, kan der foretages 
en direkte sammenligning med oplysninger fra disse konti, fx oplysninger om 
indkomstfordeling, opsparing og nettolångivning (beregnet som resultat af finansielle 
transaktioner). Dette garanterer i det mindste, at der efter afstemningen opnås 
konsistens mellem tilgangs- og anvendelsestabellerne og sektorkontiene. 
* Afledning af symmetriske input- output tabeller af tilgangs- og anvendelsestabeller 
kan afsløre inkonsistens og svagheder i tilgangs- og anvendelsestabellerne. I den 
henseende er der således også feedback fra symmetriske input- output tabellerne til 
tilgangs- og anvendelsestabellerne. 
- estimering af tal for perioder, for hvilke der findes mindre pålidelige oplysninger, 
estimering af årlige data på basis af detaljerede tilgangs- og omvendelsesdata for et 
referenceår eller estimering af kvartalsdata på basis af årlige tilgangs- og 
anvendelsestabeller. 
9.12. Tilgangs- og anvendelsestabellerne og input- og output tabeller giver et detaljeret billede af 
sammensætningen af tilgangen og anvendelsen af varer, tjenester og arbejdskraft og de 
tilhørende primære indkomster. Disse tabeller og de forholdstal, som kan beregnes på 
grundlag heraf, fx produktivitetstal, er ofte genstand for økonomisk analyser. 
9.13. Tilgangs- og anvendelsestabellerne samt input-output tabellerne kan også anvendes som 
hjælpemiddel i økonomiske analyser. Hver tabeltype har sine fordele. Til beregning af 
direkte og indirekte virkninger skal tilgangs- og anvendelsestabellerne suppleres med 
specifikke antagelser eller yderligere statistiske data. Til beregning af kumulative virkninger 
er disse antagelser og yderligere databehov særlig påkrævet. Beregningen af kumulative 
virkninger ved hjælp af tilgangs- og anvendelsestabeller kræver i virkeligheden, at der 
opstilles en symmetrisk input-output tabel. Derfor er symmetriske input-output tabeller at 
foretrække i dette tilfælde. Til beregning af direkte og afledte virkninger er tilgangs- og 
anvendelsestabeller suppleret med et vist antal antagelser (eller supplerende statistiske 
data) i almindelighed at foretrække fordi: 
- beregningen i mindre grad er baseret på antagelser 
- tilgangs- og anvendelsestabellen indeholder flere detaljerede oplysninger end den 
symmetriske input-output tabell 
- oplysningerne i tilgangs- og anvendelsestabellen kan bedre sættes i relation til andre 
typer statistiske data. 
Disse aspekter er også relevante, når tilgangs- og anvendelsestabellerne integreres i en 
makroøkonomisk model: den globale model, der fremkommer herved, kan bedre sidestilles 
med egentlige statistiske data, og kan give en lang række detaljerede oplysninger, ligesom 
den forholdsvis let kan sættes i relation til andre statistiske data (fx om arbejdsmarked eller 
miljø). 
316-
9.14. Tilgangs- og anvendelsestabeller og symmetriske input-output tabeller kan anvendes til 
beregning af: 
- virkninger af ændringer i priser eller beskatning på værdien af tilgang eller anvendelse 
- virkninger af mængdeændringer på værdien af tilgang eller anvendelse 
- virkninger af ændringer i tilgangspriser på anvendelsespriser 
- virkninger af ændringer i anvendelsesmængde på tilgangsmængde 
- virkninger af ændringer i tilgangsmængde på anvendelsesmængde. 
Beregningerne kan vise indirekte såvel som direkte virkninger. Fx vil en væsentlig stigning 
i energipriser ikke blot påvirke de erhverv, som har et stort energiforbrug, men også de 
erhverv, som bruger output fra virksomheder med stort energiforbrug. Ved hjælp af visse 
antagelser kan opstilles skøn over omfanget af sådanne indirekte virkninger ud fra tilgangs-
og anvendelsestabellerne samt de symmetriske input-output tabeller. Eksempler på 
almindelige antagelser er: 
- en konstant værdimæssig input-struktur; 
- en konstant sammensætning af værdien af output for hvert erhverv og for hvert 
produkt; 
- en konstant sammensætning af værdien af husholdningernes endelige konsumudgifter 
for hvert produkt. 
Disse antagelser er temmelig ufleksible, eftersom de indebærer, at de relative priser ikke 
ændrer sig, at produktionsprocessen teknisk set forbliver uændret, og at der ikke 
forekommer substitution mellem de forskellige kategorier af husholdningernes endelige 
konsumudgifter. Disse generelle antagelser kan imidlertid ændres ved først at tage højde 
for ændringer i de relative priser, fx i henhold til Leontief-prismodellen. Dette kan herefter 
udvides med økonometriske eller andre skøn over de relative prisers eller andre variablers 
indvirkning på de tekniske koefficienter eller husholdningernes endelige konsumudgifter. 
Beregningerne behøver ikke være begrænset til tilgang og anvendelse af varer og tjenester. 
De vil også kunne anvendes på tilgang og anvendelse af arbejdskraft og værditilvækstens 
elementer. 
9.15. Tilgangs- og anvendelsestabellerne og den symmetriske input-output tabel kan integreres i 
makroøkonomiske modeller, således at sidstnævnte tabel far et detaljeret mesoøkonomisk 
grundlag. Tilgangs- og anvendelsestabeller og den symmetriske tabel er især egnet til 
følgende analyser: 
- analyser af produktion, omkostningsstrukturer og produktivitet; 
- prisanalyser; 
- beskæftigelsesanalyser; 
- analyser af strukturen i investeringer, konsum, eksport osv.; 
- analyser af forholdet mellem den indenlandske produktion og miljøet (fx anvendelse af 
specifikke produkter som brændstof, papir og glas); 
- analyser af energiimport; 
- analyser af virkningen af nye teknologier, 
- sensitivitetsanalyse af virkningerne af ændringer i skattesatser og -bestemmelser. 
317 
TILGANGS- OG ANVENDELSESTABELLER 
9.16. Tabel IX.5 og IX.6 viser tilgangs- og anvendelsestabellerne mere detaljeret. 
9.17. Til klassificering af erhverv og produkter anvendes henholdsvis NACE rev. 1 og CPA; 
disse klassifikationer er fuldt ud afstemt efter hinanden: på hvert aggregeringsniveau 
indeholder CPA de vigtigste produkter i erhvervene opdelt efter NACE rev. 1. 
9.18. I tilgangs- og anvendelsestabellerne er produktklassifikationen mindst lige så detaljeret 
som erhvervsklassifikationen, fx det trecifrede niveau i CPA (200 grupper) og det 
tocifrede niveau i NACE rev. 1 (60 grupper). 
9.19. Sondringen mellem markedsmæssig produktion, produktion til egen endelig anvendelse 
og anden ikke-markedsmæssigt produktion anvendes kun for den samlede produktion 
opdelt efter erhverv og ikke for hver produktgruppe. 
9.20. Sondringen mellem markedsmæssige producenter og producenter til egen endelig 
anvendelse på den ene side og andre ikke-markedsmæssige producenter på den anden 
side bør kun foretages ved opdelingen efter erhverv, når begge typer producenter findes 
inden for et erhverv. Normalt vil denne sondring derfor kun blive anvendt til 
underopdeling af et meget begrænset antal erhverv, fx sundhedsvæsen og undervisning 
(se 3.56 M og N). 
9.21. Import og eksport der underopdeles i: 
- leverancer inden for EU; 
- import fra og eksport til andre lande. 
9.22. I tilgangstabellen værdiansættes strømmene af varer og tjenester i basispriser. I 
anvendelsestabellen værdiansættes strømmene af varer og tjenester i køberpriser. For at 
opnå overensstemmelse mellem tilgang og anvendelse viser tabel IX.5 endvidere 
omregningen af tilgang i basispriser til tilgang i køberpriser. Eftersom tilgang skulle 
være lig med anvendelse, viser tabellen også omregningen af anvendelse i køberpriser 
til anvendelse i basispriser. Som følge heraf kan der udledes to identiteter af denne 
omregning: 
- tilgang i køberpriser = anvendelse i køberpriser; 
- tilgang i basispriser = anvendelse i basispriser. 
9.23. Værditilvæksten opgøres i basispriser og defineres som differencen mellem 
produktionen i basispriser minus forbrug i produktionen i køberpriser. 
9.24. Værditilvæksten opgøres ikke i faktorpriser i ENS. Dog kan denne størrelse afledes af 
værditilvæksten i basispriser ved at fratrække andre produktionsskatter minus 
produktionssubsidier. 
318-
Tabel IX.5. Tilgangstabel i basispriser og omregning til køberpriser 
1 
2 
3 
4 
Produkter (CPA) 
m 
(Korrektions-
poster) 
1(1) 
I alt, heraf: 
Markedsmæssig 
produktion 
Til egen endelig 
anvendelse 
Anden ikke-
markedsmæssig 
produktion (D 
(2) 
(3) Erhverv (NACE) 
1234... ...n 
CD 
Produktion i basispriser 
efter produkter og erhverv 
Produktion efter erhverv i 
alt Z(l) 
(2) Import 
cif 
(3) 
0 
0 Tilgang i 
basispriser i alt 
(4) Handels- og 
transport­
avancer 
(5) 
0 
0 
0 Produktskatter 
minus produkt­
subsidier 
(6) Tilgang i 
køberpriser 
i alt 
(7) 
O Tabel DC.6 Anvendelsestabol i køborpmer 
Produkter (CPA) (O 
m (KørTektionsposter) 
X(l) 
Aflønning af ansatte 
Andre produktions­
skatter, nello 
Realkspitalforbfug 
Overskud af produktion, 
netto 
1£L 
£(D + ïP) 
Supplerende oplysninger: 
Faste bruttoinvesteringer 
Beholdning af faste aktiver 
Arbejdakraftinpul (2) 
(3) 
S5L 
(5) 
<6> Erhverv (NACE) 
123... >..n 
ill 
PorbfUg i produktionen i 
køberpriser efter produkter og 
erhverv 
Forbrug i produktionen efter 
«hverv i alt 
Elementer i værditilvæksten efter 
erhverv 
Verdittlva^lut efter erhverv 
Produktion i baaiapriser efter 
erhverv UH 
JZL Endelig anvendelse 
a)b)c)d)e)Q 
(3) 
Endelig anvendelse i 
køberpriser: 
Endelig konsum-
udgift: 
a) husholdninger 
b) NPISH 
c) det offentlige 
Bruttoinvesteringer: 
d) faste brutto* 
investeringer og 
værdigenstande 
e) lagenendringer 
Q eksport 
Endelig anvendelse 
efter art i alt 1ŒL 
S*L E(l> + 
EP) 
J& 
Anvendelse i alt 
9.25. BNP værdiansættes i markedspriser. Dette aggregat kan afledes af tilgangs- og 
anvendelsestabellerne på tre forskellige måder: 
- produktionen i basispriser opdelt efter erhverv minus forbrug i produktionen opdelt 
efter erhverv plus produktskatter, netto, (produktionsmetoden); forbrug i 
produktionen opdelt efter erhverv omfatter også anvendelse af indirekte opgjorte 
kreditformidlingstjenester, som er registreret i et fiktivt erhverv (se 9.33.); 
- værditilvækstens elementer i basispriser opdelt efter erhverv minus indirekte opgjorte 
kreditformidlingstjenester (registreret i et fiktivt erhverv, se 9.33.) plus 
produktskatter, netto, (indkomstmetoden); 
- summen af kategorierne i endelig anvendelse minus import: eksport - import + 
endelige konsumudgifter + bruttoinvesteringer (alle aggregater i køberpriser) 
(udgiftsmetoden). 
9.26. Anvendelsestabellen IX.6 indeholder også en række supplerende oplysninger: faste 
bruttoinvesteringer, beholdning af faste aktiver og forbrug af arbejdskraft efter erhverv. 
Disse oplysninger er afgørende for produktivitetsanalyser og kan endvidere anvendes til 
andre analysetyper (fx beskæftigelsesanalyser). 
9.27. I ENS værdiansættes beholdningen af faste aktiver til markedspriser på det tidspunkt, 
hvor statuskontoen opstilles. For faste aktiver, der er købt i tidligere år, indebærer 
dette, at realkapitalforbruget i de tidligere år trækkes fra de løbende markedspriser for 
nye aktiver af samme type og kvalitet. Denne nettoopgørelse af realkapitalen kan 
anvendes til beregning af kapitalintensiteten. Til produktivitetsanalyser anvendes oftere 
en mere specifik bruttoopgørelsesmetode. Efter denne metode værdiansættes alle faste 
aktiver til de løbende markedspriser for nye aktiver af samme type og kvalitet. 
Kapitalforbruget i tidligere år fratrækkes ikke. Bruttoopgørelse af realkapitalen er ikke 
den metode, som anvendes i ENS, men den kan let beregnes ved hjælp af en metode 
baseret på kumulerede investeringer (Perpetual Inventory Method). I betragtning af 
relevansen af sådanne bruttotal anbefales det som supplerende oplysninger at anføre 
både brutto- og nettotallene vedrørende realkapitalen. 
9.28. Til produktivitetsanalyser anvendes fortrinsvis variablen antallet af udførte arbejdstimer. 
Vil man drage konklusioner om antallet af beskæftigede, er de£ imidlertid også vigtigt at 
inddrage antallet af arbejdspladser. Begge variabler kan underopdeles fx i ansatte og 
selvstændige. 
9.29. For bedre at kunne udarbejde og forstå tilgangs- og anvendelsestabellerne er det vigtigt 
at opsummere nogle af de regnskabsprincipper, der er fastsat i ENS: 
- Produktion af hjælpeaktiviteter registreres ikke separat. Alle input, som forbruges i 
en hjælpeaktivitet, betragtes som input i den hoved- eller biaktivitet, hvortil den er 
knyttet. Hjælpeaktiviteter kan fx være markedsføring, regnskabsføring, oplagring og 
rengøring (se 312 og 313). 
321 
- Varer eller tjenesteydelser, der produceres og forbruges inden for samme 
regnskabsperiode og inden for samme lokale faglige enhed opføres ikke separat. De 
registreres derfor ikke som en del af den pågældende lokale faglige enheds 
produktion eller forbrug i produktionen. Dette gælder fx for: 
frø og planter til såning og udplantning; 
stenkul, der forbruges af kulminer til produktion af briketter; 
elektrisk energi, der forbruges af kraftværker. 
- Fremstilling, vedligeholdelse, service eller reparation i mindre omfang for en anden 
lokal faglig enhed registreres netto dvs. ekskl. værdien af de anvendte varer. Hvis 
varerne er genstand for væsentlige fysiske ændringer, registreres transaktionen 
derimod brutto, dvs. som køb og salg af de pågældende varer. 
- Varige goder kan lejes eller leases (operationel leasing). I sådanne tilfælde opføres 
de som faste investeringer og realkapital inden for det erhverv, som ejeren henhører 
under. Inden for brugerens erhverv opføres lejen som forbrug i produktionen. 
- Personer, der arbejder via vikarbureauer, registreres som beskæftiget inden for disse 
bureauers erhverv og ikke i de erhverv, hvor de rent faktisk arbejder. Som følge 
heraf opføres betalingerne til disse personer i sidstnævnte erhverv som forbrug i 
produktionen (og ikke som aflønning af ansatte). Lønarbejde behandles på samme 
måde. 
- Beskæftigelse og aflønning af ansatte er i ENS brede begreber: 
* Beskæftigelse omfatter ligeledes arbejdspladser, der er oprettet af sociale grunde 
fx for handicappede, langtidsarbejdsløse og arbejdssøgende unge. Følgelig 
betragtes de pågældende personer som ansatte, der modtager aflønning som 
ansatte (ikke sociale overførsler), selv om deres produktivitet kan være (meget) 
lavere end andre ansattes. 
* Beskæftigelse omfatter også visse tilfælde, hvor de pågældende personer slet 
ikke forventes at arbejde, fx personer som efter afskedigelse i en periode 
modtager betalinger fra den tidligere arbejdsgiver. Denne konvention forvansker 
imidlertid ikke tallene vedrørende forbrug af arbejdskraft i form af udførte 
arbejdstimer, eftersom der reelt ikke udføres arbejdstimer. 
9.30. I tilgangs- og anvendelsestabellerne indføres to korrektionsposter for at bringe 
overensstemmelse mellem værdiansættelsen af importen i tilgangs- og 
anvendelsestabellerne og i sektorkontiene (se også tabel 3.2). 
322 
I tilgangstabellen værdiansættes import af varer i cif-priser. Derved ansættes 
importomkostningerne for højt, når transport- og forsikringstjenesterne, som er 
indregnet i cif-værdien, ydes af hjemmehørende (fx transport for egen regning eller 
udført af specialiserede hjemmehørende transportforetagender). For at skabe balance 
mellem importen og eksporten bør eksporten af tjenester således forhøjes med et 
beløb, der svarer til den for højt ansatte import. På sektorkontiene værdiansættes 
importen af varer i fob-priser. Dette medfører også, at importen ansættes for højt som 
på grundlag af cif-priserne. Dog overvurderes importen i dette tilfælde i mindre grad, 
hvilket indebærer, at den imputerede forøgelse af importen oto:å er mindre. 
Anvendelsen af forskellige værdiansættelsesprincipper medfører således, at den samlede 
import er den samme beregnet netto, men at både den samlede import og den samlede 
eksport er større med værdiansættelsen i cif-priser. Der kan skabes overensstemmelse 
mellem tilgangs- og anvendelsestabellerne ved at indføre korrektionsposter for både 
importen og eksporten. Korrektionsposterne skal svare til værdien af transport- og 
forsikringstjenesterne, som ydes af hjemmehørende, og som er indregnet i cif-værdien, 
men ikke i fob-værdien, dvs. med hensyn til transport og forsikring fra det 
eksporterende lands grænse til det importerende lands grænse. Når først disse 
korrektionsposter er indarbejdet i tilgangs- og anvendelsestabellerne, nødvendiggør de 
ikke nogen særlig behandling i input-output-beregningerne. 
9.31. Overførsel af eksisterende varer registreres i tilgangstabellen som en negativ udgift for 
sælgeren og en positiv udgift for køber. For den pågældende varegruppe betyder 
overførsel af en eksisterende vare en omklassificering af anvendelser. Det er kun 
transaktionens omkostninger, som ikke skal omklassificeres. De registreres som 
anvendelse af tjenester ydet til foretagender eææer æoberaæe erhverv. Til beskrivelses-
og analyseformål for visse produktgrupper vil det være hensigtsmæssigt at kende det 
relative omfang af overførsler af eksisterende varer, fx antallet af brugte biler eller 
omfanget af genbrugspapir. 
9.32. Udarbejdelse af skøn over hjemmehørendes køb i udlandet og ikke-hjemmehørendes køb 
på det nationale territorium er et særligt område inden for udarbejdelsen af statistisk 
materiale. Disse tal anvendes til at korrigere foreløbige skøn over importen, eksporten 
og - ud fra den del af købene i udlandet der forbruges - skøn over de endelige 
konsumudgifter. For at skabe balance mellem tilgangen og anvendelsen for hvert 
produkt bør alle disse køb opdeles efter de pågældende produktgrupper. For de 
produktgrupper, hvor disse former for køb er af væsentlig betydning, kan de opføres 
som en underkategori, fx bolig- og hoteludgifter. 
9.33. I alle tilgangs- og anvendelsestabeller udvides NACE rev. 1-nomenklaturen med et 
fiktivt erhverv til anvendelse af indirekte opgjorte kreditformidlingstjenester. I 
tilgangstabellen er der slet ikke registreret transaktioner vedrørende dette erhverv. I 
anvendelsestabellen registreres den samlede anvendelse af indirekte opgjorte 
kreditformidlingstjenester som dette fiktive erhvervs forbrug i produktionen. Da det 
fiktive erhverv ikke har andre transaktioner, er dets nettooverskud af produktionen 
negativt svarende til værdien af dets forbrug i produktionen. Alle andre elementer i dets 
værditilvækst er nul. Følgelig er dets samlede bruttoværditilvækst lig med dets 
(negative) nettooverskud af produktionen. 
-323 
9.34. Omregningen af tilgangs- og anvendelsestabeller i basispriser til køberpriser kræver: 
- at handelsavancer omposteres; 
- at transportavancer omposteres; 
- at produktskatter tillægges (undtagen fradragsberettiget moms); 
- at produktsubsidier fratrækkes. 
Estimering af denne overgang er et vigtigt led i afstemningen. Separate tabeller kan 
mere detaljeret illustrere denne overgang (se tabel IX.7 og IX.8). Disse tabeller kan 
også anvendes til vigtige analyser, fx prisanalyser og konsekvensanalyser af ændringer i 
beskatningen af produkter. 
9.35. Når tilgangs- og anvendelsestabeller skal udarbejdes og de to sider skal balancere, har 
man altid valget mellem to diametralt modsatte metoder til korrektion af statistiske data: 
(1) Tilgangen af hvert produkt i basispriser kan korrigeres til køberpriser, således at det 
er muligt at foretage en afstemning efter anvendelsen i køberpriser. 
(2) Alle anvendelser i køberpriser kan korrigeres til basispriser, således at det er muligt 
at foretage en afstemning efter tilgangen i basispriser. 
9.36. I praksis kan begge afstemningsmetoder anvendes til opstilling af en tilgangs- og 
anvendelsestabel. Begge muligheder vedrører eller kræver samme former for 
korrektion, dvs. i forbindelse med produktskatter minus subsidier og handels- og 
transportavancer opdelt efter produkter. I virkeligheden er det første alternativ ikke 
muligt uden det andet, eftersom det almindeligvis ikke er muligt at opstille søjlerne 
vedrørende produktskatter, produktsubsidier og handels- og transportavancer opdelt 
efter produkter i tilgangstabellen, medmindre man er bekendt med fordelingen af de 
enkelte produkter efter anvendelse, der fremgår af anvendelsestabellen i lcøberpriser 
(tabel IX.6). 
9.37. For at skabe balance mellem tilgang og anvendelse skal følgende tabeller udarbejdes: 
- tilgangs- og anvendelsestabellerne IX.5 og IX.6 med den endelige afstemning af 
totalerne på tilgangs- og anvendelsessiden efter produkter i køberpriser og 
basispriser; 
- tabellerne over handels- og transportavancer og produktskatter minus subsidier (tabel 
IX.7ogIX.8). 
9.38. Omregningen fra tilgangs- og anvendelsestabeller i basispriser til køberpriser (se 9.34.) 
kræver, at handelsavancerne omposteres. Værdiansættelsen i basispriser indebærer, at 
handelsavancerne registreres som en del af handelen med det pågældende produkt, mens 
værdiansættelsen i køberpriser indebærer, at handelsavancerne henføres til de produkter, 
de vedrører. Noget tilsvarende gælder for transportavancer. 
9.39. De samlede handelsavancer efter produkt er lig med de samlede handelsavancer efter 
handelserhverv plus andre erhvervs sekundære handelsavancer. En tilsvarende ligning 
gælder for transportavancer. 
324-
Tabel IX.7 Forenklet tabel over handels- og transportavancer 
1 
2 
3 
Produkter (CPA) 
m 
E(l) (D 
(2) Erhverv (NACE) 
123... ...n 
(1) 
Handels- og transportavancer på 
forbrug i produktionen efter 
produkt og erhverv 
Handels- og transportavancer på 
forbrug i produktionen efter 
erhverv 1(1) 
(2) Endelig anvendelse 
a)b)c)d)e)f) 
(3) 
Handels- og trans­
portavancer på 
endelig anvendelse: 
Endelig konsum­
udgift: 
a) husholdninger 
b) NPISH 
c) det offentlige 
Bruttoinvesteringer: 
d) faste brutto­
investeringer og 
værdigenstande 
e) lagerændringer 
f) eksport 
Handels- og 
transportavancer på 
endelig anvendelse 
efter art E(3) 
(4) Z(l) + 
2(3) 
(5) 
Handels- og 
transport-
avancer i alt 
Tabel IX. 8 Forenklet tabel over produktskatter minus produktsubsidier 
1 
2 
3 
Produkter (CPA) 
m 
1(1) 0) 
(2) Erhverv (NACE) 
123... ...n 
(1) 
Skatter minus subsidier på 
produkter til forbrug i 
produktionen efter produkter og 
erhverv 
Skatter minus subsidier på 
produkter til forbrug i produk­
tionen efter erhverv 1(1) 
(2) Endelig anvendelse 
a) b) c) d) e) f) 
(3) 
Skatter minus sub­
sidier på produkter 
til endelig anvend­
else: 
Endelig konsum­
udgift: 
a) husholdninger 
b) NPISH 
c) det offentlige 
Bruttoinvesteringer: 
d) faste brutto­
investeringer og 
værdigenstande 
e) lagerændringer 
f) eksport 
Skatter minus sub­
sidier på produkter 
til endelig anvend­
else efter art E(3) 
(4) Z(l) + 
2(3) 
(5) 
Produktskatter 
minus produkt­
subsidier i alt 
9.40. Transportavancen består af alle transportomkostninger, som er inkluderet i anvendelsen 
af produkter i køberpriser, men ikke i basisprisen for fabrikantens produktion eller i 
grossisternes eller detailhandlernes handelsavancer. Transportavancen omfatter især: 
- transport af varer fra fremstillingsstedet til det sted, hvor levering til køberen finder 
sted, såfremt fabrikanten betaler tredjemand for transporten; 
- transport af varer, der sker på en sådan måde, at køberen skal u.!rlc separat for 
transporten selv om fabrikanten, grossisten eller detailhandleren selv varetager 
transporten. 
Alle andre omkostninger ved transport af varer registreres ikke som transportavancer: 
- hvis fabrikanten transporterer varerne selv, vil disse transportomkostninger blive 
inkluderet i basispriserne for fabrikantens produktion; denne transport betragtes som 
en hjælpeaktivitet og de specifikke omkostninger i forbindelse hermed vil ikke kunne 
identificeres som transportomkostninger; 
- hvis fabrikanten lader varerne transportere uden at fakturere transporten separat, vil 
transportomkostningerne blive inkluderet i basispriserne for fabrikantens produktion; 
transportomkostninger vil da kunne identificeres som sådanne og blive registreret 
som en del af fabrikantens forbrug i produktionen; 
- hvis grossister og detailhandlere varetager transporten fra det sted, hvor de har fået 
varerne leveret og til et andet sted, hvor de leveres til en anden køber, vil disse 
omkostninger blive inkluderet i handelsavancen, hvis transportomkostningerne ikke 
faktureres separat. Ligesom i forbindelse med fabrikanterne kan disse omkostninger 
betragtes som hjælpeaktivitet for grossisterne og detailhandlerne eller som køb af en 
tjeneste, som er forbrug i produktionen, og som således indgår i handelsavancerne, 
men ikke trasnportavancerne; 
- hvis en husholdning køber varer til konsum og lader tredjemand foretage transporten, 
registreres disse transportomkostninger som endelige konsumudgifter til 
tjenesteydelser (og inkluderes ikke i en handels- eller transportavance). 
9.41. Tabel IX.7 er en noget forenklet matrix over handels- og transportavancer: 
- Der foretages ikke nogen eksplicit sondring mellem handels- og transportavancer. 
Man kunne have vist begge former for avancer for hver enkelt produktgruppe. En 
anden løsning består i at opstille to separate tabeller: én til handelsavancer og én til 
transportavancer. 
- Ved handelsavancer bør der skelnes mellem engroshandel og detailhandel for at tage 
højde for prisforskellene. Ved udarbejdelse af tabellerne bør man være opmærksom 
på, at grossister også kan sælge direkte til husholdningerne (fx møbler), og at 
detailhandlere også kan sælge til bestemte erhverv (fx til cafeer og restauranter). 
-327 
- Ved beregning og analysering af handelsavancer på varer til husholdningernes 
konsum kan der også sondres mellem de vigtigste af distributionskanaler for at tage 
højde for forskellene i deres priser. Sondringen mellem engroshandel og detailhandel 
er i virkeligheden ikke tilstrækkelig detaljeret. Fx kan husholdningerne købe varer 
og tjenester i supermarkedet, hos købmanden, hos blomsterhandleren, i 
stormagasinet, i udlandet eller kan erhverves som indkomst i naturalier. Ydermere 
kan handel som led i sekundære aktiviteter for visse produkter være af stor 
betydning, det gælder fx cigaretter, som også sælges på cafeer, restauranter og 
tankstationer. Sådanne mere detaljerede sondringer er naturligvis kun mulige, hvis de 
tilgængelige datakilder giver tilstrækkelige oplysninger til, at der i det mindste kan 
foretages grove skøn over betydningen af de enkelte distributionskanaler. 
- Ved beregning af transportavancer vil det være hensigtsmæssigt at foretage en 
opdeling efter transportart (fx jernbane, lufttransport, søtransport, transport ad indre 
vandveje eller vejgodstransport). 
9.42. Produktions- og importskatter omfatter: 
- Produktskatter (D21): 
* merværdiafgifter (moms) (D211) 
* importskatter og told ekskl. moms (D212) 
* produktskatter undtagen moms og importskatter (D214) 
- andre produktionsskatter (D29). 
Der opstilles tilsvarende kategorier for produktions- og importsubsidier. Subsidier 
betragtes som negative produktions- og importskatter. 
Definitionen af alle disse kategorier findes i 4.17.-4.24. 
9.43. Tilgang i basispriser inkluderer andre produktionsskatter, netto (dvs. minus andre 
produktionssubsidier). Ved omregningen fra basispriser til køberpriser (eller omvendt se 
9.34.) lægges de forskellige produktskatter til og produktsubsidierne trækkes fra (eller 
omvendt). 
9.44. Moms kan være fradragsberettiget, ikke-fradragsberettiget eller skal slet ikke anvendes: 
- Fradragsberettiget moms lægges almindeligvis på størstedelen af forbruget i 
produktionen, størstedelen af de faste bruttoinvesteringer og en del af 
lagerændringerne. 
- Ikke-fradragsberettiget moms lægges på konsum, en del af de faste 
bruttoinvesteringer, en del af lagerændringerne og en del af forbruget i 
produktionen. 
- Moms pålægges almindeligvis ikke: 
* eksport (i det mindste til lande uden for EU) 
* varer og tjenester, som pålægges momssatsen 0 uanset anvendelse 
* producenter, som er fritaget for momsregistrering (små foretagender, religiøse 
foreninger mv). 
-328 
9.45. Moms registreres netto i ENS: tilgang værdiansættes altid i basispriser, dvs. uden 
faktureret moms; forbrug i produktionen og endelig anvendelse registreres i 
køberpriser, dvs. uden fradragsberettiget moms. 
9.46. Tabel IX.8 over produktskatter minus subsidier er forenklet: 
- der ikke sondres mellem de forskellige former for produktskatter og subsidier 
anføres ikke separat; 
- skattesatser og subsidier kan variere efter de enkelte distributionskanaler; der bør 
derfor skelnes mellem de forskellige distributionskanaler, når der foreligger relevante 
og tilstrækkelige oplysninger. 
9.47. Produktskatter og subsidier er beløb, som kun betales i henhold til skattepåligningen, 
angivelser mv. eller de beløb, som rent faktisk betales (se 4.27.). Der udarbejdes 
almindeligvis skøn over produktskatter og subsidier efter produkt ved at anvende de 
officielle skattesatser (subsidiesatser) i forbindelse med de forskellige strømme. Herefter 
bør der foretages en analyse af afvigelserne i forhold til den pålignede skat eller de 
faktisk betalte beløb. 
- Nogle af disse afvigelser viser, at det oprindelige slcøn over produktskatter ikke er i 
overensstemmelse med ENS-definitionerne: 
* i tilfælde af skattefritagelse sættes det oprindelige skøn over produktskatter derfor 
lavere; 
* i tilfælde af unddragelse ved betaling af produktskatter (fx betaling af skatter er 
obligatorisk, men der er ikke nogen skattepåligning) og skønnet over 
produktskatterne sættes derfor lavere; 
* i tilfælde af bøder sættes skønnet over produktskatterne højere. 
Ændringer i skønnene over produktskatter har ligeledes indvirkning på de variabler, 
som estimeres ved at tillægge eller fratrække skønnet over produktskatterne. Fx kan 
produktionen af en bestemt produktgruppe opgjort i basispriser estimeres ved at trække 
bl.a. produktskatter fra den skønnede anvendelse til køberpriser. Et skøn over 
produktionen opgjort i basispriser kan imidlertid også kombineres med bl.a. skøn over 
produktskatter, således at man når frem til et skøn over anvendelsen opgjort i 
køberpriser. 
- Forskellige andre afvigelser bør der ikke tages højde for i tilgangs- og 
anvendelsestabellen : 
* tidsmæssige afvigelser, når fx betalinger vedrører skattepåligninger for flere år; 
* foretagender, som har standset betalingerne (konkurs): dette registreres som andre 
mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver, dvs. ikke i tilgangs- og 
anvendelsestabellen. 
329 -
- I nogle tilfælde kan afvigelserne også være et udtryk for, at det oprindelige skøn 
vedrørende produktskatter og subsidier er behæftet med alvorlige fejl, fx fordi 
produktionen af et bestemt produkt er underestimeret. I et sådant tilfælde kan 
ændringer i skøn over strømme af varer og tjenester også være berettiget. 
Ved omregningen fra anvendelse efter produkt i køberpriser til basispriser kan 
ændringen af det oprindelige skøn over produktskatter og subsidier anføres særskilt. 
Imidlertid vil det være nødvendigt at foretage en opdeling af denne ændring efter 
produkt, selv om dette kun kan ske på grundlag af et simpelt matematisk princip (fx 
proportional fordeling). 
9.48. Anvendelsestabellen IX.6 viser ikke, i hvilket omfang de anvendte varer og tjenester er 
indenlandsk produceret eller importeret. Denne oplysning er nødvendig i alle analyser, 
hvor relationen mellem tilgangen og anvendelsen af varer og tjenester inden for den 
nationale økonomi har betydning. Et eksempel herpå er analysen af den indvirkning, 
som bevægelser i eksporten eller de endelige konsumudgifter har på importen, den 
indenlandske produktion og dertil knyttede variabler fx beskæftigelsen. I virkeligheden 
gælder det de fleste analyser, der er nævnt i 9.14. og 9.15. Input-outputsystemet 
indeholder derfor også en anvendelsestabel for importerede produkter og en tabel for 
indenlandsk producerede varer og tjenester (se tabel IX.9 og IX. 10). 
9.49. Anvendelsestabellen over importerede produkter udarbejdes på grundlag af alle 
foreliggende oplysninger om anvendelsen af importen, fx for nogle produkters 
vedkommende vil man være bekendt med de vigtigste importforetagender, og for visse 
producenter vil der foreligge oplysninger om importens størrelse. Almindeligvis er 
direkte statistiske data om anvendelsen af importen imidlertid meget begrænset. Disse 
oplysninger skal derfor almindeligvis suppleres med antagelser for de enkelte 
produktgrupper. 
9.50. Anvendelsestabellen for indenlandsk producerede varer og tjenester kan herefter 
opstilles ved at trække anvendelsestabellen over importerede produkter fra den generelle 
anvendelsestabel. 
9.51. Til mere specifikke formål kan ovennævnte tilgangs- og anvendelsestabeller ændres ved 
at indføre alternative og supplerende klassifikationer. Eksempler herpå er: 
- mere detaljerede produkt- og erhvervsklassifikationer, som er baseret på nationale 
klassifikationer, eller som skal dække mere specifikke behov, fx til analyse af 
forskningens og udviklingens rolle i den nationale økonomi; 
- en mere detaljeret geografisk opdeling af importen og eksporten, fx samhandelen 
inden for EU underopdelt efter land og handelen med tredjelande underopdelt efter 
økonomiske regioner og visse lande som USA og Japan; 
- klassifikation af importen i: 
* import af produkter, som også produceres inden for landets grænser 
("konkurrerende import"); 
* import af produkter, som ikke produceres inden for landets grænser 
("komplementær import"). 
330 
Tabel IX.9 Anvendelsestabel for import 
1 
2 
3 
Produkter (CPA) 
m 
1(1) (D 
(2) Erhverv (NACE) 
123... ...n 
(1) 
Importerede produkter: forbrug i 
produktionen i cif-priser efter 
produkter og erhverv 
Forbrug i produktionen af 
importerede produkter efter 
erhverv i alt 1(1) 
(2) Endelig anvendelse 
a) b) c) d) e) f) 
(3) 
Importerede pro­
dukter: endelig 
anvendelse i 
køberpriser: 
Endelig konsum­
udgift: 
a) husholdninger 
b) NPISH 
c) det offentlige 
Bruttoinvesteringer: 
d) faste brutto­
investeringer og 
værdigenstande 
e) lagerændringer 
f) eksport 
Endelig anvendelse 
af importerede 
produkter efter art i 
alt 1(3) 
(4) 2(1) + 
2(3) 
(5) 
Import i alt 
Erhverv (NACE) 
123 ... 
Ill 2(1) 
JZL Endelig anvendelse 
a)b)c)d)e)f) 
J2L 2(3) 
ill 2(1) + 
^ (3) 
Sål 
Produkter (CPA) 
m (1) Indenlandsk produktion: forbrug i 
produktionen i basispriser efter 
produkter og erhverv Indenlandsk produktion: endelig 
.anvendelse i basispriser 
Endelig konsumudgift: 
a) husholdninger 
b) NPISH 
c) det offentlige 
Bruttoinvesteringer: 
d) faste bruttoinvesteringer og 
værdigenstande 
e) lagerændringer 
f) eksport 
2(1) (2) Forbrug i produktionen af 
indenlandske produkter i 
basispriser efter erhverv i alt Endelig anvendelse af indenlandske 
produkter i basispriser Indenlandske 
produkter i alt 
Anvendelse af importe­
rede produkter (3) Forbrug i produktionen af 
importerede produkter efter 
erhverv i alt Endelig anvendelse af importerede 
produkter i basispriser Import i alt 
Produktskatter, netto (4) Nettoskatter på produkter til 
forbrug i produktionen efter 
erhverv Nettoskatter på produkter til endelig 
anvendelse Produktskatter, netto, 
i alt 
2 (1) + 2 (3) + (4) (5) Forbrug i produktionen i køber-
priser efter erhverv i alt Endelig anvendelse efter art i alt Anvendelse i alt 
Aflønning af ansatte 
Andre produktions­
skatter, netto 
Realkapitalforbrug 
Overskud af produktion, 
netto (6) Elementer i værditilvæksten efter 
erhverv 
2(5) (7) Værditilvækst efter erhverv 
2 (1) + (3) + 2 (5) (8) Produktion i basispriser efter 
erhverv 
Faste investeringer 
Fast kapital 
Arbejdskraftinput (9) 
Begge former for import kan forventes af have forskellige relationer til og betydning 
for den nationale økonomi. Konkurrerende import kan være genstand for analyser 
(og økonomisk politik), eftersom den kan være en erstatning for indenlandsk 
produktion. Denne import vil derfor kunne opføres som en separat kategori af 
(potentiel) endelig anvendelse i anvendelsestabellerne. Hvad angår komplementær 
import, vil analyserne især dreje sig om den indvirkning, som bevægelser i priser 
eller mængde (fx i tilfælde af en oliekrise) har på den nationale økonomi; 
klassifikation af aflønningen af ansatte efter kriterier som fx uddannelsesniveau, 
deltid/heltid, alder og køn. Denne klassificering vil også kunne anvendes på de 
supplerende oplysninger om beskæftigelsen. Således kan tilgangs- og 
anvendelsestabellerne også anvendes til alle former for analyser af arbejdsmarkedet; 
opdeling af aflønningen af ansatte i: 
* lønninger, heraf: 
- de ansattes bidrag til sociale ordninger (her kan et globalt skøn være 
nødvendigt, når en ansats bidrag til sociale ordninger ikke kun afhænger af 
lønninger, men også af fx den ansattes øvrige indkomster, alder og civilstand; 
* arbejdsgivernes bidrag til sociale ordninger. 
Denne analyse af den betydning bidragene til sociale ordninger har for 
lønomkostningerne og disse omkostningers indflydelse på bruttooverskuddet af 
produktionen; 
klassificering af konsum efter formål (husholdninger: COICOP og det offentlige: 
COFOG). Den funktionelle klassificering af disse udgifter gør det muligt at vurdere 
hver funktions indvirkning på den øvrige del af økonomien. Fx er det således muligt 
at vurdere omfanget af de offentlige og private udgifter til sundhedspleje, transport 
og uddannelse. Et andet eksempel er analyse af den betydning, som det offentliges 
forsvarsudgifter har for visse indenlandske erhverv, især fremstilling af fly, lastbiler 
og våben; 
omklassificering af faste bruttoinvesteringer og fast kapital til faste aktiver, som 
udlejes af ejeren, fx i forbindelse med operationel leasing: de faste aktiver kan 
registreres som om de ejes af brugeren (i modsætning til hvad der er normal praksis i 
ENS). Formålet med denne omklassificering er at gøre omkostningsstrukturen i de 
erhverv, som udlejer faste aktiver, sammenlignelige med omkostningsstrukturerne i 
erhverv, som ejer tilsvarende faste aktiver. For at sikre en konsistent registrering 
kræver denne omklassificering også ændringer i leasinggiverens forbrug i 
produktionen og leasingtagerens produktion af et omfang, som svarer til den leje, der 
betales for det faste aktiv; 
omklassificering af beskæftigelse og aflønning af ansatte til lønarbejde og personer, 
der arbejder via vikarbureauer; formålet med denne omklassificering er at gøre 
erhvervenes omkostningsstrukturer mere sammenlignelige ved at registrere personer 
som ansatte i de erhverv, "hvor de rent faktisk arbejder". Denne omklassificering 
kræver også en ændring af de pågældende erhvervs forbrug i produktionen samt i 
produktionen. 
333 
TABELLER, SOM FORBINDER TTLGANGS-
ANVENDELSESTABELLERNE MED SEKTORKONTIENE OG 
9.52. Oplysningerne i tilgangs- og anvendelsestabellerne bør være relateret til sektorkontiene, 
således at tilgangs- og anvendelsestabellen er konsistent med sektorkontiene. Til dette 
formål opstilles en tabel med variabler, som er krydsklassificeret efter erhverv og sektor 
(setabelIX.ll). 
Tabel IX. 11. Tabel, som forbinder tilgangs- og anvendelsestabellerne med sektorkontiene 
I. Ikke-finansielle selskaber 
Produktion i «alt 
Markedsmæssig produktion 
Produktion til egen endelig 
anvendelse 
Anden ikke-markeds-mæssig 
produktion 
Forbrug i produktionen 
Brattoværditilvækst 
Aflønning af ansatte 
Andre produktions-skatter, netto 
Realkapitalforbrug 
Overskud af produk-tion, netto 
Faste bruttoinvesteringer 
II. Finansielle selskaber 
Produktion i alt 
Faste bruttoinvesteringer 
III. Det offentlige 
IV. Husholdninger 
V. NPISH 
Sektorer i alt 
Produktion 
Faste bruttoinvesteringer (1) 
(2) Erhverv (NACE) 
123... ...n 
(1) 2(1) 
(2) 
334-
SYMMETRISKE INPUT-OUTPUT TABELLER 
9.53. I ENS er input-output tabellen produkt/produkt den vigtigste symmetriske input-output 
tabel. Den beskrives i det følgende. 
9.54. Input-output tabellen produkt/produkt (se tabel IX.4 og IX. 12) kan opstilles ved at 
konvertere tilgangs- og anvendelsestabellerne i basispriser. Dette indebærer, at formatet 
skal ændres, dvs. fra to asymmetriske tabeller til én symmetrisk tabel (se også 9.09.). 
Konverteringen kan opdeles i tre etaper: 
(1) opdeling af biprodukter i tilgangstabellen efter de erhverv, hvor de er 
hovedprodukter ; 
(2) omdannelse af søjlerne i anvendelsestabellen fra input i erhverv til input i 
homogene brancher (uden aggregering af rækkerne); 
(3) om nødvendigt aggregering af de detaljerede produkter (rækker) i den nye 
anvendelsestabel til homogene brancher, der er anført i søjlerne. 
9.55. Etape (1) består i at foretage overførsler af biprodukter i tilgangstabellen. Da 
biprodukter opføres som "ikke-diagonale" posteringer på tilgangstabellen, er denne 
form for overførsel relativ ukompliceret. Biprodukterne betragtes som tilgang inden for 
de erhverv, hvor de er hovedprodukter, og afgang inden for de erhverv, hvor de bliver 
produceret. 
9.56. Etape (2) er mere kompliceret, da basisoplysningerne om input vedrører erhvervene og 
ikke hvert enkelt produkt, som produceres af de enkelte erhverv. Konverteringen i 
dette tilfælde består i at overføre input, der er knyttet til den sekundære produktion fra 
det erhverv, hvor biprodukterne er produceret til det erhverv, hvor de indgår i 
hovedproduktionen (eller hvorunder de typisk henhører). Denne overførsel kan 
foretages på to måder: 
- på basis af supplerende statistiske og tekniske oplysninger; 
- på basis af antagelser. 
9.57. Supplerende statistiske og tekniske oplysninger bør anvendes i størst mulig 
udstrækning. Fx vil det være muligt at få specifikke oplysninger om de input, som er 
nødvendige for at producere bestemte produkter. Imidlertid er den form for 
oplysninger almindeligvis ufuldstændige. I sidste instans vil det normalt blive 
nødvendigt at anvende simple antagelser for at foretage overførslerne. 
9.58. De antagelser, der anvendes for at overføre output og tilhørende input er baseret på to 
former for antagelser vedrørende de teknologiske aspekter: 
(1) erhvervsspecifik teknologi, som bygger på den antagelse, at alle produkter, der 
produceres af lokale faglige enheder inden for et erhverv produceres med samme 
input-struktur; 
(2) produktspecifik teknologi, der bygger på den antagelse, at alle produkter i en 
produktgruppe har samme input-struktur, uanset hvilket erhverv der producerer 
dem. 
335 
Tabel IX. 12 Symmetrisk input-outputtabel i basispriser (produkt/produkt) 
1 
2 
3 
Produkter (CPA) 
m 
2(1) 
Produktskatter 
Produktsubsidier (-) 
2(1) + (3) 
Aflønning af ansatte 
Andre produktions­
skatter, netto 
Realkapitalforbrug 
Overskud af produktion, 
netto 
2(5) 
2(1) + (3) +2(5) 
Import 
(7) + (8) 
Faste investeringer 
Fast kapital 
Arbej dskraftinput (1) 
(2) 
(3) 
(4) 
(5) 
(6) 
(7) 
(8) 
(9) 
(10) Produkter (CPA) 
123... ...n 
(1) 
Forbrug i produktionen i 
basispriser (produkt/produkt) 
Forbrug i produktionen i 
basispriser efter produkter i alt 
Produktskatter, netto, efter 
produkter 
Forbrug i produktionen i køber­
priser efter produkter i alt 
Elementer i værditilvæksten efter 
produkter 
Værditilvækst efter produkter 
Produktion i basispriser efter 
produkter 
Import cif efter produkter 
Tilgang i basispriser efter 
produkter 2(1) 
(2) Endelig anvendelse 
a) b) c) d) e) f) 
(3) 
Endelig anvendelse i basispriser: 
Endelig konsumudgift: 
a) husholdninger 
b) NPISH 
c) det offentlige 
Bruttoinvesteringer: 
d) faste bruttoinvesteringer og 
værdigenstande 
e) lagerændringer 
f) eksport 
Endelig anvendelse i basispriser efter art 
Produktskatter, netto, efter den endelige 
anvendelses art 
Endelig anvendelse i køberpriser efter art 
i alt 2(3) 
(4) 2(1) + 
2(3) 
(5) 
Anvendelse i alt i 
basispriser 
Produktskatter, netto, 
i alt 
Anvendelse i 
køberpriser i alt 
Det er vanskeligt at afgøre, hvilken antagelse, det er mest hensigtsmæssigt at gå ud fra 
i hvert enkelt tilfælde. Det afhænger således af strukturen i de enkelte landes erhverv, 
fx specialiseringsgraden og homogeniteten i de nationale teknologier, der anvendes til 
fremstilling af produkter inden for samme produktgruppe. Fx kan støvler fremstilles af 
læder eller plast. At gå ud fra den antagelse, at samme produktteknologi kan anvendes 
til alle støvler (eller hvis der er tale om et højere aggregeringsniveau, fx fodtøj), kan 
således være problematisk. Det kan derfor være en bedre løsning at gå ud fra 
antagelsen om erhvervsspecifik teknologi. 
Det har ofte givet uacceptable resultater, hvis man tager udgangspunkt i den 
produktspecifikke teknologi, da de heraf afledte input-outputkoefficienter ofte har 
været usandsynlige eller endog umulige (fx negative koefficienter). Usandsynlige 
koefficienter kan skyldes opgørelsesfejl og uensartethed (product-mix) inden for det 
erhverv, hvor det overførte produkt indgår som hovedprodukt. Dette problem kan løses 
ved at foretage korrektioner på basis af supplerende oplysninger eller ved i størst mulig 
udstrækning at udnytte ekspertviden. En anden løsning er naturligvis at anvende 
antagelsen om den industrispecifikke teknologi. I praksis er den bedste fremgangsmåde 
til udarbejdelse af symmetriske input-output tabeller at anvende blandede 
teknologiantagelser kombineret med supplerende oplysninger. 
9.59. Antagelsernes betydning afhænger af omfanget af den sekundære produktion, som igen 
afhænger af, både hvordan produktionen er organiseret i økonomien, og af 
produkternes opdeling. Jo mere detaljeret opdelingen er, jo større sekundær produktion 
kan forventes. 
9.60. Etape (3) består i aggregering af produkterne i den nye anvendelsestabel til de erhverv, 
hvor de produceres i henhold til etape (1), og dette fører til en symmetrisk input-output 
tabel af typen produkt/biprodukt. Medens der tages udgangspunkt i data baseret på 
lokale faglige enheder, afpasses de ændrede data efter dataene vedrørende "homogene 
produktionsenheder". 
9.61. Klassifikationerne i den symmetriske input-output tabel er identiske med 
klassifikationerne i tilgangs- og anvendelsestabellerne, eftersom den symmetriske input­
output tabel er en omdannelse af tilgangs- og anvendelsestabellerne (med undtagelse af 
klassifikationen efter erhverv/homogen branche). 
9.62. Den symmetriske input-output tabel IX. 12 ledsages af mindst to tabeller: 
- en matrix over anvendelsen af importen; denne tabels format svarer til formatet på 
importtabellen, der ledsager tilgangs- og anvendelsestabellerne (se tabel IX. 10) blot 
anvendes her produkt/produkt-klassifikationen; 
- en symmetrisk input-output tabel for den indenlandske produktion (tabel IX. 13). 
Sidstnævnte tabel anvendes til beregning af de kumulerede koefficienter, dvs. Leontief-
inverset. I tabel IX. 13 er Leontief-inverset den inverse værdi af forskellen mellem 
identitetsmatrix I og matricen i felt (1,1). Leontief-inverset kunne også have været 
beregnet for den indenlandske produktion og den konkurrerence import (se 9.51.). Man 
skulle da gå ud fra den antagelse, at den konkurrerende import er produceret på samme 
måde som de indenlandske produkter, som de konkurrerer med. 
-337 
Tabel IX. 13 Symmetrisk input-outputtabel for den indenlandske produktion (produkt/produkt) 
1 
2 
3 
Produkter (CPA) 
m 
2(1) 
Anvendelse af impor­
terede produkter 
Produktskatter, netto 
Z (1) + (3) + (4) 
Aflønning af ansatte 
Andre produktions-
, skatter, netto 
Realkapitalforbrug 
Overskud af produktion, 
netto 
2(5) 
1(1) + (3) + 2 (5) 
Faste investeringer 
Fast kapital 
Arbejdskraftinput (1) 
(2) 
(3) 
(4) 
(5) 
(6) 
(7) 
(8) 
(9) Produkter (CPA) 
123... ...n 
(1) 
Indenlandsk produktion: forbrug i 
produktionen i basispriser 
(produkt/produkt) 
Forbrug i produktionen af den 
indenlandske produktion i 
basispriser efter produkter i alt 
Forbrug i produktionen af 
importerede produkter efter 
produkter i alt 
Nettoskatter på produkter til 
forbrug i produktionen efter 
produkter 
Forbrug i produktionen i 
køberpriser efter produkter i alt 
Elementer i værditilvæksten efter 
produkt 
Værditilvækst efter erhverv 
Produktion i basispriser efter 
erhverv 2(1) 
(2) Endelig anvendelse 
a)b)c)d)e)f) 
(3) 
Indenlandsk produktion: 
Endelig anvendelse i basispriser: 
Endelig konsumudgift: 
a) husholdninger 
b) NPISH 
c) det offentlige 
Bruttoinvesteringer: 
d) faste bruttoinvesteringer og 
værdigenstande 
e) lagerændringer 
f) eksport 
Endelig anvendelse af den indenlandske 
produktion i basispriser 
Endelig anvendelse af importerede pro­
dukter i basispriser 
Nettoskatter på produkter til endelig 
anvendelse 
Endelig anvendelse efter art i alt 2(3) 
(4) 2(1) + 
2(3) 
(5) 
Indenlandsk 
produktion i alt 
Import i alt 
Produktskatter, netto, 
i alt 
Anvendelse i alt 
KAPITEL X 
MÅLING AF PRIS- OG MÆNGDEÆNDRINGER 
339 
INDLEDNING 
10.01 I et nationalregnskabssystem udtrykkes samtlige strømme og beholdninger i 
monetære enheder. Den monetære enhed er den eneste fælles enhed, hvormed man 
kan værdiansætte de meget forskelligartede transaktioner, som optræder i 
nationalregnskabet, og beregne de relevante saldoposter. 
Problemet ved at anvende den monetære enhed som måleenhed er, at denne enhed 
hverken er en stabil eller en international standard. Et af de vigtigste formål med 
økonomisk analyse er at måle den økonomiske vækst i mængde mellem forskellige 
perioder. Det er derfor i forbindelse med ændringer i værdien af visse økonomiske 
aggregater nødvendigt at skelne mellem ændringer, der udelukkende skyldes 
prisændringer, og øvrige ændringer, som kaldes "mængdeændringer". 
Økonomisk analyse omfatter endvidere geografiske sammenligninger, dvs. mellem 
forskellige nationale økonomier. Der fokuseres på internationale mængde­
sammenligninger på produktions- og indkomstniveau, men også prisniveauet er 
interessant. Det er derfor nødvendigt at opløse forskelle i værdi af økonomiske 
aggregater mellem landepar eller landegrupper i komponenter, som afspejler 
forskellene i mængde og forskellene i pris. 
10.02 Når der er tale om tidsmæssige sammenligninger af strømme og beholdninger, er 
det vigtigt, at der lægges lige stor vægt på en præcis måling af prisændringer og af 
mængdeændringer. På kort sigt er iagttagelsen af prisudviklingen af lige så stor 
interesse som målingen af udbuds- og efterspørgselsmængden. På længere sigt kan 
man ikke ved analysen af den økonomiske vækst se bort fra ændringer i de relative 
priser på de forskellige typer varer og tjenester. 
Hovedformålet er ikke bare at tilvejebringe omfattende mål for pris- og 
mængdeændringer for de vigtigste aggregater i nationalregnskabssystemet, men at 
samle et sæt af indbyrdes afhængige mål, som gør det mulige at gennemføre 
systematiske og detaljerede analyser af inflationen, den økonomiske vækst og de 
økonomiske svingninger. 
10.03 Det gælder generelt for geografiske sammenligninger, at der skal foretages præcise 
målinger for både mængde- og priskomponenterne i de økonomiske aggregater. 
Da spredningen mellem Laspeyres' og Paasches formler ofte er betydelig i 
geografiske sammenligninger, er Fischers indeksformel den eneste, der kan 
accepteres til dette formål. 
10.04 Nationalregnskabet udmærker sig ved at tilvejebringe en passende ramme for 
opstillingen af et system af mængde- og prisindeks og sikre konsistensen i de 
statistiske data. 
Fordelene ved at anvende nationalregnskabet kan opsummeres som følger: 
1) På det begrebsmæssige plan betyder anvendelsen af et regnskabssystem, 
som dækker hele det økonomiske system, at man nødvendigvis må 
specificere priser og fysiske enheder på en sammenhængende måde for de 
forskellige produkter og for det økonomiske systems forskellige strømme. 
I et sådant system er det f.eks. absolut nødvendigt, at pris- og 
mængdebegreberne for samme produktgruppe defineres på en ensartet 
måde på såvel tilgangs- som anvendelsessiden. 
340 
2) På de statistiske plan medfører anvendelsen af nationalregnskabssystemet, 
at tilgang og anvendelse er lige store i både faste og løbende priser, og 
anvendelsen af systemet bevirker normalt, at pris- og 
mængdeoplysningerne sættes i sammenhæng. 
3) Udarbejdelsen af et sammenhængende system af pris- og mængdeindeks 
som led i et nationalregnskabssystem giver desuden 
nationalregnskabsstatistikerne en ekstra kontrolmulighed. Hvis man 
forudsætter, at der er udarbejdet et afstemt system af tilgangs- og 
anvendelsestabeller i løbende priser, kan man ved at opJ:,ie sådanne 
afstemte tabeller i faste priser automatisk aflede et system af implicitte 
prisindeks. En undersøgelse af rimeligheden i disse afledte indeks kan 
medføre revision og korrektion af tallene i faste priser og i visse tilfælde 
endog af værdierne i løbende priser. 
4) Endelig giver anvendelsen af nationalregnskabet som ramme mulighed for 
at beregne pris- og mængdeændringer for visse saldoposter på kontiene, da 
disse pr. definition er afledt af andre elementer på kontiene. 
10.05 Trods fordelene ved et sammenhængende system baseret på balancen mellem 
tilgang og anvendelse for vare- og tjenestetransaktionerne totalt eller efter erhverv, 
må det erkendes, at de således opnåede pris- og mængdeindeks ikke 
imødekommer alle behov eller besvarer alle spørgsmål vedrørende udviklingen i 
priser og mængder. De regskabsmæssige krav og de valg, man træffer med hensyn 
til pris- og mængdeindeksformler kan, hvor uundværlige de end måtte være ved 
opstillingen af et sammenhængende system, undertiden vise sig at være til gene. 
Der er også behov for oplysninger for kortere perioder som f.eks. en måned eller 
et kvartal. I så fald vil det måske vise sig nyttigt at anvende andre former for pris-
og mængdeindeks. 
ANVENDELSESOMRÅDE FOR PRIS- OG MÆNGDEINDEKS I 
NATIONALREGSKABSSYSTEMET 
10.06 Blandt de strømme, der optræder i nationalregnskabet i løbende priser, findes der 
nogle - hovedsagelig varetransaktioner - hvor man kan skelne mellem en 
prisændring og en mængdeændring parallelt med det, der gøres på det 
mikroøkonomiske plan. For mange andre strømme i systemet er det betydeligt 
vanskeligere at foretage en sådan skelnen. 
I det første tilfælde er der tale om strømme, som spænder over en gruppe 
elementære vare- og tjenestetransaktioner, hvor værdien af hver enkelt transaktion 
er lig med produktet af en række fysiske enheder og disses respektive pris pr. 
enhed. Man skal blot vide, hvilke bestanddele (elementære transaktioner) der 
indgår i den pågældende strøm, for at kunne opgøre gennemsnitsændringen i pris 
og mængde. 
I det andet tilfælde - som vedrører en række transaktioner inden for distribution og 
finansiel formidling samt saldoposter som f.eks. værditilvækst - er det vanskeligt 
eller endog umuligt at opdele værdierne i løbende priser i pris- og 
mængdekomponenter, og særlige løsninger må derfor anvendes. 
-341 
\ 
* Der er desuden behov for at måle den reale købekraft for en række aggregater, 
som f.eks. aflønning af ansatte, husholdningernes disponible indkomst eller 
nationalindkomsten. Det kan f.eks. ske ved at deflatere dem med prisindekset for 
de varer og tjenester, der kan købes for dem. 
10.07 Det skal understreges, at med hensyn til formål og fremgangsmåde er sidstnævnte 
tilfælde fundamentalt forskelligt fra de to første tilfælde, hvor man kan opstille et 
sammenhængende system af pris- og mængdeindeks, som er nyttige bl.a. til måling 
af økonomisk vækst. Når strømme af sidstnævnte type skal opgøres i reale 
værdier, anvendes prisindeks for andre strømme end dem, der er på tale, og de kan 
variere alt efter formålet med beregningen. Der er altså kun tale om en 
konventionelt vedtaget metode, som ikke kan anvendes generelt inden for et 
sammenhængende system af pris- og mængdeindeks. 
Det sammenhængende pris- og mængdeindekssystem 
10.08 En systematisk opdeling af ændringerne i værdierne i løbende priser i deres 
bestanddele "prisændringer" og "mængdeændringer" er begrænset til strømme, der 
repræsenterer transaktioner registreret på kontiene for varer og tjenester (0) og på 
produktionskontiene (I); opdelingen foretages både for data vedrørende de enkelte 
erhverv og for data vedrørende den samlede økonomi. Strømme, der repræsenterer 
saldoposter, f.eks. værditilvækst, kan ikke direkte opdeles i pris- og 
mændekomponenter; dette kan kun gøres indirekte ved hjælp af de relevante 
strømme af transaktioner. 
Når man anvender nationalregnskabssystemet, skal der ved beregningen af dataene 
tages hensyn til følgende to betingelser: 
1) saldoen på kontoen for varer og tjenester skal for en hvilken som helst 
periode på to år opgøres i både faste og løbende priser; 
2) i den samlede økonomi skal hver strøm være lig med summen af de 
tilsvarende strømme for de forskellige erhverv. 
En tredje betingelse, som ikke stammer fra nationalregnskabssystemet, men som 
er valgt af praktiske grunde, er, at enhver ændring i værdien af transaktioner enten 
skal opfattes som en prisændring eller som en mængdeændring, eller en 
kombination af disse. 
Er disse tre betingelser opfyldt, betyder værdiansættelsen af kontiene for varer og 
tjenester og produktionskontiene i faste priser, at der kan udledes et 
sammenhængende pris- og mængdeindekssystem. 
342 
10.09 Til opbygningen af et sådant sammenhængende indekssystem kræves følgende 
poster: 
a) Transaktioner i produkter 
Produktion P. 1 
Markedsmæssig produktion P. 11 
Produktion til egen endelig anvendelse P. 12 
Anden ikke-markedsmæssig produktion P. 13 
Forbrug i produktionen P.2 
Endelig konsumudgift P.3 
Individuel konsumudgift P.31 
Kollektiv konsumudgift P.32 
Faktisk konsum P.4 
Faktisk individuelt konsum P.41 
Faktisk kollektivt konsum P.42 
Bruttoinvesteringer P.5 
Faste bruttoinvesteringer P.51 
Lagerændringer P.52 
Anskaffelser minus afhændelser af 
værdigenstande P.5 3 
Eksport af varer og tj enester P. 6 
Eksport af varer P.61 
Eksport af tjenester P.62 
Import af varer og tjenester P.7 
Import af varer P.71 
Import af tjenester P.72 
b) Produktskatter- og subsidier 
Produktskatter undtagen moms D.21 delvis 
Produktsubsidier D.31 
Produktmoms D.21 delvis 
c) Forbrug af fast realkapital K. 1 
d) Saldoposter 
Værditilvækst i basispriser Bl 
BNP i markedspriser B.lg 
343 
Pris- og mængdeindeks for andre aggregater 
10.10 Foruden ovennævnte pris- og mængdemål kan nedenstående aggregater også 
opdeles i egne pris- og mængdekomponenter. Der kan være forskellige formål med 
denne opdeling. 
e) Lagerbeholdninger AN. 12 
f) Beholdning af producerede faste aktiver AN. 11 
g) Aflønning af ansatte D.1 
Lagerbeholdninger ved hhv. begyndelsen og slutningen af hver periode må 
eventuelt opgøres i faste priser, for at man skal kunne beregne mængdeændringen i 
lagerbeholdningerne i løbet af perioden. 
Beholdningen af producerede faste aktiver skal opgøres i faste priser, for at man 
skal kunne beregne kapital koefficienterne og have et grundlag for at kunne 
beregne realkapitalforbruget i faste priser. 
Aflønning af ansatte skal beregnes i faste priser for at gøre det muligt at måle 
produktiviteten, og i nogle tilfælde også, når produktion er blevet opgjort ved at 
anvende data i faste priser på input. 
10.11 Aflønning af ansatte er en bestanddel af indkomsten. Med henblik på at måle 
købekraften kan aflønning af ansatte værdiansættes i reale værdier ved at deflatere 
med et indeks, der afspejler priserne på de produkter, de ansatte køber. Også 
andre bestanddele af indkomsten, som f.eks. husholdningernes disponible indkomst 
og nationalindkomsten, kan måles i reale værdier på samme generelle måde. 
ALMINDELIGE PRINCIPPER FOR MÅLING AF PRIS- OG MÆNGDEINDEKS 
Definition af markedsmæssige produkters priser og mængder 
10.12 Etableringen af et sammenhængende pris- og mængdeindekssystem hviler på den 
antagelse, at for den enkelte homogene vare eller tjeneste er værdien (v) lig med 
prisen pr. mængdeenhed (p) ganget med antallet af mængdeenheder (q), dvs: 
v = pq. 
10.13 Definition: 
Prisen defineres som værdien af en enhed af et produkt, hvor mængdeenhederne er 
fuldstændig homogene, ikke blot i fysisk forstand, men også med hensyn til en 
række andre karakteristika beskrevet i afsnit 10.16. For at være additive i 
økonomiske forstand skal mængdeenhederne være identiske og have samme pris 
pr. enhed. For hvert aggregat af vare- og tjenestetransaktioner vist i kontiene skal 
pris- og mængdemål konstrueres således, at 
værdiindeks = prisindeks * mængdeindeks. 
Det betyder, at enhver ændring i værdien af en bestemt strøm enten skal henføres 
til en prisændring eller en mængdeændring eller en kombination af disse to. 
-344-
10.14 Når der er tale om varetransaktioner er det som regel let at definere den fysiske 
enhed, som er genstand for transaktionen, og dermed prisen pr. enhed. I en række 
tilfælde, f.eks. når der er tale om enkeltfremstillede kapitalgoder, er det 
vanskeligere, og der må findes specielle løsninger. 
Når der er tale om levering af tjenester, er det ofte vanskeligere at pege på de 
karakteristika, der kendetegner de fysiske enheder, og der kan være uenighed om, 
hvilke kriterier der skal lægges til grund. Dette kan gælde store erhverv som 
kreditformidling, engros- og detailhandel, tjenester leveret til virksomheder, 
uddannelse, forskning og udvikling, sundhed og fritid. På grund af servicefagenes 
stadig større betydning er det vigtigt at finde frem til fælles løsninger Lr zk vidt 
angår valget af fysiske enheder, også selv om disse løsninger kun er konventioner. 
Kvalitetsforskelle og prisforskelle 
10.15 Blandt de fysiske og andre karakteristika, der skal tages i betragtning, når man 
definerer produkterne, spiller elementet "kvalitet" en vigtig rolle, samtidig med at 
det giver anledning til vanskelige statistiske problemer. 
For mange varer og tjenesters vedkommende, som er beregnet til særlige formål, 
findes der nemlig mange forskellige kvalitetsvarianter med hver deres pris. 
10.16 Definition: 
Kvalitetsforskelle ses af følgende faktorer: 
i. Fysiske karakteristika. 
ii. Levering på forskellige lokaliteter. 
iii. Levering på forskellige tider af døgnet eller af året. 
iv. Forskelle i salgsbetingelser eller i de forhold eller de omstændigheder, 
under hvilke varerne eller tjenesterne leveres. 
Hvor de fysiske karakteristika er givne, medfører forskelle i de øvrige faktorer, at 
de fysiske enheder ikke er identiske i økonomisk forstand, og at værdien varierer 
fra enhed til enhed. Disse forskelle i enhedsværdier betragtes som forskelle i 
mængde og ikke som forskelle i pris. 
I virkeligheden dækker betalingen for en vare ikke blot varens pris, men også 
prisen på de tjenester, der er knyttet til vareleverancen. Det betyder faktisk, at 
identiske varer, der sælges til forskellige priser og på forskellige vilkår, bør 
betragtes som forskelige produkter. Denne konklusion erkendes udtrykkeligt i 
tilgangs- og anvendelsestabellerne, hvor værdien af handels- og transportavancer -
som er de vigtigste tjenester i forbindelse med levering af varer - registreres 
særskilt. 
10.17 Det, at der inden for et bestemt marked og i løbet af en og samme periode 
forekommer flere enhedsværdier, kan med undtagelse af de tilfælde, der er 
beskrevet i afsnit 10.19, betragtes som bevis for, at der også er tale om forskellige 
kvaliteter. Derfor skal forskellige modeller af biler og endog forskellige versioner 
af samme model betragtes som forskellige produkter, ligesom der må skelnes 
mellem togrejser på første og anden klasse. 
345 
Til beregning af mål for pris og mængde er det nødvendigt at anvende en så 
detaljeret varenomenklatur som muligt, således at hvert identificeret produkt har 
størst mulig grad af ensartethed, uanset i hvor detaljeret form de endelige 
resultater skal offentliggøres. 
10.18 Den kvalitative dimension skal også tages med i betragtning ved registrering af 
tidsmæssige ændringer. En kvalitetsændring, som f.eks. skyldes en ændring i et 
produkts fysiske karakteristika, skal betragtes som en mængdeændring og ikke 
som en prisændring. Også virkningerne af aggregreringen skal tages med i 
betragtning. Ændringer i sammensætningen af en strøm, der f.eks. medfører en 
højere gennemsnitskvalitet, skal registreres som en mængdeforøgelse og ikke som 
en prisstigning. Heraf følger, at hvad angår produktion vil skift mellem markeder 
med forskellige priser - f.eks. indenlandske kontra udenlandske, eller industrielle 
anvendelser kontra markeder for konsumvarer - blive behandlet som 
mængdeændringer og ikke som prisændringer. Det følger også heraf, at en 
prisændring for en given strøm kun kan ske som følge af prisændringer for 
individuelle transaktioner. 
10.19 Definition: 
Det, at der kan konstateres forskelle i enhedsværdier, skal ikke betragtes som 
ensbetydende med, at der er forskel i kvaliteten, når følgende omstændigheder gør 
sig gældende: manglende information, prisdiskriminering og dermed begrænset 
valgfrihed samt tilstedeværelsen af parallelle markeder. I disse tilfælde betragtes 
forskelle i enhedsværdier som forskelle i pris. 
10.20 Manglende information betyder, at køberen måske ikke kender eksisterende 
prisforskelle og derfor kommer til at købe til højere priser. Dette - eller det 
modsatte - kan endvidere ske, når individuelle købere og sælgere forhandler eller 
tinger om en pris. Dog må forskellen mellem gennemsnitsprisen for en vare, der 
købes på et marked eller i en basar, hvor der ofte tinges om prisen, og prisen for 
den samme vare solgt i en anden type detailforretning, f.eks. et stormagasin, 
normalt behandles som en kvalitetsforskel på grund af de forskellige 
salgsbetingelser. 
10.21 Prisdiskriminering betyder, at en sælger har mulighed for at kræve forskellige 
priser af forskellige kategorier af købere for identiske varer og tjenester, der 
sælges under nøjagtig samme vilkår. I sådanne tilfælde er der ingen eller kun 
begrænset valgfrihed for en køber, der hører til en særlig kategori. Ifølge det 
vedtagne princip er det prisdiskriminering, når der opkræves forskellig pris for 
identiske enheder, der sælges under nøjagtig samme vilkår på et klart afgrænset 
marked. Prisvariationer som følge af sådan diskriminering er ikke 
mængdeforskelle. 
Mulighed for videresalg af varer på et bestemt marked betyder, at 
prisdiskriminering for sådanne produkter i de fleste tilfælde kan forventes at være 
ubetydelig. Eventuelle prisforskelle på varer kan normalt fortolkes som begrundet i 
manglende information eller eksistensen af parallelle markeder. 
346 
I serviceerhvervene, f.eks. inden for transport, kan producenterne tilbyde lavere 
priser til grupper af enkeltpersoner med typisk lavere indkomster, som f.eks. 
pensionister eller studerende. Hvis disse personer frit kan vælge, hvornår de 
ønsker at lade sig transportere, betragtes det som en prisdiskriminering. Hvis de 
derimod far lov til at betale de lavere priser på betingelse af, at de kun benytter 
transportmidlerne på visse tider af dagen, f.eks. uden for myldretiden, tilbydes de 
en transport af lavere kvalitet. 
10.22 Der kan være flere forklaringer på eksistensen af parallelle markeder. Enten er 
udbuddet til den lave pris for lille til, at køberne kan fa dækket dert^ behov og 
derfor må gå på et sekundært, parallelt marked, hvor priserne er højere. Eller der 
kan forekomme et parallelt marked, hvor sælgeren har mulighed for at undgå 
bestemte afgifter og derfor kan sælge billigere. Også i disse tilfælde er ændringen 
en prisforskel og ikke en mængdeforskel. 
10.23 En ændring i strukturen af en strøm, som påvirker dens samlede værdi, kan 
forekomme, når identiske produkter som følge af manglende information, 
prisdiskriminering og eksistensen af parallelle markeder sælges til forskellige 
priser. 
Hvis man forstiller sig, at en bestemt mængde af en særlig vare eller tjeneste 
sælges til en lavere pris til en særlig kategori af købere uden nogen som helst 
forskel i arten af den tilbudte vare eller tjeneste, stedet, tidspunktet eller 
salgsbetingelserne eller andre faktorer, så vil en efterfølgende formindskelse af den 
andel, der sælges til den laveste pris, hæve den gennemsnitspris, som køberne af 
varen eller tjenesten betaler. Dette skal registreres som en prisforøgelse og ikke 
som en mængdeforøgelse. 
Principper for ikke-markedsmæssige tjenester 
10.24 Ved udarbejdelsen af et fuldstændigt pris- og mængdeindekssystem, som dækker 
den samlede tilgang og anvendelse af varer og tjenester, støder man på en særlig 
vanskelighed, når det gælder måling af produktionen af ikke-markedsmæssige 
tjenester. Disse tjenester adskiller sig fra markedsmæssige tjenester derved, at de 
ikke sælges til en markedspris, og at deres værdi i løbende priser pr. konvention 
opgøres som summen af de påløbne omkostninger. Disse omkostninger er forbrug 
i produktionen, aflønning af ansatte, andre skatter minus produktsubsidier og 
realkapitalforbrug. 
10.25 Da der ikke findes nogen pris pr. enhed fra den almindelige omsætning, kan man 
betragte "omkostningen pr. enhed" ved en ikke-markedsmæssig tjeneste som en 
tilnærmet værdi for ændringen i prisen. Hvis ikke-markedsmæssige tjenester 
forbruges individuelt, er det i princippet muligt at beregne mængder, som er 
homogene, og som afspejler anvendelsen af disse tjenester, og anvende 
omkostningerne pr. enhed for et basisår til at udlede data i faste priser. Ved denne 
form for produktionsmåling vil det være muligt at analysere ændringer i 
produktivitet for individuelle ikke-markedsmæssige tjenester. For kollektive 
tjenester er det normalt ikke muligt at fastsætte omkostningerne pr. enhed og de 
mængder, der afspejler anvendelsen af dem. Forsøges det at registrere ændringer i 
produktivitet for kollektive tjenester ved hjælp af indirekte metoder, bør brugerne 
gøres opmærksom herpå 
-347 
10.26 I nationalregnskabet er det yderst vigtigt at følge det princip, at produktion og 
forbrug af ikke-markedsmæssige tjenester - ligesom produktion og forbrug af 
varer og markedsmæssige tjenester - skal defineres som de faktiske strømme af 
disse varer og tjenester og ikke som de endelige resultater af deres anvendelse. Da 
disse resultater også afhænger af mange andre faktorer, er det ikke muligt at måle 
f.eks. mængden af undervisningstjenester ud fra forhøjelsen af 
uddannelsesniveauet, eller mængden af sundhedstjenester ud fra forbedringen af 
befokningens sundhedstilstand. 
Principper for værditilvækst i basispriser og BNP 
10.27 Værditilvækst i basispriser, saldoposten på produktionskontoen, er den eneste 
saldo, der indgår i det sammenhængende pris- og mængdeindekssystem. Det er 
dog på sin plads at understrege denne posts helt specielle karakter og den særlige 
betydning af de dertil knyttede mængde- og prisindeks. 
Til forskel fra de forskellige vare- og tjenestestrømme kan værditilvæksten ikke 
henføres til en bestemt kategori af transaktioner. Derfor kan den ikke direkte 
opløses i en priskomponent og en mængdekomponent. 
10.28 Definition: 
Værditilvækst i faste priser defineres som forskellen mellem produktion i faste 
priser og forbrug i produktionen i faste priser. 
VA = IP(0)Q(1)-Zp(0)q(l) 
hvor P og Q er priser og mængder for produktion, og p og q er priser og mængder 
for forbrug i produktionen. Den teoretisk korrekte metode til beregning af 
værditilvækst i faste priser er dobbelt deflation, dvs. at man deflaterer de to 
strømme på produktionskontoen (produktion og forbrug i produktionen) separat 
og derefter beregner balancen mellem disse to nyværdiansatte strømme. 
10.29 I nogle tilfælde, hvor de statistiske data er ufuldstændige eller ikke tilstrækkeligt 
pålidelige, kan det være nødvendigt at anvende en enkelt indikator. Findes der 
gode data om værditilvæksten i løbende priser, er et af alternativerne til dobbelt 
deflation at deflatere den pågældende værditilvækst direkte med et prisindeks for 
produktion. Det forudsættes i den forbindelse, at priserne for forbrug i 
produktionen ændrer sig i samme takt som for produktionen. En anden mulig 
fremgangsmåde er at ekstrapolere værditilvæksten i basisåret med et 
mængdeindeks for produktionen. Dette mængdeindeks kan enten være beregnet 
direkte fra mængdedata eller ved at deflatere den pågældende værdi af 
produktionen med et passende prisindeks. Ved denne metode gås der faktisk ud 
fra, at mængdeændringerne er de samme for produktion og for forbrug i 
produktionen. 
-348-
For visse serviceerhverv for markeds- og ikke-markedsmæssige tjenester, som 
f.eks. finansiering, tjenester leveret til virksomheder, uddannelse eller forsvar, kan 
det være umuligt at opnå tilfredsstillende skøn over pris- og mængdeændringer for 
produktionen. I sådanne tilfælde kan bevægelser i værditilvæksten i faste priser 
beregnes ved hjælp af ændringer i aflønning af ansatte efter faste lønsatser og 
realkapitalforbrug i faste priser. Ved kompileringen af dataene kan det være 
nødvendigt at anvende sådanne midler, også selv om der egentlig ikke er nogen 
grund til at antage, at arbejdsproduktiviteten forbliver uændret på kort eller lang 
sigt. 
10.30 Af karakter er mængde- og prisindeks for værditilvækst forskellige fra de 
tilsvarende indekser for vare- og tjenestestrømme. 
Det samme gælder for pris- og mængdeindeks for aggregerede saldoposter som 
f.eks. bruttonationalproduktet i markedspriser. Sidstnævnte er lig med summen af 
samtlige værditilvækster minus FISIM - dvs. lig med de sammenlagte saldoposter 
- plus skatter minus subsidier på produkter, og kan fra en anden synsvinkel anses 
som værende saldoposten mellem endelig anvendelse i alt og import. 
PROBLEMER VED ANVENDELSEN AF PRINCIPPERNE 
10.31 For at kunne anvende pris- og mængdeprincipperne på de forskellige strømme i 
systemet er det nødvendigt løse en række af de problemer, der opstår i denne 
forbindelse. 
Anvendelsen generelt 
10.32 Behovet for at bestemme, hvilke af de i de foregående afsnit beskrevne faktorer, 
der forklarer prisforskellene, opstår hver gang man analyserer tidsrækker af 
værdidata og skal adskille prisændringer fra mængdeændringer. Selv om 
detaljeringsgraden er høj, giver rækker af mængdedata ofte kun grove mål for 
mængdeændringer, idet de ikke i tilstrækkelig grad afspejler de ændringer, der kan 
være sket i blandingen af forskellige kvaliteter. Det betyder f.eks., at der ved et 
konstant antal af fysiske enheder, der registreres for en bestemt strøm, kan være 
tale om en undervurdering af mængdeændringen, hvis der er sket en ændring i 
sammensætningen til fordel for enheder af højere kvalitet. Denne forskydning 
medfører en ændring i gennemsnitskvaliteten og skal registreres som en forhøjelse 
af mængdeindekset. Almindeligvis er den bedste metode til at beregne 
mængdeændringer i vare- og tjenestestrømme at deflatere værdidata med 
prisindeks. Eftersom alle ændringer i gennemsnitskvaliteten afspejles korrekt i 
værdirækkerne, far man et korrekt mængdeindeks ved at dividere med et 
repræsentativt prisindeks, som er afpasset efter kvalitetsændringerne. 
349-
10.33 Deflatering med prisindeks er måske ikke altid den bedste fremgangsmåde i 
praksis, og andre metoder må tages i anvendelse. Værdirækker kan f.eks. være 
udarbejdet ved at gange pris- og mængdedata, og der kan så udledes faste prisdata 
ved at bruge priser fra basisåret. Det kan også forekomme, at nogle værdirækker 
er af ringe kvalitet, eller der kan være vanskeligheder forbundet med at udlede 
pålidelige prisindeks. Der kan så foretages beregninger på basis af 
mængdeindikatorer. I sådanne tilfælde bør man sørge for, at mængderne refererer 
til produkter, der er så homogene som muligt. Hvis ingen af de ovenfor beskrevne 
metoder kan anvendes, kan det blive nødvendigt at basere data for produktion i 
faste priser på skønnet input i faste priser. 
10.34 For ikke-markedsmæssige tjenester eksisterer muligheden for at deflatere værdier 
ved hjælp af prisindeks ikke, og der må anvendes andre løsninger. Disse beskrives 
nedenfor i afsnit 10.40-10.45. 
Anvendelse på specifikke strømme 
a) Strømme af varer og markedsmæssige tjenester 
10.35 Af alle strømmene i økonomien er det ændringerne i værdien af strømme af 
varer og markedsmæssige tjenester, der lettest lader sig opdele i pris- og 
mængdeændringer. Her skal der skelnes klart mellem: 
i) strømme, som repræsenterer faktiske transaktioner på markedet til en 
bestemt pris; 
ii) strømme, der repræsenterer produktion til egen endelig anvendelse (f.eks. 
landmænds forbrug af egne produkter og boligejeres forbrug af bolig i egen 
ejendom); 
iii) strømme, hvis værdi er defineret som en forskel mellem vare- og 
tjenestetransaktioner (f.eks. handelsavancer); 
iv) strømme, hvis værdi er defineret som en forskel mellem 
fordelingstransaktioner og/eller finansielle transaktioner (f.eks. indirekte 
opgjorte kreditformidlingstjenester og forsikringstjenester). 
10.36 Strømme af kategori i) er langt de fleste og de mest almindelige. Ændringer i disse 
strømmes værdi kan naturligt opsplittes i mængdeændringer og prisændringer. Den 
almindelige metode med at deflatere den løbende værdi af disse strømme med 
prisindeks kan anvendes i alle de tilfælde, hvor varer og tjenester kan udtrykkes i 
enheder, der for størstedelens vedkommende er homogene fra år til år. 
10.37 Strømme af kategori ii), som er fiktive transaktioner, er kendetegnet ved ikke at 
have nogen egentlig pris. Dette er tilfældet med varer som landbrugsprodukter til 
egen endelig anvendelse realkapitalgoder produceret for egen regning. For 
tjenesters vedkommende er den vigtigste type boligejeres forbrug af bolig i egen 
ejendom. Værdierne af disse imputerede strømme fas ved at anvende priserne på 
lignende produkter, der sælges, og deflatoren skal derfor være den samme. 
Eftersom det sædvanligvis er nødvendigt at værdiansætte produktion i forbindelse 
med byggeri for egen regning ved hjælp af produktionsomkostninger frem for 
priser, må deflatoren afpasses herefter. 
350-
10.38 De vigtigste strømme i kategori iii) er dem, hvis værdi i løbende priser fas som 
forskellen mellem værdierne af to varestrømme. Det gælder for handelsavancer, 
hvis værdi i løbende priser beregnes som forskellen mellem den faktiske eller 
imputerede pris for en vare, der købes af engros- eller detailhandelen med 
videresalg for øje, og den pris, der skulle have været betalt af distributøren for at 
kunne erstatte varen på det tidspunkt, hvor den blev solgt eller på anden vis 
afhændet. Efter en af metoderne kan opgørelsen af handelsavancerne i faste priser 
derfor også foretages som en difference mellem to tal, idet man fra værdien i faste 
priser af varer, som er videresolgt af engros- eller detailhandelen, trækker værdien 
i faste priser af varer, som er købt med henblik på videresalg. Som alternativ kan 
man foretage værdiansættelser i faste priser ved at anvende basisårets 
avanceprocent enten på salgsmængden eller på købsmængden. Ved denne 
alternative metode skal der for at opnå nøjagtige resultater tages hensyn til, at 
handelsavancerne varierer alt efter produkter og anvendelser. Det fremgår 
udtrykkeligt af tilgangs- og anvendelsestabellerne. 
10.39 Kategori iii) omfatter endvidere produktion af rejsebureautjenester, der opgøres 
som værdien af bureauernes vederlag (gebyrer og kommissioner). Disse tjenester 
kan også måles som forskellen mellem to strømme - køberens fulde betaling og 
producentens udgifter til transport og indlogering. Mængdemålet kan måles som 
forskellen mellem disse strømme beregnet i faste priser. Alternativt kan gebyr eller 
kommission defineres som prisen pr. enhed for den type transport eller 
indlogering, der anvendes, og mængdeindikatoren for tjenestegebyret vil derfor 
bevæge sig i samme retning som disse strømme. 
10.40 Strømmene i kategori iv) omfatter kreditformidlingstjenester, men også betaling 
for forsikringsselskabers og pensionsfondes tjenester er medtaget. 
Kreditformidlingstjenester leveres af banker og andre kreditinstitutter og omfatter 
udlån af penge til erhvervslivet eller husholdningerne, tilbud af sikre og 
fordelagtige opsparingsmuligheder, opbevaring af penge og værdigenstande, køb 
og salg af fremmed valuta, clearing af checks, levering af almindelig økonomisk 
information, handel med aktier, obligationer og andre værdipapirer samt 
investeringsrådgivning. I nogle tilfælde kan disse tjenester nemt defineres og 
betales særskilt, f.eks. når der er tale om leje af bankbokse, eller når der opkræves 
gebyrer i forbindelse med udstedelse af aktier og obligationer samt kreditgivning. I 
dette tilfælde kan transaktionernes løbende værdi beregnes, og det samme gælder 
de priser og mængder, der er nødvendige for at kunne måle priser og mængder. En 
opdeling af indirekte opgjorte kreditformidlingstjenester og af forsikringstjenester i 
pris- og mængdekomponenter kan dog normalt kun foretages på vilkårligt 
grundlag og skal hvile på konventioner. 
351 -
b) Strømme af ikke-markedsmæssige tjenester 
10.41 Ikke-markedsmæssige tjenester produceret af det offentlige og non-profit 
institutioner rettet mod husholdningerne (NPISH) dækker en lang række tjenester, 
der både er nødvendige og nyttige for samfundet. De kan opdeles i to 
hovedkategorier: 
a) tjenester, der ydes til enkeltpersoner, dvs. tjenester, hvor konsumenterne 
eller modtagerne kan identificeres individuelt. Konsumet af disse tjenester 
kræver en personlig handling fra den pågældende person. 
b) tjenester, der ydes kollektivt, dvs. tjenester, som konsumeres kollektivt af 
hele befolkningen. 
10.42 Tjenester, der ydes til enkeltpersoner, kan ydes på induviduelt grundlag (f.eks. 
sundhedspleje) eller på gruppebasis (f.eks. undervisning). Ifølge deres natur kan 
disse tjenester præsteres enten som markedsmæssige tjenester eller som ikke-
markedsmæssige tjenester. Ofte vil den enkelte kunne skaffe sig sådanne tjenester 
både ved at henvende sig til en virksomhed på det frie marked (og betale for 
tjenesten) og ved at gå til en ikke-markedsmæssig enhed inden for det offentlige 
eller NPISH (og modtage tjenesten gratis eller næsten gratis). 
I forbindelse med markedsenheder bør man anvende metoden med at deflatere 
værdier i løbende priser med prisindeks, da variationer i sammensætningen af 
produkter med forskellige priser så kan vises korrekt som påvirkende mængderne 
frem for priserne. For ikke-markedsmæssige tjenester, der ydes til enkeltpersoner, 
kan opgørelsen af produktionen baseres på mængdeindikatorer. I forbindelse med 
undervisning kan disse indikatorer være antal timer, som elever tilbringer i 
klasseværelset eller med individuel undervisning, og for ikke-markedsmæssige 
sundhedstjenester skal indikatorerene afspejle hospitalsbehandling eller besøg hos 
læger og sygeplejersker. I begge tilfælde er der en kvalitetsdimension indeholdt i 
mængden af ressourcer, der anvendes på eleven eller patienten. Der bør anvendes 
så detaljerede data som muligt, således at hver indikator, for hvilken der foretages 
beregninger, er så homogen som muligt med hensyn til omkostningerne. Kun da 
vises ændringer i produktblandingen korrekt som mængdeændringer. 
Når der er tale om tjenester til enkeltpersoner, skal man i princippet måle 
mængdeændringen i produktionen og forbruget af disse på grundlag af den 
anvendelse, der gøres af disse tjenester. Man undgår således i ensartede tilfælde at 
skulle anvende forskellige kriterier, alt efter om tjenesterne har karakter af 
markedsmæssige eller ikke-markedsmæssige tjenester. Ændringen i kvalitet skal 
naturligvis medregnes i mængdeændringen, men det gælder såvel for 
markedsmæssige tjenester som for ikke-markedsmæssige tjenester til 
enkeltpersoner. 
10.43 De tjenester, der ydes kollektivt, produceres af det offentlige til gavn for hele 
samfundet. De dækker et bredt spektrum af aktiviteter, såsom de tjenester, der 
ydes af centraladministrationen, forsvaret, udenrigstjenesten, domstolene og 
politiet, samt i forbindelse med by- og miljøplanlægningen, den økonomiske 
planlægning osv. Da det drejer sig om tjenester, der forbruges kollektivt indirekte 
og til stadighed, kan man ikke måle den producerede mængde af disse tjenester 
ved at registrere omfanget af den brug, der gøres af dem. 
-352-
10.44 Det er undertiden ikke muligt i praksis at fa pålidelige mængdeindikatorer for 
ikke-markedsmæssige tjenester, der ydes til enkeltpersoner, og det kan i så fald 
være nødvendigt at foretage mængdemålinger efter samme metoder som ved 
tjenester, der ydes kollektivt. Det er derfor nødvendigt at lægge en beregning i 
faste priser af de forskellige omkostningselementer i denne produktion til grund, 
dvs.: 
a) forbrug i produktionen 
b) aflønning af ansatte 
c) andre produktionsskatter 
d) realkapitalforbrug. 
Anvendelsen af input-mål som erstatning for produktion betyder, at det ikke er 
muligt at foretage en produktivitetesanalyse. 
10.45 Beregningen af forbrug i produktionen i faste priser rejser ingen særlige teoretiske 
problemer, da den vedrører varer og markedsmæssige tjenester. Den kan enten 
opgøres ved at deflatere værdierne i løbende priser med et prisindeks for forbrug i 
produktionen eller på grundlag af mængder nyværdiansat i basisårets priser. 
10.46 Beregning i faste priser af aflønning af ansatte og realkapitalforbrug inden for 
ikke-markedsmæssige tjenester foretages efter de generelle metoder, der er 
beskrevet i afsnit 10.53 og 10.54 nedenfor. Andre produktionsskatter er ofte af en 
type, der kan relateres til en mængdeindikator, f.eks. beskæftigelsesmængde eller 
antal anvendte køretøjer. 
c) Skatter og subsidier på produkter og import 
10.47 Selv om det sammenhængende pris- og mændeindekssystem egentlig er begrænset 
til vare- og tjenestetransaktioner, udelukker det dog ikke muligheden af at beregne 
mål for pris- og mængdeændringer for visse andre transaktioner. Denne mulighed 
foreligger blandt andet i forbindelse med skatter og subsidier, som er direkte 
knyttet til mængden eller værdien af de varer og tjenester, som er genstand for 
transaktionerne. Af tilgangs- og anvendelsestabellerne fremgår værdierne af disse 
klart. Ved at anvende de nedenfor beskrevne regler er det muligt at nå frem til 
pris- og mængdemål for de kategorier af skatter og subsidier, der er registreret på 
kontiene for varer og tjenester, nemlig: 
produktskatter undtagen moms (D.21 delvis) 
produktsubsidier (D.31), 
produktmoms (D.21 delvis) 
10.48 I det enkleste tilfælde er der tale om skatter, som udgør et fast beløb pr. 
mængdeenhed af det produkt, der er genstand for transaktionen. Provenuet fra en 
sådan skat er afhængig af: 
a) mængden af de produkter, der har været genstand for transaktionerne 
353 
b) det beløb, der opkræves pr. enhed, hvilket svarer til afgiftssatsen. 
Opdeling af værdiændringen i dens to bestanddele giver næppe anledning til 
vanskeligheder. Mængdeændringen tilvejebringes gennem ændringen i mændgen 
af de beskattede varer; prisændringen svarer til ændringen i det beløb, der 
opkræves pr. enhed, dvs. ændringen i afgiftssatsen. 
10.49 Et hyppigere forekommende tilfælde er det tilfælde, hvor skatten udgør en vis 
procentdel af værdien af transaktionen. Provenuet fra en sådan skat er i så fald 
afhængig af: 
a) mængden af de produkter, som har været genstand for transaktionen 
b) prisen på de produkter, som har været genstand for transaktionen 
c) afgiftssatsen (i procent). 
Afgiftsbeløbet pr. mængdeenhed findes altså ved at gange afgiftssatsen med 
produktets pris. Ændringen i provenuet fra en sådan skat kan også opsplittes i en 
mængdeændring, som svarer til udviklingen i mængden af de beskattede 
produkter, og en prisændring, som svarer til udviklingen i afgiftsbeløbet pr. 
mængdeenhed (b x c). 
10.50 Værdien af produktskatter ekskl. moms (D.21 delvis) måles i mængde ved at 
anvende basisårets afgiftsbeløb på de producerede eller importerede 
produktmængder eller ved at anvende basisårets afgiftssatser på værdien af 
produktionen eller importen omregnet til basisårets priser. Man skal være 
opmærksom på, at afgiftsbeløbene kan variere mellem de forskellige anvendelser. 
Dette er der taget hensyn til i tilgangs- og anvendelsestabellerne. 
10.51 På samme måde måles værdien af produktsubsidier (D.31) i mængde ved at 
anvende basisårets subsidiebeløb på de producerede eller importerede 
produktmængder eller ved at anvende basisårets subsidiesatser på værdien af 
produktionen eller importen omregnet til basisårets priser, idet der samtidig tages 
hensyn til, at der er forskellige subsidiebeløb for de forskellige anvendelser. 
10.52 Produktmoms (D.21 delvis) beregnes - både i den samlede økonomi og i de 
forskellige erhverv og for andre brugere - på nettobasis og vedrører kun udgående 
moms. Denne defineres som forskellen mellem den moms, der faktureres på 
produkterne, og den udgående moms, som brugerne af disse produkter kan trække 
fra. Alternativt er det også muligt at definere produktmoms som summen af alle 
ikke-fradragsberettigede beløb, som skal betales af brugerne. 
Udgående moms i faste priser kan beregnes ved at anvende de i basisåret gældende 
momssatser på de i basisårets priser udtrykte strømme. Eventuelle ændringer i 
momssatsen for det løbende år vil følgelig give sig udtryk i prisindekset og ikke i 
mængdeindekset for den udgående moms. 
Den andel, som den indgående moms udgør af den fakturerede moms, og dermed 
af den udgående moms, kan variere: 
a) enten som følge af en ændring i fradragsmulighederne på grund af en 
ændring af skattelovene og skattereglerne med virkning øjeblikkeligt eller med en 
vis tidsforskydning; 
354-
b) eller som følge af ændringer i anvendelsessammensætningen af produkterne 
(f.eks. en forøgelse af den del af anvendelserne, der nyder godt af 
fradragsmuligheden). 
En ændring i værdien af den indgående moms, som skyldes ændringer i 
fradragsmulighederne, vil efter den beskrevne metode blive behandlet som en 
ændring i afgiftsbeløbet, hvilket også gælder for en ændring af momssatsen for den 
fakturerede moms. 
På den anden side må en ændring i værdien af den indgående moms, som skyldes 
en ændring i anvendelsessammensætningen, give sig udtryk i en ændring i 
mængden af indgående moms; denne ændring afspejler sig således i 
mængdeindekset for produktmomsen. 
d) Realkapitalforbrug 
10.53 Det er ikke særlig vanskeligt at opstille mængdemål for realkapitalforbruget, hvis 
man har tilstrækkelige oplysninger om sammensætningen af beholdningen af faste 
aktiver (kapitalapparatet). De fleste lande anvender i forbindelse med beregningen 
af realkapitalforbruget i løbende priser en metode, der er baseret på kumulerede 
investeringer (perpetual inventory-metoden), hvilket nødvendiggør beregningen af 
kapitalapparatet i faste priser. For at kunne gå fra værdiansættelsen i den 
oprindelige anskaffelsespris til en værdiansættelse i genanskaffelsespriser, må man 
først omregne værdien af kapitalgoder, som er erhvervet i løbet af forskellige 
perioder, til en ensartet værdi, dvs. til værdien i basisårets priser. De pris- og 
mængdeindeks, som anvendes til dette formål, vil også kunne anvendes til at 
beregne værdien i faste priser og prisindekset for realkapitalforbruget. 
I de lande, hvor metoden med kumulerede investeringer ikke anvendes, kan man 
nå frem til ændringen i realkapitalforbruget i faste priser ved at deflatere værdien i 
løbende priser fordelt efter produkter med prisindeks for disse produkter. 
e) Aflønning af ansatte 
10.54 For at kunne måle mængden af input fra arbejdskraften kan man som 
mængdeenhed for aflønning af ansatte anvende en times arbejde for en given type 
job og et givet kvalifikationsniveau. Ligesom for varer og tjenester må man skelne 
mellem forskellige kvaliteter og beregne mængdeforholdstal for den enkelte type 
arbejde. Prisen for hver type er det vederlag, der betales pr. time, som naturligvis 
kan variere efter typen af arbejde. Et mængdemål for udført arbejde kan beregnes 
som et vægtet gennemsnit af mængdeforholdstallene for forskellige typer arbejde, 
vægtet med værdierne af aflønning af ansatte i året forud eller i et fastsat basisår. 
Alternativt kan der beregnes et lønindeks for arbejde ved at beregne et vægtet 
gennemsnit af de forholdsmæssige ændringer i timelønssatserne for forskellige 
typer arbejde, igen ved at anvende aflønning af ansatte som vægte. Beregnes 
mængdeindeks af Laspeyres-typen indirekte ved at deflatere ændringer i aflønning 
af ansatte i løbende priser med et indeks for gennemsnitlig ændring i timelønnen, 
skal sidstnævnte være et indeks af Paasche-typen. 
10.55 For at kunne måle den reale købekraft for aflønning af ansatte kan denne strøm 
deflateres med et indeks, der afspejler anvendelsen af denne indtjening. Det 
prisindeks, der normalt vælges til dette formål, er den implicitte deflator for 
individuel komsumudgift eller forbrugerprisindekset. 
-355 
f) Beholdninger af producerede faste aktiver og lagerbeholdninger 
10.56 Det er nødvendigt at have data i faste priser både for beholdninger af producerede 
faste aktiver og lagerbeholdninger. For de producerede faste aktivers 
vedkommende er sådanne data, som er nødvendige for at kunne beregne 
kapitalkoefficienterne, tilgængelige, hvis man anvender perpetual inventory-
metoden. I andre tilfælde kan oplysninger om værdien af beholdningerne af 
aktiver indhentes fra producenterne, og der kan foretages en deflation med de 
prisindeks, der bruges til faste bruttoinvesteringer, idet er tages hensyn til 
beholdningernes aldersstruktur. 
Lagerændringer måles ved værdien af lagertilgang minus værdien af lagerafgang, 
og værdien af eventuelle løbende tab af varer, der ligger på lager i en given 
periode. Opgørelser i faste priser fås ved at deflatere disse komponenter. Når der 
er tale om forholdsvis regelmæssige ændringer i mængden af og priserne på 
lagerbeholdningerne, kan lagerændringerne også beregnes ved at gange 
mængdeændringen i lagerbeholdningerne med gennemsnitspriser for det løbende år 
eller basisåret. Et andet alternativ, som også kan bruges som krydscheck, er at 
beregne lagerændringerne som differencen mellem lagerbeholdninger opgjort ved 
hhv. slutningen og begyndelsen af perioden. Til dette formål skal værdien af 
lagerbeholdningerne minus nyværdiansættelse i henhold til producenternes 
regnskaber nyværdiansættes og udtrykkes i enten det løbende års eller baisårets 
gennemsnitspriser. Refererer de til det løbende år, repræsenterer værdien 
mængdeændringerne i lagerbeholdningerne i løbende priser. Refererer de til et 
basisår, svarer værdien til mængdeændringerne i lagerbeholdningerne i basisårets 
priser. 
g) Måling af realindkomst for den samlede økonomi 
10.57 Det er ikke muligt at opdele indkomststrømme i en pris- og en 
mængdekomponent, og derfor kan mål for pris og mængde ikke defineres på 
samme måde som for de før omtalte strømmes og beholdningers vedkommende. 
Indkomststrømme kan kun måles i reale værdier, hvis man vælger en særlig kurv af 
varer og tjenester, som indkomsten sædvanligvis bruges til, og anvender 
prisindekset for denne kurv som deflator af indkomster i løbende priser/løbende 
indkomster. Valget er altid vilkårligt i den forstand, at indkomst sjældent bruges 
specielt på indkøb i den pågældende periode. Noget af den spares eventuelt op til 
indkøb i senere perioder, eller indkøb i den pågældende periode kan være delvis 
finansieret fra tidligere opsparing. 
10.58 Bruttonationalproduktet i faste priser måler den samlede produktion (minus 
forbrug i produktioenen) i mængde for hele økonomien. Hjemmehørendes samlede 
realindkomst påvirkes ikke blot af denne produktionsmængde, men også af 
forholdet mellem eksport og import fra udlandet. Forbedres bytteforholdet, skal 
der mindre eksport til for at betale for en given importmængde, således at varer og 
tjenester ved et givet niveau af indenlandsk produktion kan omfordeles fra eksport 
til forbrug eller investeringer. 
-356-
10.59 Realbruttonationalindkomsten kan udledes ved at lægge den såkaldte 
handelsgevinst (trading gain) til mængdetallene for bruttonationalproduktet. 
Handelsgevinsten (trading gain) - eller eventuelt handelstabet (trading loss) -
defineres som: 
T= X=M- l~X_ - M 1 
P L Px Pm J 
dvs. balancen i løbende priser som eksport minus import deflateret med et 
prisindeks P, minus forskellen mellem den deflaterede værdi af eksport og den 
deflaterede værdi af importen. Valget af en passende deflator P til de løbende 
handelsbalancer bør overlades til de statistiske myndigheder i det enkelte land, idet 
der tages hensyn til det pågældende lands særlige forhold. Hvis der er usikkerhed 
med hensyn til valg af deflator, vil et gennemsnit af import- og 
eksportprisindeksene sandsynligvis udgøre en passende deflator. 
10.60 Forskellige realindkomstaggregater identificeres og defineres som vist i 
nedenstående tabel: 
1) Bruttonationalproduktet i faste priser 
plus handelsgevinst eller -tab fra ændringer i bytteforholdet 
2) er lig med realbruttonationalindkomsten 
plus reale primærindkomster fra udlandet 
minus reale primærindkomster til udlandet 
3) lig med realbruttonationalindkomsten 
plus reale overførsler i løbende priser fra udlandet 
minus reale overførsler i løbende priser til udlandet 
4) lig med disponibel realbruttonationalindkomst 
minus realkapitalforbrug i faste priser 
5) lig med disponibel realnettonationalindkomst 
For at kunne udtrykke de forskellige nationalindkomstaggregater i reale værdier anbefales 
det at deflatere primærindkomster og overførsler fra og til udlandet med et indeks for 
endelig bruttonationaludgift. Disponibel realnationalindkomst skal udtrykkes netto ved at 
trække realkapitalforbruget i faste priser fra dets bruttoværdi. 
VALG AF INDEKSFORMLER OG ÆNDRING AF BASISÅR 
10.61 Ved udarbejdelse af et sammenhængende pris- og mængdeindekssystem, må man 
træffe et velovervejet valg af, hvilke indekstyper man vil at anvende. 
10.62 Det foretrukne mål til måling af år-til-år ændringer i mængde er et Fisher­
mængdeindeks, der defineres som det geometriske gennemsnit af Laspeyres- og 
Paasche-indeksene Ændringer i mængde over længere perioder fas ved 
sammenkædning, dvs ved al ktiiimicic åi III Iii inirngtlcbovægrhmie 
-357 
10.63 Det foretrukne mål til måling af år-til-år ændringer i priser er et Fisher-prisindeks. 
Prisændringer over lange perioder fås ved at sammenkæde år-til-år 
prisbevægelserne. 
10.64 Kædeindeks, som bruger Laspeyres-mængdeindeks til at måle ændringer i mængde 
og Paasche-prisindeks til at måle år-til-år prisbevægelser, giver acceptable 
alternativer til Fisher-indeks. 
10.65 Selv om det fortrukne mål til måling af mængde og pris er et kædeindeks, må det 
erkendes, at den manglende additive konsistens kan være en alvorlig ulempe for 
mange typer analyser. 
Et aggregat defineres som summen af dets komponenter. Additivitet kræver, at 
denne identitet bevares, når værdierne af både et aggregat og dets komponenter i 
en eller anden referenceperiode ekstrapoleres over tide med anvendelse af et sæt 
mængdeindekstal. 
10.66 Det anbefales derfor, at der for de vigtigste aggregaters vedkommende ud over 
kædeindeksene kompileres disaggregerede data i faste priser - dvs. direkte 
værdiansættelse af løbende mængder i basisårets priser. 
Opgørelsen af regnskabsdataene i faste priser skal foretages på det finest mulige 
detaljeringsniveau, såfremt dataene skal være konsistente inden for rammerne af et 
sammenhængende pris- og mængdemålingssystem. Tilgangs- og 
anvendelsestabellerne danner den centrale begrebsmæssige og statistiske ramme 
for alle målene i faste priser. Yderligere data findes i supplerende tabeller. 
Rækker i faste priser skal dog ombaseres i løbet af tiden. ENS har vedtaget det 
princip at ændre basisåret hvert femte år fra og med 1995. Når basisåret ændres, er 
det kutyme at knytte dataene på den gamle basis sammen med dataene på den nye 
basis i stedet for at føre ombaseringen endnu længere tilbage. Når basisåret 
opdateres, går additiviteten tabt som følge af sammenknytningen. 
10.67 Når basisår-værdier ekstrapoleres med kæde-mængdeindeks, er det nødvendigt at 
forklare brugerne, hvorfor der ikke er nogen additivitet i tabellerne. 
De ikke-additive data i "faste priser" offentliggøres uden nogen form for justering. 
Denne metode er gennemskuelig og anskueliggør problemets omfang over for 
brugerne. 
Dette udelukker dog ikke muligheden af, at der kan være forhold, under hvilke de 
ansvarlige for udarbejdelsen af dataene måske vil foretrække at fjerne afvigelserne 
for at forbedre den samlede konsistens af dataene. 
358-
GEOGRAFISKE PRIS- OG MÆNGDEINDEKS 
10.68 Ved sammenligning af priser og mængder mellem landene skal problemet med de 
forskellige nationale valutaer løses. Da vekselkurserne ikke er stabile nok til dette 
formål, og da de heller ikke nøjagtigt afspejler forskelle i købekraft, er det 
nødvendigt at bruge en metodologi, som svarer til den, der bruges til tidsmæssige 
sammenligninger inden for et enkelt land. Det er derfor nødvendigt at udarbejde 
pris- og mængdeindeks mellem par af lande, som anvender samme slags 
indeksformler, som når de måler ændringer mellem tidsperioder. Hvilket som helst 
af de to lande A og B kan bruges til at give vægtene, og - set fra land A's 
synsvinkel - kan et Laspeyres-indeks med vægte fra land A kan beregnes ligesom 
et Paasche-indeks, hvor der bruges vægte fra land B. 
10.69 Hvis de to landes økonomier er meget forskellige, kan spredningen mellem disse to 
indeks være ret stor, og resultaterne bliver da for afhængige af, hvilket af de to 
man vælger. Til binære sammenligninger kræver ENS derfor et gennemsnit af de 
to i form af et Fisher-indeks. 
10.70 Direkte mængdemæssige sammenligninger mellem økonomiske situationer, der 
kun har lidt til fælles, er i sagens natur vanskelige, og det bedste alternativ er 
derfor metoden med deflatering af værdier i løbende priser med prisindeks. Det 
gælder i endnu højere grad ved internationale end ved tidsmæssige 
sammenligninger. Gennem en omhyggelig specifikation og identifikation af 
produkterne kan der beregnes priskoefficienter på basis af oplysninger indsamlet i 
forbindelse med prisundersøgelser i de enkelte lande. Da priserne angives i de 
nationale valutaer, må man ved fortolkning af priskoefficienterne indføre begrebet 
købekraftsparitet (KKP). For et givet produkt defineres KKP mellem valutaen for 
land A og valutaen for land B som det antal enheder af land B's valuta, der 
behøves i land B for at købe det samme kvantum af produktet, som man med en 
enhed af land A's valuta vil kunne købe i land A. KKP for produktgrupper og 
højere aggregeringsniveauer op til BNP fås ved at vægte KKP for produkter med 
deres andel i udgifterne. Et internationalt prisindeks mellem de to lande fås ved at 
dele KKP-indekset med den aktuelle vekselkurs mellem de to pågældende 
valutaer. 
10.71 For ikke-markedsmæssige tjenesters vedkommende støder man ved internationale 
sammenligninger på samme problem som ved tidsmæssige sammenligninger. Det 
betyder, at produktion måles som summen af inputs. Den metode, man for tiden 
anvender i geografiske sammenligninger, består i at beregne KKP ud fra 
priskoefficienter for vigtige komponenter i disse input. Ved denne metode, som 
indebærer mængdesammenligninger af input, tages der ikke hensyn til forskelle i 
produktivitet i forbindelse med ikke-markedsmæssige tjenester mellem de 
sammenlignede lande. Derfor er det vigtigt, at der udvikles metoder, som i stedet 
fører til sammenligninger af mængden af produktion af ikke-markedsmæssige 
tjenester. Dette skulle principielt være muligt i forbindelse med individuelle 
ikke-markedsmæssige tjenester på samme generelle måde som ved tidsmæssige 
sammenligninger. 
359-
10.72 I ENS erkendes behovet for internationale pris- og mængdesammenligninger 
mellem lande. Det vigtigste mål er mængdesammenligninger af BNP og dets 
anvendelser, og her skal betingelsen vedrørende transitivitet opfyldes. Ved 
transitivitet forstås, at det direkte indeks for land C baseret på land A er lig med 
det indirekte indeks, der fås ved at gange det direkte indeks for land B baseret på 
land A med det direkte indeks for land C baseret på land B. 
10.73 I ENS er fremgangsmåden ved beregning af et sæt af multilaterale mængdemål og 
KKP'er den, at man starter med binære sammenligninger mellem samtlige mulige 
landepar blande de pågældende lande. De til dette formål anvendte Fisher-indeks 
er ikke transitive, men man kan af disse udlede et sæt transitive indeks, der ligner 
de oprindelige Fisher-indeks så meget som muligt, ved til dette formål at anvende 
det traditionelle kriterium med de mindste kvadrater. Ved at minimere afvigelserne 
mellem de oprindelige Fisher-indeks og de ønskede transitive indeks når man frem 
til den såkaldte EKS-formel. 
10.74 EKS-indekset anvender alle de indirekte indeks, der kæder land i sammen med 
land k samt det direkte indeks mellem dem. Mellem land / og land k er det således 
det geometriske gennemsnit af det direkte indeks mellem /* og k og samtlige mulige 
indirekte indeks, der forbinder de to lande. Det direkte indeks får dobbelt så stor 
vægt som hvert indirekte indeks. Transitivitet opnås ved at man i EKS-indekset for 
et givet landepar tager ethvert andet land med. 
360 -
KAPITEL XI 
BEFOLKNING OG ARBEJDSKRAFTINPUT 
361 
11.01 Visse sammenligninger mellem lande, eller mellem brancher eller sektorer inden for samme 
økonomi, giver først mening, når aggregaterne i nationalregnskabet (fx bruttonationalprodukt, 
husholdningernes konsum, en branches værditilvækst, lønninger og arbejdsgiverbidrag) sættes 
i forhold til befolkningstallet og arbejdskraftinput-variablerne. Det er derfor nødvendigt at 
have definitioner af den samlede befolkning, beskæftigelse, jobs, samlet antal arbejdstimer, 
fuldtidsækvivalens og ansattes arbejdskraftinput ved fast løn, som er nært knyttet til de 
begreber, der anvendes i nationalregnskabet. 
11.02 Disse betegnelser er i systemet defineret på grundlag af begreberne økonomisk område og 
interessetyngdepunkt. 
11.03 Arbejdskraftinput skal klassificeres på grundlag af samme statistiske enheder, som anvendes 
ved analysen af produktionen, nemlig den lokale faglige enhed og den institutionelle enhed. 
11.04 De aggregater, som tallene for befolkning og arbejdskraftinput refererer til, er årlige totaler. 
Derfor skal der for befolkning og arbejdskraftinput anvendes årlige gennemsnitsværdier. 
Hvis der gennemføres flere undersøgelser i årets løb, er det tal, der vælges, gennemsnittet af 
de resultater, der opnås på de forskellige referencetidspunkter. 
Når der kun foretages en enkelt undersøgelse, er det vigtigt at sikre sig, at den anvendte 
periode er fuldt repræsentativ; ved vurdering af data for året som helhed, bør de seneste 
oplysninger om variationer i årets løb anvendes. Vil man fx anslå den gennemsnitlige 
beskæftigelse, skal der på en eller anden måde korrigeres for, at nogle personer ikke arbejder 
hele året (fx. løst beskæftigede arbejdstagere og/eller sæsonarbejdere). 
DEN SAMLEDE BEFOLKNING 
11.05 Definition: 
På en given dato omfatter et lands samlede befolkning alle personer, statsborgere eller 
udlændinge, som har fast bopæl inden for landets økonomiske område, også selv om disse 
personer er midlertidigt fraværende. Til visse formål vil et årligt gennemsnit af 
befolkningstallet udgøre et hensigtsmæssigt grundlag for estimering af 
nationalregnskabsvariablerne eller kunne anvendes som regningsenhed ved sammenligninger. 
11.06 Den samlede befolkning defineres i nationalregnskabet i henhold til bopælsbegrebet (se kapitlet 
"Enheder og deres gruppering"). 
En person, der opholder sig eller har til hensigt at opholde sig inden for landets økonomiske 
område i et år eller derover, betragtes som havende fast bopæl der. 
En person, som har fast bopæl i landet, men som opholder sig i eller har til hensigt at opholde 
sig i udlandet i mindre end et år, betragtes som midlertidigt fraværende. 
362-
Alle enkeltpersoner, som tilhører samme husholdning , er hjemmehørende der, hvor 
husholdningen har sit økonomiske interessetyngdepunkt, dvs. det sted, hvor husholdningen har 
én eller flere boliger, som medlemmerne af husholdningen betragter og anvender som deres 
hovedbopæl. Et medlem af en hjemmehørende husholdning er fortsat hjemmehørende, selv om 
denne person hyppigt foretager rejser uden for det økonomiske område, eftersom det 
økonomiske interessetyngdepunkt forbliver i den økonomi, hvor husholdningen er 
hjemmehørende. 
11.07 Et lands samlede befolkning omfatter. 
statsborgere bosat i landet 
civile statsborgere, der befinder sig i den øvrige verden i en periode på under et år 
(grænse- og sæsonarbejdere, turister, kurgæster osv.) 
o 2 
civile udlændinge bosat i landet i et ar eller derover (herunder ansatte ved De 
Europæiske Fællesskabers institutioner og civile internationale organisationer på 
landets geografiske område). 
udenlandske militærpersoner2, som arbejder for internationale militære organisationer 
på landets geografiske område. 
udenlandsk teknisk personale2, udstationeret i en længere periode til arbejde i landet, 
og som vurderes at være beskæftiget af deres værtsregering på vegne af den regering 
eller internationale organisation, som faktisk finansierer deres arbejde. 
Pr. konvention omfatter den samlede befolkning, uanset varigheden af opholdet i den øvrige 
verden, ligeledes: 
studerende statsborgere, uanset hvor længe de studerer i udlandet 
medlemmer2 af de nationale væbnede styrker stationeret i den øvrige verden 
statsborgere2 ansat ved nationale videnskabelige baser beliggende uden for landets 
geografiske område 
statsborgere2 udstationeret ved nationale repræsentationer i udlandet 
statsborgere2, som er besætningsmedlemmer på fiskerfartøjer, andre skibe, luftfartøjer 
og flydende platforme, der helt eller delvis opererer uden for det geografiske område. 
11.08 I overensstemmelse hermed omfatter den samlede befolkning ikke: 
civile udlændinge, der befinder sig på det geografiske område i en periode, der ikke 
overstiger ét år (grænse- og sæsonarbejdere, turister, kurgæster, studerende osv.) 
civile statsborgere, der opholder sig i udlandet i et år eller derover 
militære statsborgere, der arbejder for internationale organisationer beliggende i den 
øvrige verden 
2 Begrebet husholdning er defineret i kapitlet "Enheder og deres gruppering" 
Inkl. husstandens medlemmer. 
- 363 -
statsborgere, der arbejder som teknisk personale med langvarig udstationering i den 
øvrige verden, og som anses for at være ansat af værtsregeringen på vegne af den 
regering eller internationale organisation, som faktisk finansierer deres arbejde 
og pr. konvention heller ikke 
udenlandske studerende, uanset hvor længe de studerer i udlandet 
medlemmer af et fremmed lands væbnede styrker stationeret i landet 
udenlandske statsborgere ansat ved udenlandske videnskabelige baser beliggende på 
landets geografiske område 
fremmede statsborgere udstationeret ved fremmede repræsentationer på landets 
geografiske område 
11.09 Den ovenfor definerede befolkning adskiller sig fra den tilstedeværende (eller de facto) 
befolkning, som omfatter de personer, der på en given dato befinder sig inden for det 
geografiske område. 
ERHVERVSAKTIV BEFOLKNING 
11.10 Definition: 
I overensstemmelse med de normer, der er opstillet af Den Internationale Arbejdsorganisation 
(Tiende Internationale Konference for Arbejdsstatistikere), omfatter den erhvervsaktive 
befolkning alle personer af begge køn og over en vis alder, som leverer arbejdskraft til 
produktive aktiviteter (som ligger inden for systemets produktionsafgrænsning) inden for en 
bestemt referenceperiode. 
Den erhvervsaktive befolkning omfatter alle personer, som opfylder alle kriterier for at 
henhøre under kategorien beskæftigede (ansatte og selvstændige) eller arbejdsløse. 
"Ansatte" og "selvstændige" er defineret under overskriften "Beskæftigelse". 
"Arbejdsløse" er defineret under overskriften "Arbejdsløshed". 
BESKÆFTIGELSE 
11.11 Definition: 
Beskæftigelse omfatter alle personer - både ansatte og selvstændige - der udøver en eller 
anden form for produktiv virksomhed, som ligger inden for systemets produktionsafgrænsning. 
-364 
3 a) Ansatte 
11.12 Definition: 
Ansatte defineres som alle personer, der ifølge en aftale arbejder for en anden hjemmehørende 
institutionel enhed og modtager løn (registreres som Dl lønninger og arbejdsgiverbidrag). 
Der eksisterer et forhold mellem arbejdsgiver og lønmodtager, når der mellem en virksomhed 
og en person foreligger en formel eller uformel aftale, som normalt indgås frivilligt af begge 
parter, ifølge hvilken personen arbejder for virksomheden mod løn i form af penge eller 
naturalier. 
Ansatte klassificeres her, medmindre de samtidig har selvstændig virksomhed som 
hovedaktivitet; i så tilfælde klassificeres de under b). 
11.13 Ansatte omfatter: 
personer (arbejdere, funktionærer, ledere, tjenestefolk, personer, som udfører en lønnet 
produktionsaktivitet som led i beskæftigelsesprogrammer), som er knyttet til en 
arbejdsgiver ved en arbejdskontrakt 
tjenestemandsansatte, civile offentligt ansatte 
militærpersoner, professionelle soldater, soldater på kontrakt og værnepligtige (inkl. 
værnepligtige i civil beskæftigelse) 
præster, hvis de aflønnes direkte af det offentlige eller en privat ikke-udbyttegivende 
institution 
ejere af selskaber og selskabslignende foretagender, hvis de arbejder i disse 
virksomheder 
studerende, som har en formel forpligtelse, ifølge hvilken de bidrager med egen 
arbejdskraft til en virksomheds produktion til gengæld for løn og (eller) en uddannelse 
eksternt ansatte , hvis der foreligger en eksplicit aftale om, at den eksterne 
medarbejder modtager løn på basis af det udførte arbejde, dvs. den mængde arbejde, 
hvormed der er bidraget til en produktionsproces 
handicappede arbejdstagere, forudsat at der eksisterer et formelt eller uformelt 
arbejdsgiver-arbejdstager-forhold. 
personer ansat af vikarbureauer, der skal medregnes i det pågældende bureaus branche, 
og ikke i den branche, som den virksomhed, de rent faktisk arbejder for, tilhører. I 
forbindelse med input/output-analyser kan det dog overvejes at foretage en 
omklassificering af sådanne personer og af alle tilhørende omkostninger (se afsnit 9.51 
"Input-output tabeller"). 
3 
. "Ansatte" svarer til ILO's definition på "lønnet beskæftigelse" 
En eksternt ansat er en person, som indvilger i at arbejde for en bestemt virksomhed eller at levere en bestemt mængde varer eller 
tjenesteydelser til en bestemt virksomhed efter forudgående aftale eller kontrakt med samme virksomhed, men hvis arbejdsplads ikke er inden 
for virksomheden. 
365 
11.14 Personer, der midlertidigt ikke er i arbejde, betragtes også som ansatte, forudsat at de har 
formel tilknytning til en arbejdsplads. Denne formelle tilknytning skal være baseret på et eller 
flere af følgende kriterier: 
fortsat udbetaling af løn 
sikkerhed for tilbagevenden til arbejdspladsen ved afslutning af ledighedsperioden, eller 
en aftale om datoen for tilbagevenden 
varigheden af fravær fra arbejdspladsen, som i påkommende tilfælde kan være den 
periode, i hvilken arbejdstageren kan modtage sociale ydelser uden forpligtelse til at 
acceptere andre jobs. 
Dette dækker personer, som midlertidigt ikke er i arbejde på grund af sygdom eller skade, 
helligdag eller ferie, strejke eller lock-out, uddannelsesorlov, barsels- eller forældreorlov, 
reduktion i økonomisk aktivitet, midlertidige forstyrrelser i arbejdsprocessen eller indstilling af 
arbejdet på grund af fx. dårligt vejr, mekanisk eller elektrisk sammenbrud, mangel på 
råmaterialer eller brændstof, eller andet midlertidigt fravær med eller uden orlov. 
b) Selvstændige 
11.15 Definition 
Selvstændige er personer, som er eneejere eller medejere af de ikke-registrerede foretagender, 
hvor de arbejder, undtagen de ikke-registrerede selskaber, der klassificeres som 
selskabslignende foretagender. Selvstændige klassificeres her, medmindre de også har lønnet 
beskæftigelse, som udgør deres hovedbeskæftigelse; i så fald klassificeres de under a). 
De kan være midlertidigt fraværende fra arbejdspladsen i referenceperioden af en hvilken som 
helst specifik årsag. Løn for selvstændigt erhverv er blandet indkomst. 
11.16 Selvstændige omfatter også følgende kategorier: 
ulønnede medhjælpende familiemedlemmer, herunder dem som arbejder i ikke-
registrerede foretagender, der helt eller delvis beskæftiger sig med markedsmæssig 
produktion 
ekstern arbejdskraft, hvis indkomst afhænger af værdien af resultaterne af en eller 
anden produktionsproces, for hvilken de pågældende er ansvarlige, uanset 
arbejdsindsatsens omfang 
arbejdstagere, som beskæftiger sig med produktion udelukkende til personligt konsum 
eller egen kapitaldannelse, enten individuelt eller kollektivt. Ulønnede frivillige 
arbejdstagere indgår i kategorien selvstændige, såfremt deres frivillige aktiviteter 
resulterer i produktion af varer som f.eks. opførelse af en bolig, en kirke eller anden 
form for bygning. Men hvis deres frivillige aktiviteter resulterer i produktion af 
tjenester som f.eks. ulønnet pasning og rengøring, indgår de ikke under beskæftigelse, 
eftersom disse frivillige tjenester ikke indgår under produktion (se 3.08). Da der ikke 
er tale om arbejdskraftinput i forbindelse med tjenester, som produceres af ejere af 
egen bolig, betragtes sidstnævnte ikke som selvstændige. 
- 366 -
c) Beskæftigelse og bopæl 
11.17 Resultatet af produktionsenhedernes virksomhed kan kun sammenlignes med antallet af 
beskæftigede, hvis sidstnævnte omfatter både hjemmehørende og ikke-hjemmehørende 
arbejdstagere hos hjemmehørende produktionsenheder. 
Beskæftigede omfatter derfor følgende kategorier: 
ikke-hjemmehørende grænsearbejdere, dvs. personer, som krydser grænsen hver dag 
for at arbejde i det økonomiske område 
ikke-hjemmehørende sæsonarbejdere, dvs. personer, som flytter ind i det økonomiske 
område for en periode, der ikke overstiger ét år, for at arbejde i de industrier, hvor der 
i perioder er brug for ekstra arbejdskraft 
medlemmer af de nationale væbnede styrker stationeret i den øvrige verden 
statsborgere ansat ved nationale videnskabelige baser beliggende uden for landets 
georgrafiske område 
statsborgere udstationeret ved natioale repræsentationer i den øvrige verden 
besætningsmedlemmer på fiskerfartøjer, andre skibe, luftfartøjer, flydende platforme, 
der drives af hjemmehørende virksomheder 
lokalt ansatte hos nationale offentlige institutioner med sæde uden for det økonomiske 
område. 
11.18 Derimod medregnes ikke : 
hjemmehørende grænse- og sæsonarbejdere, dvs. personer, som arbejder inden for et 
andet økonomisk område 
nationale besætningsmedlemmer på fiskerfartøjer, andre skibe, luftfartøjer og flydende 
platforme, der drives af ikke-hjemmehørende enheder 
lokalt ansatte i udenlandske offentlige forvaltninger, der har sæde inden for landets 
geografiske område 
personalet i De Europæiske Fællesskabers institutioner og civile internationale 
organisationer inden for landets geografiske område (herunder lokalt ansatte, som er 
direkte rekrutteret) 
militærpersoner, der arbejder for internationale militære organisationer inden for 
landets geografiske område 
statsborgere, der arbejder på udenlandske videnskabelige baser inden for det 
økonomiske område. 
-367-
11.19 For at muliggøre overgangen til de begreber, der anvendes i beskæftigelsesstatistikkerne (det 
indenlandske beskæftigelsesbegreb), vises i ENS følgende poster separat: 
1) værnepligtige (er ikke medregnet i beskæftigelsesstatistikkerne, men er medregnet i 
ENS under det offentliges tjenester) 
2) hjemmehørende, der arbejder for ikke-hjemmehørende produktionsenheder (er 
medregnet i beskæftigelsesstatistikkerne, men er ikke medregnet i det samlede antal 
beskæftigede ifølge ENS) 
3) ikke-hjemmehørende, der arbejder hos hjemmehørende produktionsenheder (er ikke 
medregnet i beskæftigelsesstatistikkerne, men er medregnet i det samlede antal 
beskæftigede ifølge ENS) 
ARBEJDSLØSHED 
11.20 Definition: 
I overensstemmelse med de normer, der er opstillet af Den Internationale Arbejdsorganisation 
(Tiende Internationale Konference for Arbejdsstatistikere), omfatter "arbejdsløse" alle 
personer over en vis alder, som i referenceperioden : 
a) "var uden arbejde", dvs. som ikke var i lønnet beskæftigelse som lønmodtager eller 
selvstændig 
b) "løbende var til rådighed for arbejdsmarkedet", dvs. som var til rådighed for lønnet 
beskæftigelse som lønmodtager eller selvstændig i referenceperioden; og 
c) "søgte arbejde", dvs. som i en bestemt periode for nylig har truffet særlige 
foranstaltninger med henblik på at søge lønnet beskæftigelse som lønmodtager eller 
selvstændig. 
De særlige foranstaltninger kan omfatte registrering på et offentligt eller privat 
arbejdsanvisningskontor, søgen arbejde hos arbejdsgivere, forespørgsler om beskæftigelse på 
arbejdspladser, landbrugsbedrifter, fabrikker, markedspladser eller andre forsamlingspladser, 
indrykning af og reflektering på avisannoncer, henvendelser til familie, venner eller bekendte, 
søgen efter jord, bygninger, maskiner eller udstyr med henblik på at etablere egen virksomhed, 
søgen efter finansieringsmuligheder, ansøgning om tilladelser eller licencer osv. 
11.21 Definition: 
Arbejdsløshedsprocenten angiver de arbejdsløses andel af den erhvervsaktive befolkning. 
Arbejdsløshedsprocenten beregnes som regel særskilt for kvinder og mænd og for forskellige 
aldersgrupper og krydsklassificeres yderligere med andre befolkningsmæssige variabler som 
f.eks ægteskabelig stilling, uddannelse eller nationalitet. 
368-
JOBS 
Definition: 
11.22 Et job er eksplicit eller implicit aftale mellem en person og en hjemmehørende institutionel 
enhed om udførelse af arbejde mod løn for en nærmere fastsat periode eller på ubestemt tid. 
I denne definition er både arbejdstageres og selvstændiges jobs dækket, dvs. arbejdstager)ob, 
hvis personen tilhører en anden institutionel enhed end arbejdsgiver, og selvstændig 
virksomhed, hvis personen tilhører samme institutionelle enhed som arbejdsgiveren. 
11.23 Begrebet jobs afviger fra begrebet beskæftigelse som defineret ovenfor: 
Det omfatter andet, tredje, osv. jobs, som én og samme person har. Disse anden, 
tredje, osv. jobs, som en person har, kan enten følge lige efter hinanden indenfor 
referenceperioden (som regel en uge) eller løbe parallelt, fx. når en person har såvel 
aftenarbejde som dagarbejde. 
På den anden side omfatter det ikke personer, som midlertidigt ikke er på arbejde, men 
som har "formel tilknytning til deres job" fx. i form af "sikkerhed for at lcunne vende 
tilbage til sit job ... eller en aftale om hvornår man kan vende tilbage til sit job". En 
sådan aftale mellem en arbejdsgiver og en person, som er arbejdsløs på grund af 
tekniske årsager eller fraværende på grund af uddannelse, medregnes ikke som et job i 
systemet. 
Jobs og bopæl 
11.24 Et job inden for landets økonomiske område defineres som en eksplicit eller implicit aftale 
mellem en person (som kan være hjemmehørende i et andet økonomisk område) og en 
institutionel enhed, hjemmehørende i landet. 
Ved måling af arbejdskraftinputtet i den økonomiske aktivitet er kun den institutionelle 
produktionsenheds hjemsted, der er relevant, fordi kun hjemmehørende producenter bidrager 
til bruttonationalproduktet. 
11.25 Desuden gælder følgende: 
Jobs er omfattet af jobtællingen inden for det økonomiske område, når de beskæftigede 
hos en hjemmehørende producent arbejder midlertidigt i et andet økonomisk område, 
og når aktivitetens art og varighed ikke berettiger til, at den behandles som en 
selvstændig hjemmehørende enhed i dette andet område. 
^ Den eksplicitte eller implicitte aftale vedrører arbejdskraftinpul, og ikke produktion i form af en vare eller en tjenesteydelse. 
Arbejde betyder enhver aktivitet, som bidrager til produktionen af varer eller tjenesteydelser inden for produktionsafgrænsningen. Hvorvidt 
7 arbejdet og arbejdstagerens alder er i overensstemmelse med loven er i princippet irrelevant. 
Løn skal her fortolkes i bred betydning, dvs. også omfattende selvstændiges blandede indkomst. 
369 
Jobs er ikke omfattet af jobtællingen i det økonomiske område, når de udføres for 
ikke-hjemmehørende institutionelle enheder, dvs. for enheder med 
interessetyngdepunkt i et andet land, som ikke har til hensigt at udøve aktivitet på det 
indenlandske område i et år eller mere. 
Jobs besat af personale fra internationale organisationer og jobs besat af lokalt 
rekrutteret personale, som er ansat af fremmede ambassader, er ikke medtaget i 
optællingen, eftersom arbejdsgiverenhederne ikke er hjemmehørende. 
SAMLET ANTAL ARBEJDSTIMER 
11.26 Definition: 
Det samlede antal arbejdstimer repræsenterer det antal arbejdstimer, der rent faktisk er udført 
af en ansat eller en selvstændig i løbet af referenceperioden, forudsat at resultatet af 
arbejdsaktiviteten ligger inden for produktionsafgrænsningen. 
På grund af den brede definition af ansatte, som dækker personer, der midlertidigt ikke er på 
arbejde, men som har en formel tilknytning til deres job, samt deltidsansatte, anbefaler ENS, at 
man bruger det samlede antal arbejdstimer, og ikke antallet af ansatte, som målestok ved 
beregningen af produktiviteten. 
Det samlede antal arbejdstimer er det foretrukne mål for arbejdskraftinput i systemet. 
11.27 I overensstemmelse med de normer, der er opstillet af Den internationale Arbejdsorganisation 
(Tiende Internationale Konference for Arbejdsstatistikere), omfatter det samlede antal faktisk 
udførte arbejdstimer: 
a) de timer, der rent faktisk udføres i den normale arbejdstid 
b) de timer, der udføres ud over den normale arbejdstid, og sædvanligvis til en højere 
timelønssats end den normale (overtid) 
c) den tid, der på arbejdspladsen bruges til ting som forberedelse af arbejdspladsen, 
reparations- og vedligeholdelsesarbejde, forberedelse og rengøring af værktøj samt 
udarbejdelse af kvitteringer, fakturaer, arbejdssedler og beretninger 
d) den tid, der tilbringes på arbejdspladsen i døde perioder, fx. som følge af lejlighedsvis 
mangel på arbejde, maskinstop eller ulykker, eller tid, der tilbringes på arbejdspladsen, i 
løbet af hvilken der ikke udføres arbejde, men som der ydes betaling for i henhold til en 
arbejdskontrakt med garanti. 
e) den tid, der svarer til korte hvilepauser på arbejdspladsen, herunder 
arbejdsstandsninger til indtagelse af forfriskninger. 
370-
11.28 Derimod omfatter de faktisk udførte arbejdstimer ikke: 
a) betalte, men ikke udførte timer, såsom betalt årlig ferie, betalte feriedage, betalt 
sygeorlov 
b) spisepauser 
c) den tid, der medgår til transport mellem hjem og arbejde, selv når der ydes betaling 
herfor (bygningsarbejdere). Dog medregnes den tid, der medgår ill ^/^n transport, når 
denne foregår i arbejdstiden. 
11.29 Det samlede antal arbejdstimer er det antal timer, hvor der rent faktisk er udført arbejde i løbet 
af referenceperioden af arbejdstagere og selvstændige inden for det økonomiske område. 
inklusive arbejde, som udføres uden for det økonomiske område for hjemmehørende 
institutionelle arbejdsgiverenheder, som ikke har noget interessetyngdepunkt dér. 
eksklusive arbejde, som udføres for udenlandske institutionelle arbejdsgiverenheder 
som ikke har noget interessetyngdepunkt inden for det økonomiske område. 
11.30 I forbindelse med mange virksomhedsundersøgelser registreres betalte timer, og ikke udførte 
arbejdstimer. 
I disse tilfælde skal antallet af arbejdstimer anslås for hver jobgruppe ved hjælp af alle de 
oplysninger, der er tilgængelige om betalt orlov osv. 
11.31 Til brug for konjunkturforløbanalyser kan det være nyttigt at justere det samlede antal 
arbejdstimer ved at operere med et fast antal arbejdsdage om året. 
FULDTIDSÆKVIVALENS 
11.32 Definition: 
Fuldtidsækvivalent beskæftigelse, som svarer til antallet af fiildtidsækvivalente jobs, defineres 
som det samlede antal arbejdstimer divideret med det gennemsnitlige årlige antal arbejdstimer i 
fuldtidsjobs inden for det økonomiske område. 
11.33 Denne definition beskriver ikke nødvendigvis, hvorledes begrebet beregnes, eftersom 
arbejdstiden i et fuldtidsjob har ændret sig gennem tiderne og varierer fra branche til branche, 
må der anvendes metoder, hvormed det for hver jobgruppe kan fastslås, hvor stor en 
gennemsnitlig andel ikke-fuldtidsjobs udgør af det samlede antal jobs, og hvor stort det 
gennemsnitlige antal arbejdstimer er for ikke-fuldtidsjobs. Først skal der for hver jobgruppe 
foretages en skønsmæssig ansættelse af en normal fuldtidsuge. Hvis det er muligt, kan en 
jobgruppe inden for en bestemt branche defineres på grundlag af køn (eller arbejdets art). 
Kollektive lønaftaler udgør, for arbejdstagerjobs, de bedste kriterier for fastsættelse af disse 
tal. Fuldtidsækvivalenter opgøres særskilt i hver jobgruppe, hvorefter de tælles sammen 
i/l 
11.34 Selv om det samlede antal arbejdstimer er den bedste målestok for arbejdskraftinput, har 
fuldtidsækvivalenten den fordel, at den er lettere at beregne, og det er derfor lettere at foretage 
internationale sammenligninger med lande, som kun kan beregne fuldtidsækvivalent 
beskæftigelse skønsmæssigt. 
ANSATTES ARBEJDSKRAFTINPUT VED FAST LØN 
11.35 Definition: 
Ansattes arbejdskraftinput ved fast løn måler det aktuelle arbejdskraft input, vurderet efter de 
lønniveauer, som er fremherskende for arbejdstagerjobs i løbet af en udvalgt grundperiode. 
11.36 Lønninger og arbejdsgiverbidrag i løbende priser divideret med ansattes arbejdskraftinput i 
faste priser giver et implicit lønindeks, som er sammenligneligt med det implicitte prisindeks 
for endelig anvendelse. 
11.37 Formålet med begrebet ansattes arbejdskraftinput ved fast løn er at udtrykke ændringerne i 
sammensætningen af arbejdsstyrken, f.eks. fra lavtlønnede til højtlønnede arbejdstagere. Hvis 
denne analyse skal være effektiv, bør den gennemføres for hver enkelt erhverv. 
372-
KAPITEL XII 
KVARTALSREGNSKABER 
373 
12.01 Kvartalsregnskaberne er en integrerende del at nationalregnskabssystemet og er bl. 
a. af stor betydning ved analysen af det løbende år og ved beregningen af 
foreløbige estimater for det foregående år. Kvartalsregnskaberne udgør et 
sammenhængende sæt af transalctioner, konti og saldoposter, som dækker både det 
finansielle og det ikke-finansielle område, og som registreres kvartalsvis. Der 
anvendes samme principper, definitioner og struktur som i de årlige regnskaber, 
med visse modifikationer, som hænger sammen med den periode, der er dækket. 
12.02 Kvartalsregnskaberne er især vigtige, fordi de er det eneste sammenhængende sæt 
af hurtigt disponible indikatorer, som giver et samlet billede af såvel finansielle 
som ikke-finansielle økonomiske aktiviteter på kort sigt. 
12.03 Den periode, kvartalsregnskaberne dækker, og behovet for at råde over pålidelige 
oplysninger så hurtigt som muligt giver kvartalsregnskaberne visse typiske 
karakteristika. Blandt disse kan nævnes de statistiske metoder til udarbejdelse af 
kontiene, sæsonsvingninger og behandlingen af disse, konsistens mellem 
kvartalsregnskaberne og de årlige regnskaber samt bestemte regnskabsmæssige 
karakteristika i relation til referenceperioden. Disse typiske karakteristika vil blive 
udførligt behandlet i en håndbog over kvartalsregnskaber, som Eurostat påtænker 
at offentliggøre, inden nærværende metodologi tages i anvendelse. 
12.04 De statistiske metoder, der anvendes til at udarbejde kvartalsregnskaberne, kan 
afvige betydeligt fra dem, der anvendes i forbindelse med de årlige regnskaber. De 
kan opdeles i to hovedkategorier: direkte metoder og og indirekte metoder. De 
direkte metoder er baseret på, at der med passende simplifikationer kvartalsvis står 
lignende datakilder til rådighed, som bruges til at udarbejde de årlige regnskaber. 
Derimod er de indirekte metoder baseret på en tidsmæssig desaggregering af 
dataene fra de årlige regnskaber efter matematiske eller statistiske metoder, hvor 
der anvendes referenceindikatorer, som gør det muligt at foretage ekstrapolation 
for det løbende år. Når man skal vælge mellem de forskellige indirekte metoder, 
skal man især sørge for, at prognosefejlene for det løbende år reduceres til et 
minimum for at sikre, at de foreløbige årlige estimater så vidt muligt svarer til de 
endelige tal. Valget mellem disse fremgangsmåder afhænger bl. a. af, hvilke 
informationer der foreligger på kvartalsbasis. 
12.05 Rækkerne i kvartalsregnskaberne udviser ofte meget kortfristede variationer 
betinget af vejr, kutyme, lovgivning osv., der som regel betegnes som 
sæsonsvingninger. Selv om sæsonsvingninger er en integrerende del af 
kvartalsdataene, er de ofte skyld i, at det er umuligt at foretage en korrekt 
registrering og analyse af konjunkturudviklingen. Det er derfor nødvendigt at 
udarbejde såvel rå som sæsonkorrigerede regnskaber. I den forbindelse skal man 
sikre, at de sæsonkorrigerede tal er konsistente. Et problem med nær tilknytning til 
sæsonkorrigering, er problemet med korrigering for antal arbejdsdage, som skal 
behandles nærmere i Eurostats håndbog. 
374 
12.06 Da der i forbindelse med kvartalsregnskaberne anvendes samme regnskabsmæssige 
ramme som ved de årlige regnskaber, skal de være tidsmæssigt konsistente med 
disse. Dette betyder, når der er tale om strømvariabler, at summen af 
kvartalsdataene er lig med de årlige tal for det pågældende år. For de foregående 
års vedkommende er der i princippet ikke noget til hinder for, at denne betingelse 
kan opfyldes. For det løbende års vedkommende er der imidlertid et problem med 
hensyn til den tidsmæssige prioritet mellem kvartalsdata og årsdata, idet 
kvartalsdataene som regel foreligger tidligere end årsdataene. Dette problem kan 
eventuelt løses ved, at man vedtager, at de foreløbige estimater for de årlige tal fås 
ved aggregering af kvartalstallene. Så snart der foreligger nye årlige oplysninger, 
som resulterer i en revision af de foreløbige tal, skal kvartalsdataene ændres 
tilsvarende. Når kvartalsregnskaberne og de årlige regnskaber er baseret på samme 
system, er de årlige regnskaber et biprodukt af kvartalsregnskaberne, og der 
kræves derfor ikke særskilte årlige beregninger for at kunne udarbejde de årlige 
regnskaber. 
12.07 Der skal sikres tidsmæssig konsistens for rådataene og - i overensstemmelse med 
metoden for sæsonkorrigering - for kvartalsdataene. 
12.08 De fleste transaktioner og saldoposter er som regel nogenlunde ligeligt fordelt på 
alle kvartaler. Nogle transaktioner er dog koncentreret på et eller to kvartaler af 
året. Dette gælder for indkomstskatter, udbytte, renter osv. Behandlingen af disse 
tilfælde afhænger først og fremmest af, hvordan de pågældende tal beregnes. 
12.09 Teoretisk set er der ikke noget til hinder for, at kvartalsregnskaberne udarbejdes 
efter samme skema som de årlige regnskaber. I praksis er det dog tilrådeligt at 
forenkle og reducere dette skema for at få pålidelige lcvartalstal så hurtigt som 
muligt (jf. program for tabeller og data, der skal leveres i forbindelse med 
ENS-95). 
375-
KAPITEL XIII 
REGIONALREGNSKABER 
— "3 fC -377 . 
INDLEDNING 
13.01 Regionalregnskaberne er en regionalt differentieret udgave af den samlede 
økonomis regnskaber. I regionalregnskaberne anvendes samme begreber som i 
regnskaberne for den samlede økonomi, medmindre andet er angivet. 
13.02 En forudsætning for at kunne opstille et komplet sæt af konti på regionalt plan er, 
at hver enkelt region behandles som en særskilt økonomisk enhed. En regions 
transaktioner med andre regioner bliver således en slags udlandstransaktioner. Ved 
en regions transaktioner med andre regioner skal der skelnes melleiu legionens 
transaktioner med andre regioner i det pågældende land og dens transaktioner med 
udlandet, dvs. det egentlige udland. 
13.03 Begrebsmæssige vanskeligheder (se 13.10-13.14) er en del af forklaringen på, at 
regionalregnskaberne er begrænset til kun at omfatte registrering af 
produktionsaktiviteter fordelt efter erhverv og regnskaber for visse institutionelle 
sektorer, som f.eks. husholdninger. 
DET REGIONALE OMRÅDE 
13.04 Et lands regionale økonomi er en del af dets samlede økonomi. Den samlede 
økonomi defineres ved hjælp af institutionelle enheder. Den omfatter alle 
institutionelle enheder, der har et økonomisk interessetyngdepunkt inden for 
landets økonomiske område (se 2.04). Et lands økonomiske område svarer i det 
væsentlige til dets geografiske område, men der er ikke tale om et nøjagtigt 
sammenfald mellem disse to områder (se 2.05). Et lands økonomiske område kan 
opdeles i regionale områder og et ikke-regionalt område. 
13.05 Et regionalt område består af: 
a. en region, som er en del af landets geografiske område; 
b. eventuelle toldfri områder, herunder toldfri lagre og fabrikker under 
toldopsyn, beliggende inden for regionen. 
13.06 Det ikke-regionale område omfatter de dele af et lands økonomiske område, der 
ikke direkte siges at høre til en bestemt region. Det omfatter: 
a. det nationale luftrum, territorialfarvande og den del af kontinentalsoklen, 
der ligger i det internationale farvand, som er under landets overhøjhed; 
b. territoriale enklaver - dvs. geografiske områder beliggende i udlandet, og 
som i henhold til internationale traktater eller aftaler mellem stater 
anvendes af landets offentlige myndigheder (ambassader, konsulater, 
militærbaser, videnskabelige baser osv.); 
c. forekomster af olie, naturgas osv. i internationale farvande uden for landets 
kontinentalsokkel, der udnyttes af hjemmehørende enheder i området. 
13.07 Fortegnelsen over territoriale statistiske enheder (NUTS) indeholder en ensartet 
opdeling af Den Europæiske Unions økonomiske område. NUTS er den 
klassifikation af områder, der anvendes til opstilling af regionalregnskaber. 
-378 
ENHEDER OG HJEMSTED 
13.08 Der skelnes mellem to typer enheder: 
den lokale faglige enhed, som anvendes til at analysere de strømme, der 
indgår i produktionsprocessen og i anvendelsen af varer og tjenester, og 
den institutionelle enhed, som anvendes til at analysere strømme 
vedrørende indkomst, kapital, finansielle transaktioner, andre strømme og 
statuskonti. 
13.09 Den lokale faglige enhed er den del af en faglig enhed, der svarer til en lokal 
enhed. Den lokale enhed er en institutionel enhed, der producerer varer og 
tjenester, eller dele heraf, og hvis geografiske beliggenhed kan identificeres (se 
2.106). I princippet er det derfor muligt entydigt at bestemme en lokal faglig 
enheds regionale hjemsted. 
Hvad angår transaktionerne i forbindelse med produktionsaktiviteterne, er det 
nødvendigt at få registreret strømme mellem lokale faglige enheder, som tilhører 
samme institutionelle enhed, men som er beliggende i forskellige regioner. I ENS 
anbefales det at registrere leverancer mellem lokale faglige enheder som 
produktion, og dette er specielt vigtigt i regionalregnskaberne. 
13.10 I regionalregnskaberne skelnes der mellem to typer institutionelle enheder: 
enkeltregionsenheder, hvis økonomiske interessetyngdepunkt ligger i en 
bestemt region, og som udøver størsteparten af deres aktiviteter i denne 
region. Til enkeltregionsenheder regnes husholdninger, selskaber hvis 
lokale faglige enheder ligger i samme region, lokale myndigheder og 
delstatsmyndigheder, i det mindste en del af de sociale kasser og fonde 
samt mange non-profit institutioner rettet mod husholdningerne. 
flerregionsenheder, hvis økonomiske interessetyngdepunkt er fordelt på 
flere regioner. Dette gælder for mange selskaber og en række non-profit 
institutioner. I større udstrækning gælder det også for institutionelle 
enheder, hvis aktiviteter er landsdækkende, som f.eks de centrale 
myndigheder og nogle få selskaber, som regel med en monopolstilling eller 
en monopollignende stilling, såsom statsbanerne eller de offentlige 
elektricitetsværker. 
13.11 Alle transaktioner foretaget af enkeltregionsenheder henregnes til den region, 
hvori enhederne har deres økonomiske interessetyngdepunkt. For husholdninger er 
det økonomiske interessetyngdepunkt den region, hvor de har deres hjemsted, og 
ikke den region, hvor de arbejder. Andre enkeltregionsenheder har deres 
økonomiske interessetyngdepunkt i den region, hvori de er beliggende. 
13.12 Teoretisk set kan en del af flerregionsenhedernes transaktioner strengt taget ikke 
fordeles på regionerne. Dette gælder for de fleste fordelingstransaktioner og 
finansielle transaktioner. Følgelig er det ikke muligt at give en entydig definition af 
flerregionsenheders saldoposter på regionalt plan. 
379 
13.13 Man kunne forestille sig alle flerregionsenheders transaktioner fordelt på 
regionerne efter en eller anden form for tommelfingerregel. En sådan 
fremgangsmåde bør dog ikke betragtes som en særlig praktisk løsning. Den ville 
indebære en begrebsmæssig tilpasning af ENS, eftersom de årsager, der forhindrer, 
at man indfører et komplet kontosystem for lokale faglige enheder/erhverv i den 
centrale struktur, i princippet også udelukker, at man foretager en fuldstændig 
fordeling af alle institutionelle enheder og deres regnskaber på regionerne; og det 
ville betyde, at der i princippet blev opstillet et komplet sæt konti for lokale faglige 
enheder. 
13.14 I betragtning af ovenstående er regionalregnskabssystemet begrænset til følgende 
elementer: 
regionale erhvervsspecifikke aggregater for produktionsaktiviteter: 
bruttoværditilvækst 
aflønning af ansatte 
beskæftigelse 
ansatte 
faste bruttoinvesteringer 
bruttonationalprodukt efter region (BNPR); 
regionale husholdningsregnskaber. 
METODER TIL REGIONAL OPDELING 
13.15 Regionalregnskaber er baseret på transaktioner foretaget af enheder, som er 
hjemmehørende i et regionalt område. Generelt kan den regionale opdeling 
foretages ved hjælp af bottom-up metoden, top-down metoden eller en blanding af 
disse to metoder. Metoderne kan beskrives som følger: 
a. Bottom-up metoden 
Ved bottom-up opgørelsesmetoden lægges oplysninger om enheder, der er 
hjemmehørende i regionen, sammen nedefra og opefter, således at man når 
frem til aggregatets regionale værdi. Summen af de regionale værdier skal 
være lig med den tilsvarende nationale værdi. 
b. Top-down metoden 
Ved top-down metoden fordeles en national værdi på de enkelte regioner -
uden at man dog forsøger at udskille de enkelte hjemmehørende enheders 
resultater - ved anvendelse af en fordelingsnøgle, som så nøjagtigt som 
muligt afspejler det element, der skal opgøres. Denne metode kaldes top-
down metoden, fordi aggregatet henregnes til en region og ikke til en 
enkelt enhed. Begrebet hjemmehørende enhed er dog nødvendigt for at 
sikre, at den anvendte fordelingsnøgle har en korrekt regional dækning. 
c. Blandede metoder 
Bottom-up metoden anvendes sjældent i sin oprindelige form; derfor 
kommer det ofte på tale at anvende blandede metoder. For eksempel kan 
man komme ud for, at man med bottom-up metoden kun kan fordele en 
variabel eller et aggregat af variabler på NUTS-1 niveau. En yderligere 
regional opdeling på NUTS-2 eller NUTS-3 niveau kræver anvendelse af 
top-down metoden. 
-380 
13.16 I princippet er fordelen ved bottom-up metoden, at den på regionalt plan direkte 
anvender de relevante kilder. En af fordelene ved top-down metoder er, at de 
sikrer den talmæssige sammenhæng mellem nationalregnskabet og 
regionalregnskaberne. En af svaghederne er, at estimaterne ikke beregnes på 
grundlag af direkte disponible data, men ved hjælp af en fordelingsnøgle, der 
formodes at korrellere med det element, der skal opgøres. 
13.17 De regionale værdier, der begrebsmæssigt svarer direkte til de nationale værdier, 
skal så vidt som muligt beregnes ved hjælp af bottom-up metoden. Med top-down 
metoden opnår man ikke et tilstrækkelig solidt og pålideligt oplysningsgrundlag til 
at bedømme nøjagtigheden af de anslåede værdier, hvorimod der ved bottom-up 
metoden gøres opmærksom på eventuelle afvigelser fra de nationale totaler. 
AGGREGATER EFTER ERHVERV 
13.18 På regionalt niveau består et erhverv af en gruppe lokale faglige enheder, der 
udøver samme aktivitet eller beslægtede aktiviteter (se 2.108). Den lokale faglige 
enhed er den enhed, som oplysningerne vedrørende produktionsaktiviteter 
(produktion, forbrug i produktionen osv.) er baseret på. 
13.19 Generelt skal aggregater for produktionsaktiviteter henregnes til den region, hvor 
enheden, som foretager de relevante transaktioner er hjemmehørende. Den lokale 
faglige enheds hjemsted er et afgørende kriterium for, om disse aggregater 
henregnes til en bestemt region. 
13.20 Ligesom i regnskaberne for den samlede økonomi er det princippet om 
ejendomsret, der almindeligvis ligger til grund for fordelingen af faste 
bruttoinvesteringer på regionerne (se 2.05, fodnote 1). Faste aktiver, som ejes af 
en flerregionsenhed, henregnes til den lokale faglige enhed, der anvender dem. 
Ligesom i nationalregnskabet registreres faste aktiver erhvervet ved operationel 
leasing i ejerens region, medens faste aktiver erhvervet ved finansiel leasing 
registreres i brugerens region. 
13.21 I praksis kan det forekomme, at der kun foreligger oplysninger på et 
"enhedsniveau", der omfatter flere lokale faglige enheder beskæftiget inden for 
forskellige aktiviteter og/eller i forskellige regioner. I så fald må man anvende de 
forhåndenværende indikatorer (f.eks. aflønning af ansatte eller beskæftigelse efter 
region) til at foretage den regionale opdeling af tallene efter erhverv. 
13.22 Når man skal afgrænse en lokal faglig enhed, kan der være tale om tre forskellige 
situationer: 
a. En produktionsaktivitet med et væsentligt arbejdskraftinput og med en 
fast beliggenhed volder ingen problemer. I visse tilfælde er der imidlertid 
behov for yderligere forklaringer (se 13.24-13.27). 
Ved et væsentligt arbejdskraftinput forstås i denne sammenhæng mindst ækvivalenten af én persons halvdagsarbejde i et år. 
381 
b. en produktionsaktivitet uden et væsentligt arbejdskraftinput, men med en 
fast beliggenhed, betragtes ikke som en særskilt lokal faglig enhed, og 
produktionen skal henregnes til den lokale enhed, der er ansvarlig for 
denne produktion. 
c. Når der er tale om en produktionsalctivitet uden en fast beliggenhed, skal 
begrebet hjemsted på nationalt plan anvendes. 
13.23 Hjælpeaktiviteter udskilles ikke som særskilte enheder og adskilles ikke fra hoved­
eller biaktiviteterne i de enheder, for hvem de udføres (se 2.101;. Derfor skal 
hjælpeaktiviteter registreres sammen med de øvrige aktiviteter i den lokale faglige 
enheder, for hvem de udføres. 
Hjælpeaktiviteter kan udøves på forskellige steder beliggende i en anden region 
end den, hvori de lokale faglige enheder, for hvem de udføres, er beliggende. Hvis 
ovenstående regel om det geografiske tilhørsforhold for hjælpeaktiviteter anvendes 
i snævreste forstand, vil det føre til en undervurdering af aggregaterne i regioner, 
hvor hjælpeaktiviteterne er koncentreret. Derfor må hjælpeaktiviteterne ifølge 
princippet om hjemsted henregnes til den region, hvor de udføres; de henhører dog 
under samme erhverv som de lokale faglige enheder, for hvem de udføres. 
13.24 For følgende erhvervs vedkommende kræver metoderne for regional opdeling 
yderliger forklaringer: 
bygge- og anlægsvirksomhed; 
transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation; 
bank- og finansieringsvirksomhed. 
13.25 Hvad angår bygge- og anlægsvirksomhed skal byggepladser behandles som 
uafhængige lokale faglige enheder, når deres aktivitet er af væsentligt omfang (se 
2.09, fodnote 1). Da visse former for materiel og udstyr, f.eks. rambukke og 
kraner, til stadighed flyttes mellem lokale enheder tilhørende samme faglige enhed, 
og da der ikke foreligger oplysninger på "byggeplads"-niveau, anbefales det at 
henregne faste bruttoinvesteringer i relation til dette udstyr til den faglige enhedes 
hovedsæde. 
13.26 For transporterhvervenes vedkommende, herunder transport via rørledninger, er 
det af væsentlig betydning at få defineret de lokale faglige enheder, som 
produktionen og investeringerne skal henregnes til. Hvad angår 
landtransportvirksomhed (undtagen jernbanetransport), skal produktionen og 
investeringerne henregnes til depoter eller lignende lokale faglige enheder, hvor 
udstyret har base. Hvad angår transport ad søvejen skal produktionen og det 
mobile udstyr henregnes til enhedens hjemsted. Rørledningsnet skal henregnes til 
den lokale faglige enhed, der udnytter det. 
I forbindelse med jernbane- og lufttransportvirksomhed bør man anvende top-
down metoder, hvor de nationale aggregater opdeles på regionerne efter relevante 
indikatorer. Afønning af ansatte skal henregnes til den region, hvor de ansatte 
arbejder. Bruttooverskuddet af produktionen skal henregnes til regionerne efter 
indikatorer for jernbane- eller luftruternes aktivitet. 
382-
I forbindelse med kommunikationsvirksomhed udøver telefonbokse, 
telefonapparater, telekommunikationslinjer osv. kun en støttefunktion. De udgør 
derfor ikke særskilte enheder og skal henregnes til den lokale faglige enhed, der 
har ansvaret for forvaltningen af dem. Investeringer i infrastruktur skal ligeledes 
henregnes til disse lokale enheder. 
13.27 Den værditilvækst, der skabes i forbindelse med bank- og finansieringsvirksomhed, 
skal henregnes efter "indkomst"-princippet. Aflønning af ansatte skal henregnes til 
de lokale faglige enheder, hvor de ansatte arbejder. Penge- og 
finansieringsinstitutternes bruttooverskud af produktion skal fordeles på de lokale 
faglige enheder i forhold til den samlede låne- og indskudsværdi, og 
forsikringsselskabers bruttooverskud af produktion i forhold til de modtagne 
præmier. Faste bruttoinvesteringer omfatter hovedsagelig bygninger, og de skal 
derfor henregnes til den region, hvori de er beliggende. 
13.28 Produktion skal værdiansættes i basispriser (se 3.37). Produkter, der anvendes 
som forbrug i produktionen, skal værdiansættes i køberpriser på det tidspunkt, 
hvor de tilføres produktionsprocessen (se 3.62). Som følge heraf værdiansættes 
bruttoværditilvæksten efter erhverv i basispriser. 
Faste bruttoinvesteringer værdiansættes i køberpriser inklusive 
installationsomkostninger og andre omkostninger ved overdragelse af ejendomsret. 
Når de er produceret for egen regning, værdiansættes faste bruttoinvesteringer i de 
basispriser, der er gældende for lignende faste aktiver, eller i 
produktionsomkostninger, hvis sådanne priser ikke foreligger (se 3.103). 
13.29 Det regionale modstykke til BNP er BNPR (bruttonationalprodukt efter region). 
BNPR værdiansættes i markedspriser ved at lægge de regionaliserede afgifter 
minus produkt - og importsubsidier til BNPR i basispriser. Summen af BNPR i 
markedspriser efter region, inklusive BNPR for det ikke-regionale område, svarer 
til BNPR i markedspriser. 
HUSHOLDNINGSREGNSKABER 
13.30 Bruttonationalproduktet efter region er resultatet af de produktionsaktiviteter, der 
udøves af de lokale faglige enheder, der er hjemmehørende i en region. Ved 
fordelingen og omfordelingen af indkomst fås andre relevante saldoposter, nemlig 
primærindkomst og disponibel indkomst. I regionalregnskaberne anvendes disse 
indkomstbegreber af de under 13.10-13.14 anførte grunde kun på husholdninger. 
13.31 De regionale husholdningsregnskaber er en regional udgave af de tilsvarende 
regnskaber på nationalt plan. Af praktiske årsager er de begrænset til kun at 
omfatte følgende konti: 
konto for allokering af primær indkomst; 
sekundær indkomstfordelingskonto. 
Det generelle formål med disse konti er at beregne primærindkomst og disponibel 
indkomst for husholdninger, der er hjemmehørende i en region. 
383 
13.32 De regionale husholdningsregnskaber er baseret på de husholdninger, der er 
hjemmehørende i et regionalt økonomisk område. Vedrørende definitionen af 
husholdninger som institutionelle enheder og definitionen af den institutionelle 
sektor husholdninger henvises til 2.13, 2.16, 2.75 og 2.76. Det antal personer, der 
er medlemmer af husholdninger hjemmehørende i regionen, svarer til regionens 
samlede hjemmehørende befolkning. 
13.33 Generelt kan de regler, der bruges til at bestemme husholdningernes hjemsted på 
nationalt plan, også anvendes på regionalt plan. Der gøres dog en undtagelse i 
forbindelse med studerendes og langtidspatienters hjemsted, når vb^-rcsionen er 
beliggende i samme land. I regionalregnskaberne behandles de som 
hjemmehørende i værtsregionen, hvis de opholder sig der i mere end et år. 
13.34 I forbindelse med husholdningernes regionalregnskaber er der i henseende til 
hjemhørsforhold to særlige situationer, der lcræver en nærmere forklaring: 
Hvis en husholdning ejer et ikke-registreret selskab (der ikke betragtes 
som et kvasi-selskab på nationalt plan) i en anden region, 
betragtes det ikke-registrerede selskab som værende en hjemmehørende 
(fiktiv) enhed i værtsregionen. Som følge heraf er blandet indkomst 
fremkommet ved sammenfatning af aggregater efter erhverv, en del af 
værtsregionens blandede indkomst. Den blandede indkomst, der er 
registreret på husholdningernes konto for allokering af primær indkomst 
efter region, skal imidlertid være lig med den samlede blandede indkomst 
modtaget af husholdninger hjemmehørende i en region, uanset hvilken 
region denne indkomst er indtjent i. 
Hvis en husholdning ejer jord og/eller en sekundær bolig i en anden 
region, 
betragtes jorden og/eller den sekundære bolig også som værende fiktive 
enheder hjemmehørende i værtsregionen. Jordrente og husleje, der betales 
af lejerne af jorden og/eller boligen, henregnes følgelig til den fiktive enhed. 
Hvis den sekundære bolige anvendes af ejeren til eget forbrug, skal 
lejeværdien registreres som interregional eksport fra den region, hvor 
boligen er beliggende, til den region, hvor ejeren er hjemmehørende. 
Sidstnævnte region importerer således denne tjeneste og bruger den til 
husholdningernes endelige konsumudgift. Som det også er tilfældet med 
blandet indkomst, vil det overskud af produktion, der skabes ved denne 
produktionsproces, være forskellig fra det overskud af produktion, der 
fremgår af husholdningernes konto for allokering af primær indkomst; i den 
samlede økonomi er disse to størrelser lige store. 
384 

BILAG 
385 

BILAG 1 
INDIREKTE MÅLTE FINANSIELLE 
FORMIDLINGSTJENESTER 
(FISIM) 
_ 3>SC -387 

Ændringer, der sltal foretages 
i ENS-teksten ved 
en fordeling af FISIM 
388-
Udgår 
1.13. "Registrering af anvendelsen 
af indirekte målte finansielle formid-
lingstjenester som en fiktiv sektors (et 
fiktivt erhvervs) forbrug i 
produktionen" 
! J 3.60.J) "kun for den samlede \ 
økonomi: alle indirekte målte 
finansielle formidlingstjenester leveret 
af residente producenter" Ændres til 
Ændres til: "Fordeling af anvendelsen 
af indirekte målte finansielle 
formidlingstjenester (FISIM) på 
brugersektorer/brugererhverv " 
Tilføj i 1.25. "Nogle af de vigtigste 
begrebsmæssige forskelle" : 
"-Anvendelsen af indirekte målte 
finansielle formidlingstjenester 
fordeles nu på 
brugersektorer/brugererhverv og 
henføres ikke til en fiktiv sektor 
(fiktivt erhverv). Følgelig registreres 
de ikke længere udelukkende som 
forbrug i produktionen [som fastsat 
pr. konvention], men kan også være 
konsum, import og eksport". 
Ændres til: "residente producenters 
anvendelse af indirekte målte 
finansielle formidlingstjenester" 
Tilføjes i 3.66.e) "Finansielle 
tjenester, for hvilke der opkræves 
betaling straks": 
"- og den del af de indirekte målte 
finansielle formidlingstjenester, som 
af husholdningerne anvendes som 
konsum" 
Efter 3.132. tilføjes: "- Finansielle 
tjenester, når der er tale om 
fakturerede provisioner og gebyrer" : 
"- Den del af de indirekte målte 
finansielle formidlingstjenester, som 
anvendes af udlændinge" 
389 
4.51. andendel 4.51. andel del 
"Da prisen for de finansielle 
formidleres tjenester ikke 
fordeles blandt de forskellige 
kunder, foretages der ikke 
nogen korrektion for faktiske 
rentebetalinger til eller fra de 
finansielle kreditformidler for 
at eliminere de marginer, der 
svarer til de finansielle 
kreditformidleres implicitte 
gebyrer. Det er derfor 
nødvendigt at indføje en 
korrektionspost på kontoen for 
allokering af primær indkomst 
både for finansielle 
kreditformidlere og et fiktivt 
erhverv, hvortil de finansielle 
kreditformidleres produktion 
pr. konvention henføres som 
forbrug i produktionen. "Da prisen for de finansielle 
formidlers tjenester fordeles 
blandt de forskellige kunder, 
skal de faktiske rentebetalinger 
til eller fra de finansielle 
formidlere korrigeres lur at 
eliminere de marginer, der 
svarer til de finansielle 
formidleres implicitte gebyrer. 
De renter, som låntagerne 
betaler til de finansielle 
formidlere reduceres med den 
estimerede værdi af de 
gebyrer, der skal betales, mens 
indskydernes renteindtægter 
tilsvarende forhøjes. Værdien 
af disse gebyrer betragtes som 
betaling for tjenester, der ydes 
af de finansielle formidlere til 
deres kunder og ikke som 
rentebetalinger. " 
8.14. Eftersom de indirekte målte 
finansielle formidlingstjenester 
(FISIM) ikke opdeles på 
forbrugende sektorer, 
behandles hele værdien af 
produktionen af FISIM som 
forbrug i produktionen for en 
fiktiv sektor med nul 
produktion og negativ værdi­
tilvækst af samme omfang 
som, dog med modsat fortegn, 
forbruget i produktionen. På 
denne måde reduceres alle 
selctorers og erhvervs værdi­
tilvækst tilsammen med dette 
beløb. Af hensyn til kontienes 
overskuelighed kan man 
undlade at indsætte en ekstra 
søjle for den fiktive sektor, og 
i stedet opføre det tilsvarende 
tal i søjlen for den samlede 
økonomi. 8.14. "Eftersom de indirekte målte 
finansielle formidlingstjenester 
(FISIM) opdeles på 
forbrugende sektorer, betragtes 
en del af rentebetalingerne som 
betalinger for tjenesteydelser. 
Denne omklassificering har 
indvirkning på værdien af 
produktionen og forbruget i 
produktionen (samt på værdien 
af importen/eksporten og 
konsumet)." 
- 390 -
8.24. "Da de indirekte målte 
finansielle formidlingstjenester 
(FISIM) ikke er opdelt på 
forbrugende sektorer, gælder 
de viste renteposter kun 
faktiske betalte og modtagne 
renter. En korrektionspost 
indføres under tilgang i søjlen 
finansielle selskaber (med 
negativt fortegn) og i søjlen 
fiktiv sektor (med positivt 
fortegn). Af hensyn til 
kontienes overskuelighed kan 
man undlade at indsætte en 
ekstra kolonne for den fiktive 
sektor, og i stedet opføre det 
tilsvarende tal i søjlen for den 
samlede økonomi. 8.24. "Da de indirekte målte 
finansielle formidlingstjenester 
(FISIM) opdeles på 
forbrugende sektorer svarer 
posten "renter" på kontoen for 
allokering af primær indkomst 
til betalte og modtagne renter, 
efter at FISIM er blevet 
trukket fra de af låntagerne 
betalte faktiske renter og lagt 
til de af långiverne modtagne 
faktiske rentebetalinger. " 
Tilføj tabel A.1.2 og A.2.3, der viser, 
hvilken indvirkning fordelingen af 
FISIM har på tallene i taleksemplet i 
kap. 8 "kontosystem". 
-391 -
Konsekvenser af fordelingen af FISIM på institutionelle sektorer, inkl. ændringer for ikke-
markedsmæssige producenter 
S.2 S.13 S.12 S.11 Tilgang 
S.11 S 12 S.14 S.1 S.2 
Ikke-
Finansi finansi 
Varer og Samlet Det elle elle 
tjenester Udland nkono Husnol offentli selskab selska 
(tilgang) et mi NPISH dninger ge er ber Transaktioner og saldoposter 
Produktionskonto/ 2 
»onto for udlandet 4 
il 1 1 
ind'omstdannelseskonto P.72 
P.62 
P.1 
18 P.2 
-18 B.1 Import af tjenester 
Import af tjenester 
Produktion 
Forbrug i produktionen 
Værditilvækst/saldo over for udlandet Ikke-
finansi Finansi Saml 
elle elle Det et Varer og 
selska selskab offentli Hushol ekon Udlån tjenester 
ber er ge dninger NPISH omi det (tilgang) I alt Konto 
I. 
2 Produktionskonto/ 
4 konto for udlandet 
57 
30 H.1.1 
Indkomstdannelseskonto 
Kon:o (or aliokermg 
af onmær indkomst 230 
22 
;e*jndaenndkor!-.st-
ordei'ngskonto 
indkomstanvendelses- 28 
konto 217 
22 35 
-21 106 56 D.41 
48 -41 B.5 
-41 B.6 
P.3 
-41 B.8 Overskud af produktion 
Renter 
Primær indkomst 
Disponibel indkomst 
Endelig konsumudgift 
Opsparing, netto/saldo over for udlandet 30 11.1.2 
Konto for allokering 
af primær indkomst 
230 
22 II.2 
Sekundærindkomst-
fordelingskonto 
"22 ii~4 
Indkomstanvendelses­
konto 
Konsekvenserne af. at FISIM kun henferes til en fiktiv sektor 
S.2 S.1 S.15 S.14 S.13 S.12 S.11 S.12 S.13 
l. Conto della 
produzione 
Indkomstdannelseskonto Ikke-
Finansie finansie 
Varer og Det Ile Ile 
tjenester Udla Samlet Hushol offent selskab selskab Fiktiv 
(tilgang) ndet ekonomi NPISH dninger lige er er sektor Transaktioner 09 »aldoposter 
P.1 
48 P.2 Produktion 
Forbrug i produktionen 
Værditilvækst/saldo over for 
udlandet Finansi 
Ikke- elle 
Fiktiv finansielle selska Det Hushold 
sektor selskaber ber offentlige nmger NPISH 
48 Varer og 
Samlet Udlån tjenester 
ekonomi det (tilgang) l alt Konto 
I. Conto della 
48 produzione 
48 48 
111.1 
Indkomstdannels­
eskonto 
11.1.2 
Konto for allokering 
af primær indkomst 
II.2 
Sekundasrindkomst-
fordelingskonto 
Indkomstanvendelses­
konto •27 
-27 -48 B.2 
D.41 
B.6 
B.8n Overskud af produktion 
Renter 
Korrectionpost for FISIM 
Primær indkomst 
Disponibel indkomst 
Opsparing, netto/saldo over for udlandet 48 
125 11.1.2 
222 Konto for allokering 
af primær indkomst 
Sekundærindkomst-
fordelingskonto 
Indkomstanven­
delseskonto 
Udgår 
9.25. "forbrug i produktionen opdelt 
efter erhverv omfatter også 
anvendelse af indirekte målte 
finansielle formidlingstjenester, som 
er registreret i et fiktivt erhverv (se 
933)" 
9.25. "minus indirekte målte 
finansielle formidlingstjenester 
(registreret i et fiktivt erhverv, se 
933)" 
9.33. I alle tilgangs- og anvendelses­
tabeller udvides NACE rev. 1-
nomenklaturen ... Følgelig er dets 
samlede bruttoværditilvækst lig med 
dets (negative) nettooverskud af 
produktionen" 
394 -

BILAG 2 
LEASING OG KØB PÅ AFBETALING 
AF VARIGE GODER 
395 
I. DEFINITIONER 
1. I stedet for at købe varige goder kan institutionelle enheder erhverve sig brugsret til dem 
på følgende måder: operationel leasing, finansiel leasing og køb på afbetaling. I alle tre 
tilfælde opnår den institutionelle enhed brugsretten til et varigt gode, selv om godet i 
juridisk forstand forbliver en anden enheds ejendom. 
Leasing 
2. Når en institutionel enhed A ejer et varigt gode og overfører brugsretten til dette gode til 
en anden enhed B, kaldes A "leasinggiver" og B "leasingtager". Betalinger fra B til A til 
gengæld for overdragelse af brugsretten, kaldes "leasingydelse". Leasinggiveren kan være 
identisk med, eller datterselskab af producenten eller forhandleren af det varige gode, men 
leasingtageren kan også være en helt selvstændig enhed uden nogen tilknytning til 
producenten eller forhandleren. Alle typer fremstillede produkter, fra bygninger og andre 
anlæg til varige forbrugsgoder, kan være genstand for leasing, og enhver type institutionel 
enhed kan ved leasing erhverve sig brugsret til varige goder. De to typer leasing, 
operationel leasing og finansiel leasing, behandles helt forskelligt i systemet. 
Operationel leasing 
3. Leasingtageren erhverver brugsretten til et varigt gode for en bestemt periode, som kan 
være lang eller kort, men ikke nødvendigvis fastsat på forhånd. Når leasingperioden 
udløber, forventer leasinggiveren at fa sit gode tilbage i mere eller mindre samme stand, 
som da han lejede det ud, bortset fra normal slitage. Leasinggiveren vil derefter 
sandsynligvis udleje godet til en ny leasingtager eller bruge det på anden måde. Således 
dækker leasingperioden ikke hele, og heller ikke hovedparten af godets økonomiske 
levetid. 
Enheder, som driver operationel leasing sidder inde med ekspertviden om de typer varige 
goder, som de udlejer. De har lagre af disse goder for at kunne leje dem ud straks eller 
med kort varsel. Sædvanligvis har de flere forskellige modeller at vælge imellem. For at 
holde deres varige goder i god stand, skal leasinggiverne sørge for vedligeholdelse og 
reparation af de goder, der anvendes til udlejning. Leasinggiverne påtager sig også normalt 
ansvaret for reparation og vedligeholdelse af godet såvel som udskiftning i tilfælde af 
driftsforstyrrelser i udlejningsperioden. 
Operationel leasing dækker ikke situationer, hvor ejeren af udstyret også leverer personale 
til betjening af udstyret eller leje af ikke-producerede aktiver, da disse aktiviteter er 
klassificeret andetsteds (se 7.). 
- 396 
Finansiel leasing 
Leasingtageren erhverver brugsretten til et varigt gode mod betaling af leasingydelser 
over en længere forud fastsat periode. Hvis alle ejendomsrettens risici og fordele, de facto 
om ikke dejure, er overført fra leasinggiver til leasingtager, er der tale om finansiel leasing. 
Ved finansiel leasing dækker leasingperioden hele, eller det meste af det varige godes 
økonomiske levetid. Ved leasingperiodens udløb har leasingtageren ofte mulighed for at 
købe godet til en symbolsk pris. Leasinggiveren skal ikke nødvendigvis være i besiddelse af 
nogen ekspertise vedrørende det pågældende gode. Der gives ileke leaa»l>^t»»eren tilbud 
om reparation, vedligeholdelse eller udskiftning. Normalt udvælges godet af 
leasingtageren, som får det leveret direkte fra producenten eller forhandleren. 
Leasinggiverens rolle er således udelukkende finansiel. 
I ENS registreres den økonomiske realitet bag finansiel leasing på følgende måde: 
Leasinggiveren yder leasingtageren et lån, som gør leasingtageren i stand til at købe et 
varigt gode, som leasingtageren bliver den faktiske ejer af. I ENS registreres det varige 
gode således, som om det ejes af leasingtageren fra leasingperiodens begyndelse. 
Leasingydelser, som faktisk betales af leasingtageren til leasinggiveren opdeles i afdrag og 
renter af det imputerede lån. 
Køb på afbetaling 
5. Et varigt gode sælges til en køber mod senere betaling af afdrag. Køberen tager omgående 
godet i besiddelse, skønt det i juridisk forstand forbliver sælgerens eller den finansierende 
enheds ejendom som sikkerhed/garanti, indtil alle aftalte afdrag er indbetalt. 
Afbetalingskøb er normalt begrænset til varige forbrugsgoder, og de fleste købere er 
husholdninger. Enheder, som finansierer afbetalingskøb er typisk selvstændige 
institutionelle enheder, som har et nært samarbejde med forhandlere af varige goder. 
H. BEHANDLING I KONTOSYSTEMET 
Operationel leasing 
6. Et varigt gode, som en leasinggiver køber med henblik på leasing, udgør en del af 
leasingtagers faste bruttoinvesteringer (P.51) og opføres i hele dets økonomiske levetid som 
et materielt fast aktiv (AN.lll) på leasinggiverens statuskonto. Efterfølgende forbrug af fast 
realkapital (K.l) i forbindelse med det varige gode opføres i leasinggiverens regnskaber. 
Leasingydelser modtaget af leasingtageren registreres på dennes produktionskonto som 
produktion (P.1) af leasingaktiviteter. Hvis leasingtageren er producent, udgør 
leasingydelserne en del af hans forbrug i produktionen (P.2). Hvis leasingtageren er en 
husholdning, der optræder som endelig forbruger, udgør leasingydelserne en del af dennes 
endelige konsumudgifter (P.3). 
397-
7. I NACE rev.l klassificeres operationel leasing af fast ejendom i undergruppe 70.20 
"Udlejning af egen fast ejendom". Operationel leasing af andre varige goder klassificeres i 
hovedgruppe 71 "Udlejning af maskiner og udstyr uden betjeningspersonale samt varer til 
personlig brug eller husholdningsbrug". Operationel leasing omfatter ikke udlejning af 
maskiner eller udstyr med betjeningspersonale, der klassificeres efter de tjenester, der ydes 
med dette udstyr og personale. Udlejning af en lastbil med fører klassificeres fx i 
undergruppe 60.24, "Vejgodstransport". Institutionelt klassificeres selskaber, der 
beskæftiger sig med operationel leasing, i sektor S.11, "Ikke-finansielle selskaber", men de 
kan også forekomme i sektor, S. 14, "Husholdninger". 
Hvis leasinggiveren er resident, mens leasingtageren er udlænding, opføres leasingydelser 
som eksport af tjenester (P.62). Eftersom, det leasede gode bliver stående på den residente 
enheds (leasinggiverens) statuskonto, forekommer godet ikke på nogen af udlandets konti. 
Hvis leasinggiveren er udlænding, mens leasingtageren er resident, registreres 
leasingydelserne som import af tjenester (P.72). I dette tilfælde anses godet ikke for at 
komme ind på det økonomiske område (men kun tjenesteydelserne i tilknytning hertil). 
Således forekommer det leasede gode hverken på udlandets konti eller på nogen anden 
konto. 
Finansiel leasing 
8. Hvis leasingtageren er producent, opføres det varige gode som faste bruttoinvesteringer 
(P.51) hos leasingtageren ved leasingperiodens begyndelse. I hele leasingperioden 
(medmindre leasingtageren ikke overholder sine betalingsforpligtelser) opføres godet som 
et materielt fast aktiv (AN.lll) på leasingtagerens statuskonto. Efterfølgende forbrug af 
fast realkapital (K.l) opføres på leasingtagerens konti. Ved leasingperiodens udløb enten 
(i) køber leasingtageren godet til dets restværdi, og i så tilfælde forbliver det på dennes 
balance, eller (ii) godet returneres til leasinggiveren, hvorefter den opføres som negativ fast 
bruttoinvestering hos leasingtageren og således udgår af dennes balance. I dette tilfælde 
overføres godets til leasinggiverens eller tredjemands statuskonto, hvis leasinggiveren har 
solgt det videre. 
9. Hvis leasingtageren er en husholdning, der optræder som endelig forbruger, behandles det 
varige gode, som om det er købt af leasingtageren til konsum ved leasingperiodens 
begyndelse. Dette betyder, at køberprisen på det leasede gode udgør en del af 
leasingtagerens endelige konsumudgifter (P.3) fra leasingperiodens begyndelse, og at godet 
kun opføres som varigt forbrugsgode i statuskontoens memorandumpost. 
Et lån (F.4) imputeres fra leasinggiver til leasingtager. Dette låns hovedstol er køberprisen 
på det leasede gode plus (eventuelle) overdragelsesomkostninger. Det resterende 
imputerede lån (AF.4) opføres på leasinggiverens og leasingtagerens statuskonto som 
henholdsvis finansielt aktiv og passiv. Leasingydelserne betragtes som sammensat af to 
elementer, nemlig hovedstol (F.4) og renter (D.41), idet den sidste indbetaling falder 
sammen med afslutningen på leasingperioden. 
-398 
10. Rentesatsen på det imputerede lån er implicit fastsat således, at akkumulerede afdrag i 
løbet af leasingperioden er nøjagtig lig med hovedstolen. Når leasingydelsen forbliver 
konstant i hele perioden, vil den del af ydelsen, der er renter, med tiden mindskes, mens 
afdragene øges tilsvarende, ligesom for et lån, der tilbagebetales i lige store rater. Når 
hovedstol, leasingydelse og leasingperiode kendes for den enkelte kontrakt, kan rentesats, 
renteindbetalinger og afdrag let beregnes ved hjælp af standardformler. Når detaljerede 
data om den enkelte leasingkontrakt ikke foreligger, hvilket ofte er tilfældet i praksis, må 
disse beregninger foretages på grundlag af rimelige skøn. I mange lande bogfører 
erhvervslivet finansiel leasing nogenlunde som beskrevet her, hvilket letlc- oehandlingen af 
data. 
11. Finansielle leasinggiveres produktive aktivitet er finansiel formidling. Leasinggivere kræver 
normalt ikke særskilt gebyr for deres formidlingsvirksomhed. Deres produktion er derfor 
hovedsagelig eller udelukkende indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) 
beregnet på samme måde som anden finansiel formidling: formueindkomst minus 
renteudgifter, dog ikke formueindkomster fra investering af egenkapital . Visse 
leasinggivere indgår forpligtelser over for andre selvstændige enheder, og renteudgifterne 
kan da observeres, hvorefter FISIM uden videre kan beregnes. Andre leasinggivere indgår 
kun forpligtelser over for deres moderselskaber, og renteudgifterne kan da være vanskelige 
at observere. I sidstnævnte tilfælde kan det være nødvendigt at ansætte de påløbne renter 
skønsmæssigt ved hjælp af en passende rentesats. 
Finansielle leasingselskaber klassificeres i delsektor S.123 "Andre finansielle formidlere 
undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser". Aktiviteten henhører under undergruppe 
65.21 "Finansiel leasing" i NACE rev. 1. 
12. Behandlingen af finansiel leasing i ENS indebærer, at det leasede gode ikke forekommer på 
nogen af leasinggiverens konti. Hvorvidt leasingtageren er resident eller udlænding, er 
således ikke af betydning for registrering af selve godet. Hvis producenten eller 
forhandleren er resident og leasingtageren udlænding, betragtes det leasede gode som 
eksportere (P.61), når leasingtageren tager det i besiddelse, dvs. ved leasingperiodens 
begyndelse. Hvis producenten eller forhandleren er udlænding og leasingtageren resident, 
betragtes godet som importeret (P.71) ved leasingperiodens begyndelse. 
Hvis leasinggiveren er resident og leasingtageren ikke er det, imputeres et lån (F.4/AF.4) 
fra en resident enhed (leasinggiver) til en udenlandsk enhed (leasingtager). Hvis 
leasinggiveren er udlænding, imputeres et lån fra en udenlandsk enhed (leasinggiver) til en 
resident enhed (leasingtager). Som det er tilfældet med leasingtransaktioner mellem 
residenter, opdeles leasingydelserne i renter (D.41) og afdrag på hovedstol (F.4). 
Køb på afbetaling 
13. Det varige gode registreres som købt den dag, køberen tager det i besiddelse, til den pris 
man skulle have betalt ved kontantkøb. Køberen ydes et imputeret lån (F.4/AF.4) af 
tilsvarende værdi. I ENS opdeles betalingerne fra køber til den enhed, som finansierer 
afbetalingskøbet i afdrag på hovedstolen (F.4) og renteindbetalinger (D.41) efter samme 
metode som ved finansiel leasing. 
Angående yderligere oplysninger, se kapitel III, 353. 
399 -
Den produktive aktivitet, som udøves af finansierende enheder er finansiel formidling. Da 
de normalt ikke opkræver særskilt gebyr for deres formidlingsvirksomhed, er deres 
samlede produktion derfor indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM), 
beregnet som formueindkomster minus renteudgifter, dog ikke formueindkomster fra 
investering af egenkapital. Som det er tilfældet med finansiel leasing kan det være 
vanskeligt at observere renteudgifterne, hvorfor de anslås skønsmæssigt. 
14. I NACE rev. 1 klassificeres enheder, som finansierer afbetalingskøb i undergruppe 65.22 
"Realkreditinstitutter, finansieringsfonde mv." Selskaber, som finansierer afbetalingskøb 
klassificeres i den institutionelle delsektor S.123 "Andre finansielle formidlere undtagen 
forsikringsselskaber og pensionskasser", men man kan også støde på enheder, som 
finansierer afbetalingskøb i sektor S.14 "Husholdninger". 
Hvis køberen er udlænding, mens den finansierende enhed er resident, behandles godet som 
eksporteret (P.61), når køberen tager det i besiddelse. I dette tilfælde yder den 
finansierende enhed en udenlandsk enhed (køber) et lån (F.4/AF.4). Hvis køber er en 
resident enhed og den finansierende enhed ikke er det, registreres godet som importeret 
(P.71) ved levering til køber, der samtidig optager et lån (F.4/AF4) hos den udenlandske 
finansierende enhed. Afdrag på hovedstolen(F.4) og renteindbetalinger (D.41) behandles 
på samme måde som ved finansiel leasing mellem udenlandske enheder. 
400 
BILAG 3 
FORSIKRING 
401 
INDLEDNING 
1. Forsikring kan inddeles i to hovedtyper: socialforsikring og anden forsikring. 
Socialforsikring kan igen underinddeles i 
1) offentlige socialsikringsordninger 
2) private fondsbaserede socialforsikringsordninger 
3) ikke-fondsbaserede arbejdsgiveradministrerede socialforsikringsordninger. 
Anden forsikring kan underinddeles i 
1) anden livsforsikring 
2) anden skadesforsikring. 
Genforsikring og servicevirksomhed i forbindelse med forsikring behandles i særskilte afsnit i dette 
bilag. Disse områder vedrører især anden forsikring, men kan også være relevant for 
socialforsikring. 
1. DEFINITIONER 
a) Socialforsikring 
2. Socialforsikringsordninger er ordninger, hvor ansatte eller andre enkeltpersoner eller 
arbejdsgivere på vegne af deres ansatte betaler bidrag for at sikre de ansatte eller andre 
bidragydere, deres forsøgelsesberettigede eller efterladte ret til socialforsikringsydelser. 
Socialforsikringsordninger dækker sociale risici eller behov . I modsætning til sociale 
bistandsydelser er socialforsikringsydelser betinget af deltagelse i en ordning. 
3. Socialforsikringsordninger er ofte kollektive, således at de, der deltager i ordningen, ilcke 
behøver at tegne individuelle forsikringspolicer i eget navn. I nogle socialfor­
sikringsordninger kan det dog være muligt eller endog obligatorisk, at deltagerne tegner 
forsikringer i eget navn. Individuelle forsikringer behandles som en del af en social­
forsikringsordning, hvis de dækker sociale risici eller behov, og hvis mindst én af følgende 
tre betingelser er opfyldt. 
i) deltagelse i ordningen er lovpligtig eller en del af ansættelsesvilkårene 
ii) ordningen administreres på vegne af en gruppe og er begrænset til medlemmer af gruppen 
iii) en arbejdsgiver betaler bidrag til ordningen på vegne af en ansat. 
lin definition af sociale risici eller behov findes i kapitel IV, 4.83-4.86 
402-
a.l) Offentlige socialsikringsordninger 
4. Disse ordninger indføres, kontrolleres og finansieres af offentlige enheder og dækker hele 
befolkningen eller store dele af den. Offentlige socialsilcringsordninger kan være 
fondsbaserede eller ikke-fondsbaserede. Hvis der findes en særskilt kapital, er denne det 
offentliges ejendom og ikke de begunstigedes. Socialsikringsordninger far hovedsagelig 
deres indtægter fra bidrag, der betales af enkeltpersoner og af arbejdsgivere på vegne af 
de ansatte, men overførsler fra andre offentlige enheder kan også indgå. Deltagelse i 
socialsikringsordninger er almindeligvis, men ikke altid, obligatorisk, *"«« ydelser, der 
betales til enkeltpersoner, er ikke nødvendigvis afhængige af de tidligere betalte bidrag. 
Det skal bemærkes, at socialforsikringsordninger, som offentlige enheder etablerer for 
deres egne ansatte, ikke klassificeres som socialsikringsordninger, men som private 
fondsbaserede eller ikke-fondsbaserede socialforsikringsordninger. 
a2) Private fondsbaserede socialforsikringsordninger 
5. Disse ordninger omfatter to kategorier. Den første består af ordninger, hvor bidragene 
betales til forsikringsselskabet eller selvstændige pensionskasser, der er institutionelle 
enheder, som er uafhængige af både arbejdsgivere og arbejdstagere. Forsikringssel­
skaberne eller de selvstændige pensionskasser er ansvarlige for administrationen af 
kapitalmidlerne og for betalingen af de sociale ydelser. Den anden kategori består af 
ordninger, hvor arbejdsgiverne henlægger særlige reserver til betaling af sociale ydelser. 
Disse reserver er adskilt fra de andre reserver, men de udgør ikke institutionelle enheder, 
der er uafhængige af arbejdsgiverne, og benævnes ikke-selvstændige pensionskasser. 
a.3) Arbejdsgiveradministrerede ikke-fondsbaserede socialforsikringsordninger 
6. Herved forstås ordninger, hvor arbejdsgivere betaler sociale ydelser til deres ansatte, 
tidligere ansatte eller disses forsørgelsesberettigede af egne midler, uden at de hensætter 
særlige reserver til dette formål. 
b) Anden forsikring 
7. Anden forsikring sikrer individuelle institutionelle enheder, som er udsat for bestemte 
risici, økonomisk mod følgerne af bestemte begivenheder. Det er også en form for 
kreditformidling, hvor midler, der indbetales af forsikringstagerne, investeres i finansielle 
eller andre aktiver, der fungerer som tekniske reserver til opfyldelse af krav, som opstår, 
hvis de i forsikringspolicerne definerede begivenheder indtræder. 
Øvrige forsikringer, som husholdningerne har tegnet, kan dække de samme risici eller 
behov, som er dækket af socialforsikringsordninger. Andre forsikringer, der er tegnet af 
husholdningerne, adskiller sig dog fra socialforsikringsordninger ved, at de tegnes på den 
enkelte husholdnings eget initiativ og i egen interesse, uafhængigt af deres arbejdsgivere 
eller det offentlige. 
403 
b.1) Anden livsforsikring 
8. Det er kun husholdninger, hjemmehørende eller ikke-hjemmehørende, der kan tegne 
andre livsforsikringer. Forsikringstageren foretager regelmæssige indbetalinger til et 
forsikringsselskab til gengæld garanterer at levere en ydelse på et givet tidspunkt eller 
tidligere, hvis forsikringstageren dør inden da. Hvis forsikringstageren opsiger forsik­
ringen før den aftalte udløbsdato, er han berettiget til en del af forsikringsydelsen. Der 
udbetales således altid en ydelse til forsikringstageren eller hans efterladte. Forsikringer, 
hvor der udbetales en ydelse, hvis den forsikrede dør inden for et givet tidsrum, men 
ellers ikke, betragtes ikke som anden livsforsikring, men som anden skadesforsikring. 
En livsforsikringsydelse kan udbetales som et engangsbeløb eller i rater. Ydelsen kan 
være fast eller være afhængig af det afkast, der i forsikringens løbetid er opnået ved at 
investere præmieindbetalingerne (forsikring med bonustilskrivning). En sådan forsikring 
med bonustilskrivning kan også være udformet således, at ydelsen varierer alt efter 
værdien af en særskilt fond. 
b.2) Anden skadesforsikring 
9. Alle former for institutionelle enheder kan tegne andre skadesforsilcringer. Anden 
skadesforsikring omfatter forsikring mod enhver anden risiko end død, f.eks. ulykke, 
sygdom eller brand. Ydelserne udbetales normalt som engangsbeløb, men kan også 
udbetales i rater. I forbindelse med anden skadesforsikring kommer der ikke altid en 
forsikringsydelse til udbetaling. Antallet af skadelidte vil som hovedregel være langt 
mindre end antallet af forsikringstagere. For den enkelte forsikringstager er der ikke 
noget forhold mellem den indbetalte præmie og udbetalte ydelse, heller ikke på længere 
sigt. 
cl) Genforsikring: 
10. Et forsikringsselskab vil ofte overføre en del af de risici, det har påtaget sig, til andre 
forsikringsselskaber. Disse transaktioner mellem forsikringsselskaber kalde genforsikring. 
Genforsikring anvendes både inden for livsforsikring og skadesforsikring. Forsikringssel­
skaber, som påtager sig genforsikring, kan være specialiseret i genforsikring, eller de kan 
både arbejde med genforsikring og indgå forsikringsaftaler direkte med forsikringstagere. 
c.2) Servicevirksomhed i forbindelse med forsikring 
11. Herunder henhører enheder, som hovedsagelig udøver aktiviteter i nær tilknytning til 
forsikring, men som ikke selv påtager sig risici. Begrebet omfatter især: 
- forsikringsmæglere 
- non-profit institutioner rettet mod forsikringsselskaber og pensionskasser 
- enheder, hvis hovedaktivitet er at være tilsynsmyndighed over for forsikringsselskaber, 
pensionskasser og forsikringsmarkeder. 
404 
11. Behandling i kontosystemet 
12. Af hensyn til fremstillingens klarhed er den følgende beskrivelse af de forskellige 
forsikringstyper koncentreret om tilfælde, der kun indbefatter hjemmehørende enheder. I 
slutningen af hvert afsnit behandles de særlige forhold, der gør sig gældende for ikke-
hjemmehørende enheder. 
a.) Socialforsikring 
a.l) Offentlige socialsikringsordninger 
13. Den produktion, som de, der er beskæftiget med at administrere disse ordninger, tegner 
sig for, er en del af det offentliges produktion og værdiansættes efter 
produktionsomkostningerne. Der beregnes følgelig ikke noget administrationsgebyr for 
offentlige socialsikringsordninger. 
Arbejdsgiverbidrag til offentlige socialsikringsordninger (D.121) falder ind under 
lønninger og arbejdsgiverbidrag og registreres på indkomstdannelseskontoen som betalt 
af arbejdsgiversektoren og på primærindkomsttildelingskontoen som modtaget af 
husholdningssektoren. Arbejdsgiverbidragene optræder igen på 
sekundærindkomstfordelingskontoen som en del af faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale 
ordninger (D.6111) og registreres som betalt af husholdningssektoren og som modtaget 
af det offentlige. Ansattes bidrag (D.6112) og bidrag fra selvstændige og ikke-
beskæftigede (D.6113) registreres også på sekundærindkomstfordelingskontoen som 
betalt af husholdningssektoren og modtaget af det offentlige. Kontante 
socialsikringsydelser (D.621) registreres på sekundærindkomstfordelingskontoen som 
betalt af det offentlige og modtaget af husholdningerne, mens socialsikringsydelser i 
naturalier registreres som D;6311 og D.6312 på kontoen for omfordeling af 
naturalindkomst som betalt af det offentlige og modtaget af husholdningerne. 
14. De enheder, der administrerer offentlige socialsikringsordninger, klassificeres i delsektor 
S. 1314 "Sociale kasser og fonde". Aktiviteten klassificeres i henhold til NACE rev. 1, 
undergruppe 75.30 "Socialforsikring". 
Når en hjemmehørende arbejder for en ikke-hjemmehørende arbejdsgiver, bogføres 
arbejdsgiverbidrag som betalt af udlandet på udlandskontoen for primærindkomster og 
løbende overførsler. Hvis den ansatte også deltager i en socialsikringsordning 
administreret af en ikke-hjemmehørende offentlig enhed, opføres alle mellemværender 
vedrørende den offentlige sektor modtaget eller betalt af udlandet og registreres på 
udlandskontoen for primærindkomster og løbende overførsler. I ENS finder sociale 
overførsler i naturalier imidlertid kun sted mellem hjemmehørende enheder. Alle ydelser 
fra ikke-hjemmehørende social sikringsordninger til hjemmehørende er derfor pr. 
definition sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier (D.62). 
Når en ikke-hjemmehørende arbejder for en hjemmehørende arbejdsgiver, registreres 
arbejdsgiverbidraget som modtaget af udlandet på udlandskontoen for primærindkomster 
og løbende overførsler. Hvis den ikke-hjemmehørende ansatte er omfattet af en hjemme­
hørende socialsikringsordning, registreres transaktionerne mellem den ansatte og den 
offentlige sektor på udlandskontoen for primærindkomster og løbende overførsler. Alle 
ydelser til ikke-hjemmehørende ansatte er pr. definition sociale ydelser undtagen sociale 
overførsler i naturalier (D.62). 
I tabel AI. 1 er vist et eksempel på strømme, som er registreret i forbindelse med offent­
lige socialsikringsordninger. 
405 
a.2) Private fondsbaserede socialforsikringsordninger 
15. Ordninger finansieret af selvstændige fonde og kasser behandles anderledes end ordninger 
finansieret af ikke-selvstændige fonde og kasser. Ved selvstændige fonde og kasser 
beregnes et administrationsgebyr som 
samlede faktisk indtjente bidrag 
plus samlede ekstra bidrag 
(i) 
minus forfaldne ydelser 
minus stigning (plus fald) i pensionskassernes reserver. 
16. Alle fire elementer registreres, eksklusive kapitalgevinster og -tab. De samlede ekstra 
bidrag er identiske med formueindkomst henført til forsikringstagerne. Denne indkomst er 
indtjent af private socialforsikringsfonde ved investering af deres tekniske reserver og 
pensionsreserver. ENS betragter disse reserver som forsikringstagernes ejendom, som 
derfor modtager indkomsten fra disse reserver. Administrationsgebyret registreres som 
produktion (P.1) for de selvstændige fonde og kasser og som endelig konsumudgift (P.3) 
for husholdningssektoren. 
Administrationsgebyr beregnes ikke for ikke-selvstændige fonde og kasser. Omkost­
ningerne ved at administrere disse fonde indgår i de øvrige omkostninger på arbejds­
givernes produktionskonto. 
17. De øvrige transaktioner gælder både for selvstændige og ikke-selvstændige fonde og 
kasser. De faktiske arbejdsgiverbidrag (D.121) bogføres som en del af aflønning af 
ansatte og som betalt af arbejdsgiversektoren på indkomstdannelseskontoen og som 
modtaget af ansattes husholdninger på primærindkomsttildelingskontoen. Arbejds­
giversektoren kan være en hvilken som helst institutionel sektor, herunder det offentlige 
og husholdninger (som arbejdsgivere). Formueindkomst henført til forsikringstagere 
(indgår i D.4) er bogført på primærindkomsttildelingskontoen som betalt af fondens sek­
tor og som modtaget af husholdningssektoren. Hjemmehørende selvstændige fonde og 
kasser hører til i delsektoren forsikringsselskaber og pensionskasser (S. 125). Ikke-selv­
stændige fonde og kasser hører naturligt til i samme sektor som pågældende arbejdsgiver. 
I NACE rev. 1 er pensionskassernes aktivitet klassificeret under 66.02 
"Pensionsforsikring". 
18. De faktiske arbejdsgiverbidrag registreres igen på sekundærindkomstfordelingskontoen 
som en del af D.6111 og som betalt af husholdninger og modtaget af fondens sektor. 
Ansattes bidrag (D.6112) og bidrag fra selvstændige og ikke-beskæftigede (D.6113) 
registreres også på sekundærindkomstfordelingskontoen som betalt af husholdnings­
sektoren og som modtaget af fondens sektor. De bidrag, der betales af ansatte, selv­
stændige og ikke-beskæftigede svarer til de direkte betalinger plus formueindkomst 
henført til forsikringstagerne, minus administrationsgebyr (sidstnævnte er nul for ikke-
selvstændige fonde og kasser). Private fondsbaserede sociale ydelser og pensioner er 
bogført på selcundærindkomstfordelingskontoen som betalt af fonde og kasser og modta­
get af husholdninger. Alle private sociale ydelser er pr. definition en del af de under D.62 
hørende sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier. 
406 
19. Posteringen på finansieringskontoen består af to elementer: 
i) præmie- og erstatningsreserver (F.62), der indbefatter forskellen mellem betalbare 
bidrag og indtjente bidrag og mellem forfaldne ydelser og betalbare ydelser^. 
Konventionelt bogføres dette element som en (evt. negativ) ændring under fonde og 
kassers passiver og husholdningers aktiver. 
ii) husholdningernes nettoformue i pensionskassereserve (F.612) bogføres også som en 
(evt. negativ) ændring i pensionskassernes passiver og husholdningernes reserver. 
Dette element svarer til pensionsbidragene fra arbejdsgivere og anse*4« som registreret 
på sekundærindkomstfordelingskontoen, minus udbetalte pensioner. 
20. Som en følge af posteringen på finansieringskontoen optræder F.612 og F.62 i 
husholdningssektorens balancer (som et aktiv) og i fondens sektor (som et passiv). 
På indkomstanvendelseskontoen registreres en korrektion for ændringen i husholdninger­
nes nettoformue i pensionskasserne (D.8) som modtaget af husholdningerne og som 
betalt af fondene og kasserne. Denne post svarer til det andet element i posteringen på 
finansieringskontoen. 
Arbejdsgivere og det offentlige foretager undertiden ekstraordinære indbetalinger til 
private socialforsikringsfonde for at øge disse fondes reserver. Sådanne indbetalinger 
registreres på kapitalkontoen som andre kapitaloverførsler (D.99) og som betalt af 
arbejdsgiversektoren eller det offentlige og modtaget af fondens sektor. Da hushold­
ningerne anses for at eje socialforsikringsfondes reserver, er det nødvendigt at foretage en 
korrektion mellem fondens sektor og husholdningssektoren. Denne korrektion registreres 
som andre kapitaloverførsler (D.99), der betales àf fondens sektor og modtages af 
husholdningssektoren. 
21. Hvis en hjemmehørende ansat arbejder for en ikke-hjemmehørende arbejdsgiver, 
registreres det faktiske arbejdsgiverbidrag (D.121) som en del af aflønningen af ansatte og 
som betalt af udlandet og modtaget af husholdningerne. Er arbejdsgiveren ikke-
hjemmehørende, vil enhver ikke-selvstændig socialforsikringsfond ligeledes være ikke-
hjemmehørende, mens en selvstændig fond kan være hjemmehørende eller ikke-hjem­
mehørende. Hvis den ansatte er omfattet af en ikke-hjemmehørende fond, bogføres alle 
strømmene mellem husholdningssektoren og fondssektoren som transaktioner mellem 
husholdningssektoren og udlandet. Administrationsgebyret (i tilfælde af selvstændige, 
ikke-hjemmehørende fonde) bogføres under import af tjenester (P.72). Ændringen i 
nettoformuen i forsikringstekniske reserver (F.6) angives på udlandets finansieringskonto, 
mens øvrige strømme bogføres på udlandskontoen for primærindkomster og løbende 
overførsler. 
Faktisk indtjente bidrag, som dækker de risikoforpliglclscr, der er indgået i den løbende periode, afviger normalt fra faktisk betalbare 
bidrag, sidstnævnte tilfælde er både risikoforpligtelser i den løbende periode og efterfølgende perioder dækket. Tilsvarende kan forfaldne 
ydelser ikke altid sidestilles med betalbare ydelser. Ydelser som forfalder på grund af en begivenhed, der indtræffer i given periode, bliver 
måske forst betalbare i en efterfølgende periode. 
-407 
22. Hvis en ikke-hjemmehørende ansat arbejder for en hjemmehørende arbejdsgiver, bliver 
det faktiske arbejdsgiverbidrag (D.121) registreret som en del af aflønningem af ansatte 
og som betalt af arbejdsgiversektoren og modtaget af udlandet. Hvis den ikke-
hjemmehørende ansatte er omfattet af en hjemmehørende socialforsikringsordning, 
registreres alle administrationsgebyrer som eksport af tjenester (P.62). Alle andre 
strømme mellem fonden og den ansatte angives som foretaget mellem fondens sektor og 
udlandet. 
Særlig når det drejer sig om ikke-hjemmehørende enheder, er alle de nødvendige data 
ikke altid til rådighed. Beregningerne af nogle af de poster, der skal registreres, vil således 
blive foretaget på basis af skøn. 
I tabel AI.2 er vist et eksempel på strømme, som er registreret i forbindelse med private 
socialforsikringsordninger. 
a.3) Arbejdsgiveradministrerede ikke-fondsbaserede socialforsikringsordninger 
23. På samme måde som med ordninger finansieret af ikke-selvstændige fonde og kasser er 
omkostningerne ved administrationen af ikke-fondsbaserede socialforsikringsordninger 
medtaget sammen med de andre omkostningselementer på arbejdsgiverens 
produktionskonto. Der beregnes således intet administrationsgebyr. 
Da ikke-fondsbaserede socialforsikringsordninger ikke udgør en særskilt institutionel 
enhed for de arbejdsgivere, der administrerer dem, foregår alle transaktioner mellem 
arbejdsgiversektoren og husholdningsektoren. 
24. ENS betragter en arbejdsgiver, der administrerer en ikke-fondsbaseret ordning, som 
ydende et imputeret bidrag til ordningen på vegne af sine ansatte. Dette imputerede 
bidrag til sociale ordninger (D.122) er en del af aflønningen af ansatte og opføres som 
betalt af arbejdsgiveren på indkomstdannelseskontoen og som modtaget af hushold­
ningerne på primærindkomsttildelingskontoen. Det imputerede arbejdsgiverbidrag 
bogføres igen på sekundærindkomstfordelingskontoen under D.612 som betalt af 
husholdningerne og modtaget af arbejdsgiveren. Størrelsen af dette beløb beregnes i 
forhold til arbejdsgiverens fremtidige forpligtelser med hensyn til ydelserne. I praksis 
sættes bidraget imidlertid sædvanligvis lig med de i den løbende periode betalte ydelser. 
25. Ansattes eventuelle faktiske bidrag bogføres som en del af D.6112 og som betalt af 
husholdningerne og modtaget af arbejdsgiversektoren. På sekundærindkomstfordelings-
kontoen bogføres også pensioner og andre ydelser som en del af D.62 og som modtaget 
af husholdningerne og betalt af arbejdsgiveren. 
Ikke-fondsbaserede socialforsikringsordninger hører naturligt til den samme institutionelle 
sektor som den pågældende arbejdsgiver. NACE rev. 1 betragter dem som en 
hjælpeaktivitet. 
26. Hvis en hjemmehørende arbejder for en ikke-hjemmehørende arbejdsgiver, der 
administrerer en ikke-fondsbaseret socialforsikringsordning, sker alle transaktioner 
mellem husholdningssektoren og udlandet, og de registreres på udlandskontoen for 
primærindkomster og løbende overførsler. Hvis en ikke-hjemmehørende arbejder for en 
hjemmehørende arbejdsgiver, der administrerer en sådan ordning, sker alle transaktioner 
mellem udlandet og arbejdsgiversektoren, og de bogføres på udlandskontoen for 
primærindkomster og løbende overførsler. 
408-
I tabel AI.3 er vist et eksempel på strømme registreret for arbejdsgiveradministrerede 
ikke-fondsbaserede socialforsikringsordninger. 
b) Anden forsikring 
27. Produktion af andre forsikringstjenester, både livs- og skadesforsikringer, beregnes som 
faktisk indtjente præmier 
plus ekstra præmier 
(2) 
minus forfaldne erstatninger 
minus stigning (plus fald) i de aktuarmæssige reserver og i reserverne til dækning af 
bonusforpligtelser over for forsikringstagerne 
28. De faktisk indtjente præmier er de præmier, der skal dække risikoen i den løbende 
periode. Faktisk indtjente præmier er sædvanligvis ikke lig med faktisk betalte præmier, 
da sidstnævnte ofte omfatter risici både i den løbende og i de efterfølgende perioder. 
Ekstra præmier er lig med formueindkomst henført til forsikringstagere, der er forsik­
ringsselskabernes samlede indkomst indtjent ved investering af forsikringstekniske 
reserver, eksklusive al indkomst fra forsikringsselskabernes egenkapital. Forsikring­
stekniske reserver indeholder to elementer: i) præmie- og erstatningsreserver, der opstår 
som forskellen mellem indtjente præmier og betalbare præmier og mellem betalbare 
erstatninger og forfaldne erstatninger og ii) aktuarmæssige reserver og bonusreserver. 
Sidstnævnte element gælder kun for livsforsikring. Forsikringstekniske reserver investeres 
hovedsagelig i finansielle aktiver, der sikrer en indkomst i form af renter eller udbytte. 
Disse reserver kan f.eks. også investeres i fast ejendom, i hvilket tilfælde indkomst 
indtjenes som en restindkomst. 
29. Forfaldne erstatninger omfatter begivenheder, der indtræffer i den løbende periode. Ofte 
skal erstatninger først betales senere i forhold til den indtrufne begivenhed. Forfaldne 
erstatninger er derfor ikke lig med betalbare erstatninger. 
Ændringer i aktuarmæssige reserver og i reserver til dækning af bonusforpligtelser 
omfatter hensættelser til aktuarmæssige reserver og reserver til dækning af 
bonusforpligtelser over for forsikringstagere med henblik på opbygning af den under 
forsikringerne garanterede kapital. Disse reserver vedrører udelukkende livsforsikringer. 
Alle fire poster i ligning (2) bør beregnes eksklusive kapitalgevinster og -tab. 
- 409 
b.1) Anden livsforsikring 
30. Den samlede produktion af anden livsforsikring beregnes efter ligning (2) og bogføres 
som P. 1 på produktionskontoen for delsektoren forsikringsselskaber og pensionskasser. 
Medmindre den forbruges af ikke-hjemmehørende husholdninger, anvendes produktionen 
af anden livsforsikring udelukkende som hjemmehørende husholdningers konsum. Pro­
duktionen af andre livsforsikringstjenester fordeles mellem husholdningssektoren og 
udlandet i forhold til de præmier, der er betalt af hjemmehørende og ikke-hjemmehørende 
husholdninger. Livsforsikringstjenester forbrugt af hjemmehørende bogføres som en del af 
husholdningernes endelige konsumudgift (P.3), mens tjenester forbrugt af ikke-hjemme­
hørende indgår i eksporten af tjenester (P.62). 
31. Yderligere to transaktioner registreres for anden livsforsikring. På 
primærindkomstfordelingskontoen registreres formueindkomst henført til forsikrings­
tagerne (indgår i D.4), som betalt af forsikringsselskabernes sektor og modtaget af 
husholdningerne. På finansieringskontoen bogføres posten husholdningernes nettoformue 
i livsforsikringsreserver som en (evt. negativ) ændring i husholdningernes aktiver og livs­
forsikringsselskabernes passiver. Ændringen i husholdningernes nettoformue skyldes alle 
ændringerne i livsforsikringsselskabernes reserver, både i tekniske reserver (F.62) og i 
aktuarmæssige reserver og bonusreserver (F.611). Ændringen i nettoformuen svarer 
derfor til de faktisk betalte præmier (ikke indtjente) plus ekstra præmier minus modtagne 
erstatninger (ikke forfaldne) og minus administrationsgebyr. 
32. På grund af disse posteringer på finansieringskontoen bogføres F.611 og F.62 også i 
balancerne for husholdningsselctoren (som et aktiv) og i forsikringssektoren (som et 
passiv). 
Som tilfældet er med administrationsgebyrer, fordeles formueindkomst henført til 
forsikringstagere (= ekstra præmier) mellem husholdningssektoren og udlandet i forhold 
til præmierne. 
Institutionelt klassificeres livsforsikringsselskaber under S. 125 "Forsikringsselskaber og 
pensionskasser". Aktiviteten klassificeres i henhold til NACE rev. 1, undergruppe 66.01 
"Livsforsikring". 
33. Når et hjemmehørende livsforsikringsselskab yder tjenester til ikke-hjemmehørende 
husholdninger, registreres administrationsgebyret som eksport af tjenester (P.62). For­
mueindkomst henført til forsikringstagere bogføres som betalt af forsikringssektoren og 
modtaget af udlandet på udlandskontoen for primærindkomster og løbende overførsler. 
Ændringen i hjemmehørende husholdningers nettoformue i livsforsikringsreserver opføres 
på udlandets finansieringskonto som en ændring i udlandets aktiver og i forsikrings­
sektorens passiver. 
410 
Når hjemmehørende husholdninger tegner en forsikring hos ikke-hjemmehørende livs­
forsikringsselskaber, er proceduren i princippet ligetil: administrationsgebyret registreres 
som import af tjenester (P.72), tilskrevet formueindkomst bogføres på udlandskontoen 
for primærindkomster og løbende overførsler som betalt af udlandet og modtaget af 
husholdningerne, og ændringen i nettoformuen opføres som en ændring i husholdninger­
nes aktiver og den øvrige verdens passiver. Imidlertid er de nødvendige data til beregning 
af disse poster normalt ikke tilgængelige. Sædvanligvis kendes kun betalte præmier. Det 
er derfor nødvendigt at foretage en række skøn ved f.eks. til beregning af de præmier, 
som hjemmehørende husholdninger betaler til ikke hjemmehørende 
livsforsikringsselskaber, at anvende relationen administrationsgebyr/præmier og tilskrevet 
formueindkomst/præmier som kan beregnes for hjemmehørende livsforsikringsselskaber. 
I tabel AI.4 er vist et eksempel på strømme registreret for anden livsforsikring. 
b.2) Skadesforsikring 
34. Skadesforsikringsselskabers produktion (P.1) beregnes efter ligning (2) og bogføres på 
produktionskontoen for delsektoren forsikringsselskaber og pensionskasser. 
Skadesforsikringstjenester kan anvendes af enhver hjemmehørende sektor som forbrug i 
produktionen (P.2), og af husholdningssektoren som konsum, når de indgår i hushold-
ningssektorens endelige konsumudgifter (P.3) eller som eksport (P.62). Skadesforsik­
ringstjenester anvendt til forbrug i produktionen fordeles på erhverv. 
Ligning (2) skal anvendes til at beregne den samlede værdi af skadesforsikringsproduktio-
nen. Produktionen skal fordeles mellem brugersektorer og erhverv i forhold til de faktiske 
præmier betalt af hver enkelt sektor. Mens alle hjemmehørende sektorer undtagen 
husholdningerne udelukkende anvender skadesforsikringstjenester som forbrug i 
produktionen, anvender husholdningssektoren dem både til konsum og forbrug i 
produktionen. Husholdningers anvendelse af skadesforsikringstjenester fordeles på 
forbrug i produktionen og konsum i forhold til faktisk betalte præmier. Præmier, der har 
tydelig relation til ikke-registrerede foretagenders produktive aktivitet betragtes som 
forbrug i produktionen, mens de øvrige præmier indbetalt af husholdninger betragtes som 
konsum. 
35. På primærindkomsttildelingskontoen registreres formueindkomst henført til 
forsikringstagere som en del af D.4 og som betalt af forsikringssektoren og modtaget af 
forsikringstagersektoren. Ideelt set skulle formueindkomst, der tilfalder forsikringstagere, 
fordeles mellem sektorer i forhold til de reserver, der kan henføres til hver enkelt forsik­
ringstagersektor, men dette lader sig næppe gøre i praksis. Formueindkomst, henført til 
forsikringstagere, skal derfor fordeles efter hver forsikringstagersektors faktisk indbetalte 
præmier. 
-411 -
36. På sekundærindkomstfordelingskontoen bogføres indtjente nettopræmier som betalt af 
alle forsikringstagersektorer og modtaget af forsikringssektoren. Indtjente nettopræmier 
beregnes som faktisk indtjente præmier plus formueindkomst henført til forsikrings­
tagerne minus værdien af forbrugte tjenester. I ligning (2) svarer indtjente nettopræmier 
til forfaldne erstatninger3. På sekundærindkomstfordelingskontoen bogføres også 
forfaldne erstatninger som betalt af forsikringssektoren og modtaget af alle forsik­
ringstagersektorer. Både indtjente nettopræmier og forfaldne erstatninger er en del af D.7 
Andre løbende overførsler. 
Nogle erstatninger skyldes skader, som forårsages af forsikringstageren på tredjemand 
eller dennes ejendom. I sådanne tilfælde registreres gyldige krav som betalt direkte af 
forsikringsselskabet til de skadelidte parter og ikke indirekte via forsikringstageren. 
37. På finansieringskontoen angives forsikringstagernes nettoformue i skadesforsik-
ringsreserverne som en ændring i forsikringstagersektorernes aktiver og som en ændring i 
forsikringssektorens passiver. Ændringen i nettoformuen, klassificeret som F.62, skyldes 
præmie- og erstatningsreserverne. F.62 optræder også som et passiv i skadesforsi-
kringsselskabernes balance og som et aktiv i forsikringstagernes balancer. 
Skadesforsikringsselskaber hører ind under NACE rev. 1, undergruppe 66.03 "Anden 
forsikringsvirksomhed". Den institutionelle sektor er S. 125 "Forsikringsselskaber og 
pensionskasser". 
38. Når ikke-hjemmehørende enheder tegner en forsikring hos hjemmehørende skades­
forsikringsselskaber, bogføres administrationsgebyret som eksport af tjenester (P.62). 
Formueindkomst henført til forsikringstagere, indtjente nettopræmier og forfaldne erstat­
ninger registreres alle på udlandskontoen for primærindkomster og løbende overførsler, 
mens forsikringstagernes nettoformue i skadesforsikringsreserver bogføres på udlandets 
finansieringskonto. I dette tilfælde er beregningerne for udlandet ilcke sværere at foretage 
end for sektorerne for hjemmehørende forsikringstagere. 
Når hjemmehørende enheder forsikres af ikke-hjemmehørende skadesforsikringsselskaber, 
er tilvejebringelse af data langt vanskeligere. Kun data vedrørende betalte præmier og 
erstatninger er normalt til rådighed. Der anvendes derfor en forenklet metode, der ser 
bort fra skadesforsikringsreserver og den efterfølgende formueindkomst. Administrations­
gebyr, der registreres som import af tjenester (P.72), beregnes som betalte præmier minus 
modtagne erstatninger4. Både betalte nettopræmier og modtagne erstatninger bogføres på 
udlandskontoen for primærindkomster og løbende overførsler. 
I tabel AI. 5 er vist et eksempel på strømme, som er registreret i forbindelse med 
skadesforsikring. 
Forfaldne erstatninger er de beløb, der er forfaldne til betaling til skadelidte. Forfaldne erstatninger er således ikke det samme som 
erstatningsforpligtelser (claims incurred) på forsikringsselskabers konti, da sidstnævnte også omfatter administrationsudgifter til 
erstatninger, der i nationalregnskabet indgår under enten forbrug i produktionen eller aflønning af ansatte. 
Hvis data vedrørende indtjente præmier og forfaldne erstatninger er til rådighed, bør disse anvendes, frem for betalte præmier og modtagne 
erstatninger. 
412 
cl) Genforsikring 
39. ENS registrerer genforsikringstransaktionerne på en enklere måde end direkte forsik-
ringstransaktioner (sidstnævnte er transaktioner mellem forsikringsselskaber og 
almindelige forsikringstagere). I stedet for at angive de pågældende strømme (indtjente 
præmier, forfaldne erstatninger, provision, etc.) særskilt angives genforsikringsaktiviteter 
blot som en tjeneste ydet af et genforsikringsselskab til forsikringsselskabet. Værdien af 
denne tjenesteydelse måles som balancen af alle strømme mellem genforsikringsselskabet 
og forsikringsselskabet. 
For hjemmehørende livs- og skadesforsikringsselskaber angives ydede genforsikringstje-
nester som produktion (P.1), mens modtagne genforsikringstjenester angives som forbrug 
i produktionen (P.2). Genforsikringstjenester ydet af hjemmehørende genforsikringssel-
skaber til ikke-hjemmehørende forsikringsselskaber bogføres som eksport af tjenester 
(P.62), mens tjenester ydet af ikke-hjemmehørende genforsikringsselskabet til 
hjemmehørende forsikringsselskaber registreres som import af tjenester (P.72). 
40. I forbindelse med forsikringsselskaber kan oplysninger vedrørende produktion og forbrug 
i produktionen ved genforsikringstjenester indhentes i forsikringsstatistikker. Det kan 
være sværere at beregne importen og eksporten af genforsikringstjenester, der hoved­
sagelig afhænger af, om der foreligger pålidelige betalingsbalancestatistikker. Imidlertid 
kan balancen i forhold til udlandet vedrørende genforsikringstjenester let udledes af 
forsikringsstatistikker. 
Genforsikringstransaktioner mellem hjemmehørende forsikringsselskaber er ofte konsoli­
derede. For imidlertid at sikre overensstemmelse med EU's forsikringsdirektiver anbefaler 
ENS, at genforsikringstjenester registreres uden konsolidering. Hvadenten genforsik­
ringstjenester mellem hjemmehørende konsolideres eller ej, påvirkes omfanget af 
produktionen af forsikringstjenester, mens saldoposter såsom værditilvækst, overskud af 
produktion og opsparing ikke påvirkes. 
c. 2) Servicevirksomhed i forbindelse med forsikring 
41. Produktionen af servicerelaterede forsikringstjenester værdiansættes på grundlag af de 
opkrævede gebyrer eller provisioner. Ved non-profit institutioner, der fungerer som 
erhvervsmæssige sammenslutninger for forsikringsselskaber og pensionskasser, 
værdiansættes produktionen ud fra bidragene indbetalt af medlemmerne af sammen­
slutningerne. Denne produktion anvender medlemmerne af sammenslutningerne som 
forbrug i produktionen. 
Institutionelle enheder, der primært er involveret i hjælpeaktiviteter vedrørende forsikring, 
klassificeres under S.124 "Finansielle hjælpeenheder". Aktiviteten klassificeres i henhold 
til NACE rev. 1, undergruppe 67.20 "Servicevirksomhed i forbindelse med forsikring og 
pensionsforsikring". 
413-

FORSIKRING 
TALEKSEMPEL 
- V/V -415 
Tabel AU: Offentlige socialsikringsordninger 
Anvendelse Tilgang 
I ALT 
155 
155 
76 
32 
232 
78 
65 Pod« 
Vtre- og 
tjene» le-
konto ringer 
Udludet 
0 
0 
0 
0 S.l 
Samlet 
økonomi 
155 
155 
76 
32 
232 
78 
65 S.I5 
NPISH 
8 S.14 
Husholdnin 
ger 
0 
155 
76 
32 S.13 
Det 
offentlige 
45 
232 
78 
65 S.12 
Fimnticlle 
selskaber 
4 S.ll 
Ikke-
finansielle 
selskaber 
98 TRANSAKTIONER OG SALDOPOSTER 
INDKOMSTDANNELSESKONTO 
D.12 Arbejdsgiverbidrag lil sociale ordninger 
PRIMÆRINDKOMSTTILDELINGSKONTO 
D.12 Arbejdsgiverbidrag lil sociale ordninger 
SEKUNDÆRINDKOMSTFORDELINGSKONTO 
Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
Ansattes bidrag til sociale ordninger 
D.6113 Selvstendiges og ikkc-beskæAigedes bidrag til sociale 
ordninger 
D.621 Kontante socialsikringsydelser 
NATURAUEINDKOMSTOMFORDEUNGSKONTO 
D.6311 Socialsikringsydelser, refusioner 
D.6312 Andre socialsikringsydelser i naturalier S.ll 
Ikke-
finansielle 
selskaber S.12 
Finansielle 
selskaber S.13 
Det 
offentlige 
155 
76 
32 S.14 
Huaboldnin 
ger 
155 
232 
78 
65 S.15 
NPISH Posteringer 
S.l 
Samlet 
økonomi 
Udlandet Vare- og 
tjeneste­
konto 
. 155 
155 
76 
32 
232 
78 
65 0 
0 
0 
0 
0 I ALT 
155 
155 
76 
32 
232 
78 
65 
Tabel AI.2: Private fondsbaserede socialforsikringsordninger 
Anvendelse Tilgang 
Posteringer 
Vare- og 
tjeneste­
konto S.l 
Samlet 
økonomi S.15 
NPISH S.14 
Husholdnin 
ger S.13 
Det 
offentlige S.12 
Finansielle 
selskaber S.ll 
Ikke-
finansielle 
selskaber TRANSAKTIONER OG SALDOPOSTER S.ll 
Ikke-
finansielle 
selskaber S.12 
Finansielle 
selskaber S.13 
Det 
offentlige S.14 
Husholdnin 
ger S.15 
NPISH S.l 
Samlet 
økonomi Posteringer 
I ALT 
Vare-og 
tjeneste­
konto 
UDLANDSKONTOEN 
P.6 Eksport af varer og tjenester 
P.7 Import af varer og tjenester 
PRODUKTIONSKONTO 
P.1 Produktion 
INDKOMSTDANNELSESKONTO 
Faktiske arbejdsgiverbidrag til private fondsbaserede 
social forsikringsordninger 
PRIMÆRINDKOMSTTILDELINGSKONTO 
Faktiske arbejdsgiverbidrag til private fondsbaserede 
socialforsikringsordninger 
D.44 Formueindkomst henført til forsikringstagere 
SEKUNDÆRINDKOMSTFORDEUNGSKONTO 
Faktiske arbejdsgiverbidrag til private fondsbaserede 
socialforsikringsordninger 
Ansattes nettobidrag til sociale ordninger 
Private fondsbaserede sociale ydelser 
KONTO FOR ANVENDELSE AF DISPONIBEL INDKOMST 
P.3 Endelig konsumudgift 
D.8 Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue 
i pensionskasser 
FINANSIERINGSKONTO 
F.612 Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver 
F.62 Præmie- og erstatningsreserver 
Tabel AI.3: Ikke-fondsbaserede arbejdsgiveradministrerede socialforsikringsordninger 
Anvendelse Tilgang 
Se 1 ALT 
19 
19 
19 Poste 
Vare- og 
tjeneste­
konto ringer 
Udlandet 
0 
0 
0 S.l 
Samlet 
økonomi 
19 
19 
19 S.15 
NPISH 
1 
I S.14 
Husholdnin 
ger 
0 
19 
0 S.13 
Det 
offentlige 
5 
5 S.12 
Finansielle 
selskaber 
1 
1 S.ll 
Ikke-
finansielle 
selskaber 
12 
12 TRANSAKTIONER OG SALDOPOSTER 
INDKOMSDANNELSESKONTO 
D. 122 Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
PRIMÆRINDKOMSTT1LDELINGSKONTO 
D.122 Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
SEKUNDÆRINDKOMSTFORDELINGSKONTO 
D.612 Imputerede bidrag til sociale ordninger 
D.623 Ikke-fondsbaserede sociale ydelser til ansatte S.ll 
Ikke-
finansielle 
selskaber 
12 S.12 
Finansielle 
selskaber 
1 S.13 
Det 
offentlige 
5 S.14 
Husholdnin 
ger 
19 
0 
19 S.15 
NPISH 
1 S.l 
Samlet 
økonomi 
19 
19 
19 Posteringer 
Udlandet Vare- og 
tjeneste­
konto 
0 
0 
0 I ALT 
19 
19 
19 
Tabel AI.4: Anden livsforsikring 
Anvendelse Tilgang 
1 ALT 
0 
0 
4 
7 
4 
22 Poste 
Vart- og 
tjenesie-
korr.o 
0 
4 ringer 
Udlandet 
0 
0 
0 S.l 
Samlet 
økonomi 
7 
4 
22 S.15 
NPISH S.14 
Husholdnin 
ger 
4 
22 S.13 
Det 
offentlige S.12 
Finansielle 
selskaber 
7 S.ll 
Ikke-
finansielle 
selskaber TRANSAKTIONER OG SALDOPOSTER 
UDLANDSKONTO 
P.6 Eksport af varer og tjenester 
P.7 Import af varer og tjenester 
PRODUKTIONSKONTO 
P.1 Produktion 
PRIMÆRINDKOMSTTILDELINGSKONTO 
D.44 Formueindkomst henført til forsikringstagere 
KONTO FOR ANVENDELSE AF DISPONIBEL INDKOMST 
P.3 Endelig konsumudgift 
FINANSIERINGSKONTO 
F.611 Husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver S.ll 
Ikke-
finansielle 
selskaber S.12 
Finansielle 
selskaber 
4 
22 S.13 
Det 
offentlige S.14 
Husholdnin 
ger 
7 S.15 
NPISH S.l 
Samlet. 
økonomi 
4 
7 
22 Posteringer 
Udlandet Vare- og 
tjeneste­
konto 
0 
0 
0 0 
4 I ALT 
0 
0 
4 
7 
4 
22 
Tabel AI.5: Anden skadesforsikring 
Anvendelse Tilgang 
to ! ALT 
0 
0 
6 
4 
6 
45 
45 
2 
2 Poste 
Vare- og 
tjeneste­
konto 
0 
6 ringer 
Udlandet 
0 
0 
2 
0 
0 S.l 
Samlet 
økonomi 
4 
6 
43 
45 
2 S.15 
NPISH 
0 
0 
0 S.14 
Husholdnin 
ger 
3 
31 
2 
2 S.13 
Det 
offentlige 
0 
4 
0 S.12 
Finansielle 
selskaber 
0 
6 
0 
45 
0 S.ll 
Ikke-
finansielle 
selskaber 
1 
8 
0 TRANSAKTIONER OG SALDOPOSTER 
UDLANDSKONTO 
P.6 Eksport af varer og tjenester 
P.7 Import af varer og tjenester 
PRODUKTIONSKONTO 
P.1 Produktion 
P.2 Forbrug i produktion 
PRIMÆRINDKOMSTTILDELINGSKONTO 
D.44 Formueindkomst henført til forsikringstagere 
SEKUNDÆRINDKOMSTFORDELINGSKONTO 
D.7! Skadesforsikringspræmier, netto 
D.72 Skadesforsikringskrav 
KONTO FOR ANVENDELSE AF DISPONIBEL INDKOMST 
P.3 Endelig konsumudgift 
FINANSIERINGSKONTO 
F.62 Præmie- og erstatningsreserver S.ll 
Ikke-
finansielle 
selskaber 
5 
6 S.12 
Finansielle 
selskaber 
6 
0 
45 
0 
2 S.13 
Det 
offentlige 
0 
1 S.14 
Husholdnin 
ger 
1 
35 S.15 
NPISH 
0 
0 S.l 
Samlet 
økonomi 
6 
6 
45 
42 
2 Posteringer 
Udlandet Vare- og 
tjeneste-
konto 
0 
0 
3 0 
4 
2 I ALT 
0 
0 
1 
6 
45 
45 
2 
BILAG 4 
KLASSIFIKATIONER OG KONTI 
-421 
DELI 
ENS - KLASSIFIKATION 95 
A. Klassifikation af institutionelle sektorer (S) 
S.l Den samlede økonomi 
S.11 Ikke-finansielle selskaber 
S. 11001 Offentlige ikke-finansielle selskaber 
S.ll 002 Nationale private ikke-finansielle selskaber 
5.11 003 Udenlandsk kontrollerede ikke-finansielle selskaber 
5.12 Finansielle selskaber 
S. 121 Centralbanken 
S. 122 Andre monetære finansielle institutioner 
S. 12201 Offentlige 
S. 12202 Nationale private 
S. 12203 Udenlandsk kontrollerede 
S. 123 Andre kreditformidlere undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser 
S. 12301 Offentlige 
S. 12302 Nationale private 
S. 12302 Udenlandsk kontrollerede 
S. 124 Finansielle hj ælpeenheder 
S. 12401 Offentlige 
S. 12402 Nationale private 
S. 12403 Udenlandsk kontrollerede 
S. 125 Forsikringsselskaber og pensionskasser 
S. 12501 Offentlige 
S. 12502 Nationale private 
S. 12503 Udenlandsk kontrollerede 
5.13 Det offentlige 
S. 1311 Centrale myndigheder 
S.1312 Delstatsmyndigheder 
S. 1313 Lokale myndigheder 
S. 1314 Sociale kasser og fonde 
- t/Zl -423 
5.14 Husholdninger 
S. 141 + S. 142 Arbejdsgivere (inkl. selvstændige) 
S. 143 Ansatte 
S. 144 Modtagere af formue- og overførselsindkomster 
S. 1441 Modtagere af formueindkomster 
S. 1442 Pensionsmodtagere 
S. 1443 Modtagere af andre overførselsindkomster 
S. 145 Andre husholdninger 
5.15 Non-profit institutioner rettet mod husholdningerne 
S.2 Udlandet 
5.21 Den Europæiske Union 
5.211 EU-medlemsstaterne • 
5.212 EU-institutionerne 
5.22 Tredjelande og internationale organisationer 
424-
B. Klassifikation af transaktioner og andre strømme 
1. Transaktioner i varer og tjenester (produkter) (P) 
P.1 Produktion 
P. 11 Markedsmæssig produktion 
P. 119 Korrektion for indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) 
P. 12 Produktion til egen endelig anvendelse 
P. 13 Anden ikke-markedsmæssig produktion 
P.2 Forbrug i produktionen 
P.3 Endelig konsumudgift 
P.31 Individuel konsumudgift 
P.32 Kollektiv konsumudgift 
P.4 Faktisk konsum 
P.41 Faktisk individuelt konsum 
P.42 Faktisk kollektivt konsum 
P.5 Bruttoinvesteringer 
P.51 Faste bruttoinvesteringer 
P.511 Anskaffelser minus afhændelser af materielle faste aktiver 
P. 5111 Anskaffelser af nye materielle faste aktiver 
P. 5112 Anskaffelser af eksisterende materielle faste aktiver 
P. 5113 Afhændelser af eksisterende materielle faste aktiver 
P. 512 Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle faste aktiver 
P. 5121 Anskaffelser af nye immaterielle faste aktiver 
P. 5122 Anskaffelser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
P. 5123 Afhændelser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
P.513 Forøgelse af værdien af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver 
P. 5131 Væsentlige forbedringer af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver 
P.5132 Omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten til ikke-finansielle ikke-
producerede aktiver 
P.52 Lagerændringer 
P.53 Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande 
P.6 Eksport af varer og tjenester 
P.61 Eksport af varer 
P.62 Eksport af tjenester 
-425-
P.7 Import af varer og tjenester 
P.71 Import af varer 
P.72 Import af tjenester 
2. Fordelingstransaktioner (D) 
D.1 Aflønning af ansatte 
D.11 Lønninger 
D. 12 Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D. 121 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D. 122 Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.2 Produktions- og importskatter 
D.21 Produktskatter 
D.211 Merværdiafgift (moms) 
D.212 Importskatter og told ekskl. moms 
D.2121 Told m.v. 
D.2122 Importskatter ekskl. moms og told 
D.214 Produktskatter undtagen moms og importskatter 
D.29 Andre produktionsskatter 
D.3 Subsidier 
D.31 Produktsubsidier 
D.311 Importsubsidier 
D.319 Andre produktsubsidier 
D.39 Andre produktionssubsidier 
D.4 Formueindkomst 
D.41 Renter 
D.42 Udloddet selskabsudbytte 
D.421 Udbytte 
D.422 Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening på direlcte udenlandske investeringer 
D.44 Formueindkomst henført til forsikringstagere 
D.45 Jordrente o.l. 
426-
D.5 Løbende indkomst- og formueskatter o.l. 
D.51 Indkomstskatter 
D.59 Andre løbende skatter 
D.6 Sociale bidrag og ydelser 
D.61 Bidrag til sociale ordninger 
D.611 Faktiske bidrag til sociale ordninger 
D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.61111 Obligatoriske faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.611112 Frivillige faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.6112 Ansattes bidrag til sociale ordninger 
D.61121 Ansattes obligatoriske bidrag til sociale ordninger 
D.61122 Ansattes frivillige bidrag til sociale ordninger 
D.6113 Selvstændiges og ikke-beskæftigedes bidrag til sociale ordninger 
D.61131 Selvstændiges og ikke-beskæftigedes obligatoriske bidrag til sociale ordninger 
D.61132 Selvstændiges og ikke-beskæftigedes frivillige bidrag til sociale ordninger 
D.612 Imputerede bidrag til sociale ordninger 
D.62 Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier 
D.621 Kontante socialsikringsydelser 
D.622 Private fondsbaserede sociale ydelser 
D.623 Ikke-fondsbaserede sociale ydelser til ansatte 
D.624 Kontante sociale bistandsydelser 
D.63 Sociale overførsler i naturalier 
D.631 Sociale ydelser i naturalier 
D. 6311 S ocialsikringsy del ser, refusioner 
D.6312 Andre socialsikringsydelser i naturalier 
D.6313 Sociale bistandsydelser i naturalier 
D.632 Overførsler af individuelle ikke-markedsmæssige varer og tjenester 
D.7 Andre løbende overførsler 
D.71 Skadesforsikringspræmier, netto 
D.72 SkadesforsikringSakrav 
D.73 Løbende overførsler inden for det offentlige 
D.74 Løbende internationalt samarbejde 
D.75 Diverse løbende overførsler 
D.8 Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskasser 
D.9 Kapitaloverførsler 
D.91 Kapitalskatter 
D.92 Investeringstilskud 
D.99 Andre kapitaloverførsler 
-427 
3. Transaktioner i finansielle instrumenter (F) 
(Nettoændringer i finansielle aktiver/passiver) 
F.l Monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR) 
F. 11 Monetært guld 
F. 12 Særlige trækningsrettigheder (SDR) 
F.2 Sedler og mønt samt indskud 
F.21 Sedler og mønt 
F.22 Transferable indskud 
F.29 Andre indskud 
F.3 Værdipapirer undtagen aktier 
F.33 Værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer 
F.331 Kortfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer 
F.332 Langfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer 
F.34 Finansielle derivativer 
F.4 Lån' 
F.41 Kortfristede lån 
F.42 Langfristede lån 
F.5 Aktier og andre ejerandelsbeviser* 
F.51 Aktier og andre ejerandelsbeviser, ekskl. andele i investeringsforeninger 
F. 511 Børsnoterede aktier 
F.512 Ikke-børsnoterede aktier 
F. 513 Andre ejerandelsbeviser 
F.52 Andele i investeringsforeninger 
F.6 Forsikringstekniske reserver 
F.61 Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassereserver 
F.611 Husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver 
F.612 Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver 
F.62 Præmie- og erstatningsreserver 
F.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender1 
F.71 Handelskreditter og forudbetalinger 
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handelskreditter og 
forudbetalinger 
Memorandumpost F.m: Direkte udenlandske inversteringer 
-428-
4. Andre akkumulationsposter (K) 
K.1 Realkapitalforbrug 
K.2 Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver 
K.21 Anskaffelser minus afhændelser af jord og andre materielle ikke-producerede 
aktiver 
K.211 Anskaffelser af jord og andre materielle ikke-producerede aktiver 
K.212 Afhændelser af jord og andre materielle ikke-producerede aktiver 
K.22 Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle ikke-producerede aktiver 
K.221 Anskaffelser af immaterielle ikke-producerede aktiver 
K.222 Afhændelser af immaterielle ikke-producerede aktiver 
K.3 Økonomisk opståen af ikke-producerede aktiver 
K.4 Økonomisk opståen af producerede aktiver 
K.5 Naturlig vækst af ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer 
K.6 Økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver 
K.61 Udtømmelse af naturgivne økonomiske aktiver 
K.62 Anden økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver 
K.7 Tab ved katastrofer 
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
K.9 Andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver i.a.n. 
K.10 Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver i.a.n. 
K.11 Nominelle kapitalgevinsterMab 
K. 11.1 Neutrale kapitalgevinsterMab 
K. 11.2 Reale kapitalgevinsterMab 
K.12 Ændringer i klassifikationer og struktur 
K12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K. 12.2 Ændringer i .klassifikation af aktiver og passiver 
K. 12.21 Monetarisering/demonetarisering af guld 
K.12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen 
monetarisering/demonetarisering af guld 
-429 
C. Klassifikation af saldoposterb (B) 
B.1 Værditilvækst / B.1* Nationalprodukt 
B.2 Overskud af produktion 
B.3 Blandet indkomst 
B.4 Virksomhedsindkomst 
B.5 Primærindkomst / B.5* Nationalindkomst 
B.6 Disponibel indkomst 
B.7 Korrigeret disponibel indkomst 
B.8 Opsparing 
B.9 Fordringserhvervelse, netto 
B.10 Ændringer i nettoformue 
B.10.1 Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførslercd 
B. 10.2 Ændringer i nettoformue forårsaget af andre mængdeændringer i aktiver 
B. 10.3 Ændringer i nettoformue forårsaget af nominelle kapitalgevinsterMab 
B. 10.31 Ændringer i nettoformue forårsaget af neutrale kapitalgevinsterMab 
B. 10.3 2 Ændringer i nettoformue forårsaget af reale kapitalgevinsterMab 
B.11 Vare- og tjenestebalancen 
B.12 Løbende saldo over for udlandet 
B.90 Nettoformue 
BF.90 Finansielle aktiver, netto 
Alle saldoposter kan opgøres for eller efter fradrag af realkapitalforbrug. Koden for saldopost opgjort brutto består af koden for posten 
plus bogstavet "g". Tilsvarende angiver bogstavet "n" i forbindelse med en kode nettoværdien. 
"Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler" er ikke en saldopost i kontosystemet. Det er totalen af højre side 
af kapitalkontoen. Da det imidlertid er en betydningsfuld bestanddel af ændringer i nettoformue, kodes den sammen med sidstnævnte 
aggregats andre bestanddele. 
"Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler" for udlandet vedrører ændringer i nettoformue forårsaget af 
løbende saldo over for udlandet og kapitaloverførsler. 
430 
D. Klassifikation af aktiver (A) 
1. Ikke-finansielle aktiver (AN) 
AN.l. Producerede aktiver 
AN. 11 Faste aktiver 
AN. 111 Materielle faste aktiver 
AN.llll Boliger 
AN. 1112 Andre former for byggeri og anlæg 
AN. 11121 Erhvervsbyggeri 
AN. 11122 Andre anlæg 
AN. 1113 Maskiner og udstyr 
AN. 11131 Transportmidler 
AN. 11132 Andre maskiner og udstyr 
AN. 1114 Avlede/dyrkede aktiver 
AN. 11141 Stambesætninger af avlsdyr, malkedyr, trækdyr osv. 
AN. 11142 Vingårde, frugtplantager og andre træplantager, som giver tilbagevendende 
produkter 
AN. 112 Immaterielle faste aktiver 
AN. 1121 Mineralefterforskning 
AN. 1122 Edb-software 
AN. 1123 Underholdning, originale litterære værker og kunstværker 
AN. 1129 Andre immaterielle faste aktiver 
AN. 12 Lagerbeholdninger 
AN. 121 Materialer 
AN. 122 Produkter under fremstilling 
AN. 1221 Produkter under fremstilling (avlede/dyrkede aktiver) 
AN. 1222 Andre produkter under fremstilling 
AN. 123 Færdigvarer 
AN. 124 Varer til videresalg 
AN. 13 Værdigenstande 
AN. 131 Ædelmetaller og -stene 
AN .132 Antikviteter og andre kunstgenstande 
AN. 13 9 Andre værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.211 Jord 
AN.2111 Jord under bygninger og anlæg 
AN. 2112 Jord under opdyrkning 
AN.2113 Rekreative arealer og tilhørende overfladevand 
AN.2119 Andet jord og tilhørende overfladevand 
431 -
AN. 212 Aktiver i undergrunden 
AN. 2121 Kul, olie og naturgasforekomster 
AN. 2122 Metalliske mineralforekomster 
AN. 2123 Ikke-metalliske mineralforekomster 
AN. 213 Ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer 
AN.214 Vandressourcer 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
AN. 221 Patenterede størrelser 
AN.222 Lejekontrakter og andre omsættelige kontrakter 
AN.223 Købt goodwill 
AN.229 Andre immaterielle ikke-producerede aktiver 
2. Finansielle aktiver/passiver (AF) 
AF.l Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
AF. 11 Monetært guld 
AF. 12 Særlige trækningsrettigheder (SDR) 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
AF.21 Sedler og mønt 
AF.22 Transferable indskud 
AF.29 Andre indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.33 Værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer 
AF.331 Kortfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer 
AF.332 Langfristede værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivativer 
AF.34 Finansielle derivativer 
AF.4 Låne 
AF.41 Kortfristede lån 
AF.42 Langfristede lån 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser5 
AF.51 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser, ekskl. andele i investeringsforeninger 
AF.511 Børsnoterede aktier, ekskl. andele i investeringsforeninger 
AF.512 Ikke-børsnoterede aktier, ekskl. andele i investeringsforeninger 
AF. 513 Andre ejerandelsbeviser 
AF.52 Andele i investeringsforeninger 
Memorandumpost AF.m: Direkte udenlandske investeringer 
432 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
AF.61 Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassereserver 
AF.611 Husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver 
AF. 612 Husholdningernes nettoformue i pehsionskassereserver 
AF.62 Præmie- og erstatningsreserver 
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
AF.71 Handelskreditter og forudbetalinger 
AF.79 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handelskreditter og 
forudbetalinger 
433-
E. Gruppering og kodning af erhverv (A), produkter (P) 
og investeringer (investeringer i faft realkapital) (Pi) 
A60 
Kode Beskrivelse NACE Rev.l 
Reference 
01 
02 
05 
10 
11 
12 
13 
14 
15 
16 
17 
18 
19 
20 
21 
22 
23 
24 
25 
26 
27 
28 
29 
30 
31 
32 
33 
34 
35 
36 
37 
40 
41 
45 
50 Landbrug, jagt og servicevirksomhed i forbindelse hermed 
Skovbrug, skovning og servicevirksomhed i forbindelse hermed 
Fiskeri, fiskeavl og dambrug; servicevirksomhed i forbindelse med 
fiskeri 
Udvinding .af kul og brunkul; udvinding af tørv 
Udvinding af råolie og naturgas; service-virksomhed i forbindelse med 
olie- og gas- udvinding undtagen efterforskning 
Brydning af uran- og thoriummalme 
Brydning af metalholdige malme 
Anden råstofudvinding 
Fremstilling af næringsmidler og drikkevarer 
Fremstilling af tobaksprodukter 
Fremstilling af tekstiler 
Fremstilling af beklædningsartikler; beredning og farvning af 
pelsskind 
Garverier, fremstilling af tasker, kufiferter, fodtøj mv. 
Fremstilling af træ og varer af træ og kork undtagen møbler; 
fremstilling af strå og flettematerialer 
Fremstilling af papirmasse, papir og papirvarer 
Forlagsvirksomhed, trykning og reproduktion af indspillede medier 
Fremstilling af koks, raffinerede olieprodukter og nukleart brændsel 
Fremstilling af kemiske produkter 
Fremstilling af gummi- og plastprodukter 
Fremstilling af andre ikke-metalholdige mineralske produkter 
Fremstilling af metal 
Jern- og metalvareindustri 
Fremstilling af maskiner og udstyr i.a.n. 
Fremstilling af kontormaskiner og edb-udstyr 
Fremstilling af elektriske maskiner og apparater i.a.n. 
Fremstilling af telemateriel 
Fremstilling af medicinske instrumenter, præcisionsinstrumenter og 
optiske instrumenter samt ure 
Fremstilling af motorkøretøjer, påhængsvogne og sættevogne 
Fremstilling af andre transportmidler 
Fremstilling af møbler; fremstillings-virksomhed i.a.n. 
Genbrug 
Elektricitets-, g.as- og vandforsyning 
Indvinding, rensning og distribution afvand 
Bygge- og anlægsvirksomhed 
Handel med, vedligeholdelse og reparation af motorkøretøjer og 
motorcykler; servicestationer 01 
02 
05 
10 
11 
12 
13 
14 
15 
16 
17 
18 
19 
20 
21 
22 
23 
24 
25 
26 
27 
28 
29 
30 
31 
32 
33 
34 
35 
36 
37 
40 
41 
45 
50 
-434-
A60 
Kode Beskrivelse Nace Rev.l 
Reference 
51 Engroshandel og agenturhandel undtagen med motorkøretøjer og 51 
motorcykler 
52 Detailhandel undtagen med motorkøretøjer og motorcykler; reparation 52 
af varer til personlig brug eller husholdningsbrug 
55 Hotel- og restaurationsvirksomhed 55 
60 Landtransport; rørtransport 60 
61 Skibsfart 61 
62 Lufttransport 62 
63 Hjælpevirksomhed i forbindelse med transport; rejsebureauvirksomhed 63 
og transportformidling 
64 Post og telekommunikation 64 
65 Bank- og finansieringsvirksomhed undtagen forsikring og 65 
pensionsforsikring 
66 Forsikring og pensionsforsikring bortset fra lovpligtig socialforsikring 66 
67 Servicevirksomhed i forbindelse med pengeinstitutter, finansierings- 67 
og forsikrings- virksomhed 
70 Virksomhed i forbindelse med fast ejendom 70 
71 Udlejning af maskiner og udstyr uden betjeningspersonale samt varer 71 
til personlig brug og husholdningsbrug 
72 Databehandling og virksomhed i forbindelse hermed 72 
73 Forskning og udvikling 73 
74 Anden forretningsservice 74 
75 Offentlig administration og forsvar; lovpligtig socialforsikring 75 
80 Undervisning 80 
85 Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger 85 
90 Kloakvæsen, renovationsvæsen og renholdelse m.v. 90 
91 Organisationer og foreninger i.a.n. 91 
92 Forlystelser, kultur og sport 92 
93 Anden servicevirksomhed 93 
95 Private husholdninger med ansat medhjælp 95 
99 Eksterritoriale organer 99 
435 
A31 
Kode 
AA 
BB 
CA 
CB 
DA 
DB 
DC 
DD 
DE 
DF 
DG 
DH 
DI 
DJ 
DK 
DL 
DM 
DN 
EE 
FF 
GG 
HH 
II 
JJ 
KK 
LL 
MM 
NN 
OO 
PP 
QQ Beskrivelse NACE Rev.l 
Reference 
Landbrug, jagt og skovbrug A 
Fiskeri B 
Udvinding af energiråstoffer CA 
Råstofudvinding undtagen af energiråstoffer CB 
Fremstilling af nærings- og nydelsesmidler DA 
Fremstilling af tekstiler og beklædningsartikler DB 
Fremstilling af læder og lædervarer DC 
Fremstilling af træ og træprodukter DD 
Fremstilling af papirmasse, papir og papirvarer; forlagsvirksomhed og DE 
trykning 
Fremstilling af koks, raffinerede olieprodukter og nukleart brændsel DF 
Fremstilling af kemiske produkter og kemofibre DG 
Fremstilling af gummi- og plastprodukter DH 
Fremstilling af andre ikke-metalholdige mineralske produkter DI 
Fremstilling og forarbejdning af jern og metal DJ 
Fremstilling af maskiner og udstyr i.a.n. DK 
Fremstilling af elektrisk og elektrotronisk apparatur DL 
Fremstilling af transportmidler DM 
Fremstillingsvirksomhed i.a.n. DN 
Elektricitets-, gas- og vandforsyning E 
Bygge- og anlægsvirksomhed F 
Engroshandel og detailhandel; reparation af motorkøretøjer, G 
motorcykler og varer til personlig brug eller til husholdninger 
Hotel- og restaurationsvirksomhed H 
Transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation I 
Pengeinstitutter, finansierings- og forsikringsvirksomhed J 
Fast ejendom, udlejning og forretningsservice K 
Offentlig administration og forsvar; lovpligtig socialforsikring L 
Undervisning M 
Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger N 
Andre kollektive, sociale og personlige tjenesteydelser O 
Private husholdninger med ansat medhjælp P 
Eksterritoriale organer Q 
436 
A17 
Kode Beskrivelse NACE Rev.l 
£ 2 £ 1 Reference 
A Landbrug, jagt og skovbrug A 
B Fiskeri B 
C Råstofudvinding C 
D Fremstillingsvirksomhed D 
E Elektricitets-, gas- og vandforsyning E 
F Bygge- og anlægsvirksomhed F 
G Engroshandel og detailhandel; reparation af motorkøretøjer, G 
motorcykler og varer til personlig brug eller til husholdninger 
H Hotel- og restaurationsvirksomhed H 
I Transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation I 
J Pengeinstitutter, finansierings- og forsikringsvirksomhed J 
K Fast ejendom, udlejning og forretningsservice K 
L Offentlig administration og forsvar; lovpligtig socialforsikring L 
M Undervisning M 
N Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger N 
O aAndre kollektive, soci«ile og personlige tjenesteydelser O 
P Private husholdninger med ansat medhjælp P 
Q Eksterritoriale organer Q 
437-
P60 
Kode 
01 
02 
05 
10 
11 
12 
13 
14 
15 
16 
17 
18 
19 
20 
22 
21 
23 
24 
25 
26 
27 
28 
29 
30 
31 
32 
33 
34 
35 
36 
37 
40 
41 
45 
50 Beskrivelse CPA 
Reference 
Produkter fra landbrug og jagt samt tilhørende tjenesteydelser 01 
Produkter fra skovbrug, skovning og tjenesteydelser i forbindelse 02 
hermed 
Fisk og andre fiskeprodukter, tjenesteydelser i forbindelse med fiskeri 05 
Stenkul og brunkul; tørv 10 
Råolie og naturgas; tjenesteydelser i forbindelse med olie- og 11 
gasudvinding undtagen efterforskning 
Uran- og thoriummalm 12 
Metalmalm 13 
Produkter af anden råstofudvinding 14 
Næringsmidler og drikkevarer 15 
Tobaksprodukter 16 
Tekstiler 17 
Beklædningsartikler; pelsskind 18 
Læder og lædervarer 19 
Træ og varer af træ og kork (undtagen møbler), varer af strå og 20 
flettematerialer 
Trykt materiale og indspillede medier 22 
Papirmasse, papir og papirvarer 21 
Koks, raffinerede olieprodukter og nukleart brændsel 23 
Kemiske produkter og kemofibre 24 
Gummi- og plastprodukter 25 
Andre ikke-metalholdige mineralske produkter 26 
Metal 27 
Færdige metalprodukter, undtagen maskiner og udstyr 28 
Maskiner og udstyr i.a.n. 29 
Kontormaskiner og edb-udstyr 30 
Elektriske maskiner og apparater i.a.n. 31 
Telemateriel 32 
Medicinske instrumenter, præcisionsinstrumenter og optiske 33 
instrumenter samt ure 
Motorkøretøjer, påhængsvogne og sættevogne 34 
Andre transportmidler 35 
Møbler; andre færdigvarer i.a.n. 36 
Genindvundne sekundære råmaterialer 37 
Elektricitet, gas, damp og varmt vand 40 
Indvundet og renset vand, distribution af vand 41 
Bygge- og anlægsarbejder 45 
Handel med, vedligeholdelse og reparation af motorkøretøjer og 50 
motorcykler; engroshandel med motorbrændstof 
438 
P60 
Kode 
51 
52 
55 
60 
61 
62 
63 
64 
65 
66 
67 
70 
71 
72 
73 
74 
75 
80 
85 
90 
91 
92 
93 
95 
99 Beskrivelse 
Engroshandel og agenturhandel undtagen med motorkøretøjer og 
motorcykler 
Detailhandel undtagen med motorkøretøjer og motorcykler; reparation 
af varer til personlig brug eller husholdningsbrug 
Hotel- og restaurationsvirksomhed 
Landtransport, rørtransport 
Skibsfart 
Lufttransport 
Hjælpevirksomhed i forbindelse med transport; rejsebureauvirksomhed 
og transportformidling 
Post og telekommunikation 
Bank- og finanseringsvirksomhed, udentagen forsikring og 
pensionsforsikring 
Forsikring og pensionsforsikring bortset fra lovpligtig socialsikring 
Servicevirksomhed i forbindelse med pengeinstitutter, finansierings-
og forsikringsvirksomhed 
Virksomhed i forbindelse med fast ejendom 
Udlejning af maskineri og udstyr uden betjeningspersonale og af varer 
til personligt brug eller husholdningsbrug 
Databehandling og virksomhed i forbindelse hermed 
Forskning og udvikling 
Anden forretningsservice 
Offentlig administration og forsvar; lovpligtig social- sikring 
Undervisning 
Sundhedsvæsen og sociale foriinstaltninger 
Kloakvæsen, rennovationsvæsen og rengøring m.v. 
Organisationer og foreninger i.a.n. 
Forlystelser, kultur og sport services 
Anden servicevirksomhed 
Private husholdninger med ansat medhjælp 
Tjenester fra eksterritoriale organer Cpa Reference 
51 
52 
55 
60 
61 
62 
63 
64 
65 
66 
67 
70 
71 
72 
73 
74 
75 
80 
85 
90 
91 
92 
93 
95 
99 
439 
P31 
Kode Beskrivelse CPA 
Reference 
AA 
BB 
CA 
CB 
DA 
DB 
DC 
DD 
DE 
DF 
DG 
DH 
DI 
DJ 
DK 
DL 
DM 
DN 
EE 
FF 
GG 
HH 
II 
JJ 
KK 
LL 
MM 
NN 
00 
PP 
QQ Produkter fra landbrug, jagt og skovbrug 
Fisk 
Stenkul og brunkul; tørv; råolie og naturgas; uran og thorium 
Metalmalm og produkter af anden råstofudvinding 
Nærings- og nydelsesmidler 
Tekstiler og tekstilprodukter 
Læder og lædervarer 
Træ og træprodukter 
Papirmasse, papir og papirvarer; indspillede medier; trykning 
Koks, raffinerede olieprodukter og nukleart brændsel 
Kemiske produkter og kemofibre 
Gummi- og plastprodukter 
Andre ikke-metalholdige mineralske produkter 
Metal og færdige metalprodukter 
Maskiner og udstyr i.a.n. 
Elektrisk og optisk udstyr 
Transportmidler 
Andre færdigvarer i.a.n. 
Elektricitet, gas, damp og varmt vand 
Bygge- og anlægsarbejder 
Engroshandel og detailhandel; reparation af motorkøretøjer, 
motorcykler og varer til personlig brug eller til husholdningbrug 
Hotel- og restaurationsvirksomhed 
Transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation 
Pengeinstitutter, finansierings- og forsikringsvirksomhed 
Fast ejendom, udlejning og forretnings-service 
Offentlig administration og forsvar; lovpligtig socialsikring 
Undervisning 
Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger 
Andre kollektive, sociale og personlige tjenesteydelser 
Private husholdninger med ansat medhjælp 
Tjenester fra eksterritoriale organer A 
B 
CA 
CB 
DA 
DB 
DC 
DD 
DE 
DF 
DG 
DH 
DI 
DJ 
DK 
DL 
DM 
DN 
E 
F 
G 
H 
I 
J 
K 
L 
M 
N 
O 
P 
Q 
- 440 -
P17 
Kode Beskrivelse CPA 
Reference 
A Produkter fra landbrug, jagt og skovbrug A 
B Fisk B 
C Produkter fra råstofudvinding C 
D Færdigvarer D 
E Elektricitet, gas, damp og varmt vand E 
F Bygge- og anlægsarbejder F 
G Engroshandel og detailhandel; reparation af motorkøretøjer, G 
motorcykler og varer til personlig brug eller til husholdningbrug 
H Hotel- og restaurationsvirksomhed H 
I Transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation I 
J Pengeinstitutter, finansierings- og forsikringsvirksomhed J 
K Fast ejendom, udlejning og forretnings-service K 
L Offentlig administration og forsvar; lovpligtig socialsikring L 
M Undervisning M 
N Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger N 
O Andre kollektive, sociale og personlige tjenesteydelser O 
P Private husholdninger med ansat medhjælp P 
Q Tjenester fra eksterritoriale organer Q 
-441 -
A6 
Kode Beskrivelse Reference 
NACE Rev.l 
1 Landbrug, jagt og skovbrug; fiskeri A + B 
2 Råstofudvinding og fremstillingsvirksomhed, herunder energi C + D + E 
3 Bygge- og anlægsvirksomhed F 
4 Engros- og detailhandel, reparation af motorkøretøjer, motorcykler og G + H +1 
varer til personlig brug eller til husholdninger; hotel- og 
restaurationsvirksomhed; transport, oplagringsvirksomhed og 
kommunikation 
5 Bank- og finansieringsvirksomhed, fast ejendom, udlejning og J + K 
forretningsservice 
6 Andre tjenesteydelser L-P 
A3 
I Kode Beskrivelse Reference 
I NACE Rev.l 
I 1 Landbrug, jagt og skovbrug; fiskeri A + B 
| 2 Råstofudvinding og fremstillingsvirksomhed, herunder energi samt C + D + E + F 
I bygge- og anlægsvirksomhed 
\ 3 Tjenesteydelser G-P 
442 
I P6 
| Kode Beskrivelse Reference 
I CPA 
I 1 Produkter fra landbrug, jagt og skovbrug samt fisk A + B 
I 2 Produkter fra råstofudvinding samt færdigvarer og energi C + D + E 
| 3 Bygge-og anlægsarbejder F 
I 4 Engros- og detailhandel, reparation, hotel- og G + H +1 
I restaurationsvirksomhed, transport og kommunikation 
5 Bank- og finansieringsvirksomhed, fast ejendom, udlejning og J + K 
forretningsservice 
6 Andre tjenesteydelser L-P 
I. —^—— - ,.i, •—, ———• i .-.,—•• n I.I „ •-.—. —..-.. •••• ——.i, • ,i.. •• _ — — 
, *1 , 
Kode Beskrivelse Reference 
CPA 
1 Produkter fra landbrug, jagt og skovbrug samt fisk A + B 
2 Produkter fra råstofudvinding, færdigvarer, energi og bygge- og C + D + E + F 
anlægsarbejder 
3 Tjenesteydelser G-P 
443 
Kode Beskrivelse Reference 
CPA 
1 Produkter fra landbrug, jagt og skovbrug samt fisk 01 +02 + 05 
Udstyr: — 
I 2 Metalprodukter og maskiner 28-33 + 36 
1 3 Transportmidler 34 + 35 
| Bygge- og anlægsarbejder: 45 
1 4 heraf boliger —-
| 5 heraf andre bygge-og anlægsarbejder 
| 6 Andre varer Øvrige 
| hovedgrupper 
I PB 
I Kode Beskrivelse Reference 
I CPA 
M 1 Metalprodukter og maskiner, transportmidler 28-36 
B 2 Bygge-og anlægsarbejder 45 
| 3 Andre varer Øvrige 
I hovedgrupper 
-444-
F. Klassifikation af privat konsum efter formål (COICOP) (et- og tocifret niveau) 
1. Næringsmidler, drikkevarer og tobak 
1.1 Næringsmidler 
1.2 Drikkevarer 
1.3 Tobak 
2. Beklædningsartikler og fodtøj 
2.1 Beklædningsartikler 
2.2 Fodtøj 
3. Bolig, vand, el, gas og andet brændsel 
3.1 Egentlig boligudgift 
3.2 Boligvedligeholdelse 
3.3 Anden servicevirksomhed i forbindelse med boligen 
3.4 El, gas og andet brændsel 
4. Boligudstyr og husholdningstjenester 
4.1 Møbler, boligudstyr og indretning, tæpper og anden gulvbelægning samt 
reparationer 
4.2 Boligtekstiler 
4.3 Varme- og kogeapparater; køleskabe, vaskemaskiner og andre store 
husholdningsmaskiner, herunder installation og reparationer 
4.4 Service og køkkenudstyr 
4.5 Værktøj og udstyr til hus og have 
4.6 Varer og tjenesteydelser i forbindelse med husholdningstjenester 
5. Sundhed 
5.1 Medicin og farmaceutiske produkter samt terapeutiske apparater og udstyr 
5.2 Medicinske og paramedicinske tjenester uden for hospitaler 
5.3 Hospitaler 
5.4 Ulykkes- og sygeforsikring 
6. Transport 
6.1 Anskaffelse af køretøjer 
6.2 Drift af køretøjer 
6.3 Transporttjenester 
7. Fritid, underholdning og kultur 
7.1 Apparater og tilbehør, herunder reparationer 
7.2 Tjenester i forbindelse med fritid og kultur 
7.3 Aviser, bøger og blade 
445-
8. Uddannelse 
8.1 Undervisning 
8.2 Undervisningsmaterialer 
8.3 Servicevirksomhed i forbindelse med uddannelse 
9. Hoteller, caféer og restauranter 
9.1 Restaurationsvirksomhed 
9.2 Indlogering 
10. Andre varer og tjenester 
10.1 Personlig pleje 
10.2 Personlige effekter i.a.n. 
10.3 Kommunikation 
10.4 Sociale tjenester 
10.5 Finansielle tjenester i.a.n. 
10.6 Andre tjenester i.a.n. 
-446 
G. Klassifikation af det offentliges udgifter efter formål (COFOG) 
01 Generelle offentlige tjenester 
01.1 Udøvende og lovgivende organer, skatte- og finansvæsen, udenrigstjenesten med 
undtagelse af økonomisk bistand til udlandet 
01.2 Økonomisk bistand til udlandet 
01.3 Grundforskning 
01.4 Generelle tjenester 
01.5 Generelle offentlige tjenester i.a.n. 
02 Forsvar 
02.1 Administration og drift af det militære forsvar og civilforsvaret 
02.2 Militær bistand til udlandet 
02.3 Forsvarsrelateret anvendt forskning og eksperimentel udvikling 
02.4 Forsvar i.a.n. 
03 Offentlig orden og sikkerhed 
03.1 Politi og brandvæsen 
03.2 Domstole 
03.3 Fængselsvæsen 
03.4 Offentlig orden og sikkerhed i.a.n. 
04 Uddannelse 
04.1 Førskoleundervisning og undervisning på 1. undervisningsniveau (ISCED-niveau 0 
ogl) 
04.2 Undervisning på 2. niveau, 1. og 2. trin (ISCED-niveau 2 og 3) 
04.3 Undervisning på 3. niveau (ISCED-niveau 5, 6 og 7) 
04.4 Undervisning, der ikke kan klassificeres efter niveau (ISCED-niveau 9) 
04.5 Tilknyttede tjenester 
04.6 Uddannelse i.a.n. 
05 Sundhedsvæsen 
05.1 Hospitaler 
05.2 Klinikker samt praktiserende læger, tandlæger og paramedicinere 
05.3 Det offentlige sundhedsvæsen 
05.4 Medicin, proteser, medicinsk udstyr og andre ordinerede sundhedsrelaterede 
produkter 
05.5 Anvendt forskning og eksperimentel udvikling i forbindelse med sundhedssektoren 
05.6 Sundhedsvæsen i.a.n. 
06 Social sikring og forsorg 
06.1 Social sikring 
06.2 Forsorg 
06.3 Social sikring og forsorg i.a.n. 
-447 
07 Boliger og by- og egnsudvikling 
07.1 Boliger og by- og egnsudvikling 
07.2 Vandforsyning 
07.3 Sanitære foranstaltninger, herunder forureningsbekæmpelse og -kontrol 
07.4 Vejbelysning 
07.5 Boliger og by- og egnsudvikling i.a.n. 
08 Rekreative, kulturelle og religiøse aktiviteter 
08.0 Rekreative, kulturelle og religiøse aktiviteter 
09 Brændsel og energi 
09.1 Brændsel 
09.2 El og andre energikilder 
09.3 Brændsel og energi i.a.n. 
10 Landbrug, skovbrug, fiskeri og jagt 
10.1 Landbrug 
10.2 Skovbrug 
10.3 Fiskeri og jagt 
10.4 Landbrugsforskning og eksperimentel udvikling i.a.n. 
10.5 Landbrug, skovbrug, fiskeri og jagt i.a.n. 
11 Minedrift, undtagen brændsel; fremstillingsvirksomhed; bygge- og anlægsvirksomhed 
11.1 Minedrift, undtagen udvinding af brændsel 
11.2 Fremstillingsvirksomhed 
11.3 Bygge- og anlægsvirksomhed 
11.4 Minedrift i.a.n.; fremstillingsvirksomhed, i.a.n.; bygge- og anlægsvirksomhed i.a.n. 
12 Transport og kommunikation 
12.1 Veje 
12.2 Vandveje 
12.3 Jernbaner 
12.4 Lufttransport 
12.5 Rørledninger og andre transportsystemer 
12.6 Transport i.a.n. 
12.7 Kommunikation 
12.8 Transport og kommunikation i.a.n. 
-448 
13 Andre tjenester af økonomisk art 
13.1 Distributionsvirksomhed, herunder oplagrings- og pakhusvirksomhed; hotel- og 
restaurationsvirksomhed 
13.2 Turistvirksomhed 
13.3 Udviklingsprojekter 
13.4 Generelle økonomiske og kommercielle tjenester, bortset fra tjenester vedrørende 
arbejdsmarkedet 
13.5 Generelle tj enester vedrørende arbej dsmarkedet 
13.6 Andre økonomiske tjenester i.a.n. 
14 Udgifter, der ikke er klassificeret efter hovedgruppe 
14.0 Udgifter, der ikke er klassificeret efter hovedgruppe 
-449 
DEL IL 
KONTI 
451 -
Tahc'l A. 1 Konto O: Vare- og tjenestekonto 
1 Tilgang 
P! Produktion 3595 
Pil Markedsmæssig produktion 
P. 12 Produktion til egen endelig anvendelse 3048 
171 
P.I3 Anden ikke-markedsmæssig produktion 
D.21 Produktskstler 
D.31 Produktsubsidier 
P.7 Impon af varer og tjenester 
P.71 Import af varer 
P.72 Import af tjenester 392 
105 P.3/ 
P.4 
P.32' Forbrug i produktionen 
Endelig konsumudgift 
Faktlak konsum 
P.31/ Individuel konsumudgift 
p.41 Faktisk individuelt konsum 
Kollektiv konsumudgift 
Faktisk kollektivt konsum 
Faste bruttoinvesteringer 
Anskaffelser minus afhændelser af materielle faste aktiver 
P.5111 Anskaffelser af nye materielle faste aktiver 
P.5112 Anskaffelser af eksisterende materielle faste aktiver 
P.5113 Afhændelser af eksisterende materielle faste aktiver 
Anskaffelser minus afiaendelter af immaterielle faste aktiver 
P.5121 Anskaffelser af nye immaterielle faste aktiver 
P.5122 Anskaffelser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
P.5123 Afhænde Iser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
P.513 Forøgelse af værdien af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
P.513I Væsentlige forbedringer af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 1215 
376 
305 
P.5132 Omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten lil ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
P.52 Lagerændringer 
Anskaffelser minus afhændelser af værdi genstande 
Eksport af varer og tjenester 
Eksport af varer 
Eksport af tjenester 
Tabel A.2 Kontosystem for den samlede økonomi 
I. Produktionskonto 
P.2 Forbrug i produktionen 
B. I *g Bruttonationalprodukt 
K.l Realkapitalforbrug 
B. 1 "n Nettonationalprodukt Tilgang 
P.1 Produktion 
P • 11 Markedsmæssig produktion 
P. 12 Produktion til egen endelig anvendelse 
P.13 Anden ikke-markedsmæssig produktion 
D.21-D.31 Produktskatter minus produktsubsidier 3595 
3048 
171 
376 
133 
D. Indkomstfordelingskonti 
H 1 Primærindkomstfordelingskonto 
11.1.1 Indkomstdannelseskonto 
Anvendelse 
D.l Aflonning af ansatte 
D.11 Lorminger 
D. 12 Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D. 122 Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.2 Produktions- og importskatler 
D.21 Produktskatter 
D.211 Merværdiafgift (moms) 
D.212 lmportskattcr og told ekskl. moms 
D.2121 Told m.v. 
D.2I22 lmportskatter ekskl. moms og told 
D.214 Produktskatter undtagen moms og importskatter 
D.29 Andre produktionsskatter 
D.31 Produktsubsidier 
D.311 Importsubsidier 
D.319 Andre produktsubsidier 
D.39 Andre produktionssubsidier 
B. 2 Overskud af produktion 
Blandet Indkomst 235 
|4| 
121 
17 
17 
p_ 
3_ 
94 
217 
432 Tilgang 
B.1* Nationalprodukt 
Tabel A.2 Kontosystem for den samlede økonomi (forts.) 
11.1.2 Primcerindkomsttildelingskonto 
Formueindkomst 
Renter 
Udloddet selskabsudbytte 
Udbvtte 206 
84 
60 
Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer 
Formueindkomst henfort til forsikringstagere 
Jordrente o.l. Tilgang 
B.2 
D.1 Overskud af produktion 
Blandet indkomst 
Aflønning af ansatte 
D.ll Lønninger 
D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D. 122 Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 217 
432 
573 
193 
174 
Produktions- og importakatter 235. 
141 
121 
17 
17 
0. 
3. 
94 D.21 Produkts katter 
D.211 Merværdiafgift (moms) 
D.212 Imports katter og told ckakl. moms 
D.2121 Told m.v. 
D.2I22 lmportskattcr ekskl. moms og told 
D.214 Produktakattcr undtagen moms og imports latter 
D.29 Andre produktionsskatter 
D.31 Produktsubsidier 
D.311 Importsubsidier 
D.319 Andre produktsubsidier 
D.39 Andre produktionssubsidier 
Narionaliiulkotnsi D.4I 
D.421 
D.45 Formueindkomst 
Renter 
P.119 Markedsmæssig produktion 
D.42 Udloddet selskabsudbytte 
Udbylte 
Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer 
D.44 Formueindkomst henfort til forsikringsugere 
Jordrente o.l. 
Tabel A.2 Kontosystem for den samlede økonomi (forts.) 
H1.2.1 Virksomhcdsindkomstkonto 
Formueindkomst 217 
Renter 
Formueindkomst henført til forsikringstagere 
Jordrente o.l. 
Virksomhedsindkomst Tilgang 
B.2 
D.4 Overskud af produktion 
Blandet Indkomst 
Formueindkomst 
P. 119 Markedsmæssig produktion 
D.42 Udloddet selskabsudbytte 
D.421 Udbytte 
D.422 Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer 
Formueindkomst henført til forsikringstagere 
Jordrente o.l. 432 
247 
150 
II. 1.2.2 Konto for tildeling af anden primærindkomst 
Formueindkomst 
Udloddet selskabsudbytte 
Udtræk af indkomst fra kvasi-scbkabcr 
Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer 
Jordrente o.l. Tilgang 
B.4 
D.l 
D.2 
D.21 
D.29 
D.31 
D.42 Virksomhedsindkomst 
Aflønning af ansatte 
D.11 Lønninger 
D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D. 122 Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
Produktions- og importskatter 
Produkts katter 
D.211 Merværdiafgift (moms) 
D.212 Importskatter og told ekskl. moms 
D.2121 Told m.v. 
D.2122 Importslatter ekskl. moms og told 
D.214 Produklskatler undtagen moms og importskatter 
Andre produktionsskatter 
Produktsubsidier 
D.311 Importsubsidier 
D.319 Andre produktsubsidier 
Andre produktionssubsidier 
Formueindkomst 
Renter 
Udloddet selskabsudbytte 
D.421 Udbytte 
D.422 Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer 
D.44 Formueindkomst henført til forsikringstagere 679 
766 
573 
235 
-36 
160 
66 
Nationalindkomst 
Tabel A.2 Kontosystem for den samlede økonomi (forts.) 
n.2 Sekundaerindkomstfordelingskonto 
Anvendelse 
D.51 
D.611 
D.611 
D.61 Løbende indkomst- og formueskatter o.l. 
Indkomstskatter 
Andre løbende skatler 
Bidrag til sociale ordninger 
Faktiske bidrag til sociale ordninger 
D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag lil sociale ordninger 
D.61111 Obligatoriske faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.6112 Ansattes bidrag til sociale ordninger 
D.61121 Ansattes obligatoriske bidrag til sociale ordninger 
.Ansatles frivillige bidrag lil sociale ordninger 
Selvstændiges og ikke-beskæftigedes bidrag til sociale ordninger 
D.61 I ?! Selvstændiges og ikke-beskæftigedes obligatoriske bidrag til sociale ordninge 
Sel vs tand i ges og ikke-beskæftigedes frivillige bidrag til sociale ordninge 
Imputerede bidrag lil sociale ordninger 
Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier 
Kontante socialsikringsydelser 
Private fondsbaserede sociale ydelser 
Ikke-fondsbaserede sociale ydelser til ansatte 
D.62^ Kontante sociale bistandsydelser 
Andre løbende overførsler 
Skadesforsikringspræmier, retto 
Skadesforsikrings krav 
Lobende overforsier inden for det offentlige 
Løbende internationalt samarbejde 
Diverse løbende overførsler 
Disponibel indkomst 322 
303 
174 
160 
14 
97 
85 
12 
32 
22 
332 
232 
29 
19 
52 
269 
43 
45 
96 
31 
54 Tilgang 
B.5* Nationalindkomst 
D.5 Løbende indkomst- og formueskatter o.l. 
D.51 Indkomstskatter 
D.59 Andre løbende skatler 
D.61 Bidrag til sociale ordninger 
D.611 Faktiske bidrag til sociale ordninger 
D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.61111 Obligatoriske faktiske arbejdsgiverbidrag lil sociale ordninger 
D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.6112 Ansattes bidrag til sociale ordninger 
D.61121 Ansatles obligatoriske bidrag lil sociale ordninger 
D.61122 Ansattes frivillige bidrag til sociale ordninger 
D.6113 Selvstændiges og ikke-beskæftigedes bidrag til sociale ordninger 
D.61131 Selvstændiges og ikke-beskæftigedea obligatoriske bidrag til sociale ordninger 
D.61132 Selvstændiges og ikke-beskæftigedes frivillige bidrag lil sociale ordninger 
D.6I2 Imputerede bidrag til sociale ordninger 
D.62 Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier 
D.621 Kontante socialsikringsydelser 
D.622 Private fondsbaserede sociale ydelser 
D.623 Ikke-fondsbaserede sociale ydelser lil ansatte 
D.624 Kontante sociale bistandsydelser 
D.7 Andre løbende overførsler 
D.71 Skadesforsikringspræmier. netto 
D.72 Skadesforsikrings krav 
D.73 Løbende overforsier inden for det offentlige 
D.74 Lobende internationalt samarbejde 
D.75 Diverse løbende overførsler 1633 
213 
204 
9_ 
322 
303 
174 
160 
14 
97 
85 
12 
32 
22 
10 
19 
332 
232 
29 
19 
52 
239 
45 
42 
96 
1_ 
55 
D.3 Naturalieindkomstomfordelingskonto 
D.63I 
D.632 Sociale overforsier i naturalier 
Sociale vdelser i naturalier 
Socialsikringsydelser, refusioner 
D.6? 12 Andre socialsikringsydelser i naturalier 
D.6313 Sociale bistandsydelser i naturalier 
Overforsier af individuelle ikke-markedsmæssige varer og tjenester 
Korrigeret disponibel indkomst Tilgang 
B.6 
D.63 Disponibel indkomst 
Sociale overførsler i naturalier 
D.631 Sociale ydelser i naturalier 
D.63I1 Socialsikringsydelser, refusioner 
D.6312 Andre socialsikringsydelser i naturalier 
D.6313 Sociale bistandsydelser i naturalier 
D.632 Overforsier af individuelle ikke-markedsmæssige varer og tjenester 219 
162 
78 
65 
19 
57 
Tabel A.2 Kontosystem for den samlede økonomi (forts.) 
D.4 Indkomstanvendelseskonto 
11.4.1 Konto for anvendelse af disponibel indkomst 
Endelig konsumudgifl 
Individuel konsumudgift 
Kollektiv konsumudgift 
Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskasser 
Opsparing Tilgang 
1371 8=6 Disponibel Indkomst 
1215 
D.8 Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskasser 
11.4.2 Konto for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst 
Faktisk konsum 
Faktisk individuelt konsum 
Faktisk kollektivt konsum 
Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskasser Tilgang 
J37I B.7 Korrigeret disponibel indkomst 
Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskasser 
Opsparing 233 
Tabel A.2 Kontosystem for den samlede økonomi (forts.) 
Hl. Akkumulationskonti 
m.l Kapitalkonto 
111.1.1 Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
Ændringer i aktiver 
B.10.1 Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler Ændringer i paasiver og nettoformue 
B.8n Opsparing, netto 233 
Modtagne kapitaloverførsler 
D.91 Kapitals latter 
D.92 Investeringstilskud 
D.99 Andre kapitaloverførsler 
D.9 Betalte kapitaloverførsler 
D.91 Kapiulslatter 
D.92 Investeringstilskud 
D.99 Betalte kapitaloverførsler 
111.1.2 Konto for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver 
Ændringer i aktiver 
P.51 Faste bruttoinvesteringer 
Anskaffelser minus afhændelser af materielle faste aktiver 
Anskaffelser af nye materielle faste aktiver 
Anskaffelser af eksisterende materielle faste aktiver 
Afhændelser af eksisterende materielle faste aktiver 
Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle faste aktiver 
Anskaffelser af nye immaterielle faste aktiver 
Anskaffelser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
Afhændelser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
Forøgelse af værdien af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
Væsentlige forbedringer af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 303 
305 
P.5132 Omkostninger ved overdragelse af cjejiduinsrctten til ikke-producerede ikke-finansielle aktiver Ændringer i passiver og nettoformue 
376 B.10.1 Ændringer l nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverfmsler 
Realkapitalforbrug 
Lagerændringer 
Anskaffelser minus afhændelser af væ rdigenstande 
Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-produoerede aktiver 
Anskaffelser minus afhændelser af jord og andre materielle ikke-producerede aktiver 
Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle ikke-producerede aktiver 
Fordringserhvervelse, netto 
Tabel A.2 Kontosystem for den samlede økonomi (forts.) 
m.2 Finansieringskonto 
Ændringer i aktiver 
•Ca. 
o F.l 
F.2 
F.21 
F.22 
F.29 
F.3 
F.4 
F.41 
F.42 
F.5 
F.6 
F.61 
F.611 
F.612 
F.62 
F.7 
F.71 
F.79 Nettoændringer i fmansieUe aktiver 
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og mønt samt indskud 
Sedler og mønt 
Transferable indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Kortfristede Ian 
Langfristede Ian 
Aktier og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassereserver 
Husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver 
Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver 
Præmie- og erstatningsreserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Handelskreditter og forudbetalinger 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handelskreditter og forudbelalinge 119 
34 
62 
23 
244 
83 
161 Ændringer i passiver og nettoformue 
Nettoændringer i finansielle passiver 
F.2 
F.22 
F.29 
F.4 
F.41 
F.42 
F.61 
F.611 
F.612 
F.62 
F.7 
F.71 Sedler og ment samt indskud 
F.21 Sedler og ment 
Transferable indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Kortfristede Ian 
Langfristede Ian 
Aktier og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassereserver 
Husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver 
Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver 
Præmie- og erstatningsreserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Handelskreditter og forudbetalinger 603 
132 
35 
65 
32 
217 
76 
141 
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handelskred ilter og forudbetalinger 
Fordringserhvervelse, netto 
Tabel A.2 Kontosystem for den samlede økonomi (forts.) 
ID. 3 Konto for andre «ndringer i aktiver 
111.3.1 Konto for andre mængdecendringer i aktiver 
Ændringer i aktiver 
AN 
heraf 
AN.11 
K.12.2 
herat 
K.I: 
K.12 
hera 
AF.l 
AF.2 
AF.3 
AF.4 
AF.5 
AF.6 
AF.7 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
K.4 Økonomisk opståen af producerede aktiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
Andre mængdeændringer i ikke-finansieUe aktiver i.a.n. 
Ændringer i klassifikationer og struktur 
Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
K.12.21 Moneurisering/demonetariscring af guld 
K.12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen rnonetarisering/demonetarisering af guld 
Faste aktiver 
Lagerbeholdninger 
Værdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 
Økonomisk opståen af ikke-producerede aktiver 
Naturlig vækst af ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer 
Økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver 
Udtømmelse af naturgivne økonomiske aktiver 
Anden økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglægge!» 
Andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver i.a.n. 
Ændringer i klassifikationer og struktur 
Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen monelarisermg/demonetarisering af guld 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kotupciBcret beslaglæggelse 
Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver i.a.n. 
Ændringer i klassifikationer og struktur 
Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
Monetarisering/demonetarisering af guld 
Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen monclarisering/demonctariscring af guld 
Monetært guld og trælmingsreltigheder (SDR) 
Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver Ændringer i passiver og nettoformue 
AF 
K.7 
heraf: 
AF.2 
AF.3 
AF.4 
AF.5 
AF.6 
AF.7 Finansielle aktiver/passiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
K.10 Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver i.a.n. 
K.12 Ændringer 1 klassifikationer og struktur 
K.12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K.12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
K.12.22 Ændringeri klassifikation af aktiver eller passiver undugen moneurisering/demoneurisering af guld 
Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lan 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender B.10.2 Ændringer l nettoformue forårsaget af andre mttngdexndrlnger l aktiver 
Tabel A.2 Kontosystem for den samlede økonomi (forts.) 
111.3.2 Omvurderingskonto 
Ændringer i aktiver 
AF.4 Nominelle kapitalgevinsler/-tab 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Faste aktiver 
Lagerbeholdninger 
Værdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 152 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Ændringer i passiver og nettoformue 
K.11 Nominelle kapitalgevinster/-tab 
AF.1L 
AF.4 Finansielle aktiver/passiver 
Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
AF.5 Alflier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
154 AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B.10.3 Ændringer 1 nettoformue forårtaget af nominelle kapital gevinster/-tab 
Tabel A.2 Kontosystem for den samlede økonomi (forts.) 
DI.3.2.1 Konto for neutrale kapitalgevinster og -tab 
Ændringer i aktiver 
4^ K.l 1.1 Neutrale kapitalgevinster/-tab 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Faste aktiver 
Lagerbeholdninger 
/ærdigens tande 
Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
m.3.2.2 Konto for reale kapitalgevinster og -tab 
Ændringer i aktiver 
K.11.2 Reale kapitalgevinsterMab 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Lagerbeholdninger 
Værdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og mønt samt indskud 
Væ rdipapirer undtagen aktier 
Un 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Ændringer i passiver eg nettoformue 
K.ll.l Neutrale kapitalgevinslcr/-tab 
198 
121 
111 
5 
5 
78 
76 
1 AF.2 Finansielle aktiver/passiver 
Sedler og mønt samt indskud 
AF3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske i 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
136 
15 
30 
25 
28 
26 
7_ 
5 
B. 10.31 Ændringer l nettoformue forårsaget af neutrale kapital gevtnsterf-tab 
Ændringer i passiver og nettoformue 
K. 11.2 Reale kapitalgevinster/-tab 
AF Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.4 Lin 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B.10.32 Ændringer l nettoformue forårsaget af reale kapitatgevlnsterl-tab 126 
29 
26 
29 
28 
7_ 
6 
Tabel A.2 Kontosystem for den samlede økonomi (forts.) 
IV Balancer 
IV. 1 Åbningsbalance 
Aktiver 
•p> AN Ikke-finansielle aktivet 
Producerede aktiver 
Faste aktiver 
Ugetbeholdninger 
Værdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og mønt samt indskud 
crdipapirer undtagen aktier 
Un 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalle mellemværender 
rV.2 Ændringer i balancer 
Aktiver 
Ændringer i aktiver i alt 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Faste aktiver 
Ugerbeholdninger 
Værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Passiver og nettoformue 
9922 AF 
6047 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
5544 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
231 AF.4 Lån 
272 AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
3 875 AF.6 Forsikringstekniske reserver 
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
6792 
1263 
1384 
370 
Nettoformue 
Passiver og nettoformue 
Ændringer i passiver i alt 
482 
289 
239 
34 
16 
193 
191 
2 AF Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.4 Un 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
730 
18 
119 
178 
240 
75 
38 
61 
B.10 Ændringer l nettoformue 
forårsaget af : 
B.10.1 Ændringer l nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
B.10.2 Ændringer l nettoformue forårsaget af andre mtengdettndringer I aktiver 
B.10.3 Ændringer l nettoformue forårsaget af nominelle kapitalgevlnster/-tab 
B.10.31 Ændringer i nettoformue forårsaget af neutrale kapitalgevinsler/-tab 
B. 10.32 Ændringer i nettoformue forårsaget af reale kapitalgevinsler/-tab 6298 
1 471 
1437 
1406 
371 
213 
208 
Tabel A.2 Kontosystem for den samlede økonomi (forts.) 
rv.3 Afslutningsbalance 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Faste aktiver 
Ugerbeholdninger 
Væ rdigenslande 
Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalle mellemværender 6 336 
265 
7 522 Passiver og nettoformue 
AF 
AF.4 
AF.6 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
5 783 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier I 476 
Un 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemvæ render 
B.90 Nettoformue 
-Fa-
Tabel A.3 Kontosystem for ikke-finansielle selskaber 
I. Produktionskonto 
Anvendelse 
P. 2 Forbrug i produktionen 
l'ao-dililvcekst, brutto 
K. 1 RealkapitalforbniR 
Bin Varditilvaksl, netto Tilgang 
P.1 Produktion 1753 
P. 11 Markedsmæssig produktion 1722 
P. 12 Produktion til egen endelig anvendelse 
II. Itidkomstfordelingskonti 
II. 1 Primærindkomstfordelingskonto 
11.1.1 Indkomstdannelseskonto 
-ta. D.1 Aflønning af ansatte 
D. 11 LenningcT 
Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D. 121 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D 122 Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.29 Andre produktionsskatter 
D.39 Andre produktionssubsidier 
Overskud af produktion Tilgang 
B.ln Varditilvakst, netto 
Tabel A3 Kontosystem for ikke-finansielle selskaber (forts.) 
11.1.2 Primærindkomsttildelingskonto 
D.421 Formueindkomst 
Renter 
D.42 Udloddet selskabsudbytte 
Udbytte 
Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer 
Jordrente o.l. 
Prinuerindkomst Tilgang 
B .2 Overskud af produktion 
D.4 FofTnueindkomst 
Renter 
D.42 Udloddet selskabsudbytte 
Udbytte 
D.422 Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer 
D.44 Formueindkomst henført til forsikringstagere 
D.45 Jordrente o.l. 
II. 1.2.1 Virksomhedsindkomstkonto 
Anvendelse 
Formueindkomst Tilgang 
B.2 Overskud af produktion 
Virksomhedsindkomst 
II. 1.2.2 Konto for tildeling af anden primærindkomst D.41 
D.421 
D.45 Formue indkomst 
Renter 
D.42 Udloddet selskabsudbytte 
Udbytte 
D.422 Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer 
D.44 Formueindkomst henført til forsikringstagere 
Jordrente o.l. 
D.4 Formueindkomst 
D.42 Udloddet selskabsudbytte 
Udbytte 
D.422 Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer Tilgang 
B.4 Virksomhedsindkomst 
B.5 Primarindkomst 
Tabel A3 Kontosystem for ikke-finansielle selskaber (forts.) 
D.2 Sekundærindkomstfordelingskonto 
D.62 Løbende indkomst- og formueskatter o.l. 
Indkomstskatter 
Andre løbende skalter 
D.62 Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier 
Private fondsbaserede sociale ydelser 
Ikke-fondsbaserede sociale ydelser lil ansatte 
Andre løbende overførsler 
Skadesforsikringspræmier, netto 
Diverse løbende overførsler 13 
12 Tilgang 
B.5 Primxrindkomst 
D.6I Bidrag til sociale ordninger 
D.611 Faktiske bidrag til sociale ordninger 
D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
1 D.61111 Obligatoriske faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.6112 Ansatles bidrag til sociale ordninger 
D.61121 Ansattes obligatoriske bidrag til sociale ordninger 
8 D.61122 Ansattes frivillige bidrag til sociale ordninger 
D.612 Imputerede bidrag til sociale ordninger 
Disponibel indkomst Andre løbende overførsler 
Skadesforsikrings krav 
Diverse løbende overførsler 
00 II. 4 Indkomstanvendelseskonto 
D.4.1 Konto for anvendelse af disponibel indkomst 
Anvendelse 
D.8 Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskasser Tilgang 
B.6 Disponibel Indkomst 
Opsparing 
Tabel A3 Kontosystem for ikke-finansielle selskaber (forts.) 
ID. Akkumulationskonti 
m.l Kapitalkonto 
///. 1.1 Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
ÆndrinQer i aktiver 
B.10.1 Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler Ændringer I passiver og nettoformue 
B.8n Opsparing, netto 
Modtagne kapitaloverførsler 
D.92 Investeringstilskud 
D.99 Andre kapitaloverførsler 
Belalle kapitaloverførsler 
D.91 Kapitalskatter 
Andre kapitaloverførsler 
111.1.2 Konto for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver 
Ændringer i aktiver 
P.51 Faste bruttoinvesteringer 
Anskaffelser minus afhændelser af materielle faste aktiver 
Anskaffelser af nye malerielle faste aktiver 
Anskaffelser af eksisterende materielle faste aktiver 
Afhændelser af eksisterende malerielle faste aktiver 
Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle faste aktiver 
Anskaffelser af nye immaterielle faste aktiver 
Anskaffelser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
P.5123 Afhændelser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
Foregelse af værdien af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
Væsentlige forbedringer af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
P.5132 Omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten til ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
Realkapitalforbrug 
Ugerændringer 
Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande 
Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver 
Anskaffelser minus afhændelser af jord og andre materielle ikke-produoerede aktiver 
Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle ikke-producerede aktiver 
Fordringserhvervelse, netto -137 Ændringer i passiver og nettoformue 
250 B.10.1 Ændringer l nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
Tabel A3 Kontosystem for ikke-finansielle selskaber (forts.) 
ITJ.2 Finansieringskonto 
Ændringer i aktiver 
F.2 
F.22 Nettoændringer i finansielle aktiver 
Sedler og mønt samt indskud 
F.21 Sedler og i 
Transferable indskud 
Andre indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
F.41 Kortfristede lin 
F.42 Langfristede lin 
Aktier og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Præmie- og erstatningsreserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Handelskreditter og forudbetalinger 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handelskreditter og forudbetalinger Ændringer I passiver og nettoformue 
Nettoændringer i finansielle passiver 
F.2 Sedler og ment samt indskud 
F.22 Transferable indskud 
F.29 Andre Indskud 
F.3 Værdipapirer undtagen aktier 
F.4 Lin 
F.41 Kortfristede lin 
F.6 Langfristede lin 
Aktier og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
F.61 Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassereserver 
F.612 Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
F.71 Handelskreditter og forudbetalinger 
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handelskreditter og forudbetalinger 
Fordringserhvervelse, netto 
Tabel A3 Kontosystem for ikke-finansielle selskaber (forts.) 
IH. 3 Konto for andre aendringer i aktiver 
///. 3. / Konto for andre mcengdecendringer i aktiver 
Ændringer i aktiver 
AN 
K.12.22 
heraf: 
AN.11 
AN.I3 
K.3 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Økonomisk opstien af producerede aktiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
Andre mængdcændringer i ikke-finansielle aktiver i.a.n. 
Ændringer i klassifikationer og struktur 
K.12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K.12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passivet 
Ændringer i klassifikation sf aktiver eller passiver undtagen rnoneUriscring/demonetarisering af guld 
A N. 12 Ugerbeholdninger 
Værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
Økonomisk opstien af ikke-producerede aktiver 
Naturlig vækst af ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer 
Økonomisk forsvinden af ikkc-produoorodo aktiver 
Udtawnmclse at naturgivne ølronomiske aktiver 
Anden ekonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
Andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver i.a.n. 
Ændringer i klassifikationer og struktur 
Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K.12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
K. 12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen nxrauriscring/demonetariscring af guld 
K.7 
heraf: 
AF.2 
AF.4 Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kuiiipcuscret beslaglæggelse 
Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver i.a.n. 
K.12 Ændringer i klassifikationer og struktur 
Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K.12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
K.12.22 Ændringeri klassifikation at aktiver eller passiver undtagen riwraeuriserir^derrionetarisering af guld 
Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen alflier 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender • I 
-1 
0 
14 
24 
0 
• 7 
•6 
• 1 
0 Ændringer i passiver eg nettoformue 
AF 
K.7 
AF.4 
AF.6 Finansielle aktiver/passiver 
Tab ved katastrofer 
rkke-koiapeiaxvret beslaglæggelse 
K.10 Andre mængdeændringer 1 finansielle aktiver og passiver i.a.n. 
K.12 Ændringer i klassifikationer og struktur 
K.12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og «iruktur 
K.12.2 Ændringeri klassifikation af aktiver og passiver 
K.12.22 Ændringer i klassifikation sf aktiver eller passiver undtagen rnonettrisering/demonearisering af guld 
heraf: 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
AF.5 Alflier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B.10.2 Ændringer 1 nettoformue forårsaget af andre mtengdetendringer i aktiver 
Tabel A3 Kontosystem for ikke-finansielle selskaber (forts.) 
111.3.2 Omvurderingskonto 
Ændringer i aktiver 
K.11 Nominelle kapitalgevin»ter/-lab 
AN 
AN.l 
AN.2 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Faste aktiver 
AN. 12 Ugerbeholdninger 
AN. 13 Værdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver Ændringer i passiver og nettoformue 
K.ll 
AF.4 
AF.7 Nominelle kapitalgevmster/-tab 
Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
AF J Værdipapirer undtagen aktier 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemvæ render 
AF.6 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B. 10.3 Ændringer l nettoformue forårsaget of nominelle kapltalgevinster/-tab 
Tabel A.3 Kontosystem for ikke-finansielle selskaber (forts.) 
m.3.2.1 Konto for neutrale kapitalgevinster og -tab 
Ændringer i aktiver 
K.ll.l Neutrale kapiulgevinsler/-ub 
AF.4 
AF.5 
AF.7 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
AN.11 Faste aktiver 
AN. 12 Ugerbeholdninger 
AN.13 Værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Malerielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Ændringer I paasiver og nettoformue 
K.ll.l Neutrale kapiulgevinster/-ub 
AF 
AF.4 
AF.7 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B.10.31 Ændringer I nettoformue forårsaget af neutrale kapitalgevinsterl-tab 
ED.3.2.2 Konto for reale kapitalgcvinstcr og -Ub 
Ændringer i aktiver 
K.11.2 Reale kapitalgevinstcr/-tab 
AF 
AF.4 
AF.5 
AF.7 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
AN.l I Faste aktiver 
AN. 12 Ugerbeholdninger 
AN. 13 Værdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
AF .3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Ændringer i passiver og nettoformue 
K. 11.2 Reale kapitalgevinsler/-Ub 
AF.2 
AF.4 
AF.6 Finansielle aktiver/passiver 
Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B.10.32 Ændringer i nettoformue forårsaget af reale kapttalgevtnster/-tab 
Tabel A3 Kontosystem for ikke-finansielle selskaber (forts.) 
IV Balancer 
IV. 1 Åbningsbalance 
AN.2 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
AN.11 Faste aktiver 
AN. 12 Ugerbeholdninger 
AN.13 Værdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 5 041 Passiver og nettoformue 
AF Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler o» ment samt indskud 
2 878 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.4 Un 
38 AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
1 989 AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 1817 
897 
137 
AF 
AF.3 
AF.5 
AF.7 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B.90 Nettoformue 
FY.2 Ændringer i balancer 
Aktiver 
Ændringer i aktiver i alt 
AN.2 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
AN.11 Faste aktiver 
AN. 12 Ugerbeholdninger 
AN. 13 Værdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikkc-produocrede aktiver 290 
182 
150 
29 
3_ 
108 
108 
0 Passiver og nettoformue 
AF 
AF.4 
AF.7 Ændringer i passiver i alt 
Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og mønt saml indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Foaikringslekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 155 
0_ 
7 
AF.2 
AF.4 
AF.5 
AF.7 Finansielle aktiver/passiver 
Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Ændringer I nettoformue 
forårsaget af : 
B • 10.1 Ændringer l nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
B.10.2 Ændringer i nettoformue forårsaget af andre mtengdeeendringer I aktiver 
B. 10.3 Ændringer I nettoformue forårsaget af nominelle kapitqlgevinster/-tab 
B.10.31 Ændringer i nettoformue forårsaget af neutrale kapiialgevinster/-tab 
B. 10.32 Ændringer i nettoformue forårsaget af reale kapilalgevinsler/-lab 216 
.65 
. 17 
134 
82 
51 
Tabel A3 Kontosystem for ikke-finansielle selskaber (forts.) 
rv.3 Afslutningsbalance 
AN.2 
AF.4 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
AN.ll Faste aktiver 
AN. 12 Ugerbeholdninger 
AN.13 Værdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 2 148 
Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen alflier 
Un 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 209 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 157 Passiver eg nettoformue 
AF 
AF.4 Finansielle aktiver/passiver 1972 
AF.2 Sedler ot mønt samt indskud 
3 183 AF.3 Værdipapirer undtagen alflier 
Lin 965 
AF.5 Alflier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B.90 Nettoformue 4 337 
Tnbel A.4 Kontosvstem for finansielle selskaber 
I. Produktionskonto 
P.2 Forbrug i produktionen 
Kl Varditilvakst, brutto 
Realkapital forbrug 
B In Varditilvakst, nttto Tilgang 
P.1 Produktion 
P. 11 Markedsmttssig produktion 102 
P. 12 Produktion tfl egen endelig anvendelse 
4Ï». 
-O II. Indkomstfordelingskonti 
II. 1 Primærindkomstfordelingskonto 
11.1.1 Indkomstdannelseskonto 
Anvendelse 
Dl Aflønning af ansatte 
D. 11 Umninger 
D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag ril sociale ordninger 
D. 122 Imputerede arbejdsgiverbidrag lil sociale ordninger 
D.29 Andre produktionsskatter 
D.39 Andre produktionssubsidier Tilgang 
B.ln Varditilvakst, netto 
Overskud af produktion 
Tabel A4 Kontosystem for finansielle selskaber (forts.) 
11.1.2 Primarindkomsltildelingskonto 
Formueindkomil 
D.42 Udloddet atlakabiudbytle 
D.421 Udbvtte 
D. 422 Udtræk af indkomat fra kvaai-aelskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening ri direlae udenlandske investeringer 
D. 44 Formueindkomat henfart til forsikringstagere 
Prvnxrindkamst Tilgang 
B.2 Qvtnkmd afmvduktim 
rOTHIIaCtlWafcOHilt 
.MawtodMWigwijt ptxxBMtioii 
Udloddet aeaaaaeaudbvtt» 
Udbytte 
Udtræk af mdkuroat fra kvasj-aeblaber 
ReiiiiiaaaiU indbenint pi ifaekat udenlandtlæ investeringer 
O.L hanfatt til forsikringstagere 125 
II. 1.2.1 Virksomhedsindkomstkonto 
Formueindkomst 
D.44 Formueindkomat henfert til fotaikrintstaaere 
Virkj omhedsindkomsl 
Il 1 2.2 Kontofor tildeling af anden primaerindkomst 
Anvendelse 
Formueindkomat 
Udloddet aelskabtudbvttc Tilgang 
B.2 
Tilgang 
B.4 Overskud tf produktten 
_MerlBdsMaaaaigarcduktoeti_ 
Udkaidtt aalalaabaudbvae 
Udbvne 
D.422 Udtræk af fra kvaai-aelskaber 
indtjening, si direlae udenlandske investeringer 
henfart til forsikringstagere 
Viriaoni iædajndkornst 125 
Udtræk af indkomst fim kvmai-aelakaber 
Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandsaæ investeringer 
Tabel A.4 Kontojyjtem for finansielle selskaber (forts.) 
II 2 Sekundærindkomstfordelingskonto 
Labende indkomst- og formueskatter o.l. 
Indkomstskatter 
Andre Ubendc slatter 
Sociale ydelser undtagen lociak overførsler i naturalier 
D.622 Private fondabaserede sociale ydelser 
D.623 ndce-fondsbaserede »ociale ydelser til ansatte 
Andre løbende overfersler 
Skadeaforsikringspremier, netto 
Ska deaforsikringskrav 
Diverse løbende overførsler 
4a-
-O 
oc B.6 Disponibel indkomst 
II 4 Indkomstanvendelseskonto 
11.4.1 Konto for anvendelse af disponibel indkomst 
Anvendelse 
D.8 Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskasser 
B.8 Opspanng TMgsng 
B.5 Pmuerindkomt 
D.61 Bidrag til sociale ordninger 
D.611 Faktisk» bidrag ni sociale ordninger 
D.61 II Faktiske aroejAtjverbtdrag til sociale ordranger 
D.61111 Obligatorisk» faktiske arbejdsgiverbidrag bl aocaak ordninger 
D.61112 Frivillige faktiske arbei<fctgvcrbidrag bl sockle ordninger 
D.6112 Ansattes bidrag til -~i«t> udranger 
D.61121 obhaatoriala bidrat ol sociale ordninger 
D.61122 Ansattes friviDisje bidrag tJ aooiaae ordninger 
D.6I2 Imputerede bidra« til sociale ordninger 
Andre løbende everferiler 
D.71 Saadeafortikringstirrmier, netto 
D.72 Skadeafonikringskrav 
D.75 Diverse tabende overf»araler 
Tågang 
Disponibel indkomst 
Tabel A4 Kontosvstem for finansielle selskaber (forts.) 
III Akkumulationskonti 
III 1 Kapitalkonto 
///. /. / Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
Ændringer i aktiver 
B.10.1 Ændringer i nettoforrnu forårsattt ef onparing et taoiialov^trsUr Andringer I passiver og nettoformue 
B.8n QpsaaWaji. netto 
Modnuaie laujåatlovcrfarsler 
P.92 Jm*a»terinsst3ajsjd_ 
Andre IcMataloverfanler 
Belalle lapitaloverfarsler 
Kapitalakatter 
Andre kapitaloverfanler 
•fe. 
-O 111.1.2 Konto for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver 
Ændringer i aktiver 
Faste bruttoinvesteringer 
Anskaffelser minus afhændelser af materielle faste aktiver 
Anskaffelser af nve materielle faste aktiver 
P. 5112 Anskaffelser af eksisterende materieOe faste aktiver 
Afhændelser af eksisterende materielle faste aktiver 
i afhændelser af immaterielle faste aktiver 
Anskaffelser af nve immaterielle faste aktiver 
P.5122 Anskaffelser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
Afhændelser af eksisterende immatérielle faste aktiver 
Foregelse af værdien af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
Væsentlige forbedringer af iada-producerede ikke-finanaielle aktiver 
Omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten til ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
Realkapiudforbrug 
Lage rendringer 
P. 53 Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande 
Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle jkke-producereoe aktiver 
Anskaffelser minus afhændelser af jord og andre materielle ilte-rjroduoerede aktiver 
Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle iadæ-producetede aktiver 
Fordringserhvervelse, netto Ændringer i passiver og nettoformue 
B.10.1 Ændrinter i nettoformue forårsaget af opsparint ot lapitaUrverfrrsUr 
Ta hel A4 Kontosystem for finansielle selskaber (forts.) 
III.2 Finansieringskonto 
Ændringer i aktivet 
F.41 Netloændringer i finansielle aktiver 
Monetæn guld og særlige trækningsretugheder (SDR) 
Sedler og ment samt indskud 
Sedler og mig 
Transferable indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Kortfristede lin 
F.42 Langfristede Un 
Aktier og andre ejerandebbeviaer 
Forsikringsteknislæ reserver 
Premie- og ernatmngsreserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Handehkreditter og forudbetalinger 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handclskredjtter og forudbetalinger 
4-
CC 
O Ændringer i passiver og nettoformue 
Nettoændrinset i finansielle passiver 
Sedler eg ment samt indskud 
Sedler og ment 
Transferable indskod 
Værdipapirer undte gen aktier 
Langfristede len 
Aktier og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
F.61 Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskasaereaerver 
F.611 Husholdningernes nettoformue i livsfersikringsreserver 
F.612 Husholdningernes nettoformue i penaionakaaaereaerver 
Præmie- og erstatningsreserver 
Andre forfaldne ikke-betahe mellemværender 
Handelskreditter og forudbetalinger 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handelakrediller og forudbetalinger 
B.9 Fordringserhvervelse. netto 
Tabel A4 Kontosystem for finansielle selskaber (forts.) 
III 3 Konto for andre aldringer i aktiver 
///. 3.1 Konto for andre mangdeandringer i aktiver 
Ændringer i aktiver 
-fe. 
5C K.12.2 
heraf : 
AN. 11 
AN.2 
heraf: 
.\N.21 
K.12.22 Ikte-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Økonomisk opstien af producerede aktiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
Andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver i.a.n. 
Ændringer i klassifikationer og struktur 
Ændringer i sektormæssig klassifikation o« struktur 
Ændringer i klassifikation af aktiver og paaajver 
K.l2.21 Moneuu-iacring/demoneteriaeringaf guld 
K. 12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen monctariaering/demonctariaering af guld 
Faste aktiver 
AN. 12 Lagerbeholdninger 
AN". 13 Værdigenstande 
rkke-producerede aktiver 
Økonomisk opstien af ikke-producerede aktiver 
'»'aturlig vækst af ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer 
Økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver 
Udtømmelse af naturgivne atonomiake aktiver 
Anden «konomiak forsvinden af ikte-producerede aktiver 
Tab ved katastrofer 
Ikte-kompenseret beslaglæggelse 
Andre mængdeændringer i ikke-finansieDe aktiver i.a.n. 
Ændringer i Idaasifikationcr og struktur 
K. 12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation eg struktur 
K.12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og paaarver 
K. 12.22 Ændringer i Idassifikation af aktiver eller passiver undtagen mofietarisering/demonetarisering af guld 
Materielle ikte-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikte-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Tab ved katastrofer 
Ikte-kompenseret beslaglæggelse 
Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver i.a.n. 
Ændringer i Idaaaifikationer og struktur 
Ændringer i sektormæssig klassifikation o« struktur 
K. 12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
K. 12.21 Monetariaering/demonetarisering af guld 
Ændringer i klassifikation af aktiver eUer passiver undtagen monelarisering/demonetarisering af guld 
Af.l 
Af.2 
AF.3 
AF.4 
AF.5 
Af .6 
AF.7 Sedler og mont aamt indskud 
/crdipapirer undtagen aktier 
Lin 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
FcTsikringstekniske reserver 
.fltndrc forfaldne ikte-betalte mellemværender Ændringer I passiver og nettoformue 
AF 
heraf: 
AF.2 
AF.3 
AF.4 
AF.5 
AF.6 
AF.7 Finansielle aktiver/passiver 
Tab ved katastrofer 
rkte-krjmpenaeret beaaaajæggelse 
Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og paasiver i.a.n. 
Ændring« i Idasaifikaticner o« struktur 
K.12.1 Ændringer i sektormaassig klassifikation og struktur 
K.12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
K.12.22 Ændringer i Idasaifikation af aktiver eller passiver undtagen monetariaering/demwietariaering af guld 
Sedler og ment samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
Aktier, anparter og andre ejentndelabeviaer 
Foraikringatekniate reserver 
Andre forfaldne ikte-betalte mellemværender 
B.10.2 Ændringer i ntttoformu forårsaget af andre mangdetendringer i aktiv 
Tabel A.4 Kontosystem for finansielle selskaber (forts.) 
111.3.2 Omvurderingskonto 
Ændringer i aktiver 
K.11 Nominelle kapitalgevinater/-tob 
Ikte-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
AN. 12 Lagerbeholdninger 
Værdi genstande 
Ikte-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikte-producerede aktiver 
AN'.22 Immatérielle ikte-producerede aktiver Ændringer i passiver og nettoformue 
AF 
AF.4 
AF/L Nominelle lapilalgtvinster/-tab 
Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelabcviaer 
AF.6 Fcssjkringatebåate reaerver 
Andre forfaldne ikte-betalte mellemværender 
Af Finansielle akliver/paaaiver 
AF.l Monetært guld og tnekningirettigheoer fSPR) 
AF.2 Sedler og mont saml indskud 
AF.3 Vrrdipapirer undtagen aktier 
Un 
Aktier, anrarur Ofi andre ejcnandclsbcviser 
Forsikringstekniske reaerver 
Andre forfaldne ilite-betalte mellemværender 
B. 10.3 Ændringer i nettoformue fororsnget af nominelle hvnralge\vi3ter/.kib 
Tabel A.4 Kontosyslem for finansielle selskaber (forts.) 
III 3.2.1 Konto for neutrale kapitalgcvinstcr og -lab 
Ændringer i aktiver 
K.ll.l Neutrale kapilidgcvinster/-tab 
AF 
AF.3 
Af .4 Ikte-finaniicue aktiver 
Producerede aktiver 
Fatte aktiver 
AV! 2 Lagerbeholdninger 
AN.13 Værdigenstande 
Ikte-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikte-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikte-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Af. 1 Monetært guld og tntknjngsrettighedcr (SDR) 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
Af. 5 Aktier, anparter og andre ejerandelabcviaer 
Forsikringatelofiiate reserver 
Andre forfaldne ikte-betalte mellemværender Ændringer I passiver og nettoformue 
Neutrale kapitelgevinsterAab 
Finansielle aktiver/passiver 
AF. 2 Sedler eg ment samt indskud 
AF.} Værdiparam undtagen aktier 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
AF.7 Andre forfaldne ikte-betalte mellemværender 
B.10.31 Ændringer i netloformu forårsaget af neutrale kaptialgeivuter/.lab 
III.3.2.2 Konto for reale kapitalgevinster og -tab 
•C* 
CC ÆfC^rvjer i aktiver 
AV: Reale tepilalgev 
Ikte-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
La gerbe holdninger 
Værdi genstande 
Ikte-producerede aktiv 
AN'.21 Materielle ikte-producerede aktiv 
Immaterielle ikte-producerede alaiver 
Finansielle aktiver/paaaiver 
Monetært guld og trekningarettigheder (SDR) 
Sedler og mont saml indskud 
Vgrdirepirer undtagen aktier 
Un 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Foraikringtleknjike reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Ændringor i passiver og nettoformue 
K. 11.2 Reale kapitalgevinater/-Ub 
AF.6 Finansielle aktiver/paaaiver 
Sedler og ment samt indskud 
Værdiiaipirer unduigen aktier 
AF.3 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikte-betalte mellemværender 
B. 10.32 Ændringer i nettoformue forårsaget ofreale kapiloJge\insler/-tab 
Tabel A.4 Kontosystem for finansielle selskaber (forts.) 
IV Balancer 
IV. 1 Åbningsbalance 
Aktiver 
AN 
AF 
AF.2 
AF.4 
AF.7 Ikte-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Fatte aktiver 
AN. 12 Lagerbeholdninger 
AN. 13 Værdigenstande 
Ikte-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikte-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikte-producerede aktiver 
FinanaieUe aktiver/pattiver 
AF. I Monetært guld og Urckrengirettigriedcr (SDR) 
Sedler og ment tam! indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betahe mellemværender 144 
104 
99 
0_ 
5_ 
40 
37 
3 
3 508 
690 
0 
950 
1 187 
631 
30. 
0 Passiver og nettoformue 
AF.2 
AF.7 Finansielle aktiver/paativer 
Sedler et ment tamt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.3 Aktier, annarter og andre ejerandelabcviaer 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikte-betalte mellemvænSnder 
Netlofoi 3 384 
I 2»! 
1053 
0_ 
715 
333 
0 
IV.2 Ændringer i balancer 
Ændringer i aktiver i alt 
Af 
AF.4 
AF.7 Ikke-finanaieUc aktiver 
Producerede alaivcr 
AN. 12 Ugerbeholdninger 
AN. 13 Værdigenstande 
Ikte-producerede alctiver 
AN.21 Materielle ikte-producerede aloiver 
AN.22 Immaterielle ikte-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/pastiver 
AF. I Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
Af .2 Sedler og mont tamt indskud 
Af .3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
Af .5 Aktier, anparter og andre cjcnindclabev 
Af .6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-beuvile mellemværender 294 
17 
15 
163 
19 Passivet og nettoformue 
AF 
AF.4 
AF.7 Ændringer i passiver i »It 
FinanaieUe aktiver/paaaiver 
AF.2 Sedler og mant tamt indakud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
AF.3 Aktier, anparter og andre ejcrandelabeviser 
AF.6 Forsikringtteknitke reserver 
Andre forfaldne ikte-betalte mcllcmvæ re nder 
B. 10 Ændringer i nettoformue 
lorarsaoet at 
B. 10.1 Ændringer i nettoformue fordnaget af opsparing og kapilaloverfenler 
8.10.2 Ændringer i nettoformue forårsaget af andre mangdeandringer i oiti--
B. 10.3 Ændringer i nettoformue forårsaget af nominelle kapitatgetinster/.tab 
B. 10.31 Ændringer i nettoformue forårsaget af neutrale kapilalgevinaier/-u>b 
B. 10.32 Ændringer i nettoformue forårsaget af reale kapilalgcvinatcr/-tab 283 
130 
87 
P_ 
30 
38 
0 
Tabel A.4 Kontosystem for finansielle selskaber (forts.) 
IV.3 A/slutningsbalance 
AF 
AF.4 
AF.7 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
AN.11 Fatte aktiver 
AN. 12 Ugerbeholdninger 
AN. 13 Værdigenstande 
AN. 2 Ikte-producerede aktiver 
AN. 21 Materielle ikte-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikte-prcducerede aktiver 
FinanaieUe aktiver/pattiver 
AF. 1 Monetært »uld og trækningsrettigheder (SDR) 
AF.2 Sedler eg ment tamt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
AF.3 Aktier, anparter og andre eierendelsbeviser 
AF.6 Fortikringtteknjtlo! reserver 
Andre forfaldne ikte-betalte meUemværender Passiver og nettoformue 
AF 
AF.2 
AF.4 
AF.7 FinanaieUe aktiver/pattiver 
Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
AF.3 Aktier, anparter og andre ejerandeltbeviser 
AF.6 ForaOcrtngstelosske reserver 
Andre forfaldne ikte-betalte mellemværender 
-t-
5C 
Tnbel A.5 Kontosystem for det offentlige 
I. Produktionskonto 
Anvendelse 
P.2 Forbrug i produktionen 
Bin Varditilvakst, brutto 
K.l Realkapitalforbrug 
Varditilvakst. netto 158 Tilgang 
P.1 Produktion 
P. 11 Markedsmæssig produktion 
P. 12 Produktion til egen endelig anvendelse 
P. 13 Anden ikke-markedsmæssig produktion 360 
CC 
C7> II. Indkomstfordelingskonti 
II. 1 Prirnærindkornstfordelingskonto 
11.1.1 Indkomstdannelseskonto 
Dl A Honning af ansatte 
P.ll Lonningcr 
P 12 Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D 122 Imputerede arbejdsgiverbidrag ål sociale ordninger 
D 29 Andre produktionsskatttr 
D 39 Andre produktionssubsidier Tilgang 
B.ln Varditilvakst, netto 
Overskud af produktion 
Tabel A.5 Kontosystem for det offentlige (forts.) 
11.1.2 Primærindkomsttildelingskonto 
D.4 Fornrueindkotnst Tilgang 
B.2 Overskud af produktion 
D.42 Udloddet selskabsudbytte 
D.45 Udtræk sf indkomst fra kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer D.2 Prcclulalons- og importslatter 235 
Proohikts katter 141 
D.211 Merværdiafgift (moms) 121 
D.212 Irrtportslatler og told eksU. morns 
D.2121 ToMm.v. 
D.2122 Importskatter elold. moms og told 
D.214 Produktskatier undtagen moms og importskatter 
D.29 Andre produktionsskatter 
Subsidier 
Produktsubsidter 
D.311 Importsubsidier 
D.319 Andre produktsubsidier 
D.39 Andre produktioriesubsidier •36 
4* 
00 
^4 
Primarindkomst D.42 
D.44 
D.45 FonpupavBdfconMt 30 
Renter 
Udloddet selslabsudbytte 
D.421 Udbytte 
D.422 Udtræk af imlkcuist fra kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening, pi direkte udenlandske investeringer 
Forrnucmdkornst henfett til forsikringstsgere 
Jordrente o.l. 
Tabel A.5 Kontosystem for det offentlige (forts.) 
0.1.2.1 Virksomhedsindkomstkonto 
Anvendelse 
D.4 
D.41 Formueindkomst 
Renter 
Virksomhedsindkomst Tilgang 
B.2 
D.42 
D.45 Overskud af produktion 
Formueindkomst 
Udloddet selskabsudbytte 
D.421 Udbytte 
D.422 Udtræk af indkomst ft« kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer 
D.44 Formueindkomst henfart til forsikringstagere 
Jordrente o.l. 
II. 1.2.2 Konto for tildeling af anden primaerindkomst 
Anvendelse 
Formueindkomst 
Primarindkomsi Tilgang 
B.4 
D.21 
D.3 
D.3 i 
D.42 Virksomhedsindkomst 
Produktions- og importskatter 
Produktskatter 
D.211 Merværdiafgift (moms) 
D.212 Importskatter og told ekskl. moms 
D.2121 Told m.v. 
D.2122 Importskatter ekskl. moms og told 
D.214 Produkts katter undtagen moms og imports katter 
D.29 Andre produktionsskatter 
Produktsubsidier 
D.311 Importsubsidier 
D.319 Andre produktsubsidier 
D.39 Andre produktionssubsidier 
Formueindkomst 
Renter 
Udloddet selskabsudbytte 
D.421 Udbytte 
D.422 Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 235 
141 
121 
17 
17 
p_ 
3_ 
94 
Tabel A.5 Kontosystem for det offentlige (forts.) 
II.2 Sekundærindkomstfordelingskonto 
Anvendelse 
45» 
00 
V© D.5 Lobende indkomst- og formueskatter o.l 
D.59 
D.7 
B.6 Andre lobende skatter 
D.62 Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier 
D, 621 Kontante socialsikringsydelser 
D 622 Private fondsbaserede sociale ydelser 
D 623 Ikke-fondsbaserede sociale ydelser til ansatte 
D 624 Kontante sociale bistandsydelser 
Andre lobende overførsler 
D 71 Skadesforaikringspraemier. netto 
D 73 Lobende overførsler inden for det offentlige 
D.74 Lobende internationalt samarbejde 
Diverse lobende overførsler 
Disponibel indkomst 289 
232 
0_ 
5_ 
52 Tilgang 
B.5 Primarlndkomsl 
D. 5 Løbende indkomst- og formueskatter o.l. 
Indkomstskatter 
Andre lobende skatter 
D.61 Bidrag til sociale ordninger 
D.611 Faktiske bidrag til sociale wdmnger 
D. 6111 Faktiske axbejtlsgjverbidrag til sociale ordninger 
139 D.61111 Obligatoriske faktiske arrjerdsgrvcTbtdrag til sociale ordninger 
D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.6112 Ansattes bidrag til sociale cedninger 
D.61121 Ansattes obligatoriske bidrag til sociale ordninger 
D.61122 Ansattes frivillige bidrag til sociale ordninger 
D.6113 Selvstændiges og Dcke-oeskæftigedes bidrag til sociale ordninger 
D.612 Imputerede bidrag tfl sociale ordninger 
Andre løbende overførsler 
D.72 Skadesforsikringskrav 
D. 73 Labende overførsler inden for det offentlige 
D. 74 Løbende internationalt samarbejde 
D.75 Diverse løbende overførsler 213 
204 
9 
D.61131 Selvstendiges og Mcc-beskgfhgedes obligatoriske bidrag til sociale ordninger 
D.61132 Selvstændiges og ikke-beskjeftigedes frivillige bidrag til sociale ordninger 268 
263 
155 
144 
11 
76 
69 
7_ 
32 
22 
10 
5 
108 !_ 
96 
1_ 
10 
11.3 Natural ieindkomstomfordel ingskonto 
Sociale overførsler i naturalier 
P 631 Sociale ydelser i naturalier 
D.6311 Socialsikringsydelser, refusioner 
D. 6312 Andre socialsikringsydelser i naturalier 
D.6313 Sociale bistandsydelser i naturalier 
D.632 Overførsler af individuelle ikke-markedsmæssige varer og tjenester 206 
162 
78 
65 
19 
44 Tilgang 
B.6 Disponibel Indkomst 352 
B.7 Korrigeret disponibel Indkomst 
a hol A.5 Kontosystem for det offentlige (forts.) 
n.4 Indkomstanvendelseskonto 
11.4.1 Konto for anvendelse af disponibel indkomst 
Anvendelse Tilgang 
P-3 F-ndelig konsumudgifl 362 B.6 Disponibel Indkomst 
P.3I Individuel konsumudgift 206 
P.32 Kollektiv konsumudgift 156 
D.S Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskasser 0 
R.8 Opsparing - 10 
11.4.2 Konto for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst 
Anvendelse Tilgang 
P.4 Faktisk konsum 156 B.7 Korrigeret disponibel Indkomst 
P.42 Fskiisk kollektivt konsum 156 
D.8 Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pensionskasser 0_ 
B.8 Opsparing -10 
Tabel A.5 Kontosystem for det offentlige (forts.) 
HL Akkumulationskonti 
IH.l Kapitalkonto 
///. 1 1 Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
Ændringer i aktiver 
B 10.1 Ændringer I nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler Ændringer i paaaiver og nettoformue 
B.8n Opt paring, netto 
Modtagne kapitaloverførsler 
D.91 Kapitalslatler 
D.92 Investeringstilskud 
D.99 Andre kapitaloverførsler 
Betalle kapitaloverførsler 
D.91 Kapiislskatter 
D.92 Investeringstilskud 
D.99 Andre kapitaloverførsler 
111.1.2 Konto for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver 
Ændringer i aktiver 
Faste bruttoinvesteringer 
Anskaffelser minus afhændelser af materielle faste aktiver 
Anskaffelser af nve materielle fule aktiver 
P.5112 Anskaffelser af eksisterende malerielle faste aktiver 
Afhændelser af eksisterende materielle faste aktiver 
Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle faste aktiver 
Anskaffelser af nye immatérielle faste aktiver 
Anskaffelser af eksisterende immatérielle faste aktiver 
Afhændelser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
Foregelse af værdien af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
P.5131 Væsentlige forbedringer af ikke-producerode ikte-finansielle aktiver 23 
P.5132 Omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten til ikke-producerede ikke-finansielle aktiver Ændringer I passiver og nettoformue 
37 B.10.1 Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
Realkapittlforbrug 
Lagerændringer 
Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande 
Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver 
Anskaffelser minus afhændelser af jord og andre materielle ikke-producerede aktiver 
K.22 Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle ikke-prcducerede skiiver 
Fordringserhvervelse, netto 
Tabel A.5 Kontosystem for det offentlige (forts.) 
LTJ.2 Finansieringskonto 
Ændringer i aktiver 
Ncttoændringcr i finansielle aktiver 
Monetært guld og særlige trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og ment samt indskud 
Sedler og mønt 
Transferable indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Kortfristede lin 
langfristede Ian 
Aktier og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Præmie- og erstatningsreserver 
Andre ikke-betalte mellemværender 
Handelskreditter og forudbetalinger 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undiagen handclskreditler og forudbetalinger Ændringer I passiver og nettoformue 
F.29 
F.3 
F.7 Nettoændringer I finansielle passiver 
Sedler og mont samt indskud 
F.21 Sedler og ment 
Transferable indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Kortfristede lin 
langfristede lin 
Aktier og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
F.61 Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pcnsionskassercscrvcr 
F.612 Husholdningernes nettoformue i pcnsionslasscrcscrvcr 
Andre Ikke-betalte mellemværender 
F.71 Handelskreditter og forudbetalinger 170 
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handclskreditler og forudbetalinger 
Fordringserhvervelse, netto 
T a bel A 5 Kontosystem for det offentlige (forts.) 
ID 3 Konto for andre ændringer i aktiver 
Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen monettrisering/demonetariscring af guld Ænd 
AN 
AN.l 
K.4 
K.7 
K.8 
K.9 
K.12 
K.12. 
K.12. 
K.12. 
K.12. 
heraf 
AN.l 
AN.l 
AN.l 
AN.2 
K.3 
K.5 
K.6 
K.61 
K.62 
K.7 
K.8 
K.9 
K.12 
K.12. 
K.12. 
K.12 
.lerai 
AN.2 
AN.2 ///. 3.1 Konto for andre mcengdeaendringer i aktiver 
inger i aktiver 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Økonomisk opstien sf producerede sktiver 
Tsb ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
Andre mængdeændringer I ikke-finansielle aktiver i.a.n. 
Ændringer i klassifikationer og struktur 
Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
21 Morctarisering/demcnetarisering af guld 
Faste sktiver 
Lagerbeholdninger 
Væ rdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 
Økonomisk opstien af ikke-producerede aktiver 
Naturlig vækst af ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer 
Økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver 
Udtemmelse af naturgivne ekonomiske aktiver 
Anden okonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
Andre mængdeændringer i ikke-finansielle sktiver i.a.n. 
Ændringer i klassifikationer og struktur 
Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
Ændringer i klassifikation af aktiver et passiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikkc-produocrodc aktiver 
AF Finansielle aktiver/passiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver i.a.n. 
K.12 Ændringer i klassifikationer og struktur 
K.12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K. 12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
K. 12.21 M onels rise ring/demoncls rise ring a f guld 
heraf: 
AF.l Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
AF.2 Sedler og mont samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.4 Lin 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen rnoræiarisering/demonetarisering af guld 
Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen morclarisering/dcmonelariscring sf guld Ændringer I passiver og nettoformue 
AF 
K.7 
AF.4 Finansielle aktiver/passiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
K.10 Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver i.a.n. 
K.12 Ændringer I klassifikationer og struktur 
K.12.1 Ændringer I sektormæssig klassifikation og struktur 
K.12.2 Ændringer 1 klassifikation af aktiver og passiver 
K.12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen monetarisering/demcrieisrisering sf guld 
heraf: 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Fonikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B.10.2 Ændringer i nettoformue forårsaget af andre mangdeirndrlnger I aktiver 
Tabel A.5 Kontosystem for det offentlige (forts.) 
111.3.2 Omvurderingskonto 
Ændringer i aktiver 
K.l 1 Nominelle kapilalgcvinstcr/-lab 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
AN.11 Faste aktiver 
AN. 12 Lagerbeholdninger 
AN. 13 Værdigenstande 
Ikke-producercdc aktiver 
AN .21 Materielle ikke-prcduoerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
AF Finansielle aktiver/passiver 
AF.l Monetært guld og trætaiingsrcttigheder (SDR) 
Sedler og ment saml indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Ændringer i passiver og nettoformue 
K. 11 Nominelle kapitalgevinster/-tab 
AF 
AF.4 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og mon! saml indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B.10.3 Ændringer I nettoformue forårsaget af nominelle kapitalgevinsteri-tab 
Dl.3.2.1 Konto for neutrale kapitalgcvinstcr og -tab 
Ændringer i aktiver 
K.ll.l Neutrale kapittlr.evin.ilcr/-tab 
AN.I: 
AN.2 
AF Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Faste sktiver 
Lagerbeholdninger 
AN. 13 Værdigenstande 
Ikke-producerede sktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
AF.l Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og mont samt indskud 
A F. 3 V» rdipapirer undtagen aktier 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Ændringer i passiver og nettoformue 
K.ll.l ' Neutrale kapilalgevinstcr/-tab 
AF 
AF.4 
AF.7 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og mont saml indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B. 10.31 Ændringer I nettoformue forårsaget af neutrale kapitalgcvtnstcrj-tab 
Tabel A.5 Kontosystem for det offentlige (forts.) 
ID.3.2.2 Konto for reale kapitalgevinster og -tab 
Ændringer i aktiver 
K.11.2 Reale kapitalgevinsierZ-Ub 
AN.22 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Faste aktiver 
A N. 12 Lagerbeholdninger 
AN.l? Værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og mr-nl samt indskud -3 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lan 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Ændringer i passiver eg nettoformue 
K.11.2 Reale kapitalgevinsler/-ub 
AF.6 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler et ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Fc^ikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B. 10.32 Ændringer l nettoformue forårsage! af reale kapitalgevtnsterf-tab 
Tabel A.5 Kontosystem for det offentlige (forts.) 
IV Balancer 
rv.i 
Akti' 
AN 
AN.l 
AN.l 
AN.l 
AN.l 
AN.; 
AN.2 
AN.2 Åbningsbalance 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Faste aktiver 
Lagerbeholdninger 
Værdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 
Malerielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og mont saml indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
AF. Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Passiver og nettoformue 
AF Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.4 Lin 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
590 AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B.90 Nettoformue 687 
102 
212 
328 
1300 
,-Endrinecr i balancer 
Ændringer i aktiver i alt 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
AN.l i Faste aktiver 
AN. 12 Lagerbeholdninger 
AN.l? Værdigenstande 
Ilcke-prcduccrcde aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
AF Finansielle aktiver/passiver 
AF.l Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
AF.2 Sedler og mont samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.4 Lin 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
AF. Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Passiver og nettoformue 
Ændringer I passiver i alt 
AF Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og mont samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen sktier 
AF.4 Lin 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
123 
1_ 
7_ 
29 
45 
34 
0_ 
6 
B.10 Ændringer l nettoformue 
forirsaget af 
B.10.1 Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
B • 10.2 Ændringer i nettoformue forårsaget af andre mangdeandringer I aktiver 
B.10.3 Ændringer 1 nettoformue forårsaget af nominelle kapital gevinster/-tab 
B.10.31 Ændringer i nettoformue forirsaget sf neutrale kapitalgcvinstcrZ-tab 
B. 10.32 Ændringer 1 nettoformue forirsaget af reale kapitalgcvinster/-tab 176 
2_ 
71 
93 
0 
p_ 
10 
•38 
2_ 
38 
26 
12 
Tabel A.5 Konlosystcm for det offentlige (forts.) 
IV.3 Aisltitningsbalance 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
AN.11 Fas le aktiver 933 
A N. 12 Lagerbeholdninger 
AN.13 Værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede sktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 519 
AF.l Monetært guld og trækningsrettigheder (SDR) 
Sedler og ment saml indskud 157 
Væ rdipapirer undtagen aktier 
Lin 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Paasiver og nettoformue 
AF 
AF.7 Finansielle aktiver/passiver 863 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 104 
AF.3 Væ rdipapirer undtagen aktler 283 
Lin 
45 AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betslte mellemværender 
Nettoformue 
Ta hel A.6 Kontosystem for husholdninger 
I. Produktionskonto 
Anvendelse 
P.2 Forbrug i produktionen 
B.lg Varditilvakst, brutto 
Realkapitalforbrug 
Bin Varditilvakst, netto Tilgang 
P.1 Produktion 
P. 11 Markedsmæssig produktion 1 129 
P. 12 Produktion til egen endelig anvendelse 140 
n Indkomstfordelingskonti 
0.1 Primærindkomstfordelingskonlo 
//. / / Indkomstdannelseskonto 
Aflonning af ansatte 
Lonninger 
Arbejdsgiverbidrag lil sociale ordninger 
Ftkti.ike arbejdsgiverbidrag lil sociale ordninger 
D. 122 Imputerede arbejdsgiverbidrag lil sociale ordninger 
Andre produklionsskaller 
Andre produktionssubsidier 
Overskud af produktion 
Blandet indkomst Tilgang 
B.ln 
Tabel A.6 Kontosystcm for husholdninger (forts.) 
11.1.2 Primcerindkomsttildelingskonto 
Formueindkomst 
D.45 Jordrente o.l. Tilgang 
B.2 
D.l Overskud af produktion 
Blandet Indkomst 
Aflenning af ansatte 
D.l I Lonninger 
D.12 Arbejdsgiverbidrag til socisle ordninger 
D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.I22 Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 174 
Formueindkomst 
Primatrindkomst D.42 Udloddet selskabsudbytte 
D.45 Udbytte 
D.422 Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer 
D.44 Formueindkomst henført lil forsikringslagere 
Jordrente o.l. 
D. 1.2.1 Virksomhedsindkomstkonto 
4*> 
Formueindkomst Tilgang 
B.2 
B.3 Overskud af produktion 
Blandet Indkomst 
Virksomhedsindkomst D.42 Formueindkomst 
Renter 
Udloddet »clskabaudbyUe 
D.421 Udbytte 
D.422 Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
D.44 Formueindkomst henført til forsikringstagere 
Tabel A. 6 Kontosystem for husholdninger (forts.) 
II. 1.2.2 Konto for tildeling af anden primærindkomst 
D.4S Formueindkomst 
Renter 
Jordrente o.l. 
Primarindkomsl Tilgang 
B.4 
D.41 
D.421 
D.45 Virksomhedsindkomst 
Aftonning af ansatte 
Lerminge 
D.12 Arbejdsgiverbidrag lil sociale ordninger 
D.121 Faktiske trbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.122 Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
Formueindkomst 
Renter 
D.42 Udloddet selskabsudbytie 
Udbytte 
D.422 Udtræk af indkomst fra kvasi-selskabet 
D.43 Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer 
D.44 Formueindkomst henfort lil forsikringstagere 
Jordrente o.l. 766 
573. 
193 
174 
19 
129 
33 
52 
D.2 Sekundærindkomstfordelingskonto 
Anvendelse 
Lgbcnde indkomst- og formueskatter o.l. 
Indkomstskatter 
Andre lobende akatler 
D.61 Bidrag lil sociale ordninger 
D.611 Faktiske bidrag lil sociale ordninger 
D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag lil sociale ordninger 
D.61111 Obligatoriske faktiske srbejdagiverbidrag lil sociale ordninger 
D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.6112 Anstllcs bidrag lil sociale ordninger 
D.61121 Ansattes obligatoriske bidrag lil sociale ordninger 
D.61122 Ansaitcs frivillige bidrag lil sociale ordninger 
D.6113 Sclvslændigca og ikke-bcskæfligedes bidrag lil sociale ordninger 
D.61131 Selvstændiges og ikkc-bcskæftigedes obligatoriske bidrag lil sociale ordninger 
D.61132 Selvstændiges og ikke-beskæftigedes frivillige bidrag lil sociale ordninger 
D.6I2 Imputerede bidrag til sociale ordninger 
Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier 
Private fondsbaserede sociale ydelser 
D.7 Andre lobende overfors 1er 
D.71 Skadesforsikringspræmier, nello 
D.75 Diverse lobende overforsier 178 
176 
2 
322 
303 
174 
160 
14 
97 
85 
12 
32 
22 
10 
19 Tilgang 
B.5 
D.61 Prinuerindkomst 
Bidrag lil sociale ordninger 
D.611 ' Faktiske bidrag til sociale ordninger 
D.6111 Faktiske arbejdsgiverbidrag lil sociale ordninger 
D.61111 Obligatoriske faktiske srbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.61112 Frivillige faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.6112 Ansattes bidrag til sociale ordninger 
D.61121 Ansattes obligatoriske bidrag til sociale ordninger 
D.61122 Ansattes frivillige bidrag lil sociale ordninger 
D.62 Sociale ydelser undtagen sociale overforsier i naturalier 
D.62I Kontante socialsikringsydelser 
D.622 Private fondsbaserede sociale ydelser 
D.623 Ikke-fondsbaserede sociale ydelser til ansaitc 
D.624 Kontante sociale bistandsydelser 
D.7 Andre lobende overforsier 
D.72 Skadesforsikringskrav 
D.75 Diverse lobende overforsier 1348 
332 
232. 
29.. 
19 
52 
Disponibel indkomst 
Tabel A.6 Kontosystem for husholdninger (forts.) 
DL 3 Naturalieindkomstomfordelingskonto 
Korrigeret disponibel Indkomst 1364 Tilgang 
B.6 Disponibel Indkomst 
D.63 Sociale overfers 1er 1 naturalier 
D.631 Sociale ydelser l naturalier 
D.6311 SoeJalsOgfagsydelser. refusioner 
D.6312 Andre socUlsikringsydelaer I naturalier 
D.6313 Sociale bistandsydelser i naturalier 
D.632 Overforslcr af individuelle ikke-markedsmassige varer og tjenester 1145 
219 
162 
D.4 Indkomstanvendelseskonto 
//. 4.1 Konto for anvendelse af disponibel indkomst 
Anvendelse 
P.3 Endelig konsumudgift 
P.?l Individuel konsumudgift 
Opsparing Tilgang 
996 B.6 Disponibel Indkomst 
D.8 Korrektion for ændringer i lHisrwIdningernes nettoformue i pensionskasser 
11.4.2 Konto for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst 
Anvendelse 
Faktisk konsum 
Faktisk individuelt konsum 
Opsparing 1215 Tilgang 
1215 B.7 Korrigeret disponibel Indkomst 
D.8 Korrektion for ændringer i beholdningernes nettoformue i pensionskasser 
Tabel A.6 Kontosystem for husholdninger (forts.) 
ED. Akkumulationskonti 
m.l Kapitalkonto 
///. 1.1 Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
Ændringer i sktiver 
B.10.1 Ændringer l nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 178 Ændringer i passiver og nettoformue 
B.8n Opsparing, netto 
D.9 Modtagne kapitaloverførsler 
D.92 Investeringstilskud 
D.99 Andre kapitaloverferalcr 
D.99 Betalle kapitaloverfersler 
D.91 Kapitalskatter 
Andre kapitaloverfersler 
III. 1.2 Konto for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver 
Ændringer i aktiver 
P.511 Faste bruttoinvesteringer 
Anskaffelser minus afhændelser af materielle faste aktiver 
P.51 II Anskaffelser af nye materielle faste aktiver 
P.5112 Anskaffelser af eksisterende materielle faste aktiver 
P.5113 Afhændelser af eksisterende materielle fasle aktiver 
P.512 Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle faste aktiver 
P.512I Anskaffelser af nye immaterielle faste aktiver 
P.5122 Anskaffelser af eksisterende immatérielle faste aktiver 
P.5123 Afhændelser af eksisterende immatérielle faste aktiver 
Forogelse af værdien af ikke-produoerede ikke-finansielle aktiver 
P. 5131 Væ sentlige forbedringer af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
P.5132 Omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten lil ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
Realkapilalforbrug 
P.52 Lagerændringer 
Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande 
Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver 
Anskaffelser minus afhændelser af jord og andre materielle ikke-producerede aktiver 
Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle ikke-producerede aktiver 
Fordringserhvervelse, netto Ændringer i passiver og nettoformue 
B.10.1 Ændringer l nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
Tabel A.6 Kontosystem for husholdninger (forts.) 
DX 2 Finansieringskonto 
Ændringer i aktiver 
Nettoændringer i finansielle aktiver 
Sedler og ment samt indskud 
Sedler og ment 
Transferable indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Kortfristede lin 
F.42 Langfristede lin 
Alttier og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
F.61 Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassereserver 
Husholdningernes nettoformue i livsforsikringsreserver 
Hmhoklningernea nettoformue i pensionskassereaerver 
Præmie- og crslatningsrescrvcr 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Handelskreditter og forudbetalinger 
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handelskreditter og forudbeulinger Ændringer I passiver eg nettoformue 
F.2 
F.22 
F.3 
F.41 
B.9 Nettoændringer 1 finansielle paasiver 
Sedler og aient saml Indskud 
Transferable Indskud 
Andre indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Kortfris lede lin 
F.42 Langfristede lin 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Handelskrediller og fonsdbetalmger 
F.79 Andre forfaldne ikke-betahe mellemværender undtagen handelskreditter og forudbetalinger 
Fordringserhvervelse, netto 148 
Tabel A.6 Kontosystem for husholdninger (forts.) 
III.3 Konto for andre ændringer i aktiver 
///. 3.1 Konto for andre mængdeændringer i aktiver 
Ændringer i aktiver 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
K i Økonomisk opstien af producerede aktiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
K.9 Andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver i.a.n. 
K 12 Ændringer i klassifikationer og struktur 
K.12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K 12 2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
K 12 21 Menetarisering/dernonetariseringafgiild 
K 12 22 Ændringeri klassifikation af aktiver eUer passiver undtagen mcmetariserwg/demonetariseringafguld 
heraf 
AN 11 
AN. 12 Lagerbeholdninger 
AN 13 Værdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 
K 3 Økonomisk opståen af ikke-producerede aktiver 
Naturlig vakst af ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer 
Økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver 
Udtemmelse af naturgivne økonomiske aktiver 
K 62 Anden ekonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
Andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver i.a.n. 
Ændringer i klassifikationer og struktur 
K 12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K 12 2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
heraf : 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
AN 22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Tab ved katastrofer 
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
K.10 Andre mængdeændringer j finansielle aktiver og passiver i.a.n. 
K.12 Ændringer i klassifikationer og struktur 
K.12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K.12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver OR passi ver 
K.12 22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen monetariserine/demonetarisering af guld 
heraf: 
AF. 2 Sedler og mønt samt indskud 
AF. 3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.4 Lån 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviscT 
AF.6 Forsikringstekniske reserver K 12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen monetarisering/demonetarisering af guld Ændringer I passiver og nettoformue 
AF Finansielle aktiver/passiver 
Tab ved katastrofer 
K.8 Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
K.10 Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver i.a.n. 
K.12 Ændringer i klassifikationer og struktur 
K. 12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K.12.2 Ændringeri klassifikation af aktiver og passiver 
K. 12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen monetarisering/demonetarisering af guld 
heraf: 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.4 Lån 
AF.7 André forfaldne ikke-betalte mellemværender 
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellernværender B. 10.2 Ændringer I nettoformue forårsaget af andre mangdeandringer I aktiver 
Tabel A.6 Kontosystem for husholdninger (forts.) 
111.3.2 Omvurderingskonto 
Ændringer i sktiver 
K.ll Nominelle kapilalgcvinster/-lab Ændringer i passiver og nettoformue 
K.ll Nominelle kapiulgevinsler/-tab 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Faste aktiver 
AN. 12 lagerbeholdninger 
AN. 13 Værdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver AF 
AF.4 FlnansieDe aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen alflier 
Un 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
AF.4 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B. 10 J Ændringer I nettoformue forårsaget af nominelle kapital gevinster/-tab 
Tabel A.6 Kontosystem for husholdninger (forts.) 
rH.3.2.1 Konto for neutrale kapitalgevinster og -tab 
Ændringer i aktiver 
K.ll.l Neutrale kapitalgcvinater/-tab 
AN.13 
AF 
AF.4 
AF.7 Ikke-finansielle sktiver 
Producerede aktiver 
AN.H Faste aktiver 
AN. 12 lagerbeholdninger 
trdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 
AN .21 Malerielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Ændringer i passiver og nettoformue 
K.ll.l Neurale kapilalgevinater/-tab 
AF 
AF.4 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen alflier 
Lin 
AF.5 Alflier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B. 10.31 Ændringer I nettoformue forårsaget af neutrale kapitalgevlnsterl-tab 
HI.3.2.2 Konto for reale kapitalgevinster og -tab 
Ændringer i aktiver 
K.11.2 Reale kapilalgevinster/-tab 
AN.2 
AF 
AF.5 
AF.7 Ikke-finansielle sktiver 
Producerede aktiver 
AN. 11 Faste aktiver 
AN. 12 Lagerbeholdninger 
AN. 13 Værdigenstande 
Ikke-produærede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-prcduoerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender -20 
-17 
2 
• 0 
2 
• 6 
-1 Ændringer i passiver og nettoformue 
K.11.2 Reale kapitalgevinsterZ-tab 
AF 
AF.4 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B. 10.32 Ændringer I nettoformue forårsaget af reale kapitalgevinsterl-tab 
Tabel A.6 Kontosystem for husholdninger (forts.) 
IV Balancer 
rv.l Åbningsbalance 
AN.I: 
AF 
AF.6 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Faste aktiver 
Lagerbeholdninger 
AN.13 Værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Malerielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-produccrcdc aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment saml indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte meUemværender 1698 
178 
1819 
291 Passiver eg nettoformue 
AF 
AF.4 
AF.7 
B.90 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
1 423 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Nettoformue 169 
4 352 
rv.2 Ændringer i balancer 
Ændringer i sktiver i alt 
AN.2 
AF.2 
AF.4 
AF.7 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
AN. 12 Ugerbeholdninger 
AN. 13 Værdigenstande 
Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Sedler og mont saml indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
•Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 110 
61 
47 
4_ 
10 
49 
48 
1 Passiver og nettoformue 
AF 
AF.4 
AF.7 Ændringer i passiver i sit 
Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
AF J Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B.10 Ændringer i nettoformue 
foraraepet at : 
B.10.1 Ændringer I nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
B.10.2 Ændringeri nettoformue forårsaget of andre meengdeeendringer l aktiver 
B.10.3 Ændringer l nettoformue forårsaget ttf nominelle kapitalgevinster/-tab 
B.10.31 Ændringer I nettoformue forirsaget af neutrale kapitalgcvinsler/-lab 
B. 10.32 Ændringer i nettoformue forirsaget af reale kapitalgevinsler/-tab 276 
178 
2 
96 
87 
9 
Tabel A.6 Kontosystem for husholdninger (forts.) 
rv.3 Afslutningsbalance 
AF 
AF.5 
AF.7 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 1759 
AN.11 Faste aktiver 
AN. 12 Ugerbeholdningcr 
AN. 13 Værdigenstande 
Ikkc-produoerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment saml indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalle mellemværender Passiver og nettoformue 
AF 
AF.7 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
I 470 AF.3 Væ rdipapirer urtdugen aktier 
Lin 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 322 
10 
2,, 
197 
113 
B.90 Nettoformue 
Tabel A.7 Kontosystem for non-profit Institutioner rettet mod husholdningerne 
I. Produktionskonto 
B.lg 
B.ln Forbrug i produktionen 
Varditilvakst. brutto 
Realkapilalforbrug 
Varditilveekst, netto Tilgang 
P.l 
P.ll Produktion 
Markedsmæssig produktion 
P.I2 PrcdulflknlUet?cn endelig arrvcnrfclse 
P. 13 Anden IMne-rnarkedsniæsslg produktion 
II. Indkomstfordelingskonti 
D. 1 Primaerindkomstfordelingskonto 
//././ Indkomstdannelseskonto 
Anvendelse 
D.l 
D.11 Aflønning af ansatte 
Lønninger 
Arbejdsgiverbidrag lil sociale ordninger 
Faktiske arbejdsgiverbidrag lil sociale ordninger 
Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
Andre produktionsskatter 
Andre produklionssuhsidicr Tilgang 
B.ln Varditilvakst, netto 
Overskud of produktion 
Tabel A.7 Kontosystem for non-profit institutioner rettet mod husholdningerne (forts.) 
I 1.1.2 Primaerindkomsttildelingskonto 
D.45 Formueindkomst 
Renter 
Udloddet selskabsudbytte 
Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer 
D.44 Formueindkomst henført til forsikringstagere 
Jordrente o.l. 
Prima rindkomsi Tilgang 
B.2 
D.4 
D.45 Overskud af produktion 
Forrrtueindlcomst 
Renter 
D.42 Udloddet selskabsudbytte 
D.421 Udbytte 
D.422 Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer 
D.44 Formueindkomst henfort til forsikringstagere 
Jordrente o.l. 
0.1.2.1 Virksomhedsindkomstkonto 
Formueindkomst Tilgang 
B.2 Overskud af produktion 
Virksomhedsindkomst D.41 
D.421 Formueindkomst 
Renter 
D.42 Udloddet selskabsudbytte 
Udbytte 
D.422 Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
II. 1.2.2 Konto for tildeling af anden primaerindkomst 
Formue ind komsl Tilgang 
B.4 Virksomhedsindkomst 
Primarindkomst D.41 Formueindkomst 
D.42 Udloddet selskabsudbytte 
D.421 Udbytte 
D.422 Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
D.43 Reinvesteret indtjening pi direkte udenlandske investeringer 
D.44 Formueindkomst henført til forsikringstagere 
D.45 Jordrente o.l. 
Tabel A.7 Kontosystem for non-profit institutioner rettet mod husholdningerne (forts.) 
n.2 Sekundanindkomstfordelingskonto 
Anvendelse 
D.5 
D.59 
D.7 
D.71 Labende indkomst- og formueskatter o.l. 
Andre løbende skatter 
D.62 Sociale ydelser undtagen sociale overfarsier i naturalier 
D.622 Private fondsbaserede sociale ydelser 
D.623 Ikke-fondsbaserede sociale ydelser til ansatte 
Andre løbende overførsler 
Sladcaforailaingspræmier, netto 
Diverse løbende overførsler 
Disponibel indkomst Tilgang 
B.5 Prtmeerindkomst 
D.61 Bidrat til sociale ordhmter 
D.611 Faktiske bidrag til sociale ordninger 
D.6111 Faktiske arbeklsgjverbidrat til sociale ortfainger 
D.61111 Oblitatorisa» Musse arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.6112 Anaalles bidrag til sociale ordninger 
D.61121 Ansattes obligatoriske bidrat til sociale ordninger 
D.61122 Ansattes frivillige bidrat til sociale ordninger 
D.612 Iroptaterede bidrag til sociale ordninger 
D.7 Andre løbeuuc overførsler 
D.72 Sloadesforsikringskrav 
D.75 Diverse lebende overfarsier 
0.3 Naturalieindkomstomfordelingskonto 
D.63 
D.632 
B.7 Sociale overførsler i naturalier 
D.63I Sociale ydelser i naturalier 
D.6313 Sociale bistandsydelser i naturalier 
Overførsler af individuelle ikke-markedsmæssige varer og tjenester 
Korrigeret disponibel indkomst Tilgang 
B.6 Disponibel Indkomst 
D.4 Indkomstanvendelseskonto 
11.4.1 Konto for anvendelse af disponibel indkomst 
Anvendelse 
P.3 Endelig konsumudgift 
P.3I Individuel konsumudgift 
D.8 Korrektion for ændringer i rnaholdningernes nettoformue i pemsionskasser 
B.8 Opsparing Tilgang 
B.6 Disponibel indkomst 
11.4.2 Konto for anvendelse af korrigeret disponibel indkomst 
Anvendelse 
D.8 Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i pemsionskasser 
B.8 Opsparing ^ Tilgang 
B.7 Korrigeret disponibel indkomst 
Tabel A.7 Kontosystem for non-profit institutioner rettet mod husholdningerne (forts.) 
rU. Akkumulationskonti 
IH. 1 Kapitalkonto 
///. /. / Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
Ændringer i sktiver 
B.10.1 Ændringer i nettoformue forirsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
III. 1.2 Konto for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver 
Ændringer i sktiver 
Faste bruttoinvesleringer 
P.511 Anskaffelser minus afhændelser af materielle faste aktiver 
P.51 II Anskaffelser af nye materielle faste aktiver 
P.5112 Anskaffelser af eksisterende malerielle faste aktiver 
P.5113 Afhændelser af eksisterende materielle faste aktiver 
Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle faste aktiver 
P.5121 Anskaffelser af nye immaterielle fasle aktiver 
P.5122 Anskaffelser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
Afhændelser af eksisterende immaterielle faste aktiver 
Forøgelse af værdien af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
Væsentlige forbedringer af ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
P.5132 Omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten til ikke-producerede ikke-finansielle aktiver 
Realkapitalforbrug 
Ugerændringer 
Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande 
Anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver 
K.21 Anskaffelser minus afhændelser af jord og andre materielle ileke-producerede aktiver 
K .22 Anskaffelser minus afhændelser af immaterielle ikke-producerede aktiver 
Fordringserhvervelse, netto Ændringer i passiver og nettoformue 
B.8n Opsparing, netto 
D.92 
D.9 
D.91 
D.99 Modtagne kapitaloverførsler 
Investeringstilskud 
D.99 Andre kapitaloverførsler 
Betalte kapitaloverførsler 
Kapitals kaiter 
Andre kapitaloverførsler 
Ændringer i passiver og nettoformue 
B.10.1 Ændringer I nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
Tabel A 7 Kontosystem for non-profit institutioner rettet mod husholdningerne (forts.) 
IH.2 Finansieringskonto 
Ændringer i aktiver 
F.21 
F.71 Nelloændringer i finansielle aktiver 
Sedler og men! saml indskud 
Sedler og mønt 
Transferable indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Kortfristede lin 
Langfristede lin 
Aktier og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Præmie- og erstatningsreserver 
Andre forfaldne ikke-bclalte mellemværender 
Handelskreditter og forudbetalinger 
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handelskreditter og forudbetalinger Ændringer i passiver og nettoformue 
F.29 
F.41 
F.6 
F.7 
F.71 Nettoændrtnger i finansielle passiver 
Sedler og ment samt indskud 
Transferable indskud 
Andre Indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Kortfristede lin 
F.42 Langfristede lin 
Aktier og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
F.61 Husholdningernes nettoformue i livsforsikrings- og pensionskassereserver 
F.612 Husholdningernes nettoformue i pensionskassereserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellcmvæ render 
Handelskreditter og forudbetalinger 
F.79 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender undtagen handelskreditter og forudbetalinger 
Fordringserhvervelse, netto 
Tabel A7 Kontosystem for non-profit institutioner rettet mod husholdningerne (forts.) 
HI. 3 Konto for andre ændringer i aktiver 
111.3.1 Konto for andre mængdeændringer i aktiver 
Ændringer i aktiver 
AN 
K.12 
heraf: 
AN.11 
K.3 
reraf : 
AN.21 
K.12 
heraf: 
AF.2 
AF.4 
AF.7 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Økonomisk opstien af producerede aktiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
Andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver i.a.n. 
Ændringer i klassifikationer og struktur 
K.12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K.12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
K.l 2.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen nxtneuriseringydemonetarisering af guld 
Faste aktiver 
AN. 12 Ugerbeholdningcr 
AN. 13 Værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
Økonomisk opstien sf ikke-producerede aktiver 
Naturlig vækst af ikke-avlede/dyrkede biologiske ressourcer 
Økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver 
Udtømmelse af naturgivne økonomiske aktiver 
Anden økonomisk forsvinden af ikke-producerede aktiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
Andre mængdeændringer i ikke-finansielle aktiver i.a.n. 
Ændringer i klassifikationer og struktur 
K.12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K. 12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
K.12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen mcneuriscririg/demoneuirisering af guld 
Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-prcduocrede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Tab ved katastrofer 
Ikke-kompenseret beslaglæggelse 
Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver i.a.n. 
K.12 Ændringer i klassifikationer og struktur 
K.12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
Ændringer i klassifikation af aktiver og passiver 
Sedler og mont samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-belaltc mellemværender K. 12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen mcnetarisering/demonelarisering af guld Ændringer i passiver og nettoformue 
AF 
K.8 
AF.4 
AF.7 Finansielle aktiver/passiver 
Tab ved katastrofer 
foke-kompenseret beslaglæggelse 
K.10 Andre mængdeændringer i finansielle aktiver og passiver i.a.n. 
K.12 Ændringer i klassifikationer og struktur 
K.12.1 Ændringer i sektormæssig klassifikation og struktur 
K.12.2 Ændringer i klassifikation af aktiver og passi ver 
K.12.22 Ændringer i klassifikation af aktiver eller passiver undtagen monclariacring/den-ionctarisering af guld 
heraf: 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B. 10.2 Ændringer i nettoformue forårsaget af andre mangdeandringer l aktiver 
Tabel A.7 Kontosystem for non-profit institutioner rettet mod husholdningerne (forts.) 
111.3.2.2 Konto for reale kapitalgevinster og -tab 
Ændringer i aktiver 
K.ll Nominelle kapitslgevinster/-lab Ændringer i passiver og nettoformue 
K.ll Nominelle lrspitalgevinster/-tab 
Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
AN.11 Faste aktiver 
AN.l 2 Uferbcholdningcr 
AN. 13 Værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
AN .22 Immaterielle ikke-producerede aktiver AF.4 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og nient samt indskud 
AF J Værijnapirer undtagen aktier 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forailoringstekmskc reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
AF.7 Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B.10.3 Ændringer l nettoformue forårsaget af nominelle kapitatgevinsterf-tab 
Tabel A.7 Kontosystem for non-profit institutioner rettet mod husholdningerne (forts.) 
HI.3.2.1 Konto for neutrale kapitalgevinstcr og -tab 
Ændringer i aktiver 
K.ll.l Neutrale kapilalgevinsler/-tab 
AF.2 
AF.7 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
AN.11 Faste aktiver 
AN. 12 Ugerbeholdninger 
AN.13 Værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede skiiver 
AN.21 Malerielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Sedler og mønt saml indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte rmllemværender Ændringer i passiver og nettoformue 
K.ll.l Neutrale kapitalgevinster/-tab 
AF.7 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
AF3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne Ikke-betalte mellemværender 
B.10.31 Ændringer i nettoformue forårsaget af neutrale kapitalgevinsterl-tab 
m.3.2.2 Konto for reale kapitalgevinster og -tab 
Ændringer i aktiver 
K. 11.2 Reale kapiialgevinsler/-lab 
AN. 
AF.: 
AF.4 
AF.6 Ikke-finansielle sktiver 
Producerede aktiver 
AN.11 Faste aktiver 
AN. 12 Ugcrbeholdninger 
AN. 13 Værdigenstande 
Ikkc-produccrcdc aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Sedler og mom samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver Ændringer i passiver og nettoformue 
K.11.2 Reale kapitalgevinsler/-tab 
AF 
AF.4 
AF.6 Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
B. 10.32 Ændringer i nettoformue forårsaget af reale kapitalgevinster/-tab 
Tabel A.7 Kontosystem for non-profit institutioner rettet mod husholdningerne (forts.) 
IV Balancer 
rV.l Åbningsbalance 
AN.21 
AF: Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
AN.11 Faste aktiver 
AN. 12 Ugerbchoklninger 
AN. 13 Værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-producerede aktiver 
AN.22 Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 324 
243 Passiver og nettoformue 
AF 
AF.2 
AF.4 Finansielle aktiver/passiver 
Sedler og ment samt indskud 
231 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Lin 
AF.5 Aktier, anparter og andie ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Nettoformue 121 
38 
0 
43 
0 
5 
35 
rv.2 ,-Endrinecr i balancer 
Ændringer i aktiver i all 
AN. 12 
AN. Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
Faste aktiver 
Uge rbeholdningc r 
AN.13 Værdigensiande 
Ikke-producerede aktiver 
Materielle ikke-prcducerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Passiver og nettoformue 
AF 
AF.4 
AF.7 Ændringer i passiver i sit 
Finansielle aktiver/passivet 
AF.2 Sedler og ment samt indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mcUcmvæ render 
B. 10 Ændringer I nettoformue 
forirsaget af : 
B.10.1 Ændringer l nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
B. 10.2 Ændringer I nettoformue forårsaget af andre mttngdeitndringer l aktiver 
B.10.3 Ændringer I nettoformue forårsaget af nominelle kapitalgevinster/-tab 
B. 10.31 Ændringer 1 nettoformue forirsaget tf neutrale fctpilalgeviralcr/-tab 
B.10.32 Ændringer i nettoformue forirsaget af reale kapiialgevinsier/-tab 
Tabel A.7 Kontosystem for non-profit institutioner rettet mod husholdningerne (forts.) 
rV.3 Afslutningsbalan.ee 
AN.22 
AF.4 
AF.7 Ikke-finansielle aktiver 
Producerede aktiver 
AN.11 Faste aktiver 
AN. 12 Lagerbeholdninger 
AN.13 Værdigenstande 
AN.2 Ikke-producerede aktiver 
AN.21 Materielle ikke-producerede aktiver 
Immaterielle ikke-producerede aktiver 
Finansielle aktiver/passiver 
AF.2 Sedler og mont saml indskud 
AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
Un 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF .6 Fonikringstekniskc reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender Passiver og nettoformue 
AF 
AF.7 Finansielle aktiver/passiver 
Sedler og mønt samt indskud 
252 AF.3 Værdipapirer undtagen aktier 
AF.5 Aktier, anparter og andre ejerandelsbeviser 
AF.6 Forsikringstekniske reserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Nettoformue 

ANNEKSB 
6/1 

eurostat 
NOVEMBER 1994 
Î20 
Oversigt over tabeller, som indsendes i 
henhold til artikel 3 i forordningen om "ENS 95' 
Indsendes 
første 
gang 
a (1998) 
a (1998) 
a (1998) 
a + 1 (1999) 
a + 1 (1999) 
a + 1 (1999) 
a + 1 (1999) 
a + 1 (1999) 
a + 1 (1999) 
a + 1 (1999) 
a + 1 (1999) 
a+ 2 (2000) 
a+ 2 (2000) 
a+ 2 (2000) 
a + 2 (2000) 
a + 2(2000) 
a+ 2 (2000) 
a + 2 (2000) 
a + 2 (2000) 
a+ 3 (2001) 
a + 3(2001) 
a+ 3 (2001) 
a + 3(2001) 
a+ 3 (2001) 
a+ 4 (2002) 
a+ 4 (2002) 
Se tabel 
a + 5 (2003) 
a + 5 (2003) 
a + 5 (2003) 
a + 5 (2003) Frist 
t + måneder 
4 
4 
8 
9 
9 
9 
12 
9 
9 
12 
24 
24 
12 
24 
24 
12 
12 
24 
24 
36 
36 
36 
36 
36 
24 
36 
Se tabel 
4/9 
9 
12/24 
12/24 Periode 
95-97 
95-97 
95-97 
95-98 
95-98 
95-98 
95-98 
95-98 
95-98 
95-98 
95-97 
95-98 
95-99 
95-98 
95-98 
95-99 
95-99 
95-98 
95-98 
95-98 
95-98 
95-98 
95-98 
95-98 
95-00 
5 (00 i 03 
95 (00 i 
03) 
Se tabel 
95-02 
95-02 
95-02/01 
95-02/01 Indhold 
Vigtigste aggregater, på årsbasis *) 
Vigtigste aggregater, på kvartalsbasis *) 
Vigtigste aggregater for det offentlige 
Tabeller efter erhverv *) **) 
Eksport og import efter EU-lande/tredjelande 
Husholdningernes endelige konsumudgifter efter formål 
Ikke-finansielle konti efter sektor, vigtigste aggregater ***) 
Finansielle konti efter sektor (transaktioner) 
Statuskonti for finansielle aktiver og passiver 
Detaljerede data om skatter og bidrag til sociale ordninger 
Tabeller efter region, NUTS II, A17 
Ikke-finansielle konti efter sektor, detaljerede data ***) 
Det offentliges udgifter efter formål 
Krydsklassificering af produktionskontoen efter erhverv og sektor, 
årligt, A17 x 4 sektorer (S.11, S.12, S.13, og S.14 + S. 15) 
Krydsklassificering af faste bruttoinvesteringer efter erhverv og 
produkt, A31 x Pi3 
Tilgangstabel i basispriser inkl. omregning til køberpriser, A17 x P60 
Anvendelsestabel i køberpriser, A17 x P60 
Tabeller efter region, NUTS III, A3 
Husholdningernes konti efter region 
Tilgangstabel i basispriser inkl. omregning til køberpriser, A60 x P60 
Anvendelsestabel i køberpriser, A60 x P60 
Symmetrisk input-output tabel i basispriser, P60 x P60 
Symmetrisk input-output tabel for den indenlandske produktion i 
basispriser, P60 x P60 
Symmetrisk input-output tabel for importen i basispriser, P60xP60 
Krydsklassificering af faste aktiver efter erhverv og produkt, A31 x 
Pi3 
Krydsklassificering af produktionskontoen efter erhverv og sektor, 
A60 x 5 sektorer (S11, S12, S13, S14, S15), på 5-årsbasis 
Krydsklassificering af faste bruttoinvesteringer efter erhverv og 
produkt, A31 x P60, på 5-årsbasis 
Tilbageskrivninger 
Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande 
Udførte arbejdstimer efter erhverv 
Opdeling af selskaber efter ejer 
Opdeling af private husholdninger efter gruppe Tabel 
nr. 
1 
1 
2 
3 
4 
5 
6 
8 
9 
11 
22 
7 
10 
12 
13 
15 
17 
23 
24 
16 
18 
19 
20 
21 
14 
25 
26 
27 
1/3 
3 
6/7 
6/7 
a = året for indsendelse af de første tabeller 
t = referenceår 
*) indtil 2003 anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande sammen med lagerændringer 
**) indtil 2003 ingen udførte arbejdstimer efter erhverv 
***) indtil 2003 uden opdeling af selskaber efter ejer og opdeling af private husholdninger efter gruppe 
5 af 
Tabel 1 : VIGTIGSTE AGGREGATER - opgjort på kvartals- og årsbasis 
kode variabler 
Værditi{vækst og bruttonationalprodukt 
B.1 g 1. Bruttoværditilvækst i basispriser 
D.21-D.31 2. Produktskatter minus produktsubsidier 
3. FISIM 
B.1*g 4. Bruttonationalprodukt i markedspriser 
Udgifter i forbindelse med bruttonationalproduktet 
P.3 5. Endelige konsumudgifter i alt 
P.3 6. a) Husholdningernes endelige konsumudgifter (indenlandsk begreb) 
P.3 6. b) Husholdningernes endelige konsumudgifter (nationalt begreb) 
P.3 7. NPISH'ers endelige konsumudgifter 
P.3 8. Det offentliges endelige konsumudgifter 
P.31 a) Individuelle konsumudgifter 
P.32 b) Kollektive konsumudgifter 
P.4 9. Husholdningernes faktiske konsum 
P41 a) Faktisk individuelt konsum 
P.5 10. Bruttoinvesteringer 
P.51 a) Faste bruttoinvesteringer 
P.52 b) Lagerændringer 
P.53 c) Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande *** 
P.6 11. Eksport af varer (fob) og tjenester 
P.7 12. Import af varer (fob) og tjenester 
Indkomst opsparing og fordringserhvervelse^ netto 
B.5 13. Primær indkomst 
B.5*g 14. Bruttonationalindkomst i markedspriser 
K.1 15. Realkapitalforbrug 
B.5*n 16. Nettonationalindkomst i markedspriser 
D.5.D.6, D.7 17.Løbende overførsler, netto, til og fra udlandet 
B.6n 18. Disponibel indkomst, netto 
B.8n 19. Opsparing, netto 
D.9 20. Kapitaloverførsler, netto, til og fra udlandet 
B.9 21. Fordringserhvervelse, netto 
Befolkning,, beskæftigelse* affønmng af ansatte 
22. Befolknings- og beskæftigelsesdata 
a) Samlet befolkning (1 000) 
b) Ikke-beskæftigede (1 000) 
c) Beskæftigelse, nationalt og indenlandsk begreb (1 000) 
. selvstændige 
. ansatte 
D.1 23. Aflønning af ansatte, nationalt og indenlandsk begreb 
D.11 a) Bruttolønninger opdeling 
+ 
A6 
Pi 6 
A6** 
A6** 
A6** 
A6** løben­
de priser 
X 
X 
x 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X faste 
priser 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
(x) 
X 
X 
(x) 
+ For den samlede økonomi, medmindre andet er angivet 
** = A6 kun i forbindelse med det indenlandske begreb (x) = i faste priser 
*** = indtil 2003 sammen med P.52 
fit 
Tabel 2: Vigtigste aggregater for det offentlige 
P.1 Produktion 
P.11+P.12 . Markedsmæssig produktion og produktion til egen anvendelse 
P.13 . Anden ikke-markedsmæssig produktion 
P.2 Forbrug i produktionen 
B.1 g Værditilvækst, brutto 
K.1 Realkapitalforbrug 
B.1n Værditilvækst, netto 
D.1 Aflønning af ansatte, betalt 
D.29-D.39 Andre produktionsskatter, betalt - Andre produktionssubsidier, 
modtaget 
B.2n Overskud af produktion, netto 
D.2 Produktions- og importskatter, modtaget 
D.4 Formueindkomst, modtaget 
D.3 Subsidier, betalt 
D.4 Formueindkomst, betalt 
D.41 . Renter 
_________ Andet 
B.Sn Primær indkomst, netto 
D.5 Løbende indkomst- og formueskatter o.l., modtaget 
D.61 Bidrag til sociale ordninger, modtaget 
D.611 . Faktiske bidrag til sociale ordninger 
D.612 . Imputerede bidrag til sociale ordninger 
D.7 Andre løbende overførsier, modtaget 
D.5 Løbende indkomst- og formueskatter, o.l., betalt 
D.62 Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier, betalt 
D.7 Andre løbende overførsler, betalt 
B.6n Disponibel indkomst, netto 
P.3 Endelige konsumudgifter 
P.31 . Individuelle konsumudgifter 
P.32 . Kollektive konsumudgifter 
D.8 Korrektion for ændringer i husholdningernes nettoformue i 
pensionskasser 
B.8 Opsparing, netto 
K.1 Realkapitalforbrug 
D.9 Kapitaloverførsler, modtaget 
D.91 . Kapitalskatter 
D.92+D.99 Andet 
D.9 Kapitaloverførsler, betalt 
P.5 Bruttoinvesteringer 
P.51 . Faste bruttoinvesteringer 
P.52+P.53+K.2 . Lagerændringer og anskaffelser minus afhændelser af 
værdigenstande og anskaffelser minus afhændelser af ikke-
finansielle ikke-producerede aktiver 
B.9 Fordringserhvervelse, netto 
5"2_ 
Tabel 3: TABELLER EFTER ERHVERV - opgjort på årsbasis 
kode variabler 
Værditilvækst 
P. 1 1. Produktion i basispriser efter erhverv 
P.2 2. Forbrug i produktionen i køberpriser efter erhverv 
B. 1 g 3. Bruttoværditilvækst i basispriser efter erhverv 
K. 1 4. Realkapitalforbrug efter erhverv 
Investeringer 
P.5 5. Bruttoinvesteringer efter erhverv 
P.51 a) Faste bruttoinvesteringer efter erhverv 
P.52 b) Lagerændringer efter erhverv 
P.53 c) Anskaffelser minus afhændelser at værdigenstande efter erhverv *) 
Beskæftigelse og aflønning af ansatte, indenlandsk begreb 
6. Beskæftigelse efter erhverv (1 000) 
a) selvstændige efter erhverv 
b) ansatte efter erhverv 
c) udførte arbejdstimer efter erhverv **) 
D.1 7. Aflønning af ansatte efter erhverv 
D. 11 a) Lønninger efter erhverv opdeling 
A31 
A31 
A31 
A31 
A31 
A31 
A31 
A31 
A31 
A31 
A31 
A31 løbende 
priser 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X faste 
priser 
X 
X 
X 
X 
X 
*) indtil 2003 sammen med P.52 
"") indtil 2003 frivillig 
SU 
Tabel 4: Eksport og import, EU-lande/tredjelande 
kode 
P.6 
P.7 variabler 
1. Eksport af varer og tjenester 
a) ELMande 
b) tredjelande 
2. Import af varer og tjenester 
a) EU-tande 
b) tredjelande opdeling 
samlet 
økonomi løbende 
priser 
X 
X 
X 
X 
X 
X faste 
priser 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
Tabele 5: Husholdningernes endelige konsumudgifter efter formål 
kode variabler 
P.3 Husholdningernes endelige konsumudgifter efter formål opdeling 
COICOP 
2 cifre løbende 
priser 
X faste 
priser 
X 
S"2* 
Ikke-finansielle konti efter sektor, vigtigste aggregater: t + 12 Tabel 6 
Samlet 
økono­
mi 
I Produktionskonto/udiiindsknnto for varer og tjenester 
Tilgang Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber Finan­
sielle 
sel­
skaber Cen- Del-
Det trale stats-
offent- myn- myn-
lige dig- dig-
heder heder Sod-
Lokale ale 
myn- kas-
dig- ser 
heder og 
fonde Hus­
hold­
ninger 
og NPI­
SH'er Dcke-
sek-
tor-
opdelt Den 
Ud- Euro-
land- pæl­
et Tredje-
_. EU-insti- ^f°8 EU- inter-
, landene nationale 
ske erne 
Union °rJ~J-
sationer lait 
P.1 Produktion 
P.ll . markedsmæssig produktion 
P.119 ..FISIM 
P.12 . Produktion til egen endelig anvendelse 
P.13 . Anden ikke-markedsmæssig produktion 
P.7 Import af varer og tjenester 
P.71 . Import af varer 
P.72 . Import af tjenester 
D.21-D.31 Produktskatter minus produktsubsidier 
Tilgang i alt 
I Produktionskonto/udlandskonto for varer og tjenester 
Anvendelse 
P.2 
P.119 Forbrug i produktionen 
. FISIM 
P.6 Eksport af varer og tjenester 
P. 61 . Eksport af varer 
P.62 . Eksport af tjenester 
B. 1 g Bruttonationalprodukt/bruttoværditilvækst 
B.11 Vare- og tjenestebalance 
Anvendelse i alt 
K.1 Realkapitalforbrug 
B.ln Nettonationalprodukt/værditilvækst, netto 
Ikke-finansielle konti efter sektor, vigtigste aggregater: t + 12 Tabel 6 
B.ln II.l.l Indkomstdannclscskonto 
Tilgang 
NettonationalprodukiVværditilvaekst, netto 
Tilgang i alt 
II. 1.1 Indkomstdannelseskonto 
Anvendelse Samlet 
ekono­
mi Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber Finan­
sielle 
sel­
skaber Cen- Del-
Det trale stats-
offent- myn- myn-
lige dig- dig-
heder heder Sod-
Lokale ale 
myn- kas-
dig- ser 
heder og 
fonde Hus­
hold­
ninger 
og NPI­
SH'er Ikke-
sek-
tor-
opdelt Den 
Ud- Euro­
land- pæl­
et ske 
Union Tredje-
EU-insti- lande°g EU- ~T„ inter-tution-landene nationale erne 
organi­
sationer lait 
8&S$a « ije&SJ 
»i»i 
D.l Aflønning af ansatte 
D.2 
D.21 
D.29 Produktions- og importskatter, betalt 
. til det offentlige 
. til EU-institutionerne 
. Produktskatter 
. Andre produktionsskatter ÏÏMs.\ » I al il wsmm &$m^$$æ& 
t_a 
D.3 
D.31 
D.39 Subsidier, modtaget 
. fra EU-institutionerne 
. fra det offentlige 
. Produktsubsidier 
. Andre produktionssubsidier i'4' f' i 
f-lyf.,fi,ff.l.}. ,11 **« 
»•JW-
B.2n Overskud af produktion, netto 
Anvendelse i alt '8jpS&%a 
B.2n 
D.l 
D.4 
D.41 
P.119 
D.42 
D.43 
D.44 
D.45 Ikke-finansielle konti efter sektor, vigtigste aggregater: t + 12 
#••• " ••••V • • • • a>t>.L*t>aj •••••••••••• Tabel 6 
Samlet 
økono­
mi 
H.1.2 Konto for allokering af primaer indkomst 
Tilgang 
Overskud af produktion, netto Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber Finan­
sielle 
sel­
skaber Cen- Del-
Det trale stats-
oflent- myn- myn-
lige dig- dig-
heder heder Sod 
Lokale ale 
myn- kas-
dig- ser 
heder og 
fonde! Hus- j 
hold- J 
lunger j 
ogNPI-j Ikke-
sek-
tor-
SH'er | opdelt | j Ud-
| land­
et Den 
Euro­
pæi­
ske 
Union EU-
landene EU-insti­
tution­
erne Tredje- ( 
lande og j 
inter­
nationale [ 
organi- j 
sationer j lait 
Aflønning af ansatte 
D.2 Produktions- og importskatter, modtaget 
D.21 . l'r.xluklxlu.Hcr 
D.211 ..Moms 
D.212 .. Importskatter og told ekskl. moms 
D.2121 .. Toldmv. 
D.2122 ...Importskatter ekskl. moms og told 
D.214 .. Produktskatter undtagen moms og importskatter 
D.29 . Andre produktionsskatter 
D.3 Subsidier, betalt 
D.31 . produktsubsidier 
D.39 . andre produktionssubsidier 
Formueindkomst 
.. fra det offentlige 
.. fra andre sektorer 
. Renter 
.. fra det offentlige 
.. fra andre sektorer 
..FISIM 
. Udloddet selskabsudbytte 
.. fra det offentlige 
.. fra andre sektorer 
. Reinvesteret indtjening på direkte udenlandske 
investeringer 
.. fra det offentlige 
.. fra andre sektorer 
. Formueindkomst henført til forsikringstagere 
. Jordrente o.l. 
.. fra det offentlige 
.. fra andre sektorer Milt 
mmm 
MH MwfiSBOW .ljJI.Mjl.ll 111 
fÊÉÊm 
MMmtamuma m 
fifeiÉliii^ 
Tilgang i alt WXLWXOÆyXUJ>XUAOA •**>£'£&«>wâ f/frifMiieKMiiiA WÊÊÊÊÊÈ 
yr. 
iiiiii.ininiiiij IIII.IIMIIIIIIIII 
*S*, 
&À&?"- * 
taOaMuBmSOM WÊM WfflfflA 
i^m-m 
"*\A 
*\ 
llfljlfllfllli 
AWVaVftMVVVNA*)*!*»»«] **> 
v: 
**_j ^^m mmm 
$$MM$M mmmm: 
WkWmm 111111111111 
XçWaJtf^MMaWigi^nA 
'iS^SfilS^SSiia^S^^^â 
Ikke-finansielle konti efter sektor, vigtigste aggregater: t + 12 Tabel 6 
Samlet 
ekono-
mi 
11.1.2 Konto for allokcring af prima-r indkomst 
Anvendelse 
D.4 Formucindkomst 
.. til det offentlige : ^ 
.. til andre sektorer i A 
D.41 . Renter 
.. til det offentlige 
.. til andre sektorer 
P.119 .. FISIM 
D.42 . Udloddet selskabsudbytte 
.. til det offentlige -••• i B IIIIIIIII'IIII 
. Reinvestereit indtjening pa direkte udenlandske D.43 . 
.. tudetoFFentlige 
.. til andre sektorer .>...'..>...! 
D.44 . Formueindkomst henfert til forsikringstagere 
D.45 . Jordrente o.l. 
.. til det offentlige j. j 
.. til andre sektorer C. .-..^..i 
B.5n Nettonational indkomst/primaer indkomst, netto 
Anvendelse i alt Flnan-finan- _ sieDe sielle , sel-
, , skabcr skaber 
^^7 ! 
—i-i—yy.-.-f 
niiiiiiiiiii iiniiniiiii 
ijtiiiiii.fm; •""•••"'••' 
lijiiinhii! inihiiiiiii Cen- Del- S°d" ^ . * . * J. Lokale ale Det trale stats-_ A myn- kas-offent- myn- myn- ,, 
j. JI di8- ser lige dig- dig- J ; , . . . neder og : heder neder . . • fonde 
•• i" ::•••: • : 
;; :s 
1 1 , I—, 1 Hus-
hold-
ninger 
og NPI-
SH'er 
.Sftfc.*. 
l.lMllYlliYm 
' •4'S- % 
IIIIIIMIIIIIMI 
tfx& <•.' 
llllllllllllllll Ikke-
sek-
tor-
opdelt 
IIIIHIUMI 
&'s' ' 
% H' IIIIIIIIIIII 
llllilllllM 
illllllll'ill 
i fi i I'II 111 <'i 
, -
IIIIIIIIIIII 
I'l/i'iiiiMH 
4.1x . '"" _ Tredje-Den J 
: Ud- Euro- „T EU-insti- h™*eo« 
: land- paei- , , tution- ^ landene rationale et ske erne 
Union °,fnI-sationer 
: :r :. x ±r -
iiiiiniiii IIIIIIIIIIII;; IIIIMMIIMIIIII lllllllllllllllllll llllll!llllllll|i| 
i' , ' i: •• : i % -^" : s "" -. \ ' v i 
IIIIIIIIIH IIIIIIIIIIIH IIIIIIIMIIIIIMI lllllllllllllllllll lllllllllllllllllli 
; !! •• ^-: ,* ,s ,'] 
!—»—::' : !••—— -»» • "«^ 
: ' •! s •:» •.•.* « V- v "<l '* "'v '<'• 
w < :•% ^^ t XJ '••< "•' %,xs""' ''\ 
H1IIHHII lllllllllllll 11111111*111 I.I•"! 11 lllllllllllllllllll IIIIIIIMMIIMIII I alt 
niiiinuin 
iiiiiiniii'i; 
nun limn 
Ikke-finansielle konti efter sektor, vigtigste aggregater: t + 12 Tabel 6 
B.5n Cen­
trale : Ikke- _„ : . .! - Finan- • _ . Samlet: finan- . „ : Det : . ., sielle • _ A økøno- : sielle : oiTent- myn-
mi ! sel- " | lige : , . skaber: : skaber Dd-
stats-
myn-
dig- dig-
heder heder Sod-
Lokale ale 
myn- kas-
dig- ser 
heder og 
fonde 
II.2 Sekundaer indkomstfordelingskonto 
Tilgang 
iNufioniillndkmiLiiVpriiiiicr indkiimst, netto Hus­
hold­
ninger 
og NPI­
SH'er Ikke-
sek-
tor-
opdelt Den 
Ud- Euro­
land- pæl­
et ske 
Union EU-
landene EU-insti­
tution­
erne Tredje­
lande og 
inter­
nationale 
organi­
sationer 
~~s lait 
iPllii 
ÊÊËm D.5 Løbende indkomst- og formueskatter o.l. 
D.51 . Indkomstskatter 
D.59 . Andre løbende skatter i.i.iyji)TiiTiiB 
„„te*™ 
D.61 
D.611 
D.6111 
D.6112 
D.6113 
D.612 . Bidrag til sodale ordninger 
.. Faktiske bidrag til sodale ordninger 
... Faktiske arbejdsgiverbidrag til sodale ordninger 
... Ansattes bidrag til sodale ordninger 
... Selvstændiges og ikke-beskæftigedes bidrag til 
sodale ordninger 
.. Imputerede bidrag til sodale ordninger .vS'>8' 
D.62 . Sodale ydelser undtagen sodale overførsler! 
naturalier KBwm. Wm M: 
0 D.7 
D.71 
D.72 
D.73 
D.74 
D.75 Andre løbende overførsler 
. fra det offentlige 
. fra andre sektorer 
. Skadesforsikringspræmier, netto 
. Skadesforsikringskrav 
. Løbende overførsler inden for det offentlige 
. Løbende internationalt samarbejde 
.. fra EU-institutionerne 
. Diverse løbende overførsler 
.. fra det offentlige 
.. fra andre sektorer 
... den BNI-baserede fjerde indtægtskilde 'ffl'Mw.'.up ifmffffwÆsiSftSSfftfiff. 
%MM< 
mmm .""I.MJCft'J.'JA'J 
^M 
W- I 
iiiiViiiiiiifriji.ii.iijii TW 
Tilgang i alt 
O 
Ikke-finansielle konti efter sektor, vigtigste aggregater: t + 12 Tabel 6 
: Ikke-
Samletj finan-
økono-j sielle 
mi 1 sel-
I skaber Finan­
sielle 
sel­
skaber 
11.2 Sekundær indkomstfordelingskonto 
Anvendelse Cen- Dd-
Det trale stats-
offent- myn- myn-
lige dig- dig-
heder heder Sod-
Lokale ale 
myn- kas-
dig- ser 
heder og 
fonde Hus­
hold­
ninger 
og NPI­
SH'er Ikke-( 
sek- I 
tor- | 
opdelt; Den 
Ud- Euro-
land- pæl­
et ske 
Union EU-
landene EU-insti­
tution­
erne Tredje­
landtog 
inter­
nationale 
organi­
sationer lait 
i).5 Løbende indkomst- og formueskatter o.l. 
D.51 . Indkomstskatter 
D.59 . Andre løbende skatter msm 
D.61 
D.611 
D.6111 
D.6112 
D.6113 
D.612 . Bidrag til sodale ordninger 
. Faktiske bidrag til sodale ordninger 
... Faktiske arbejdsgiverbidrag til sodale ordninger 
... Ansattes bidrag til sodale ordninger 
... Selvstændiges og ikke-beskæftigedes bidrag til 
sodale ordninger 
.. Imputerede bidrag til sodale ordninger 
D.62 . Sodale ydeber undtagen sodale overførsler i 
naturalier 
D.7 
D.71 
D.72 
D.73 
D.74 
D.75 Andre løbende overførsler 
. til det offentlige 
. til andre sektorer 
. Skadesforsikringspræmier, netto 
. Skadesforsikringskrav 
. Løbende overførsler inden for det offentlige 
. Løbende internationalt samarbejde 
.. til EU-institutionerne 
. Diverse løbende overførsler 
.. til det offentlige 
.. til andre sektorer 
... den BNI-baserede fjerde indtægtskilde l'.'Å'.i.'.'ll'M.'.'P.U.I.ffi.TO i«M 
mmøåa »^^» mmm 
M»g 
msm 
1 'Y< lîà' amm 
t *«!? % S% ; ' "I ^^mmmmå æffggs Mlllllll llllllllllllll llllll.lllll.IMIH llllllllllllllllfll .t^S.,^*: iiiiiiijjfjiirtiftiifiiiiiiiiiiiii 
m.y t '"""i-"11-1' ;Vs^V 3 
\^\Y^ B.6n Dbponibel indkomst, netto 
Anvendebe i alt 
Ut B.6n 
D.8 
D.8 
B.8n 
B.12 
B.8n Ikke-finansielle konti efter sektor, vigtigste aggregater: t + 12 Tabel 6 
Samlet 
økono­
mi 
II.4.1 Konto for anvendelse af disponibel indkomst 
Tilgang 
Disponibel indkomst, netto 
Korrektion for ændringer i husholdningernes 
nettoformue i pensionskasser 
Tilgang i alt 
II.4.1 Konto for anvendelse af dbponiblel indkomst 
Anvendebe Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber Finan­
sielle 
sel­
skaber Cen- Del-
Det trale stats-
offent- myn- myn-
lige dig- dig-
heder heder Sod-
Lokale ale 
myn- kas-
dig- ser 
heder og 
fonde Hus­
hold­
ninger 
og NPI­
SH'er Ikke-
sek-
tor-
opdelt Den 
Ud- Euro­
land- pæl­
et ske 
Union Tredje-
„. EU-insti- *f*<*-EU- inter-
Iandene nationale 
erne 
organi­
sationer lait 
P.3 Endelige konsumudgifter 
P.31 . Individuelle konsumudgifter 
P.32 . Kolletive konsumudgifter 
Korrektion for ændringer i husholdningernes 
nettoformue i pensionskasser 
Opsparing, netto 
Løbende saldo over for udlandet 
Anvendebe i alt 
III.1.1: Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
Ændringer i passiver og nettoformue 
Opsparing netto/løbende saldo over for udlandet 
D.9 Kapitaloverførsler 
. fra det offentlige 
. fra andre sektorer 
D.91 . Kapitalskatter 
.. fra det offentlige 
.. fra andre sektorer 
D.92 . Investeringstilskud 
.. fra det offentlige 
.. fra andre sektorer 
D.99 . Andre kapitaloverførsler 
.. fra det offentlige 
.. fra andre sektorer 
Ændringer i passiver og nettoformue i alt rflli i___l 
Æ&å 
yfr./t 
ikl_ibllÉI 
rmiiiiiiii' iiiïiTiii.i.i. tfÆMw. 
•___ ftfrJIll 
.i.imj.t.i.i.i.i.i.iTi.ij.'.' 11 ' 111111111 »SS lilll 
rtrt)WWVw4MMV<>>tV**rt>< 
i.....:^^ 
^ * vf,*-*i 
llllllllllllllfllMl _____! 
WsffSSyffffafïSSSSSSS^iy 
mm 
B.10.1 
B.10.1 
K.1 
P.5 
P.51 
P.52 
P.53 
K.2 
B.9 Ikke-finansielle konti efter sektor, vigtigste aggregater: t + 12 Tabel 6 
Samlet 
økono­
mi Ikke-
finan­
sielle 
sd-
skaber Finan­
sielle 
sel­
skaber Cen- Del-
Det trale stats-
offent- myn- myn-
lige dig- dlg-
heder heder 
III.l.1: Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
Ændringer i aktiver 
D.9 Kapitaloverførsler 
. til det offentlige 
. til andre sektorer 
D.91 . KitpltiibkiiHer 
.. til det offentlige 
.. til andre sektorer 
D.92 . Investeringstibkud 
.. til det offentlige 
.. til andre sektorer 
D.99 . Andre kapitaloverførsler 
.. til det offentlige 
.. til andre sektorer ni.iMiTiiiiiii 
Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og 
kapitaloverførsler 
Ændringer i aktiver i alt WÆm WMÊ. W.W.U.'.M.'.'JX'.'.MA1.'.'.1.'."] 
æSKSS©:* 
«il; WMM%& 
III. 1.2 Konto for anskaffeber af ikke-finansielle aktiver 
Ændringer i passiver og nettoformue 
Ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og 
kapitaloverførsler 
Realkapitalforbrug 
Ændringer i passiver og nettoformue i alt 
III.1.2 Konto for anskaffeber af ikke-finansielle aktiver 
Ændringer i aktiver 
Bruttoinvesteringer 
. Faste bruttoinvesteringer 
. Lagerændringer 
. Anskaffeber minus afhændelser af værdigenstande 
Anskaffeber minus afhændeber af ikke-finansielle 
ikke-producerede aktiver 
Fordringserhvervebe, netto 
Ændringer i aktiver i alt Sod-
Lokale ale 
myn- kas-
dig- ser 
heder og 
fonde Hus- I _, Den 
: ikke- : hold- ! , : Ud- Euro-* sek- * ninger j . j land- pæi-* _ : tor- : . , ogNPI-i . ,.i et ske 
SH'er i°pdelt! Union EU-
landene EU-insti­
tution­
erne Tredje­
lande og 
inter­
nationale 
organi­
sationer lait 
v^w^'^svymë'^'^î'i'yi'M^. ressassa-
WSvwfffîïi ÆEB 
#Mf^ ))}})}>)>m)>#)})£)}}}jMMi}}}}l>}>M. tøm& 
wmmimm WËÊMÈ 
mmm 
«Wi mm KtawSffirøSS 
wmMmz 
WmWm\ fiffiSffffSffSSffSfllSffSSMJSffSiffffi/lfSSSfffifffifJL 
mm ;>;iaS*iS:KA^wtw:^.S^:K<!;«ii yayw 
mmmm 
i Miiiiii'iainiiiiiiiitniiiniiiiiiMuifiiiminiiiMiniiii livwvMAWVVNMvwAMWA* 
Ikke-finansielle konti efter sektor, detaljerede data: t+24 Tabel 7 
Sam­
let 
økono­
mi 
I Produktionskonto/udlandskonto for varer og tjenester 
Tilgan Ikke-
flnan-
slelle 
sel­
skaber •)or-
fent-
lige 
ikke-
finan-
slelle 
sel­
skaber ") Private 
Ikke-
flnan-
slelle 
sel­
skaber Fi­
nan- Cen-
sielle tral-
sel- bank 
skaber Andre 
moné­
taire fl-
nan-
sielle 
Insti­
tu­
tioner An­
dre 
kre-
dlt-
for-
mid-
lere For- ; Ce-
Fi- sik- j nt-
nan- rings- j Det rale 
stelle sel- : of- my-
hjsel- skaberj fen- nd-
peen- og pen-: tlige Ig-
heder sions- : he-
kasser : der Del- Lo- Sod-
stats- kale ale 
myn- myn- Icas-
dlg- dig- ser og 
heder heder fonde ^Ar­
bejds­
givere 
og 
nlnger selv- satte 
sten­
dige Hus-
hold-") An-•) 
Mod­
tagere 
af for­
mue-
og 
over-
far-
sels-
ind-
kom-
ster NPI­
SH­
'er Ikke-
sek-
torop­
delt Ud­
landet Den 
Eu-
ro-
pæ-
iske 
Uni­
on Tre­
dje­
lande 
EU-ln- og 
EU- stitu- Inter-
landene tion- natlo­
erne nåle or­
gani­
sation-
IM 
P.ll 
P.119 
P.12 Produktion 
Markedsmæssig produktion 
. FISIM 
Produktion til egen endelig anvendelse 
Anden ikke-markedsmæssig produktion i. iiiMillin M11liil.lTlTill'ltt»j111 
Itfi & ' %f' xX-
.'•'.'.wj.w.Ctfe'W.'.""'''''' 
P.-l 
P.72 Import af varer og tjenester 
. Import af varer 
. Import af tjenester il 
I*"* ••••i.V.1..A..i| 
'•^tS^iiitti^J .[•.M%|.*JÏM...»li¥ 
">+ f:^'"-^ itffå&.Æii V%S«; wmmi 
•W.O.'.'.v.'.-.'.v.Vjé.'. wmmmÊÉ '$?$£<'&*•'•'$£& mMmmWMïM Ø^M 
D.21-D.31 Produktskatter minus produktsubsidier 
Tilgang i alt fiyirtvftfoyffly » mu mmmm 
i'iiiiiiiiiiiiiiMiiim 
I Produktionskonto/udlandskonto for varer og tjenester 
Anvendelse 
P.2 Forbrug i produktionen 
P.119 . FISIM ,#* ?,m.&. i^a WwÈ WfmÊf. mmmm^ %m P.6 Eksport af varer og tjenester 
P.61 . Eksport af varer 
P.62 . Eksport af tjenester inMiiniiHiiriniiiiiljnniiiiiiii vtSfifåifiSfVSffiffiSSfii XftCiO.CWAOjQAwi'tMfi&TO3iwX03|J|A)( 
;ji;..i<'l*!;l.v<jftjl<MX<iX<i I,,,,"*, 
m 
,lg Bruttonationalprodukt/værditilvækst, brutto 
. 11 Vare- og tjenestebalance HH WÈmm få$i£M 
Anvendelse i alt 
K.1 Realkapitalforbrug 
B.ln Nettonationalprodukt/værditilvækst, netto !v!-;-;-H-H-"-i !•"•!•!•!•!•!•'• 
') indtil 2003 er opdelingen af selskaber efter ejer og opdelingen af private husholdninger efter gruppe frivillig 
Ikke-finansielle konti efter sektor, detaljerede data: t+24 Tabel 7 
Sam­
let 
økono­
mi 
II.1.1 Indkømstdannelseskonto 
Tilgang 
NeUonationalprodukt/vserdititvækst, netto 
Tilgang i alt 
11.1.1 Indkomstdannelseskonto 
Anvendelse Ikke-
flnan-
slelle 
sel­
skaber ^Of­
fent­
lige 
Ikke-
flnan-
slcllc 
sel­
skaber ") ! 
Private j Fl­
ikke- j nan- Cen-
finan- j sielle tral-
slelle j sel- bank 
sel- {skaber 
skaber : Andre 
mone­
tære fi-
nan-
sielle 
insti­
tu­
tioner An­
dre 
kre-
dit-
ror-
mld-
lere For-
Fl- sik-
nan- rings-
sielle sel-
hjsel- skaber 
peen- og pen­
heder slons-
kasser Det 
of­
fen­
tlige Ce­
nt­
rale 
my-
nd-
«g-
he-
der Del- Lo- Soci-
stats- kale ale 
myn- myn- kas-
dlg- dig- ser og 
heder heder fonde •)Ar-
bejds-
Hus- givere 
hold- og 
nlnger selv­
stæn­
dige •) 
An­
satte ') 
Mod-
Ugere 
af for­
mue-
og 
over-
far-
sels-
ind-
kom-
ster NPI-
SH-j Ddce- j 
| sek- | Ud-
; torop-; landet 
I delt : Den 
Eu-
ro-
pas-
iske 
Uni­
on EU-in-
EU- ititu-
landene tlon-
erne Tre- | 
dje- ! 
lande | 
og j 
inter- ( 
natio- • 
nåle or-j 
gani- ! 
sation- : 
mmmmmmmrngsm^ggm 
D.t 
D.11 
D.121 
D.12: Aflonning af ansatte 
. Lønninger 
. Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
..faktiske 
.. imputerede i 1 r. *J 
j r. i :J {&A...X.A— i i 
i i i -.* t _L . i i 
D.21 
D.29 
D.3 
D.31 
D.39 Produktions- og importskatter, betalt 
. til det ofTentlige 
. til EU-institutionerne 
. Produktskatter 
. Andre produktionsskatter iiiiiii'iiiiiiiiiiiiiiini' inijii •iiiiiin3iiiiiiiMiiiiViMiiir1itiiiiMiiiniiiiiniirtiiirf4«iiitiiiiihi»ÆiiiiMiiii jiiMMiiiiiTii .L. 
h t i •*• 
Subsidier, modtaget 
. fra EU-institutionerne 
. fra det offentlige 
. Produktsubsidier 
. Andre produktionssubsidier mffîïïM l.l.l.l.l.l.l.l.t.M.1.1, Hllllllltlllllllllllfnmilinili J L À t 
kr. i t 
wmm limi4W'Tmiimiimiim'm»lH^^ tlffiiiajfcu.au. 
J 1 l -I L h.» M • \ i \ \ t 
L_________L__J 
J ^ j r B.2n Overskud af produktion, netto 
Anvendelse I alt IMJM»i»i^ 
*) indtil 2003 er opdelingen af selskaber efter ejer og opdelingen af private husholdninger efter gruppe frivillig 
Ikke-finansielle konti efter sektor, detaljerede data: t+24 Tabel 7 
Sam­
let 
økono­
mi 
n.1.2 Konto for allokering af primær indkomst 
Tllirnng Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber ^Of­
fent­
lige 
Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber ') ! 
Private ! Fl­
ikke- j nan- Cen-
finan- j sielle tral-
sielle j sel- bank 
sel- • skaber 
skaber : Andre 
mone­
tae re fl-
nan-
sietle 
insti­
tu­
tioner An­
dre 
kre-
dlt-
for-
mid-
lere For-
Fi- sik-
nan- rings-
sielle sel-
hjæl- skaber 
peen- og pen­
heder sions-
kasser Det 
of-
fen-
tllge Ce­
nt­
rale 
my-
nd-
ig-
he-
der Del- Lo- Sod­
stats- kale ale 
myn- myn- kas-
dig- dig- ser og 
heder heder fonde •)Ar-
bejds-
Hus- givere 
hold- og 
ninger selv- satte 
sten­
dige An-*) 
Mod­
tagere 
af for­
mue-
og 
over-
før-
seis-
ind-
kom-
ster NPI­
SH­
'er Ikke-i 
sek- ! 
torop-j 
delt I Den 
Eu­
ro-
Ud-
landet ?*" iske 
Uni-EU-in-
EU- stitu-
landene tion-Tre-
dje-
lande 
og 
Inter­
natlo­
erne nåle or-: 
gani- ! 
sation- j 
*) indtil 2003 er opdelingen af selskaber efter ejer og opdelingen af private husholdninger efter gruppe frivillig 
Ikke-finansielle konti efter sektor, detaljerede data: t+24 Tabel 7 
D.42 
D.421 
D.422 
D.43 
D.44 
D.45 Sam­
let 
økono­
mi Ikkc-
flnan-
siclle 
sel­
skaber «) Of­
fent­
lige 
ikke-
finan-
tlcllc 
sel­
skaber *) 
Private 
ikke-
finan-
slclle 
sel­
skaber Fi­
nan- Cen-
sielle tral-
sel- bank 
skaber Andre 
mone­
tære fi­
nan­
sielle 
Insti­
tu­
tioner An­
dre 
kre-
dit-
ror-
mld-
lere For-
Fi- sik-
nan- rings-
sielle sel-
hjsel- skaber 
pcen- og pen-
heder sions-
kasser Det 
of­
fen­
tlige Ce­
nt­
rale 
my-
nd-
Ig-
he-
der Del- Lo- Sod-
stats- kale ale 
myn- myn- kas-
dig- dig- ser og 
heder heder fonde •)Ar-
bejds-
Hus- givere ») 
hold- og An­
ninger selv- satte 
stien-
dige *) 
Mod­
tagere 
af for­
mue-
og 
over-
før-
sels-
ind-
kom-
ster NPI-
SH-Dcke-
sek-
torop-
delt Ud­
landet Den 
Eu-
ro-
pæ-
Iske 
Uni­
on Tre­
dje-
lande 
EU-in- og 
EU- stltu- inter-
landene tion- natio-
erne nåle or-
ganl-
sation-
. Udloddet selskabsudbytte 
.. fra det offentlige 
.. fra andre sektorer 
.. Udbytte 
. Udtræk af indkomst fra kvasi-selskaber 
... fra det offentlige 
...fra andre sektorer 
. Reinvesteret indtjening på direkte 
udenlandske investeringer 
.. fra det offentlige 
.. fra andre sektorer 
. Formueindkomst henført til forsikringstagere 
. Jordrente o.l. 
.. fra det offentlige 
.. fra andre sektorer znz 
SgSgitg* 
—:-r-
immun iiiiiiMimiimijjjiii.il,-»MtXfty.„ 
%'fM(fMiM!W'vi 
•!ttM&^4wKtWMtffit-liyffi& •r h.'.-.-
__4^ 
4 U ••••3 I i .1 .*• 
I..... 1 , A, ,-:, i 
U. frn.n.i 
1% *l L__L 
i.. „>.v ••• li. .x I ».'.'$:•. „ h i in»rfJ48ft,yjf.Jjf/f»—ï 
L^',<^^ i 
l.ffîà^.$.L..£&ïï..ir.?.l ^.-i ! 
j 1 piiiiMiiill|liiliMiiiifiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiTiiiiihiiimitiiMsii1iiiiiiinir1iiiiyr/Æ<firi.iM4i.^I.II .t. ^» j 
\ p ,j U r, Æ I ..* ..„J..**...,*..... ib, f—4 
Tilgang i alt 
*) indtil 2003 er opdelingen af selskaber efter ejer og opdelingen af private husholdninger efter gruppe frivillig 
Ikke-finansielle konti efter sektor, detaljerede data: t+24 Tabel 7 
Sam­
let 
økono­
mi 
II. 1.2 Konto for allokering af prlmicr Indkomst 
Anvendelse rent- „,.' Ikke- „ Private lige finan- „, ildce-, „ ikke-sielle _ finan-finan-sel- sielle 
skaber »el-
, , skaber skaber Fi­
nan- . Cen-
sieile tral-
sel- bank 
skaber Andre 
mone­
tære fl-
nan-
sielle 
insti­
tu­
tioner An­
dre 
kre-
dit-
for-
mld-
lere For-
Fi- slk-
nan- rings-
sielle sel-
hjæl- skaber 
peen- og pen­
heder sions-
kasser Ce-
nt-
Det rale 
or- my-
fen- nd-
tllge «g-
he-
der Del- Lo- Sod-
stats- kale ale 
myn- myn- kas-
dlg- dig- ser og 
heder heder fonde »)Ar-
bejds-
Hus- givere *) 
hold- og An­
ninger selv- satte 
stien -
dlge *) 
Mod­
tagere 
af for­
mue-
og 
over-
før-
sels-
ind-
kom-
ster NPI-
SH-Ddce-
sek-
torop-
delt Ud­
landet Den 
Eu-
ro-
pæ-
iske 
Uni­
on EU-ln-
EU- stitu-
landene tlon-Tre-
dje-
lande 
og 
inter-
natio-
erne nåle or-
ganl-
sation-
D.4 
D.41 
P.U9 
D.42 
D.421 
D.422 
D.43 
D.44 
D.45 Formueindkomst 
.. til det offentlige 
.. til andre sektorer 
. Renter 
.. til det ofTentlige 
.. til andre sektorer 
.. FISIM 
. Udloddet selskabsudbytte 
.. til det ofTentlige 
.. til andre sektorer 
.. Udbytte 
.. Udbytte 
... til det offentlige 
... di andre sektorer 
. Reinvesteret indtjening på direkte 
udenlandske investeringer 
.. til det offentlige 
.. til andre sektorer 
. Formueindkomst henført til forsikringstagere 
. Jordrente o.l. 
.. til det offentlige 
.. til andre sektorer iiiiiiiiiiiiilii'iiiMiii'iiiiinnii 
mm iS^&jsJS8&j 
M'tfxBM'>V' &&&JV&J! .'WKHW IWI'rfwWfc; ïi'O IÏI.I.I ri'tj'ixn'roYi''. 
SSftfeS 
fë&i&iï mmsmm 
ffîffiyïffimiiffîfôÉ 
Hi ^^^^^^^^^^^w^. 'mm a 
IIIIIIIIIIBIIIIIIIIII'H 
mmm WijW'.'E0"ft 
B.5n Nettonationalindkomst/prlmær indkomst, netto 
Anvendelse i alt 
u 
I 
*) indtil 2003 er opdelingen af selskaber efter ejer og opdelingen af private husholdninger efter gruppe frivillig 
o, n.5n 
D.6I 
D.611 
D.6111 
D. 61111 
D.61112 
D.6112 
D. 61121 
D.61122 
D.6113 
D.61132 
D.612 
D.62 
D.621 
D.622 
D.623 
D.62 4 Ikke-finansielle konti efter sektor, detaljerede data: t+24 Tabel 7 
Sam­
let 
økono­
mi 
IL2 Sekundær indkomstfordelingskonto 
Tilgang 
Nationalindkomst/primær indkomst, netto "fen0.-" '> 
Ikke- '" " Private 
finan- ., ?" Ikke-
lkke-sielle _ flnan-finan-sel- , „ sielle 
skaber . sel-
. . skaber skaber 
D.5 Lobende Indkomst- og formueskatter o.l. 
D.51 Indkomstskatter 
D.59 . Andre liibendc skatter 
. Bidrag til sociale ordninger 
.. Faktiske bidrag til sociale ordninger 
... Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale 
ordninger 
.... Obligatoriske faktiske arbejdsgiverbidrag til 
sociale ordninger 
.... Frivillige faktiske arbejdsgiverbidrag dl 
sociale ordninger 
... Ansattes bidrag til sociale ordninger 
.... Ansattes obligatoriske bidrag til sociale 
ordninger 
...Ansattes frivillige bidrag til sociale ordninger 
... Selvstændiges og ikke-beskæftigedes bidrag 
til sociale ordninger 
.... Selvstændiges og ikke-beskæftigedes 
obligatoriske bidrag til sociale ordninger 
...Selvstændiges og ikke-beskæftigedes frivillige 
bidrag til sociale ordninger 
.. Imputerede bidrag til sociale ordninger 
. Sociale ydelser undtagen sociaie overførsier i 
naturalier 
.. Kontante socialsikringsydelser 
.. Private fondsbaserede sociale ydelser 
.. Ikke-fondsbaserede sociale ydelser til ansatte 
.. Kontante sociale bistandsydelser Fi­
nan- Cen-
sielle tral-
sel- bank 
skaber Andre 
mone­
tære fi­
nan­
sielle 
insti­
tu­
tioner An­
dre 
kre-
dit-
for-
mld-
lere Fi­
nan­
sielle For-
slk-
rlngs-
sel-
hjæl- skaber 
peen- og pen-
heder slons-
kasser Det 
of­
fen­
tlige Ce­
nt­
rale 
my-
nd-
«g-
he-
der Del-
stats-
myn-
dlg-Lo- Socl-
kale ale 
myn- kas-
dig- ser og 
heder heder fonde 
o-* Î *.i» . . . jl Hi. fl . f M I .] 
L_J_ s-f" 
1111*1.11 M : i f 11111111 n i» *>#&% W 
__i_|_ 
V i '. '• 
4 ' %,'• 
» ij j ti ^t ' JjJ' n 11 j j 111 ij 
&''. '': :' 'fy i &/;t i 1111111111 ji 11111111111011 i »~i"i*i'i J •)Ar-
bejds-
Hus- givere •) 
hold- og An­
ninger selv- satte 
stæn-
dige *) 
Mod­
tagere 
af for­
mue-
og 
over-
før-
sels-
Ind-
kom-
ster NPI-
SH-Ddce-
sek-
torop-
delt Ud­
landet Den 
Eu-
ro-
pæ-
iske 
Unl-EU-
landene EU-ln-
stitu-
tion-Tre-
dje-
lande 
og 
Inter­
nat! o-
erne nåle or­
gani­
sation- i 
{ ',' , i 'i 'W6S 
i..':..f.:'.....'i..-i.{'i...:.'l:..i...;-::i-. 
•"Af liilli Hi 
WM 
1 L i^______i. ± L__i. izzi: 
J ti L 
is^g^^^ 
*) indtil 2003 er opdelingen af selskaber efter ejer og opdelingen af private husholdninger efter gruppe frivillig 
Ikke-finansielle konti efter sektor, detaljerede data: t+24 Tabel 7 
Sam­
let 
økono­
mi Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber «) Of­
fent­
lige 
ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber *) ! 
Private j Fl­
ikke- : nan- Cen-
finan- : sielle tral-
sielle j sel- bank 
sel- | skaber 
skaber j Andre 
mone­
tære fl-
nan-
sielle 
insti­
tu­
tioner An­
dre 
kre­
dit-
for-
mid­
ler e For-
Fi- slk-
nan- rings-
slelle sel-
hjæl- skaber 
peen- og pen­
heder sions-
kasser Det 
of­
fen­
tlige Ce­
nt­
rale 
my-
nd-
«g-
he-
der Del- Lo- Sod-
stats- kale ale 
myn- myn- kas-
dig- dig- ser og 
heder heder fonde <«)Ar-
bejds-
Hus- givere •) 
hold- og An­
ninger selv- satte 
sten­
dige ') 
Mod­
tagere 
af for­
mue-
og 
over-
før-
scls-
ind-
kom-
ster NPI-
SH-Dtke-
sek-
torop-
delt Ud­
landet Den 
Eu-
ro-
pæ-
iske 
Uni­
on EU-ln-
EU- stitu-
landene tion-Tre-
dje-
lande 
og 
Inter­
nat! o-
erne nåle or­
gani­
sation- ! 
D.7 Andre løbende overførsler 
. fra det offentlige 
. fra andre sektorer 
D.1! • Skadesforsikringspræmier, netto 
D.72 Skadesforsikringskrav 
D.73 . Løbende overførsler Inden for det offentlige 
D.74 . Løbende internationalt samarbejde 
.. fra EU-institutionerne 
'5 . Diverse løbende overførsler 
.. fra det offentlige 
.. fra andre sektorer 
... den BNI-baserede fjerde indtægtskilde 
Tilgang i alt Î a... .«>...' 
i__J____>. 
îî*& T*-. x->-
mmm -T»-. 
__.. __3-* 
tmmm ItøSSSISmk 
.'.UJJ.'.'J.R'.'J.'.'.ij.'.ijJ iM: 
8-
O ') indtil 2003 er opdelingen af selskaber efter ejer og opdelingen af private husholdninger efter gruppe frivillig 
Ikke-finansielle konti efter sektor, detaljerede data: t+24 Tabel 7 
Sam­
let 
økono­
mi 
IL2 Sekundær indkomstfordelingskonto 
Anvendelse I™: *> 
Ikke- " Private 
finan- „ *' ikke-
• •• ,kke- r , sielle „ finan-finan-: sel- sielle 
; skaber sel-
, . skaber skaber Fi­
nan- Cen-
sieile tral-
sel- bank 
skaber Andre 
mone­
tære fi­
nan-
sielle 
insti­
tu­
tioner An­
dre 
kre-
dit-
for-
mid-
lere For- : 
Fi- slk- | 
nan- rings- j Det 
stelle sel- : of-
hjæl- skaberj fen-
peen- og pen-j tllge 
heder sions- j 
kasser j Ce­
nt­
rale 
my-
nd-
lg-
he-
der Del- Lo- Sod-
stats- kale ale 
myn- myn- kas-
dig- dig- ser og 
heder heder fonde •)Ar-
bejds-
Hus- givere 
hold- og 
nlnger selv­
stæn­
dige ') An­
satte *) 
Mod­
tagere 
af for­
mue-
og 
over-
før-
selj-
Ind-
kom-
ster NPI-
SH-Dcke-
sek-
torop-
delt Den 
Eu-
ro-EU-ln-
Ud- "" EU- stitu-
landet . . landene tlon-iske 
Unl-Tre-
dje-
lande 
og 
inter-
natlo-
erne nåle or-
gani-
sation-
er 
D.5 Løbende indkomst- og formueskatter o.l. 
D.51 . Indkomstskatter 
D.59 . Andre lnbende skatter 
D.61 
D.611 
D.6111 
D.61111 
D.61112 
D.6112 
D.61121 
D.61122 
D.6113 
D.61131 
D.612 . Bidrag til sociale ordninger 
.. Faktiske bidrag til sociale ordninger 
... Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale 
ordninger 
.... Obligatoriske faktiske arbejdsgiverbidrag til 
sociale ordninger 
.... Frivillige faktiske arbejdsgiverbidrag til 
sociale ordninger 
... Ansattes bidrag til sociale ordninger 
.... Ansattes obligatoriske bidrag til sociale 
ordninger 
.. . Ansattes frivillige bidrag tii sociale ordninger 
... Selvstændiges og ikke-beskse fligedes bidrag 
til sociale ordninger 
.... Selvstændiges og ikke-beskæftigedes 
obligatoriske bidrag til sociale ordninger 
.... Selvstændiges og ikke-beskæftigedes 
frivillige bidrag til sociale ordninger 
.. Imputerede bidrag til sociale ordninger 
<A D.62 
D.621 
D.622 
D.623 
D.624 . Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i 
naturaller 
.. Kontante socialsikringsydelser 
.. Private fondsbaserede sociale ydelser 
... Ikke-fondsbaserede sociale ydelser til ansatte 
... Kontante sociale bistandsydelser 
») indtil 2003 er opdelingen af selskaber efter ejer og opdelingen af private husholdninger efter gruppe frivillig 
Ikke-finansielle konti efter sektor, detaljerede data: t+24 Tabel 7 
Sam­
let 
økono­
mi ">or-
fent- __, •* 
Ikke- Private 
finan- „ ?' Ikkc-
• •• ,kkc-
slellc _ flnan-
i nnBn- 1 M 
sel- , sielle 
i u ,le,,e I 
: skaber sel-, . skaber skaber Fi­
nan- Ccn-
siellc tral-
sel-
s kåber bank Andre 
mone­
tære fl-
nan-
sielle 
Instl-
tu-
tioner An­
dre 
kre-
dlt-
for-
mid-
lere For-
Fi- sik-
nan- rings-
slelle sel-
hjæl- skaber 
peen- og pen­
heder sions-
kasser Ce-
nt-
Det rale 
of- my-
fen- nd-
tllge ig-
he-
der Del- Lo- Sod-
stats- kale ale 
myn- myn- kas-
dig- dig- ser og 
heder heder fonde «)Ar-
bejds-
Hus- givere 
hold- og 
nlnger selv­
stæn­
dige *) 
An­
satte •) 
Mod­
tagere 
af for­
mue-
og 
over-
før-
sels-
ind-
kom-
ster NPI-
SH-Dcke-
sek-
torop-
delt Den 
Eu-
Ud-EU-in-
EU- stitu-
landet . landene tion-
tske 
erne nåle or-Tre­
dje-
lande 
og 
inter-
natio-
Unl-ganl-
sation-
D.7 Andre løbende overførsler 
. til det offentlige 
. til andre sektorer 
D.71 . Skadesforsikringspræmier, netto 
D.72 . Skadesforsikringskrav 
D.73 . Løbende overførsler inden for det offentlige 
D.74 . Løbende internationalt samarbejde 
.. til EU-institutioneme 
D.75 Diverse løbende overførsler 
.. til det offentlige 
.. til andre sektorer 
... den BNI-baserede fjerde indtægtskilde 11111 i'i 111 • ij • 11111111 • » n 
SSB&r-S • m.m.éi-.ii'fijTi] «arøi-ær-Sd li-n ir m tf^yw^r W$m& ffiffiiffii"!"! :&!AwSs"!: ^0 
Disponibel indkomst, netto 
.Anvendelse i alt 
') indtil 2003 er opdelingen af selskaber efter ejer og opdelingen af private husholdninger efter gruppe frivillig 
Ikke-finansielle konti efter sektor, detaljerede data: t+24 Tabel 7 
B.6n 
D.8 Sam­
let 
økono­
mi Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber «)or-
fent-
Hge 
ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber ') ! 
Private : Fl­
ikke- j nan-
flnan- | sielle 
stelle : sel-
sel- ! skaber 
skaber j Cen­
tral­
bank Andre 
mone­
tære fî-
nan-
slclle 
insti­
tu­
tioner An­
dre 
kre-
dit-
for-
mid-
lere Fi­
nan­
sielle For-
sik-
rings-
sel-
hjæl- skaber 
peen- og pen-
heder slons-
kasser Det 
of-Ce-
nt-
rale 
my-
fen- nd-
tllge Ig-
he-
der Del- Lo- Sod-
stats- kale ale 
myn- myn- kas-
dig- dig- ser og 
heder heder fonde •)Ar-
bejds-
Hus- givere 
hold- og 
ninger selv­
stæn­
dige *) 
An­
satte *) 
Mod­
tagere 
af for­
mue-
og 
over-
før-
sels-
ind-
kom-
ster NPI-
SH-: Dcke-
: sek-
• torop-
: delt Den 
Eu-
ro-Tre-
dje-
lande 
EU-in- og 
stitu- Inter- Ud- EU-pæ-iandet , . landene tion- natio-iske _. . erne nåle or-Uni-gani-
on .1 
satlon-
IL4.1 Konto for anvendelse af disponibel Indkomst 
Tilgang [~] 
Disponibel indkomst, netto 
Korrektion for ændringer i husholdningernes 
nettoformue i pensionskasser 
Tilgang i alt 
H.4.1 Konto for anvendelse af disponibel indkomst 
Anvendelse 
P.3 Endelige konsumudgifter 
P.31 . Individuelle konsumudgifter 
P.3 2 . Kollektive konsumudgifter :•*• iTTS 
Ï$ fflfâ -Ê >•> -."inl* 3 _L__. 
IIMIIIIIlIllllllllllOrilllllllI'lllIMMI'l'* rniuiTi I 
D.8 
tf.8n 
B.12 
^ ^ 
^ Korrektion for ændringer i husholdningernes 
nettoformue I pensionskasser 
Opsparing, netto 
Løbende saldo over for udlandet 
Anvendelse i alt :rz3 .L. Ï __'L_„ . 4 1 
*) indtil 2003 er opdelingen af selskaber efter ejer og opdelingen af private husholdninger efter gruppe frivillig 
Ikke-finansielle konti efter sektor, detaljerede data: t+24 Tabel 7 
Sam­
let 
økono­
mi Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber •) Of­
fent­
lig* 
ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber ') ! 
Private: Fl­
ikke- : nan- Cen-
finan- j sielle tral-
sielle : sel- bank 
sel- j skaber 
skaber j Andre 
mone­
tære fl-
nan-
slelle 
insti­
tu­
tioner An­
dre 
kre-
dlt-
for-
mid-
lere For- : Ce-
Fl- slk- ! nt-
nan- rings- i Det rale 
sielle sel- i of- my-
hjæl- skaber: fen- nd-
peen- og pen-; tllge Ig-
heder slons- : he-
kasseri der Del- Lo- Sod­
stats- kale ale 
myn- myn- kas-
dig- dig- ser og 
heder heder fonde 
mi.l: Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
Ændringer i passiver og nettoformue •)Ar-
bejds-
Hus- givere 
hold- og 
nlnger selv- satte 
stæn-
dige An-") 
Mod­
tagere 
afTor-
mue-
og 
over-
før-
sels-
ind-
kom-
ster NPI­
SH­
'er Dcke-
sek-
torop-
delt Den 
Eu-
ro-EU-in-
Ud- '" EU- stitu-
landet . . landene tion-iske 
Unl-Tre-
dje-
lande 
og 
inter­
nat! o-
erne nåle or­
gan I-
sation-
Opsparing, netto/løbende saldo over for 
udlandet 
> Kapltalovtrfnriler 
. fra det offentlige 
. fra andre sektorer 
D.91 . Kapitalskatter 
.. fra det offentlige 
.. fra andre sektorer 
D.92 . Investeringstilskud 
.. fra det offentlige 
.. fra andre sektorer 
D.99 . Andre kapitaloverførsler 
.. fra det ofTentlige 
.. fra andre sektorer :. 1(41 |W/.3HI (i.(ti, TWÀ 
••** »,«it.i.i » M.d OugSj, «X ,s WfflkW-
uxmm .; i • 11 i. *. 11.. 11., i. i. .4,,.<,,£,i,,,,.:.. 
,f i 
mm$ &i* 
Ændringer i passiver og nettoformue i alt 
HL1.1: Konto for ændringer i nettoformue forårsaget af opsparing og kapitaloverførsler 
Ændringer i aktiver 
D.9 Kapitaloverførsler 
. til det offentlige 
. til andre sektorer 
51 . Kapitfllskatter 
.. til det offentlige 
.. til andre sektorer 
D.92 . Investeringstilskud 
.. til det offentlige 
.. til andre sektorer 
D.99 . Andre kapitaloverførsler 
.. til det offentlige 
.. til andre sektorer* '•'A'.W.W.QX'.U.'.W.1.1.1.'. 
Wy^^iwSiWMMv.'X&i'JifSx'i .UJ.'.'.ltW.gO.W.1.!'.1.'.1-
æ{?>£: jefflfflOuODBKOMuCOCft 
m 
?np| f ft li 1111110 i.i'ij i.ii 111. i.'flftO''jW''''ÙH|X|£ 
* - N 1 .'•M.IW.M.MI'J.'.'.MJ.W. 
ftljXO.Ml'JOJXOK'jXOl WfiïS^fy\^y\v>(^fffffM^$\ 
mm Wk 
m\Wm WÅ$i 'iix&WM%?<3&g-
mmsm wmmm***« 
'tå.-.i.tt.&&. 
($$$$$i*wfflÆ§0$$ti\ 
B.10.1 Ændringer i nettoformue forårsaget af 
opsparing og kapitaloverførsler 
Ændringer i aktiver i alt 
*) indtil 2003 er opdelingen af selskaber efter ejer og opdelingen af private husholdninger efter gruppe frivillig 
Ikke-finansielle konti efter sektor, detaljerede data: t+24 Tabel 7 
B.10.1 
K.l Sam­
let 
økono­
mi 
III. 1.2 Konto for anskaffelser af ikke-finansielle aktiver 
Ændringer i passiver og nettoformue 
Ændringer i nettoformue forårsaget af 
opsparing og kapitaloverførsler 
Realkapitalforbrug 
Ændringer i passiver og nettoformue i alt Ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber •) Of­
fent­
lige 
ikke-
finan­
sielle 
sel­
skaber ") 
Private 
ikke-
finan­
sielle 
acl-
»kuber Fi­
nan­
sielle 
sel­
skaber Cen­
tral­
bank Andre 
mone­
tære fi­
nan­
sielle 
insti­
tu­
tioner An­
dre 
kre-
dit-
for-
ml.l-
1ère Fi­
nan­
sielle 
hjæl-For-
sik-
rings-
sel-
s kåber 
pcen- og pen-
heder slons-
kasscr Det 
of­
fen­
tlige Ce­
nt­
rale 
my-
nd-
lg-
he-
der Del-
stats-
myn-
dig-Lo-
kale 
myn-
dlg-Socl-
ale 
kas­
ser og 
heder heder fonde Hus­
hold­
ninger ») Ar­
bejds­
givere 
og 
selv­
stæn­
dige *) An­
satte *) 
Mod­
tagere 
af for­
mue-
og 
over-
før-
sels-
ind-
kom-
ster NPI-
SH-Dcke-
sek-
torop-
delt Ud­
landet Den 
Eu-
ro-
pæ-
iske 
Uni-EU-in-
EU- stitu-
landene tion-
erne Tre­
dje-
lande 
og 
Inter­
natio­
nale or 
ganl-
sation-
; i ™i 
mi.2 Konto for anskaffeber af ikke-finansielle aktiver 
Ændringer i aktiver 
P.5 Bruttoinvesteringer 
P.51 . Faste bruttoinvesteringer 
P.52 . Lagerændringer 
„ „ . Anskaffelser minus afhændelser af P.53 værdigenstande 
Anskaffelser minus afhændelser af Ikke-
finansielle ikke-producerede aktiver 
B.9 Fordringserhvervelse, netto 
Ændringer i aktiver i alt ""v"" 
*J^_b 
r...yjj. '"l: 
*< *•• ••Af. ; 
v*.^Z*±\..^.i..'.,.': 
l^h^T-r*- :'"'"T"! : s, ' 
tt *) indtil 2003 er opdelingen af selskaber efter ejer og opdelingen af private husholdninger efter gruppe frivillig 
Ændringer I finansielle aktiver og passiver sektorer og 
delsektorer 
ENS Ikke-flnanslelle 
selskaber 
S.11 (National valuta) 
Finansielle selskaber 
lait Monet aere 
finansielt) 
institut Ioner 
3.121/S.122 Andre 
kredh-
formlolere 
S.123 Fhtanstoit) 
hMp*-
eriheder 
S.124 Forafcrlrtg*-
seltkaber og 
pensionskasser 
S.12S Det offentlige 
lait Centrale myn­
digheder og del­
statsmyndigheder 
S.1311/S.1312 Lokal* 
myndigheder Social* kaster 
og fonde Husholdninger 
og non-proflt-
instrtutJoner rettet mod 
husholdningerne 
S.14/S.15 
Nettoaendrtnqer I finansielle aktiver 
Monetært guld og SDR 
Sedler og mønt samt Indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lån 
Aktler og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Husholdningernes nettoformue I ivsforttkrsngs- og 
pension tkatt*r*a*rv*r 
PratmU- og *r*tøning*r*s*rv*r 
Andre forfaldne Ikke-betalte mellemvarender 
Nettoændrlnqer I finansielle passiver 
Sedler og mønt samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktler 
Lån 
Aktler og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Husholdningernes nettoformue i Ivsforsikrangs- og 
pensionskassereserver 
Praamie- og erstatningsreserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Fordringserhvervelse, netto F. A 
F.1 
F.2 
F.3 
F.4 
F.5 
F.6 
r.ti 
F.7 
F.2 
F.3 
F.4 
F.5 
F.6 
F.81 
F.82 
F.7 
B.9 
Tabel 9: Statuskonti for finansielle aktiver og passiver rxoil&unuci ci uy ii\i\e-r\Ui ibunuei o. 
(National valuta) 
sektorer og 
delsektorer 
Finansielle aktiver og passiver ENS Ikke-flnanslelle 
selskaber Finansielle selskaber 
lait Monetære 
finansielle 
institutioner 
S.121/S.122 Andre 
kre-M-
formidlere 
S.123 Finansiel* 
hjalp*-
enheder 
S.124 Forsikrings-
selskaber og 
pensionskasser 
S.12S Det offentlige 
S.13 Centrale myn­
digheder og del­
statsmyndigheder 
S.1311/S.1312 Lokale 
myndigheder Sociale kasser 
og fonde Husholdninger 
og non-proflt-
Institutioner rettet mod 
husholdningerne 
S.14/S.15 
Flnanslele aktiver 
Monetært guld og SDR 
Sedler og mønt samt Indskud 
Værdipapirer og undtagen aktier 
Lån 
Aktier og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Hti*holdnlno*m** nettoformue I Iveforelkrlnos- og 
penelon*ka**ere*erver 
Praemle- og erttetnlngareserver 
Andre forfaldne Ikke-betalte mellemværender 
Passiver 
Sedler og mont samt indskud 
Værdipapirer undtagen aktier 
Lån 
Aktier og andre ejerandelsbeviser 
Forsikringstekniske reserver 
Husholdningernes nettoformue i ivsforsikrangs- og 
pensionskassereserver 
Prsmie- og erstatningsreserver 
Andre forfaldne ikke-betalte mellemværender 
Finansielle aktiver, netto AF.A 
AF.1 
AF.2 
AF.3 
AF.4 
AF.5 
AF.6 
AF.ei 
AF.62 
AF.7 
AF.L 
AF.2 
AF.3 
AF.4 
AF.5 
AF.6 
AF.61 
AF.82 
AF.7 
BF.90 
«O 
Tabel 10: Det offentliges udgifter efter formål 
Endelige heraf Subsidier Formue- Sociale Andre Brutto- Kapital- Udgifter i 
konsum- aflønning af indkomst ydelser løbende investe- overførsler alt 
udgifter ansatte (konso- undtagen overførsler ringer (konso­
lideret) sociale (konso- liderede) 
overførsler liderede) 
i naturalier 
P.3 D.1 D.3 D.4 D.62 D.7 P.5 D.9 
1 Generelle offentlige tjenester 
2 Forsvar 
3 Offentlig orden og sikkerhed 
4 Undervisning 
5 Sundhedsvæsen 
6 Sociale foranstaltninger 
7 Boligforhold 
8 Rekreative, kulturelle og religiøse tjenester 
9 Brændstof- og energiforsyning 
10 Landbrug, skovbrug, fiskeri og jagt 
11 Råstofudvinding, undtagen 
energiråstofudvinding; 
fremstillingsvirksomhed; bygge- og 
anlægsvirksomhed 
12 Transport, postvæsen og 
telekommunikation 
13 Andre erhvervsøkonomiske tjenester 
14 Udgifter ikke opdelt i hovedgrupper 
lait l : 
^ 4 
TabelU: Skatter efter art og modtagende delsektor 
SNA-kode Det Cen-
offent- trale 
lige myn-
dig-Del-
stats-
myn-
dig-Lokale Sociale EU-
myn- kasser institu-
dig- og tion-
heder fonde erne lait 
heder heder 
Skatteindtægter efter sektor 
D.5 Løbende indkomst- og formueskatter o. 
D.51 Indkomstskatter 
_ Skatter af personlige indkomster eller 
husstandsindkomster 
D.51b Selskabsskatter 
D.51 c Kapitalvindingsskatter 
D.51d Skatter af lotteri- eller spillegevinster 
D.59 Andre løbende skatter 
D.59.1 Løbende kapitalskatter 
D.59.1a Løbende ejendomsskatter 
D.59.1b Løbende skatter af nettoformue 
D.59.1 c Løbende skatter af andre aktiver 
D.59.2 Diverse løbende skatter 
D.59.2a Kopskat 
D.59.2b Skatter af udgifter 
D.59.2c Gebyrer betalt af husholdninger for pas, 
kørekort, jagttegn o.l. 
D.59.2d Skatter af internationale transaktioner 
D.2 Produktions- og importskatter 
D.21 Produktskatter 
D.211 Merværdiafgift 
D.212 Importskatter og told ekskl. moms 
D.2121 Told mv. 
D.2122 Importskatter ekskl. moms og told 
D.2122a Omsætningsafgifter 
D.2122b Forbrugsskatter 
D.2122c Skatter af specifikke tjenester 
D.2122d Importmonopolers udbytte 
D.2122e Skatter, som følger af valutakursdifferentiering 
D.214 Produktskatter undtagen moms- og importskatter 
D.214a Omsætningsafgifter 
D.214b Forbrugsskatter 
D.214c Skatter af specifikke tjenester 
D.214d Skatter af finans- og kapitaltransaktioner 
Sfo 
Tabel 11 Skatter efter art og modtagende delsektor 
SNA-kode Det Cen-
offent- trale 
lige myn­
dig­
heder Del-
stats-
myn-
dig-
heder Lokale Sociale EU-
myn- kasser institu-
dig- og tion-
heder fonde erne alt 
D.214e Fiskale monopolers udbytte 
D.29 Andre produktionsskatter 
D.29a Skatter af udbetalt lønsum og antallet af ansatte 
D.29b 
D.29c 
D.29d 
D.91 
D.91a 
D.611 Skatter af jord, ejendomme o.l. 
Afgifter i forbindelse med erhvervsmæssige 
tilladelser og autorisationer 
Skatter på brugen af faste aktiver eller andre 
aktiviteter 
D.29e Stempelafgifter 
D.29f Miljøskatter 
D.29g Skatter af internationale transaktioner 
Kapitalskatter 
Kapitalafgifter 
D.91 b Skatter af kapitaloverførsler 
Skatteindtægter i alt 
Faktiske bidrag til sociale ordninger 
D.6111 - Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 
D.6112 - Ansattes bidrag til sociale ordninger 
D.6113 - Selvstændiges og ikke-beskæftigedes bidrag til 
sociale ordninger 
Skatter og sociale bidrag i alt 
4T 
Tabel 12: Krydsklassificering af produktionskonto efter erhverv og sektor 
erhverv: 
sektor: 
variabler: 
priser: A 17 NACE rev. 1 
S 11 
S 12 
S 13 
S 14 + S 15 
produktion 
- markedsmæssig 
- egen endelig anvendelse 
- anden ikke-markedsmæssig 
forbrug i produktionen 
bruttoværditilvækst 
- aflønning af ansatte 
- andre produktionsskatter minus produktionssubsidier 
- overskud af produktion, netto 
- realkapitalforbrug 
løbende og faste 
Tabel 13: Krydsklassificering af faste bruttoinvesteringer efter erhverv og 
produkt 
erhverv : A 31 NACE rev. 1 
produkter: Pi 3 CPA 
variabler: faste bruttoinvesteringer 
priser: løbende og faste 
Tabel 14: Krydsklassificering af faste aktiver efter erhverv og produkt 
erhverv: A 31 NACE rev. 1 
produkt: Pi3 CPA 
variabler: faste aktiver, brutto 
faste aktiver, netto 
priser: løbende genanskaffelsespriser 
historiske priser 
faste genanskaffelsespriser 
±£1 
Tabel 15: Tilgangstabel i basispriser inkl. omregning til køberpriser 
n = 17, m=60 
Tabel 16: Tilgangstabel i basispriser inkl. omregning til køberpriser 
n=60, m=60 priser: løbende og faste 
priser: løbende og faste 
CV 1 
2 
3 
4 
Produkter 
(CPA) 
m 
(Korrektions-poster) 
Kl) 
I alt, heraf: 
Markedsmæssig 
produktion 
Til egen endelig 
anvendelse 
Anden ikke-
markedsmæssig 
produktion (D 
(2) 
(3) Erhverv (NACE) 
1 2 3 4 ... ....n 
Cl) 
Produktion i basispriser efter produkter og 
erhverv 
Produktion efter erhverv i alt Kl) 
(2) Import cif 
(3) 
a) intra-
EU 
b) extra-
EU 
0 
0 Tilgang i 
basispriser i 
alt 
(4) Handels- og 
transportavancer 
(5) 
0 
0 
0 Produktskatter 
minus 
produktsubsidier 
(6) Tilgang i 
køberpriser i 
alt 
(7) 
Tabel 17: Anvendclscstabcl i køberpriser 
n= 17, m= 60 priser: løbende og faste 
<*i Tabel 18: Anvendelsestabel i køberpriser 
n= 60, m= 60 priser: løbende og faste 
Erhverv (NACE) 
1 2 3 .... ...n 
SU. Kl) 
m. Endelig anvendelse _(l) + 
a) b) c) d) e) f) 1 1(3) K3) 
SSL _iL JSL 
Produkter 
(CPA) 
m 
(Korrektionsposter) (1) Forbrug i produktionen i køberpriser efter 
produkter og erhverv Endelig anvendelse i 
køberpriser: 
Endelig konsumudgift: 
a) husholdninger 
b) NPISH 
(t+12 sammen med a)) 
c) det offentlige 
Bruttoinvesteringer: 
d) faste bruttoinvesteringer 
e) ændringer i lager­
beholdninger og 
beholdninger af 
værdigenstande 
f) eksport 
-intra-EU 
- extra-EU 
Id) (2) Forbrug i produktionen efter erhverv i alt Endelig anvendelse efter 
art i alt Anvendelse i 
alt 
Aflønning af ansatte 
Arbejdsgiverbidrag 
sociale ordninger 
Realkapitalforbrug 
Overskud af produktion til (3) Elementer i værditilvæksten efter erhverv 
___. i4! Værditilvækst efter erhverv 
Kl) + K3) (5) Produktion i køberpriser efter erhverv 
Tabel 19: Symmetrisk input-output tabel i basispriser (produkt/produkt) 
n = 60 priser: løbende og faste 
1 
2 
3 
Produkter (CPA) 
m 
1(1) 
Produktskatter 
Produktsubsidier (-) 
2 (D + (3) 
Aflønning af ansatte 
Andre produktions­
skatter, netto 
Realkapitalforbrug 
Overskud af produktion, 
netto 
2(5) 
I (1) + (3) + 2 (5) 
Import 
(7) + (8) 
Faste investeringer 
Fast kapital 
Arbejdskraftinput (1) 
(2) 
(3) 
(4) 
(5) 
(6) 
(7) 
(8) 
(9) 
(10) Produkter (CPA) 
123... ...n 
(1) 
Forbrug i produktionen i 
basispriser (produkt/produkt) 
Forbrug i produktionen i 
basispriser efter produkter i alt 
Produktskatter, netto, efter 
produkter 
Forbrug i produktionen i køber­
priser efter produkter i alt 
Elementer i værditilvæksten efter 
produkter 
Værditilvækst efter produkter 
Produktion i basispriser efter 
produkter 
Import cif efter produkter 
Tilgang i basispriser efter 
produkter 1(1) 
(2) ———— ' ————— - — 
Endelig anvendelse 
a) b) c) d) e) f) (3) 
Endelig anvendelse i basispriser: 
Endelig konsumudgift: 
a) husholdninger 
b) NPISH 
c) det offentlige 
Bruttoinvesteringer: 
d) faste bruttoinvesteringer 
e) ændringer i lagerbeholdninger og 
beholdninger af værdigenstande 
f) eksport 
- intra-EU 
- extra-EU 
Endelig anvendelse i basispriser efter art 
Produktskatter, netto, efter den endelige 
anvendelses art 
Endelig anvendelse i køberpriser efter art 
i alt S (3) 
(4) 1(1) + 
2(3) 
(5) 
Anvendelse i alt i 
basispriser 
Produktskatter, netto, 
i alt 
Anvendelse i 
køberpriser i alt 
Tabel 20: Symmetrisk input-output tabel for den indenlandske produktion (produkt/produkt) 
n = 60 priser: løbende og faste 
0\ 1 
2 
3 
Produkter (CPA) 
m 
2(1) 
Anvendelse af impor­
terede produkter 
Produktskatter, netto 
2 (1) + (3) + (4) 
Aflønning af ansatte 
Andre produktions­
skatter, netto 
Realkapitalforbrug 
Overskud af produktion, 
netto 
2(5) 
2 (1) + (3) + 2 (5) 
Faste investeringer 
Fast kapital 
Arbejdskraftinput (1) 
(2) 
(3) 
(4) 
(5) 
(6) 
(7) 
(8) 
(9) Produkter (CPA) 
12 3... ...n 
(1) 
Indenlandsk produktion: forbrug i 
produktionen i basispriser 
(produkt/produkt) 
Forbrug i produktionen af den 
indenlandske produktion i 
basispriser efter produkter i alt 
Forbrug i produktionen af 
importerede produkter efter 
produkter i alt 
Nettoskatter på produkter til 
forbrug i produktionen efter 
produkter 
Forbrug i produktionen i 
køberpriser efter produkter i alt 
Elementer i værditilvæksten efter 
produkter 
Værditilvækst efter produkter 
Produktion i basispriser efter 
produkter 2(1) 
(2) Endelig anvendelse 
a) b) c) d) e) f) 
(3) 
Indenlandsk produktion: 
Endelig anvendelse i basispriser: 
Endelig konsumudgift: 
a) husholdninger 
b) NPISH 
c) det offentlige 
Bruttoinvesteringer: 
d) faste bruttoinvesteringer 
e) ændringer i lagerbeholdninger og 
beholdninger af værdigenstande 
f) eksport 
- intra-EU 
- extra-EU 
Endelig anvendelse af den indenlandske 
produktion i basispriser 
Endelig anvendelse af importerede pro­
dukter i basispriser 
Nettoskatter på produkter til endelig 
anvendelse 
Endelig anvendelse efter art i alt 2(3) 
(4) 2(D + 
2(3) 
(5) 
Indenlandsk 
produktion i alt 
Import i alt 
Produktskatter, netto, 
i alt 
Anvendelse i alt 
Tabel 21: Symmetrisk input-output tabel for import (produkt/produkt) 
n = 60 priser: løbede og faste 
tav 1 
2 
3 
Produkter (CPA) 
m 
2(1) 
Anvendelse af den 
indenlandske produktion 
Produktskatter, netto 
2 (1) + (3) + (4) 
Aflønning af ansatte 
Andre produktions­
skatter, netto 
Realkapitalforbrug 
Overskud af produktion, 
netto 
2(5) 
2 (1) + (3) + 2 (5) • 
Faste investeringer 
Fast kapital 
Arbejdskraftinput (1) 
(2) 
(3) 
(4) 
(5) 
(6) 
(7) 
(8) 
(9) Produkter (CPA) 
123... ...n 
(1) 
Import: forbrug i produktionen i 
basispriser (produkt/produkt) 
Forbrug i produktionen af import i 
basispriser efter produkter i alt 
Forbrug i produktionen af den 
indenlandske produktion efter 
produkter i alt 
Nettoskatter på produkter til 
forbrug i produktionen efter 
produkter 
Forbrug i produktionen i 
køberpriser efter produkter i alt 
Elementer i værditilvæksten efter 
produkter 
Værditilvækst efter produkter 
Produktion i basispriser efter 
produkter 2(1) 
(2) Endelig anvendelse 
a)b)c)d)e)f) 
(3) 
Import: 
Endelig anvendelse i basispriser: 
Endelig konsumudgift: 
a) husholdninger 
b) NPISH 
c) det offentlige 
Bruttoinvesteringer: 
d) faste bruttoinvesteringer 
e) ændringer i lagerbeholdninger og 
beholdninger af værdigenstande 
f) eksport 
- intra-EU 
- extra-EU 
Endelig anvendelse af import i basispriser 
Endelig anvendelse af den indenlandske 
produktion i basispriser 
Nettoskatter på produkter til endelig 
anvendelse 
Endelig anvendelse efter art i alt 2(3) 
(4) 2(1) + 
2(3) 
(5) 
Import i alt 
Den indenlandske 
produktion i alt 
Produktskatter, netto, 
i alt 
Anvendelse i alt 
Tabel nr 22 : 
Kode 
Bl.g 
Bl.g 
D.l 
B2.G Tabeller efter erhverv og region (NUTS II), løbende priser 
Variabler Opdeling 
1. Bruttoværditilvækst i basispriser 
2. Bruttoværditilvækst i basispriser 
3. Aflønning af ansatte 
4. Faste bruttoinvesteringer 
5. Beskæftigelse 
-lait 
- Ansatte A17 
A17 
A17 
A17 
A17 t+måneder 
24 
18 
24 
24 
24 
24 
Tabel nr 23 : 
Kode 
Bl.g Tabeller efter erhverv og region (NUTS III), løbende priser 
Variabler Opdeling 
1. Bruttoværditilvækst i basispriser 
2. Beskæftigelse 
-lait 
- Ansatte A3 
A3 
A3 t+måneder 
24 
18 
18 
Tabel nr 24 : Husholdningernes konti efter region (NUTS II), løbende priser 
Husholdningernes primærindkomsttildelingskonto 
Anvendelse Tilgang 
D.4 Formueindkomst B.2/B.3 
B.5 INDKOMST D.l 
D.4 OVERSKUD I PRODUKTIONEN/ 
BLANDET INDKOMST 
Aflønning af ansatte 
Formueindkomst 
Husholdningernes sekundærindkomstfordelingskonto 
Anvendelse Tilgang 
D.5 Løbende indkomst- og formueskatter o.l. B.5 
D.61 Bidrag til sociale ordninger D.62 
D.7 Andre løbende overførsler D.7 
B.6 DISPONIBEL INDKOMST PRIMÆRINDKOMST 
Sociale ydelser undtagen 
sociale overførsler i naturalier 
Andre løbende overførsler 
SS% 
Tabel 25: Krydsklassificering af produktionskontoen efter erhverv og 
sektor 
erhverv: A 60 NACE rev. 1 
sektor: S 11 
S 12 
S 13 
S 14 
S 15 
variabler: produktion 
- markedsmæssig 
- egen endelig anvendelse 
- anden ikke-markedsmæssig 
forbrug i produktionen 
bruttoværditilvækst 
- aflønning af ansatte 
- andre produktionsskatter 
minus produktionssubsidier 
- overskud af produktion, netto 
- realkapitalforbrug 
priser: løbende og faste 
Tabel 26: Krydsklassificering af faste bruttoinvesteringer efter 
erhverv og produkt 
erhverv: A31 NACE rev. 1 
produkter: P 60 CPA 
variabler: faste bruttoinvesteringer 
priser: løbende og faste 
s-f 
Tabel 27: Tilbageskrivninger 
Foreslåede tabeller 
tabel 1: Vigtigste aggregater 
tabel 2: Vigtigste aggregater for det offentlige 
tabel 3: Tabeller efter erhverv 
tabel 5: Husholdningernes endelige konsumudgifter efter formål 
tabel 6: Ikke-finansielle konti efter sektor, vigtigste aggregater 
tabel 10: Det offentliges udgifter efter formål årlig 
periode 
88-94 
70-87 
70-94 
70-94 
80-94 
90-94 
80-89 
70-94 fremsendelse 
Mar-98 
Dec-98 
Dec-98 
Dec-00 
Dec-00 
Dec-98 
Dec-99 
Dec-00 kvartalsvis 
periode 
88-94 
80-87 fremsendelse 
Mar-98 
Dec-98 
•jTo 

ISSN 0254-1459 
KOM(94) 593 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 17 
Katalognummer : CB-CO-94-619-DA-C 
ISBN 92-77-83481-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
4M