Forslag til eksf's aktionsbudget for 2001

(forelagt af Kommissionen)

INDHOLDSFORTEGNELSE

Forord

I. Generel fremstilling

A. Økonomisk kontekst

1. Kulindustriens situation og fremtidsudsigter

2. Jern- og stålindustriens situation og fremtidsudsigter

B. Finansiel og politisk kontekst

1. Udviklingen i EKSF's finansielle aktiviteter

2. Budgettet for 2001

3. Det almindelige budgets overtagelse af EKSF's budgetaktiviteter

II. Forslag til EKSF's aktionsbudget for 2001

A. Indtægter

B. Udgifter

C. Forslag til budget for 2001

D. Oversigtstabel

bilag

I. Scenario EKSF 2002

II. Gennemførelse af EKSF's aktionsbudget for 1999

III. EKSF's aktionsbudget for 2000

IV. EKSF's balance pr. 31.12.1999

V. EKSF's ind- og udlånsaktiviteter (1999-2000-2001)

VI. Analyse af forventede udgifter og indtægter i 2001

FORORD

Som sædvanligt høres Europa-Parlamentet, før Kommissionen træffer endelig beslutning om EKSF's aktionsbudget for regnskabsåret 2001.

Denne redegørelse, der er grundlaget for høringen, omfatter følgende to kapitler og bilag:

I. Generel fremstilling.

II. Forslag til EKSF's aktionsbudget for 2001.

Forslaget til EKSF's budget for 2001 sendes endvidere til orientering til Rådet, der har anmodet om at blive holdt underrettet om den forventede udvikling i EKSF's finansielle aktiviteter, samt til Det Rådgivende Udvalg for EKSF.

Det skal bemærkes, at beløbene i forslaget til EKSF's aktionsbudget for 2001 er angivet i euro, hvis der er tale om regnskabsår fra og med 1999. Beløb, der vedrører regnskabsår til og med 1999, er derimod angivet i ECU.

***

I. Generel fremstilling

Dette kapitel indeholder en kort redegørelse for de økonomiske, politiske og finansielle forhold, der ligger til grund for forslaget til EKSF's aktionsbudget for 2001.

A. Økonomisk kontekst

1. Kulindustriens situation og fremtidsudsigter

Indenlandske leverancer af stenkul androg i medlemsstaterne 248,8 mio. t i 1999 dvs. ca. 14,6 mio. t mindre (-5,6%) end i 1998, hvor de nåede op på 263,4 mio. t. Den kraftige stigning i oliepriserne i andet halvår bremsede kun i ringe grad den faldende tendens.

For så vidt angår leverancerne i 1999 sektor for sektor, androg kraftværkernes leverancer 173,8 mio. t, hvilket repræsenterede et fald på 5,6% i forhold til 1998, hvor de androg 184,1 mio. t. Leverancerne faldt i samtlige medlemsstater med undtagelse af Spanien og Portugal, hvor de androg henholdsvis 27 og 5 mio. t og altså overskred niveauet i 1998 på henholdsvis 24,9 og 4,2 mio. t. Årsagen hertil var den tørke, der ramte den iberiske halvø og mindskede vandkraftværkernes produktion. Det største fald, nemlig fra 48,3 til 40,3 mio. t, forekom i Det Forenede Kongerige, hvor visse langfristede leveringsaftaler indgået med elproducenter udløb og blev erstattet af nye aftaler om mindre leverancer.

Leverancerne til koksovne i 1999 androg efter alt at dømme 49 mio. t mod 51,9 mio. t i 1998. "Øvrige" industrier og husholdningerne (herunder leverancer til de ansatte) synes at have fulgt samme mønster med leverancer på 25,5 mio. t mod 27 mio. t i 1998. Det svarer til et fald på 1,5 mio. t eller 5,5%.

De samlede indenlandske leverancer i medlemsstaterne i 2000 anslås til omkring 239,3 mio. t, et fald på 10,5 mio. t eller 3,8% sammenlignet med 1999. Dette fald forventes hovedsagelig at indtræffe i kraftværkssektoren (-8,7 mio. t), men der forventes også fald i leverancerne til koksværker og til "øvrige" industrier og mindre fald i andre sektorer.

Stenkulsproduktionen i medlemsstaterne har været stadig faldende på grund af høje omkostninger i den indenlandske produktion i forhold til importeret kul, der har været på markedet til meget lave priser og draget fordel af det meget svage fragtmarked. Produktionen i 1999 forventes at andrage ca. 100 mio. t. Den skal sammenholdes med en produktion i 1998 på 106,6 mio. t, og på årsbasis er der således tale om et fald på 6,6 mio. t eller 6,2%.

Prognoserne for den årlige produktion i 2000 tyder på et fortsat fald i den indenlandske produktion. Den samlede produktion forventes at ville falde til omkring 86 mio. t svarende til et yderligere fald på 14%, og det vil ramme alle producentlandene.

Importen fra tredjelande blev for 1999 anslået til 152,9 mio. t, dvs. nærmest uændret i forhold til 1998, og repræsenterer 60% af medlemsstaternes samlede rådighedsmængde. Kulimportørernes indkøbspolitik afspejles fortsat i de kilder, kullene kommer fra. Da store mængder kul er til rådighed på markedet, har tendensen i de seneste år været at købe på spotbasis og at gå væk fra langfristede kontrakter, især for dampkuls vedkommende. Da kulpriserne fortsatte med at falde i 1999, blev nogle kul ukonkurrencedygtige (f.eks. kul fra USA - reserveleverandøren ("the swing supplier") - der også led under dollarens høje kurs) og ikke længere udbudt på markedet, undtagen som led i langfristede kontrakter, hvilket var til fordel for andre eksportlande. Sydafrika er med sine billige kul blevet den største eksportør til Europa med over 30 mio. t efterfulgt af Australien med omkring 23 mio. t. De to lande tegnede sig i 1999 for over en tredjedel af EU's kulimport.

Prognosen for importen i 2000 lyder på 154 mio. t, dvs. stort set samme mængde som i 1999.

Medlemsstaternes samlede koksproduktion i 1999 udgjorde 37,7 mio. t. Dette tal skal sammenholdes med den indberettede koksproduktion i 1998 på 39,4 mio. t.

De samlede indenlandske leverancer androg 45,3 mio. t i 1999, hvoraf 40,3 mio. t eller 89% gik til jern- og stålindustrien. Leverancerne i 1998 androg 46,8 mio. t. Importen af koks fra tredjelande androg i 1999 7,9 mio. t, men den forventes at stige til 8,2 mio. t i 2000.

Det forventes, at koksproduktionen i 2000 vil vokse til 38 mio. t, men fortsat ligge under det indberettede produktionsniveau i 1998 på 39,4 mio. t. Leverancerne i 2000 vil udvise en mindre tilbagegang til 44,9 mio. t.

>TABELPOSITION>

* Prognoser pr. marts 2000

2. Jern- og stålindustriens situation og fremtidsudsigter

Efter de fremragende resultater i 1998 blev den økonomiske udviking i EU bremset en anelse i en forholdsvis kort periode frem til midten af 1999 som følge af de forstyrrelser, der blev fremprovokeret af krisen i Asien, der fik indflydelse på samhandelen og derpå industriproduktionen og sågar investeringerne.

Økonomien i EU rejste sig imidlertid igen i sommeren 1999 i kølvandet på stigningen i den eksterne efterspørgsel, der styrkede tilliden i erhvervslivet. Forbedringen af de generelle konjunkturer i denne periode kan også tilskrives en konstant stigende tillid blandt forbrugerne, der er meget optimistiske med hensyn til vækstudsigterne i EU på kort sigt.

Ved at udnytte det økonomiske opsving oplevede de jern- og stålforbrugende industrier, og navnlig de mest konkurrenceudsatte på verdensmarkedet, en hurtig stigning i deres aktiviteter takket være genoptagelsen af eksporten, der lå bag en markant stigning i efterspørgslen og stålpriserne, skønt mønstret ikke var det samme for alle produkter.

I 2000 skulle den gunstige udvikling, der kendetegnede anden halvdel af 1999, blive styrket på EU's jern- og stålmarked med en mere konstant efterspørgsel, et større output end i 1999 og en favorabel prisudvikling.

Disse gunstige fremtidsudsigter på stålområdet skyldes det enestående aktivitetsniveau inden for de stålforbrugende grene af industrien, herunder byggeindustrien, der er inde i en lang vækstperiode, og udsigterne forværres ikke af den svage tilbagegang inden for bilindustrien, der jo har høstet gode resultater de seneste år.

Økonomien i EU forventes i 2001 at vokse i samme takt som i 2000 takket være en indenlandsk efterspørgsel, der holdes oppe af dels det private forbrug, dels en markant stigning i investeringer i maskiner og udstyr, og på den baggrund kan jern- og stålindustrien i EU se frem til en stigning i både forbrug og produktion af stål. Hertil kommer, at den internationale økonomiske kontekst også kan forventes at være mere stabil.

EU's jern- og stålproduktion og beskæftigelsen i jern- og stålindustrien vil med udgangspunkt i de seneste tendenser for forbruget og eksporten være som vist i følgende tabel i 2000 og 2001.

>TABELPOSITION>

* Prognoser pr. marts 2000

B. Finansiel og politisk kontekst

1. Udviklingen i EKSF's finansielle aktiviteter

EKSF's finansberetning nr. 44 med oplysning om EKSF's lånoptagelse, långivning og øvrige finansielle aktiviteter i løbet af regnskabsåret 1999 offentliggøres inden længe.

Da EKSF-traktaten udløber i juli 2002, har Kommissionen siden juni 1994 været i gang med at omlægge sin låntagnings-/långivningspolitik i medfør af nævnte traktat.

EKSF hverken optog eller ydede nye lån i 1999.

Finansieringen af opførelsen af sociale boliger ophørte i 1998.

Den udestående låntagning androg således pr. 31. december 1999 2 432 mio. EUR og långivningen 2 473 mio. EUR.

Den 11. september 1996 bekræftede Kommissionen, at den ønsker at opretholde reserver til dækning af alle udestående lån efter 23. juli 2002, som ikke er garanteret af en medlemsstat. Garantifonden blev derfor forøget med 23 mio. EUR for at nå dette mål.

2. Budgettet for 2001

Det er vigtigt at betragte budgettet for 2001 med udgangspunkt i den kommende afvikling af EKSF's budget- og finansforvaltning i 2002.

Derfor er det nyttigt at lade Kommissionens budgetforslag indgå i et samlet scenario for perioden frem til traktatens udløb.

Naturligvis foregriber dette scenario på ingen måde de årlige beslutninger i forbindelse med budgetbehandlingen, men det bliver derved muligt at danne sig et overblik over udviklingen i EKSF's finansielle og budgetmæssige aktiviteter.

Eftersom afgiften blev afskaffet pr. 1. januar 1998, kom hovedopgaven i forbindelse med budgettet fra og med 1998 til at bestå i at finansiere alle behov for social støtte og at tilpasse forskningsstøttens omfang for at sikre størst mulig kontinuitet i finansieringen.

Omfanget af midler på EKSF's aktionsbudget vil hovedsagelig blive bestemt af størrelsen af de interne indtægter (nettosaldo), annulleringen af forpligtelser og det tempo, hvori midlerne til finansiering af EKSF's aktionsbudget anvendes.

Under alle omstændigheder viser fremskrivningerne, at de til rådighed stående midler vil være tilstrækkelige til, indtil traktatens udløb, at bibeholde budgetaktiviteterne på et niveau, der modsvarer de hidtil identificerede behov for støtte på både det sociale område og forskningsområdet, samtidig med at Kommissionens mål for reserveniveauet den 23. juli 2002 overholdes.

3. Det almindelige budgets overtagelse af EKSF's budgetaktiviteter

Situationen med hensyn til den såkaldte phasing-out/phasing-in af EKSF's politikker tegner sig således:

- Med hensyn til de sociale foranstaltninger besluttede Kommissionen den 24. juni 1994 med virkning fra 1. januar 1995 at suspendere sin støtte til programmerne for erhvervsuddannelse og hjælp til selvbeskæftigelse efter EKSF-traktatens artikel 56 og meddelte (EFT C 178 af 30.6.1994), at disse foranstaltninger for fremtiden skal medfinansieres af ESF, hvis de er støtteberettigede i henhold til forordningerne om strukturfondene. Når disse foranstaltninger skal dækkes over det almindelige budget, må medlemsstaterne imidlertid tildele dem den nødvendige prioritering og tilbyde at medfinansiere dem.

- Inden for omstillingsstøtte (førtidspension, ventepenge, udligningsgodtgørelse for løntab, godtgørelse for geografisk mobilitet, fratrædelsespræmie osv.) er intet andet EKSF-instrument omfattet af phasing-out/phasing-in foranstaltningerne. Der er ikke planer om at suspendere medfinansieringen af de øvrige tiltag, før EKSF-traktaten udløber, og der er heller ikke på nuværende tidspunkt planer om at ændre størrelsen af medfinansieringen (pr. tabt arbejdsplads) af de forskellige foranstaltninger.

- Med hensyn til forskningsstøtte viser resultaterne af næsten samtlige indkaldelser af forslag, at indfasningen af EKSF-forskningsaktiviteterne i det 5. rammeprogram er begrænset.

- Rammeprogrammerne er udformet på en sådan måde, at der ydes støtte til førkompetitiv og fortrolig generisk forskning med multisektoral anvendelse. Nogle af disse aspekter står i modsætning til kendetegnene ved EKSF-forskningen, der er sektorbestemt og forudsætter, at forskningsresultaterne stilles til rådighed for alle interesserede i Fællesskabet.

II. Forslag til EKSF's aktionsbudget for 2001

A. Indtægter

Budgettet for 2001 tager udgangspunkt i en afgiftssats på 0%. EKSF's indtægter kommer derfor til at bestå af nettosaldoen, diverse indtægter, annullering af forpligtelser og endelig anvendelse af hensættelser til finansiering af aktionsbudgettet.

Nettosaldoen for regnskabsåret 2001 anslås til 48 mio. EUR. Dette skøn tager højde for investeringer og den forventede renteudvikling.

Diverse indtægter omfatter tilbagebetaling af fordringer til et beløb af ca. 3 mio. EUR for 2001.

Annulleringer af forpligtelser, der efter al sandsynlighed ikke skal realiseres, forventes at beløbe sig til 36 mio. EUR.

For at opnå balance på budgettet vil det endelig være nødvendigt at anvende ca. 103 mio. EUR fra den reserve, der er afsat til at kompensere for afskaffelsen af afgiften.

B. Udgifter

Kommissionen foreslår følgende:

- 5 mio. EUR til administration.

- 109 mio. EUR til støtte til sociale foranstaltninger. Af dette beløb vil der gå 80 mio. EUR til traditionel omskolingsstøtte, heraf 41 mio. EUR i forbindelse med faktiske afskedigelser i 2000 og 39 mio. i 2001, således at der kan gennemføres en tilpasning med henblik på traktatens udløb. Der afsættes 29 mio. EUR til sociale foranstaltninger inden for kulindustrien.

Den vejledende fordeling af støtten til omskoling er på 55 mio. EUR til arbejdstagere inden for kulindustrien og 25 mio. EUR til arbejdstagere inden for stålindustrien.

- 76 mio. EUR til forskningsstøtte, heraf 54 mio. EUR til forskning inden for jern- og stålindustrien og 22 mio. EUR til forskning inden for kulindustrien.

Den fordeling af forskningsfinansieringen, der var gældende i 2000 (69% jern og stål, 31% kul), vil blive en anelse ændret (71% jern og stål, 29% kul). Herved bliver det muligt gradvis at nærme sig det mål, som Rådet har godkendt med hensyn til fordelingen af finansieringen efter 2002 (72,8% jern og stål, 27,2% kul).

Til de tekniske forskningsprojekter vedrørende bekæmpelse af gener på arbejdspladsen og omkring stålværker afsættes der et vejledende beløb på omkring 4 mio. EUR, og til forskningsprojekterne vedrørende arbejdshygiejne og sikkerhed i minerne afsættes der et beløb på 3 mio. EUR.

C. Forslag til budget for 2001

Det foreslåede EKSF-aktionsbudget for 2001 beløber sig således til 190 mio. EUR. En oversigt over budgettet findes i nedenstående tabel II.D.

FORSLAG TIL EKSF'S AKTIONSBUDGET FOR 2001

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Den vejledende fordeling af støtten til tilpasning udgør 55 mio. EUR til fordel for arbejdstagere inden for kulsektoren og 25 mio. EUR til arbejdstagere inden for stålsektoren.

(2) Inkl. finansiering af projekter vedrørende teknisk bekæmpelse af gener på arbejdspladsen og i miljøet på jern- og stålanlæg samt arbejdshygiejne og sikkerhed i minerne (vejledende beløb på hhv. 4 og 3 mio. EUR).

BILAG I

EKSF SCENARIO 2002 version 10****

EKSF'S AKTIONSBUDGET

mio. ECU/EUR

>TABELPOSITION>

* henlæggelser I forbindelse med bøder og andre inddrivelser ikke medregnet

** anslået for 1999 og budgettet for 2000

*** indtil 23. juli 2002

**** dette scenario har ikke indflydelse på de beslutninger, der træffes I forbindelse med den årlige budgetprocedure

GENNEMFØRELSEN AF EKSF'S AKTIONSBUDGET FOR 1999*

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

* forventet udnyttelse

EKSF'S AKTIONSBUDGET FOR 2000

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Den vejledende fordeling af støtten til tilpasning udgør 34 mio. EUR til fordel for arbejdstagere inden for kulsektoren og 27 mio. EUR til arbejdstagere inden for stålsektoren.

(2) Inkl. finansiering af projekter vedrørende teknisk bekæmpelse af gener på arbejdspladsen og i miljøet på jern- og stålanlæg samt arbejdshygiejne og sikkerhed i minerne (vejledende beløb på hhv. 4 og 3 mio. EUR).

BILAG IV

EKSF'S BALANCE PR. 31. DECEMBER 1999*

(Beløb i EUR)

>TABELPOSITION>

* Denne balance skal betragtes som et udkast. Den er endnu ikke blevet formelt godkendt af Kommissionen, og Revisionsretten har endnu ikke udarbejdet sin rapport om EKSF's finansielle situation for regnskabsåret 1999.

** inkl. henlæggelser til bøder og andre fordringer

BILAG V

EKSF's IND- OG UDLÅNSAKTIVITETER (1999-2000-2001)

Indgående beløb

>TABELPOSITION>

Udgående beløb

>TABELPOSITION>

BILAG VI

Analyse AF UDGIFTER OG INDTÆGTER I 2001

(se oversigten i tabel II.D)

1. Kapitel 1: Administrationsudgifter - 5 mio. EUR

EKSF's bidrag til administrationsudgifterne er omhandlet i EKSF-traktatens artikel 50 og fusionstraktatens artikel 20. Ifølge Rådets afgørelse af 21.11.1977, som blev vedtaget på grundlag af disse artikler, nedsættes bidraget til et fast årligt beløb på 5 mio. EUR.

2. Kapitel 2 og 4: Støtte til sociale foranstaltninger - 109 mio. EUR

Støtten til sociale foranstaltninger ydes i henhold til EKSF-traktatens artikel 56 og de bilaterale aftaler, som Kommissionen har indgået med medlemsstaterne. Støtten skal anvendes til samfinansiering af nationale foranstaltninger, f.eks. førtidspensionering og arbejdsløsheds understøttelse for arbejdstagere, der rammes af omstruktureringen inden for kul- og stålindustrien.

Der kan kun bevilges støtte, hvis den pågældende medlemsstat selv bidrager med et beløb, der er mindst lige så stort som støttebeløbet fra EKSF. Gennemsnitsbidraget fra EKSF pr. arbejdstager fastsættes i henhold til de lofter, der findes i den gældende lovgivning og de bilaterale aftaler.

Kapitel 2: Tilpasningsstøtte ("traditionel støtte") - 80 mio. EUR

Ca. 18 400 arbejdstagere inden for kulindustrien og 8 200 inden for jern- og stålindustrien forventes at kunne modtage traditionel støtte til omskoling i 2001. Af disse vil 13 800 blive berørt af omstruktureringen i 2000, mens 12 800 vil blive berørt i 2001.

Kapitel 4: Sociale foranstaltninger i forbindelse med omstruktureringen inden for kulindustrien - 29 mio. EUR

Det skønnes, at ca. 7 200 arbejdstagere vil være berettigede til støtte i 2001, og at udgifterne vil beløbe sig til omkring 29 mio. EUR.

3. Kapitel 3: Forskningsstøtte - 76 mio. EUR

Støtten til forskning ydes i henhold til EKSF-traktatens artikel 55. Ifølge denne artikel skal Kommissionen fremme den tekniske og økonomiske forskning, som har betydning for produktionen og forbruget af kul og stål samt arbejdssikkerheden i disse industrier. Den yder denne støtte efter høring af Det Rådgivende Udvalg for EKSF og efter samstemmende udtalelse fra Rådet.

Den fordeling af forskningsfinansieringen, der var gældende i 2000 (69% jern og stål, 31% kul), vil som tidligere nævnt blive ændret en anelse (71% jern og stål, 29% kul). Herved bliver det muligt gradvis at nærme sig det mål, som Rådet har godkendt med hensyn til fordelingen af finansieringen efter 2002 (72,8% jern og stål, 27,2% kul).

3.1 Artikel 3.1: Jern og stål - 54 mio. EUR

Forskningen skal især tage sigte på:

- kvalitetsforbedring og nedbringelse af produktionsomkostningerne

- bevarelse af de traditionelle markeder for jern og stål og åbning af nye markeder

- tilpasning af produktionen, så den overholder de stadig strengere miljøkrav.

Det skal bemærkes, at de tekniske forskningsprojekter, der bl.a. drejer sig om bekæmpelse af gener på arbejdspladsen og om miljøforholdene omkring jern- og stålværker, og som oprindeligt blev finansieret over EKSF's socialforskningsprogrammer, nu skal finansieres over budgetposten for stålforskning. Hertil er afsat et vejledende beløb på 4 mio. EUR. Støtten til de enkelte projekter vil afhænge af deres kvalitet.

3.2 Artikel 3.2: Kul - 22 mio. EUR

Forskningen skal især tage sigte på:

- effektiv miljøbeskyttelse og information om kuls betydning som energikilde

- forbedring af kuls konkurrenceevne

- rationel anvendelse af Fællesskabets ressourcer.

De tekniske forskningsprojekter, der bl.a. drejer sig om arbejdshygiejne og sikkerhed i minerne, og som oprindeligt blev finansieret over EKSF's socialforskningsprogrammer, skal nu finansieres over budgetposten for kulforskning. Hertil er afsat et beløb på ca. 3 mio. EUR. Støtten til de enkelte projekter vil afhænge af deres kvalitet.

Indtægter

1. Artikel 1.1: Afgiftsindtægter - p.m.

Regnskabsåret 1998 var kendetegnet ved nedsættelsen af afgiften til 0%. Den vil også udgøre 0% i 2001.

2. Artikel 1.2: Nettosaldoen for regnskabsåret - 48 mio. EUR

Nettosaldoen for regnskabsåret svarer til resultatet af de finansielle og budgetmæssige transaktioner minus henlæggelser og eventuelle reservehensættelser.

I overensstemmelse med Kommissionens beslutning af 30.6.1993 [1] krediteres regnskabsårets samlede nettosaldo budgettet. Eftersom det nøjagtige tal for saldoen først foreligger efter regnskabsårets afslutning, når Kommissionen fastsætter EKSF-balancen og de dertil hørende regnskaber, må det beløb, der indskrives på budgettet, nødvendigvis være et overslag.

[1] Dok. SEK(93) 988 endelig udg.

3. Artikel 1.3: Bøder og beløbsforhøjelser ved for sen indbetaling - p.m.

Under denne post opføres indbetalinger af bøder og tvangsbøder, som Kommissionen har pålagt virksomheder, bl.a. i henhold til traktatens artikel 47, 48 og 60. I betragtning af muligheden for at klage til Domstolen betragtes disse indtægter som udskudte indtægter. Derfor er det kun de betalinger, der forventes at finde sted i løbet af regnskabsåret, der opføres som budgetindtægter.

4. Artikel 1.4: Diverse - 3 mio. EUR

Under denne post kan regnskabsårets diverse indtægter opføres, bl.a. tilbagebetalinger af uberettiget udbetalte beløb.

5. Kapitel 2: Bortfald af forpligtelser, der sandsynligvis ikke indfries - 36 mio. EUR

Retsgrundlaget for denne post er interne regler om opstillingen og gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget, hvorefter beløb afsat til forpligtelser, der er gennemført, men forblevet under reserver, bortfalder. Beløb, der er hensat med henblik på en kontrakt eller konvention, bortfalder ligeledes helt eller delvis, såfremt de dermed forbundne forpligtelser ikke er opfyldt i henhold til de aftalte vilkår. De således frigjorte beløb betragtes som indtægter i det løbende regnskabsår.

Det overslag, som er opført under dette kapitel, omfatter de normale bevillingsbortfald i forbindelse med omstilling og rentegodtgørelse for lån. Hertil kommer andre beløb som følge af bortfald af disponible restbeløb på afsluttede forskningskontrakter.

Det kan kun vanskeligt forudses, hvor hurtigt annulleringerne finder sted, da det afhænger af flere forhold, f.eks. de forhandlinger, der skal føres med de nationale eller regionale myndigheder om støtte til omstilling og sociale foranstaltninger og med bankerne om rentelettede lån. Det forudses, at omfanget af annulleringer falder, hvilket er normalt, fordi det afspejler en tilbagegang i EKSF's samlede aktivitetsniveau.

6. Kapitel 3: Anvendelse af reserven til finansiering af EKSF's aktionsbudget - 103 mio. EUR

Denne post anvendes til, ved regnskabsårets afslutning, at opnå balance på aktionsbudgettet ved hjælp af den reserve til finansiering af aktionsbudgettet, der blev oprettet for at forebygge problemer efter afskaffelsen af afgiften.