Ifølge de statistikker, der er offentliggjort af sekretariatet for mellemamerikansk økonomisk integration (SIECA), steg handelsstrømmene mellem de mellemamerikanske lande og resten af verden med 1,4 % mellem 2013 og 2014. Omvendt faldt EU's samlede handelsstrømme ifølge Eurostat med 2,3 % mellem 2013 og 2014. Trods denne samlede nedgang i handelsstrømmene, og selv om det ikke er muligt at drage endelige konklusioner heraf, har der været en opadgående tendens i handelsstrømmene for visse lande og særlige varer.

I betragtning af denne situation er det blevet aftalt med Mellemamerika at udveksle data på årsbasis og at foretage en fælles analyse på grundlag af de respektive importstatistikker, som ofte bliver betragtet som mere pålidelige end eksportstatistikkerne.

Som anført i den foregående beretning om gennemførelsen af aftalen udviser Eurostats statistikker og mellemamerikanske statistikker betydelige forskelle. EU's statistikker overstiger normalt de panamanske statistikker betydeligt for så vidt angår eksport fra EU til Panama, men ligger fortsat betydeligt under Costa Ricas statistikker for så vidt angår import til EU fra Costa Rica, mens forskellene for de øvrige lande i regionen fortsat er rimelige. Disse mønstre er blevet drøftet inden for rammerne af det underudvalg om markedsadgang, der er nedsat ved aftalen. Det ser ud til, at i betragtning af vigtigheden af Panamas frihandelsområde, der er blandt de største i verden, bliver en stor del af de handelsstrømme, der er angivet som værende eksporteret til Panama, ikke indført "in fine" på det panamanske marked, men reeksporteres til andre latinamerikanske lande.

Man bør bemærke de særlige positive tendenser i handelsstrømmene mellem EU og Honduras, som steg med 21 % i 2014 — den største stigning i regionen. Denne dynamik er karakteriseret ved en stærk stigning i vigtige eksportområder for EU (35 %) samt EU's import (14,5 %). Stigningen i EU's eksport til Honduras var specielt kraftig inden for følgende områder: maskiner og mekaniske apparater (HS 84) steg med 34 % til 207 mio. EUR, elektriske maskiner (HS 85) med 65 % til 93 mio. EUR, varer af jern (HS 73) med 54 % og lægemidler (HS 30) med 42 %. Stigningerne i importen fra Honduras var tilsvarende betydelige, navnlig inden for disse områder: vegetabilsk olie (HS 15) steg med 64 % til 113 mio. EUR, fisk og krebsdyr (HS 03) med 26 % til 50 mio. EUR, sukker (HS 17) med 168 % til 15 mio. EUR, tilbehør til beklædningsgenstande (HS 61) med 22 % til 49 mio. EUR og malm og aske (HS 26) med 71 % til 22 mio. EUR.

Denne situation viser, hvor afhængig den mellemamerikanske eksport til EU er af få varer til trods for, at antallet af varer, der eksporteres til EU steg med 3 % i 2014 i forhold til året før og omfatter op til 2 657 toldpositioner. Imidlertid tegner de 5 mest importerede produkter sig stadig for 61 % af EU's samlede import fra Mellemamerika. Disse produkter er i prioriteret rækkefølge: sammensatte elektroniske komponenter til databehandlingsmaskiner, kaffe, bananer, ananas og rå palmeolie.

2) Flytningen til Sydøstasien af den største costaricanske eksportør af it-komponenter. Dette område (HS 8473) udgjorde 61 % af Costa Ricas eksport til EU i 2012. Virkningen begyndte at blive mærkbar i 2014, men i betragtning af den gradvise udflytning af denne aktivitet har det påvirket den costaricanske eksport yderligere i 2014. Dette område faldt mellem 2012 og 2013 fra 2,6 mia. EUR til 1,8 mia. EUR, svarende til et fald på 19 % af EU's import fra Costa Rica eller 12 % af EU's import fra hele regionen Mellemamerika.

Den 27. maj 2015 vedtog Kommissionen et samarbejdsprogram på 15 mio. EUR for at hjælpe Mellemamerika med at bekæmpe kafferust (en bladsygdom forårsaget af svampe). Programmets overordnede mål er at øge regionens evne til at udforme og gennemføre politikker, programmer og foranstaltninger for at bistå de mest sårbare dele af befolkningen, der bor i kaffeproducerende områder i Mellemamerika og Den Dominikanske Republik.

EU's eksport til Mellemamerika steg med 7,2 %, mens EU's import fra Mellemamerika faldt med 2,7 %. Denne negative udvikling er forbundet med to store udfordringer, som Mellemamerika står over for:

Anvendelsen af toldpræferencerne i aftalen kan vurderes ved at udregne hvilken andel af handelsstrømmen, der gennemføres inden for rammerne af aftalen. Til denne andel er det nødvendigt med detaljerede data om toldbehandlingen. Mellemamerika meddelte EU, at de databaser, der forvaltes af deres respektive toldmyndigheder i Mellemamerika, ikke er indrettet til regelmæssigt at udveksle detaljerede statistikker til at analysere toldpræferencen, bortset fra Costa Rica, der afgav sådanne oplysninger til EU.

På grundlag af Costa Ricas statistikker fremgår det, at 8,8 % af EU's samlede eksport til Costa Rica (i værdi) sker inden for rammerne af aftalen. Denne lave udnyttelsesgrad skyldes den lange afviklingsplan for Costa Rica, og derfor kunne i denne tidlige fase af gennemførelsen kun en begrænset del af EU's eksport have interesse i at bruge den præference, der ligger i aftalen. Det bør dog bemærkes, at udnyttelsesgraden for EU's eksport, der henhører under de toldpositioner, som Costa Rica har liberaliseret fuldstændig, beløber sig til 48,4 %, og graden når helt op på 71 % for EU's eksport, der henhører under toldpositioner, for hvilke Costa Rica er tildelt en kvote til EU.

For så vidt angår EU's import fra Mellemamerika forekommer 41 % af denne strøm (i værdi) inden for rammerne af aftalen. Udnyttelsesgraden nåede op på 78 % for den import, der hører under toldpositioner, for hvilke EU tildelte kvoter til Mellemamerika. Disse højere niveauer i forhold til udnyttelsesgraden for EU's eksport skyldes asymmetrien i tidsplanerne: I betragtning af forskellen i udvikling mellem EU og Mellemamerika giver aftalen forholdsvis større fordele for import til EU end eksport fra EU indtil afslutningen af liberaliseringsordningerne (op til 10 år i almindelighed, men op til 15 år for en lille del af varerne).

2.5.Anvendelse af toldkontingenter

Aftalen indeholder flere toldkontingenter, som består i at give den anden part en præferencetoldbehandling op til kontingentets kvantitative tærskel. Import over denne tærskel er omfattet af anvendelsen af toldraten for mestbegunstigede nation.

EU har indvilliget i at give 8 toldkontingenter til fordel for Mellemamerika til produkter, der ikke havde nogen præferenceadgang til EU's marked før aftalens gennemførelse. I 2014 blev der kun anvendt toldkontingenter i forbindelse med to kategorier (rørsukker og rom).

Oprindelse Produkter Enhed Toldkontingent i mængde EU-import Udnyttelsesgrad Mellemamerika Hvidløg ton 550 0 0 % Ris 21 000 0 0 % Maniok 5 000 0 0 % Oksekød 9 975 0 0 % Svampe 275 0 0 % Sukkermajs 1 560 0 0 % Mellemamerika undtagen Panama Sukker 154 500 141 047 91 % Rom i container > 2 l Liter ren alkohol 730 000 243 819 33 % Panama Rom i container > 2 l 105 000 0 0 % Sukker ton 12 360 8 548 69 % Nicaragua Oksekød 525 0 0 %

Toldkontingenter, som EU bevilgede til Mellemamerika — anvendelse i 2014

Ud over toldkontingenter bevilgede EU også Mellemamerika undtagelser fra oprindelsesreglerne under særlige kontingenter for 118 toldpositioner. Imidlertid er anvendelsen af disse undtagelser i 2014, det første fulde anvendelsesår, næsten ubetydelig, og mængderne, der importeres under disse kontingenter, er fortsat meget begrænsede og vedrører kun en lille brøkdel af den handelsstrøm, som kunne være berettiget til præferencebehandling.

Mellemamerika bevilgede EU toldkontingenter for fem specifikke produkter. I 2014 gjorde EU's eksportører brug af de muligheder, som disse toldkontingenter udgjorde, bortset fra toldkontingentet for valle, selv om der stadig er en vis margen for vækst, eftersom udnyttelsesgraden kan øges yderligere, således som det fremgår af følgende tabel:

Produkter Kontingent (ton) Årlig stigning Mængde (ton) Udnyttelsesgrad Modnet skinke 945 45 210 22 % Mælkepulver 1 995 95 545 27 % Valle 110 10 0 0 % Ost 3 150 150 874 28 % Forarbejdet svinekød 945 45 47 5 %

Toldkontingenter, som Mellemamerika bevilgede til EU — anvendelse i 2014

2.6.Tjenesteydelser

Data om handelen med tjenesteydelser halter bagefter og er ikke til rådighed for 2014. Det er derfor endnu ikke muligt at foretage en analyse, der kan sammenlignes med analysen for handel med varer, til at vurdere aftalens virkninger.

Handelen med tjenesteydelser steg ikke desto mindre i 2013 til 5,9 mia. EUR (en stigning på 4,5 % i forhold til det foregående år). Panama er stadig den største handelspartner inden for tjenesteydelser i 2013 (50 %) efterfulgt af Costa Rica og Guatemala (18 % hver).