[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 19.7.2006

KOM(2006) 405 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET OG DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET

Årsberetning om den finansielle forvaltning af den 6., 7., 8. og 9. europæiske udviklingsfond (EUF) i 2005 {SEK(2006) 977}

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 3

2. Virkeliggørelse af mål i 2005 4

2.1. Forbedring af programmernes og projekternes kvalitet 4

2.2. Hurtigere iværksættelse af programmer og projekter 5

2.3. Anvendelse af kontrol, der lever op til de højeste standarder 6

3. Finansiel situation, 6.-9. EUF – Midler, som var tildelt, som der var indgået forpligtelser for, som var anvendt og som ikke var anvendt ved udgangen af 2005 (mio. EUR, netto) 6

4. Begivenheder, der har haft mærkbar indflydelse på aktiviteterne i 2005 7

4.1. Udsættelse 7

4.2. Stabex 7

4.3. Forvaltningsinformation 8

4.4. Lovgivningsmæssige grænser for samfinansiering 8

4.5. Intern kontrol 8

4.6. Ressourcer 9

1. INDLEDNING

Kommissionens årsberetning om den finansielle forvaltning af den 6., 7., 8. og 9. europæiske udviklingsfond (EUF) i 2005 opfylder kravene i artikel 96, 102 og 135 i finansforordningen for den 9. europæiske udviklingsfond. Artikel 96, stk. 2, fastsætter, at:

"EUF's årsregnskab ledsages af en beretning om den finansielle forvaltning i det forløbne regnskabsår, der giver en pålidelig redegørelse for:

1. gennemførelsen af målene for regnskabsåret i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning

2. den finansielle situation og begivenheder, der har haft væsentlig indflydelse på de aktiviteter, der har fundet sted i løbet af regnskabsåret."

Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) finansierer EU-samarbejdet med:

- Afrika syd for Sahara, landene i Vestindien og Stillehavet under AVS-EF-partnerskabsaftalen, der er omhandlet i Cotonou-aftalen

- de 20 oversøiske lande og territorier (OLT'er), der har forfatningsmæssig tilknytning til medlemsstaterne[1], og

- Den Europæiske Investeringsbanks programmer i AVS-landene.

Cotonou-aftalen udgør grundlaget for EU's partnerskab med AVS-landene. EU og AVS-landene undertegnede aftalen i 2000 og enedes om at revidere den hvert femte år, indtil den udløber i 2020. De reviderede den første gang i 2005. En særskilt beslutning truffet af EU's ministerråd omhandler partnerskabet mellem EU og medlemsstaternes OLT'er.[2]

Hertil kommer, at visse af Kommissionens AVS-udviklingsprogrammer finansieres uden for Cotonou-aftalen, via EU's almindelige budget. Denne beretning dækker ikke disse programmer. Der er tale om:

- Kommissionens aktiviteter i Sydafrika

- tematiske budgetposter for fødevaresikkerhed, demokrati og menneskerettigheder og miljø, samt

- støtte til bananproducenter under den særlige ramme for bistand til traditionelle AVS-bananleverandører. Den Europæiske Investeringsbank finansierer også aktiviteter i AVS-landene via investeringsfaciliteten og med egne ressourcer.

To kommissionstjenestegrene har ansvaret for at formulere og gennemføre EU's udviklingspolitik og –programmer i AVS-lande og OLT'er:

- GD for Udvikling fastlægger politikker og programmering med AVS-partnere, og

- EuropeAid fører politikkerne ud i praksis gennem iværksættelse af programmer og projekter.

Den 9. EUF trådte i kraft den 1. april 2003, efter at alle medlemsstaterne havde ratificeret aftalen. Kommissionen overførte restbeløb fra tidligere EUF'er til den 9. EUF. Den 9. EUF udløber i december 2007.

2. VIRKELIGGØRELSE AF MÅL I 2005

Kommissionen opstillede egne mål og fastlagde resultatindikatorer og kvantificerede mål for EUF'erne i 2005 for at kunne måle fremskridt med hensyn til forbedring af:

- programkvaliteten

- gennemførelseshastighed og –effektivitet, og

- kontrolsystemerne.

2.1. Forbedring af programmernes og projekternes kvalitet

Kommissionen øgede i løbet af 2005 sin indsats for at forbedre de nye programmers kvalitet. Den fremlagde forslag om en peer review, der skulle gennemføres af en kvalitetsstøttegruppe (Quality Support Group) med deltagelse af tjenestemænd fra EuropeAid, GD for Udvikling og om nødvendigt andre generaldirektorater. Kvalitetsstøttegruppen gennemfører disse revisioner, inden Kommissionen træffer afgørelse om finansiering - i programudvælgelsesfasen, dvs. i begyndelsen af projektforvaltningsfasen, og igen ved fastlæggelse af den tekniske bistand. I 2005 afholdt kvalitetsstøttegruppen 35 revisionsmøder vedrørende programmer med en samlet budgetramme på mere end 3 800 mio. EUR.

Kommissionen øgede i 2005 EUF-investeringerne i uddannelse og sundhed, infrastruktur og budgetstøtte for at fremme virkeliggørelsen af millennium-udviklingsmålene. Den afsatte også EUF-midler til andre områder, hvor der er behov for fremskridt for at nå millennium-udviklingsmålene: demokrati, retsstaten, regeringsførelse og landbrug.

Kommissionen anvendte i 2005 den største del af EUF-ressourcerne (36 %) til finansiering af grundlæggende sociale ydelser: uddannelse, sundhed, rent vand og basal kloakering. De har afgørende betydning for virkeliggørelsen af millennium-udviklingsmålene. Kommissionen afsatte næstflest midler til budget- og betalingsbalancestøtte (tallene omfatter fødevaresikkerhed og Stabex-operationer) og til transport, kommunikation og energi. Disse tre områder tegner sig tilsammen for 84 % af de samlede EUF-forpligtelser.

EUF-forpligtelser og –betalinger pr. OECD-DAC-sektor, 2005 (mio. EUR, brutto)[3] |

Sektor | Forpligtelser | Betalinger |

mio. EUR | % af samlede forpligtelser | mio. EUR | % af samlede betalinger |

Uddannelse, sundhed, vand, basal kloakering | 1 252 | 36 % | 711 | 29 % |

Budget- og betalingsbalancestøtte[4] | 858 | 24 % | 628 | 26 % |

Transport, kommunikation, energi | 839 | 24 % | 584 | 24 % |

Landbrug, fiskeri, handel, industri, turisme | 194 | 6 % | 214 | 9 % |

Miljø, andre horisontale områder | 164 | 5 % | 72 | 3 % |

Andet, herunder genopbygningsbistand | 205 | 5 % | 248 | 9 % |

Subtotal | 3 511 | 100 % | 2 456 | 100 % |

AVS-EU-fredsfacilitet[5] | 88 |

I alt | 3 511 | 2 544 |

Samlede forpligtelser 2005 (mio. EUR, brutto) | Betalinger 2005 (mio. EUR, brutto) |

[pic][pic]

For at øge bæredygtigheden og effekten af sin støtte fortsatte Kommissionen med at yde makroøkonomisk budgetstøtte – også kaldet generel budgetstøtte – og at gennemføre programmer for udvalgte sektorer. Andelen af EUF-forpligtelser omfattende generel budgetstøtte og sektorstøtteprogrammer blev ved med at stige, fra 18 % i 2004 til 32 % i 2005. Kommissionen godkendte:

- generel budgetstøtte i 13 lande, der beløb sig til i alt 705 mio. EUR

- sektorstøtteprogrammer i 9 lande med en samlet budgetramme på 416 mio. EUR.

2.2. Hurtigere iværksættelse af programmer og projekter

Kommissionen fortsatte med at iværksætte programmer hurtigere i 2005. Det blev afspejlet i den kraftige stigning i antallet af forpligtelser og betalinger.

Vigtigste EUF-tal, 2001-05 (mio. EUR, brutto)[6] |

2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |

Samlede forpligtelser | 1 927 | 2 125 | 3 769 | 2 648 | 3 511 |

Individuelle forpligtelser | 2 488 | 2 436 | 3 062 | 3 038 | 3 057 |

Betalinger | 1 779 | 1 922 | 2 345 | 2 464 | 2 544 |

Kommissionens samlede forpligtelser steg med 33 % fra 2004 til 2005. Kvalitetsstøttegruppen hjalp med at sikre kvalitet, samtidigt med at der var en stadig stigning i antallet af operationer.

Når Kommissionen har afsat midler til et program (globale forpligtelser), undertegner den først kontrakter (individuelle forpligtelser) med de organer, der står for gennemførelse af foranstaltningerne (regeringer, virksomheder, ngo'er og internationale organisationer) og udbetaler derefter finansieringsmidlerne til dem (betalinger). Omfanget af Kommissionens individuelle forpligtelser var i 2005 det næststørste nogensinde - 3 057 mio. EUR - og betalingerne nåede op på et rekordstort beløb på 2 544 mio. EUR.

2.3. Anvendelse af kontrol, der lever op til de højeste standarder

Der gælder en særlig finansforordning for EUF[7]. Kommissionen sikrer sund finansiel forvaltning og passende ansvarlighed gennem en klar ansvarsfordeling. Ét team af personer forvalter et givent program, et andet reviderer programmets finansiering og sikrer, at det er i overensstemmelse med forordningen.

Finansforordningen fordeler ansvaret for forvaltning af fonden på en anvisningsberettiget og en regnskabsfører:

- den anvisningsberettigede udøver sine funktioner i henhold til forordningens afdeling 2

- regnskabsføreren er en tjenestemand i Kommissionens GD for Budget, som udøver sine funktioner i henhold til forordningens afdeling 3.

EUF har også sit eget regnskabssystem, som Kommissionen i øjeblikket er ved at modernisere ved en overgang til et periodeafgrænsningsbaseret system (ABAC).

EuropeAid gjorde fremskridt med virkeliggørelsen af sine vigtigste kontrolmål omfattende arkivering og Stabex. Tjenestegrenen med ansvar for EUF-programmer har med succes indført nye arkiveringssystemer til både finansielle og andre dossierer.

3. FINANSIEL SITUATION, 6.-9. EUF – MIDLER, SOM VAR TILDELT, SOM DER VAR INDGÅET FORPLIGTELSER FOR, SOM VAR ANVENDT OG SOM IKKE VAR ANVENDT VED UDGANGEN AF 2005 (MIO. EUR, NETTO)

Nedenstående tabel viser bevillingerne til programmer i AVS-landene og OLT'er og til Den Europæiske Investeringsbanks investeringsfacilitet.Investeringsfacilitetsmidler fra den 9. EUF angives separat i EIB's regnskaber.

Midler, der er tildelt AVS-landene (af EUF)[8] | Midler, der er indgået forpligtel-ser for | An-vendte midler | Midler/uindfriede forpligtelser |

6.-8. | 9. | I alt, 6.- 9. | Midler, der ikke er indgået forpligtelser for | Uindfriede forpligtelser | Ikke-anvendte midler, i alt |

a | b | c (a+b) | d | e | f (c-d) | g (d-e) | h (f+g) |

29 512 | 14 943 | 44 455 | 38 727 | 28 403 | 5 728 | 10 324 | 16 052 |

4. BEGIVENHEDER, DER HAR HAFT MÆRKBAR INDFLYDELSE PÅ AKTIVITETERNE I 2005

4.1. Udsættelse

Den ujævne fordeling af de globale forpligtelser på året forblev et problem i 2005. Kommissionen havde indgået forpligtelser for 38 % af det samlede bevillingsbeløb for 2005 ved udgangen af september, og målet var 55 %. EuropeAid overvåger derfor de forberedte projekter nøjere end tidligere og bruger kvalitetssikringsgruppen til at sikre, at fristerne overholdes, og at kvaliteten er tilfredsstillende.

4.2. Stabex

Kommissionen begyndte i 2005 at tage fat på udestående Stabex-spørgsmål[9], men resultaterne af det arbejde begynder først at vise sig i 2006 og 2007. Kommissionen har afklaret juridiske og budgetmæssige spørgsmål for at gøre det muligt at gå videre med udestående Stabex-forpligtelser.

Kommissionen har til hensigt at indgå forpligtelser for alle udestående Stabex-midler til modtagerlandene gennem rammer for gensidige forpligtelser (FMO'er). Der er fastlagt følgende frister:

- godkendelse af FMO'er – udgangen af 2007

- indgåelse af kontrakter – udgangen af 2008

- udbetaling – udgangen af 2010.

Med henblik på at kontrollere Stabex-midler anvender Kommissionen separate konti. Den overfører Stabex-midler fra hovedkontoen til "sikkerhedskonti" i Europa, som Kommissionens regnskabsfører forvalter. Når de nødvendige betingelser er opfyldt, overfører Kommissionen midler til konti, der kræver to underskrifter, og som modtagerlandets nationale anvisningsberettigede og lederen af Kommissionens delegation forvalter i fællesskab.

Kommissionen lægger særlig vægt på rapportering om Stabex-kontiene med to underskrifter. Den mindede i 2005 de nationale anvisningsberettigede om, at de i henhold til Cotonou-aftalen jævnligt skal rapportere om Stabex. Kommissionen udpegede også en tjenestemand som overordnet Stabex-koordinator og planlægger senest i marts 2007 at oprette en database til nøjere overvågning af Stabex-kontiene. Hertil kommer, at delegationerne skal inddrage erklæringer om situationen for Stabex-kontiene i deres halvårlige rapporter om forvaltning af bistanden til tredjelande.

Bilag 7 indeholder en opgørelse over kassebevægelser og saldi pr. 31. december 2005 for Stabex-konti med to underskrifter og angiver manglende rapportering.

4.3. Forvaltningsinformation

Kommissionens forvaltningsinformationredskaber, CRIS og OLAS, tilvejebringer endnu ikke de oplysninger, der er nødvendige for hurtigt at udarbejde nøjagtige EUF-prognoser og for at overvåge og rapportere om EUF's resultatindikatorer. Dette skyldes til dels, at der ikke indkodes fuldstændige oplysninger. Kommissionen arbejder på at erstatte OLAS med CRIS-EUF og på at indføre et nyt regnskabssystem, ABAC. Uddannelsen i at anvende CRIS-EUF vil også blive styrket.

4.4. Lovgivningsmæssige grænser for samfinansiering

EUF-finansforordningen begrænser deltagelse i medfinansiering, og Kommissionen vil derfor gå videre med sit forslag om at gennemføre en hurtig revision af finansforordningen og den interne aftale vedrørende den 9. EUF.

4.5. Intern kontrol

EuropeAid overførte i 2005 ansvaret for efterfølgende kontrol til sine geografiske direktorater. AVS-direktoratet ansatte nyt personale med henblik på denne opgave i september 2005.

Direktoratet gennemførte også en detaljeret risikoanalyse og anvendte en repræsentativ stikprøvemetode. Det fastlagde på det grundlag sin handlingsplan for efterfølgende kontrol for transaktioner, der blev gennemført i 2005, og opstillede som mål at gennemføre detaljeret revision af 3 % af de transaktioner, der blev gennemført mellem januar og september 2005. Da denne rapport blev fremlagt (maj 2006), var der opnået følgende resultater med gennemførelsen af handlingsplanen:

Efterfølgende kontrol af transaktioner i januar-september 2005 – status, maj 2006 |

Antal transaktioner | % af samlet antal transaktioner, januar-september 2005 |

Samlet antal transaktioner, jan.-sept. 2005 | 19 500 | 100 % |

Transaktioner med planlagt kontrol | 590 | 3 % |

Transaktioner, for hvilke kontrol er afsluttet/i gang | 307 | 1,5 % |

Direktoratet nåede ikke op på sit 3 %-mål for 2005, da det tog længere tid end forventet at iværksætte handlingsplanen. Da rapporten blev fremlagt (maj 2006), havde direktoratet gennemført efterfølgende kontrol af 52 % af de 2005-transaktioner, som det havde planlagt at gennemgå.

EuropeAid vil bruge sine erfaringer med gennemførelse af efterfølgende kontrol i 2004 og 2005 til fastlæggelse af en handlingsplan for 2006, som bliver nyskabende på to områder:

- rækkevidden af den kontrol, der gennemføres for hver transaktion, og

- andelen af transaktioner, der udvælges til efterfølgende kontrol.

4.6. Ressourcer

Til forvaltning af EUF-midler anvender Kommissionen personale i både EuropeAid-hovedkvarteret og i delegationerne. EuropeAid har siden sin omstrukturering i marts 2005 været spændt til det yderste, hvad angår personalekapaciteten, som var på i alt 194 medarbejdere i 2005. Hertil kommer, at der mellem marts og årets udgang skete flere udskiftninger af ledere på mellemlederniveau med ansvar for EUF-forvaltningen.

Kommissionen har derfor været nødt til at prioritere visse aktiviteter i forhold til andre, hvilket har ført til visse problemer, f.eks. med:

- ajourføring af interne og eksterne websteder

- overvågning af Stabex-programmer, og

- gennemførelse af efterfølgende kontrol.

Forvaltningen af EUF-fondene afhænger også af andre EuropeAid-direktoraters ressourcer, herunder:

- kvalitetssikringsdirektoratet, som hjælper med at forberede, overvåge og evaluere programmer

- to direktorater, der yder mere generel støtte og bistand til EuropeAids' operationer.

Punkt 8 i det tekniske bilag indeholder en mere detaljeret diskussion af AVS-delegationernes ressourcesituation, nu da EuropeAid har overstået sin decentraliseringsproces.

En god målestok for, hvordan EuropeAids anvender sine ressourcer, er det antal medarbejdere, som EuropeAid gennemsnitligt har ansat pr. 10 mio. EUR, som dette organ forvalter. Det er vanskeligt at foretage en nøjagtig fordeling af personale til forvaltning af EUF-midlerne og dermed også at angive den præcise ratio. Den generelle ratio for EuropeAid faldt imidlertid med 6 % mellem 2004 og 2005, nemlig fra 4,8 til 4,5. Kommissionen vil fortsætte med at allokere personale så effektivt som muligt og opstille klare prioriteter for 2006.

[1] I bilag II til EF-traktaten angives 21 oversøiske lande og territorier (OLT'er). Kommissionen har direkte forbindelser med 20 af dem, eftersom OLT-associeringsafgørelsen ikke anvendes på Bermuda (på dette lands anmodning).

[2] EFT L 314 af 30.11.2001.

[3] Rapportering til OECD-DAC sker på grundlag af bruttobeløb. Punkt 6.1 i det tekniske bilag til denne beretning indeholder nærmere oplysninger om netto-EUF-finansiering.

[4] Ifølge OECD-DAC-sektordefinitionerne omfatter denne sektor ud over budget- og betalingsbalancestøtte også visse typer fødevaresikkerheds- og Stabex-operationer.

[5] Finansieringen af fredsfaciliteten betragtes ikke som ODA (offentlig udviklingsbistand) i henhold til OECD-definitionerne.

[6] Disse tal tager ikke højde for omklassificeringen af visse Stabex-operationer, som der blev indgivet en detaljeret redegørelse for med beretningen om den finansielle EUF-forvaltning for 2004. Betalingerne i tabellen ovenfor omfatter overførsler af 4,4 mio. EUR betalt med Stabex-midler, selv om de rent faktisk fandt sted i 2002 og 2003.

[7] Se adressen: http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/l_083/l_08320030401en00010031.pdf

[8] Under hensyn til overførsler fra de tidligere EUF'er til den 9. EUF.

[9] Stabex er et finansielt instrument, der blev oprettet under Lomé-konventionen (artikel 186-212), og som har til formål at begrænse udsving i AVS-landenes eksportindtægter. Cotonou-aftalen erstattede Stabex med et nyt instrument kaldt Flex.