Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et handlingsprogram 1999-2003 på fællesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen på folkesundhedsområdet« () (98/C 19/03)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 27. juni 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 129 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Sektionen for Miljø-, Sundheds- og Forbrugerspørgsmål, som udpegede Markku Matti Lemmetty til ordfører og Christoph Fuchs og Georges Linssen til medordførere. Sektionen vedtog enstemmigt sin udtalelse den 7. oktober 1997.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 349. plenarforsamling af 29. og 30. oktober 1997, mødet den 29. oktober 1997, med 106 stemmer for og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Kommissionen har fremlagt en meddelelse om et handlingsprogram på fællesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen på folkesundhedsområdet. Meddelelsen ledsages af et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et handlingsprogram 1999-2003 på fællesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme som led i denne indsats.

1.2. Handlingsprogrammet er baseret på artikel 3, litra o), og artikel 129 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, i henhold til hvilke sundhedsbeskyttelse er et prioriteret område. I sin meddelelse af 24. november 1993 om rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden, fastlagde Kommissionen rammerne for den fremtidige indsats på fællesskabsplan () med henblik på at opnå de opstillede målsætninger.

1.2.1. I forlængelse af den nævnte meddelelse har Kommissionen også for nylig vedtaget handlingsprogrammer om henholdsvis forebyggelse af personskader og sjældne sygdomme.

1.3. Det Økonomiske og Sociale Udvalg har ved en række lejligheder understreget forbindelsen mellem miljøforurening og sundhed. I sin udtalelse af 6. juli 1994 om Kommissionens meddelelse om rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden (), opfordrede ØSU Kommissionen til at anlægge en bred indfaldsvinkel til spørgsmålet, idet man understregede miljøets betydning for sundheden.

1.4. I den foreliggende meddelelse og forslaget til handlingsprogram fokuseres der primært på de sundhedsmæssige problemer, der skyldes miljøforurening. Forurening bidrager til mange af de væsentligste årsager til sygelighed og dødelighed i EU. Kommissionen nævner åndedrætsproblemer, allergier, kræftsygdomme, hjerte-karsygdomme og smitsomme sygdomme, neurologiske lidelser og svækket immunforsvar. Endvidere udgør høreskader og andre skader som følge af støjforurening et stadig større problem.

1.4.1. Allergi er én af de mest almindelige kroniske lidelser. Op imod en tredjedel af befolkningen i de udviklede lande lider af allergi, og tallet stiger fortsat (). Det skal dog bemærkes, at når der i Kommissionens forslag henvises til »allergier«, så er der overvejende tale om allergiske symptomer i luftvejene (og ikke om fødevareallergier eller allergier forårsaget af hudkontakt).

1.5. Forebyggelse af forureningsrelaterede sygdomme omfatter tre elementer: 1) at mængden af forurenende stoffer reduceres ved kilden, 2) at enkeltpersoners eksponering begrænses, og 3) at de sundhedsmæssige følger for de eksponerede individer lindres.

1.6. Selvom der eksisterer data på fællesskabsplan og i medlemsstaterne om forureningsrelaterede sygdomme, har man ikke noget klart billede af forholdet mellem miljøforurening og sygdom.

1.7. Kommissionens meddelelse indeholder en oversigt over de aktioner, der er iværksat i medlemsstaterne, på internationalt plan og på fællesskabsniveau med henblik på at løse problemet med forureningsrelaterede sygdomme.

1.8. På baggrund af ovenstående og under hensyntagen til andre aktioner på området og de begrænsede økonomiske midler, der er til rådighed, foreslår Kommissionen følgende udvælgelseskriterier for de sygdomme, der skal fokuseres på i programmet:

- sygdommen må ikke være genstand for folkesundhedsaktioner som led i andre fællesskabsprogrammer;

- de nuværende niveauer for eksponering for forurenende stoffer skal bevisligt udgøre en sundhedsrisiko, og endvidere skal der være tale om en væsentlig eksponering af befolkningen;

- sygdommen skal i væsentlig grad øge sygeligheden og/eller dødeligheden i Fællesskabet, og/eller der skal bevisligt være en væsentlig stigning i sygdommens prævalens;

- Fællesskabets aktioner skal medføre en værditilvækst i forhold til medlemsstaternes aktiviteter.

1.9. Ud fra disse kriterier kommer Kommissionen frem til, at sygdomme, der er relateret til luftforurening, primært luftvejssygdomme og allergier, skal have en fortrinsstilling i det foreslåede program.

2. Handlingsprogram 1999-2003 på fællesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme

2.1. Kommissionen foreslår et femårigt handlingsprogram, der primært fokuserer på forebyggelse af astma og andre luftvejssygdomme og -allergier.

2.2. Programmet tager sigte på at øge den tilgængelige viden om forureningsrelaterede sygdomme, forbedre risikoopfattelsen og risikostyringen i forbindelse med forureningsrelaterede sygdomme og støtte foranstaltninger, der tager sigte på forebyggelse af de sygdomme, der er omfattet af programmet.

2.3. Forslaget lægger op til høring af medlemsstaterne, relevante internationale institutioner og tredjelande. Programmet vil fortløbende blive evalueret, og evalueringsrapporter vil blive udarbejdet med bestemte tidsintervaller.

2.4. I forslaget fastlægges kun de økonomiske rammer for programmets første år (1999). Afgørelse om de økonomiske rammer for de sidste fire år vil blive truffet på et senere tidspunkt.

3. Generelle bemærkninger

3.1. ØSU bifalder Kommissionens meddelelse og forslag til handlingsprogram på fællesskabsplan. Generelt vidner Kommissionens meddelelse om høj kompetence og stor ekspertise.

3.2. ØSU støtter handlingsprogrammet, da det er velbegrundet og aktionerne præsenteres på en klar måde. Det fremlægges desuden på et belejligt tidspunkt, hviler på et solidt grundlag og lægger op til en større EU-indsats for så vidt angår foranstaltninger på folkesundhedsområdet. Programmet vil desuden give den nødvendige værditilvækst, selvom der allerede nu foreligger en stor mængde data om forureningsrelaterede sygdomme.

3.2.1. ØSU finder navnlig Kommissionens oversigt over eksisterende foranstaltninger på forskellige niveauer anvendelig. ØSU er heller ikke i tvivl om, at den foreslåede blanding af horisontale og sygdomsspecifikke aktioner er praktisk gennemførlig.

3.2.2. ØSU understreger vigtigheden af, at mængden af forurenende stoffer nedbringes, og at dette sker ved kilden.

3.3. ØSU har en række bemærkninger at fremføre, hvilket ikke må opfattes sådan, at forslagets værdi drages i tvivl, og det behandlede emne opfattes som uvigtigt.

4. Særlige bemærkninger

4.1. Hvad angår handlingsprogrammets første specifikke målsætning (»Bedre oplysninger ...«), understreger ØSU vigtigheden af, at der indsamles videnskabelige data om årsagssammenhængen mellem forurening og sygdom, og at eksisterende data om årsagssammenhæng vurderes og evalueres i samarbejde med medlemsstaterne.

4.2. Hvad angår den anden specifikke målsætning (»Risikoopfattelse og -styring ...«) peger ØSU på, at der er behov for andet og mere end blot tilvejebringelse af information, hvis man 1) vil undgå unødig frygt blandt offentligheden og 2) opmuntre folk til i videst muligt omfang at undgå eksponering for miljørisici. Forskning i risikooplysning viser, at redelig information, der tager den frygt, mennesker oplever, alvorligt, virker langt mere beroligende end nøgne data. Derfor skal folk have tillid til dem, der tilvejebringer oplysningerne. Desuden skal man være opmærksom på aspekter som socialt miljø og de berørte personers forudsætninger.

4.2.1. I denne forbindelse understreger ØSU også, at formidling og tilvejebringelse af information skal ske systematisk. Det er særlig vigtigt, at målgruppen undersøges på forhånd.

4.3. Med hensyn til den tredje specifikke målsætning (»Luftvejssygdomme og allergier«) understreger ØSU, at man ud fra de samme overordnede kriterier kunne have taget visse andre vigtige sygdomme op i handlingsprogrammet.

4.3.1. I denne forbindelse understreger ØSU vigtigheden af, at man også gør en indsats for at forebygge andre allergier, f.eks. fødevareallergi.

4.4. ØSU noterer med tilfredshed, at det vil modtage evalueringsrapporten og rapporten om programmets gennemførelse.

4.5. ØSU understreger vigtigheden af samarbejde med de nationale myndigheder, Det Europæiske Miljøagentur, Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og tredjelande.

4.5.1. Det er desuden vigtigt at anerkende det arbejde, som det amerikanske miljøbeskyttelsesagentur, »Environmental Protection Agency« (EPA), har gjort inden for risikovurdering og -styring i relation til forureningsrelaterede sygdomme. ØSU ser det som vigtigt for EU at kunne drage nytte af denne type arbejde.

4.6. For at undgå unødigt dobbeltarbejde opfordrer ØSU Kommissionen til at sikre, at de foreslåede foranstaltninger er i overensstemmelse med og komplementære i forhold til de aktioner, der er iværksat under sundhedsovervågningssystemet () og øvrige aktioner på fællesskabsplan, som kunne være af betydning for forureningsrelaterede sygdomme, f.eks. de aktioner, der finder sted inden for rammerne af det femte miljøhandlingsprogram »Mod en bæredygtig udvikling« ().

4.7. ØSU mener, at usikkerheden omkring finansieringen, er en svaghed ved programmet. ØSU forstår udmærket baggrunden, men det ville være en fordel, hvis Kommissionen blot løseligt kunne angive finansieringsbehovet for årene 2000-2003, og hvis budgetmyndighederne kunne garantere, at kravene vil blive opfyldt. Sikkerheden for gennemførelsen af et flerårigt program må ikke undermineres af budgetmæssige forhold.

Bruxelles, den 29. oktober 1997.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT C 214 af 16. 7. 1997, s. 7.

() KOM(93) 559 endelig udg. af 24. 11. 1993.

() EFT C 388 af 31. 12. 1994.

() European Allergy White Paper. The UCB Institute of Allergy, maj 1997.

() Forslag i EFT C 338 af 16. 12. 1995; udtalelse fra ØSU i EFT C 174 af 17. 6. 1996.

() Forslag i EFT C 138 af 17. 11. 1993; udtalelse fra ØSU i EFT C 287 af 4. 11. 1992.