1. INDLEDNING

Den Europæiske Union (herefter "EU") indledte den 4. juni 2012 en dialog om visumliberalisering med Georgien. Den 25. februar 2013 forelagde Europa-Kommissionen den georgiske regering en handlingsplan for visumliberalisering ("handlingsplanen"), der fastlægger de benchmark, som Georgien skal opfylde, for at georgiske borgere med et biometrisk pas kan rejse til Schengenområdet uden visum.

Den 15. november 2013 vedtog Kommissionen sin første statusrapport om Georgiens gennemførelse af handlingsplanen[1]. I rapporten blev de fremskridt, som Georgien har gjort med gennemførelsen af benchmarkene i handlingsplanens første (lovgivningsmæssige og planlægningsmæssige) fase, vurderet som meget gode, og der blev fremsat en række anbefalinger.

I februar, marts og maj 2014 fremlagde Georgien en ajourført statusrapport. I foråret 2014 fandt der et evalueringsbesøg sted med deltagelse af eksperter fra EU-medlemsstaterne bistået af Kommissionens tjenestegrene, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og EU's delegation i Georgien. Besøget fokuserede på hovedområde 3 og 4 i handlingsplanen, der ikke tidligere var blevet vurderet på stedet.

Dette er den anden og sidste statusrapport om første fase af Georgiens gennemførelse af handlingsplanen[2]. Heri redegøres der for, hvordan benchmarkene i første fase var blevet håndteret, og det anbefales, at vurderingen starter med benchmarkene i anden fase, der vedrører en effektiv og bæredygtig gennemførelse af de relevante foranstaltninger.

Rapporten ledsages af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der uddyber den udvikling, som er beskrevet her. Som krævet i metodologien i handlingsplanens analyseres endvidere de forventede migrations- og sikkerhedsmæssige konsekvenser af en fremtidig visumliberalisering.

Rapporten følger strukturen i handlingsplanen. Den er inddelt i afsnit svarende til handlingsplanens fire hovedområder og beskriver under hensyntagen til de anbefalinger, der blev fremsat i rapporten for 2013, hvordan de georgiske myndigheder har grebet kravene i handlingsplanen an. I konklusionen anbefales det, at vurderingen går videre til gennemførelsen af benchmarkene i handlingsplanens anden fase.

2. VURDERING AF FORANSTALTNINGERNE UNDER DE FIRE HOVEDOMRÅDER I HANDLINGSPLANEN FOR VISUMLIBERALISERING

2.1. Hovedområde 1: Dokumentsikkerhed, herunder biometri

Den 29. maj 2014 vedtog det georgiske parlament ændringer til indførelsen af biometriske pas på Georgiens konsulater. I overensstemmelse hermed er der siden den 28. juli 2014 kun blevet udstedt pas, som opfylder ICAO-standarderne, til georgiske statsborgere. Den 11. februar 2014 blev der indført strengere betingelser for udstedelsen af et andet pas. Den 31. oktober 2013 vedtog myndigheden for udvikling af den offentlige administration sin adfærdskodeks. Georgien har udarbejdet en plan med en vejledende tidsplan og øremærkede finansielle ressourcer med henblik på at afslutte digitaliseringen af civilstandsregistrene. Den 29. maj 2014 ændrede Georgien den relevante lov om begrænsning af personers ret til at ændre deres fornavn og tilvejebragte som krævet oplysninger om:

- de relevante retsforskrifter om indsamling og lagring af fingeraftryk

- forbud mod forlængelse af gyldigheden af pas

- gennemførelsen af princippet om "en person – et dokument" og

- ordningen om beskyttelse af personoplysninger, som er relevante for benchmarkene under hovedområde 1.

2.2. Hovedområde 2: Integreret grænseforvaltning, migrationsforvaltning og asylpolitik

Den 13. marts 2014 vedtog den georgiske regering sin "strategi for forvaltning af statsgrænserne (2014-2018)" og den 6. maj 2014 den ledsagende handlingsplan. Den nye strategi har et stærkt kapacitetsopbyggende element og har den "grønne grænse" som et af sine prioriterede områder.

Georgien samarbejdede fortsat med EU-medlemsstater, andre lande og internationale organisationer. For yderligere at styrke samarbejdet med landene i regionen udarbejdede det udkast til bilaterale aftaler om grænsekommissærer, som blev delt med Armenien og Aserbajdsjan i maj 2014.

I december 2013 indgik det georgiske indenrigsministerium og Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex) en aftale om en samarbejdsplan for 2013-2015.

Georgien har yderligere styrket sine uddannelsesprogrammer, bl.a. ved at føje nye uddannelsesmoduler om asylansøgere og flygtninge til den grundlæggende undervisningsplan for ansatte i politipatruljetjenesten og grænsepolititjenesten. Der blev holdt kurser i "loven om politiet" fra 2013, og i oktober 2014 blev der lanceret et nyt masterprogram om loven om regulering af politiet.

Inden for migrationsstyring trådte "loven om udlændinges og statsløse personers retsstilling" i kraft den 1. september 2014. De ledsagende administrative bestemmelser blev udarbejdet og godkendt af regeringen den 26. august 2014. Der blev oprettet en migrationsafdeling under indenrigsministeriet den 1. september 2014. Mobilitetscentret fortsatte med at fungere inden for projektet vedrørende det omfattende EU-finansierede bistandsprogram for reintegration af tilbagevendte migranter efter ankomsten, men der er truffet foranstaltninger til, at ministeriet for internt fordrevne gradvist skal overtage ledelsen af centret. Opførelsen af et midlertidigt indkvarteringscenter for illegale migranter blev afsluttet i sommeren 2014.

Sekretariatet for den statslige komité for migrationsspørgsmål (SCMI) fortsatte med at overvåge gennemførelsen af migrationsstrategien og handlingsplanen for 2013-2015, idet der blev foretaget de nødvendige tilpasninger og opdateringer. I september 2014 begyndte sekretariatet med støtte fra EU's incitamentbaserede tilgang "mere-for-mere-programmet" og i samarbejde med det Det Internationale Center for Udvikling af Migrationspolitikker (ICMPD) at udarbejde en strategi for den næste programmeringsperiode 2016-2020.

For at fremskynde udviklingen af et ensrettet system til analyse af migration blev der nedsat en arbejdsgruppe under SCMI i februar 2014. Gruppen hørte internationale eksperter om et omfattende konceptdokument, der blev udarbejdet i august 2014. Systemet forventes at være operationelt senest medio 2016. Varslingssystemet vedrørende personer, hvis opholdstilladelse er udløbet, og som har fungeret som testversion siden april 2013, blev officielt lanceret i september 2014.

På asylområdet ændrede Georgien sin lovgivningsramme den 26. december 2013, hvorved der blev indført en ændring, som sikrer dokumentation af asylansøgere lige fra starten af asylproceduren. Yderligere ændringer, som trådte i kraft den 1. september 2014, omfatter udstedelse af et midlertidigt identitetskort til asylansøgere. Georgien præciserede bestemmelsen om, at en person skal ansøge om asyl 24 timer efter at være indrejst på georgisk territorium. Der har hidtil ikke været tilfælde, hvor for sent indgivne ansøgninger er blevet afvist. Kapaciteten i ministeriet med ansvar for asylansøgere styrkes, der ansættes ekstra personale med henblik på at fastslå flygtninges retsstilling, og der er planlagt intensive uddannelseskurser. Den operationelle kapacitet i enheden for oplysninger om hjemlandet er også blevet styrket.

I februar 2014 tilvejebragte den georgiske regering den nødvendige finansiering og indgik en aftale med FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) og USA's kontor for forsvarssamarbejde om udvidelse af modtagelsescentret i Martkopi. Planlægningsarbejdet blev afsluttet i sommeren 2014, og anlægsarbejdet vil begynde tidligt i efteråret 2014. Georgien lovede at styrke sin dataindsamlingskapacitet. Ministeriet for internt fordrevne udformede i tæt samarbejde med og med støtte fra UNHCR en ny elektronisk database, der forventes at være klar til at blive taget i brug i december 2014. Ministeriet gennemgik procedurerne for klager over asylafgørelser og udarbejdede et ændringsudkast, som det sendte til UNHCR med henblik på kommentarer i marts 2014.

2.3. Hovedområde 3: Offentlig orden og sikkerhed

Georgien forsatte med at gøre fremskridt med forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet. I oktober 2013 vedtog landet en national strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet for 2013-2014 og i november 2013 den ledsagende handlingsplan. Det tværinstitutionelle koordinationsråd for bekæmpelse af organiseret kriminalitet overvåger aktivt gennemførelsen af begge dokumenter og fremlagde sin første gennemførelsesrapport i juli 2014.

Med den eksisterende retlige og politiske ramme for menneskehandel er Georgien godt forberedt til at håndtere dette problem på korrekt vis. Den nationale handlingsplan for 2013-2014 er på plads, og rådet vedrørende menneskehandel er den centrale koordinations­mekanisme for bekæmpelse af menneskehandel. Rådet udarbejdede "retningslinjerne for retshåndhævelse i form af efterforskning og retsforfølgning af sager om menneskehandel og behandling af ofre for menneskehandel", der blev udsendt til alle kompetente retshåndhævende myndigheder i juni 2014. Den nationale henvisnings­mekanisme, der har eksisteret siden februar 2007, sikrer, at alle formodede og identificerede ofre for menneskehandel behandles i overensstemmelse med de beskrevne retlige standarder. Siden 2006 har den statslige fond for beskyttelse af og bistand til ofre for menneskehandel været ansvarlig for to krisecentre for ofre, finansiering af beskyttelsen af ofre, bistand, rehabiliteringsforanstaltninger og betaling af erstatning. Den centrale kriminalpolitiafdeling i indenrigsministeriet er den retshåndhævende myndighed, der har kompetence til at efterforske menneskehandel. Derudover blev der oprettet en regional tjeneste i Adjara-regionen i januar 2014. Uddannelses- og oplysningsvirksomhed er vigtige elementer i Georgiens tilgang til forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og afvikles regelmæssigt. Med henblik på anden fase af gennemførelsen af handlingsplanen opfordres Georgien til at videreudvikle mekanismen for rapportering om trusselsvurdering og i forbindelse med den igangværende arbejdsretlige reform at tage fat på spørgsmålet om, hvordan menneskehandelsaspektet kan integreres i arbejdstilsynssystemet.

Den retlige og institutionelle ramme for forebyggelse og bekæmpelse af korruption er på plads. Den eksisterende lovgivning er generelt veludformet, hensigtsmæssig og i overensstemmelse med europæiske normer, i det omfang sådanne findes. Nye lovgivningsbestemmelser om beskyttelse af whistleblowere trådte i kraft den 14. april 2014. Ligeledes i april 2014 oprettede det tværinstitutionelle råd for samordning af korruptionsbekæmpelse en ad hoc-arbejdsgruppe vedrørende gennemførelsen af anbefalingerne fra Sammenslutningen af Stater mod Korruption (GRECO), der udarbejdede anbefalinger vedrørende partistøtte, som er ved at blive analyseret i justitsministeriet. For yderligere at forbedre ordningen med kontrol af oplysninger om formueforhold gennemførte kontoret for statsadministrationen en omfattende undersøgelse af og en offentlig høring om spørgsmålet og vil fremlægge et lovgivningsforslag for regeringen i efteråret 2014.

Der har fundet en positiv udvikling sted på områder vedrørende bekæmpelse af korruption. Der er ved at blive udarbejdet en ny lov om den offentlige administration. Det såkaldte reformkoncept vedrørende den offentlige administration er blevet udarbejdet, og regeringen forventes at vedtage det i efteråret 2014. For øjeblikket findes der hverken en særlig offentlig anklager eller en særlig enhed i anklagemyndigheden, som behandler korruptionssager. For at forenkle den effektive gennemførelse af benchmarkene i anden fase af handlingsplanen bør de georgiske myndigheder derfor overveje yderligere beskyttelsesforanstaltninger, der sikrer statsadvokatens uafhængighed, og hvorved der oprettes en særlig anklagemyndighed eller en særlig enhed for korruptionssager.

Inden for forebyggelse og bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme udarbejdede Georgien de nødvendige lovgivningsmæssige ændringer til loven om fremme af forebyggelse af legalisering af ulovlige indtægter for at følge op på de anbefalinger, som ekspertkomitéen for evaluering af foranstaltningerne til bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme ("Moneyval") udarbejdede i 2012. Ændringerne blev gennemgået af regeringen i sommeren 2014 og forventes vedtaget af parlamentet på samlingen i efteråret 2014. De mangler vedrørende bekæmpelse af finansiering af terrorisme, der blev konstateret af Moneyval, blev taget op i november 2013, da parlamentet ændrede den relevante bestemmelse i strafferetten. Ændringerne trådte i kraft den 15. januar 2014. Georgien undertegnede Europarådets konvention om forebyggelse af terrorisme i 2005, og ratificeringsproceduren er i gang.

I december 2013 blev der oprettet et tværinstitutionelt råd for udvikling og koordination af gennemførelsen af strategien og handlingsplanen for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. I marts 2014 vedtog regeringen strategien for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (2014-2017) og den ledsagende handlingsplan. Den finansielle overvågningstjeneste (Georgiens finansielle efterretnings­enhed) fortsatte sit virke. På nuværende tidspunkt har tjenesten ikke kompetence til at suspendere mistænkelige transaktioner, selv ikke midlertidigt, bortset fra transaktioner, der kan anvendes til finansiering af terrorisme. Georgien kan ønske at overveje dette spørgsmål yderligere i forbindelse med gennemførelsen af anden fase af handlingsplanen.

Georgien fortsatte med at konsolidere den lovgivningsmæssige og politiske ramme inden for narkotikaforebyggelse. Den 4. december 2013 vedtog landet en national narkotikastrategi og en handlingsplan for 2014-2015. Dokumenterne tager hensyn til anbefalingerne fra Pompidougruppen, og de er i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder. Med hensyn til finansiering baserer Georgien sig udelukkende på bistand fra udenlandske donorer, hvilket i det lange løb kan rejse spørgsmål om, hvorvidt gennemførelsen af strategien og handlingsplanen er holdbar.

Georgien undertegnede Europarådets konvention fra 2005 om hvidvask, efterforskning, beslaglæggelse og konfiskation af udbytte fra strafbare handlinger samt finansiering af terrorisme i marts 2013 og ratificerede den i oktober 2013. I april 2014 tiltrådte Georgien Haagerkonventionen om beskyttelse af børn, der vil træde i kraft den 1. marts 2015. Georgien undertegnede Europarådets konvention om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug i marts 2009, og parlamentet ratificerede den i marts 2014. Tillægsprotokollen til den strafferetlige konvention om korruption blev undertegnet i marts 2013 og ratificeret i juli 2013.

Georgiens lovgivning og institutionelle ramme for retligt samarbejde i straffesager er i overensstemmelse med europæiske standarder. I anden fase af handlingsplanen kunne Georgien give oplysninger om de retssikkerhedsgarantier, der gælder ved behandlingen af anmodninger om gensidig bistand. Georgien kunne også yderligere forbedre indsamlingen af kvalitative data og uddannelsen af anklagere og dommere.

Retshåndhævelsessamarbejdet er blevet styrket ved indførelsen af et tværinstitutionelt software til elektronisk dataudveksling (InterFlow) i december 2013. Systemet er udstyret med en digital signatur, sikrer hurtig datasøgning og tillader brugerne at forvalte opgaver, der muliggør sikker realtidsudveksling af dokumenter.

Georgien har gjort fremskridt på databeskyttelsesområdet og bragt sin lovgivningsmæssige og institutionelle ramme yderligere på linje med europæiske standarder. Den 1. august 2014 vedtog Parlamentet en række vigtige ændringer af loven om beskyttelse af personoplysninger og flere andre love, herunder:

- udvidelse af mandatet for den tilsynsførende for databeskyttelse ("den datatilsynsførende"), så det kommer til at omfatte databehandling inden for politisektoren

- tildeling af tilsynsbeføjelser for den private sektor til den datatilsynsførende fra den 1. november 2014 og

- styrkelse af den datatilsynsførendes uafhængighed.

Den 2. maj 2014 vedtog parlamentet endvidere ændringer til strafferetsplejeloven, hvorved overtrædelse af databeskyttelsesreglerne blev gjort strafbar.

Den 10. januar 2014 ratificerede Georgien tillægsprotokollen fra 2001 til Europarådets konvention nr. 108, der trådte i kraft den 1. maj 2014. Indenrigsministeriets beslutning om behandling og beskyttelse af personoplysninger i ministeriet trådte i kraft den 1. marts 2014.

Den datatilsynsførendes kontor fortsatte sit virke. Kontoret har 15 ansatte, herunder jurister, datasikkerhedsanalytikere, en uddannelsesleder og en specialist i arkiveringssystemer. Siden 2014 har det sin egen post på statsbudgettet, og dette anses for tilstrækkeligt til at finansiere de løbende aktiviteter. I anden fase af handlingsplanen og under hensyntagen til den datatilsynsførendes beføjelser og ansvarsområder bør det dog overvejes at tildele supplerende finansielle ressourcer. Det bør også sikres, at den datatilsynsførendes kontor har til huse i lokaler, der er tilpasset dets nye opgaver og navnlig behovet for at sikre adgang til et bredere publikum.

Ud over handlingsplanens benchmark er udviklingen i forbindelse med den dømmende magt og anklagemyndigheden relevant for vurderingen heraf. Den 1. august 2014 vedtog parlamentet i overensstemmelse med anbefalingerne fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) "loven om ændringer til Georgiens organiske lov om domstole med generelle kompetencer", der regulerer proceduren for beskikkelse af dommere på livstid. Loven trådte i kraft den 19. august 2014. Ændringerne fra 2013 til loven om anklagemyndigheden er et vigtigt skridt i retning af at sikre overholdelsen af europæiske standarder. Statsadvokaten udnævnes fortsat af premierministeren efter indstilling fra justitsministeren.

2.4. Hovedområde 4: Eksterne forbindelser og grundlæggende rettigheder

"Loven om udlændinges og statsløse personers retsstilling", der trådte i kraft den 1. september 2014, udgør retsgrundlaget for udlændinges indrejse, ophold, transit og udrejse. I loven fastsættes udlændinges og statsløse personers rettigheder og pligter, de forskellige typer udsendelse og procedurerne herfor samt de kompetente statslige institutionernes beføjelser. Den krævede retlige ramme, der sikrer adgang til rejse- og identitetsdokumenter for såvel georgiske statsborgere og udlændinge, er også på plads.

Den 7. maj 2014 trådte "loven om afskaffelse af enhver form for forskelsbehandling" (loven om bekæmpelse af forskelsbehandling) i kraft. Formålet med denne lov er "at afskaffe enhver form for forskelsbehandling og sikre lige rettigheder for alle fysiske og juridiske personer, der er omfattet af Georgiens lovgivning, uanset race, hudfarve, sprog, køn, alder, nationalitet, oprindelse, fødested eller bopæl, formueforhold eller social status, religion eller tro, nationalt, etnisk eller socialt tilhørsforhold, erhverv, civilstand, sundhedstilstand, handicap, seksuel orientering og kønsidentitet, politisk eller anden overbevisning eller andre karakteristika". Den har et bredt anvendelsesområde og gælder også for den private sektor.

Loven definerer direkte og indirekte forskelsbehandling, dækker forskelsbehandling på grundlag af tilknytning og forbyder udtrykkeligt, at en person tvinges, tilskyndes eller hjælpes til at forskelsbehandle en tredje person, samt flere former for forskelsbehandling og flerdimensionel forskelsbehandling. Den indfører også begrebet positiv særbehandling i relation til ligestilling mellem kønnene og specifikke tilfælde såsom moderskab, graviditet eller handicap.

Loven om bekæmpelse af forskelsbehandling lægger op til en styrkelse af ombudsmandens rolle som et ligestillingsorgan med ansvar for afskaffelse af forskelsbehandling og sikring af lighed. For at beskytte og bistå ofre for forskelsbehandling skal ombudsmanden fungere som mægler mellem parterne med henblik på at fremme forsoning. Den nye lov lægger op til, at retssager ved den kompetente domstol skal være det vigtigste middel mod forskelsbehandling, og med henblik på at forbedre adgangen til domstolsprøvelse er der foretaget en række ændringer i den civile retsplejelov, strafferetsplejeloven, loven om ligestilling mellem kønnene og loven om ombudsmanden for at lette adgangen til domstolsprøvelse i sager om forskelsbehandling.

Selv om vedtagelsen af loven om bekæmpelse af forskelsbehandling samt andre relevante retsakter i lovgivningsrammen udgør det nødvendige retsgrundlag for sikringen af gennemførelsen af det relevante benchmark, er det nødvendigt at give garantier i gennemførelsesfasen, navnlig af proceduremæssig art, for at sikre, at beskyttelsen mod forskelsbehandling er tilstrækkeligt og effektivt sikret, og at enhver undtagelse anvendes i overensstemmelse med principperne om nødvendighed og proportionalitet. I anden fase af handlingsplanen vil gennemførelsen af loven om bekæmpelse af forskelsbehandling blive nøje overvåget, og hvis det skønnes nødvendigt, bør yderligere ændringer overvejes i tæt samråd med civilsamfundet og internationale eksperter.

Georgien har en veludviklet politik inden for integration af borgerne i samfundet og beskyttelse af mindretalsrettigheder. Det nationale koncept for tolerance og medborgerintegration og handlingsplanen (2009-2014) er ved at blive gennemført. I juni 2013 nedsatte regeringen en tværinstitutionel kommission på højt plan, der arbejder på et nyt nationalt koncept og en handlingsplan. For nylig optrappede Georgien sin indsats for retten til at bruge mindretalssprog i forbindelse med offentlige myndigheder og lokale topografiske betegnelser og begyndte dermed at gøde jorden for undertegnelse og ratificering af den europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog.

Den 2. april 2014 vedtog det georgiske parlament en beslutning om ratificering af FN's konvention fra 1961 om begrænsning af statsløshed. Tiltrædelsesinstrumentet til konventionen blev deponeret i Genève den 1. juli 2004. Loven om georgisk statsborgerskab, der trådte i kraft den 11. juni 2014, bringer den eksisterende retlige ramme i overensstemmelse med principperne i konventionen.

Den nationale strategi om menneskerettigheder (2014-2020) blev vedtaget af parlamentet den 30. april 2014 og den ledsagende handlingsplan (2014-2020) af regeringen den 9. juli 2014. Strategien og handlingsplanen fastlægger menneskerettighedsprincipper og strømliner aktiviteterne i de forskellige statslige organer. Strategien bygger på fire hjørnesten – menneskerettighedernes ukrænkelighed i forhold til staten, beskyttelse af menneskerettigheder mod overtrædelser begået af andre personer, udviklingen af et system, der sætter folk i stand til at håndhæve deres rettigheder, og bevidstgørelse af personer om deres rettigheder – og opregner 23 strategiske indsatsområder. Handlingsplanen fastlægger mål, målsætninger, aktiviteter, ansvarlige myndigheder, tidsplaner og indikatorer.

3. OVERORDNET VURDERING OG NÆSTE SKRIDT

Kommissionen har vurderet Georgiens gennemførelse af handlingsplanen i overensstemmelse med den etablerede metodologi og på grundlag af de oplysninger og relevante lovgivnings- og politikinstrumenter, som landet har stillet til rådighed. Der fandt et evalueringsbesøg sted med deltagelse af eksperter fra EU-medlemsstaterne bistået af Kommissionens tjenestegrene, EU-Udenrigstjenesten og EU's delegation i Georgien.

EU overvågede også de fremskridt, Georgien gjorde på områder i relation til handlingsplanen i det blandede visumlempelsesudvalg EU-Georgien, underudvalget EU-Georgien om retfærdighed, frihed og sikkerhed samt menneskerettigheder og demokrati og inden for menneskerettighedsdialogen. Det vurderes, at man i hvert af disse udvalg er nået meget langt i dialogen og samarbejdet mellem EU og Georgien.

Den lovgivningsmæssige og politiske udvikling, der er beskrevet i både den første statusrapport og denne anden rapport, vidner om Georgiens reelle opbakning til dialogen om visumliberalisering. På grundlag af en grundig analyse af indholdet og omfanget af de indførte reformer kan Kommissionen konkludere, at Georgien på vellykket vis har nået benchmarkene i første fase af handlingsplanen, og at tiden nu er inde til at vurdere benchmarkene i anden fase.

Kommissionen vil fokusere på at vurdere effektiviteten og bæredygtigheden af gennemførelsen af benchmarkene i handlingsplanens anden fase. Den vil også fortsat overvåge, hvor hensigtsmæssige den lovgivningsmæssige og politiske ramme er, da de to sæt benchmark er tæt forbundet med hinanden.

Kommissionen vil fortsat bistå Georgien med gennemførelsen af handlingsplanen og aktivt overvåge dets opfyldelse af alle benchmark i handlingsplanen med henblik på at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om de videre fremskridt i 2015.

[1] COM(2013) 808 final.

[2] Rapporten afspejler situationen pr. 25. september 2014.