Bruxelles, den 14.03.2005

KOM(2005) 86 endelig

2005/0014 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger og om ændring af forordning (EF) nr. 1434/98

(FORELAGT AF KOMMISSIONEN)

BEGRUNDELSE

De nuværende tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i EF-farvandene i Østersøen, Bælterne og Øresund er fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 88/98. I de tekniske foranstaltninger fastsættes der maskestørrelser og andre aspekter ved fiskeredskabers struktur samt perioder og områder, hvor bestemte former for fiskeri er forbudt eller begrænset, og mindstemål for levende akvatiske ressourcer.

EF er kontraherende part i Den Internationale Østersø-fiskerikommission (IBSFC), som er den organisation, der fastsætter regler for bevarelse og forvaltning af fiskeressourcer i Østersøen. IBSFC fremsætter hvert år rekommandationer om maksimale fangstmængder og visse tekniske foranstaltninger, der skal sikre, at fiskeressourcerne i Østersøen bevares og udnyttes på en ansvarlig måde. EF er forpligtet til at gennemføre de foranstaltninger, som IBSFC anbefaler, hvis det ikke har gjort indsigelser mod dem. De tekniske foranstaltninger blev gennemført ved Rådets forordning (EF) nr. 88/98. En del af de nyere IBSFC-rekommandationer om tekniske foranstaltninger er dog blevet gennemført som led i de årlige TAC- og kvoteforordninger i stedet for ved ændring af Rådets forordning (EF) nr. 88/98. Derfor bør alle bestemmelser for tekniske foranstaltninger for dette område samles i én forordning, hvor der tages hensyn til, hvordan reglerne har udviklet sig i de seneste år.

Ifølge tiltrædelsesakten af 2003 skal der for Rigabugten gennem ændring af Rådets forordning (EF) nr. 88/98 indføres en specifik indsatsbegrænsningsordning inden tiltrædelsen.

Alle disse reviderede tekniske foranstaltninger må samles i én pakke.

Erfaringerne fra anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 88/98 har desuden afsløret visse mangler, der giver problemer med anvendelsen og håndhævelsen. Kommissionen foreslår derfor i dette forslag, at der fastsættes en række betingelser, som skal afhjælpe disse mangler, især ved at der for fiskeri med visse redskaber fastsættes målarter og fangstprocenter for forskellige maskestørrelsesintervaller og geografiske områder. Kommissionen har ved opstillingen af de yderligere betingelser tilstræbt størst mulige sammenhæng med tilsvarende betingelser i EF-retsforskrifterne for tekniske foranstaltninger uden for Østersøen.

Efter EF’s udvidelse den 1. maj 2004 er der desuden meget, der tyder på, at IBSFC vil blive opløst og erstattet af et bilateralt samarbejde med Den Russiske Føderation, som er den eneste tilbageværende kyststat i Østersøregionen, der ikke er medlem af EF. EF vil fremover således ikke længere være bundet af IBSFC-beslutninger, når det udarbejder tekniske foranstaltninger for Østersøen. Eftersom en række af de nuværende bestemmelser er unødigt detaljerede og/eller ikke er relevante for bevarelse af ressourcerne, har Kommissionen i sit forslag tilstræbt at forenkle reglerne mest muligt uden nødvendigvis at holde sig til de eksisterende IBSFC-regler.

Alle andre relevante betingelser i Rådets forordning (EF) nr. 88/98 bevares.

Endelig fastsættes der ved Rådets forordning (EF) nr. 1434/98 regler for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien. For at forenkle lovgivningen foreslår Kommissionen at de bestemmelser i Rådets forordning (EF) nr. 1434/98, der er relevante for Østersøen, erstattes af generelle bestemmelser for usorterede landinger som omhandlet i dette forslag.

Ved vedtagelsen af dette forslag ophæves Rådets forordning (EF) nr. 88/98, ligesom bestemmelserne for Østersøen i Rådets forordning (EF) nr. 1434/98 udgår.

2005/0014 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger og om ændring af forordning (EF) nr. 1434/98

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[1],

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[2], og

ud fra følgende betragtninger:

Efter artikel 2 og 4 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik[3] træffer Rådet under hensyntagen til foreliggende videnskabelig, teknisk og økonomisk rådgivning de fornødne EF-foranstaltninger til at sikre, at de levende akvatiske ressourcer udnyttes på en økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig måde. Med henblik herpå kan Rådet træffe tekniske foranstaltninger, der skal begrænse fiskeridødeligheden og fiskeriets indvirkning på miljøet.

EF' s tiltrædelse af konventionen om fiskeri og bevaring af de levende rigdomskilder i Østersøen og Bælterne, ændret ved protokollen fra konferencen mellem repræsentanterne for de stater, der er kontraherende parter i konventionen (i det følgende benævnt ”Gdansk-konventionen”), blev godkendt ved Rådets afgørelse 83/414/EØF[4].

Den Internationale Østersø-fiskerikommission, der blev oprettet ved Gdansk-konventionen, har siden oprettelsen vedtaget en række foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i Østersøen. Den har over for de kontraherende stater fremsat visse rekommandationer om ændring af de tekniske foranstaltninger.

EF bør følge sådanne rekommandationer. Eftersom Den Internationale Østersø-fiskerikommission måske bliver erstattet af et bilateralt samarbejde med Den Russiske Føderation, bør EF-reglerne dog ikke slavisk følge sådanne rekommandationer, idet EF nærmere bør tilstræbe at skabe et omfattende og sammenhængende system af tekniske foranstaltninger for EF-farvandene baseret på de nuværende regler. Det er i visse tilfælde muligt at forenkle de nuværende regler, når disse er unødigt deltaljerede og/eller ikke har nogen berettigelse med hensyn til bevarelse af ressourcerne.

Ved Rådets forordning (EF) nr. 88/98[5] af 18. december 1997 blev der fastsat en række tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund.

Anvendelsen af forordning (EF) nr. 88/98 har afsløret, at der er visse mangler ved forordningen, der giver anvendelses- og håndhævelsesproblemer, og som bør afhjælpes, især ved at der for fiskeri med visse redskaber fastsættes målarter og fangstprocenter for forskellige maskestørrelsesintervaller og geografiske områder.

Det bør fastsættes, hvordan procentdelen af målarter og andre arter skal beregnes.

Mindstemålet for en art bør svare til maskestørrelsesselektiviteten i det fiskeredskab, der anvendes til fiskeri efter den pågældende art.

Rigabugten er et unikt og temmelig følsomt marint økosystem, hvor der er behov for særforanstaltninger for at sikre bæredygtig udnyttelse af dens ressourcer og minimere fiskeriets indvirkning. Efter artikel 21 i akten vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union[6], skal Rådet inden tiltrædelsen ændre forordning (EF) nr. 88/98 med henblik på at vedtage de fornødne bevarelsesforanstaltninger for Rigabugten.

For at styre fiskeriet bør der indføres særlige fiskeritilladelser, der giver for adgang til Rigabugten, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1627/94 af 27. juni 1994 om generelle bestemmelser for de særlige fiskeritilladelser[7].

Ifølge videnskabelige oplysninger er trukne redskaber uden sorteringsvindue mindre selektive end trukne redskaber med sorteringsvindue af BACOMA-typen, når det gælder torsk. Derfor bør det i EF-farvande og for EF-fartøjer ikke være tilladt at anvende trukne redskaber uden sorteringsvindue af BACOMA-typen, når torsk er målart.

Ved Rådets forordning (EF) nr. 1434/98[8] af 29. juni 1998 blev der fastsat nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien.

For at forenkle de indviklede regler i forordning (EF) nr. 1434/98 bør de bestemmelser i nævnte forordning, der er relevante for Østersøen, erstattes af generelle bestemmelser for usorterede landinger og indarbejdes i nærværende forordning. Forordning (EF) nr. 1434/98 bør ændres i overensstemmelse hermed.

De foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre denne forordning, bør vedtages efter Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen[9].

Ændringer af bilagene til denne forordning bør også vedtages efter Rådets afgørelse 999/468/EF.

På grund af de mange og omfattende ændringer af reglerne bør forordning (EF) nr. 88/98 ophæves og erstattes med en ny forordning -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1Emne og anvendelsesområde

Ved denne forordning fastsættes der tekniske bevarelsesforanstaltninger vedrørende fangst og landing af fiskeressourcer i de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion, og som ligger i det geografiske område, der er afgrænset i bilag I.

Artikel 2 Definitioner

I denne forordning forstås ved:

a) “aktivt redskab” : ethvert fiskeredskab, hvis anvendelse kræver, at det bevæges aktivt, især trukne og omkredsende redskaber

b) “trawl” : et redskab, der aktivt trækkes af fartøjets hovedmaskine, og som består af en kegle- eller pyramideformet krop (trawlkrop), der bagtil er lukket af en fangstpose. Redskabets forende kan enten spiles ud ved hjælp af vinger eller være monteret på en stiv ramme. Nettet udspiles i bredden ved hjælp af skovle eller ved hjælp af en bom eller ramme af forskellig form og størrelse. Sådanne net kan enten trækkes på bunden (bundtrawl) eller i midtvand (pelagisk trawl)

c) “snurrevod” : et trukket, omkredsende redskab, der er fastgjort til et fartøj med to lange tove (vodtove), som skræmmer fiskene ind i voddets bane. Redskabet, der minder om et bundtrawl i form og størrelse, består af to lange vinger, en krop og en pose (fangstpose)

d) “skraber” : en netpose eller metalkurv opspændt på en ramme, der kan have forskellig form og størrelse, og hvis underside er forsynet med et skrabeblad, som undertiden er forsynet med tænder

e) “not” : et omkredsende redskab, som snurpes sammen i bunden ved hjælp af en snurpewire, der løber gennem en række ringe langs ruppen og gør det muligt at snurpe nettet sammen og lukke det

f) “bomtrawl” : trawlredskab, der udspiles vandret af en tværbom af stål eller træ, og som er forsynet med bundkæder, kædemåtter eller skrabekæder. Det trækkes aktivt på bunden ved hjælp af fartøjets maskine

g) “forstærkningspose” : et cylinderformet netstykke, der fuldstændigt omkranser fangstposen og forlængelsesstykket. Det kan være af samme netmateriale som eller kraftigere netmateriale end fangstposen eller forlængelsesstykket

h) “stopgarn” : et netstykke, der anbringes inden i et aktivt redskab på en sådan måde, at fiskene kan passere fra redskabets forende til redskabets bagende, men som begrænser deres muligheder for at svømme ud igen

i) “ passivt redskab” : ethvert fiskeredskab, hvis anvendelse ikke kræver, at det bevæges aktivt, inkl. hildingsgarn, indfiltringsnet, toggegarn, forankret flydegarn, drivgarn, bundsat garn, langliner, forankrede flydeliner og flydeliner. Redskaberne består af en eller flere særskilte netvægge monteret med overtælle, undertælle og forbindelsesliner og kan være forsynet med anker, flåd og navigationsudstyr

j) “hildingsgarn” og “indfiltringsnet” : enkeltlaget netvæg, der holdes lodret i vandet ved hjælp af flåd og synk. De levende akvatiske ressourcer fanges ved, at de bliver indviklet i eller sætter sig fast i nettet. Alt efter synk og flåd kan sådanne garn anvendes til fiskeri enten i vandsøjlen op til havoverfladen (forankret flydegarn og drivgarn) eller tæt ved bunden (bundsat garn)

k) “toggegarn” : garn med to eller flere vægge, der er ophængt parallelt på en enkelt overtælle, og som er fastgjort eller kan fastgøres til havbunden

l) “forankret flydegarn” : garn, der er fastgjort eller kan fastgøres til havbunden, og som flyder i vandsøjlen op til overfladen

m) “drivgarn” : garn, der holdes ved eller et stykke under overfladen af flydere, og som driver frit med strømmen eller som oftest sammen med det fartøj, det er fastgjort til. Det kan forsynes med drivankre eller andre flydere for at stabilisere det og/eller begrænse dets drift

n) “bundsat garn” : garn, der er fastgjort eller kan fastgøres til havbunden, så det kan holdes på plads tæt på havbunden

o) “langliner” : en række forbundne langliner, der enten er forankret til havbunden eller flyder, og hvor hver line er forsynet med et stort antal kroge med madding

p) “sættetid” : tidsrummet fra fiskerfartøjet starter udsætningen af net, og indtil nettene igen er halet helt om bord

q) “kvadratmasket net” : et net, der er konstrueret således, at det ene af de to sæt parallelle linjer, som maskestolperne danner, er parallelt med nettets længdeakse, mens det andet sæt danner rette vinkler på denne akse

r) “fangstpose” : den bageste del af trawlet, som enten kan være cylindrisk, dvs. med samme omkreds overalt, eller konisk

s) “forstærkningspose” : et cylinderformet netstykke, der fuldstændigt omkranser trawlets fangstpose, og som kan være fastgjort til fangstposen flere steder. Den skal have mindst samme mål (længde og bredde) som den del af fangstposen, som den er fastgjort til

t) ”bageste rundstrop” : er den bageste bærering, som skal være fastgjort til fangstposen højst 2 meter fra bindestriksmaskerne målt med maskerne strakt ud i længderetningen

u) “løftestrop” : tov, der omkranser fangstposen eller en eventuel forstærkningspose, og som er fastgjort til posen med løkker eller ringe

v) “fangstposebøje”(”hund”) : et flydelegeme, der enten skal give opdrift eller afmærke et netredskabs position eller begge dele

w) “bøjereb ”: et reb, der forbinder en fangstposebøje (hund) med den del af fiskeredskabet, der er løftet eller afmærket.

KAPITEL II NETREDSKABER OG BETINGELSER FOR DERES ANVENDELSE

AFSNIT IAKTIVE REDSKABER

ARTIKEL 3 MÅLARTER OG MINDSTEMASKESTØRRELSER

1. For hvert af de underområder, der er anført i bilag I, er de tilladte maskestørrelsesintervaller for hver målart som fastsat i bilag II.

I bilag II er det for hvert geografisk underområde og hvert maskestørrelsesinterval ligeledes fastsat, hvor stor en procentdel målarter mindst skal udgøre af de levende akvatiske ressourcer om bord.

2. Skrabere er undtaget fra bestemmelserne i stk. 1 og 2. På fangstrejser, hvor der medbringes skrabere, er det imidlertid forbudt at beholde om bord og lande levende akvatiske ressourcer, uanset mængde, medmindre bløddyr udgør mindst 95 % deraf udtrykt i levende vægt.

Artikel 4Beregning af procentdel målarter

1. Procentdelen af målarter, jf. bilag II, beregnes som andelen, udtrykt i levende vægt, af alle arter anført i bilag II, der:

a) beholdes om bord efter sortering eller

b) landes.

2. Procentdelen af målarter og af andre arter beregnes ved at sammenlægge alle ombordværende mængder af målarter og af andre arter anført i bilag II.

3. Ved beregning af procentdelen af målarter for et fiskerfartøj, hvorfra der er omladet mængder af arterne anført i bilag II, skal der tages hensyn til sådanne mængder.

4. Procentdelen af målarter kan beregnes på basis af én eller flere repræsentative prøver.

5. Når fangster landes usorteret, skal medlemsstaterne sørge for, at de landede mængder pr. art anslås på basis af repræsentative prøver.

Artikel 5Fiskeredskabers struktur

1. Der må ikke anvendes anordninger, der obstruerer eller på anden måde formindsker maskerne noget sted i nettet.

2. Uanset stk. 1 er det tilladt til ydersiden af den underste del af fangstposen i et aktivt fiskeredskab at fastgøre lærred, net eller andet materiale, der har til formål at forhindre eller reducere slid. Sådant materiale må kun være fastgjort langs fangstposens forkant og sider.

3. Uanset stk. 1 er det tilladt ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på under 90 mm at fastgøre en forstærkningspose til fangstposens og forlængelsesstykket yderside. Forstærkningsposens maskestørrelse skal være mindst dobbelt så stor som fangstposens og under ingen omstændigheder under 80 mm.

Forstærkningsposen kan fastgøres følgende steder:

a) langs forkanten

b) langs bagkanten.

En forstærkningspose kan være sømmet:

a) langs en enkelt maskerække rundt om fangstposen og forlængelsesstykket eller

b) langs en enkelt maskerække i længderetningen.

4. Uanset stk. 1 er det tilladt i aktive redskaber at anvende et faldgarn eller stopgarn, hvis maskestørrelse skal være mindst lige så stor som fangstposens. Stopgarnet kan fastgøres enten inden i eller foran fangstposen. Afstanden mellem stopgarnets forreste fastgørelsessted og fangstposens bagende skal være mindst tre gange stopgarnets længde.

Artikel 6 Forbudte strukturer

Det er forbudt at anvende:

a) fangstposer, hvis antal lige store masker noget sted i fangstposens omkreds øges fra forenden til bagenden

b) forlængelsesstykker, hvis maskeantal, uden medregning af maskerne i sømmene, noget sted i forlængelsesstykkets omkreds er lavere end maskeantallet, ekskl. maskerne i sømmene, i omkredsen af forenden af fangstposen, som forlængelsesstykket er fastgjort til

c) net med en maskestørrelse på mindst 32 mm, hvis masker ikke alle er firsidede

d) netmateriale med individuelle firsidede masker, hvor en af maskestolpernes længde afviger med over 10 % og mindst 2 mm fra en af de andre maskestolpers længde

e) bundnetredskaber, hvortil der er fastgjort en fangstpose på anden måde end ved indsyning i netdelen foran fangstposen

f) kombinationer af fangstposer og forlængelsesstykker, som udstrakt måler over 36 m tilsammen i netredskaber med en maskestørrelse på over 89 mm

g) fangstposer, forlængelsesstykker eller kvadratmaskede paneler, som ikke udelukkende er fremstillet af én type netmateriale

h) fangstposer og/eller forlængelsesstykker, der er fremstillet af mere end ét lag netmateriale på en sådan måde, at den strakte længde af den øverste halvdel af fangstposens og/eller forlængelsesstykket ikke er lig med den strakte længde af den nederste halvdel eller bundpanelet.

Artikel 7Forbudte områder

Det er hele året forbudt at fiske med aktive redskaber i det geografiske område, der afgrænses af en linje gennem følgende punkter:

54˚23’ N, 14˚35’ Ø

54˚21’ N, 14˚40’ Ø

54˚17’ N, 14˚33’ Ø

54˚07’ N, 14˚25’ Ø

54˚10’ N, 14˚21’ Ø

54˚14’ N, 14˚25’ Ø

54˚17’ N, 14˚17’ Ø

54˚24’, N, 14˚11´ Ø

54˚27’ N, 14˚25’ Ø

54˚23’ N, 14˚35’ Ø

AFSNIT IIPASSIVE REDSKABER

ARTIKEL 8 MÅLARTER OG MINDSTEMASKESTØRRELSER

1. For hvert af de underområder, der er anført i bilag I, er de tilladte maskestørrelsesintervaller for hver målart som fastsat i bilag III.

I bilag III er det for hvert geografisk underområde og hvert maskestørrelsesinterval ligeledes fastsat, hvor stor en procentdel målarter mindst skal udgøre af de levende akvatiske ressourcer om bord.

2. Det er forbudt i et underområde at anvende eller medbringe hildingsgarn, indfiltringsnet eller toggegarn med mindre maskestørrelser end dem, der er omhandlet i bilag III.

For toggegarn skal maskestørrelsen i den del af nettet, der har de største masker, svare til en af de kategorier, der er fastsat i bilag III. Maskestørrelsen i den del af nettet, der har de mindste masker, skal være under 16 mm.

3. For hver fangstrejse er landing af fangster, der er taget i underområderne anført i bilag I, og som er beholdt om bord, forbudt, hvis fangsterne ikke opfylder de relevante betingelser i bilag III.

Artikel 9 Beregning af procentdel målarter

1. Procentdelen af målarter, jf. bilag III, beregnes som andelen, udtrykt i levende vægt, af alle arter anført i bilag III, der:

a) beholdes om bord efter sortering eller

b) landes.

2. Procentdelen af målarter og andre levende akvatiske ressourcer beregnes ved at sammenlægge alle ombordværende mængder af målarter og alle ombordværende mængder af andre arter anført i bilag III.

3. Ved beregning af procentdelen af målarter for et fiskerfartøj, hvorfra der er omladet mængder af arterne anført i bilag III, skal der tages hensyn til sådanne mængder.

4. Procentdelen af målarter kan beregnes på basis af én eller flere repræsentative prøver.

5. Når fangster landes usorteret, skal medlemsstaterne sørge for, at de landede mængder pr. art anslås på basis af repræsentative prøver.

Artikel 10Mål og sættetid

1. Når der fiskes med forankrede flydegarn eller drivgarn, er det forbudt at anvende mere end 600 garn pr. fiskerfartøj samtidigt, og længden af de enkelte garn må ikke overstige 35 m målt langs redskabets overtælle. Ud over det antal garn, det er tilladt at fiske med, må der højst medbringes 100 reservegarn.

2. Når der fiskes med bundsat garn, indfiltringsnet eller toggegarn, er det forbudt at anvende mere end 12 km garn for fartøjer med en længde overalt på højst 12 m og 24 km garn for fartøjer med en længde overalt på over 12 m.

3. Sættetiden for de netredskaber, der er omhandlet i stk. 3, må ikke overstige 48 timer.

Artikel 11 Identifikationsmærker

Det er forbudt at bruge forankrede eller drivende redskaber, uden at sådanne redskaber er afmærket med bøjer eller andre identifikationsmærker.

Artikel 12Restriktioner for drivgarn

1. Fra den 1. januar 2008 er det forbudt at medbringe og fiske med drivgarn.

2. I 2006 og 2007 må et fartøj medbringe og fiske med drivgarn, hvis det har fået tilladelse til det af flagmedlemsstatens relevante myndigheder.

3. I 2006 og 2007 må det maksimale antal fiskerfartøjer, som en medlemsstat giver tilladelse til at medbringe og fiske med drivgarn, ikke overstige henholdsvis 40 % og 20 % af det antal fiskerfartøjer, der anvendte drivgarn i perioden 2001-2003.

4. Medlemsstaterne meddeler senest den 30. april hvert år Kommissionen en liste over de fartøjer, der har fået tilladelse til at fiske med drivgarn.

Artikel 13 Betingelser for drivgarn

1. Når der anvendes drivgarn, skal der til hver ende af garnene fastgøres flydebøjer med radarreflektorer, så garnenes position altid kan fastslås. Bøjerne skal være permanent mærket med ejerfartøjets registreringsbogstav(er) og -nummer.

2. Føreren af et fiskerfartøj, der anvender drivgarn, skal føre en logbog, hvori han dagligt indfører følgende oplysninger:

a) den samlede længde af de medbragte garn

b) den samlede længde af garnene i hver udsætning

c) mængden af bifangster af hvaler

d) dato og position for sådanne fangster.

3. Alle fiskerfartøjer, der anvender drivgarn, skal medbringe en tilladelse som omhandlet i artikel 12, stk. 2.

AFSNIT III GENERELLE BESTEMMELSER FOR NETREDSKABER OG DERES ANVENDELSE

Artikel 14 Måling af maskestørrelse og trådtykkelse

De tekniske bestemmelser for måling af netredskabers maskestørrelse og trådtykkelse fastsættes efter procedurerne i Kommissionens forordning (EF) nr. 129/2003[10].

Artikel 15Overholdelse af fangstprocenter

1. Fangster af levende akvatiske ressourcer ud over de tilladte fangstprocenter fastsat i bilag II og III må ikke landes og skal derfor genudsættes inden landing.

2. Når et fartøj på en fangstrejse sejler ud af et af de underområder, som er anført i bilag I, gælder det uanset stk. 1, at minimumsprocentdelen af målarter, jf. bilag II og III, der er fanget i det pågældende geografiske område, og som beholdes om bord, skal være nået senest to timer senere.

Artikel 16Betingelser for anvendelse af redskaber

1. Redskaber, der ikke må anvendes i et bestemt geografisk område eller i en bestemt periode, skal være stuvet væk om bord på en sådan måde, at de ikke er klar til brug i det forbudte område eller den forbudte periode. Reserveredskaber skal være stuvet separat væk og på en sådan måde, at de ikke er klar til brug.

2. Fiskeredskaber anses for ikke at være klar til brug, hvis:

a) for så vidt angår aktive redskaber:

i) trawlskovlene er surret fast til inder- eller ydersiden af rælingen eller til galgerne

ii) mellemlinerne eller trawlwirerne er sjæklet fra trawlskovlene eller vægtene

b) for så vidt angår passive redskaber, for hvilke laks er en målart:

i) garnene er stuvet væk under en fastsurret presenning

ii) liner og kroge opbevares i lukkede kasser

c) for så vidt angår noter, hoved- eller bundwire er sjæklet fra noten.

3. Uanset stk. 1 er det forbudt, når der anvendes et redskab, for hvilket torsk (Gadus morhua) er en målart, jf. bilag II eller III, at medbringe andre redskabstyper.

KAPITEL IIIMINDSTEMÅL FOR FISK

Artikel 17Måling af fisk

1. Fisk betragtes som undermålere, hvis de er mindre end det mindstemål, der i bilag IV er fastsat for den pågældende art og det pågældende geografiske område.

2. Fisks størrelse måles fra snudespids til halefinnespids.

Artikel 18 Undermålsfisk om bord

1. Undermålsfisk må ikke beholdes om bord eller omlades, landes, transporteres, oplagres, sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks genudsættes.

2. For andre fisk end dem, der i bilag II er defineret som målarter for maskestørrelsesintervallerne ”under 16 mm” og ”16-31 mm”, og som er fanget med aktive redskaber med en maskestørrelse på under 32 mm, gælder stk. 1 ikke, forudsat at de pågældende fisk ikke er sorteret og ikke sælges, frembydes eller udbydes til salg til konsum.

KAPITEL IVRESTRIKTIONER FOR VISSE OMRÅDER ELLER VISSE LEVENDE AKVATISKE RESSOURCER

Artikel 19Lukning af Bornholmerdybet

Fiskeri er forbudt i Bornholmerdybet i perioden 15. maj - 31. august i det område, der afgrænses af en linje gennem følgende punkter:

– 55°30' N, 15°30' Ø

– 55°30' N, 16°30' Ø

– 55°00' N, 16°30' Ø

– 55° 00' N, 16° 00' Ø

– 55°15' N, 16° 00' Ø

– 55°15' N, 15°30' Ø

– 55°30' N, 15°30' Ø

Artikel 20Restriktioner for fiskeri efter torsk

Det er forbudt at beholde torsk om bord i perioden 15. juni – 15. august.

Artikel 21Restriktioner for fiskeri efter fladfisk

1. Det er forbudt at beholde fisk om bord af følgende arter fanget i de geografiske områder og perioder, der er nævnt nedenfor:

Art | Geografisk område | Periode |

Skrubbe (Platichthys flesus) | Underområde 22-32 | 1. februar - 15. maj |

Rødspætte (Pleuronectes platessa) | Underområde 22-32 | 1. februar - 15. maj |

Pighvar (Psetta maxima) | Underområde 22-32 | 1. juni - 31. juli |

Slethvar (Scophthalmus rhombus) | Underområde 22-32 | 1. juni - 31. juli |

2. Uanset stk. 1 er det, når der fiskes med et redskab, for hvilket torsk er en målart, jf. bilag II eller III, tilladt i de forbudte perioder, der er omhandlet i stk. 1, at beholde bifangster af skrubbe og rødspætte om bord, idet sådanne bifangster dog højst må udgøre 10 %, udtrykt i levende vægt, af den samlede fangst af torsk om bord.

Artikel 22 Restriktioner for fiskeri efter laks og havørred

1. Der er forbudt at beholde laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta) om bord:

a) i perioden 1. juni – 15. september i underområde 22-31

b) i perioden 15. juni – 30. september i underområde 32.

2. Det forbudte område i den lukkede periode er området uden for fire sømil fra basislinjerne.

Artikel 23Restriktioner for fiskeri efter ål

Det er hele året forbudt at beholde ål om bord, der er fanget med aktive redskaber.

KAPITEL VSPECIFIKKE FORANSTALTNINGER FOR RIGABUGTEN

Artikel 24Afgrænsning af farvande

Med henblik på anvendelsen af denne forordning er Rigabugten afgrænset:

a) mod vest af en linje fra 57°34,1234' N, 21°42,9574' Ø til 57°57,4760' N, 21°58,2789' Ø, derfra mod syd til det sydligste punkt på halvøen Sõrve, derfra mod nordøst langs Saaremaas kyst

b) mod nord af en linje fra 58°30,0' N, 23°13,2' Ø til 58°30,0' N, 23°41,1' Ø.

Artikel 25 Særlig fiskeritilladelse

1. For at fiske i Rigabugten skal fartøjer have en særlig fiskeritilladelse udstedt efter artikel 7 i forordning (EF) nr. 1627/94.

2. Medlemsstater skal sørge for, at fartøjer, der har fået udstedt en særlig fiskeritilladelse som omhandlet i stk. 1, er opført med navn og internt registreringsnummer på en liste, som de enkelte medlemsstater skal sende til Kommissionen.

3. Fartøjer, der er opført på listen, skal opfylde følgende betingelser:

a) den samlede maskineffekt (kW) for fartøjerne opført på listerne må ikke overstige den konstaterede maskineffekt for hver medlemsstat i 2000 og 2001 i Rigabugten

b) et fartøjs maskineffekt må på intet tidspunkt overstige 221 kW.

Artikel 26Udskiftning af fartøjer eller maskiner

1. Ethvert fartøj, der er opført på listen omhandlet i stk. 25, stk. 2, kan udskiftes med ét eller flere andre fartøjer, forudsat:

a) at en sådan udskiftning ikke medfører en forøgelse af den samlede maskineffekt som omhandlet i artikel 25, stk. 3, litra a), i den pågældende medlemsstat

b) at det nye fartøjs maskineffekt på intet tidspunkt overstiger 221 kW.

2. En maskine i et fartøj, der er opført på listen omhandlet i artikel 25, stk. 2, kan udskiftes, forudsat:

a) at maskinudskiftningen ikke bevirker, at fartøjets maskineffekt på noget tidspunkt overstiger 221 kW

b) at den nye maskines effekt ikke er så stor, at udskiftningen resulterer i en forøgelse af den samlede maskineffekt som omhandlet i artikel 25, stk. 3, litra a), for den pågældende medlemsstat.

KAPITEL VIGENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 27Forbudte fiskeredskaber og fangstmetoder

1. Det er forbudt at fiske efter levende akvatiske ressourcer med bomtrawl.

2. Det er forbudt at fange levende akvatiske ressourcer ved hjælp af fangstmetoder, der indebærer anvendelse af sprængstoffer, gift, bedøvende stoffer eller elektrisk strøm.

3. Levende akvatiske ressourcer, der er fanget efter metoder som omhandlet i stk. 2 eller metoder, der indebærer anvendelse af en eller anden form for projektil, må hverken sælges, frembydes eller udbydes til salg.

Artikel 28Videnskabelig forskning

1. Denne forordning gælder ikke for fiskeri udelukkende med henblik på videnskabelige undersøgelser, jf. dog følgende betingelser:

a) fiskeriet skal foregå med den pågældende medlemsstats eller de pågældende medlemsstaters tilladelse og under dennes eller disses myndighed

b) Kommissionen og medlemsstaten eller medlemsstaterne, i hvis farvande forskningen finder sted, skal i forvejen være blevet underrettet om sådant fiskeri

c) fartøjer, der driver sådant fiskeri, skal medbringe en tilladelse udstedt af den medlemsstat, hvis flag de fører.

2. Uanset stk. 1 må levende akvatiske ressourcer, der er fanget til formålene i stk. 1, hverken sælges, oplagres, frembydes eller udbydes til salg, medmindre:

a) de opfylder mindstemålene som anført i bilag IV, eller

b) de sælges direkte til andre formål end konsum.

Artikel 29Udsætning og omflytning

Denne forordning gælder ikke for fiskeri, der udelukkende tager sigte på udsætning eller omflytning af levende akvatiske ressourcer, og som foregår med tilladelse fra den pågældende medlemsstat eller de pågældende medlemsstater og under dennes eller disses myndighed. Foregår udsætningen eller omflytningen i en anden medlemsstats eller andre medlemsstaters farvande, skal Kommissionen og alle berørte medlemsstater underrettes herom i forvejen.

Artikel 30 Foranstaltninger truffet af medlemsstaterne, der kun gælder for fiskerfartøjer, som fører deres flag

1. Medlemsstaterne kan til bevarelse og forvaltning af bestande træffe tekniske foranstaltninger, der skal begrænse fangsterne, og som:

a) supplerer foranstaltningerne i EF’s fiskeriretsforskrifter eller

b) er mere vidtrækkende end minimumskravene i EF’s fiskeriretsforskrifter.

Sådanne foranstaltninger gælder kun for fiskerne fra den pågældende medlemsstat og skal være forenelige med EF-retten.

2. Medlemsstaten underretter straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen om foranstaltningerne.

3. Medlemsstaterne skal på Kommissionens anmodning sende den alle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne vurdere, om de nationale tekniske foranstaltninger opfylder betingelserne i stk. 1.

4. Hvis Kommissionen konkluderer, at foranstaltningerne ikke opfylder betingelserne i stk. 1, vedtager den en afgørelse om, at medlemsstaten skal ophæve eller ændre foranstaltningerne.

KAPITEL VIIAFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 31Gennemførelsesbestemmelser

Gennemførelsesbestemmelser til denne forordning vedtages efter proceduren omhandlet i artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002.

Artikel 32Ændringer af bilagene

Ændringer af bilagene vedtages efter proceduren omhandlet i artikel 30, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2371/2002.

Artikel 33Ændringer af forordning (EF) nr. 1434/98

I forordning (EF) nr. 1434/98 foretages følgende ændringer:

1) Artikel 1, stk. 2, udgår.

2) Artikel 2, stk. 2 og 3, udgår.

3) Artikel 3, stk. 1, affattes således:

“1. Sild fanget:

– i område 1 og 2 med trukne netredskaber med en mindstemaskestørrelse på mindst 32 mm eller

– i område 3 med trukne netredskaber med en mindstemaskestørrelse på mindst 40 mm eller

– i region 1, 2 eller 3, med andre redskaber end trukne redskaber

må ikke landes til andre formål end direkte konsum, medmindre de først er blevet udbudt til salg til direkte konsum og ikke har fundet nogen aftager.”

4) Artikel 3, stk. 2, første led, udgår.

Artikel 34Ophævelse

Forordning (EF) nr. 88/98 ophæves.

Henvisninger til den ophævede forordning skal betragtes som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag V.

Artikel 35Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Den anvendes fra den 1. januar 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

BILAG I

UNDEROMRÅDER I DET GEOGRAFISKE OMRÅDE OMHANDLET I ARTIKEL 1

Underområde 22

Farvandet afgrænset af en linje fra Hasenøre (56°09' N, 10°44' Ø) på Jyllands østkyst til Gnibens Spids (56°01' N, 11°18' Ø) på Sjællands vestkyst, derfra langs Sjællands vest- og sydkyst til skæringspunktet med 12°00' Ø, derfra stik syd til Falster, derfra langs Falsters østkyst til Gedser Odde (54°34' N, 11°58' Ø), derfra stik øst til skæringspunktet med 12°00' Ø, derfra stik syd til Tysklands kyst, derfra mod sydvest langs Tysklands kyst og Jyllands østkyst til udgangspunktet.

Underområde 23

Farvandet afgrænset af en linje fra Gilbjerg Hoved (56°08' N, 12°18' Ø) på Sjællands nordkyst til Kullen (56°18' N, 12°28' Ø) på Sveriges kyst, derfra mod syd langs Sveriges kyst til Falsterbo Fyr (55°23' N, 12°50' Ø), derfra tværs over den sydlige indsejling til Øresund til Stevns Fyr (55°19' N, 12°28' Ø) på Sjællands kyst, derfra mod nord langs Sjællands østkyst til udgangspunktet.

Underområde 24

Farvandet afgrænset af en linje fra Stevns Fyr (55°19' N, 12°28' Ø) på Sjællands østkyst tværs over den sydlige indsejling til Øresund til Falsterbo Fyr (55°23' N, 12°50' Ø) på Sveriges kyst, derfra langs Sveriges sydkyst til Sandhammaren Fyr (55°24' N, 14°12' Ø), derfra til Hammerodde Fyr (55°18' N, 14°47' Ø) på Bornholms nordkyst, derfra langs Bornholms vest- og sydkyst til skæringspunktet med 15°00' Ø, derfra stik syd til Polens kyst, derfra mod vest langs Polens og Tysklands kyst til skæringspunktet med 12°00' Ø, derfra stik nord til skæringspunktet 54°34' N, 12°00' Ø, derfra stik vest til Gedser Odde (54°34' N, 11°58' Ø), derfra langs Falsters øst- og nordkyst til et skæringspunktet med 12°00' Ø, derfra stik nord til Sjællands sydkyst, derfra mod vest og nord langs Sjællands vestkyst til udgangspunktet.

Underområde 25

Farvandet afgrænset af en linje fra punktet 56°30' N på Sveriges østkyst og derfra stik øst til Ølands vestkyst, derfra rundt langs Ølands sydspids til skæringspunktet med 56°30' N på østkysten, derfra stik øst til skæringspunktet med 18°00' Ø, derfra stik syd til Polens kyst, derfra mod vest langs Polens kyst til skæringspunktet med 15°00' Ø, derfra stik nord til Bornholm, derfra langs Bornholms syd- og vestkyst til Hammerodde Fyr (55°18' N, 14 47' Ø), derfra til Sandhammaren Fyr (55°24' N, 14°12' Ø) på Sveriges sydkyst, derfra mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet.

Underområde 26

Farvandet afgrænset af en linje fra skæringspunktet 56°30' N, 18°00' Ø og derfra stik øst til Letlands vestkyst, derfra mod syd langs Letlands, Litauens, Ruslands og Polens kyst til skæringspunktet med 18°00' Ø på Polens kyst, derfra stik nord til udgangspunktet.

Underområde 27

Farvandet afgrænset af en linje fra skæringspunktet 59°41' N, 19°00' Ø på det svenske fastlands østkyst og derfra stik syd til Gotlands nordkyst, derfra mod syd langs Gotlands vestkyst til skæringspunktet med 57°00' N, derfra stik vest til skæringspunktet med 18°00' Ø, derfra stik syd til skæringspunktet med 56°30' N, derfra stik vest til Ølands østkyst, derfra sydom langs Ølands kyst til skæringspunktet med 56°30' N på vestkysten, derfra stik vest til Sveriges kyst, derfra mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet.

Underområde 28

Farvandet afgrænset af en linje fra skæringspunktet 58°30' N, 19°00' Ø og derfra stik øst til Saaremaas vestkyst, derfra nordom langs Saaremaas kyst til skæringspunktet med 58°30' N på øens østkyst, derfra stik øst til Estlands kyst, derfra mod syd langs Estlands vestkyst og Letlands nord- og vestkyst til skæringspunktet med 56°30' N, derfra stik vest til skæringspunktet med 18°00' Ø, derfra stik nord til skæringspunktet med 57°00' N, derfra stik øst til Gotlands vestkyst, derfra mod nord til skæringspunktet med 19°00' Ø på Gotlands nordkyst, derfra stik nord til udgangspunktet.

Underområde 29

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 60°30' N på det svenske fastlands østkyst, derfra stik øst til det finske fastlands kyst, derfra mod syd langs Finlands vest- og sydkyst til skæringspunktet med 23°00' Ø på det finske fastlands sydkyst, derfra stik syd til skæringspunktet med 59°00' N, derfra stik øst til det estiske fastlands kyst, derfra mod syd langs Estlands vestkyst til skæringspunktet med 58°30' N, derfra stik vest til Saaremaas østkyst, derfra nordom langs Saaremaas kyst til skæringspunktet med 58°30' N på øens vestkyst, derfra stik vest til skæringspunktet med 19°00' Ø, derfra stik nord til skæringspunktet med 59°41' N på det svenske fastlands østkyst, derfra mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet.

Underområde 30

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 63°30' N på Sveriges østkyst, derfra stik øst til det finske fastlands kyst, derfra mod syd langs Finlands kyst til skæringspunktet med 60°30' N, derfra stik vest til det svenske fastlands kyst, derfra mod nord langs Sveriges østkyst til udgangspunktet.

Underområde 31

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 63°30' N på Sveriges østkyst, derfra mod nord langs Den Botniske Bugt til skæringspunktet med 63°30' N på det finske fastlands vestkyst, derfra stik vest til udgangspunktet.

Underområde 32

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 23°00' Ø på Finlands sydkyst, derfra mod øst langs Den Finske Bugt til skæringspunktet med 59°00' N på Estlands vestkyst, derfra stik vest til skæringspunktet med 23°00' Ø, derfra stik nord til udgangspunktet.

BILAG II

AKTIVE REDSKABER: Maskestørrelsesintervaller, målarter og fangstprocenter

Målart | Maskestørrelsesinterval (mm) |

Torsk (Gadus morhua) | Underområde 22-32 | 38 cm |

Skrubbe (Platichthys flesus) | Underområde 22-32 | 21 cm |

Rødspætte (Pleuronectes platessa) | Underområde 22-32 | 25 cm |

Pighvar (Psetta maxima) | Underområde 22-32 | 30 cm |

Slethvar (Scophthalmus rhombus) | Underområde 22-32 | 30 cm |

Ål (Anguilla anguilla) | Underområde 22-32 | 35 cm |

Laks (Salmo salar) | Underområde 22-32 | 60 cm |

ANNEX V

SAMMENLIGNINGSTABEL

Rådets forordning (EF) nr. 88/98 | Denne forordning |

Artikel 1 Artikel 2 Artikel 3, stk. 1 og 2 Artikel 3, stk. 3 Artikel 3, stk. 4 Artikel 3, stk. 5 Artikel 4 Artikel 5, stk. 1 Artikel 5, stk. 2 og 3 Artikel 6 Artikel 7 Artikel 8, stk. 1 Artikel 8, stk. 2 Artikel 8, stk. 3 Artikel 8, stk. 4 Artikel 9, stk. 1 Artikel 9, stk. 2 Artikel 10, stk. 1 Artikel 10, stk. 2 Artikel 10, stk. 3 Artikel 10, stk. 4 Artikel 11 Artikel 12 Artikel 13 Artikel 14 Artikel 15 Artikel 16 Bilag I Bilag II Bilag III Bilag IV Bilag V Bilag VI | Artikel 1 Artikel 21 Artikel 17 Artikel 18, stk. 1 – – – Artikel 3 Artikel 8 Artikel 14 Artikel 5 Artikel 16, stk. 1 Artikel 16, stk. 2 Artikel 7 Artikel 16, stk. 3 Artikel 22 Artikel 10, stk. 1 – Artikel 27, stk. 2 Artikel 11 – Artikel 28 Artikel 29 Artikel 30 Artikel 31 Artikel 34 Artikel 35 Bilag I – Bilag IV Bilag II og III Tillæg til bilag II Bilag V |

[1] EUT C […] af […], s. […].

[2] EUT C […] af […], s. […].

[3] EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

[4] EFT L 237 af 26.8.1983, s. 4.

[5] EFT L 9 af 15.1.1998, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1520/98 af 13. juli 1998 (EFT L 201 af 17.7.1998, s. 1).

[6] EFT L 236 af 23.9.2003, s. 33.

[7] EFT L 171 af 6.7.1994, s. 7.

[8] EFT L 191 af 7.7.1998, s. 10.

[9] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

[10] EFT L 22 af 25.1.2003, s. 5.