Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — En ny dagsorden for Middelhavsområdet

(2021/C 440/04)

Ordfører: Vincenzo BIANCO (IT/PES), medlem af kommunalrådet i Catania Basisdokumenter: Fælles meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — En ny dagsorden for Middelhavsområdet JOIN(2021) 2 final; SWD(2021) 23 final Fælles arbejdsdokument om det fornyede partnerskab med de sydlige nabolande og en økonomisk plan og investeringsplan for de sydlige nabolande — Ledsagedokument til fælles meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — En ny dagsorden for Middelhavsområdet JOIN(2021) 2 final; SWD(2021) 23 final

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

a) Generelle bemærkninger

1. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at Middelhavet historisk og kulturelt set gennem mange århundreder har udgjort et naturligt samlingspunkt snarere end en skillelinje mellem befolkningerne på de forskellige kontinenter;

2. glæder sig over Kommissionens initiativ, som tager sigte på at forny partnerskabet med EU's sydlige nabolande med henblik på at sikre fred, stabilitet og velstand i regionen. Udvalget støtter det perspektiv for genopretningen efter covid-19, som Kommissionen gør rede for i den fælles meddelelse, da det giver en sand mulighed for at sætte mennesket i centrum for dagsordenen for Middelhavsområdet;

3. udtrykker tilfredshed med, at EU for første gang sætter fokus på sine sydlige nabolande i en særlig meddelelse, da det vidner om denne forbindelses vigtighed for begge parter;

4. er af den faste overbevisning, at opnåelsen af konkrete resultater ved hjælp af samarbejde er afgørende for en mere fremgangsrig, retfærdig, bæredygtig og sikker fremtid i Middelhavsområdet;

5. opfordrer EU og dets partnerlande til på en konkret og passende måde at bruge de lokale og regionale myndigheder som drivkraft for en territorial udvikling, der er tæt på borgerne. Samarbejdets fordele bør ikke kun gælde for hovedstæderne. De enorme territoriale uligheder, der eksisterer i nabolandene, må ikke øges, men bør reduceres med nye initiativer. I den forbindelse bør der udvises en særlig interesse for udvikling af grænseoverskridende projekter, der styrker forbindelserne mellem regionerne på de tre sider af Middelhavet og skaber merværdi ved at håndtere globale problemer fra et lokalt perspektiv. Målene for bæredygtig udvikling har en tværgående dimension og forandringspotentiale, og derfor bør EU opbygge regionale strategier til genopretning efter covid-19-krisen og fremskyndelse af bæredygtig omstilling i Middelhavsområdet over de næste ti år omkring en makroregional forvaltningsramme for Middelhavsområdet, som omfatter de forskellige forvaltningsniveauer;

6. minder om, at Regionsudvalget sammen med de territoriale sammenslutninger, der er aktive på dette område, i 2010 oprettede Den Regionale og Lokale Euro-Middelhavs-Forsamling (ARLEM), som skulle være talerør for de lokale og regionale myndigheder i euro-middelhavs-processen;

7. understreger, at bestræbelserne på at forbedre det regionale, subregionale og interregionale samarbejde fortsætter, med Middelhavsunionen som omdrejningspunkt og dens dagsordener som fælles reference.

b) Menneskelig udvikling, god regeringsførelse og retsstatsprincippet

8. Det Europæiske Regionsudvalg understreger nødvendigheden af at styrke de eksisterende instrumenter for at beskytte menneskerettighederne, eftersom den indsats, EU reelt har gjort på dette område, ganske vist er positiv, men endnu ikke er tilstrækkelig. Udvalget ser i den forbindelse gerne, at alle borgere i de tredjelande, der er med i partnerskabet, får gavn af en opadgående konvergens, hvad angår rettigheder og pligter, som fremmer lighed og gør op med alle former for forskelsbehandling;

9. foreslår endvidere, at man indleder processen hen imod et middelhavscharter om menneskerettigheder, som partnerskabets medlemslande kan undertegne. Charteret skal afspejle indholdet i EU's charter om grundlæggende rettigheder og danne grundlaget for en væsentlig konvergens med EU med hensyn til menneskerettigheder. Udvalget understreger i den forbindelse, at nogle af de lande, der oprindeligt undertegnede Barcelonaerklæringen, nu er EU-medlemsstater (Cypern og Malta);

10. foreslår, at der oprettes ad hoc-fora for dialog og drøftelser på flere niveauer mellem repræsentanterne for de lokale, regionale og nationale myndigheder og repræsentanterne for civilsamfundet i de europæiske lande og de sydlige nabolande, eller at man fremmer de multilaterale fora, der allerede findes, såsom Fundación Tres Culturas del Mediterráneo, som enheder fra de tre sider af Middelhavet deltager i, med henblik på at fremme god regeringsførelse og inddragelse i beslutningsprocedurerne;

11. forpligter sig til at fremme kvinders frigørelse og ligestilling mellem kønnene, når det gælder rettigheder og muligheder, som en vigtig ressource til at fremme regional stabilitet og socioøkonomisk udvikling. Kvinder og piger bør deltage på lige fod når det gælder ledende poster, både i den offentlige og den private sfære, så vi kan opnå et fuldt fungerende demokrati og en velfungerende økonomi, og så menneskerettighederne opfyldes for alle. Der bør skabes de rette betingelser for at øge kvinders deltagelse og lederskab i politik og det offentlige liv i regionen og i beslutningsprocesser på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan, og enhver lovgivningsmæssig barriere eller anden form for barriere, der hindrer kvinder i at deltage politisk i valgprocesserne og i at være repræsenteret i valgresultaterne, herunder på ledende poster, skal fjernes med henblik på at bekæmpe kønsskævhed og styrke et inklusivt samfund, som sikrer en mere lige og bæredygtig social struktur i byer og regioner i Middelhavsområdet;

12. minder i den forbindelse endvidere om, at fremme af kvinders rolle i det offentlige politiske liv bør gå hånd i hånd med juridiske rammer rettet mod at udrydde al kønsbaseret vold, anerkendelse af borgerlige frihedsrettigheder og fjernelse af lønforskellen i forhold til mænd. Samtidig bør der anlægges en helhedsorienteret tilgang til at skabe bedre sammenhæng mellem arbejdsliv og familieliv med henblik på at forbedre den nuværende situation;

13. opfordrer EU til at styrke de økonomiske og sociale rettigheder og styrke kvinders og pigers indflydelse, så de har lige adgang til uddannelse, og så alle mennesker, i al deres mangfoldighed, har lige muligheder og lige adgang til anstændig beskæftigelse, og så der sikres lige løn for lige arbejde. Endvidere bør kvinder og mænd dele omsorgsforpligtelserne ligeligt og have adgang til fyldestgørende sociale sikringstjenester. Generelt set bør indsatsen bidrage til at mindske opdelingen på arbejdsmarkedet, fremme kvinders muligheder for at blive ledere og øge deres forhandlingsstyrke, samtidig med at der skabes et befordrende miljø, der kan give dem større økonomisk uafhængighed;

14. glæder sig over alle de bestræbelser, der gøres i partnerskaber og samarbejdsfora såsom den overvågningsmekanisme for ligestilling mellem kønnene i Euro-Middelhavsområdet, der blev lanceret for nylig, og som har til formål at indsamle kønsopdelte data om de fire prioriterede områder i Cairo-ministererklæringen fra 2017. Denne opfølgningsmekanisme, der understøttes af indikatorer til overvågning af fremskridtene, har til formål at evaluere kønsskævheden og tilvejebringe data til videnskabeligt baserede politiske anbefalinger til beslutningstagerne med henblik på at overvåge kvinders livskvalitet og rolle i vores samfund;

15. anmoder EU om at gøre det lettere for borgerne i de sydlige nabolande at deltage i EU-programmer, som tager sigte på udveksling inden for forskning, innovation, kultur og uddannelse;

16. opfordrer EU til at styrke de lokale og regionale myndigheders rolle med hensyn til fremme af digitalisering og e-forvaltningstjenester, eftersom de har bedre forudsætninger for at skabe forbindelser til den private sektor i lokalområdet og derigennem bidrage til, at centralregeringernes programmer bliver mere effektive;

17. anmoder EU om i de tredjelande, som er med i det pågældende partnerskab, at bakke op om politikker for at mindske antallet af unge, der forlader skolen, som også er målrettet grupper af unge med migrantbaggrund og navnlig belastede områder og skoler, så de unge får en ny mulighed for undervisning og uddannelse, og så programmer for integration på arbejdsmarkedet fremmes.

c) Modstandsdygtighed, velstand og digital omstilling

18. Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over den nye dagsordens tilgang, når det gælder om at sætte mennesket og navnlig de unge i centrum for EU's nye politiske retning, idet næsten 50 % af befolkningen i de sydlige nabolande er under 25 år. Udvalget fremhæver i den forbindelse sit eget konkrete bidrag til iværksætteri blandt unge, navnlig på områder som den digitale omstilling, der åbner op for muligheder for at forbedre præstationer, innovation, vækst, konkurrenceevne og fremme inklusiv og bæredygtig udvikling, og til oprettelsen af et lokalt økosystem, der fremmer iværksætteri, med indførelsen af ARLEM-prisen for unge lokale iværksættere i Middelhavsområdet. Udvalget understreger den vigtige rolle, som innovationsøkosystemerne ( 1 ) kan spille med hensyn til at sætte skub i den økonomiske genopretning efter de ødelæggende socioøkonomiske konsekvenser af covid-19-pandemien i retning mod en grøn, digital og inkluderende omstilling;

19. anmoder om, at EU vedtager et initiativ med sigte på at fremme jobskabelsen og forbedre det lokale erhvervsklima, opmuntre til iværksætteri og tiltrække investeringer til bæredygtig økonomisk udvikling i de sydlige nabolande. Landene i Euro-Middelhavspartnerskabet bør intensivere deres bestræbelser på at forbedre økosystemet for SMV'er i Middelhavsområdet ved at harmonisere reglerne, udveksle bedste praksis, tilskynde til oprettelse af nye SMV'er og lette adgangen til finansiering;

20. understreger, at den økonomiske udvikling bør ledsages af en inklusiv og bæredygtig social udvikling, som fremmer gennemførelsen af 2030-dagsordenens mål for bæredygtig udvikling, for at bidrage til befolkningens modstandsdygtighed og generel stabilitet;

21. ønsker fortsat at tage hånd om de strukturelle hindringer, herunder indgroede stereotyper, som underbygger den digitale kløft, for at arbejde hen imod en inklusiv digital omstilling og fremme kønsorienterede programmer, der støtter partnerlandenes retfærdige digitale omstilling.

d) Fred og sikkerhed

22. Det Europæiske Regionsudvalg mener, at fred og sikkerhed er nødvendige forudsætninger for opnåelsen af alle de andre mål, der er fastsat i dagsordenen, og anser det for nødvendigt at tage fat på de faktorer, der hindrer stabilitet, nemlig fattigdom, ulighed, korruption, klimaændringer, svag økonomisk og social udvikling samt manglende muligheder, navnlig for de unge;

23. opfordrer til synergi mellem instrumenterne i FN's charter og i strategien for EU's sikkerhedsunion — et fremtidssikret sikkerhedsmiljø — for at tackle et trusselsbillede i forandring (beskyttelse mod terrorisme og organiseret kriminalitet);

24. minder om Nicosiainitiativet ( 2 ) om samarbejde med libyske kommuner som et konkret eksempel på diplomati mellem byer og »peer-to-peer«-diplomati, hvor lokale og regionale myndigheder kan yde et vigtigt bidrag til at tackle langsigtede internationale udfordringer på en bæredygtig måde.

e) Migration og mobilitet

25. Det Europæiske Regionsudvalg er med hensyn til migration af den opfattelse, at de positive foranstaltninger, som EU for nylig har vedtaget på dette område, endnu ikke er tilstrækkelige. Hvis der ikke indføres yderligere fælles instrumenter på EU-plan, herunder en passende mekanisme til omfordeling af migranter, vil den administrative byrde i forbindelse med det presserende migrantspørgsmål primært ligge hos de lokale og regionale myndigheder i de europæiske ankomstlande, og især grænseregionerne og kommunerne ved EU's grænse mod syd, hvor presset er større som følge af migrationsstrømmene i Middelhavsområdet. Udvalget anser det samtidig for vigtigt at inddrage de lokale og regionale myndigheder og få EU til at yde støtte til at bevidstgøre den europæiske offentlighed om emner som solidaritet, tolerance, respekt for lovgivningen og dialog med henblik på at ændre den måde, som migrantspørgsmål opfattes på, i en mere positiv retning;

26. minder om, at det er afgørende at følge en harmonisk tilgang, hvor man tager højde for alle de relevante aspekter i forbindelse med migration. Udvalget bifalder i den forbindelse forslaget i den nye dagsorden om at mobilisere alle de relevante politikker og instrumenter, som EU råder over, for at støtte disse omfattende, afbalancerede og gensidigt fordelagtige partnerskaber, der er indgået med de sydlige nabolande, og som vedrører udviklings-, visum- og handelssamarbejde og samarbejde på investerings-, beskæftigelses- og uddannelsesområdet;

27. glæder sig over Kommissionens indsats for at foretage en reform af det fælles europæiske asylsystem i den nye pagt om migration og asyl, og anerkender, at den eksterne dimension af denne pagt er et centralt aspekt i den nye dagsorden for Middelhavsområdet. Udvalget anmoder EU om at bevilge tilstrækkelige midler til de regionale og lokale myndigheder, så de kan udvikle deres integrations- og inklusionspolitikker. Udvalget bifalder desuden Kommissionens forslag om at yde økonomisk støtte til de oprindelses- og transittredjelande, der er villige til at udvikle en fælles politik over for migranter;

28. understreger nødvendigheden af at bekæmpe menneskehandel og skabe sikre ruter til EU for personer med ret til beskyttelsesstatus i henhold til folkeretten, og anmoder om særlig beskyttelse af potentielle ofre for menneskehandel (kvinder, unge og børn);

29. mener, at EU's samarbejde om migration med tredjelande, navnlig dets sydlige naboer, skal styrkes, og glæder sig over intentionen om at støtte migrations- og asylpolitikker, herunder partnerlandenes grænseforvaltningskapacitet. Udvalget ønsker endvidere, at EU afsætter tilstrækkelige midler til regioner og lokale myndigheder, så de kan udvikle deres integrations- og inklusionspolitikker. Udvalget foreslår incitamenter for samarbejde for oprindelses- eller transittredjelande, så de accepterer at tage irregulære migranter tilbage, dog med forbehold af at der er adgang til international beskyttelse for personer i nød;

30. bakker op om en målrettet bistand til at skabe socioøkonomiske muligheder for migranter, tvangsfordrevne personer og værtssamfund, herunder i forbindelse med genopretningen efter covid-19, med særlig vægt på marginaliserede regioner. Udvalget gentager, at det er parat til at fremme dialogen og samarbejdet med de lokale og regionale myndigheder i migranternes oprindelses- og transitlande.

f) Grøn omstilling: klimarobusthed, energi og miljø

31. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at det sydlige naboskab er et af verdens vigtigste hotspots med hensyn til klimaændringer og miljøforringelse, og opfordrer derfor EU-institutionerne til hurtigst muligt at gennemføre den europæiske grønne pagt i EU's sydlige nabolande for at samarbejde om en bred grøn pagt for Middelhavsområdet og øge de midler, der er øremærket til klimamål inden for instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI), også ved hjælp af initiativer med sigte på at genopdage og beskytte Middelhavet, som er det havområde, der er hårdest ramt af forurening, tab af biodiversitet, havniveaustigninger, oversvømmelser og fænomenet med opvarmning af havvand, og som har et meget stort økonomisk udviklingspotentiale på miljøområdet. Udvalget minder i den forbindelse om, at den blå økonomi i 2016 tegnede sig for 1,3 % af EU's BNP ( 3 )

32. påpeger, at der er et særligt behov for konkrete lokale klimatiltag i Middelhavsområdet, da de nationale politikker ikke tager højde for udfordringerne i hotspottene. Tiltagene bør stamme fra disse hotspots og være tilpasset de lokale forhold og lokalsamfundenes behov. Med henblik herpå foreslår udvalget, at der bygges videre på det vellykkede Clima-Med-projekt, og opfordrer borgmestrene i de sydlige Middelhavslande til fortsat at tilslutte sig borgmesterpagten ( 4 ) og fremme venskabsprojekter mellem byer i og uden for EU i landene i Middelhavsområdet som en del af Interreg MED-programmet;

33. ser frem til at opbygge et stærkt partnerskab af lokale og regionale myndigheder frem mod UNFCCC COP26 i Glasgow i Storbritannien og UNCBD COP15 i Kunming i Kina med henblik på at styrke de lokale og regionale myndigheders rolle i den globale styring mod en bedre gennemførelse af FN's verdensmål, mindskelsen af drivhusgasemissionerne og styrkelsen af klimaambitionerne;

34. mener som følge heraf, at fjernelse af forurening og ikke mindst forebyggelse af forurening sammen med en ansvarlig anvendelse af Middelhavet udgør en yderligere udviklingsmulighed for alle de lande, der ligger ud til Middelhavet. Udvalget bemærker, at naturbaserede løsninger bør fremmes for at tackle disse store udfordringer, og mener derfor, at der er et presserende behov for at fremme initiativer vedrørende bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug, ressourceeffektivitet og affaldshåndtering, herunder fødevareaffald og havaffald, for at støtte beskyttelsen og genoprettelsen af biodiversiteten, bl.a. gennem oprettelse af effektive og velforvaltede netværk af beskyttede kyst- og havområder samt bevarelse af vådområder, afvandingsområder og grænseoverskridende vandbassiner som omkostningseffektive naturbaserede løsninger;

35. opfordrer til, at der oprettes regionalpolitiske netværk med henblik på at styrke de sociale og økonomiske bånd, der er baseret på den blå økonomis principper. Udvalget opfordrer desuden til, at der oprettes biosfærer i Middelhavet, så de økonomiske aktiviteter bedre kan sameksistere med naturbeskyttelse, og at der arbejdes på at indføre regionale kontrolsystemer til evaluering af hav- og kystøkosystemernes sundhed og forskellige erhvervs påvirkning af biosfæren i Middelhavet. Samtidig bør der udvikles initiativer rettet mod at gøre borgerne opmærksomme på og bevidste om betydningen af at forbedre situationen for vores hav- og kystøkosystemer, så de kender de fordele, disse økosystemer indebærer for os i dag og for kommende generationer;

36. opfordrer til, at man intensiverer indsatsen for at fremme en bæredygtig dagsorden for turisme, der er en vigtig økonomisk sektor for regionen, med henblik på at mindske dennes negative indvirkning på miljøet. Dette bør især ske gennem anvendelse af planlægningsinstrumenter, der har til formål at forvalte de menneskelige aktiviteter i naturområder under hensyntagen til samspillet mellem økosystemer og landskaber. Covid-19-krisen bør udnyttes til at genopfinde sektoren og knytte dens fremgang sammen med beskyttelse af Middelhavsområdet;

37. håber, at støtten til den europæiske grønne pagt medfører særlige fordele for landbruget, som er en vigtig sektor for økonomierne i størstedelen af de tredjelande, der er med i partnerskabet, navnlig gennem deres anvendelse af de strenge standarder, der er fastlagt i EU-lovgivningen. Udvalget opfordrer til, at der ydes støtte, i overensstemmelse med målene i »fra jord til bord«-strategien ( 5 ) , til udformningen af, investeringen i og gennemførelsen af bæredygtige fødevaresystemer, fra produktion til forbrug, idet der rettes særlig opmærksomhed mod fødevaresikkerhed, plante- og dyresundhed samt dyrevelfærd og mod at sikre den regionale fødevaresikkerhed;

38. minder om ARLEM's anbefaling i den vedtagne betænkning om landbrug og fødevaresikkerhed i forbindelse med klimaændringerne i Middelhavsområdet, og opfordrer derfor EU og Middelhavsunionen til at overveje at udvikle en fælles strategi for fødevaresikkerhed og fødevaresuverænitet i Middelhavsområdet, at fremme en agroøkologisk omstilling i retning af praksis, der bevarer jordbunden og agrobiodiversiteten, og at indføre et mærke for »middelhavsprodukter« eller »middelhavskost« inden for rammerne af en bredere makroregional strategi for hele Middelhavsområdet;

39. understreger, at den nødvendige udfasning af energi baseret på fossile brændstoffer bør ledsages af støtte til en omstilling til alternative energikilder. Udvalget finder det endvidere vigtigt, at man yder målrettet bistand til støtte for omfattende investeringer i vedvarende energikilder og produktion af ren brint til både indenlandsk forbrug og eksport. Disse investeringer skal overholde princippet om ikke at gøre skade og sikre, at grønne områder og biodiversiteten beskyttes. Udvalget fremhæver, at byerne og regionerne spiller en afgørende rolle på dette område som dem, der har ansvaret for gennemførelsen af forskellige politikker i forbindelse med målene for bæredygtig udvikling: byvækst, klimaforandringer, socioøkonomiske uligheder, energi, den grønne omstilling og den digitale omstilling samt god forvaltningspraksis.

g) Gennemførelses- og investeringsplan

40. Det Europæiske Regionsudvalg bifalder Kommissionens forslag om en økonomisk plan og investeringsplan for de sydlige nabolande for at støtte gennemførelsen af de punkter, der er fremhævet i den nye dagsorden for Middelhavsområdet. Fokus bør i den forbindelse ligge på at opbygge modstandsdygtighed i de mest sårbare sektorer såsom vand, miljø og energi og fremme investeringsplaner for vedvarende ressourcer, herunder genbrug af vand ved hjælp af vedvarende energi;

41. bifalder fastlæggelsen af 12 flagskibsinitiativer inden for prioriterede sektorer med det formål at styrke modstandsdygtigheden, opbygge velstand og øge handelen og investeringerne for at støtte konkurrenceevnen og en bæredygtig og inklusiv socioøkonomisk vækst;

42. bifalder Kommissionens forslag om at mobilisere op til 7 mia. EUR til gennemførelse af dagsordenen. Ved at medtage garantierne fra Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling og blandet finansiering under naboskabsinvesteringsplatformen vil man kunne mobilisere offentlige og private investeringer på op til 30 mia. EUR i de sydlige nabolande;

43. glæder sig over den aftale, som Rådet og Europa-Parlamentet har indgået om forordningen om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa (NDICI) under den flerårige finansielle ramme (FFR) for perioden 2021-2027, hvormed tildelingen af 79,5 mia. EUR i løbende priser vil gøre det muligt for EU effektivt at støtte og fremme sine værdier og interesser i hele verden og samtidig støtte den multilaterale globale indsats;

44. konstaterer med tilfredshed, at mindst 500 mio. EUR ud af det planlagte samlede beløb til EU's samarbejde med nabolandene inden for rammerne af den geografiske søjle i NDICI — et globalt Europa tilfalder de lokale og regionale myndigheder. Udvalget opfordrer til, at disse foranstaltninger og ressourcerne styrkes tilstrækkeligt. Man bør fremme fleksibel finansiering, gennem at de lokale og regionale myndigheder spiller en aktiv rolle ved at angive de forskellige områders behov alt efter relevans. Der efterlyses en forhøjelse af de midler, der skal gå til klimarelaterede mål under instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI);

45. opfordrer — i betragtning af den styrkede geografiske tilgang og i tråd med prioriteterne i dagsordenen — kraftigt alle EU-institutionerne til at betragte de lokale og regionale myndigheder og deres sammenslutninger som nøglefaktorer for en bæredygtig udvikling og som partnere i programmeringsprocessen;

46. påpeger, at de lokale og regionale myndigheder i Middelhavsområdet og deres samarbejdsnetværk såsom Samarbejdsalliancen for Middelhavsområdet kan spille en central rolle i bestræbelserne på at sikre større koordinering mellem eksisterende tværnationale rammer og helt konkret kan åbne døre for gennemførelsen af politikker og udnyttelsen af midler lokalt, og samtidig bidrage til at informere om de lokale forhold på højere forvaltningsniveauer. Dette giver desuden mulighed for at sikre forskellige interventionsniveauer og større effektivitet af initiativerne.

Bruxelles, den 30. juni 2021. Apostolos TZITZIKOSTAS Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

(1) RU gennemfører i øjeblikket en studie om dette spørgsmål inden for rammerne af ARLEM's rapport om »Innovative ecosystems and start-ups in the Mediterranean as a means of recovering from the COVID-19 crisis«, som er ved at blive udarbejdet.

(2) Initiativet blev iværksat i 2015 og træder ind i en ny fase i 2021 med anderledes og omfattende nye projekter, som finansieres overvejende af EU, begyndende med kapacitetsopbygning for kommunalt personale, lokal økonomisk udvikling og lokal forvaltning

(læs mere på https://cor.europa.eu/en/our-work/Pages/Libya.aspx).

(3) Jf. rapporten om den blå økonomi for de lokale og regionale myndigheder i Middelhavsområdet (»The Blue Economy for local and regional authorities in the Mediterranean Region«), som blev vedtaget af ARLEM's plenarforsamling den 23. januar 2020.

(4) 62 byer har allerede tilsluttet sig gennem det tidligere CES-MED-projekt, og over 250 er skrevet op til at tilslutte sig.

(5) Se CDR-594-2020.