Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Europæisk charter for små virksomheder"

(2002/C 48/04)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 13. september 2001 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 2, at udarbejde et tillæg til udtalelse om: "Europæisk charter for små virksomheder".

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Daniel Giron til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 21. november 2001.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 386. plenarforsamling af 28.-29. november 2001, mødet den 28. november 2001, med 111 stemmer for og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Baggrund

1.1. ØSU kommenterede i sine udtalelser af 24. maj 2000 og 31. maj 2001 betydningen af og det velbegrundede i det europæiske charter for små virksomheder, herefter betegnet "chartret", som blev vedtaget på det europæiske topmøde i Feira i juni 2000 ved afslutningen på det portugisiske rådsformandskab. Ved den lejlighed erkendte Rådet, at de små virksomheder er rygraden i økonomien og beskæftigelsen på europæisk plan. Det understregede bl.a., at der er behov for særpolitikker, som er af mindre generel karakter end dem, der i flæng samles under den generelle betegnelse SMV-politik.

1.1.1. Europa-Parlamentet bakkede stærkt op om chartret og understregede i sin betænkning om det flerårige program til fordel for virksomhederne, at små virksomheder, meget små virksomheder og håndværksvirksomheder yder et væsentligt bidrag i henseende til konkurrenceevne, forskning og innovation, og at de spiller en afgørende rolle for styrkelse af den sociale samhørighed og fysisk planlægning, bl.a. i landdistrikter, byområder og byzoner.

1.2. Dog må det konstateres, at mere end et år efter chartrets godkendelse er hovedparten af dets henstillinger forblevet virkningsløse. Chartret, som udtrykkeligt tager sigte på små virksomheder med under 50 ansatte(1) (ØSU's udtalelse af 24. maj 2000), er forblevet en politisk erklæring, som i praksis kun er fulgt op i ringe grad, ligesom synligheden, både med hensyn til kendskabet til fremskridtene i medlemsstaterne og Kommissionens tiltag ikke er stor.

1.2.1. Med over 19 millioner virksomheder og 53 % af EU's arbejdsstyrke inden for de ikke-landbrugsmæssige, private erhverv spiller de små virksomheder i deres forskellige afskygninger en afgørende rolle for den økonomiske og sociale samhørighed i Europa. Alligevel tages der i EU's relevante programmer og politikker ikke nok hensyn til deres specifikke karakteristika som små virksomheder, som ikke må sammenblandes med det gængse begreb SMV. ØSU konstaterer, at der i praksis kun er sat ind med få tiltag til støtte for små virksomheder, og at de ofte er begrænset til ukoordinerede enkelttiltag.

1.2.2. ØSU erkender dog, at Kommissionen har været mere opmærksom på små virksomheder i sin indsats og sine lovgivningstiltag, bl.a. i opfølgningen af de tre europæiske konferencer om håndværk og små virksomheder i Avignon (1990), Berlin (1994) og Milano (1997). Tiltagene inden for strukturfondene, socialpolitikken og beskæftigelsespolitikken, den administrative forenkling og fremme af iværksætterånden samt konkurrenceevnen er betydelige og bør videreføres.

1.2.3. ØSU er dog overrasket over, at den dynamiske indsats til fordel for små virksomheder og håndværksvirksomheder efter de tre europæiske konferencer om håndværk, og de indhøstede erfaringer i det tidligere GD XXIII, som beskæftigede sig med SMV'er, desværre er gået tabt, bl.a. efter Kommissionens omstrukturering.

2. Formålet med denne udtalelse

2.1. Det påhviler ikke alene de underskrivende medlemsstater at iværksætte chartret, men samtlige EU-institutioner, herunder specielt Kommissionen, hvilket udtrykkeligt er nedfældet i chartret. Ud over at udarbejde den årlige rapport om chartrets iværksættelse forud for hvert europæisk forårstopmøde kunne Kommissionen tillige søsætte en egentlig flerårig handlingsplan på EU-plan og i medlemsstaterne med henblik på konkret gennemførelse af chartret.

2.2. For at imødekomme dette, forpligtede det belgiske rådsformandskab sig i det økonomiske program, som blev forelagt Parlamentet den 4. juli 2001, til at lægge vægt på chartrets gennemførelse.

2.3. I denne udtalelse fremlægges de første hovedaktioner og vigtigste tiltag, som der skal sættes ind med i de kommende år for at udmønte chartret i praksis.

3. Iværksættelse af chartret i medlemsstaterne

3.1. I overensstemmelse med retningslinierne for chartret og Parlamentets anmodninger skal det europæiske forårsråd årligt verificere, hvilke fremskridt der er gjort med chartrets iværksættelse i medlemsstaterne. ØSU anmoder Rådet og Kommissionen om at påse, at rapporten også i praksis kommer til at omhandle de specifikke forhold, som gælder for de forskellige små virksomheder, og ikke blot SMV i almindelighed. Endvidere bør rapporten adskille sig fra andre publikationer, såsom rapporten om iværksættelse af BEST-proceduren for administrativ forenkling eller handlingsplanen om fremme af iværksætterånd og konkurrenceevne.

3.1.1. I den forbindelse må ØSU erklære sig noget utilfreds med den korte årsrapport om chartrets iværksættelse, som Kommissionen forelagde den 7. marts 2001 som forberedelse af topmødet i Stockholm. Den behandler kun SMV i generel forstand, men omhandler ikke den reelle indvirkning af de 11 projekter, som er forelagt om små og meget virksomheder, og heller intet om resultaterne af de foranstaltninger, der er blevet igangsat som led i de EU-programmer, der forvaltes af Kommissionen, bortset fra Generaldirektoratet for Erhvervspolitik.

3.2. ØSU henstiller, at rapporten opfølges af reelle tiltag, og fremlægger forslag til retningslinjer for de små virksomheder. ØSU foreslår, at rapporten om chartrets iværksættelse, i stil med forslagene til henstillinger til medlemsstaterne som led i retningslinjerne for beskæftigelsen, følges op af vejledende henstillinger til medlemsstaterne om den økonomiske udvikling af små virksomheder og styrkelse af deres beskæftigelsesstrategiske rolle.

3.2.1. Således som det står i selve chartret, og som Europa-Parlamentet også påpeger, vurderer ØSU, at chartret skal ses i direkte tilknytning til Luxembourg-, Cardiff- og Køln-processerne. Uden at hæfte udtrykket "Feira-proces" på chartret indgår det fuldt ud i denne tankegang og er et af hovedelementerne. På den baggrund mener ØSU, at sådanne henstillinger til medlemsstaterne vil være nyttige.

4. Iværksættelse af chartret på EU-plan

4.1. Indledende bemærkninger

4.1.1. På en lang række felter henhører politikken for små virksomheder fortsat under medlemsstaterne, men EU's indsats får stadig større betydning for uddannelse, opnåelse af kvalifikationer, skattespørgsmål samt for udøvelse af visse erhverv såsom dem, der har forbindelse til generel sikkerhed eller fødevaresikkerhed. De små virksomheder vil fremover komme til at spille en afgørende rolle for hver enkelt af EU's målsætninger, herunder fremtidens hovedmål, såsom udvidelse, styreformer og økonomisk og social samhørighed. Deres interesser, forventninger og reelle behov bør tages med i billedet.

4.1.1.1. Dog må ØSU konstatere, at kendskabet til behovene på EU-plan kun er delvist og ufuldstændigt. Den videnskabelige og økonomiske verden har til dato ikke interesseret sig for dybdeborende undersøgelser af små virksomheder i deres forskellige forme; ØSU henstiller, at denne mangel snarest afhjælpes.

4.1.2. Man må komme i hu, at chartret vedrører samtlige EU-politikker og -foranstaltninger, som kan forventes at få konsekvenser for de små virksomheder. Ansvaret for dets iværksættelse er ikke lagt i hænderne på én enkelt afdeling i Kommissionen, og koordinering forekommer at være påkrævet. Med henblik på en egentlig, åben koordinationspolitik for små virksomheder henstiller ØSU, at samrådet mellem de berørte tjenestegrene i Kommissionen styrkes, og at koordineringen med de europæiske organisationer, som repræsenterer små virksomheder, udbygges.

4.1.3. Det tilkommer desuden EU at sætte alt i værk for at gøre det muligt for ansøgerlandene at gennemføre chartret. Chartret udgør nemlig for disse lande et overmåde vigtigt politisk udgangspunkt, som skal gøre det muligt at strukturere den offentlige og private indsats til fordel for små virksomheder og håndværksvirksomheder og at sætte ind med effektive økonomiske og sociale foranstaltninger.

4.1.3.1. ØSU opfordrer derfor Kommissionen, Rådet og Parlamentet til at tilvejebringe og styrke udvekslinger mellem repræsentative organisationer samt sætte skub i etableringen og udbygningen af virksomhedsinteresseorganisationer.

4.2. Indsats på europæisk plan i henhold til retningslinjerne i chartret

4.2.1. Iværksætteruddannelse

- analyse og formidling af praksis med hensyn til virksomhedsorganisering, især indsats udført f lokale organisationer, som er tættest på de berørte;

- afholdelse af tekniske udvekslingsmøder mellem dem, der koordinerer indsatsen, på EU-plan og mellem medlemsstaterne samt indførelse af finansielle foranstaltninger, som skal lette udvekslingen;

- indførelse af et særprogram og bevillinger til ansøgerlandene, herunder "venskabsforhold" til eller samarbejde med organisationer af små virksomheder i EU;

- inkorporering i uddannelseskurser af tiltag, som har til formål at tilnærme skolen og de små virksomheder til hinanden.

4.2.2. Billigere virksomhedsetablering og hurtigere registrering

- formidling af resultaterne af igangværende undersøgelser, med udtrykkelig hensyntagen til forholdene for hver enkelt kategori af små virksomheder;

- undersøgelse af de juridiske, administrative og skattemæssige problemer, som opstår for eksisterende virksomheder, der ønsker at drive midlertidig virksomhed i en anden medlemsstat, blandt andet i grænseområder, og for iværksættere, der ønsker at etablere virksomhed i en anden medlemsstat.

4.2.3. Bedre lovgivning og regulering

- systematisk inddragelse af de europæiske organisationer, som repræsenterer små virksomheder, straks fra starten af EU's lovgivningsproces og tilvejebringelse af finansielle midler, som gør det muligt at arrangere møder og rejser for sagkyndige;

- systematisering af konsekvensanalyserne vedr. EU-lovgivningens virkninger for små og meget små virksomheder;

- gøre det lettere for små virksomheder at anvende EU-lovgivningen ved at lade de relevante interesseorganisationer udarbejde praktiske vejledninger med hensyn til god praksis, svarende til de herskende forhold for hver kategori af virksomheder eller erhverv samt udveksling af disse vejledninger mellem organisationer i de forskellige medlemsstater;

- analyse af de retlige og skattemæssige forhold for enkeltmandsvirksomheder og sammenligning med forholdene for virksomheder, der har form af selskaber, samt forslag til passende foranstaltninger;

- undersøgelse af en europæisk statut for private selskaber (jf. ØSU-udtalelse under udarbejdelse med Henri Malosse som ordfører);

- undersøgelse af, hvorledes man kan sikre selvstændige erhvervsdrivendes formuegoder ved indførelse af en særlig ordning;

- manglen på et europæisk patent udgør et handicap for små virksomheder på grund af deres begrænsede omsætning, hvilket der bør rådes bod på.

4.2.4. Kvalifikationer, adgangsmuligheder og ækvivalens

- styrkelse af udvekslingsprogrammer for lærlinge og vedtagelse af et europæisk ERASMUS-program for lærlinge i stil med programmerne for universitetsstuderende, som har bevist deres effektivitet, og som tusindvis af studerende nyder godt af;

- indførelse af en europæisk statut for lærlinge med det sigte at forenkle procedurerne for udveksling af lærlinge og rejser for lærlinge, social beskyttelse og samråd mellem de ansvarlige for uddannelse og lærlingespørgsmål;

- udbygning af samrådet og samarbejdet mellem erhvervs- og lærlingeuddannelsesorganisationer og -institutioner med henblik på at støtte uddannelse til opnåelse af kvalifikationer på højt niveau;

- analyse af de problemer, som små virksomheder støder på på grund af manglen på kvalificeret arbejdskraft, samt fremsættelse af løsningsforslag;

- tilvejebringelse af en europæisk oversigt over ækvivalens mellem erhvervsuddannelsesbeviser med det formål at forenkle procedurerne for registrering af iværksætterkandidater i andre medlemsstater.

4.2.5. Bedre online-adgang

- bistå erhvervsorganisationerne med at strukturere et passende online-tilbud, blandt andet med hensyn til grunduddannelse og livslang læring, rådgivning, etablering og overtagelse af virksomheder.

4.2.6. Bedre udnyttelse af det indre marked

Der bør sættes ind med tiltag på flere felter i denne forbindelse:

4.2.6.1. Kendskab til små virksomheder og deres behov

- hensyntagen til de små fremstillings- og servicevirksomheders særlige behov ved revisionen af SMV-definitionen, med hensyn til kriteriet "omsætning";

- igangsættelse af et program for statistiske og økonomiske undersøgelser og for analyse af bedste praksis udført af videnskabelige og akademiske kredse og som led i Det Europæiske Observatorium for Små og Mellemstore Virksomheder, angående håndværksvirksomheder, meget små virksomheder og små virksomheder inden for liberale erhverv;

- statistiske og økonomiske analyser af små og meget små virksomheder i ansøgerlandene;

- analyser og særundersøgelser af små virksomheders og håndværksvirksomheders fremtid som led i hovedretningslinjerne for den kommende europæiske politik om Europas fremtid: samhørighed og udvidelse, styreformer, globalisering;

- udarbejdelse i et samarbejde mellem Kommissionen og det europæiske håndværksakademi af et arbejds- og forskningsprogram vedrørende kendskabet til små virksomheder, iværksættelse af chartret og gennemførelse af indsats i overensstemmelse med ØSU's udtalelse af 30. maj 2001 om håndværk og SMV i Europa.

4.2.6.2. Konkurrencereglerne

- indførelse af en ordning til overvågning af konkurrencefordrejninger, som små virksomheder støder på, især i grænseregioner og ø-regioner, og opstilling af en metode til hurtig bilæggelse af tvister.

4.2.6.3. Samarbejde mellem organisationer og mellem virksomheder

- via en ny, mere velegnet og mere smidig metode bør der sættes skub i Interprise-programmerne om grænseoverskridende samarbejde.

4.2.6.4. Virksomhedernes deltagelse i EU's programmer og indsats

- forenkling, for de små virksomheder, af procedurerne for indgivelse af ansøgninger og evaluering af resultater samt systematisering af anvendelsen af rådgivnings- og konsulentorganisationer for virksomheder;

- forenkling af procedurerne for indkaldelse af forslag samt ændring og forbedring af mulighederne for direkte finansiering, efter indbyrdes aftale, af tværnationale pilot- og forsøgsforanstaltninger, som tager sigte på et meget stort antal virksomheder, på forslag af nationale og europæiske interesseorganisationer.

4.2.6.5. Standardisering

- sikring af små og meget små virksomheders deltagelse i det europæiske standardiseringsarbejde og indførelse af en ordning til finansiering af sagkyndige, som repræsenterer disse virksomheder. ØSU mener, at specielt NORMAPME bør understøttes og styrkes;

- tilvejebringelse af specifikke redskaber og tekniske manualer for de forskellige sektorer og virksomhedsstørrelser;

- etablering af og støtte til et netværk af sagkyndige rådgivere i de små virksomheders interesseorganisationer og fagorganisationer; disse konsulenter skal have til opgave at indsamle information og give vejledning med hensyn til indførelse af standarder og EF-mærket.

4.2.6.6. Miljø

- systematisk integrering af begrebet små virksomheder i udarbejdelsen af EU-tekster og hensyntagen til deres specifikke behov straks fra starten;

- forenkling af procedurerne i stil med den nye EMAS-forordning om miljørevision, hvor der indføres stærkt forenklede procedurer for de mindste virksomheder, og hvor håndværkskamre samt fag- og interesseorganisationer tillægges mulighed for at foretage revision, som er afpasset efter de små virksomheder;

- etablering af og støtte til et netværk af miljøkonsulenter og formidlere i interesseorganisationerne, med ansvar for information, uddannelse og rådgivning til små virksomheder;

- tilvejebringelse af skatteincitamenter og finansiel støtte til investeringer og til overholdelse af miljøbestemmelser.

4.2.7. Skatte- og finansieringsspørgsmål

4.2.7.1. Tilpasning af momsreglerne

- styrkelse af forsøgene med at nedsætte momsen ved at lade nedsættelsen gælde for samtlige stærkt arbejdskraftintensive aktiviteter.

4.2.7.2. Muligheder for lån og gensidig sikkerhedsstillelse

- give de små virksomheder reel adgang til at udnytte de eksisterende instrumenter, som allerede findes inden for EU-institutionerne (EIB, EIF, Kommissionen), eller som skal etableres, for at lette adgangen til lån i forbindelse med investeringer, til ny teknologi og til de nye informations- og kommunikationsteknologier, tilvejebringelse af tekniske og miljømæssige standarder samt immaterielle investeringer i forbindelse med uddannelse; med sigte herpå bør man analysere de små virksomheders udnyttelse af disse produkter og foreslå nye adgangsforanstaltninger;

- udformning af en egentlig europæisk strategi for støtte til udvikling af en ordning for gensidig sikkerhedsstillelse;

- påse, at de tiltag vedrørende pengeinstitutreform, som Basel-komiteen lægger op til (Basel 2), og som Kommissionen skal tage op i et kommende direktiv, ikke fører til en stigning i de samlede udgifter til kreditter og mindre lån for de små virksomheder.

4.2.8. Styrkelse af de små virksomheders teknologiske kapacitet

- støtte til etablering, inden for de små virksomheders interesseorganisationer, af stillinger som teknologikonsulenter og -formidlere samt tilskyndelse til netværkssamarbejde;

- påse, at der i det 6. forsknings- og udviklingsprogram tages hensyn til de små virksomheder, herunder ikke mindst til traditionelle virksomheder;

- fremme af den kollektive forskningsindsats, som udføres af interesseorganisationer i samarbejde med videnskabelige kredse.

4.2.9. Modeller for elektronisk handel, som har stået deres prøve, samt kvalitetsstøtte til små virksomheder

4.2.9.1. Elektronisk handel

- støtte til tiltag vedrørende information, bevidstgørelse og forsøg med nye informations- og kommunikationsteknologier samt konsulentindsats fra virksomhedernes interesseorganisationers side;

- støtte til investeringer i hardware, til anskaffelse af software og til uddannelse inden for små og meget små virksomheder.

4.2.9.2. Kvalitetsstøtte til små virksomheder

- udformning, på europæisk plan, af en egentlig netværkspolitik mellem organisationer, som leverer supporttjenester;

- indførelse af europæiske specifikationer for supporttjenester med fastlæggelse af mindstevilkår, som skal overholdes af hensyn til udviklingen af sådanne tjenester i EU;

- indførelse, på europæisk plan, af en uddannelse som virksomhedskonsulent svarende til supportspecifikationerne;

- bistå de fremtidige ansøgerlande med at udvikle deres supporttjenestenetværker i overensstemmelse med europæiske specifikationer.

4.2.10. Stærkere og mere effektiv repræsentation af de små virksomheders interesser på EU-plan og nationalt plan

4.2.10.1. Repræsentation af de små virksomheders interesser

- styrkelse og systematisering af det direkte samråd med repræsentative nationale og europæiske organisationer af små virksomheder på samtlige EU's arbejdsfelter;

- fremme af og støtte til samråd mellem handelskamre, erhvervs- og brancheorganisationer for små og meget små virksomheder og håndværksvirksomheder i de forskellige medlemsstater samt deres strukturering på EU-plan med det sigte at gøre det lettere at give udtryk for deres prioriteter i den generelle og sektorbestemte lovgivning, som de berøres af;

- sætte skub i oprettelsen og driften af interesse- og brancheorganisationer for disse virksomheder i ansøgerlandene, støtte til deres indsats for virksomhederne og partnerskab med søsterorganisationer i de nuværende medlemsstater.

4.2.10.2. De små virksomheder i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter

- sikring af direkte og automatisk deltagelse af repræsentative organer af små virksomheder og håndværksvirksomheder i samtlige procedurer til samråd og beslutningstagning på EU-plan samt i politiske møder på højt niveau, som vedrører dem;

- sikring af en bedre opfølgning af iværksættelsen af forhandlingsbaserede aftaler mellem arbejdsmarkedets parter ved at fremme en bedre repræsentation af de repræsentative organisationer for håndværk og små virksomheder i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på samtlige niveauer (europæisk, nationalt, sektorielt, branche, virksomhed);

- opstilling af en oversigt over god praksis med hensyn til socialt ansvar i små virksomheder og støtte til dennes videreformidling til beslutningstagerne;

- bistå de små virksomheder, som beskæftiger sig med deres sociale ansvar, med at orientere deres partnere bedre om deres indsats.

5. Konklusioner

5.1. ØSU mener, at chartret giver samtlige politiske niveauer i EU en fortrinlig lejlighed til at påvise over for de 19 millioner små virksomheder og deres ansatte, at de er klar over de små og meget små virksomheders problemer, og at de tager hensyn hertil.

5.2. ØSU er i høj grad bange for, at disse millioner af iværksættere, selvstændige og lønmodtagere vil fjerne sig fra EU, hvis de politiske niveauer ikke tager hensyn til deres behov og deres særlige forhold. Virkningerne af denne manglende forståelse og søgen væk vil få skæbnesvangre konsekvenser for EU's opbygning, konsolidering og udvidelse på et tidspunkt, hvor den europæiske samhørighed er af endnu større betydning på baggrund af den internationale situation.

5.2.1. I den foreliggende udtalelse gives der udtryk for de små virksomheders og håndværksvirksomheders lederes bekymringer. Kommissionen skulle heri kunne finde udgangspunkter for iværksættelse af stærkt synlige tiltag til, i overensstemmelse med Lissabon-principperne, at styrke den rolle og vægt, som tilkommer de små virksomheder i en stadig mere knivskarp international konkurrence.

5.3. Der bør nu sættes ind med en reel, effektiv og synlig overordnet politik, som indebærer en juridisk, skatte- og afgiftsmæssig og social ramme af europæisk omfang, hvilket er nødvendigt for de små virksomheders udvikling. Den skal, som led i en flerårig handlingsplan for små virksomheder, samle og koordinere alle de særskilte foranstaltninger, som allerede er truffet, eller som skal træffes på EU-plan af Kommissionens forskellige afdelinger. ØSU ser gerne, at Kommissionen indleder et samråd mellem de enkelte tjenestegrene med det sigte at samordne indsatsen til fordel for små virksomheder og harmonisere sine tiltag. I lighed med den gruppe af kommissærer, som beskæftiger sig med lige muligheder, ville EU's politik for små virksomheder vinde meget i politisk og operationel effektivitet, hvis der blev taget et sådant skridt mellem Kommissionens allerhøjeste instanser.

5.4. ØSU anmoder derfor Kommissionen og medlemsstaterne om at iværksætte chartret via denne flerårige handlingsplan snarest muligt, hvilket skal ske i samarbejde med Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt de organisationer, som reelt repræsenterer håndværk og små virksomheder. Effektiv iværksættelse af denne plan og en EU-politik for små virksomheder vil kun reelt kunne krones med held via en egentlig, direkte dialog og via en konsolidering af samarbejdet med håndværkets og de små virksomheders repræsentative interesseorganisationer og arbejdsmarkedets parter, hvor man trækker på disses repræsentation på samtlige niveauer og årelange erfaring, samt via direkte inddragelse af disse i hele beslutningsprocessen og den praktiske gennemførelse.

5.5. ØSU opfordrer Rådet til på et af sine kommende møder at træffe en afgørelse om iværksættelse af chartret via det flerårige handlingsprogram omfattende samtlige initiativer af betydning for små virksomheder samt de initiativer, som foreslås i denne udtalelse, og at afsætte passende bevillinger til de pågældende programmer. ØSU henstiller til Parlamentet og Rådet at imødekomme det forslag om særbevillinger, som blev fremsat sidste år i forbindelse med behandlingen af det flerårige program for virksomheder og iværksætterånd, med det sigte at yde støtte til de nyskabende aktioner under chartret, som ikke omfattes af de øvrige programmer.

Bruxelles, den 28. november 2001.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Kommissionens henstilling, EFT L 107 af 30.4.1996.