KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 30.04.1997 
KOM(97) 162 endelig udg. 
BERETNING 199$ FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
om iværksættelsen af langsigtet national støtte 
til landbrug i Finlands nordlige områder 
i henhold til Kommissionens beslutning 95/196/EF 

BERETNING FORELAGT RÅDET AF KOMMISSIONEN 
i henhold til artikel 143, stk. 2, 
i akten om Republikken Østrigs, Kongeriget Sveriges 
og Republikken Finlands tiltrædelse af 
Den Europæiske Union 
I. INDLEDNING lc 
1. Fastlæggelse af de nordlige områder 2 
2. Referenceperiode 3 
3. Beskrivelse af det finske nordstøtteprogram 3 
4. Beregningsmetoden for nordstrømmen 4 
5. Evaluering 5 
6. Landbrugsstøtten 6 
II. NORDSTØTTENS IVÆRKSÆTTELSE 11995 8 
1. Animalsk produktion 8 
a) Oksekød 8 
b) Ammekøer 8 
c) Okser > 6 måneder 9 
d) Kvier til slagtning , 9 
e) Moderfår og geder 10 
f) Svin 11 
g) Fjerkræ 12 
h) Heste 13 
i) Rensdyr 14 
j) Mælk 14 
k) Transportstøtte for mælk og kød 15 
kl) Støtte til transport af mælk 15 
k2) Støtte til transport af kød 15 
2. Vegetabilsk produktion 16 
1) Sukkerroer 16 
m) Kartofler til stivelse 17 
n) Korn og andre markafgrøder 17 
ni) Byg, havre og blandet korn 18 
n2) Andre kornarter og markafgrøder 18 
0) Grøntsager, blomster og planter i væksthus 18 
01) Grøntsager 19 
02) Blomster og planter 19 
p) Frilandsgrønsager 20 
q) Æbler 20 
r) Støtte til oplagring af gartneriproduktion 21 
s) Støtte pr. ha ULA (græs, braklagt osv.) 21 
3. Unge landbrugere 21 
4. Græsarealer, brakjord og spisekartofler 22 
5. Anden støtte 22 
4°-
III. 1995 ANVENDT NORDSTØTTE 11995 23 
IV. PRISUDVIKLINGEN FOR FRUGT OG GRØNTSAGER 23 
V. ANVENDT EF-STØTTE 24 
VI. DEN SAMFUNDSØKONOMISKE UDVIKLING I DE NORDLIGE REGIONER I 
1995- NORDSTØTTENS ROLLE 25 
1. Den samfundsøkonomiske udvikling i de nordlige regioner 25 
2. Den samfundsøkonomiske kontekst og udviklingstendenser 26 
3. Situationen for landbrugsbedrifterne og udviklingsperspektiver 27 
4. Nordstøttens rolle 27 
VII. VIRKNINGERNE AF DEN STØTTE, DER SKAL SIKRE BESKYTTELSEN AF 
MILJØET OG OPRETHOLDELSEN AF NATURVÆRDIERNE (JF. artikel 142, 
STK: 3, TREDJE AFSNIT, I TILTRÆDELSESAKTEN) 28 
VIII. DET INTEGREREDE FORVALTNINGS- OG KONTROLSYSTEM (IACS) 29 
IX. ANMODNINGER FREMSAT AF DE FINSKE MYNDIGHEDER 30 
1. Anmodninger om ændring af beslutning 95/196/EF: 30 
2. Forslag til tekniske tilpasninger af bilag II, III, IV og 
VI til beslutning 95/196/EF som følge af især 
upæcisheder og mangler i de regionale statistikker 31 
3. Andre anmodninger 31 
X. FORVALTNINGSAKTER UDSTEDT MED HENBLIK PÅ GENNEMFØRELSE 
AF KOMMISSIONENS BESLUTNING 95/196/EF 32 
XI. KONKLUSIONER 32 
BILAG 1 Kort over de nordlige områder 35 
BILAG 2 KortoverdelregionemeCl-C4 36 
BILAG 3 Kort over delområderne P1-P5 37 
BILAG 4 De nordlige regioner 38 
BILAG 5 Nordstøtten 39 
BILAG 6 Udviklingen i støtten i de nordlige områder 40 
•i V 
I. INDLEDNING 
I henhold til artikel 142 i akten om Republikken Østrigs, Kongeriget Sveriges og 
Republikken Finlands tiltrædelse af Den Europæiske Union tillader Kommissionen 
Finland at yde langsigtet national støtte med henblik på at sikre opretholdelsen af 
landbrugsaktiviteterne i særlige områder, som Kommissionen fastlægger, og som 
omfatter landbrugsarealer nord for den 62. breddegrad og i nogle tilstødende områder, 
hvor der gælder lignende klimatiske vilkår, som gør landbrugsaktiviteter særligt 
vanskelige. Kommissionen lægger ved sin fastlæggelse af områderne vægt på bl.a. 
befolkningstætheden, det udnyttede landbrugsareals (ULA) andel af det samlede areal 
samt den andel af det udnyttede landbrugsareal, der anvendes til markafgrøder 
bestemt til menneskeføde. 
Denne støtte, der kan fastsættes forskelligt for de enkelte områder og knyttes til 
fysiske produktionsfaktorer under hensyntagen til de relevante begrænsninger i de 
fælles markedsordninger, må ikke knyttes til senere produktion eller føre til en 
forøgelse af produktionen eller til en forhøjelse af den samlede støtte, som blev 
konstateret i en referenceperiode forud for tiltrædelsen, som skal fastlægges af 
Kommissionen. 
Denne støtte kan især ydes med henblik på at opretholde traditionel primær 
produktion og forarbejdning, at forbedre strukturerne for produktion, afsætning og 
forarbejdning af landbrugsprodukter, at fremme afsætningen af de nævnte produkter 
og at sikre beskyttelsen af miljøet og opretholdelsen af naturværdierne. 
Fællesskabets udvidelse med Østrig, Sverige og Finland indebærer en øjeblikkelig 
pristilpasning for landbrugsprodukter, men Finland har i en overgangsperiode for at 
afbøde virkningerne af denne tilpasning tilladelse til parallelt hermed at yde national 
støtte, som gradvis nedsættes, til producenter af landbrugsbasisprodukter,, som er 
omfattet af den fælles landbrugspolitik. 
Endvidere kan Finland i de nordlige områder opretholde en langsigtet national støtte. 
Da den pågældende støtte har hjemmel i artikel 142 i tiltrædelsesakten, skal den 
undersøges på basis af denne artikel og ikke på basis af traktatens artikel 92 og 93. 
Det program, som de finske myndigheder forelagde den 26. oktober 1994, og som 
siden er blevet suppleret med yderligere oplysninger samt tilpasset på flere punkter, 
indeholdt i sin endelige version, der blev forelagt den 20. januar 1995 den 
pågældende støttes form og størrelse samt det antal produktionsfaktorer 
(ha, storkreaturer), der berettiger til ydelsen af støtte. 
Kommissionen har i sin beslutning nr. 95/196/EF du 4. maj 19951 fastlagt de nordlige 
områder i Finland, den referenceperiode, der benyttes til at konstatere, at nordstøtten 
ikke fører til en stigning i produktionen eller i det samlede støtteniveau, og endvidere 
størrelsen af den landbrugsproduktion, der ikke må overskrides, uden at 
støtteniveauet skal nedsættes. 
1 EFT nr. L 126 af 9.6.1995, s. 35. 
\ C 
1. Fastlæggelse af de nordlige områder 
Rådet vedtog den 21. februar 1994 som supplement til sin principbeslutning om 
langsigtet national støtte til landbrug i Finlands nordlige områder de præcise værdier 
for de afgrænsningskriterier, der skal anvendes. 
Disse værdier blev nedfældet i konferencedokument nr. CONF. 5/94 (GENERAL). 
Denne tekst blev i uændret form godkendt af konferencen i sin helhed og ned til de 
mindste detaljer. 
Hvad angår Kommissionens fastlæggelse af Finlands nordlige områder, er de 
vennævnte kriterier følgende: 
alle kommuner nord for den 62. breddegrad 
for andre kommuner i naboområdet syd for den 62. breddegrad må 
befolkningstætheden være på 10 indbyggere og derunder pr. km2, ULA's andel af 
kommunens samlede areal under 10 %, og den andel af ULA, der anvendes til 
afgrøder bestemt til menneskeføde, jf. forordning (EØF) nr. 1765/92, 20 % eller 
derunder. 
Den metode, der anvendes til fastlæggelse af de nordlige områder, svarer til den, der 
benyttes til definition af ugunstigt stillede områder i EF-lovgivningen (direktiv 
75/268/EØF). 
Kommunen (kunta-Kommun) er valgt som den relevante administrative enhed for 
efterprøvningen af ovennævnte kriterier. Kommuner, der ikke samtidig opfylder alle 
tre kriterier, men som er helt omringet af områder, der gør det, sidestilles med 
sådanne områder, således at der dannes en homogen enhed (der er tale om to 
kommuner med i alt 705 ha landbrugsjord). 
Ekstraordinært betragtes følgende som relevante territoriale enheder med henblik på 
efterprøvningen: landbrugsdistriktet (maatalouspiiri-lantbruksdistrikt) i Mikkeli og i 
Sydkarelen (repræsenterende i alt 74 419 ha ULA) samt de landbrugsområder, der er 
fastlagt i zone nr. 3 i den finske landbrugsstøtteordning på grundlag af bedrifternes 
størrelse inden tiltrædelsen og inden for afgrænsningerne pr. 31. december 1993, 
bestående af i alt 13 646 ha ULA. Det har været nødvendigt med en særbehandling af 
dette område, der gennemskæres af den 62. breddegrad, på grund af dets helt 
specielle naturbetingede ulemper: området består af store søer. Søerne tegner sig for 
over 20% af det samlede areal for distrikterne Mikkeli og Sydkarelen. Kun 5 % af det 
samlede område (inkl. søer) benyttes til landbrugsvirksomhed. Det pågældende 
landbrugsområde ligger derfor spredt over store skov- og søområder. 
Behandles disse områder derfor som et samlet homogent territorium, er der bedre 
mulighed for at håndtere denne situation, der er helt exceptionel i Unionen. Disse 
områder opfylder som helhed de vedtagne kriterier, selv om enkelte kommuner 
isoleret betragtet ikke gør det. 
Denne praksis, der sædvanligvis følges ved anvendelsen af direktiv 75/268/EØF om 
landbrug i bjergområder og i visse ugunstigt stillede områder, vil ikke blot lette 
administrationen af den planlagte ordning, men især opfylde de særlige behov, der er 
til stede i den finske region med de store søer. 
Det således fastlagte nordlige område udgør i alt 1 417 000 ha ULA, dvs. 55,5 % af 
Finlands samlede ULA (se kort 1 i bilaget), og er underopdelt i fem delregioner: Cl, 
C2, C2 Nord, C3 et C4 (se kort 2). Delregionerne C3 og C4 er underopdelt i 
delområderne PI, P2, P3 og P4 (delregion C3) og P4, P5 (delregion C4) (se kort 3), 
for at støtten for kvæg, får og mælk kan blive differentieret i disse delområder. 
Denne underopdeling gør det muligt at modulere landbrugsstøtten under hensyntagen 
til de særlige træk ved den regionale landbrugsøkonomi og til graden af de 
naturbetingede ulemper. Til dette formål er der især anvendt et syntetisk 
landbrugsøkonomisk indeks kaldet NIKULA, der gør det muligt at klassificere alle 
kommuner i en delregion eller et delområde. 
De således afgrænsede nordlige områder (se kortene og tabel 4) findes i bilaget. 
2. Referenceperiode 
Referenceperioden for den landbrugsproduktion og for det samlede støtteniveau fra 
før tiltrædelsen, der ikke må overskrides, fastsættes på basis af de foreliggende 
nationale statistikker for mængdernes vedkommende for årene 1991-1992-1993, dog 
ikke for dels sektoren for komælk og oksekødssektoren, for hvilke det anses for mest 
hensigtsmæssigt at anvende året 1992 ved fastsættelsen af såvel 
referencemælkekvoten som -besætningen for Finland, dels gartnerisektoren, for 
hvilken der tages hensyn til året 1993 på grund af statistikkernes pålidelighed. 
3. Beskrivelse af det finske nordstøtteprogram 
Det program, som de finske myndigheder har fremlagt i henhold til artikel 142, 
indeholder en langsigtet produktionsstøtte inden for de afgrænsninger, der er fastsat i 
bilagene til Kommissionens beslutning nr. 95/196/EF. 
Det omfatter et bredt udvalg af produkter og begrundes ved, at Finlands tiltrædelse af 
Unionen indebærer en betydelig nedsættelse af støtteniveauet for 
landbrugsøkonomien i de nordlige områder. 
Der påregnes i de fleste tilfælde en regional differentiering af støtten, der skal afspejle 
de nuværende vilkår i Finland. 
De finske myndigheder har specificeret den form, hvori de agter at yde støtten. For 
alle vegetabilske produkters vedkommende (korn og andre markafgrøder, frugt og 
grøntsager, kartofler til stivelse og sukkerroer) er den foreslåede støtte angivet pr. 
hektar. For den animalske produktion er støtten angivet pr. storkreatur (undtagen for 
kvier), heste, moderfår, geder, svin og fjerkræ, medens støtten for mælk angives pr. 
kg og støtten for rensdyr og kvier pr. dyr. 
De anvendte koefficienter for omregning af dyr til storkreaturer er identiske med 
dem, der er anvendt til fastsættelsen af den i artikel 138 til 140 nævnte støtte i Finland 
i den af Kommissionen godkendte beslutning. 
Der er også fastsat en støtte til transport mellem landbrugsbedriften og den nærmeste 
indsamlings- og forarbejdningscentral for mælk og kød i visse nordlige regioner, 
nemlig områderne C4, C3 og C2 Nord (dog ikke kommuner, der ikke hører under 
støtteberettigede regioner under strukturfondsmål 6) udtrykt i FIM pr. ton (den 
gennemsnitlige transportudgift for mælk er blevet anslået til 54 FM/ton og for kød til 
0,5 FIM/kg). Støtteniveauet er beregnet på grundlag af den gennemsnitlige leverede 
mængde pr. bedrift til mejeriet, gårdenes gennemsnitlige tæthed i mejeriets 
indsamlingsområde og den gennemsnitlige afstand mellem gårdene og mejeriet. 
Der er ligeledes fastsat en støtte for frugt og grøntsager, der produceres i de nordlige 
områder, udtrykt i FIM/mVår. 
Der er fastsat en fast støtte pr. ha til unge landbrugere (under 40 år), for 
græsningsarealer og for korndyrkning. Antallet af støttemodtagere er anslået til 
19 000 personer. 
Der er også fastsat en støtte for det samlede udnyttede landbrugsareal (ULA) med 
græs, braklagt og med spisekartofler. Der ydes samme støtte for de øvrige afgrøder, 
idet denne støtte dog beregnes separat for hver enkelt afgrødetype. 
Der er ligeledes fastsat en støtte til skoltsameme^, "naturaløkonomi og rensdyravl", 
der ydes i form af rentegodtgørelser for lån eller som direkte støtte, der dækker 45-
75%, og for skoltsamerne indtil 80-85% af udgifterne til en række mindre 
erhvervsinvesteringer og rurale infrastrukturer (vejnet, vandforsyning). 
4. Beregningsmetoden for nordstøtten 
For at kunne ansætte støtteniveauet for programmet er den samlede støtte pr. produkt 
i referenceperioden blevet sammenlignet med støtten efter tiltrædelsen. 
Med henblik på beregningen af den samlede støtte i referenceperioden er der dels 
taget hensyn til forskellen mellem 1993-priserne i Finland og EF-priserne (indirekte 
støtte), dels til den direkte støtte, der er blevet finansieret over det nationale budget 
samme år. 
Det anses, at støtten efter tiltrædelsen - ud over nordstøtten og den gradvist nedsatte 
nationale støtte efter tiltrædelsesaktens artikel 138 til 140, der gælder i 
overgangsperioden (1995-1999) - består af udligningsgodtgørelsen, medlemsstatens 
landbrugsmiljøstøtte til landbrugerne i de nordlige regioner og støtten inden for 
rammerne af de fælles markedsordninger. 
2 Et etnisk mindretal bestående af ca. 800 personer, der blev flyttet fra Petsamo efter 2. verdenskrig. 
4 
En ændring af disse beløb vil, såfremt den medfører en større støtte end før 
tiltrædelsen, bevirke, at den tilladelige nordstøtte tilpasses fra det efterfølgende 
kalenderår. 
Beløbene er angivet i national valuta med den 1.1.1995 som valørdato, og de kan 
tilpasses hvert år. En sådan tilpasning kræver en ændring af Kommissionens 
beslutning. 
Nordstøtten - undtagen for mælk, hvor der findes en kvoteordning - ydes ikke på 
grundlag af de producerede mængder, men derimod på grundlag af 
produktionsfaktorer inden for de regionale afgrænsninger, der findes i bilag 4 til 
beslutning 95/196/EF (se bilag 5). Udviklingen i støtten i de nordlige områder inden 
og efter tiltrædelsen fremgår af diagrammet i bilag 6. 
5. Evaluering 
De finske myndigheder har vist, at der for de enkelte produkter er en forskel mellem 
støtten i referenceperioden og støtten efter tiltrædelsen. 
Kommissionens tjenestegrene har foretaget en efterprøvning i nært samarbejde med 
de finske myndigheder. 
Forskellen i prisniveauet og de faldende produktionsomkostninger (for svinekød, æg 
og fjerkræ) er blevet efterprøvet, og det blev konstateret, at der ikke sker en 
overkompensation. 
For de frugter og grøntsager, for hvilke det blev skønnet, at priserne i 1995 kunne 
vise sig at afvige fra de priser, der var blevet taget i betragtning ved 
støtteevalueringen, er der planlagt et system for tilpasning af støtteniveauet, der tager 
hensyn til oplagringsstøtten, for at undgå en eventuel overkompensation fra og med 
1996. Denne ændringsmulighed gælder også for støtten i overgangsperioden, jf. 
artikel 138 til 140 i tiltrædelsesakten. 
Støtten til transport af mælk og kød i disse fjernt beliggende regioner i EF må 
betragtes som støtte, der skal lette afsætningen af produkter, jf. artikel 142, stk. 3, 
tredje afsnit, og kan derfor accepteres. 
Støtten pr. kg kød "omregnes" til støtte pr. storkreatur, og støtten for malkekøer og 
kvier til mælkeproduktion er også blevet omregnet til støtte pr. kg mælk og kan 
derfor accepteres. Også støtte for kvier til slagtning (støtte udtrykt pr. dyr, der slagtes 
og betales efter slagtningen) og til bevarelse af avlshopper, føl (1-3 år) og finske heste 
kan anses for acceptabel. 
For at undgå at produktionen stiger, er der indføjet en klausul i beslutningen, der 
fastsætter, at hvis det konstateres, at produktionen af et bestemt produkt overstiger 
produktionen i referenceperioden, foretages der en proportional nedsættelse af støtten 
til denne sektor i det efterfølgende år. For så vidt angår planteavlen på friland, 
anvendes denne klausul, hvis der i to på hinanden følgende år konstateres en 
produktionsoverskridelse på over 10 % i gennemsnit. 
For at undgå at straffe sektorer eller delregioner (støtten differentieres for 
delregionerne) gennem en generel nedsættelse af støtten ved en eventuel 
produktionsoverskridelse, beregnes produktions- og støtteniveauerne pr. produkt og 
pr. delregion. 
På disse betingelser er den nordstøtteordning, som de finske myndigheder har 
foreslået i henhold til artikel 142, blevet anset for at opfylde de betingelser, der er 
fastsat i nævnte artikel, og beslutningen om fastlæggelsen af de nordlige områder i 
Finland, referenceperioden og størrelsen af produktionen og af den samlede støtte 
blev vedtaget af Kommissionen den 4. maj 1995 (beslutning nr. 95/196/EF). 
6. Landbrugsstøtten 
Hovedændringerne af den finske landbrugskontekst 
Finlands tiltrædelse af Den Europæiske Union forårsagede en væsentlig ændring af 
det finske landbrugs økonomiske miljø. Den nationale landbrugspolitik er blevet 
totalt ændret, og de markedspriser og det støttesystem, der gælder for den fælles 
landbrugspolitik i Den Europæiske Union, blev anvendt lige fra starten. For at det 
finske landbrug har kunnet blive integreret i den fælles landbrugspolitik, er de 
særordninger, som er fastsat i tiltrædelsesakten, blevet anvendt. 
Virkningerne af tiltrædelsen kan ses på forskellige måder. For de enkelte bedrifter har 
tiltrædelsen påvirket de priser, som landbrugeren opnår, samt visse 
produktionsomkostninger og støtteniveauet under ét. Disse faktorer har påvirket 
bedrifternes rentabilitet og indtægtsniveau. 
Afskaffelsen af beskyttelsen ved grænserne og ophævelsen af mindstepriserne på 
landbrugsprodukter medførte straks efter tiltrædelsen et betydeligt fald i 
markedspriserne. 
Indtægtstabet som følge af landbrugsprodukternes faldende markedspriser blev 
delvist opvejet af nedgangen i produktionsomkostningerne. Det resterende 
indtægtstab er blevet opvejet af andre former for støtte. Den tidligere nationale støtte 
er blevet afløst af støtten under den fælles landbrugspolitik (markedsstøtten, 
udligningsgodtgørelsen og støtten til miljøvenligt landbrug) og af den nationale 
støtte, der er fastsat i tiltrædelsesaktens artikel 138 til 142. 
Hvad angår støttens regionale fordeling, er Finland blevet underopdelt i en række 
støtteområder. 
11995 var de vigtigste støtteformer fordelt således på de forskellige områder: 
Område A: 
Præmier og kompensationer under den fælles landbrugspolitik. 
- Område B: 
Ud over den støtte, der er fastsat for område A: 
Udligningsgodtgørelsen i henhold til direktiv 75/268/EØF og forordning nr. 
2328/91. 
- Område C1-C4: 
Ud over den støtte, der er fastsat for område B: 
Den langsigtede nationale støtte i henhold til artikel 142 i tiltrædelsesakten, om 
blev tilladt ved Kommissionens beslutning nr. 95/196/EF med henblik på at sikre 
en opretholdelse af landbrugsaktiviteterne i de nordlige områder. 
Hele landet: 
Ud over ovennævnte støtte: 
• National støtte i henhold til artikel 138, 139 og 140, som er godkendt ved 
Kommissionens beslutning nr. 95/33/EF3 med henblik på at lette landbrugets 
og gartnerierhvervets tilpasning til det prisniveau, der er fastsat gennem de 
fælles markedsordninger, og det finske landbrugs integrering i den fælles 
landbrugspolitik. 
• Ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den fælles 
landbrugspolitik og støtten ifølge forordning (EØF) nr. 2078/924, 2079/925 og 
2081/926. 
I 1995 blev der udbetalt støtte til landbrug og gartneri i Finland på i alt 12,320 mia. 
FIM, heraf 2,3 mia. FIM til lagerudligning. ly677 mia. FIM, der af dette beløb var 
afsat til produktionsstøtte for 1995, blev overført til betaling i 1996. 
•* EFTnr. L 6 af 9.1.19%, s. 21. 
4 EFTnr.L215af30.7.1992,s.85 
5 EFTnr.L215af30.7.1992,s.91. 
6 EFT nr. L 208 af 24.7.1992, s. 1. 
II. NORDSTØTTENS IVÆRKSÆTTELSE 11995 
Nordstøtten ydes ikke til landbrugere over 65 år. 
1. Animalsk produktion 
a) Oksekød 
I de nordlige områder opdrættes 73% af kvægbestanden i Finland på 44 814 
bedrifter med en besætningstæthed på 1,25 storkreatur/ha. 
Tabel 1 
Antal opdrættede kreaturer i alt 
(storkreaturer) 
Oksekød 
produktion (t) Delområde 
I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
I løbet af 
referenceperioden^ 
i 1995(2) C1 
188.550 
151.586 
18.400 
14.142 C2 
316.700 
255.377 
31.700 
25.814 C2-Nord 
35.900 
28.673 
3.600 
2.715 C3 
56.550 
40.063 
5.600 
4.028 C4 
7.650 
5.550 
600 
446 lait 
605.350 
481.249 
59.000 
47.144 
(1) undtagen kokød (26 3001) 
(2) produktion af kokød i 1995: 23 2811 
*; Konstateringer: 
Såvel antallet af dyr som oksekødsproduktionen var i 1995 fortsat lavere end i 
referenceperioden. Derfor er betingelsen i artikel 142 om at produktionen ikke 
må overskrides, overholdt. 
Ammekøer 
53 % af ammekøerne i Finland opdrættes i de nordlige områder på 2 189 
bedrifter (57,7 % af landet). 
Tabel 2 
Opdrættede produk­
tionsenheder (storkr.) 
Støtte i 1995 
(FIM/storkr.) 
Støtte i alt 
i 1995 (mio. FIM) I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
Godkendt og 
anvendt(1) 
Godkendt 
Udbetalt (2)(3) 1995 
Delområde 
C1 
6.550 
7.030 
100 
0,7' 
0.6 C2 
7.100 
7.229 
150 
1 ,1' 
1 ,0 C2-Nord 
650 
654 
600 
0,4' 
0,3 C3 
900 
538 
1.050 
0,9' 
0,5 C4 
150 
37 
2.150 
0 ,3 
0,1 lait 
15.350 
15.488 
3,4 
2,5 
(1) Der udbetales støtte for højst den individuelle kvote, der er tildelt hver producent. Der udbetales 100% af støtten for højst 30 storkreaturer 
For 31-50 storkreaturer nedsættes støtten med 25%. For > 50 storkreaturer nedsættes støtten med 50%. 
I delomraderne C1 og C2 er støtten begrænset til 300 storkreaturer, i delomraderne C3 og C4 er den begrænset til henholdsvis 
200 og 100 storkreaturer pr. bedrift. 
(2) Regeringsbeslutning nr. 413/85. stk. 12. 
(3) Støtte udbetalt for mindst 3 storkreaturer. 
Konstateringer: 
Sammenlagt ligger den anvendte støtte på grund af støtterestriktionerne fortsat 
under den godkendte støtte, trods en meget svag stigning (0,9%) i det samlede 
antal dyr. 
c) Okser > 6 måneder 
73% af landets okser opdrættes i de nordlige områder. 
Tabel 3 
Opdrættede produk­
tionsenheder (storkr.) 
Støtte 
(FIM pr. storkr.) 
Støtte i alt 
i 1995 (mio. FIM) 1 løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
Godkendt og 
anvendt (1 ) 
Godkendt 
Udbetalt (4) 1995 
Delområde 
C1 
36.000 
35.214 
650 
23,4' 
16 ,7 C2 
62.300 
58.764 
700 
43,6" 
33,4 C2-Nord 
7.250 
6.370 
1.150 
8 ,3' 
6,0 C3 
11.100 
8.612 
2900-3400 (2) 
35,0' 
20,9 C4 
1.050 
1.153 
4500-6000 (3)' 
4 ,8 
3 ,1 lait 
117.700 
110.113 
115,1 
80,2 
(1) Regeringsbeslutning nr. 413/95, stk. 12 og 13. 
(2) Delområde P1-P2:2 900 FIM pr. storkreatur (heraf 1 600 i årlig støtte og 1 300 én gang i løbet af dyrets liv, P3-P4: 
3 400 FIM pr. storkreatur (heraf 1 600 i årlig støtte og 1 800 én gang i løbet af dyrets liv. 
(3) Delområde P4:4 500 FIM pr. storkreatur (heraf 2 700 i årlig støtte og 1 800 én gang i løbet af dyrets liv. P5:6 000 
FIM pr. storkreatur (heraf 2 700 FIM i årlig støtte og 3 300 én gang i løbet af dyrets liv. 
(4) Støtte udbetalt for mindst 3 storkreaturer. 
d) Konstatering: 
Antallet af opdrættede dyr samt den i 1995 udbetalte støtte ligger fortsat under 
det godkendte loft. 
Kvier til slagtning 
72% af landets kvier opdrættes i de nordlige områder. 
Tabel 4 
Opdrættede produk­
tionsenheder (dyr) 
Støtte 
(FIMpr.dyr)(1) 
Støtte i alt 
i 1995 (mio. FIM) Godkendt 
Opdrættede 
Godkendt og 
anvendt (2) 
Godkendt 
Udbetalt (3) 1995 
Delområde 
C1 
17.390 
9.828 
460 
8,0 
4 ,52 C2 
30.020 
18.907 
470 
14,1 
8,89 C2-Nord 
3.380 
2.105 
780 
2 ,6 
1 ,64 C3 
5.440 
3.304 
1.060 
5.8 
3,5 C4 
810 
391 
1.640 
1 .3 
0,64 lait 
57.040 
34.535 
31 ,8 
19,19 
(1) Støtte tildelt én gang i løbet af dyrets liv ved slagtning. 
(2) Regeringsbeslutning nr. 413/95, stk. 13. 
(3) Støtte udbetalt for mindst 3 storkreaturer. 
Konstateringer: 
Antallet af slagtede dyr og den anvendte støtte i 1995 ligger fortsat under 
referenceperiodens tal. 
e) Moderfar og geder 
I de nordlige områder opdrættes 57% af moderfårene og 41% gederne i Finland 
på 2 828 bedrifter, og 62% af fåre- og gedekødet produceres på disse bedrifter. 
tabeis 
Opdrættede produk­
tionsenheder (storkr.) 
Fårekød og 
gedekød 
produktion (t) 
Støtte 
(FIM pr. storkr.) 
Støtte i alt 
i 1995 (mio. FIM) I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
støtte modtaget 
i 1995 
I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
Godkendt og 
anvendt 
Anvendt i gns. 
i 1995 (3) 
Godkendt 
Udbetalt (4)(5) 1995 
Delområde 
C1 
1.650 
2.318 
1.860 
223 
303 
650 
621 
1 .1" 
1 ,2 C2 
1.810 
2.337 
1.899 
276 
407 
700 
691 
1 ,3' 
1 .3 C2-Nord 
460 
436 
331 
60 
57 
1.150 
1.130 
0 .5' 
0 ,4 C3 
790 
629 
551 
111 
101 
3.100 (1)' 
3.700 (1)' 
3.372 (1) 
2 ,6' 
1 ,8 C4 
300 
193 
164 
41 
23 
4.800 (2)' 
6.400 (2)' 
5.052 (2) 
1 .5" 
0 ,80 lait 
5.010 
5.913 
4.805 
711 
892 
7 
5 ,6" 
(1) Delområde P1-P2:3 100 FIM pr. storkreatur, P3-P4: 3 700 FIM pr. storkreatur. 
(2) Delområde P4:4 800 FIM pr. storkreatur, P5:6 400 FIM pr. storkreatur. 
(3) Støtten udbetales for højst den kvote, der er tildelt hver bedrift. 100% af støtten udbetales for højst 30 storkreaturer. 
For 31-50 storkreaturer nedsættes støtten med 25%. For > 50 storkreaturer nedsættes støtten med 50%. 
I delområde C1 og C2 er støtten begrænset til 300 storkreaturer, i delområde C3 og C4 er den begrænset til henholdsvis 
200 og 100 storkreaturer pr. bedrift. 
(4) Regeringsbeslutning nr. 413/95, stk. 12. 
(5) Støtten udbetales for mindst 1,5 storkreatur. 
Konstateringer: 
I 1995 steg antallet af dyr med 18 % og kødproduktionen med 25,5 % 
sammenholdt med referenceperioden. Trods stigningen i 1995 i antallet af 
opdrættede dyr i 1995, blev den godkendte støtte ikke overskredet, da støtten 
var begrænset til en reduceret antal storkreaturer. 
Som følge af produktionsstigningen skulle støtteniveauet for 1996 ifølge artikel 
4, stk. 1, litra c), i beslutning 95/196/EF nedsættes proportionalt med denne 
produktionsstigning. Hvis denne nedsættelse på 1,785 mio. FIM ikke opvejes 
af en stigning i støtten som følge af en nedsættelse af EF-støtten eller af en 
revaluering af den nationale valuta, skal den fordeles mellem de regioner, hvor 
overskridelsen er blevet konstateret. 
10 
fi Svin. 
42 % af landets svin opdrættes i de nordlige områder. 
Tabel 6 
Opdrættede produk­
tionsenheder (storkr.) 
Svinekød 
produktion (t) 
Støtte 
(FIM pr. storkr.) 
Støtte i alt 
i 1995 (mio. FIM) I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
Godkendt og 
anvendt 
Godkendt 
Udbetalt (2)(3) 1995 
Delområde 
C1 
63.700 
74.570 
42.900 
40.673 
0 
0 
0 C2 
37.600 
43.138 
24.700 
23.897 
0 
0 
0 C2-Nord 
2.100 
2.172 
1.300 
1.273 
590 
1 ,2' 
1 ,3 C3 
3.150 
2.569 
2.000 
1.420 
590 
1 ,9' 
1 ,3 C4 
40 
3 
6 
3 
900 
0 ,04' 
0 ,0 lait 
106.590 
122.452 
70.906(1) 
67.264 
3 ,r 
2,5 
(1) Inkl. sokød (3 100 t). 
(2) For søer udbetales 100% af støtten for højst 30 storkreaturer. For 31-50 storkreaturer nedsættes støtten med 25%. 
For > 50 storkreaturer nedsættes støtten med 50%. I delområde C3 et C4 er støtten begrænset til henholdsvis 200 og 100 
storkreaturer pr. bedrift. 
(3) Støtte udbetalt for mindst 3 storkreaturer. 
Konstateringer: 
Trods stigningen på 14,9 % i antallet af opdrættede dyr har der ikke været 
nogen stigning i hverken kødproduktionen eller niveauet for den anvendte 
nordstøtte. Grunden til stigningen i antallet af dyr er, at der fra 1995 skete en 
ændring i svineklassificeringsmetoden, idet svinene herefter blev klassificeret 
efter vægt i stedet for som tidligere efter alder. Ifølge det nye system 
klassificeres svin på under 20 kg som smågrise, der før 1995 var betegnelsen 
for svin på under 3 måneder. Da antallet af storkreaturer er blevet beregnet for 
svin ekskl. smågrise, skyldes stigningen i antallet af storkreaturer denne 
statistiske ændring. Denne ændring har ingen indvirkning på 
referencemængden. 
11 
g) Fjerkræ 
I de nordlige områder opdrættes 30,3 % af finsk fjerkræ, og der produceres 30,1 
% af landets fjerkrækød. 
Tabel 7 
Opdrættede produk­
tionsenheder (storkr.) 
Produktion i tons 
-æg 
-kød 
Støtte i 1995 
(FIM pr. storkr.) 
Støtte i alt 
i 1995 (mio. FIM) I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
I løbet af 
referenceperioden 
Gennemført i 1995 
I løbet af 
referenceperioden 
Gennemført i 1995 
Godkendt 
Anvendt 
Godkendt 
Udbetalt (2) 1995 
Delområde 
C1 
23.700 
20.559 
26.000 
14.513 
4.820 
10.148(1) 
0 
0 
0,0' 
0 C2 
7.700 
5.838 
8.000 
2.784 
1.140 
1.457 (2) 
0 
0 
0,0' 
0 C2-Nord 
850 
468 
1.000 
147 
10 
0 
590 
590 
0,5' 
0 ,3 C3 
355 
356 
1.000 
110 
20 
10 
900 
900 
0,3" 
0,20' C4 
5 
2 
2 
0 
1 
0 
1.900 
1.900 
0,01 
0 ,00 lait 
32.610 
27.223 
36.002 
17.554 
5.991 
11.615 
0 ,8' 
0,5 
(1 ) Heraf 9 5901 kød af slagtekyllinger og 5561 andet fjerkræ. 
(2) Heraf 1 4011 slagtekyllinger og 561 andet fjerkræ. 
(3) Støtten udbetales 100% for højst 30 storkreaturer. For 31-50 storkreaturer nedsættes støtten med 25%. For > 50 storkreaturer 
nedsættes støtten med 50%. I delområderne C1 og C2 er støtten begrænset til 300 storkreaturer, i delområderne 
C3 og C4 er den begrænset til 200 og 100 storkreaturer pr. bedrift. 
(4) Regeringsbeslutning nr. 413/95, stk. 12. 
(5) Støtten udbetales for mindst 3 storkreaturer. 
Konstateringer: 
Der kunne i 1995 konstateres en betydelig stigning i produktionen af 
fjerkrækød. Derfor skal støtten i 1996 nedsættes proportionalt med 
overskridelsen. 
De finske myndigheder foreslår en ændring af den tilladte kød- og 
ægproduktion og en opdeling af støtten i to kategorier: en for æglæggere og 
kyllinger og en anden for slagtekyllinger og andet fjerkræ. Disse ændringer 
fører ikke til en stigning i den fastsatte støtte (se tabellen nedenfor). Hvis de 
nye tal fastholdes, skal der i 1996 foretages en nedsættelse af støtten på 23 % 
som følge af produktionsoverskridelsen. 
12 
tabel 8 
Opdrættede produk­
tionsenheder (storkr.) 
Produktion i tons 
-æg 
-kød 
Støtte i alt (mio. FIM) 
fastsat i beslutning 
95/196/EF 
Støtte i alt (mio. FIM) 
fastsat 
i nyt finsk 
forslag (3) Fastsat i beslutning 
95/196/EF 
Nyt forslag 
Beslutning 95/196/EF 
Nyt forslag 
Beslutning 95/196/EF 
Nyt forslag 
1995 
1996 
1997 
1998 
1999 
fra 2000 
1995 
1996 
1997 
1998 
1999 
fra 2000+B48 a 
b 
a 
b 
a 
b 
a 
b 
a 
b 
a 
b 1995 
Delområde 
C1 
23.700 
23.700 (1) 
26.000 
16.950 
4.820 
8.335 
0,0 
0,0 
14 ,5 
29,1 
43 ,6 
58,1 
0 
0 
0 
0 
9.8 
4 ,7 
19,6 
9,4 
29,4 
14 ,2 
39,2 
18,9 C2 
7.700 
7.700 (2) 
8.000 
8.000 
1.140 
1.075 
0,0 
0,0 
4,8 
9,6 
14 ,4 
19,3 
0 
0 
0 
0 
3,9 
0,9 
7,9 
1 ,8 
11 ,8 
2,6 
15,8 
3.5 C2-Nord 
850 
850 
1.000 
1.000 
10 
10 
0,5 
0,5 
1 ,0 
1 .5 
2,0 
2 ,5 
0.4 
0,1 
0.3 
0 ,1 
0,8 
0,2 
1 ,2 
0,3 
1 .6 
0,4 
2 ,0 
0,5 C3 
355 
355 
1.000 
1.000 
20 
20 
0,3 
0,3 
0,5 
0,8 
1 .0 
1 ,2 
0,2 
0,1 
0,1 
0 ,1 
0,5 
0 ,04 
0,7 
0 ,06 
0 .9 
0,07 
1 ,1 
0,1 C4 
5 
5 
2 
2 
1 
1 
0 ,01 
0 ,01 
0 ,01 
0 ,02 
0 ,02 
0 ,02 
0 ,0 
0 ,0 
0 ,0 
0 ,0 
0 ,0 
0 ,003 
0 ,014 
0 ,003 
0 ,014 
0 ,004 
0 ,018 
0 ,002 lait 
32.610 
32.610 
36.002 
26.952 
5.991 
9.441 
0,8 
0.8 
20 ,9 
41 .0 
61 ,0 
81 .1 
0 .6 
0 ,2 
0 .4 
0 .2 
15.1 
5.8 
29.4 
11 .5 
43 ,7 
17 ,3 
58,1 
23 ,0 
(1) Heraf: 16 000 storkr. æglæggere, 6 400 storkr. slagtekyllinger og 1 300 storkr. andet fjerkræ 
(2) Heraf:: 6 300 storkr. æglæggere, 900 slagtekyllinger og 500 storkr. andet fjerkræ 
(3) Inden tiltrædelsen var den samlede støtte til nordlige områder på i alt 109 mio. FIM. 
a * æglæggere og kyllinger 
b = slagtekyllinger og andet fjerkræ. 
h) Heste 
Tabel 9 1995 
Opdrættede produk­
tionsenheder (storkr.) I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 Delområde 
C1 
2.400 
3.511 C2 
2.800 
4.119 C2-Nord 
340 
566 C3 
390 
446 C4 
70 
79 lait 
6.000 
8.721 
(1 ) Avlshopper, føl (1-3 år) og finske heste. 
Konstatering: 
Der er ikke fastsat nogen støtte for 1995-1997 for denne sektor. Støtten for 
heste fra 1998 udbetales kun for 20 enheder pr. modtager. Hvis loftet fortsat er 
overskredet i 1998, nedsættes støtten i 1999. 
13 
O Rensdyr 
Rensdyr opdrættes udelukkende i de nordlige områder. 
Tabel 10 
Opdrættede produk­
tionsenheder (dyr) 
Produktion (tons) 
Støtte i 1995 
(FIM pr. storkr.) 
Støtte i alt 
i 1995 (mio. FIM) I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
Godkendt 
Gennemført i 1995 
Godkendt 
Anvendt (1 ) 
Godkendt 
Udbetalt 1995 
Delområde 
C1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 C2 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 C2-Nord 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 C3 
71.500 
64.581 
1.073 
879 
160 
140 
11 ,4' 
9,04 C4 
157.500 
143.559 
2.370 
1.941 
160 
140 
25 ,2' 
20,10 lait 
229.000 
208.140 
3.443 
2.820 
36 ,6' 
29,14 
(1) Regeringsbeslutning nr. 413/95 stk. 13a 
Konstateringer: 
I 1995 lå antallet af dyr og produktionsniveauet i denne sektor under tallene i 
referenceperioden, og den samlede anvendte nordstøtte lå under den tilladte 
støtte. 
j) Medk 
Der er i Finlands nordlige område 26 870 (1992) mælkeproducerende bedrifter. 
Fordelingen på delregioner er følgende: Cl = 8 617, C2 = 13 500, C2 Nord = 1 
696, C3 = 2 624 et C4 = 433. De tegner sig for 80% af mælkeproduktionen i 
Finland. 
tabe) 11 
Opdrættede produk­
tionsenheder (storkr.) 
Produktion 
gennemført (t) 
Støtte i 1995 
(FIM/kg) 
Støtte i an 
i 1995 (mk). FIM) I løbet af 
referenceperioden ( 
i 1995 
I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
Godkendt og 
anvendt 
Godkendt 
Udbetalt (7X8X9) 1995 
Delområde 
C1 
96.600 
90.034 
524.000 
517.153 (2) 
o,ir 
86 ,9' 
88 ,054 C2 
166.800 
156.542 
906.000 
903.369 (2) 
0 ,18' 
159 ,1' 
162 ,155 C2-Nord 
18.800 
18.054 
102.000 
105.745 
0 ,29' 
29 ,6' 
30 ,596 C3 
30.200 
25.955 
164.000 
168.915 (3) 
0,47-0,72 (6) 
101 ,r 
109 ,288 C4 
4.500 
3.704 
24.000 
23.750 (4) 
0,99-1,51 (6) 
25,8' 
25 ,553 lait 
316.900 
294.289 
1.720.000 (1) 
1.718.932(5) 
403 ,1' 
415 ,646 
(1 ) Disse mængder vil kunne suppleres med de mængder, der er tildelt I henhold til bestemmelserne I 
tiltrædelsesakten fra den reserve, der er besluttet for kvoten (or finske SLOM. 
(2) Heraf 105,51 og 35,21 gedemælk i delomrade C1 og C2. 
(3) Heraf pr delomrade; C3P1 • 13 580 I. C3P2 - 58 0581. C3P3 = 65 8261. C3P4 « 26 896t 
(4) Heraf pr. delomrade: C4P4 « 20 6431 og C4P5 « 3 6151 
(5) Sletten til nordlige omrader blev kun udbetalt for 1 715 8891 mælk. Der blev ikke udbetalt støtte for de 3 043 204 t. der blev produceret af landbrugere på over 65 år 
(6) Støtte I FIM/kg for delomrade C3: P1 « 0.47, P2 « 0,57. P3 * 0.72 og for C4: P4 = 0,99. P5 = 1.51. 
(7) Støtten I FIM/kg 11995 udgjorde for delomrade C3: P1 « 0,459. P2 = 0.558, P3 « 0.704, 
P4 - 0.705 og for C4: P4 - 0.968. P5 = 1.48. 
(8) Regeringsbeslutning nr. 413/95. stk. 6. 
(9) For de mængder, der overstiger 200 000 kg pr producent, nedsættes støtten med 50%. 
Konstateringer: 
Den udbetalte støtte overstiger den samlede tilladte støtte. Det til denne 
overskridelse svarende beløb (12,5 mio. FIM, dvs. 3,1%) skal inddrives. Den 
finske regering ændrede den 19. september 1996 regeringsbeslutning nr. 413/95 
(ændret ved 1006/95, 1435/95 og 225/96) for at nedsætte den i oktober­
december 1996 udbetalte nordstøtte med overskridelsen af det i 1995 tilladte 
14 
beløb for mælk. Som følge af denne beslutning blev der for alle disse regioner 
foretaget en generel nedsættelse på 0,0317 FIM/kg. 
Kommissionens tjenestegrene er ved at behandle en anmodning fra de finske 
myndigheder om: 
a) en ændring af den samlede støtte (en forhøjelse på 4,2 mio FIM for 1995 
og 1996) som følge af et mere præcist skøn over den producerede mængde 
i hvert enkelt af områderne P1-P4 i delregion C3, som medfører en 
ændring af den producerede mængdes fordeling mellem områderne, uden 
at produktionsloftet forhøjes 
b) en stigning i den mælkemængde, der nyder godt af støtte, og af den 
samlede støtte i delregionerne C1-C3, således at den i 1995 og 1996 
tildelte SLOM-mængde medregnes, og 
c) en ophævelse af den restriktion for komælk, som begrænser nordstøtten til 
den referencemængde, som hver enkelt producent har fået tildelt. 
k) Transportstøtte for mælk og kød 
kl) Støtte til transport af mælk 
Tabel 12 
Produktionsenheder 
(tons) 
Gns. støtte 
FIM/t 
Støtte i alt 
i 1995 (mio. FIM) I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
Godkendt 
Gennemført i 1995 
Godkendt 
Udbetalt (1)(2) 1995 
Delområde 
C1 
. 
-
-
-
-
-C2 
-
-
-
-
-C2-Nord 
n 
30.831 
n 64,56' 
n 0 C3 
n 
148.566 
n 38 ,22' 
n 7,7 C4 
n 
23.786 
n 51 ,62 
n 1 ,20 lait 
203.183 
43 ,79' 
13 ,5' 
8,90' 
(1) Regeringsbeslutning nr. 1373/95 
(*) provinserne Kainuu og Lappi og Koillismaa området 
k2) Støtte til transport af kød 
Støtten til transport af alle slags kød (0,704 mio. FIM, se tabellen 
nedenfor) for 1995 i Lappi len vil blive udbetalt i 1996 efter den 
ordning, der allerede gjaldt inden tiltrædelsen. Den mængde, der blev 
omfattet af denne støtte, er på 1 832,6 tons. 
15 
tabel 13 
Produkt 
Oksekød 
Fårekød 
Svinekød 
Andet kød 
Syge dyr 
(antal: 28) 
lait Mængde (kg) 
Område 
C3 P4 og 
C4P4 
1.483.271 
22.662 
229.573 
1.433 
1.736.939 C4P5 
92.866 
2.776 
95.642 Støtte i FIM (1) 
Område 
C3P4 og C4P4 
(0,35 FIM/kg) 
519.145 
7.932 
80.350 
501 
607.928 C4P5 
(0,8 FIM/kg) 
74.292 
2.220 
19.600 
96.112 1995 
lait 
Mængde 
(kg) 
1.576.137 
25.437 
1.832.581 Støtte 
FIM 
593.437 
10.152 
80.350 
501 
19.600 
704.040 
(1 ) Regeringsbeslutning nr. 1374/95 
Konstateringer: 
Beløbet for den samlede tilladte transportstøtte blev ikke overskredet. 
2. Vegetabilsk produktion 
Uafhængigt af afgrødens type udbetales der i de nordlige områder en støtte på 
200 FIM/ha i delregionerne C2 og C2 Nord og på henholdsvis 400 og 800 
FIM/ha i delregionerne C3 og C4. 
Denne støtte ydes ikke til landbrugere med en pensionsordning. 
For de enkelte produkter er situationen denne: 
l) Sukkerroer 
Dette produkt tegner sig i det nordlige område kun for 8,3 % af landets 
produktion. 
Når der ses bort fra ovennævnte generelle støtte, udbetales der en støtte på 
500 FIM/ha for denne afgrøde i delregionerne C1-C2 Nord. 
tabel 14 
Dyrkede produk­
tionsenheder (ha) 
Sukker 
produktion (t) 
Støtte i 1995 
(FIM/ha) (1) 
Støtte i alt 
i 1995 (mio. FIM) I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
Godkendt 
Gennemført i 1995 
Godkendt og 
anvendt 
Godkendt 
Udbetalt (2) 1995 
Delområde 
C1 
3.230 
3.358 
17.570 
11.689 
500 
1 ,6' 
1 ,60 C2 
520 
153 
2.270 
458 
500+200" 
0,4' 
0,10 C2-Nord 
0 
14 
0 
0 
500+200' 
0,0' 
0,00 C3 
0 
0 
0 
0 
0 
-
-C4 
0 
0 
0 
0 
0 
-
-lait 
3.750 
3.525 
19.840 
12.147 
2 .0 
1 .7 
(1) Regeringsbeslutning nr. 413/95 stk. 8 og 0. 
(2) Støtte tildelt for mindst 3 ha. 
Konstateringer: 
I 1995 har såvel produktionen som støtten fortsat været under niveauerne i 
referenceperioden. 
16 
m) Kartofler til stivelse 
I de nordlige områder tegner sig for 61,4% af landets produktion af dette 
produktNår der ses bort fra den generelle støtte i områderne C2 og C2 Nord, 
udbetaltes der i 1995 en støtte på 400 FIM/ha i alle delregioner. 
tabel 15 
Produktionsenheder 
(ha) 
Stivelse (1 ) 
produktion (tons) 
Støtte i 1995 
(FIM/ha) 
Støtte i alt 
i 1995 (mio. FIM) Godkendt 
Dyrket i 1995 
Godkendt 
Gennemført i 1995 
Godkendt og 
anvendt 
Godkendt 
Anvendt (2)(3) 1995 
Delområde 
C1 
1.700 
4.229 
15.590 
23.182 
400 
1 ,1' 
1 ,7 C2 
2.190 
1.830 
8.060 
8.836 
400+200" 
0,8' 
1 ,00 C2-Nord 
0 
0 
0 
0 
400+200 
0,0' 
0 C3 
0 
0 
0 
116 
. 
-
-C4 
0 
2 
0 
0 
-
-lait 
3.890 
6.059 
23.650 
32.134 
1 ,9' 
2,6 
(1 ) Der er fastsat produktionskvoter for kartoffelstivelse. 
(2) Regeringsbeslutning nr.413/95 stk. 8 og 9. 
(3) Støtte tildelt for mindst 3 ha. 
Konstateringer: 
Som følge af Rådets beslutning om at tildele Finland et kontingent på 
54 750 tons kartoffelstivelse (F. 1863/95 af 17.7.19957), hvoraf 61,4 % svarer 
til produktionen i de nordlige områder, er Kommissionen ved at udarbejde en 
ændring af beslutning nr. 95/196/EF, hvorved den tilladte stivelsesproduktion 
forhøjes til 33 5601, heraf 24 1601 for delregion Cl og 9 4001 for delregion 
C2, og den samlede tilladte støtte forhøjes til 3,1 mio. FIM. Som følge af denne 
ændring er referencemængden ikke overskredet for hverken produktionen eller 
støtten. 
n) Korn og andre markafgrøder 
I de nordlige områder dyrkes 51 % af Finlands agerjord på 58 120 bedrifter (58 
%). 
tabel 16 
Dyrkningsareal 
(ha) 
Production 
(t) I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 Delområde 
C1 
286.780 
224.425 
900.400 
706.811 C2 
238.100 
176.344 
717.800 
521.480 C2-Nord 
20.720 
12.562 
52.500 
31.633 C3 
12.600 
7.752 
32.500 
19.696 C4 
100 
117 
0 
266 1995 
lait 
557.700 
421.200 
1.703.200 
1.279.886 
7 EFT nr.L 179 af 29.7.1995, s. 1. 
17 
Situationen er følgende for de enkelte afgrøders vedkommende: 
ni) Bvg. havre og blandet korn 
46,6 % af det areal, hvorpå disse produkter dyrkes, ligger i de nordlige områder 
og tegner sig for 44,2 % af landets produktion. 11995 blev der for alle dyrkede 
arealer kun udbetalt den generelle støtte på henholdsvis 200, 400 og 
800 FIM/ha i delregionerne C2-C2 Nord, C3 og C4. 
tabel 17 
Dyrkningsareal 
(ha) 
Produktion 
(t) 
Støtte i 1995 
(FIM/ha) 
Støtte i alt 
i 1995 (mio. FIM) I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
Møbetaf 
referenceperioden 
i 1995 
Godkendt og 
anvendt 
Godkendt 
Udbetalt (1)(2) 1995 
Delområde 
C1 
248.000 
204.218 
809.400 
663.445 
0 
0,0' 
0,0 C2 
227.050 
171.521 
680.000 
510.946 
0+200' 
45.4' 
34,30' C2-Nord 
19.900 
12.297 
52.000 
31.289 
0+200' 
4,0' 
2,46 C3 
12.600 
7.719 
32.000 
19.652 
0+400' 
5,0 
3,09 C4 
100 
115 
0 
266 
0+800' 
0,1' 
0,09 lait 
507.650 
395.870 
1.573.000 
1.225.598 
54 ,5' 
39,94' 
(1) Regeringsbeslutning nr. 413/95, stk. 9. 
(2) Støtte tildelt for mindst 3 ha. 
Konstateringer: 
I 1995 har såvel produktionen som støtten fortsat ligget under niveauerne i 
referenceperioden. 
n2) Andre kornarter og markafgrøder 
11995 anvendtes den generelle støtte på 200 FIM/ha kun i delregionerne C2 og 
C2 Nord. Produktionen i de nordlige områder tegner sig for 7,5 % af den finske 
produktion. 
tabel18 
Dyrkningsareal 
(ha) 
Produktion 
t 
Støtte i 1995 
(FIM pr.ha) 
Støtte i alt 
i 1995 (mio. FIM) I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
Godkendt 
i 1995 
Godkendt og 
anvendt 
Godkendt 
Anvendt (1)(2) 1995 
Delområde 
C1 
38.780 
20.207 
91.400 
43.366 
0 
0,0' 
0 C2 
10.450 
4.823 
37.800 
10.534 
0+200' 
2,1' 
0 .971 C2-Nord 
820 
265 
500 
344 
0+200' 
0,1 
0,05 C3 
0 
33 
500 
44 
_ 
-
-C4 
0 
2 
0 
0 
„ 
-
-lait 
50.050 
25.330 
129.200 
54.288 
2 ,2' 
1 ,02' 
(1) Regeringsbeslutning nr. 413/95 stk. 9. 
(2) Støtte tildelt for mindst 3 ha. 
Konstateringer: 
I 1995 har såvel produktion som støtte fortsat ligget under niveauerne i 
referenceperioden. 
o) Grøntsager, blomster og planter i væksthus 
Afgrøderne i væksthus i de nordlige områder tegner sig for 53,3% af den finske 
produktion. 
Støtten vedrører hovedsagelig dyrkning af tomater, agurker, salater, dild, persille, 
asier, kål, paprika, afskårne blomster, grønne grøntsager og løvplanter. I 1995 
nød disse afgrøder kun godt af en gradvist aftagende støtte i en 
overgangsperiode. 
18 
For de enkelte produktkategorier var situationen følgende: 
ol) Grøntsager 
tabel 19 1995 
Dyrkningsareal 
(ha) 
Produktion 
(t) 
Støtte i 1995 
(FIM/ha) 
Støtte i alt 
mio. FIM I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
Godkendt og 
anvendt 
Godkendt 
Anvendt (1 ) Delområde 
C1 
116 
121 ,4 
41.000 
25.190 
0 
0 
0 C2 
29 
25,9 
10.000 
4.739 
0 
0 
0 C2-Nord 
1 ,1' 
1 ,3 
400 
236 
0 
0 
0 C3 
1 ,1' 
0 ,7 
400 
98 
0 
0 
0 C4 
0 ,6' 
0 ,5 
200 
92 
0 
0 
0 lait 
148 
149 
52.000 
30.355 
0 
0 
0 
(1 ) Regeringsbeslutning nr. 413/95 stk. 11. 
o2) Blomster og planter 
tabel 20 
Dyrkningsreal 
(ha) 
Produktion (1) 
Støtte i 1995 
(FIM/m1) 
Støtte i alt 
mio. FIM 1 løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
I løbet af 
referenceperioden 
11995 
I løbet af 
referenceperioden 
og i 1995 
I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 (2) 1995 
Delområde 
C1 
26 ,7' 
26,1 
n 
10,07 
0 
0 
0 C2 
20 
18,9 
n 
4,48 
0 
0 
0 C2-Nord 
2,6' 
2,2 
(*) 
0,61 
0 
0 
0 C3 
5 ,2' 
4,2 
n 
0,90 
0 
0 
0 C4 
0 ,6' 
0,6 
C) 
0,02 
0 
0 
0 lait 
55 
52 
60 
16 ,08 
0 
0 
0 
(1) mk), styk. 
(2) Regeringsbeslutning nr. 413/95 stk. 11. 
Konstateringer: 
Der er ikke fastsat nogen støtte for 1995. Produktionen er ikke blevet 
overskredet. 
19 
P) Frilandsgrønsager 
Produktionen i de nordlige områder, der foregår på 733 bedrifter, udgør 24,5 % 
af landets samlede produktion. 
Tabel 21 
Dyrkningsareal 
(ha) 
Produktion 
t 
Støtte i 1995 
(FIM/ha) 
Støtte i alt 
i 1995 (mio. FIM) I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
Godkendt og 
anvendt 
Godkendt 
Anvendt(1) 1995 
Delområde 
C1 
1.285 
1.402 ,6 
39.000 
39.908 
0 
0 ,0" C2 
678 
558 
20.000 
16.318 
0+200' 
0 ,1' C2-Nord 
52 
55 ,8 
1.600 
1.943 
0+200' 
0,0' C3 
68 
67 
2.000 
2.154 
0+400 
0,0' C4 
2 
1 
60 
52 
0+800 
0 ,0' lait 
2.085 
2.084 ,4 
62.660 
60.375 
0 ,2' 
(1) Regeringsbeslutning nr. 413/95 stk. 8 og 9. 
(2) Støtte tildelt for mindst 1,5 ha. 
Konstateringer: 
Der er ikke konstateret nogen stigning i hverken produktionen eller den 
godkendte støtte. 
For så vidt angår frugt og grøntsager, har Finland for året 1995 i 
overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra d), i beslutning 95/196/EF tilsendt 
Kommissionen oplysninger om producentpriserne på det indenlandske marked 
for frugt og grøntsager for at efterprøve, om det er nødvendigt at ændre 
beslutning 95/196/EF, jf. artikel 4, stk. 2, i nævnte beslutning, hvis der 
konstateres en forhøjelse af den samlede støtte i forhold til støtten i 
referenceperioden (se kapitel V). 
q) Æbler 
Det areal i de nordlige områder, der er tilplantet med æbletræer (ca. 10 ha), er 
meget lille, idet der her kun findes 19 frugtavlere, der tegner sig for 2,7 % af det 
samlede areal. Årsagen til, at dette areal ikke er lagt til arealet for de øvrige 
frugter og grøntsager, er, at støtten til æbleavl er anderledes. 
tabel 22 
Dyrkningsareal 
(ha) 
Produktion 
(t) 
Støtte i 1995 
(FIM/ha) 
Støtte i alt 
i 1995 (mio. FIM) I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
I løbet af 
referenceperioden 
i 1995 
Godkendt og 
anvendt 
Godkendt 
Udbetalt (1) Delområde 
C1 
5 
3,7 
50 
18 
0 
0 
0 C2 
5 
6,3 
50 
40 
0+200' 
0 ,001 
0 ,001 C2-Nord 
0 
0 
0 
0 
0+200' 
0 ,0... 
0 .0002' C3 
0 
0 
0 
0 
0 
0 1995 
C4 
0 
0 
0 
0 
-lait 
10 
10 
100 
58 
0 ,001' 
0 .001' 
(1) Regeringsbeslutning nr. 413/95 stk. 8 og 9. 
Konstateringer: 
I 1995 blev der ikke konstateret en stigning i hverken produktionen eller 
støtten. 
20 
r) Støtte til oplagring qfeartneriproduktion 
tabel 23 
Lagermængder 
(ms) i 1995 
Støtte 
i 1995 
FIM/m'/år 
Støtte i eK11995 
('mio r-M) Med termokontrol 
Uden termokontrol 
Med termokontrol 
Uden termokontrol Godkendt og 
anvendt 
Godkendt og 
anvendt 
Godkendt 
Udbetalt 1995 
Delområde 
C1 
120 
80 C2 
120 
80 C2Nord 
120 
80 C3 
120 
80 C4 
120 
80 lait 
51.398 
13.971 
120 
80 
15 ,0' 
5 ,65 (1) 
<1) I gennemse 86 FIM/m' 
Konstateringer: 
Det tilladte støtteloft er ikke overskredet. 
s) Støtte pr. ha ULA fgræs. braklagt osv.) 
tabel 26 1995 
ULA i alt (ha) Godkendt 
Dyrket Delområde 
C1 
535.225 
459.998 C2 
646.388 
534.846 C2-Nord 
81.644 
55.091 C3 
134.138 
69.047 C4 
19.715 
8.905 lait 
1.417.140 
1.127.887 
Konstateringer: 
Det godkendte loft over arealet og niveauet for den tilladte støtte er ikke blevet 
overskredet. 
3. Unge landbrugere 
De finske myndigheder havde for at opmuntre de unge til fortsat at drive 
landbrug i landets nordlige områder fastsat en støtte på 200 FIM/ha i 
delregionerne C1-C4, idet de anslog, at de unge landbrugere dyrkede et samlet 
areal på 400 000 ha. Støtten udbetales, såfremt det dyrkede areal er på mindst 
3 ha. Agerjord under braklægningsordningen anses for dyrket. 
tabel 25 
Reference­
periode 
Gennemført 
i 1995 Støtte FIM/ha 
Støtte i alt mio. FIM 
Dyrkningsareal (ha) 
Antal bedrifter 
Støtte FIM/ha(1) 
Støtte i alt (mio FIM) 1995 
Delområde 
C1 
200 
O 
183.205 
8.292 
200 
36.64' C2 
200 
n 231.779 
9.945 
200 
46 .36' C2-Nord 
200 
n 22.567 
1.157 
200 
4.51' C3 
200 
O 
30.124 
1.598 
200 
6,02 C4 
200 
O 
3.461 
265 
200 
0 69 mio. 1 alt 
80 
471.136 
21.257 
94,22' 
(1) Regeringsbeslutning nr. 413/95 artikel 10 
11995 var det areal, som dyrkedes af unge landbrugere, 17,8% over det fastsatte 
loft. Det bevirkede en proportional stigning i den tildelte støtte, hvilket tvinger 
de finske myndigheder til at anmode om en forhøjelse af det beløb, der er afsat 
til denne foranstaltning, til 94 mio. FM/år med tilbagevirkende kraft fra 1995. 
Kommissionen behandler denne anmodning, der ikke indebærer en 
overskridelse af støtten før tiltrædelsen for nogen som helst produktion, med 
henblik på at medtage den i en beslutning om ændring af beslutning 95/196/EF. 
21 
4. Græsarealer, brakjord og spisekartofler 
Arealer med græs, braklagte arealer og arealer med spisekartofler nyder godt af 
den generelle støtte, der anvendes i de nordlige områder, på 200 FIM/ha i 
delregionerne C2 og C2 Nord og på henholdsvis 400 og 800 FIM/ha i 
delregionerne C3 og C4. 
tabel 24 1995 
Dyrkningsareal 
(ha) 
Støtte i 1995 
(FIM/ha) 
Støtte i alt 
i 1995 (mio. FIM) I løbet af 
referenceperioden 
11995 
Godkendt 
Anvendt (1) 
Godkendt 
Anvendt (2) Delområde 
C1 
242.112 
226.069 
0 
0 
0 
0 C2 
404.846 
355.549 
200 
200 
81 ,r 
66,7 C2-Nord 
60.868 
42.387 
200 
200 
12,2' 
7,5 C3 
121.464 
61.126 
400 
400 
48,5 
23,2 C4 
19.612 
8.784 
800 
800 
15,7 
6,6 lait 
849.502 
693.915 
157 ,4' 
104 
(1) Regeringsbeslutning nr. 413/95 artikel 8 
(2) Støtte tildelt for mindst 3 ha. 
Konstateringer: 
De godkendte lofter over støtten og produktionen er ikke blevet overskredet. 
5. Anden støtte 
Denne støtte vedrører skoltsamerne, naturaløkonomi og rensdyravl og er på 
22,7 mio. FIM/år. Støtten blev ikke anvendt i 1995. 
22 
III. ANVENDT NORDSTØTTE 11995 
I den sammenfattende tabel nedenfor findes den i 1995 anvendte nordstøtte. 
Tabel oversigt sheet 25 
mio. FIM 
Produkt 
Animalsk produktion 
Ammekøer 
Hankvæg 
Kvier til slagtning 
Moderfår og geder 
Svin 
Fjerkræ 
Heste 
Rensdyr 
Mælk(1) 
Transport af mælk og kød (2) 
11 »It 
Vegetabilsk oroduktlon 
Sukkerroer 
Kartofler til stivelsesfremstilling (3) 
Byg, havre, blanding 
Andre kornarter og markafgrøder 
Grøntsager, blomster og planter 
i væksthusavl 
Frllandsgrøntsager 
Æbler 
Oplagringsstøtte 
Betaling pr. ha ULA 
(græs- og brakarealer osv.) 
Unge landmænd (4) 
Anden støtte (5) 
2 lait 
TILSAMMEN Støtte til nordlige områder 11995 
Delområde 
C1 
0,60 
16 ,7 
4 ,52 
1 ,20 
0 
0 
0 
0 
88 ,054 
0 
111 ,074 
1 ,60 
1 ,60 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
36,64 C2 
1 ,00 
33,4 
8 ,89 
1 ,3 
0 
0 
0 
0 
162 ,155 
0 
206 ,745 
0 ,1 
1 ,00 
34 ,3 
0,97 
0 
0 
0 ,001 
66 ,7 
46 .36 C2Nord 
0 ,30 
6 ,00 
1 ,64 
0 .40 
1 .3 
0.3 
0 
0 
30 ,596 
0 
40 ,536 
0 ,01 
0 
2,46 
0 ,05 
0 
0 
0,000 
7,5 
4 ,51 C3 
0,50 
20 ,90 
3,5 
1 ,80 
1 ,3 
0,20 
0 
9 ,04 
109 ,288 
8 ,3 
154 ,828 
3,09 
0 
0 
0 
23,2 
6 ,02 C4 
0 ,10 
3,10 
0 ,64 
0,80 
0 ,00 
0 ,00 
0 
20 ,1 
25 ,553 
1 ,30 
51 ,593 
0 ,09 
0 
0 
0 
6 ,6 
0 ,69 lait 
2 ,50 
80 ,10 
19 ,19 
5,6 
2 ,50 
0 ,50 
0 
29 ,14 
415 ,646 
9 ,6(3) 
564 ,776 
1 .7 
2.6 
39 .94 
1 ,02 
0 
0 
0 ,001 
5,65 
104 .0 
94 ,22 
-
249 ,13 
813 .907 Tilladt støtte I 
alt 
3 ,4 
115 ,1 
31 ,8 
7 .0 
3 ,1 
0 ,8 
0 
36 ,6 
403,1 
13 ,5 
614 ,4 
2 
1 .9 
54 .5 
2 .2 
0 
0 
0 
0 .001 
15 
157 .4 
80 
22.7 
335 .9 
950 .3 
(1) 12,6 rrio. FIM vil Ulve tilbagebetalt. 
(2) Heraf 0,7 mio. til transport af kød. 
(3) Overskridelse som følge af forordning 1863/95. 
(4) Reguleret overskridelse. 
(5) Blev ikke anvendt i 1995. 
IV. PRISUDVIKLINGEN FOR FRUGT OG GRØNTSAGER 
Ifølge oplysninger fra de finske myndigheder i medfør af artikel 4, stk. 1, litra d), i 
beslutning 95/196/EF om producentpriserne på det indenlandske marked lå priserne i 
1995 (ca. 18,9%) under de priser, der var blevet konstateret i referenceperioden, og 
den samlede støtte var ikke steget i forhold til støtten i referenceperioden. 
23 
V. ANVENDT EF STØTTE 
Den EF-støtte (markedsstøtten, udligningsgodtgørelsen og foranstaltningerne 
vedrørende miljøvenligt landbrug), der blev anvendt i 1995 i de nordlige områder (se 
tabellen nedenfor) overstiger for intet produkts vedkommende det beløb, der er anført 
i bilag VI til beslutning 95/196/EØF. 
Tabel 28 
mb FIM 
EF-Støtte 
Områd« 
Cl 
C2 
Rnorm 
Cl 
C4 
lait 
E1-C4 
C1-C4 
C1-C4 1. Animalske produkter 
Ammekøer 
Hankvaag 
lait 
Ammekøer 
Hankvaag 
fa/f 
Ammekøer 
Hankvæg 
lait 
Ammekøer 
Hankvaag 
lait 
Ammekøer 
Hankvæg 
lait 
Ammekøer 
Hankvæg 
lait 
Ammekøer, andet kvæg 
Kvmglalt 
Moderfar, geder (4) 
Heste (5) 
Halt Markodsstøtte (1) 
For.SOS/68 og 3886792 
lait 
Mio. FIM 
4,03 
45 ,070 
50 ,927 
6,24 
87.040 
03 ,432 
0,41 
0,130 
9,524 
0,34 
13,20 
13JS02 
0,03 
1 .29 
1 ,325 
, 10.05 
155,61 
168 ,810 
6,95 
175 ,76 Udligningsgodtgørelse (2) 
Ifølge F. 2326791 
I alt mio. 
163 ,46 
282 ,83 
31 ,55 
44 ,31 
S ,84 
527 ,99 
5,53 
533 ,5f Landbrugsmlljøforanstaltnlnger 
fastsat I F. 2078792(3) 
lait 
127 ,59 
220 ,779 
24 ,628 
34 ,589 
4 ,559 
412 ,145 
4,204 
416 ,44 1 alt mio. 
341 ,977 
597 ,041 
65 .702 
92 ,501 
11 .724 
1 108 ,945 
16 ,774 
M25 .71 
(1) For 1905: emmekeer: 1 09« FM/dyr (175 ECU/dyr) 
hankvag: 880 FMMyi (120 ECUMyr) 
(2) 1.007 FIM/HDrtuaalur 
(3) «50 FIM/ha 
(4) moderfer. gader : 24.2 ECU/dyr 
(5) Flntke hatte 
EF-Støtte 
Omrade 
Cl 
C2 
CINonl 
Cl 
laR 
Cl 
Cl 
C1-C4 
C1-C4 
C1-C4 
C1-C4 
C1-C4 2. Vøgetablliska produkter 
Kom oo andre markafarøder 
- Byg, havre og kombianding 
- Hvede, rug, maltbyg og 
andre markafgrøder 
lait 
• Byg, havre og kombianding 
- Hvede, rug, maltbyg og 
andre markafgrøder 
lait 
- Byg, havre og kombianding 
- Hvede, rug, maltbyg og 
andre markafgrøder 
faff 
- Byg, havre og kombianding 
- Hvede, rug, maltbyg og 
andre markafgrøder 
lait 
• Byg, havre og kombianding 
- Hvede, rug, maltbyg og 
andre markafgrøder 
lait 
Andre afgrøder 
- Kartofler til stivelsestremstMing 
- Kartofler tU stivelsesfremstilllng 
-Sukkerroer 
- frilandsgrønsager 
-æbler 
-røde bær 
• øvrige afgrøder 
Halt 
Tilsammen Markedsstøtte 
F. 1765/92 
I alt mio. 
177,5 
26,12 
203 ,62 
120,30 
5,25 
125 ,55 
8,5 
0.20 
8 ,70 
5,20 
5 ,2 
311 ,50 
31 .57 
343 ,07 
11 .4 
4 ,7 
359 ,17 
534,03 Udligningsgodtgørelse 
fastsat IF. 2328791 
I alt mio. 
229 ,542 
172 ,302 
11 ,94 
7 ,136 
420 ,92 
4.260 
1 .843 
3.346 
2.000 
60.300 
402,768 
1.026 ,275(6) Landbrugsmlljøforanstaltnlnger 
fastsat IF. 207*792, 
I alt mio. 
95 ,056 
54 ,289 
3,762 
2 ,249 
155 ,356 
3,324 
1 .430 
2.771 
1 ,638 
164 ,528 
580 .067(7) Tilsammen 
520 .218 
352 ,141 
24 ,402 
14 .585 
919 ,346 
18 ,083 
7 .062 
6 ,110 
3.737 
60,300 
1.016 ,466 
2 142 .176 
(•) heraf 608,355 mk). FM fra medlemntalen og 339.92 mb. FIM fra EUGFL 
(7) heraf 290.63 mb. FIM fra medlemestaten og 290,62 mk). FIM fra EUGFL 
24 
VI. DEN SAMFUNDSØKONOMISKE UDVIKLING I DE NORDLIGE 
REGIONER 11995 - NORDSTØTTENS ROLLE 
1. Den økonomiske udvikling i de nordlige regioner 
Det er ikke muligt at evaluere den økonomiske udvikling i de nordlige regioner 
allerede efter det første år. Denne rapport behandler især produktionsniveauer 
og den samlede udbetalte støtte i 1995 sammenholdt med de tal for 
referenceperioden, der var blevet fastsat i beslutningen om nordstøtten. 
Slutbilledet af den økonomiske udviklingstendens i landbrugssektoren bliver 
mere præcist, når statistikkerne for 1995 er endeligt udarbejdet, når resultaterne 
af justeringerne foreligger, og når landbrugets og gartnerierhvervets udvikling 
siden tiltrædelsen er blevet fulgt. Derfor indførte det finske land- og 
skovbrugsministerium i 1994 et forskningsprogram med titlen MATEUS. En af 
dette programs hovedopgaver er at fremskaffe oplysninger om de økonomiske 
virkninger af tiltrædelsen af EU. Blandt de undersøgelser, der er omfattet af 
MATEUS-programmet, er følgende: 
- de justeringer i 1995-1997 i finsk landbrug, som skyldes EU 
- overvågning af prisudviklingen og virkningerne af støtteordningen for 
gartnerierhvervet samt justeringer i 1995-1996 
- landbrugets tilpasning til den fælles landbrugspolitik 
- tiltrædelseseffekten i de landbrugsområder, der domineres af bestemte 
produktionsgrene 
- foderproduktionens betydning og vanskeligheder i fjerne områder og 
udviklingsforanstaltninger 
- udviklingen i levevilkårene i landdistrikterne uden EU-justeringerne 
- landbrugernes deltagelse i det finske program for et miljøvenligt landbrug, 
de deltagende og de ikke-deltagende landbrugeres profil og bevæggrunde 
- overvågning af virkningerne af det finske program for et miljøvenligt 
landbrug. 
25 
2. Den samfundsøkonomiske kontekst og udviklingstendenser 
I nedenstående tabel findes visse samfundsøkonomiske indikatorer, der viser 
situationen og udviklingstendenserne i de nordlige områder af Finland. 
tabel 29 
Indikator 
Befolkning 31.12.95 ( x 1000 indbyggere) 
forskydning 1970-95 ( x 1000 indbyggere) 
prognose 1995-2030 ( x 1000 indbyggere) 
befolkningstæthed 31.12.95 (indb./km2) 
Nettomigration 1993 ( x 1000 indbyggere) 
Nettomigration 1994 ( x 1000 indbyggere) 
Nettomigration 1995 ( x 1000 indbyggere) 
Befolkningsandel, der nyder godt af de 
infrastrukturer, der er oprettet af kommunem 
31.12.85% 
31.12.95% 
Befolkningandel på over 64 år 
i forhold til befolkningen i 1995 (%) 
Arbejdsløshed i 1995 (%) 
Antal arbejdspladser i landbrug og 
skovbrug: 1980 
1993 
forskydning (%) 
Antal arbejdspladser i andre sektorer: 
1980 
1993 
forskydning (%) Nordligt område 
Hele området 
2.031 
+ 65 
-87 
7 
-1 
-6 
-7 
e 
66% 
71 % 
15% 
22% 
178.507 
102.086 
- 42 ,8% 
687.322 
576.759 
-14 ,6 Lbr.område 
1.141 
-115 
-108 
5 
-2 
-7 
-9 
50% 
56% 
17% 
21 % 
159.815 
91.567 
- 42 ,7% 
339.260 
284.404 
-16 ,2 Finland 
5.117 
+ 518 
-22 
15 
+ 8 
+ 3 
+ 3 
76% 
80% 
14 % 
20% 
279.175 
162.181 
-41 ,9% 
1.942.964 
1.715.540 
-11 ,7 
Befolkningsmigrationen fra de nordlige områder til landets sydlige del er fortsat 
de seneste år (- 14 000 indbyggere fra 1993 til 1995), og denne negative 
udvikling har været størst i landdistrikterne (-18.000 indbyggere fra 1993 til 
1995). Det forventes, at denne tendens fortsætter de næste årtier (- 87.000 
indbyggere i perioden 1995-2030 ifølge nationale statistikker fra 1995). I 1995 
lå arbejdsløshedsprocenten i det nordlige område (22%) også over det nationale 
gennemsnit (20%). 
26 
3. Situationen for landbrugsbedrifterne og udviklingsperspektiver 
I 1995 fandtes der i de nordlige områder 61 743 landbrugsbedrifter (9% færre 
end året før) (se tabel 30). Nedgangen var størst i sektorerne for husdyrbrug og 
fjerkræ. 
tabel 30 
Bedriftstyper i 
de nordlige områder: 
• ammekøer 
• kvæg 
• svin 
• æg og fjerkræ 
• kom 
• andet 
lait 
Landbrugsbedrifter 
i Finland Antal bedrifter 
i 1994 
26.155 
7.505 
3.085 
1.055 
12.007 
17.995 
67.802 
114.472 i 1995 
24.232 
6.569 
2.921 
923 
10.753 
16.345 
61.743 
104.555 Forskel 94-95 
bedrifter 
-1.923 
-936 
-164 
-132 
-1.254 
-1.650 
- 6.059 
-9.917 % 
-7,4 
-12 ,5 
-5 ,3 
-12 ,5 
-10 ,4 
-9,2 
-8 ,9 
-8,7 
Det anslås, at inden år 2000 vil antallet af bedrifter på under 5 ha være faldet 
med 25%. 
4. Nordstøttens rolle 
Den primære sektor spiller stadig en betydelig rolle for beskæftigelsen i de 
nordlige områder, og det er af stor betydning, at beskæftigelsesnedgangen i 
landbruget opvejes af nye arbejdspladser i andre økonomiske sektorer. Mellem 
1980 og 1994 blev kun 6% af beskæftigelsesnedgangen i kommunerne i de 
nordlige områder opvejet af nye arbejdspladser i andre erhverv. Dette viser 
klart betydningen af nordstøtten (samt anden støtte), når der er tale om at 
fastholde befolkningen på stedet, idet det vil være meget vanskeligt at skabe 
alternativ beskæftigelse i regionen, hvis landbrugsaktiviteterne ikke opretholdes. 
27 
VII. VIRKNINGERNE AF DEN STØTTE, DER SKAL SIKRE BESKYTTELSEN 
AF MILJØET OG OPRETHOLDELSEN AF NATURVÆRDIERNE (JF. 
ARTIKEL 142, STK. 3, TREDJE AFSNIT, I TILTRÆDELSESAKTEN) 
I de nordlige områder af Finland er der såvel som i landets øvrige områder blevet anvendt 
et miljøvenligt landbrugsprogram, som er i overensstemmelse med forordning nr. 
2078/92 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje. 
Hvad nordstøtten angår, er et af målene i henhold til artikel 142 at sikre beskyttelsen 
af miljøet og opretholdelsen af naturværdierne, hvilket også var en af 
hovedmålsætningerne i den finske landbrugspolitik, der i årtierne inden tiltrædelsen 
af EU havde som formål at bevare såvel landbrugsproduktionen som befolkningen i 
landdistrikterne, især i landets nordlige områder. Landbrugsstøtten var gradueret efter 
de naturbetingede ulempers størrelse. Samme politik blev fulgt med vedtagelsen af 
tiltrædelsesaktens artikel 142. Den anvendte nordstøtte skulle yde kompensation for 
de høje produktionsomkostninger, der er en følge af den korte vækstperiode og det 
lave produktionsniveau, og den er afpasset efter de særlige vilkår i de enkelte 
regioner. Lofterne over den støtteberettigede produktion er blevet fastsat på 
delregionsniveau for at undgå, at der overføres produktion til områder, hvor støtten er 
højere. De regionale lofter og kvoterne forhindrer en forøgelse af produktionen i 
delregioner, idet produktion uden støtte er helt urentabel, og støtten er ikke knyttet til 
produktionsmængden. 
Nedenstående tabel giver en generel oversigt over det dyrkede areal i de enkelte 
finske delregioner. 
tabel 31 
Delområde 
C4 
C3 
C2Nord 
C2 
C1 
Halt 
B 
A 
2 lait 
TILSAMMEN Antal 
bedrifter 
720 
4.095 
3.116 
26.303 
23.886 
58.120 
29.715 
12.475 
42.190 
100.310 Dyrknings 
areal 
ha 
8.905 
69.047 
55.091 
534.846 
459.998 
1.127.887 
690.478 
380.138 
1.070.616 
2.198.504 ha/ 
bedrift 
12,37 
16,86 
17,68 
20,23 
19,26 
19,41 
23,24 
30,47 
25 ,38 
21 ,92 Delområdets 
areal 
km2 
71.393 
64.779 
24.290 
67.788 
48.866 
227.115 
47.071 
13.518 
60.589 
337.704 sheet 30 
Dyrknings­
areal 
i% 
0 ,1 
1 ,1 
2 ,3 
7 ,9 
9,4 
4 ,1 
14 ,7 
28 ,1 
17 ,7 
6 ,5 
Betingelserne og restriktionerne i forbindelse med nordstøtten forhindrer enhver 
ændring i husdyrproduktionen og enhver intensivering af den vegetabilske 
produktion, der måtte have uønskede virkninger for miljøet og naturområderne. Det 
kan konkluderes, at nordstøtten spiller en væsentlig rolle for beskyttelsen af 
landskabet og af det naturlige miljø og forhindrer, at skovplantningen bliver for stor. 
28 
VIII. DET INTEGREREDE FORVALTNINGS- OG KONTROLSYSTEM(IACS) 
Nordstøtten administreres og overvåges - ligesom den øvrige støtte, der udbetales til 
landbrugerne - af det informationsnet, der findes i Finland, og som består af et 
centraliseret system på nationalt og regionalt plan og af et andet decentraliseret 
system på kommunalt plan. 
Gennem det decentraliserede system administreres dataene vedrørende de mest 
almindelige typer for støtte til landbrugerne bestående af følgende: national støtte for 
dyrkede arealer og dyr samt støtten under den fælles landbrugspolitik, støtten til 
opdræt (præmier for kvæg, ammekøer samt får og geder), den generelle ordning 
vedrørende støtten til miljøvenligt landbrug og udligningsgodtgørelsen. Til gengæld 
administreres der gennem det centraliserede system en række mindre almindelige 
støtteformer, såsom den supplerende støtteordning vedrørende miljøvenligt 
landbrug, skovplantning, tørret foder, hør og hamp samt strukturstøtten. Gennem 
det finske landbrugsministeriums centraliserede system administreres bogføringen, 
statistikkerne og markederne. 
Gennem det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem forvaltes støtten, nonfood-
produktionen samt kvoteforvaltningen og -overvågningen. 
Landbrugerne indgiver støtteansøgningerne gennem det decentraliserede 
informationssystem, der er oprettet i hver af de 455 kommuner, som registrerer data 
vedrørende bedrifterne, behandler støtteansøgninger, beregner støtten samt 
videresender oplysninger til det centraliserede system, der foretager den fornødne 
efterprøvning, udvælger de modtagere, der skal kontrolleres, og udfærdiger rapporter 
til EU. 
Der blev i 1995 afholdt 11 527 kontroller for alle produktionstyper (13,2 % af 
støtteanmodningerne), heraf 65% i de nordlige områder. 45,2 % af kontrollerne i 
hele landet vedrørte vegetabilsk produktion. 
I de nordlige områder blev der for alle støttetypers vedkommende konstateret 
uregelmæssigheder og anvendt sanktioner i 438 tilfælde (4,9 % af de kontrollerede 
tilfælde). 
29 
IX. ANMODNINGER FREMSAT AF DE FINSKE MYNDIGHEDER 
De finske myndigheder indgav den 5.12.1995 og 5.3.1996 en række anmodninger, 
som de derefter supplerede den 7.10.1996, 15.10.1996, 25.10.1996 og 19.11.1996. 
Disse forslag vedrører følgende: 
1. Anmodninger om ændring af beslutning 95/196/EF: 
a) En begrænsning af nordstøtten for komælk i medfør af artikel 3, stk. 2, 
litra c), i beslutning 95/196/EF til den referencemængde, der er tildelt i 
henhold til artikel 4 i forordning (EØF) nr. 3950/928 efter ekstratildeling af 
de uudnyttede referencemængder, jf. artikel 2, stk. 1, andet afsnit, i nævnte 
forordning. 
b) En forhøjelse af den samlede mælkestøtte på grund af et mere præcist skøn 
over fordelingen mellem områderne P1-P4 i delregion C3. 
c) En forhøjelse af den mælkemængde, der nyder godt af støtte, og af den 
samlede støtte i delregionerne C1-C3 med henblik på at medtage den 
SLOM-mængde, der blev tildelt i 1995 og 1996. 
d) En ændring af de mængder af fjerkrækød og æg, der blev produceret i 
referenceperioden, ledsaget af en tilpasning af den samlede konstaterede 
støtte i samme periode, og en særskilt præsentation i bilagene til direktiv 
95/196/EF af æglæggere, unghøns og kyllinger på den ene side og 
slagtekyllinger og andet fjerkræ på den anden side. 
e) En tildeling fra og med 1997 af en støtte til oplagring af skovbær (vilde røde 
frugter) og vilde svampe. 
Maksimal støtte: 2 mio. FM/år. 
f) En stigning i den samlede støtte til unge landbrugere. 
(94 mio. FM/år i stedet for de fastsatte 80 mio. FIM/år). 
g) En stigning i mængden af og nordstøtten for kartofler til stivelse som følge af 
forhøjelsen af Finlands kartoffelstivelseskvote. 
« EFT nr. L 405 af 28.12.1992, s. 1. 
30 
2. Forslag til tekniske tilpasninger af bilag II til VI i beslutning 
95/196/EFsom følge af især upræcisheder og mangler i de regionale 
statistikker 
De vedrører: 
- fjerkrækød 
- SLOM-kvoten for komælk 
- produktionen af kartofler til stivelse 
- produktionen af og den maksimale støtte for mælk 
- støtten til unge landbrugere 
- størrelsen af støtten til miljøvenligt landbrug for kartofler til stivelse og for 
sukkerroer 
- græsarealer, arealer med spisekartofler og braklagte arealer 
- enhedsstøtten for andre kornarter og markafgrøder fra år 2000: 800 FIM/ha i 
stedet for de fastsatte 600 (korrektion som følge af en skrivefejl) 
- de i bilag VI til beslutning 95/196/EØF fastsatte beløb vedrørende EF-støtte 
for kartofler til stivelse og for sukkerroer som følge af godkendelsen i 
efteråret 1995 af det finske program for et miljøvenligt landbrug. 
3. Andre anmodninger 
Det forhold, at der ikke i 1996 for moderfår og geder er blevet anvendt den 
støttenedsættelse, som skyldes overskridelsen af loftet over den tilladte 
produktion i 1995, vil under hensyn til de meget lave farekødspriser i Finland 
kunne få en negativ indvirkning på produktionen i denne sektor. Ansøgningen 
er baseret på, at dels er det antal dyr, der har nydt godt af støtten, fortsat under 
den grænse, der er fastsat i beslutning 95/196/EF, dels er nedsættelsen af EF-
støtten udtrykt i national valuta i 1996 større end den nedsættelse, der skyldes 
overskridelsen af loftet. 
31 
X. FORVALTNINGSAKTER UDSTEDT MED HENBLIK PÅ 
GENNEMFØRELSE AF KOMMISSIONENS BESLUTNING 95/196/EF 
1. Statsrådets resolution nr. 413/95 af 23. marts 1995 om nordstøtte til landbrugs-
og gartneriproduktion (ændringer: 1006/96,1435/95,225/96). 
2. Landbrugs- og skovbrugsministeriets beslutning nr. 31/96 af 18.1.1996 om 
fastsættelsen af grænserne for landbrugsbedrifternes størrelse med henblik 
udbetalingen af tillægsstøtten i 1995. 
3. Landbrugs- og skovbrugsministeriets beslutning nr. 32/96 af 24.1.1996 om 
gennemførelsen i 1995 støtten til ægproduktion. 
4. Statsrådets beslutning nr. 223/96 af 28.3.1996 om tillægspræmien for 1995 for 
ammekøer. 
5. Statsrådets beslutning nr. 376/96 af 30.5.1996 om støtten i 1995 til 
gartnerisektoren. 
XI. KONKLUSIONER 
Kommissionen har i henhold til tiltrædelsesaktens artikel 142 ved beslutning 
95/196/EF af 4. maj 1995 givet Finland tilladelse til at yde langsigtet national støtte 
til landbrugsområder nord for den 62. breddegrad og til nogle tilstødende områder, 
hvor der gælder lignende klimatiske vilkår, som gør landbrugsaktiviteter særligt 
vanskelige. 
Ved denne beslutning foretager Kommissionen: 
a) en fastlæggelse af områderne under hensyntagen til den lave 
befolkningstæthed, landbrugsarealernes andel af det samlede areal og den andel 
af det samlede anvendte landbrugsareal, der anvendes til afgrøder bestemt til 
menneskeføde, og 
b) en fastsættelse af dels den støtte pr. enhed og den samlede støtte, der ikke må 
overskrides under hensyntagen til forskellen mellem de finske priser og EF-
priseme inden tiltrædelsen, den gradvist faldende nationale støtte, der er tilladt i 
medfør af artikel 138 i tiltrædelsesakten, og EF-støtten (markcdsstøtten, 
udligningsgodtgørelsen og støtten til miljøvenligt landbrug), dels det 
produktionsniveau, der ikke må overskrides, idet den godkendte støtte i så 
tilfælde reduceres proportionalt det efterfølgende år. 
32 
I nærværende rapport om de givne tilladelser og resultaterne af støtten, der er 
udarbejdet på basis af oplysninger fra de finske myndigheder i henhold til 
tiltrædelsesaktens artikel 143, stk. 2, med henblik på forelæggelse for Rådet, 
konstateres følgende: 
1. For de fleste af de sektorer, hvori det er tilladt at yde nordstøtte, er hverken 
produktionen eller det tilladte støtteniveau blevet overskredet i 1995. 
Der har været en produktionsoverskridelse i nedenstående sektorer: 
• sektoren for heste, for hvilke der ikke var fastsat nogen støtte for 
1995 
• sektoren for fjerkræ, for hvilken der blev konstateret en 
produktionsoverskridelse, og de tilladte støtteniveauer for 1996 skal 
nedsættes proportionalt med den i 1995 konstaterede overskridelse 
• sektoren for moderfår og geder, for hvilken der har været en 
nedsættelse i niveauet for den for 1996 tilladte støtte, som er 
proportional med den i 1995 konstaterede overskridelse, og som ikke 
skulle være anvendt, da støttenedsættelsen som følge af 
produktionsoverskridelsen er blevet opvejet af den nedsatte EF-støtte 
udtrykt i national valuta. 
En overskridelse af den samlede tilladte støtte for mælk, uden at den 
samlede tilladte mængde er overskredet. Overskridelsen skyldtes, at der 
har været en større produktion i forhold til den fastsatte produktion i visse 
delområder i delregion C3 og i delregionerne C2 og C2 Nord. Dette har 
fået de finske myndigheder til at anvende en generel nedsættelse af den 
støtte, der er tildelt i 1996, for at inddrive de beløb, der uretmæssigt er 
blevet udbetalt i 1995. 
En berettiget overskridelse såvel af produktion som af det samlede 
tilladte beløb for sektoren for kartofler til stivelse som følge af Rådets 
forhøjelse af Finlands produktionskvote for kartoffelstivelse 
(forordning 1863/95). 
2. Al støtte er blevet anvendt i 1995 undtagen støtten til skoltsamer, 
naturaløkonomi og rensdyravl. 
3. Producentpriserne på grøntsager i Finland lå i 1995 under EF-priserne. Der er 
derfor ikke nogen grund til at nedsætte nordstøtten for disse produkter. 
4. Den anvendte EF-støtte (markedsstøtten, udligningsgodtgørelsen og støtten til 
miljøvenligt landbrug) for de enkelte produkter har fortsat været under det 
niveau, der blev taget i betragtning ved fastsættelsen af den tilladte nordstøtte; 
derfor medfører dens anvendelse ikke, at den støtte, der blev anvendt før 
tiltrædelsen, overskrides. 
33 
5. Medlemsstatens kontroller har vist, at støtten er blevet korrekt anvendt. 
6. Den ydede støtte spiller en væsentlig rolle for beskyttelsen af miljøet og 
opretholdelsen af naturværdierne og er derfor i overensstemmelse med 
tiltrædelsesaktens artikel 142, stk. 3, tredje afsnit. 
På baggrund af ovenstående kan det konstateres, at de finske myndigheder 
generelt har foretaget en korrekt anvendelse af beslutning 95/196/EF 
vedrørende nordstøtten. I de sjældne tilfælde, hvor der er konstateret en 
overskridelse af produktionen eller af den tilladte støtte, skal støtten nedsættes i 
overensstemmelse med Kommissionens beslutning. 
De finske myndigheder har foreslået en række ændringer af beslutning 
95/196/EF, som Kommissionen behandler for øjeblikket. 
34 
KORT nr 
IS 
KORT nr2 
"SC 
KORT nr. 3 
Sub-Zones in CA and C3 
^ 
BILAG 4 
FINLAND - Nordlige områder - Artikel 142 
Laani-Amt 
navn 
UUSIMAA 
TURKU OG PORI 
ALANDS0ERNE 
HAME 
KYMI 
MIKKELI 
NORDKARELEN 
KUOPIO 
KESKI-SUOMI 
VAASA 
OULU 
LAPPI 
FINLAND Areal i alt 
km2 
10.254 
22.355 
1.553 
20.699 
12.708 
19.887 
22.355 
20.028 
19.212 
26.985 
61.880 
99.854 
337.770 Landareal 
km2 
9.905 
19.958 
1.527 
19.230 
10.784 
16.346 
17.783 
16.509 
16.232 
26.018 
56.476 
93.058 
303.826 Befolkning 
1990 
1.248.041 
694.407 
24.604 
715.340 
342.629 
208.225 
176.836 
256.781 
252.815 
457.557 
439.249 
200.694 
5.017.178 Taethed 
ind./km2 
126 
35 
16 
37 
32 
13 
10 
16 
16 
18 
8 
2 
17 ULA i alt 
"WW ha 
221.909 
479.533 
13.393 
308.304 
163.440 
122.286 
119.174 
169.550 
121.485 
452.403 
302.137 
75.330 
2.548.944 Stotteberettiget ULA, heraf 
ha 
1 alt 
0 
21.690 
0 
35.722 
32.173 
98.138 
119.170 
169.550 
110.823 
452.403 
302.137 
75.330 
1.417.140 % i alt 
0,0% 
4,5% 
0,0% 
11,6% 
19,7% 
80,3% 
100,0% 
100,0% 
91,2% 
100,0% 
100,0% 
100,0% 
55,6% Nord 62 
13.981 
33.259 
55.382 
119.174 
169.550 
98.540 
452.403 
302.137 
75.330 
1.319.756 Opfylder 
3 kriterier 
2.268 
6.346 
8.614 Isoleret 
195 
510 
705 Ensartet 
area 
7.709 
32.173 
42.246 
5.937 
88065 
BILAG 5 
Støtte til nordlige områder (artikel 142) 
FINLAND 
tø - kvæg: 
. ammekøer 
. hankvæg > 6 måneder 
. kvier til slagtning 
-mælk 
- får og geder 
-svin 
- fjerkræ 
- heste 
- rensdyr 
- transport af mælk og kød 
a i alt 
- kom og andre markafgrøder 
. byg, havre og blanding 
. andre kornarter og markafgrøder 
- kartofler til stivelsesfremstilling 
- sukkerroer 
- væksthusgartneri 
- frilandsgartneri 
- oplagring af grøntsager 
- betaling pr. ha ULA 
- unge landmænd 
bi alt 
- støtte til samer, naturaløkonomi 
og rensdyrdrift 
TILSAMMEN Ar (i mio. FIM) 
1995 
3 ,4 
115 ,1 
31 ,8 
403 ,0 
7 ,0 
3 ,1 
0 ,8 
0 
36 ,6 
13 ,5 
614 ,4 
54 ,5 
2 ,2 
1 ,9 
2 ,0 
0 
0 ,2 
15 ,0 
157 ,4 
80 ,0 
313 ,2 
22 ,7 
950 ,3 1996 
3,4 
115 ,1 
31 ,8 
403 ,0 
7 ,0 
3 ,1 
0 ,8 
0 
36 ,6 
13 ,5 
614 ,4 
54 ,5 
2 ,2 
1 ,9 
2 ,0 
0 
0 ,2 
15 ,0 
157 ,4 
80 ,0 
313 ,2 
22 ,7 
950 ,3 1997 
10 ,3 
166 ,9 
49 ,3 
597 ,9 
9 ,2 
68 ,8 
20 ,9 
0 
36 ,6 
13 ,5 
973 ,4 
54 ,3 
9 ,3 
2 ,5 
3 ,4 
9 ,2 
2 ,1 
15 ,0 
157 ,4 
80 ,0 
333 ,4 
22 ,7 
1.329 ,5 1998 
17 ,2 
220 ,5 
67 ,2 
793 ,0 
11 ,5 
134 ,5 
41 ,0 
4 ,8 
36 ,6 
13 ,5 
1.339 ,8 
54 ,5 
16 ,4 
3 ,1 
4 ,8 
51 ,4 
3 ,1 
15 ,0 
157 ,4 
80 ,0 
385 ,7 
22 ,7 
1.748 ,2 1999 
24 ,1 
274 ,1 
84 ,6 
987 ,9 
13 ,7 
200 ,1 
61 ,0 
9 ,0 
36 ,6 
13 ,5 
1.704 ,6 
54 ,5 
23 ,5 
3,7 
6,2 
99 ,0 
3 ,9 
15 ,0 
157 ,4 
80 ,0 
445 ,3 
22 ,2 
^2.172 ,6 >2000 
31 ,0 
326 ,4 
102 ,0 
1183 ,2 
16 ,0 
265 ,7 
81 ,1 
15 ,0 
36 ,6 
13 ,5 
2.070 ,5 
54 ,5 
30 ,9 
4 ,3 
7 ,6 
146 ,8 
5 ,1 
15 ,0 
157,4 
80 ,0 
501 ,3 
22 ,2 
2.594 ,7 Ar (i mio. ECU) 
1995 
0 ,54 
18 ,27 
5 ,05 
63 ,97 
1 ,11 
0 ,49 
0 ,13 
0 
5 ,81 
2 ,14 
97 ,5 
8 ,65 
0 ,35 
0 ,30 
0 ,32 
0 
0 ,03 
2 ,38 
24 ,98 
12 ,70 
49 ,71 
3 ,60 
150 ,84 1996 
0 ,54 
18 ,27 
5 ,05 
63 ,97 
1 ,11 
0 ,49 
0 ,13 
0 
5 ,81 
2 ,14 
97 ,5 
8 ,65 
0 ,35 
0 ,30 
0 ,32 
0 
0 ,03 
2 ,38 
24 ,98 
12 ,70 
49 ,71 
3 ,60 
150 ,84 1997 
1 ,63 
26 ,49 
7 ,83 
94 ,90 
1 ,46 
10 ,92 
3 ,32 
0 
5 ,81 
2 ,14 
154 ,50 
8 ,65 
1 ,48 
0 ,40 
0 ,54 
1 ,46 
0 ,33 
2 ,38 
24 ,98 
12 ,70 
52 ,92 
3 ,60 
211 ,03 1998 
2 ,73 
35 ,0 
10 ,67 
125 ,87 
1 ,83 
21 ,35 
6 ,51 
0 ,76 
5 ,81 
2 ,14 
212 ,67 
8 ,65 
2 ,60 
0 ,49 
0 ,76 
8 ,16 
0 ,49 
2 ,38 
24 ,98 
12 ,70 
61 ,22 
3 ,60 
277 ,49 1999 
3 ,83 
43 ,51 
13 ,43 
156 ,81 
2 ,17 
31 ,76 
9 ,68 
1 ,43 
5 ,81 
2 ,14 
270 ,57 
8 ,65 
3 ,73 
0 ,59 
0 ,98 
15 ,71 
0 ,62 
2 ,38 
24 ,98 
12 ,70 
70 ,68 
3 ,60 
344 ,86 >2000 
4 ,92 
51 ,81 
16 ,19 
187 ,81 
2 ,54 
42 ,17 
12 ,87 
2 ,38 
5 ,81 
2 ,14 
328 ,65 
8 ,65 
4 ,90 
0 ,68 
1 ,21 
23 ,30 
0 ,81 
2 ,38 
24 ,98 
12 ,70 
79 ,57 
3 ,60 
411 ,86 
BILAG 6 
DIAGRAM 
Udvikling i støtten i den nordlige region i Finland 
7000 
6000 
5000 
« 4000 
S 
C 3000 
o 
is 
2000 
1000 
Støtte i 
reference 
perioden ESI BSfil EË3 SS S3 S3 S3 
£23 SS3 SI 23 ESI 
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 >2002 B Prisstøtte 1994 
B Budgetstøtte 1994 
• Støtte i henhold til artiklerne 138-140 
E3 Støtte i henhold til artikel 142 
• Forudset markedsstøtte 
• Forudset kompensatorisk godtgørelse 
H Forudsete miljøfremmende framstalningen i landbingel 
(*) 1 grøn ECU = 7,0207 FIM 
1 budget ECU = 5,8163 FIM 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 162 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 13 
Katalognummer : CB-CO-97-150-DA-C 
ISBN 92-78-18349-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
Mi