Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Gennemførelse af den strukturerede sociale dialog i de paneuropæiske transportkorridorer"

(2003/C 85/04)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 2. marts 2000 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 2, at udarbejde et tillæg til udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Alexander von Schwerin og derefter Karin Alleweldt til ordførere(1). Sektionen vedtog sin udtalelse den 15. november 2002.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 395. plenarforsamling den 11. og 12. december 2002, mødet den 11. december, følgende udtalelse med 94 stemmer for og 3 stemmer hverken for eller imod.

1. Formålet med EØSU's initiativ

1.1. På baggrund af initiativudtalelsen fra marts 2000 om gennemførelse af den strukturerede sociale dialog i de paneuropæiske transportkorridorer(2), som er baseret på princip nr. 10 i Helsingfors-erklæringen(3) og de deraf udviklede aktiviteter, besluttede EØSU at fortsætte arbejdet og nedsætte en permanent studiegruppe.

1.2. Beslutningen var ikke kun baseret på den succes og gode opbakning, som EØSU har oplevet i samarbejdet med de socioøkonomiske repræsentanter fra Central- og Østeuropa (CØEL), men også på en konstatering, som til stadighed giver anledning til bekymring. Selv om regeringer og EU-institutioner har forpligtet sig til at rådføre sig med de socioøkonomiske grupper, når det drejer sig om udvikling af transportpolitikken, har det i praksis vist sig, at de fleste central- og østeuropæiske lande lader hånt om dette princip. Problemet med manglende afstemning og gennemsigtighed på nationalt plan slår også igennem på internationalt plan og hindrer dermed de socioøkonomiske grupper i at spille en aktiv rolle i forbindelse med den europæiske integration. Fra EU-institutionernes og europæiske organisationers side gøres for lidt for at ændre ved tingenes tilstand. EØSU ønsker med sit initiativ at opfordre til, at der i fremtiden i højere grad sættes ind på dette punkt.

1.3. Formålet med den permanente studiegruppes arbejde er at sikre, at arbejdsmarkedets parter samt miljø- og forbrugerorganisationer inddrages i beslutningstagningen vedrørende fremtidig transportpolitik og infrastrukturinvesteringer i god tid, inden de endelige politiske beslutninger træffes. Dette er det væsentligste formål med de enkelte aktiviteter i korridorerne og på transportområderne.

2. Sammendrag af EØSU's aktiviteter og konklusioner

2.1. Det første møde med offentlig debat blev afholdt den 26. oktober 2002 og konklusionen herpå blev, at gennemførelsen af en reelt integreret transportpolitik lader meget tilbage at ønske.

Der er behov for tiltag på følgende områder:

- Fremme af tilslutningen af regionale transportnet

- Forbedring af miljøbalancen

- Forbedring af transportsikkerheden

- Skabelse af fair konkurrencebetingelser

- Håndtering af strukturændringer i forbindelse med privatisering

- Bedre instrumenter til planlægning af infrastruktur

- Tilvejebringelse af nødvendige finansieringsmidler

- Større gennemsigtighed i forbindelse med information

- Flere høringer og mere social dialog

- Bedre koordinering af aktiviteter på europæisk plan, især med Kommissionen.

2.2. Det er lykkedes EØSU systematisk at udbygge kontakten til regeringernes styringsudvalg. EØSU er nu fast samtalepartner og deltager især i arbejdet i korridorerne IV, X og VII og i styringsudvalget jernbaner i korridor IV.

2.3. Gennem opbygningen af disse forbindelser bliver det muligt for EØSU at deltage aktivt i andre styringsudvalg. Arbejdet med virkeliggørelsen af korridorerne skal dog vejes nøje op mod udvalgets arbejdskapacitet og muligheder.

2.4. Kommission har på utallige opfordringer oprettet et nyt koordineringsforum, som består af formænd for styringsudvalgene samt af repræsentanter for Den Europæiske Transportministerkonference (CEMT) og De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN-ECE). EØSU vil også deltage i dette forum.

2.5. Videreudviklingen af korridorerne skal finde sted i løbet af de næste 2-3 år i forbindelse med revisionen af TEN-retningslinjerne. Der er ligeledes planer om en ny, bred rådføring med transportministrene om, hvilken retning der skal vælges, når det gælder paneuropæisk transportpolitik. Dette vil nærmest svare til en opfølgning på Helsingfors-erklæringen. I denne sammenhæng spiller EØSU's arbejde en vigtig rolle og bør inddrages, hvor det er relevant.

2.6. EØSU's aktiviteter har udviklet sig meget dynamisk. Udvalget har bevist, at det i denne forbindelse kan bidrage væsentligt til at fremme den sociale dialog med de socioøkonomiske grupper i Central- og Østeuropa, og er således blevet kontaktpunkt for EU-institutionerne samt regeringer og ministerier.

Denne rolle kan udbygges ved at

- give et mellemfristet tilsagn, bl.a. ved at videreføre en permanent studiegruppe til "Fremme af den sociale dialog i de paneuropæiske korridorer";

- yderligere forbedre formidlingen af kontakter, informationer og erfaringsudveksling med parterne;

- styrke princippet om dialogkonferencer og sætte forstærket ind i felten samt;

- sikre obligatorisk repræsentation af EØSU og dermed også af de socioøkonomiske gruppers interesser i de relevante fora og styringsudvalg.

2.7. Den politiske og økonomiske betydning af en hurtig virkeliggørelse af korridor X (det tidligere Jugoslavien) og den fortsat usvækkede interesse i at styrke samarbejdet i denne korridor, som vore socioøkonomiske partnere stadig udviser, tilsiger, at den næste dialogkonference afholdes netop her.

3. Status over aktiviteterne siden marts 2000

3.1. Den permanente studiegruppes opstartmøde og åbne debat den 26. oktober 2000

3.1.1. Mens EØSU udbygger sine aktiviteter, og arbejdet i enkelte transportkorridorer udføres og koordineres af de pågældende regeringer, trækker andre aktører sig snarere tilbage eller vælger at prioritere på anden vis. Ifølge Helsingfors-erklæringen(4) bør Kommissionens transportgruppe G-24 og OECD varetage overvågningsfunktionen. Gruppen holdt ingen møder mellem januar 1999 og marts 2001, og efter mødet i marts 2001 var mange spørgsmål vedrørende gruppens fremtid stadig ikke afklaret. Der er således opstået et vist vakuum, ikke så meget på grund af tilbagegangen i det samlede antal af aktiviteter, men snarere på grund af kravet om en gennemskuelig, koordineret og fælles fremgangsmåde, som var formålet med Helsingfors-konferencen og -erklæringen - som sidste store politiske handling.

3.1.2. Samtidig bliver opgaverne og de konkrete problemer i forbindelse med den fælles transportpolitik set ud fra hensynet til en økonomisk og socialt afbalanceret samhørighed i Europa ikke mindre, snarere større. Med "Helsingfors-processen" er forventningerne - især blandt socioøkonomiske interessegrupper, men også blandt politiske beslutningstagere i regeringer, parlamenter og forvaltninger i de central- og østeuropæiske lande - til bred støtte fra og mere kommunikation med de involverede inden for EU blevet vakt og ser nu ud til ikke at kunne indfries. Høringen i forbindelse med TINA-rapporten i marts 1999, som blev gennemført af EØSU og Kommissionen i fællesskab, var den sidste politiske anledning til en konsultation. Desværre omtales denne høring ikke i den endelige rapport, og den fælles rapport over høringen fra Kommission og TINA-sekretariat blev ikke gjort færdig. Noget sådant fratager de socioøkonomiske grupper i de central- og østeuropæiske lande incitamentet til at tage aktiv del.

3.1.3. Derfor blev der på studiegruppens møde den 26. oktober 2000 afholdt en åben diskussion. Mødet havde til formål at appellere til og sammenføre de mennesker, som varetager de centrale funktioner eller opgaver i hele processen, såsom repræsentanter for Kommissionen, Europa-Parlamentet, Den Europæiske Transportministerkonference, FN's Økonomiske Kommission for Europa, styringsudvalgene samt repræsentanter for de socioøkonomiske grupper fra de central- og østeuropæiske lande udvalgt på baggrund af arbejdskontakter med EØSU(5). Diskussionen skulle skabe forståelse for de enkelte aktiviteter og så vidt muligt nærmere fastlægge fælles prioriteter for det fremtidige samarbejde. Det handlede om at skabe en klar, konkret og praktisk ramme for samarbejdets kommende projekter.

3.2. Korridor IV

3.2.1. Siden juni 1999 har de arbejdsmæssige forbindelser til styringsudvalget for korridor IV (regeringerne) fortsat været særdeles gode. EØSU deltager regelmæssigt i møderne: den 29. september 2000 i Wien, den 7. og 8. juni 2001 i Bratislava og den 21. og 22. juni 2002 i Sofia (se fodnote 2, s. 17).

3.2.2. Efter konferencen i Vidin/Bulgarien og Calafat/Rumænien i februar 2000 blev den fælles erklæring, som blev underskrevet i denne forbindelse, sendt videre til lederen af koordinationskontoret for den sydøsteuropæiske stabilitetspagt, Bodo Hombach, og modtaget med interesse. I mellemtiden er der truffet politiske beslutninger om at bygge Donau-broen, og infrastrukturen fremmes således betydeligt. Den 22. maj 2002 afholdt EØSU og styringsudvalget for korridor IV endnu et møde. EØSU erklærede sig parat til at støtte politiske, økonomiske og sociale beslutningstagere på stedet samt til at udnytte de positive impulser, som er opstået på baggrund af udvidelsen af korridoren, på bedste vis til gavn for regionen. Dette tema blev også berørt i en samtale mellem ordføreren og kommissær Günter Verheugen, som støtter udvalgets engagement.

3.2.3. Styringsudvalget jernbaner for korridor IV inviterede EØSU til at deltage i et møde i Athen den 10. og 11. maj 2000. Formålet var at konkretisere det fremtidige samarbejde og udarbejde projektforslag. EØSU's ordfører fremlagde et koncept med konkrete forslag (se fodnote 2, s. 17), som i det store og hele blev modtaget positivt. Dette koncept blev også drøftet med repræsentanter for fagforeningerne på et møde i European Transport Workers' Federation's jernbaneafdeling den 20. september 2000 i Bruxelles. I juli 2001 oprettedes arbejdsgruppen af jernbanefagforeninger fra landene i korridor IV. EØSU's ordfører deltog i gruppens fjerde møde i februar 2002 i Prag. Man vil nu gå i dialog med jernbaneselskaberne om forbedring af grænseovergange og almindelig informationsudveksling. Ønsket om, at EØSU deltager og spiller en formidlende rolle, fremgår klart af et brev til ordføreren.

3.2.4. Sidst men ikke mindst koncentreredes EØSU's arbejde i korridor IV om gennemførelsen af en rundbordssamtale til "fremme af intermodale forbindelser i korridorerne" i forbindelse med Donau-topmødet i Constanza (26. og 27. juni 2002), som blev arrangeret i samarbejde med EIA (European Intermodal Association). Der var ved samme lejlighed mulighed for den første udveksling af synspunkter mellem repræsentanterne for styringsudvalget jernbaner fra korridor IV og fagforeningernes arbejdsgruppe. Dette møde skal være startskuddet til en meningsfyldt diskussion, som vil kunne føre til andre konkrete projekter, og som også vil kunne overføres til andre korridorer. Yderligere resultater og konklusioner for fremtiden bringes i et referat (se fodnote 2, s. 17).

3.3. Korridor III

3.3.1. I begyndelsen af september 2000 blev der på initiativ af Euronatur med Lutz Ribbe som formand afholdt et seminar om spørgsmål i forbindelse med liberalisering af den offentlige nærtrafik i Polen. Den tidligere ordfører Alexander von Schwerin deltog med et indlæg i dette seminar. På baggrund af seminaret opstod initiativet til at afholde en konference i knudepunktet mellem korridorerne III og VI i Katowice/Polen.

3.3.2. Konferencen i Katowice den 19. og 20. marts 2001 fokuserede på temaet "Integrering af regionerne forskellige steder i korridoren, specielt med henblik på planlægning og finansielle aspekter". Ca. 60 repræsentanter for økonomiske og sociale interessegrupper deltog i konferencen. Det stod klart, at forbindelsen til regionen og de regionale transportnetværk skal være et integrerende led i virkeliggørelsen af korridorerne. På den måde vil miljø, sikkerhed, effektiv finansiel planlægning samt den offentlige nærtrafiks funktionsdygtighed kunne fremmes(6).

3.4. Korridor X

3.4.1. De første kontakter til den dengang endnu "uofficielle" korridor X og dennes styringsudvalg blev allerede etableret i juni 2000 via samarbejdet i styringsudvalget for korridor IV. Først i foråret 2001 fik styringsudvalget for korridor X med underskrivelsen af aftalememorandummet sin officielle status. EØSU deltog for første gang i et styringsudvalgsmøde den 26. og 27. april 2002 i Grevena/Grækenland (se fodnote 2, s. 17). Styringsudvalget støttes af et teknisk sekretariat, som er knyttet til Aristoteles Universitetet i Thessaloniki (AUTh), og som tilbyder omfattende analyser og egen internetpræsentation af styringsudvalget.

3.4.2. Styringsudvalget vil i år koncentrere sig om problematikken i forbindelse med grænseovergange og har til dette formål nedsat en arbejdsgruppe, som samarbejder med Generaldirektoratet for Transport og Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunionen samt med FN's Økonomiske Kommission for Europa. EØSU er blevet bedt om at deltage i arbejdet.

3.4.3. Den politiske og økonomiske betydning af en hurtig aktivering af korridor X og den usvækkede interesse i at styrke samarbejdet i denne korridor, som vore socioøkonomiske partnere nærer, tilsiger, at den næste dialogkonference afholdes her.

3.5. Korridor V

3.5.1. I korridor V er der indledt et godt samarbejde med det slovenske jernbaneselskab, med jernbanefagforeningen og med det slovenske transportministerium. I juni 2001 blev der afholdt et arbejdsmøde i Ljubljana, hvor der blev udarbejdet udkast til konkrete planer for en dialog-konference i oktober samme år. På grund af ændringer i de politiske prioriteringer i Slovenien og EØSU's vanskelige budgetbetingelser blev disse planer dog ikke realiseret.

4. Fremtidige arbejdsområder

4.1. Den permanente studiegruppe til "Fremme af den sociale dialog i de paneuropæiske transportkorridorer" vil arbejde videre med følgende spørgsmål:

- Dialog-konferencerne har stor opbakning. I hvilke korridorer, med hvilket tema og med hvilken målsætning bør der afholdes lignende konferencer?

- Kendskabet til EØSU i denne sammenhæng er stigende. Hvordan kan markedsføringen og synliggørelsen af udvalget forbedres yderligere?

- Kontakten til de socioøkonomiske grupper i de central- og østeuropæiske lande skal forbedres. Fagforeningerne begynder nu at indgå tværgående samarbejdsaftaler, men der mangler lignende initiativer for de andre samfundsmæssige interesseorganisationer. Hvordan kan udvalget forbedre sin rolle som talerør, forum og formidler?

- Den permanente studiegruppes arbejde rækker ud over den rene transportpolitik og suppleres af EØSU's andre initiativer. Hvordan kan den interne koordinering i udvalget og samarbejdet forbedres?

- Det er kun relevant, at EØSU deltager i styringsudvalget, hvis der kan tilbydes konkrete aktiviteter. Disse kan ikke længere udformes og gennemføres organisatorisk af ordføreren og sektionens sekretariat alene. Hvilken fremgangsmåde vil kunne anvendes i dette arbejde?

Bruxelles, den 11. december 2002.

Roger Briesch

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Ny beskikkelse hvert 4. år.

(2) EFT C 117 af 26.4.2000, s. 12.

(3) I 1997 i Helsingfors udstedte repræsentanter for Europas staters regeringer og parlamenter og EU's institutioner en fælles erklæring til udvikling af en paneuropæisk transportpolitik. Et af de aftalte principper går ud på, at socioøkonomiske grupper skal høres i forbindelse med udviklingen af transportpolitikken (princip 10).

(4) Uddrag af Helsingfors-erklæringen: "... Vi anmoder deltagerne om, (...) at tænke på, at for det første skal gennemførelsen af de 'midler', som er oplistet i afsnit IV i denne erklæring, kontrolleres, og for det andet skal det regelmæssigt vurderes, hvorvidt de 'mål', som er beskrevet i afsnit II, er nået. Vi opfordrer i denne sammenhæng Den Europæiske Union, Den Europæiske Transportministerkonference, FN's Økonomiske Kommission for Europa samt partnere i multilaterale og regionale initiativer til at samarbejde ved indsamling af eksisterende oplysninger, til at kontrollere fremskridt i retning af regionale og sektorale mål samt at fremlægge forslag til en mere effektiv gennemførelse på baggrund af de opnåede erfaringer".

(5) Listen over deltagere i mødet den 26.10.2000 figurerer i referat DI 262/2002, som kan rekvireres i TEN-sekretariatet.

(6) Se udførligt referat af 11. juni 2001 (DI 261/2002), som kan rekvireres i TEN-sekretariatet.