DA Den Europæiske Unions Tidende C 18/1

Rådets konklusioner om fremme af unges adgang til rettigheder med henblik på at fremme deres selvstændighed og deltagelse i civilsamfundet

(2015/C 18/01)

RÅDET,

SOM ERKENDER FØLGENDE:

1. Rådet har inden for rammerne af EU-arbejdsplanen for ungdom for 2014-2015 (1) fastlagt emnet styrkelse af unge som den overordnede prioritet for formandskabstrioen (IT, LV og LU) med fokus på adgang til rettigheder, selvstændighed, politisk deltagelse og aktivt medborgerskab.

2. Unge er fortsat negativt påvirket af den økonomiske og sociale krise, der har præget de sidste par år. Demografiske ændringer, ungdomsarbejdsløshed og beskæftigelse på usikre vilkår har således gjort det vanskeligere for dem at opnå selvstændighed og effektivt udøve deres rettigheder.

3. Høj ungdomsarbejdsløshed har bidraget til mere udbredt fattigdom, marginalisering og social udstødelse, helbredsproblemer samt tab af troen på fremtiden. Forskning har også vist, at i visse medlemsstater er et stigende antal unge ikke i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET) (2), og at der er en tæt sammenhæng mellem socioøkonomisk status og deltagelse i det politiske liv: NEET-unge er mindre tilbøjelige til at stemme (3), har mindre tillid til politiske organisationer og er mindre engagerede i aktivt medborgerskab sammenlignet med andre unge.

4. Ikke desto mindre udgør unge en værdifuld ressource for samfundet. Deres færdigheder, kompetencer og kreative og innovative kapacitet bør altid tages med i overvejelserne, når der gennemføres ungdomspolitiske strategier på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt niveau,

SOM ER OPMÆRKSOMT PÅ FØLGENDE:

5. Der er indikationer på, at unge bliver selvstændige (4) i en senere alder end tidligere.

6. Den økonomiske recession har forværret ulighederne mellem generationerne og har muligvis langvarige konsekvenser for den sociale sammenhængskraft og solidariteten i vore samfund.

7. Unge i Europa bliver stadig mere mobile, bl.a. fordi de søger arbejde i andre lande; det er nødvendigt at sætte passende fokus på unges mobilitet, således at unge får en reel mulighed for personlig og faglig udvikling. I den forbindelse kan programmet Erasmus+ spille en vigtig rolle med hensyn til at fremme større selvstændighed og deltagelse i samfundslivet for unge gennem mobilitet såvel som forbedring af færdigheder og kompetencer, der er vigtige for at forbedre beskæftigelsesegnetheden og et aktivt medborgerskab.

8. De fælles konklusioner (5) fra EU's konference om unge den 13.-15. oktober 2014 i Rom (6);

SOM ANERKENDER FØLGENDE VIGTIGE UDFORDRINGER:

9. En kombination af forhold, som er forårsaget af den økonomiske og sociale krise, f.eks. indkomstnedgangen, manglen på job og den større jobusikkerhed har forringet unges evne til at blive selvstændige (7).

10. Det er derfor nu nødvendigt at formulere hensigtsmæssige foranstaltninger og politikker for at støtte unges selvstændighed og deres overgang til voksenlivet. Dette indebærer ikke kun at sætte ind med politikker, der fremmer unges overgang fra uddannelse til beskæftigelse, men også at sætte ind på områder i relation hertil, f.eks. adgang til finansiering, sundhed og velfærd og deltagelse i det politiske liv og aktivt medborgerskab, med det formål at give unge de nødvendige værktøjer og dermed hjælpe dem til at blive selvstændige og deltage i samfundslivet.

11. Med henblik på at sikre unges adgang til rettigheder er EU nødt til at sætte fokus på bl.a. at bekæmpe ungdomsledighed, fremme aktivt medborgerskab og mindske misforholdet mellem de kvalifikationer og kompetencer, som unge erhverver, og de kvalifikationer, der efterspørges på arbejdsmarkedet, og samtidig give dem mulighed for at bidrage til en bæredygtig jobskabelse ved at fremme kvalitetsuddannelse og forbedre formidlingen af kandidaternes kvalifikationer og kompetencer til arbejdsgiverne;

HAR I DEN FORBINDELSE FØLGENDE OPFATTELSE:

12. Inden for deres respektive kompetenceområder og med behørigt hensyn til nærhedsprincippet bør EU og medlemsstaterne i en kontekst af tværfagligt samarbejde om ungdomspolitik i givet fald kunne fremme foranstaltninger på følgende områder: — støtte unges selvstændighed og velfærd og tackle og forebygge alle former for diskrimination, som mange unge er udsat for — investere i at øge opmærksomheden blandt unge om deres rettigheder og hvordan de kan forfægte disse — støtte inddragelsen af unge i beslutningsprocessen på alle niveauer og ved at anerkende, at ungdomsorganisationer er en vigtig kanal for deltagelse og udvikling af aktivt medborgerskab — fortsætte indsatsen for at anerkende ungdomsarbejde som et instrument til at tilskynde til deltagelse og erhvervelse af færdigheder og kompetencer, der er vigtige for at opnå selvstændighed — forbedre mulighederne for at deltage i og bidrage til samfundslivet, bl.a. gennem medier og informationsteknologi, især når det gælder beslutninger, der vedrører unge direkte — støtte udviklingen af mediekendskab og digital kunnen som et middel til at opelske kritisk tænkning og aktivt medborgerskab hos unge — støtte anerkendelsen og valideringen af færdigheder og kompetencer, der er erhvervet gennem uformel og ikkeformel læring, f.eks. frivillige aktiviteter og fremme af unges deltagelse i det civile, sociale og politiske liv;

OPFORDRER UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET MEDLEMSSTATERNE TIL:

13. at gøre fremskridt i retning af at identificere hindringer for unges deltagelse i samfundslivet og det politiske liv samt overveje muligheden for at indføre foranstaltninger med henblik på at overvinde disse hindringer

14. at bestræbe sig på at gøre en indsats for, at unge har adgang til kvalitetsjob med en rimelig løn og social beskyttelse, således at de kan blive selvstændige og leve et sikkert og værdigt liv

15. at fremme lige muligheder og ligestilling for unge, herunder inden for samfundslivet og det økonomiske og politiske liv. Det bør overvejes at tage skridt til at sikre, at unge kan forene arbejdsliv og privatliv.

16. at investere i forebyggelse og tiltag for at mindske skolefrafald, især ved at formulere politikker, der tager sigte på at give lige adgang til kvalitetsuddannelse, og tilbyde målrettet støtte til forbedring af skolemiljøet. Der bør også lægges vægt på at fjerne hindringer for, at unge kan nå deres fulde potentiale på uddannelsesområdet

17. at fremme ungdomsarbejde, under hensyntagen til resultaterne af undersøgelsen om værdien af ungdomsarbejde (8), da det er et grundlæggende middel til at give unge mulighed for at udvikle egne initiativer og støtte deres overgang til voksenlivet

18. at overveje at fremme udviklingen af socialt boligbyggeri (9) med særligt fokus på unge med lav indkomst såsom studerende, praktikanter og ledige

19. at overveje, hvordan man kan fremme indførelse af ordninger for unge med henblik på at støtte deres iværksætterprojekter

20. at støtte udviklingen af ungdomsvenlige informationstjenester, der kan bidrage til at informere unge om deres adgang til rettigheder

21. at støtte unges adgang til kulturlivet for at hjælpe dem med at bidrage til opbygningen af et samfund med større sammenhængskraft;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET OG MEDLEMSSTATERNES ANSVAR FOR UNGDOMSPOLITIKKER:

22. at fortsætte med at investere i fremme af unges selvstændighed ved at udvikle og støtte ungdomspolitikker og ungdomsarbejde og, hvor det er relevant, ved at yde passende støtte og afsætte passende midler til selvstændige ungdomsorganisationer og organisationer ledet af unge

23. at fremme princippet om, at unges selvstændighed og deltagelse betragtes som et vigtigt aspekt, som der skal tages hensyn til i forbindelse med udviklingen af sociale og økonomiske strategier i EU

24. at støtte kampagner og uddannelsesprogrammer, der tager sigte på at skabe større opmærksomhed om menneskerettigheder (herunder borgerlige og politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder) og om, hvordan unge kan udøve disse rettigheder i fuldt omfang, bl.a. ved brug af eksisterende netværk. Der bør især sættes fokus på unge med færre muligheder

25. at fremme brugen af de eksisterende muligheder inden for rammerne af programmet Erasmus+, herunder vedrørende uddannelse af lærere og ungdomspædagoger om menneskerettigheder (herunder borgerlige og politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder), så de kan skabe en multiplikatorvirkning i deres uddannelsesinstitutioner

26. at sikre, at EU-arbejdsplanen for ungdom gennemføres hurtigt via et ægte tværfagligt samarbejde

27. at fremme ungdomsgarantien som et instrument til at fremme strukturreform i medlemsstaterne og udveksling af god praksis mellem medlemsstaterne, navnlig om overvågning af gennemførelsen i relation til unges overgang fra uddannelse til beskæftigelse

28. at indføre udveksling af god praksis inden for rammerne af eksisterende strukturer med henblik på at analysere og drøfte unges situation, når det gælder deres selvstændighed, deres deltagelse i samfundslivet og deres velfærd, og foretage de nødvendige forbedringer på alle niveauer;

OPFORDRER UNGDOMSORGANISATIONER OG INTERESSENTER TIL:

29. at gøre størst mulig brug af de muligheder, som programmet Erasmus+ tilbyder, og at fremme dette program for at udstyre unge med relevante færdigheder og kompetencer og dermed støtte deres selvstændighed og tilskynde dem til at tage aktivt del i samfundet

30. at informere unge om deres adgang til rettigheder i almindelighed og inden for rammerne af deres aktiviteter i særdeleshed og at indføre konkrete initiativer, f.eks. informationstjenester, for at øge opmærksomheden om spørgsmål vedrørende deres selvstændighed og adgang til rettigheder;

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

31. som led i de nye rammers instrumenter at analysere den situation og de hindringer, som unge oplever, når de vil udnytte deres rettigheder på grundlag af frivillige bidrag fra medlemsstaterne, og som også bør involvere eksperter, politiske beslutningstagere samt repræsentanter for ungdomsorganisationer og andre civilsamfundsorganisationer. Desuden bør denne analyse regelmæssigt tages op til revision, så den også kan hjælpe medlemsstaterne til at udveksle erfaringer og god praksis

32. at styrke den tværfaglige tilgang til ungdomspolitik og sørge for, at Kommissionen, hvor det er relevant, tager hensyn til unges adgang til rettigheder, når den udvikler politikker og programmer

33. at øge opmærksomheden om spørgsmål vedrørende unges deltagelse, herunder selvstændighed og adgang til rettigheder, gennem Den Europæiske Ungdomsportal

34. at foreslå mulige foranstaltninger, der tager sigte på at tilskynde unge til deltagelse i det demokratiske liv i Europa. Der bør i den forbindelse tages hensyn til det arbejde, der udføres i Europarådet, og til »Partnerskabet mellem Europa-Kommissionen og Europarådet på ungdomsområdet«

35. at tage hensyn til det arbejde, der udføres vedrørende social inklusion med fokus på opsøgende arbejde, adgang til sociale rettigheder og bekæmpelse af nye former for fremmedhad og diskrimination — som er i gang inden for den aftalte ramme for »Partnerskabet mellem Europa-Kommissionen og Europarådet på ungdomsområdet«.

(1) Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om en EU-arbejdsplan for ungdom (2014/C 183/02).

(2) Eurofounds undersøgelse »NEETs — Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe« — http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1254.htm

(3) »Descriptive statistics for people aged 15-29 years show that NEETs are substantially less engaged in politics than the rest of the young population« (Eurofounds undersøgelse — »NEETs — Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe«, s. 95) — http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1254.htm

(4) Det er en forudsætning for unges selvstændighed, at de har den nødvendige støtte og de nødvendige midler og muligheder for at kunne vælge at leve selvstændigt, være herre over deres eget liv, deltage fuldt i samfundslivet og det politiske liv på alle områder i dagligdagen og være i stand til at træffe selvstændige beslutninger. Unges evne til at blive selvstændige kommer ikke kun til udtryk på arbejdsområdet, men det omfatter også, at unge er i stand til at udvikle deres potentiale, træffe deres egne valg og leve selvstændigt, og om at de er i besiddelse af de værktøjer, som er nødvendige for, at de kan deltage kritisk og aktivt i samfundslivet og i det politiske og økonomiske liv i deres samfund.

(5) Dok. 14429/14.

(6) Disse fælles konklusioner blev vedtaget på EU's konference om unge i Rom, som er et tilbagevendende uformelt arrangement, der afholdes af landene i gruppeformandskabet med støtte fra Kommissionen som et integreret led i den strukturerede dialog som vedtaget af Rådet gennem resolution (2009/C 311/01) om nye rammer for det europæiske samarbejde og resolution (2014/C 183/01) om oversigten over den strukturerede dialog, herunder unges sociale inklusion.

(7) http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1404.htm

(8) »Working with young people: the value of youth work in the EU« (Kommissionen, 2014, http://ec.europa.eu/youth/library/study/youth-work-report_en.pdf).

(9) Boligløsninger, der tilvejebringes af de lokale myndigheder, og som kan lejes for et mindre beløb.