Indledning

I 2016 fortsatte Kommissionen med at konkretisere sit klare løfte om større åbenhed og ansvarlighed. Det forsøger den bl.a. at gøre ved at fremme den effektive udøvelse af retten til aktindsigt i EU-institutionernes dokumenter. Denne ret er indskrevet i artikel 42 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, artikel 15, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og i forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter.

En omfattende dagsorden for gennemsigtighed

Kommissionen har taget flere vigtige skridt til at øge gennemsigtigheden i beslutnings- og politikudformningsprocessen, herunder i kontakten med berørte parter og lobbyister.

I 2016 arbejdede Kommissionen videre med dagsordenen for bedre regulering, som har til formål at få EU til at arbejde mere effektivt og gennemsigtigt, med stærk fokus forenklede procedurer og på kun at sætte ind på de områder, der har betydning for borgerne. Kommissionens program for målrettet og effektiv regulering (Refitprogrammet) har fortsat sikret, at EU-lovgivningen reelt fører til resultater for borgere og erhvervsliv for mindst mulige omkostninger. I januar 2016 blev Refitplatformen lanceret officielt, og den giver nationale myndigheder, borgere og andre interesserede parter mulighed for at bidrage til at forbedre EU-lovgivningen på en gennemsigtig måde.

I april 2016 vedtog Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning på Kommissionens forslag. Aftalen styrker gennemsigtigheden yderligere ved hjælp af en række foranstaltninger, der øger åbenheden i EU's beslutningsproces.

Siden vedtagelsen af afgørelse C(2014) 9048 og 9051 i november 2014 er oplysninger om de over 11 000 bilaterale møder, som kommissærer, kabinetchefer og generaldirektører har haft med repræsentanter fra interessegrupper blev offentliggjort på webstedet Europa. Generelt kan disse møder kun finde sted, hvis interesserepræsentanterne er registreret i åbenhedsregistret. Åbenhedsregistret er vokset støt og roligt og indeholder på nuværende tidspunkt over 11 000 registreringer, hvoraf over 3 500 nye er kommet til siden januar 2016.

I maj 2016 vedtog Kommissionen nye regler om ekspertgrupper, som styrker kravet om åbenhed og skaber synergi med åbenhedsregistret.

Under hensyntagen til den offentlige høring om åbenhedsregistrets fremtid vedtog Kommissionen i september 2016 et forslag til en interinstitutionel aftale om et obligatorisk åbenhedsregister, hvilket er et vigtigt skridt i retning af et fælles og obligatorisk åbenhedsregister på EU-plan. Kommissionen har opfordret Europa-Parlamentet og Rådet til at indlede forhandlinger om hurtigst muligt at få oprettet et sådant register, som omfatter alle tre institutioner.

Som reaktion på offentlighedens krav om større åbenhed om eventuelle tilfælde af "svingdørsproblematikker" offentliggjorde Kommissionen i december 2016 sin anden årlige meddelelse med oplysninger om ledende embedsmænd, der havde forladt Kommissionen til fordel for et nyt job, ved at redegøre nærmere for deres tidligere opgaver, deres nye arbejde uden for Kommissionen og ansættelsesmyndighedens afgørelse. Ved hjælp af en særlig Europa-webside sikres der ligeledes åbenhed om alle afgørelser, der giver tidligere kommissærer tilladelse til aktiviteter efter endt tjeneste.

Aktindsigt

I forbindelse med den omfattende dagsorden for gennemsigtighed udgør retten til aktindsigt en vigtig del af Kommissionens tilgang til åbenhed. Udover at give aktindsigt i henhold til forordning 1049/2001 har Kommissionen også proaktivt og på en brugervenlig måde offentliggjort en lang række oplysninger og dokumenter både i sine forskellige registre og på sine websider.

Denne rapport er udarbejdet i henhold til artikel 17, stk. 1, i forordning 1049/2001. Den giver et overblik over, hvordan Kommissionen anvendte reglerne om aktindsigt i 2016. Rapporten bygger på statistiske data, som er opsummeret i bilaget. Statistikken afspejler antallet af begæringer, der er modtaget i 2016, og de tilhørende svar. Den afspejler ikke antallet af dokumenter, der blev anmodet om, eller som (delvist) blev udleveret, og som er langt større. En begæring kan vedrøre ét dokument, men vedrører oftest adgang til en række dokumenter eller hele sagskomplekser vedrørende et bestemt emne eller en bestemt procedure. Det fremgår af statistikkerne, at aktindsigt er en vigtig del af Kommissionens generelle åbenhedspolitik. De dokumenter, der blev fremsat begæring om, blev straks helt eller delvist udleveret i 81,3 % af tilfældene, og der blev givet større eller fuld aktindsigt i 52 % af de tilfælde, hvor begæringen blev genfremsat og taget op til fornyet overvejelse.

1.Registre og websteder

I 2016 blev 18 523 nye dokumenter i kategorierne C, COM, JOIN, OJ, PV, SEC eller SWD føjet til registret over Kommissionens dokumenter (se bilag – tabel 1). I 2016 hverken udarbejdede eller modtog Kommissionen nogen følsomme dokumenter i de nævnte kategorier.

I 2016 blev der registreret en svag stigning i antallet af besøg (19 191 i forhold til 18 939 i 2015) på Europa-webstedet om adgang til dokumenter, mens antallet af besøgende og de sider, der blev set, forblev stabilt (se bilag – tabel 2).

2.Samarbejde med andre institutioner, der er omfattet af forordningen

De tre institutioner (Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen) har i 2016 holdt regelmæssige tekniske møder på administrativt plan for at udveksle erfaringer, etablere god praksis og sikre en konsekvent anvendelse af forordning 1049/2001.

3.Analyse af begæringer om aktindsigt