ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 238 
 
 
 
Vol. 1984/0 115 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 238 endelig udg.
Bruxelles, den 25. april 1984
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET
Artikel 24, stk. 7, i forordning (EØF) nr. 1785/81 
om den fælles markedsordning for sukker
KOM(84) 238 endelig udg.

Artikel
omRapport fra Kommissionen til Rådet
2A, stk. 7, i forordning (EØF) nr. 1785/81
den fælles markedsordning for sukker
Det fastsættes i den nuværende grundforordning for sukker (EØF) nr. 1785/84, at  
ordningen med produktionskvoter fortsat skal gælde for produktionsårene  
1981/82 - 1985/86, og at Rådet på grundlag af en rapport fra Kommissionen om  
forsyningssituationen på verdensmarkedet skal tage stilling til, om det er  
påkrævet at ændre produktionskvoterne for produktionsårene 1984/85 og 1985/86.
I. Udviklingen på verdensmarkedet for sukker (1)
Den usædvanligt store S.tigning_i_verdens£rodukt.ionen_af sukker_i_l981/82
1. 1 produktionsåret 1981/82, dvs. det første år, hvor Fællesskabets nye  
grundforordning på området var i kraft, steg verdensproduktionen stærkt  
og nåede op på 100,6 mio t, hvilket var 12,5 mio t eller 14% mere end i  
produktionsåret 1980/81. Både rørsukker og roesukker var medvirkende  
til denne stigning. Den skyldtes yderst gunstige vejrforhold i de  
fleste dyrkningsområder, hvilket både gav anledning til et meget højt  
udbytte pr. ha og en udvidelse af såvel sukkerrørsarealerne som  
sukkerroearealerne. Denne udvidelse må betragtes som en reaktion på  
prisudviklingen på verdensmarkedet i de to foregående år.
(1) Alle tal gælder råsukker.

-  2 -
I produktionsårene 1979/80 og 1980/81 havde verdensproduktionen nemlig  
ligget under verdensforbruget. Selv om frygten for en mangelsituation  
viste sig ubegrundet, gav den anledning til, at priserne p& det frie  
verdensmarked for sukker i løbet af et år steg med 350%, og at  
arealerne udvidedes i 1981/82.
2. Den rekordstore produktion i 1981/82 fremkaldte så derefter i løbet af  
et meget kort tidsrum et stærkt prisfald, hvilket virkede bremsende på  
dyrknignen af sukkerroer, specielt i Vesteuropa. I produktionsåret  
1982/83 forventedes der i  første omgang et betydeligt fald i  
produktionen, men dette blev ikke tilfældet. Først i 1983/84 kan der  
forventes en nedgang i pi ;-dukt ionen med omkring 5% dels på grund af en  
ny indskrænkning af roedyrkningen,  dels som følge af tørke og dårligt  
vejr på den sydlige halvkugle.
Moderat, sti_gning_i_verdensforbruget af_sukker efte£ flere årjL stagnation
3. I løbet af halvtredserne og tresserne steg verdensforbruget  
gennemsnitligt med 3 til 3,5% årligt. I halvfjerdserne gik vækstraten  
først ned til 2,5% og faldt derefter til noget nær 0 ved disses  
slutning.
Først efter 1981/82 begyndte forbruget på ny at stige. Det anslås til  
95,6 mio t i 1983/84. For de kommende år forventes en stigning på 1,5%  
til 2% årligt.
4. Udviklingen i forbruget er ikke forløbet ensartet. Afgørende herfor har  
først og fremmest vært befolkningstallet, der kun er steget ubetydeligt  
i de vestlige industrilande, og hvis stlnging begrænses mere og mere i  
udviklingslandene. Herudover spiller de absolutte forbrugstal en vigtig  
rolle.

- 3 -
Mens det gennemsnitlige årlige forbrug pr. Indbygger på verdensplan nu  
stagnerer på omkring 20 kg, ligger forbruget i Industrilandene på  
mellem 30 og 35 kg, dvs. et niveau, som må formodes at ligge tæt på det  
maksimale. Under disse omstændigheder er det kun i udviklingslandene,  
dvs. fortrindsvis i Asien og Afrika, der er mulighed for en  
forbrugsstigning pr. indbygger idet forbruget her i gennemsnit er på 13  
kg. I det forholdsvis korte tidsrum mellem 1974 og 1982 steg  
sukkerforbruget i udviklingslandene fra 30,1 til 45,3 mio t, dvs. en  
stigning på 50%, mens forbruget næsten ikke varierede i
industrilandene. Disse landes andel af verdensforbruget faldt over blot  
en 8-års periode fra 60% til 50%.
5. Sukkerforbruget i industrilandene ville imidlertid have udviklet sig  
bedre, hvis man ikke i de vestlige industrilande i samme periode i  
stigende grade var gået over til andre sødestoffer end sukker,  
fortrinsvis isoglucose.
Produktion og forbrug af isoglucose steg nemlig fra marginale mængder i  
første halvdel af 70*erne til mere end 4 mio t (udtrykt i tørstof) i  
1983. Denne udvikling blev igangBat af de ekstremt høje sukkerpriser på  
verdensmarkedet i underskudsårene 1973/75. Dette gælder først og  
fremmest de traditionelle Importlande USA, Japan og Canada. X EF er  
denne udvikling bragt under kontrol ved, at isoglucose er blevet  
inkluderet i kvotaordningen for sukker. I løbet af de kommende år kan  
denne udvikling fortsætte, fortrinsvis i de nævnte lande. Imidlertid er  
det ikke sandsynligt, at sukkerforbruget og dettes stigende tendens,  
navnlig i udviklingslandene, i væsentlig grad skulle blive influeret af  
udviklingen for isoglucose. Noget tilsvarende gælder for anvendelsen af  
kaloriefattige sødemidler som saccharin og aspartam på bekostning af  
sukker.

- 4 -
Rekordstore sukkerlarre pr.  1. september 1983
6. Da produktionen i løbet af de to seneste produktionsår var langt højere  
end efterspørgselen, n&ede lagrene op på 38,0 mio t pr. 1. september  
1983. Dette er 40,4% af det årlige forbrug. Hvis der regnes med, at 25%  
af forbruget kan betragtes som "normallager", udgør de faktisk  
disponoble mængder dermed et overskud på 14,1 mio t. Dette er den  
mængde, hvormed lagrene steg mellem 1. september 1982 og 1. september  
1983.
7. Kun en fjerdedel af disse lagre befinder sig i importlandene. Det er  
navnlig Kina og de østeuropæiske lande, der er medlemmer af COMECON,  
der forhøjer deres lagre, mens de er uændrede i Nordamerika.
For eksportlandenes vedkommende er lagrene steget mest i Indien og i  
Fællesskabet, hvor lagrene til sammen er steget med 6,1 mio t. Mens  
Indien i 1982 endog -.'jt. ·  fra at gøre brug af den eksportkvote, dette  
land har ret til i hanhold til ISA, på grund af det lave prisniveau på  
verdensmarkedet, besluttede Fællesskabet allerede i begyndelsen af  
1981/82 og 19*s2/83 at føre en aktiv lagerpolitik efter at den 
usædvanligt store produktion blev kendt. På grundlag af denne  
beslutning forøgede EF sine lagre med over 2 mio t.
8. 1 henhold til de seneste skøn over verdensproduktion og -forbrug skulle  
der ikke blive tale om noget større fald i lagrene i løbet af  
produktionsåret 1983/84. Kun hvis produktionen i 1984/85 i hele verden  
afpasses efter ovennævnte forhold, kan der på mellemlang sigt forventes  
en bedre balance i forsyningsforholdene og en varig forbedring af  
prisniveauet på verdensmarkedet.

- 5 -
Vedvarende_lave Rri8er_på det fri_e_verdenBinarked
9. Sukkernoteringerne på de internationale børser (New York, London,
Paris) udviser helt exceptionelle udsving. Således nåede markedets  
spotpriser i New York for råsukker i november 1980 op på 43,12  
cents/lb,  dvs. det højeste niveau siden 1974, og faldt derefter nssten  
konstant med et minimum i oktober 1982 på 5,37 cents/lb. Disse  
usædvanligt store prisudsving har følgende forklaring:
producenterne kan ikke på kort sigt afpasse produktionen efter  
markedsforholdene, da denne afhænger af jorden og vejrforholdene
- producenternes indkomst afhænger ikke udelukkende af priserne på det  
frie verdensmarked, men i lige så høj grad af prisene på  
hjemmemarkederne, der næsten overalt er regulerede, og af adgangen  
til prsferencemarkeder
- de lave priser på det frie verdensmarked har kun indflydelse på 20%  
af verdensforbruget
- nettoimportefterspørgselen på det frie verdensmarked udgør kun en  
femtedel af verdensforbruget, og ikke alle udsving i produktion og  
forbrug slår igennem på det frie marked.
10. Det kan derfor ikke undre, at verdensmarkedspriserne for sukker svinger  
cycklisk. I de år, hvor produktionen ligger lavere end forbruget, og  
hvor lagrene ikke anses for tilstrækkelige, bevirker efterspørgselen,  
der kun i meget ringe grad influeres af det absolutte prisniveau, at  
priserne stiger betydelige

-  6 -
(:,om det var tilfældet i  1973/75), i anden halvdel af 1979 og i 1980),  
hvorpå jå følger erv flerårig periode med meget lave priser. Dette prisfald  
skyldes sædvanligvis, at producenterne overreagerer og øger produktionen  
samtidig med at lagi ene i distributionsområdet indskrænkes som følge af de  
faldende priser.
11. De nuværende verdensmarkedspriser, der er repræsentative for lavprisfasen,  
er på 6 - 10 cts/lb og er dermed mindre end halvdelen af centralprisen i  
den prisgaffel, der er aftalt inden for den internationale  
Sukkeroverenskomst (13 og 23 cts/lb). Det samme gælder for den i EF  
gældende pris, der kun ligger en smule højere end ISA*s centralpris.
1. EF :  interventionspris i
1983/84, inkl. lager­
afgift
2. ISA :  genn^msnitpris,  
der udgør den aftalte  
pr i sgaf fel
3. ISA :  dagspris,
gennemsnit november 1983
4. USA :  markedsstabili—  
sationspris i 1983/84Prisen på råsukker  
ECU/100 kg i % US cts/lb
48,25 100 18,46
47,05 98 18,00
21,74 45 8,39
55,33 115 21,17
1 US S 1,18562 ECU

- 7 -
I øvrigt ligger de produktionsomkostninger,  der offentligt har været  
tale om, i de fleste af de største eksportlande på mellem ca. 13 og 17  
cts/lb. For markederne i de to vigtigste importlande (USSR og USA)  
gælder der særlige forhold, og priserne ligger klart højere eller endog  
betydeligt højere end ISA's centralpriser.
Industrilandenes dalende importbehov og udviklin£8landenes_stigende import
12. Bruttoimporten af sukker er gennem de sidste år midlertidigt steget fra  
ca. 28 mio t til 31,9 mio t i 1981/82 og ser nu ud til at være på vej  
tilbage til udgangspunktet. Parallelt hermed steg nettoimporten fra det  
frie verdensmarked først fra 17,7 mio t i 1979 til 20,8 mio t i 1982 og  
dalede derpå til det nuværende niveau på 18,3 mio t.
13. Vigtigere end dette samlede udsving i verdenshandelsmængden er det, at  
industrilandenes nettoimport fra det frie verdensmarked faldt fra 9,3  
mio t i 1976 til 9,1 mio t i 1982, samtidig med at udviklingslandenes  
steg fra lidt over 5 mio til henved 12 mio t. Det ses heraf,, at der i  
endnu højere grad end for forbrugets vedkommende er der ved at ske en 
forskydning, for så vidt angår verdenshandelen med sukker, i retning af  
udviklingslandene.
14. Den uensartede udvikling på markedet for råsukker og på markedet for  
hvidt sukker hænger snævert sammen hermed. Mens faldet i USA*s, Japans  
og Canadas importbehov kun gælder råsukker, på grund af at sukker  
erstattes af isoglucose, falder den største del af den stigende  
efterspørgsel i udviklingslandene på hvidt sukker. Markedet for  
råsukker er så at sige stagneret i de seneste otte år, mens omsætningen  
på markedet for hvidt sukker er fordoblet

-  8 -
i samme periode. Den er på over ni millioner ton og nærmer sig således  
halvdelen af netto importen fra det frie verdensmarked.
Denne udvikling på verdensmarkedet var en afgørende faktor i forbindelse  
med Fællesskabets eksport, der består af over 90% hvidt sukker. Også selv  
om efterspørgslen efter hvidt sukker i den nærmeste fremtid ikke længere  
skulle stige så stærkt som hidtil på grund af den vanskelige økonomiske  
situation i verden som helhed, skulle forudsætningerne for EF*s eksport af  
hvidt sukker dog forblive forholdsvis gunstige.
11. Udviklingen på Fællesskabets sukkermarked (2)
Produktionen_fgiger udviklingen på_verdensmarkedet
15. Som følge af prisstigningerne på verdensmarkedet i 1980/81 øgedes
sukkerroearealet i Fællesskabet i 1981/82 med 12% og nåede derved op  
på 2,03 mio ha. Som følge af store udbytter gik sukkerproduktionen  
endog op med 23% og oversteg dermed 15 mio t.
Faldet i verdensmarkedspriserne i 1981/82 medførte, at producenterne i  
1982/83 formindskede tilsåningsarealerne med 9,3%, men på grund af  
endnu bedre udbytter end det foregående produktionsår nåede  
sukkerproduktionen alligevel op på næsten 14 mio t.
Da verdensmarkedspriserne fortsat var meget lave i 1982/83  
formindskede sukkerroedyrkerne endnu en gang arealerne med 9,2% i  
1983/84. Samtidig faldt hektarudbyttet igen til det normale niveau.  
Produktionen faldt derfor til 11 mio t.
Denne produktion skal sammenholdes med en gennemsnitlig produktion på  
12,3 mio t i de tre produktionsår forud for anvendelsen af den  
nuværende grundforordning.
(2) Alle tal gælder hvidt sukker.

- 9 -
Dette gennemsnit var Bammensat af 11,2 mio t sukker fra A- og  
B-kvoterne og 1,1 mio t C-Bukker. Eftersom Rådet formindskede de  
samlede A- og B-kvoter med knap 2% med virkning fra produktionsåret  
1981/82, er produktionen af A- og B-sukker også forblevet meget stabil.  
Den har varieret mellem 11,5 mio t i 1981/82 og 10$. mio t i 1983/89 
(de samlede tildelte kvoter udgør 11,76 mio t).  Den store ændring i  
produktionen har således hvoedsageligt vedrørt C-sukkeret, og mængden  
heraf er steget helt op til 3,5 mio t.
Nettoindtjeningen i _  forbandelse med Bukkerroer_er afgørende, for
udviklingen i gukkerroedyrkningen
16. Hvis man undersøger situationen i de tre produktionsår forud for
gennemførelsen af den nye grundforordning samt i de tre produktionsår  
herefter med henblik på dette forhold (jf. nedenstående skerne), kan det  
konstateres, at der i alle disse seks produktionsår var en nær  
sammenhæng mellem på den ene side indtjeningen i løbet af et  
produktionsår fra C—sukkerroer og i mindre grad fra B-sukkerroer og på  
den anden side udviklingen i de tilsåede arealer i det følgende  
produktionsår.
Sukkerroeindtjeningen
i forhold til basis- Sukkerroearealer i
prisen = *  100 De Ni (2)
Sukkerroer Forskel i forhold
A B C (1) 1000 ha til det foregående
produktionsår
1978/79 100,0 70,0 39,6 1.750 - 0,8 X
1979/80 100,0 70,7 76,5 1.756 + 0,3 %
1980/81 100,0 92,1 107,6 1.777 + 1,2 %
1981/82 98,0 68,0 63,6 1.984 + 11,6 %
1982/83 98,0 60,5 48,5 1.799 - 9,3 %
1983/84 98,0 60,5 1.628 - 9,5 %
(1) Skøn på grundlag af prisudviklingen for hvidt sukker på  
verdensmarkedet.
(2) Eftersom Grækenland først blev medlem af EF i 1981, er tallene for  
dette land ikke medregnet i denne mellemfristede statistiske serie.

-  10 -
Det er ikke overraskende at se, at sukkerroedyrkerne ved  
tilsåningen reagerer så hurtigt og stærkt, specielt når man kender  
størrelsen af den B-afgift, som rammer denne produktion, og ved, at  
indtjeningen fra C-sukkerroer har varieret mellem AO og 108% af 
basisprisen for det pågældende produktionsår.
Oplagr inS.S£°li t ikken_har_giort_de.t_muli.gt. at_sprede af sætningen af  
oyerskuddene_over en_længere periode
På baggrund af de under punkt 15 nævnte produktionsoplysninger,  
præferenceindførsler på 1,3 mio t og et stabilt forbrug på + 9,6 mio  
t, er de til udførsel disponible mængder (ekskl. de oplagrede mængder)  
faldet fra 6,7 mio ti 1981/82, til 5,6 mio t i 1982/83 og 2,8 mio t i  
1983/84.
Det forhold, at der var en så betydlig disponibel mængde til udførsel  
i 1981/82, samtidig med at noteringerne på verdensmarkedet var helt i  
bund, fik Fællesskabet (producenterne og Kommissionen) til at sprede  
udførslen heraf over flere produktionsår; dette skete ved at  
producenterne foretog frivillige overførsler (1,0 mio t C-aukker), og  
ved at Kommissionen foretog en begrænsning af de til udførsel  
forpligtede sukkerkvoter. Det er først nu i 1983/84, at der som følge  
af den mindre høst kan tages hensyn til de mængder, der er holdt  
tilbage i løbet af de to foregående produktionsår. Efter at de  
faktiske udførsler stabiliserede sig på omkring 5,2 mio t i 1981/82 og  
1982/83, kan man således ved udgangen af produktionsåret 1983/84 nærme  
sig en normal lagerbeholdning, selv om udførslerne i dette år  
begrænses. Ved vurderingen af disse oplysniner bør det erindres, at  
40% af disse mængder udgjordes af C-sukker, som producenterne skal  
udføre direkte uden nogen form for finansiel støtte fra Fællesskabet.

-  11  -
LLd£i£terne_f i_nan^ieres_med_afgi_fterne fra producenterne
De samlede udgifter til sukker var i 1982 1.242 mio ECU og i 1983 1.316  
mio ECU. X henhold ti budgettet bliver de i 1984 på 1.417 mio ECU.
Henved en tredjedel af dette beløb er nødvendig for at finansiere eksport  
af en mængde svarende til de afgiftsfrie sukkerindførsler,  herunder  
AVS-landene.  Udgifterne til sukker, der produceres i EF. er for de anførte  
tre år blevet næsten fuldt ud dækket af de afgifter, der opkræves hos  
producenterne.  således som det fremgår af følgende skema.

-  12 -
BUDGETUDGIFTER OG - INDTÆGTER FOR SUKKER (i mio ECU)
1982
(1)1983
(1)1984
(2)I ALT 
1982-84
T. GENEREL OVERSIGT
1 .Samlede udgifter 1241,8 1316,2 1417,0 3975,0
2 .Heraf - til genudførsel af  
præfereneesukker 330,0 455,0 455,0 1240,0
3. - til sukker produceret  
i EF (1.-2.) 911,8 861,2 962,0 2735,0
4 .Indtægter fra sukkerafgifterne 705,8 948,0 1003,3 2657,1
5 .Forskel (3.-4.) - 206,0 + 86,8 + 41,3 - 77,9
11. SPECIFICERET OVERSIGT
1.a) Eksportrestitutioner 742,5 758,1 974,0 2474,6
b) heraf - til genudførsel af  
præfereneesukker  
- til sukker
produceret i EF  
(a)—b))330,0 
412,5455.0
303.1455.0
519.01240,0
1234,6
2 .Produkt ionsafgifter 276,9 469,4 521,6 1267,9
3 .Forskel (2.-1 c)) - 135,6 + 166,3 + 2,6 + 33,3
4 .Lageromkostningsrefus1  oner 489,9 550,5 424,0 1464,4
5 .Afgifter i forbindelse med  
oplagring 3) 428,9 478,6 481,7 1389,2
6 .Forskel (5.-4.) - 61,0 - 71,9 + 57,7 - 75,2
7 .Andre udgifter (oversøiske de­
partementer, fødevarehjælp,  
kemisk industri) 9,5 7,6 19,0 36,1
(1) Faktiske udgifter og indtægter.
(2) Faktiske udgifter og indtægter ifølge 1984—budgettet inkl.  en bevilling på  
30,1 mi o ECU, opført under kapitel 100.
(3) Der gøres opmærksom på, at ifølge Rådets afgørelse af 21.4.1970 (afgørelse  
om EF* egn'; indtægter) refunderer Fællesskabet 10% af de afgifter,
■ t i e  len. s ;  taterne har opkrævet, til dækning af opkrævningsomkostningerne.

-  13  -
Det forhold, at der ikke er fuldstændig balance i budgettet, skyldes  
bl.a. de nærmere bestemmelser, dels vedrørende fristerne for  
udbetaling af eksportrestitutioner og refusion af lageromkostninger,  
dels fristerne for opkrævningen af afgifterne. Det skal dog bemærkes,  
at enhver saldo fra de foregående produktionsår, hvad enten den er  
positiv eller negativ, ved fastsættelsen af afgifternes størrelse,  
fremføres til det følgende produktionsår i henhold til de af Rådet  
fastsatte regler.
III. KONKLUSIONER
1. Produktionsordningen blev indført af Rådet med henblik på først og  
fremmest at nå to hovedmål, nemlig at produktionen afpasses efter  
afsætningsmulighederne, og at producenterne dækker samtlige tab i  
forbindelse med afsætningen af produktionsoverskuddene i  
Fællesskabet. Det er med disse mål for øje, at Rådet har fastsat  
A- og B-basismængderne samt de dertil knyttede foranstaltninger  
for perioden 1981/82 til 1985/86, samtidig med at det dog  
forbeholder sig muligheden for midtvejs at undersøge situationen  
og eventuelt på forslag af Kommissionen og efter udtalelse fra  
Parlamentet at foretage en ændring af disse mængder.
2. Erfaringen siden 1981/82 viser først og fremmest, at den gældende  
ordning på effektiv måde har gjort det muligt at tilpasse  
produktionen især til afsætningsmulighederne på verdensmarkedet.  
Dette ses af begrænsningen i 1982 og i 1983 af  
roedyrkningsarealerne,  der i de år nåede deres laveste niveau  
siden 1975. Desuden har denne ordning, især overførslen og  
oplagringen som følge af den løbende styring under
fællesskabsgaranti af de eksporterede mængder, gjort det muligt at  
fordele afsætningen af ekstraordinære overskud over flere  
produktionsår.

-  14  -
3. få det finansielle plan viser budgetterne for 1982 til 198A,  at oet
mil tor en stor del er nået, at sektoren som helhed set over
flere regnskabsår er blevet selvfinansierende, hviB der ses bort  
fra de udgifter, som producenterne ikke er finansielt ansvarlige  
for, som f.eks. udgifterne til eksport af de mængder, der svarer  
til importen af præferencesukker. Dette vil vise sig så meget  
desto mere som den pågældende flerårige periode vil omfatte en  
fase med høje priser på verdensmarkedet, hvor der i  årtier har  
fundet en cyklisk prisudvikling sted.
4. Det kan således konkluderes, at det hverken på grund af  
afsætningsmulighederne eller finansieringen i øjeblikket er  
nødvendigt at revidere kvoterne. Denne analyse og de konklusioner,  
som Kommissionen nu drager deraf, bekræfter Kommissionens  
konklusioner vedrørende sukkersektoren i dens meddelelse til Rådet  
om den fælles landbrugspolitik i slutningen af juli 1983, nemlig  
at der ikke for øjeblikket var behov for tilpasninger i denne  
sektor, idet markedsordningen allerede var blevet revideret af  
Rådet i 1981 og forlænget for en periode på fem år (jf. dokument  
KOM(83) 500 endelig udg.  af 28.7.1983, punkt. A.6.).
I øvrigt har Kommissionen stiltiende givet udtryk for samme  
holdning i januar 198A ved ikke at foreslå tilknyttede  
foranstaltninger til sine prisforslag for 198A/85 for  
sukkersektoren, idet disse forslag, som den understregede, var i  
fuldstændig overensstemmelse med dens dokument KOM(83) 500 endelig  
udg.
5. Med hensyn til en eventuel tiltrædelse af Den internationale
Sukket-overenskomst,  lægger hverken forhandlingsmandatet fra Rådet  
til Kommissionen eller de øjeblikkelige forhandlinger op til, at  
der på forhånd må foretages ændringer i  fællesskabsordningen for  
sukker.

- 15 -
I denne sammenhæng har Rådet selv siden 1981 fastslået, at  
Fællesskabet eventuelt kunne tiltræde en international  
overenskomst, hvis denne var forenelig med
fællesskabsbestemmelserne inden for denne sektor. De seneste  
drøftelser herom på grundlag af retningslinjerne fra konferencens  
formand viser klart, at der ikke behov for en sådan revision.  
Beregningsprincippet for de disponible eksportreferencemængder  
(DER), som Fællesskabet går ind for, består i som grundlag at  
anvende Fællesskabets faktiske eksport i de tre produktionsår fra  
1980/81 til 1982/83, der andrager 5,4 mio t udtrykt i råsukker.  
Såfremt de sættes i forhold til det maksimale overskud produceret  
inden for A- og B-kvoterne på 2,1 mio t udtrykt i råsukker,  
hvortil kommer præferenceimporten på 1,4 mio t udtrykt i råsukker,  
dvs. tilsammen 3,5 mio t, fremkommer en saldo på 1,9 mio t udtrykt  
i råsukker, der kan eksporteres udelukkende som eventuelt  
produceret C-sukker.
Kommissionen er således kommet til konklusion, at der for øje­
blikket ikke^eiv hvis Fællesskabet skal efterkomme eventuelle  
forpligtelser efter tiltrædelse af en ny international  
overenskomst om sukker, er behov for en revision af kvoterne under  
anvendelsesperioden for den nugældende ordning, der udløber den  
30. juni 1986.

-  16  -
ITALIENS MEMORANDUM OM SUKKERSEKTOREN
I. Italien fremlagde på mødet i Rådet den 18. og 19. oktober 1982 et  
notat med titlen "Memorandum om sukkersektoren·· (R&dsdokument nr.
10224/82 restreint AGRIORG 521). R&det havde en første udveksling af  
synspunkter herom den 18. og 19. oktober og drøftede det igen p& sin  
samling den 13. og 14. december 1982, hvor det blev bestemt, at de  
spørgsmål, der rejses i dette memorandum, burde drøftes under R&dets  
behandling af den rapport, som Kommissionen skal forelægge det i  
henhold til artikel 24, stk. 7, i forordning (EØF) nr. 1785/81.
Hensigten med dette memorandum er først og fremmest at vise, at  
situationen på verdensmarkedet for sukker er blevet gradvis forværret  
siden kompromisset i juni 1981, som bl.a. førte til indførelsen af en  
kvotaordning for perioden fra 1. juli 1981 til 30. juni 1986 (jf.  
forordning (EØF) nr. 1785/81), og at denne situation ikke p& kort sigt  
forventes at bedras.  Dernæst gør Italien gældende, at hverken  
Kommissionen eller medlemsstaterne ved udarbejdelsen af denne forordning,  
hvori de nye produktions termer fastlægges, havde forudset en så negativ  
udvikling på verdensmarkedet. Derfor risikerer udgifterne for  
Fællesskabet ifølge Italiens opfattelse at blive større, hvis den  
kvotabestemte produktion fortsætter uændret i løbet af de kommende  
produktionsår og hvis der ikke på verdensmarkedet finder en mærkbar  
forbedring st'd, hvilket dette land ikke mener er særlig sandsynligt. Man  
må således efter den italienske opfattelse forvente en ukontrollabel  
stigning i den negative finansielle overførsel på trods af, at afgiften  
på B-produktionen på 39,5% af interventionsprisen har været opkrævet  
maksimalt og der er udsigt til, at man i 1986 står overfor et enormt  
underskud, som producent· ne eller EUGFL må bære. Det er derfor den  
italienske opfattelse, at Rådet bør vedtage de nødvendige ændringer til  
de gældende regler ikke blot med hensyn til overskudsproduktionen, men  
også med hensyn til den finansielle ordning, der skal gennemføres for at  
afsætte disse overskud. Denne medlemsstat understreger, at den, trods sin  
lave A--kvo’ ce, fra produktionsåret 1981/82 har overført den største  
procentdel C-sukker (52%) og har nedskåret sine sukkerroearealer til  
samme størrelse som for fem produktionsår siden (255 000 hektar), medens  
de medlemsstater, der traditionelt producerer overskud, ikke har  
foretaget overførsler eller har foretaget overførsler af procentvis  
mindre mængder og har udlagt klart større arealer med sukkerroer end  
arealerne i de produktionsår, der gik forud for den nye
produktior.sordning.  Herved er ikke blot ligevægten mellem de områder, der  
er egnet til sukkerproduktion og de ugunstigt stillede områder blevet 
forstyrret, men dette er også i modstrid med den erklærede målsætning,  
nemlig at begrænse overskuddene.

-  17  -
Det er desuden Italiens opfattelse, at en finansiel ordning, der  
udelukkende støtter sig på kvoter og som ikke tager hensyn til forbruget,  
ikke længere er berettiget, nu hvor princippet om producenternes fulde  
ansvar er blevet indført. Når EUGFL ikke har udgifter til afsætningen af  
overskud, kan Fællesskabet ikke, stadig efter Italiens opfattelse, med  
nogen ret kræve, at nogle producenter betaler for de overskud, som  
produceres af andre.
Endelig understreges det fra italiensk side, at følgerne af  
produktionsafgifterne ikke skal bæres af italienske producenter, som  
allerede har betydelige vanskeligheder på grund af de høje  
produktionsomkostninger både inden for dyrkningen af roer og  
forarbejdningen og som følge af de lave udbytter, som er karakteristiske  
for produktionen i middelhavsområderne.
Italien foreslår i dette memorandum med henblik på at afhjælpe denne 
uligevægt at ændre den ordning, som er blevet indført ved forordning (EØF)  
nr. 1785/81 ved at tildele alle medlemsstaterne A-kvoter af en størrelse,  
som svarer til deres nationale forbrug, dvs., at overskudsproducerende  
medlemsstater i det nødvendige omfang må begrænse sukkerroearealerne.
2. Generelt mener Kommissionen, at den italienske anmodning indebærer, en
fuldstændig omkalfatring af de forpligtelser, som Rådet i 1981 indgik for  
fem produktionsår, og dette vil medføre langt mere end blot en eventuel  
revision af kvoterne i medfør af artikel 24, stk. 7, i forordning (EØF) nr.  
1785/81.
For så vidt angår specielt Italien kan det konstateres, at udviklingen både  
inden for produktionen og forbruget siden produktionsåret 1980/81, der  
tjente som grundlag for fastsættelsen af A-kvoterne, ikke taler for en  
forhøjelse af den italienske A-basismængde.  For det første har kun Italien  
i 1981 fået sin A-basismængde forhøjet (90 000 t),  medens de øvrige  
medlemsstaters A-basismængder har været fastfrosset. For det andet skal  
Italiens nuværende samlede produktionskvote (A + B) på 1,57 millioner tons  
sammenholdes med det samlede forbrug på 1,63 mio t i 1980/81, 1,50 mio t i  
1981/82 og 1,52 mio t i 1982/83. Produktionen steg fra 1,78 mio t i  
1980/81, til 2,05 mio t i 1981/82 og til 1,18 mio t i 1982/83. Det  
forudses, at produktionen i 1983/84 vil blive på 1,25 mio t.

- 18 -
Desuden vil det være at gå imod selve tankek om et fælles marked, at  
opstille kvoter på grundlag af medlemsstaternes forbrug.
Argumentet om, at der på grund af den finansielle byrde de italienske  
virksomheder må bære som følge af de stadig stigende produktionsafgifter,  
bør fastlægges kvoter på grundlag af forbruget, modsiges af den faktiske  
produktionsudvikling siden 1982. Dels er produktionen af B-Bukker nemlig  
faldet til næsten ingenting, dels gennemføres der på nationalt plan en  
ordning med blandede priser (tilladt ifølge grundforordningen), som  
væsentligt neutraliserer virkningen af denne byrde. Desuden må det ikke  
glemmes, at italienske producenter modtager en meget betydelig national  
støtte, og at de samlede opkrævede produktionsafgifter kun udgør en meget  
lille del af denne støttes samlede størrelse.
3. Kommissionen må dog konstatere, at en stor del af den italienske sukkerindjstri be­
finder sig i en meget kritisk, situation, id et 44% af sukkerproduktionen 
er ramt af finansielle vanskeligheder. De konkrete følger heraf er, at  
sukkerroeproducenterne førsT :r blevet botalt for sukkerroehøsten 1982/83  
med meget store forsinkelser. På grund af manglende finansieringsmuligheder  
(nogle virksomheder er gået fallit og andre er på nippet hertil) er det for  
mange af dem ikke sikkert, om de får betaling for høsten 1983/84.
Denne alvorlige situation inden for den italienske sukkerindustri må  
nødvendigvis få alvorlige følger på landbrugssektoren, og den vil være  
afgørende for den enkelte sukkerroeproducents afgørelse om at fortsætte med  
denne afgrøde eller ikke.
Kommissionen rer i øjeblikket ikke mulighed for inden for rammerne af den  
fælles markedsordning at løie disse problemer.

- 19 -
Den konstaterer imidlertid, at Italien har besluttet at søge at løse de  
nævnte problemer ved at lade det italienske parlament vedtage en rammelov  
om oprettelse af at finansieringsselskab med udelukkende statslig kapital;  
dette skal tjene til at erhverve andele i forskellige private virksomheder,  
der skal oprettes på grundlag af en omstruktureringsplan for  
sukkerroeindustrien med det mål at bevare sukkerproduktionen og dyrkningen  
af sukkerroer.
Denne omstruktureringsplan er blevet godkendt af den italienske regering efter et bredt 
samråd med alle involverede. Ifølge derme plan skal der inden 1985 lukke syv sukkerfabrikker 
og inden 1988 fem yderligere sukkerfabrikker og de resterende industrianlæg skal moder- .  
niseres.
En sådan omstrukturering kan være berettiget, når formålet er at bevare den  
italienske sukkerroedyrkning om, for så vidt angår den industrielle  
forarbejdning, at skabe mulighed for en fortsættelse af  
sukkerroeproduktionen inden for de fastsatte kvoter. Det er efter  
Koiranissionens opfattelse klart, at selv om der eventuelt gives en positiv  
udtalelse i henhold til traktatens artikel 92 ff vedrørende denne rammelov,  
så bærer Italien og de øvrige involverede parter det fulde ansvar i  
forbindelse hermed. Herudover er det Kommissionens opfattelse, at en sådan  
poisitv udtalelse hverken kan indebære en anerkendelse af, at Italien i  
givet fald fastsætter produktionsmål for sig selv, eller berettige, at der  
gives garantier for opfyldelse af sådanne mål. Under disse forudsætninger  
er en sådan omstrukturering efter Kommissionens opfattelse ikke i modstrid  
med den ordning, der blev fastsat ved forordning (EØP> nr. 1785/81 som  
udtrykkeligt i artikel 25 indeholder bestemmelse om omstruktureringsplaner.

-  20  -
TABLEAU 1 : B ILA N  MONDIAL DU SUCRE
(e n  mi l i i o n s  de to n n e s  en s u c re  b r u t )
1 9 7 8 /7 9 1 9 7 9 /8 0 1 9 8 0 /8 1 1 9 8 1 /8 2 1 9 8 2 /8 31 9 8 3 /8 4
( e s t im a t io n )
•P r o d u c tio n 9 0 ,7 8 4 ,9 8 8 ,1 1 0 0 ,6 1 0 0 ,5 9 5 , 9
2 .Consom m ât i on 8 9 ,5 8 9 ,9 8 9 , 6 9 2 ,3 9 4 ,1 9 5 ,6
3 -P ro d u  c  t  i onj-c on s omraa t  i or ♦ 1 ,7 -  5 , 0 ~ 1 , 5 + 8 ,3 + 6 , 4 + 0 , 3
( 1 . -  2 . )
^ ■ Im p o r t a t io n s 2 6 ,4 2 8 ,3 2 8 ,7 3 1 ,6 2 9 ,0 2 8 ,0
5 · E x p o r t a t io n s 2 6 ,8 2 9 ,2 2 8 ,3 3 1 ,9 2 9 ,6 2 8 ,4
6 . S to c k s  f in a u x 3 1 ,2 2 5 ,3 2 4 ,2 3 2 ,2 3 8 , 0 3 7 , 9
7 - S t o c k s  f in a u x  en X 3 4 ,8 2 8 ,1 2 7 ,0 3 4 ,94 0 ,^ 3 9 ,6
de l a  c o n so m m atio n
Source : F .O . L ic h t  ( e s t im a t io n  au 1 4 . 2 . 1 9 3 4 )

-  21  -
TABLEAU 2 :  E v o lu t io n  de l a  p r o d u c tio n  d e s u c r e  d an s l a  CEE
E U R -1 0 , en  1 0 0 0  t  d e  s u c re  b la n c
1 9 7 8 /7 9 1 9 7 9 /8 0 1 9 8 0 /8 1 1 9 8 1 /8 2 1 9 8 2 /8 3 1 9 8 3 /8 4  Cp)
I .  p r o d u c tio n  r é e l l e
1 .  s u r f a c e  b e t t e r a v i è r e  
< 1000 h a ) 1 .7 9 6 1 .8 0 0 1 .8 0 5 2 .0 2 6 1 .8 3 8 1 .6 6 8
2 .  ren d e m e n t
< t .s u c r e  b l a n c / h a ) 6 ,5 1 6 , 7 8 6 ,6 3 7 , 2 6 7 ,4 2 6 ,4 4  ·
3 .  p r o d u c tio n  t o t a l e 1 2 .1 0 0 1 2 .5 8 2  . 1 2 .2 6 2 1 5 .0 2 8 1 3 .9 4 2 1 1 .0 0 4
I I .  £r£d u c t^ o n _ a u x _ _ te rm e s _  du__  
ré g im e  d es q u o ta s  ” ”
1 .  somme des q u o ta s  A a t t r i b u é s 9 .4 2 6 9 . 4 2 6 9 .4 2 6 9 .5 1 6 9 .5 1 6 9 .5 1 6
2 .  p r o d u c tio n  de s u c re  A 9 .2 9 3 9 .2 9 5 9 .0 8 4 9 .3 8 2 9 .3 6 6 9 .2 7 1
3 .  somme d es q u o ta s  B a t t r i b u é s 2 .5 5 5 2 .4 4 2 2 .5 9 2 2 .2 4 2 , 2 2 . 2 4 2 , 2 2 . 2 4 2 , 2
4 .  p r o d u c tio n  de s u c re  B 1 .9 4 9 1 .7 9 5 2 .1 1 1 2 .1 2 5 2 .0 5 3 1 .6 6 1
5 .  p r o d u c tio n  de s u c re  C 882 1 .5 7 0 1 .1 9 0 3 .5 2 0 3 .5 0 8 1 .1 5 4
d o n t r e p o r t é e  à l a  cam pagne  
s u iv a n t e 7 8 124 9 9 0 1 .0 8 3 2 0 6
à e x p o r t e r 8 0 4 1 .4 4 6 1 .1 9 0 2 .5 3 1 2 .4 2 5 9 4 8
6 .  P r o d u c tio n  de s u c re  A ♦ B p a r  
r a p p o r t  à l a  c o n so m m atio n  (e n X ) 1 1 4 ,4
:S S S S S S 3 S S 3 3 S S S =1 1 4 ,0 1 1 7 ,3 1 1 9 ,9 1 2 0 ,5 1 1 5 ,4

-  22  -
TABLEAU 3 : . B ila n s  (^ a p p r o v is io n n e m e n t en s u c re  d e l a  CEE
EUR-10, en 1000 t de sucre blare
= = = = = = ' = = :*==■.-- = = = = = = = —  :»=== = = = == = = = == = = = == : =============== = = = == = = = = ===:: = = = = = = x = = = =
C a m p a g n e ;1er o c t o b r e /3 0  se p te m b re  ^ 1 9 7 8 /7 9 1 9 7 9 /8 0 1 9 8 0 /8 1 1 9 8 1 /8 2 1 9 8 2 /8 3 1 9 8 3 /8 4
Cp>
■, S to c k  i n i t i a l 1 .4 5 3 1 .5 4 5 1 .8 1 8 1 .1 4 5 2 .6 1 6 3 .0 1 9
2 . P r o d u c tio n  r é e l l e 1 2 .1 0 0 1 2 .5 8 2 1 2 .2 6 2 1 5 .0 2 8 1 3 .9 4 2 •  1 1 ,0 0 V -
3 .  Im p o r ta t io n s  d es pays t i e r s  :
a )  en l ’ é t a t  (ACP + a u t r e s ) 1 .2 6 6 1 .3 3 0 1 .1 6 2 1 .3 7 2 1 .3 3 3 1 .3 4 5
b ) sous fo rm e  de p r o d u it s  t r a n s fo r m é s  ' 1 4 8 1 7 3 1 5 8  v 1 6 0 ' 1 6 0 1 6 0
4 .  D IS P O N IB IL IT E S H .  967 1 5 .6 3 0 1 5 .4 0 0 1 7 .7 0 5 1 8 .0 5 1 1 5 .5 2 3 '
5 .  C onsom m ation 9 .8 2 4 9 .7 2 4 9 .5 4 4 9 .5 9 7 9 .4 7 4 9 .4 7 4
6 .  E x p o r t a t io n s  sou s fo rm e  de  
p r o d u it s  t r a n s fo r m é s' 2 9 8 3 0 6 2 8 0 2 9 0 3 0 9 3 0 9
7 . S o ld e  ( 4 y -  ( 5 . + 6 . )4 .8 4 5 5 .6 0 0 5 .5 7 6 7 .8 1 8 8 .2 6 8 5 .7 4 5
|d o n tj :
a ) S t o c k  f i n a l * ^1 .5 7 3 1 .8 3 3 1 .1 3 1 2 .6 3 5 3 .0 6 1 1 .4 8 6  -  2 .1 4 4
b ) E x p o r t a t io n s  s u c re  A+B en l ' é t a t 2 .4 6 8 2 .3 2 1 3 .2 5 4 2 .6 5 3 2 .7 8 2 3 .3 1 1  -  2 . 6 5 3
c )  ” " c804 1 .4 4 6 1 .1 9 0 2 .5 3 1 2 .4 2 5 9 4 8  -  9 4 8
d ) " t o t a l e s  £ > )  + c ) l 3 .2 7 2 3 .7 6 7 4 .4 4 4 5 .1 8 4 5 .2 2 7 4 . 2 5 9  -  3 .6 0 1
7 .  E x p o r ta tio n s  CEE p a r r a p p o rt aux  
e x p o r t a t io n s  m o n d ia le s  ( 3 )1 3 ,3 % 1 4 ,0 % 1 7 , 1X
_____________1 7
, 7X 1 9 ,2 % 1 6 ,3 X  -  1 3 ,8 X
( 1 )  P o u r I t a l i e  e t  G rè c e : 1 e r a o û t/3 1  j u i l l e t
( 2 )  S to c k  f i n a l  y c o m p rit le  s o ld e  des éch an g es INTRA/CEE
( 3 )  P a r r é f é r e n c e  aux données de F .O .L IC H T

-  23
W O  R  LH SUGAR: PRODUCTI ON, CONSU'HPTI ON, STOCKS AND PRICE
100 M » o  / *  ·  (  r  · w  velue)
90
80
70
60
50
40
50
20
IO
SOURCE: F.O.UCHTWorld sugar balance ( Sept ember  - August) and monthly avtrag
of i.S .'A  Daily Price
υ 1 1 1  ’ Γπτπτη  
77ΤΓΤτπτπττ
78ττΓΓΤΤππΓΓ
79V niJljlH I
80Η 1 1  1  11  i 1  1  1  
8 1f 1  ί 1111  Μ  1  *  
82n m iiiin fm iiiH m
85 8 4» 50
-  48
-  46
-  44
-  42
-  40
- 38
-  36 
- 3 4
-  32
-  30
-  28 
-  26
-  24
-  2 2 
-  2 0
- te
- (6 
-  14 
■ t2
50
<o«N
8 -4,
6 °° «V
♦ £
V5
2 ,e 
S
0 wet *  / Il

.  PRIX D U  SU C R E BLANC S U R  LE M A R C H E MONDIAL ET D A N S LA CEE
7 °r
1
so·
40
SO
2 0
10
I I I '  I
7 7  78 7 9  8 0  8i 82 8 3PO
50
40
30
20
to
*
!
Ì  n-  24 -