ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.7.

For at opnå et afbalanceret billede af velfærden er EØSU enig i OECD's vurdering om, at vi har brug for omfattende oversigter over statistikker, der afspejler det, der betyder noget for borgerne, og som omfatter bredtfavnende parametre som f.eks. menneskers indkomst, sundhed, sociale forbindelser, sikkerhed og miljø. Vi er nødt til at se ud over landsgennemsnittene for at forstå ikke kun, om livet bliver bedre, men også for hvem. Desuden skal vi ikke kun måle velfærden i dag, men også de ressourcer, der bidrager til at fastholde den i fremtiden. Endelig opfatter nogle mennesker strukturelle ændringer som en trussel, uanset hvad de økonomiske analyser viser. Populistiske partiers valgfremgang i hele EU, men også Brexitafstemningen kan spores til vælgere, der føler sig uden rettigheder som følge af globaliseringen og føler, at de har mistet kontrollen over deres beslutninger i livet. Dette kan ikke afhjælpes med statistikker. De politiske beslutningstagere skal inddrage arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationerne langt mere i håndteringen af klager og frygt for sociale problemer og i udformningen og gennemførelsen af løsninger i praksis. EØSU støtter en mere åben og deltagerorienteret bæredygtig virksomhedsledelse, herunder information, høring og inddragelse af arbejdstagerne på virksomhedsniveau.
4.3.

EØSU følger med stor bekymring udviklingen med hensyn til klimaændringerne. Udvalget glæder sig i den forbindelse over vedtagelsen af Fit for 55-pakken, herunder EU's klimaplan. Udvalget mener, at det er afgørende at vedtage og gennemføre foranstaltninger til at fastlægge almindeligt vedtagne og accepterede standarder til bekæmpelse af klimakrisen. Efterhånden som mulighederne bliver stadig mere begrænsede, og tiden løber ud i kampen mod klimaændringerne, opfordrer EØSU indtrængende til, at alle hasteforanstaltninger til bekæmpelse af klimaændringerne vedtages. I forbindelse med klimaændringerne vil det desuden være nødvendigt at analysere indvirkningen på den makroøkonomiske udvikling og konsekvenserne heraf, dvs. penge- og finanspolitikken, herunder den finansielle og sociale stabilitet.
5.7.

Det bør tilstræbes at undgå risikoen for, at målinger og metoder til måling belønner sektorer, der er lettere at måle, og hvor der er flere ressourcer eller data til rådighed på bekostning af områder, hvor den objektive måling er mere kompleks, eller hvor data er vanskeligere at finde frem til. Samarbejde mellem den offentlige, private og sociale sektor er nødvendigt for at få succes med de sociale investeringer. Samarbejdet med den sociale sektor er afgørende for at prioritere behovene, da det er den sektor, der gør arbejdet i praksis og kender behovene.
3.1.3.

EU indleder en ny politisk proces for klimaet med »Fit for 55«-pakken. Regionerne i den yderste periferi kan tjene som laboratorier i bestræbelserne på at gøre EU mere modstandsdygtigt. Jord til bord-strategien er et centralt element i den europæiske grønne pagt. Regionerne i den yderste periferi har midlerne til at demonstrere, at det haster med at bevare deres righoldige biodiversitet, befæste landbrugernes og fiskernes stilling i værdikæden, tilskynde til et bæredygtigt fødevareforbrug og fremme sunde fødevarer til overkommelige priser for alle uden at gå på kompromis med fødevarernes sikkerhed, kvalitet eller pris. Regionerne i den yderste periferi kan være væksthuse for denne EU-strategi, der omfatter hele fødevarekæden. De kan tydeligt vise, at det er nødvendigt at råde over rettidige konsekvensanalyser. Energikrisen er allerede mere alvorlig i regionerne i den yderste periferi. Det er derfor nødvendigt at lede med lys og lygte efter konkrete løsninger for disse regioner, for hvis den nuværende energikrise forværres, kan de meget vel ende med at være blandt de hårdest ramte.
En meget hurtig erstatning af de eksisterende foranstaltninger mod CO2-lækage med en CO2-grænsetilpasningsmekanisme kan føre til stor usikkerhed og forstyrre de langsigtede investeringsbeslutninger, der allerede er truffet på grundlag af de nyligt reviderede 2030-mål. Det kan også mindske industriens kapacitet til at investere i lavemissionsteknologier og blive en hindring i konkurrencen om adgang til tredjelandes markeder. Derfor bør den nuværende sats for gratis tildelinger, om nødvendigt, i første omgang bibeholdes for at gøre det muligt for sektorer, der er omfattet af CO2-grænsetilpasningsmekanismen, at blive mere kulstofeffektive, hvorefter de gratis tildelinger skal reduceres gradvis, når det findes hensigtsmæssigt , for at fremme yderligere dekarbonisering.

En meget hurtig erstatning af de eksisterende foranstaltninger mod CO2-lækage med en CO2-grænsetilpasningsmekanisme kan føre til stor usikkerhed og forstyrre de langsigtede investeringsbeslutninger, der allerede er truffet på grundlag af de nyligt reviderede 2030-mål. Det kan også mindske industriens kapacitet til at investere i lavemissionsteknologier og blive en hindring i konkurrencen om adgang til tredjelandes markeder. Derfor bør den nuværende sats for gratis tildelinger, om nødvendigt, i første omgang bibeholdes for at gøre det muligt for sektorer, der er omfattet af CO2-grænsetilpasningsmekanismen, at blive mere kulstofeffektive, hvorefter de gratis tildelinger skal reduceres gradvis, indtil det nye tiltag har vist sig at være effektivt, for at fremme yderligere dekarbonisering.
4.1.

2 -prissætning især kvinder, da de udgør 85 % af gruppen af enlige forsørgere. I eneforsørgerfamilier er risikoen for børnefattigdom særlig stor. I den forbindelse gentager EØSU sin opfordring til Kommissionen om snarest muligt at revidere sin beslutning om tjenesteydelser af almen økonomisk interesse i forhold til målgruppen for socialt boligbyggeri og om at præcisere, at boligpolitikken ikke må begrænses til udelukkende at tjene målet om at hjælpe personer, der er tæt på fattigdomsgrænsen, men at den også skal tilvejebringe passende og tilgængelige boliger på lang sigt til økonomisk overkommelige priser for alle borgere, der er berørt af den europæiske boligkrise, navnlig hjemløse, unge par, eneforsørgere, børnerige familier, arbejdstagere og middelklassen generelt EØSU bifalder princippet om ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle og om, at der skal tages hensyn til disse mål. Udvalget ser desuden gerne, at spørgsmålet om tilgængelighed for personer med handicap følges op og fremmes i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af de nationale planer for derved at sikre, at ingen lades i stikken. I sidste ende rammer den planlagte CO-prissætning især kvinder, da de udgør 85 % af gruppen af enlige forsørgere. I eneforsørgerfamilier er risikoen for børnefattigdom særlig stor. I den forbindelse gentager EØSU sin opfordring til Kommissionen om snarest muligt at revidere sin beslutning om tjenesteydelser af almen økonomisk interesse i forhold til målgruppen for socialt boligbyggeri og om at præcisere, at boligpolitikken ikke må begrænses til udelukkende at tjene målet om at hjælpe personer, der er tæt på fattigdomsgrænsen, men at den også skal tilvejebringe passende og tilgængelige boliger på lang sigt til økonomisk overkommelige priser for alle borgere, der er berørt af den europæiske boligkrise, navnlig hjemløse, unge par, eneforsørgere, børnerige familier, arbejdstagere og middelklassen generelt ( 8 )
3.14.

Et andet spørgsmål, der skal behandles, er, hvordan udstedere af grønne obligationer fra lande uden for EU kan få adgang til EU's kapitalmarkeder og omvendt. Der er et behov for at harmonisere klassificeringssystemer på tværs af jurisdiktioner på globalt plan. I den forbindelse er det relevant at henvise til den internationale platform for bæredygtig finansiering, som er et forum for dialog mellem de politiske beslutningstagere med det overordnede mål at øge mængden af privat kapital, der investeres i miljømæssigt bæredygtige investeringer. Det endelige mål for den internationale platform for bæredygtig finansiering er at lette mobiliseringen af privat kapital til miljømæssigt bæredygtige investeringer. Den internationale platform for bæredygtig finansiering er derfor et multilateralt forum for dialog mellem politiske beslutningstagere, der skal hjælpe investorer med at kortlægge og udnytte bæredygtige investeringsmuligheder, som reelt bidrager til klima- og miljømålene. Harmoniseringen af klassificeringssystemer bør drøftes og vedtages i dette forum.
2.3.

Den foreslåede forordning gælder for vejtransport og bygninger, der vil blive omfattet af et særskilt emissionshandelssystem, som angivet i Fit for 55-pakken, samt skibsfart internt i EU, og for sektorer og aktiviteter, der ikke er omfattet af emissionshandelssystemet, såsom landbrug og affald. EØSU støtter Kommissionens forslag om at opretholde forordningen om indsatsfordeling for de ovennævnte sektorer. Den forventede merværdi af dette er, ifølge Kommissionens konsekvensanalyse, at det sikrer, at de pågældende sektorer leverer de krævede emissionsreduktioner, og at et (udvidet) emissionshandelssystem bør betragtes som en yderligere støtte til at nå de højere ambitioner for 2030. I konsekvensanalysen påpeges det desuden, at en forhøjelse af de nationale mål i henhold til forordningen om indsatsfordeling vil kræve, at principperne om rimelighed og omkostningseffektivitet gennemgås igen. Der kan derfor være behov for supplerende instrumenter (i forhold til marked og regulering), når det drejer sig om sektorer med markedsstivheder (manglende adgang til billige lavemissionsløsninger), hvor befolkningen (navnlig lavindkomstgrupper) berøres direkte. Det sikrer opnåelse af de ønskede resultater og kan give bedre beskyttelse og større retfærdighed, hvis medlemsstaterne fortsat har mulighed for at regulere disse sektorer i henhold til forordningen om indsatsfordeling. Dette er grunden til, at EØSU støtter det nuværende forslag fra Kommissionen om at beholde disse sektorer inden for anvendelsesområdet for forordningen om indsatsfordeling, også efter at et nyt emissionshandelssystem for vejtransport og bygninger er etableret. EØSU peger endvidere på behovet for, at Kommissionen og medlemsstaterne behandler berøringsfladen mellem de to systemer på smidig og transparent vis.
3.8.

Så længe disse alternative brændstoffer ikke er udviklet, kan de langsigtede mål i IMO's vedtagne første strategi for dekarbonisering og de ambitiøse målsætninger i den europæiske grønne pagt og »Fit for 55«-lovpakken ikke nås. Inden da er der behov for mere videnskabeligt baseret indgående viden for at mindske risiciene ved beslutningstagningen og for at være orienteret mod de rette investeringer. Det er grunden til, at industrien sammen med flere medlemsstater med betydelige maritime interesser i IMO foreslog at oprette et forsknings- og udviklingsråd og en forsknings- og udviklingsfond, der til en start skal finansieres af obligatoriske bidrag fra alle skibe på over 5 000 bruttoton pr. ton forbrugt brændstof. Formålet med dette initiativ er at fremskynde udviklingen af de alternative brændstoffer, som søfartsindustrien har brug for, men ikke kan udvikle. Det er situationens hastende karakter, der har foranlediget dette initiativ og søfartsindustriens villighed til at bidrage. Der er oprigtige forhåbninger om, at dette initiativ vil få betydelig opbakning i IMO.
4.12.

Endelig er EØSU bekymret over, at der ikke tages hensyn til den sociale dimension af gennemførelsen af den europæiske grønne pagt (gennem Fit for 55-lovpakken), og at borgerne vil blive mest berørt, da de bliver nødt til at skifte bil, betale mere for at opvarme deres hjem, betale mere for de billigste ferieflyvninger osv. EØSU giver derfor udtryk for reel bekymring over de højere regninger, som husholdningerne skal betale, efter at Fit for 55-pakken er blevet gennemført. Det er endvidere EØSU's faste overbevisning, at der under denne omstilling skal rettes særligt fokus mod de regioner, industrier og arbejdstagere, der står over for de største udfordringer, og at omstillingen skal gennemføres gennem en konkurrencedygtig, socialt retfærdig og multilateral tilgang, samt at »der skal være de rette redskaber til at sikre fuld inddragelse af og accept i civilsamfundet, herunder alle borgere, virksomheder og organisationer« ( 16 )
4.2.

EØSU bemærker, at brugerne i stadig stigende grad har adgang til USB-stik til opladning af mobilenheder med eller uden kabel i busser, fly, butikscentre, konferencerum og andre offentlige steder. Som udgangspunkt er der tale om stik med lav effekt (2,1 W), som i forvejen er utilstrækkelige til at oplade visse enheder, der er omfattet af direktivet. For at fremme hurtig opladning og tilskynde brugerne til at låne hinandens USB-C-kabler under kortere rejser eller i et kortere tidsrum, anbefaler EØSU, at disse steder fremover udstyres med lynopladere. Dette imødekommer et af de behov, der blev givet udtryk for i en af Kommissionens undersøgelser.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af bilag IV og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1021 om persistente organiske miljøgifte«

(COM(2021) 656 final — 2021/0340 (COD))

(2022/C 152/33)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 10.11.2021 Rådet, 12.11.2021 Retsgrundlag Artikel 192, stk. 1, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenum 8.12.2021 Plenarforsamling nr. 565 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 230/0/3

Da EØSU går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 565. plenarforsamling den 8.-9. december 2021, mødet den 8. december, med 230 stemmer for og 3 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
4.6.2.

Den omstændighed, at det til tider går noget trægt med at opnå enighed internationalt, må aldrig blive et påskud for eller have som konsekvens, at udviklingen på EU-plan mister fart. Tværtimod vil en vellykket gennemførelse af bæredygtig finansiering i Europa betyde, at EU's kurs kommer til at fungere som et forbillede globalt. Således er det også på denne baggrund vigtigt, at EU-taksonomien er pålidelig, og at princippet om dobbelt væsentlighed anvendes konsekvent. EØSU opfordrer indtrængende til, at der også på internationalt niveau tages større hensyn til den sociale bæredygtighed, hvilket vil være i overensstemmelse med FN's verdensmål for bæredygtig udvikling. Europæiske virksomheder bør ikke stilles over for så mange forskellige regler, at de oplever betydelige konkurrencemæssige ulemper.
3.13.

EØSU bifalder principielt forslaget om at udvide ETS til at gælde for tredjelandes fartøjer og for rejser til og fra havne i tredjelande, men gør opmærksom på det igangværende arbejde i IMO for at nå frem til en global løsning for emissioner fra søtransport, og opfordrer EU til aktivt at arbejde for, at man finder en løsning i IMO-regi.
4.7.

Landdistrikterne er mere afhængige af biltransport end byområder på grund af manglen på offentlig transport. Typisk ligger beboelsesområderne på landet meget spredt, hvorfor et omfattende offentligt transportsystem ikke er en mulighed i mange af disse områder. På grund af de manglende brugbare alternative transportformer vil beboerne på landet blive ramt meget hårdt af høje CO 2 -afgifter på benzin og diesel. Den Europæiske Forbrugerorganisation (BEUC) anfører i en rapport, der blev offentliggjort i april 2021, at for en bilist, der bor i et landdistrikt og kører mange kilometer, vil overgangen til et batteridrevet elkøretøj medføre konkrete fordele, navnlig hvis ejerskabet af et batteridrevet elkøretøj kombineres med produktion af elektricitet på stedet fra vedvarende energikilder. BEUC's udtalelse har sin berettigelse, forudsat at der kan bevilges støtte til de høje startomkostninger, og at der i det hele taget gives tilladelse til driften af de relevante produktions- og ladefaciliteter, der skal forvaltes i fællesskab.
5.4.

Det ville derfor være hensigtsmæssigt med større retssikkerhed og forudsigelighed på området for at fjerne lovgivningsmæssige usikkerheder, der potentielt kan medføre ineffektivitet og udgifter til regelefterlevelse. Samtidig skal man være opmærksom på, at tjenesteudbyderne kan have interesse i at organisere sig effektivt for at opnå bedre forhold og en ramme, hvor de er bedre beskyttet under udøvelsen af deres aktiviteter.
4.7.

2 -besparende foranstaltninger samt de enkleste og billigste. Men selv disse relativt billige foranstaltninger er for dyre for mange boligejere, selv om det resulterer i lavere energiomkostninger. EØSU slår derfor til lyd for, at de nationale regeringer indfører en støtteordning for disse foranstaltninger, da de også har potentiale til at skabe beskæftigelse. En undersøgelse fra Renovate Europe viser, at for hver 1 million EUR, der investeres i energirenovering af bygninger, skabes der i gennemsnit 18 job i EU Ligesom i sin udtalelse om en renoveringsbølge for Europa understreger udvalget, at hulmursisolering og isolering af gulve er de mest effektive CO-besparende foranstaltninger samt de enkleste og billigste. Men selv disse relativt billige foranstaltninger er for dyre for mange boligejere, selv om det resulterer i lavere energiomkostninger. EØSU slår derfor til lyd for, at de nationale regeringer indfører en støtteordning for disse foranstaltninger, da de også har potentiale til at skabe beskæftigelse. En undersøgelse fra Renovate Europe viser, at for hver 1 million EUR, der investeres i energirenovering af bygninger, skabes der i gennemsnit 18 job i EU ( 6 )
3.4.2.1.

EØSU understreger, at artikel 72e bør indeholde en grandfathering-periode indtil den 31. december 2024 (tidsfrist for TLAC-gennemførelse i tredjelande). Under denne overgangsperiode skal MPE-banker være i stand til at justere fradraget på besiddelser for datterselskaber i tredjelande uden et tilsvarende afviklingskrav og beregne overskuddet baseret på det samlede kapitalkrav, der er gældende i tredjelandet. Ellers ville det få en utilsigtet konsekvens, fordi det vil øge behovet for at udstede nedskrivningsrelevante passiver som følge af ikke at være i stand til at justere denne besiddelse på et datterselskab i et tredjeland, og med en afviklingsordning fra 2025 og fremefter nedsættes kravet for moderkreditinstituttet på grund af et lavere justeret fradrag for disse tredjelandsbesiddelser, og der vil ikke længere være behov for disse udstedelser af nedskrivningsrelevante passiver.
EØSU mener, at den europæiske civilbeskyttelses diplomatiske dimension ikke er tilstrækkeligt udviklet over for EU's umiddelbare nabolande (navnlig Balkanlandene) eller over for de nordafrikanske og afrikanske lande som et supplement til EU's udviklingspolitik. EU-civilbeskyttelsesmekanismens diplomatiske dimension bør udnyttes på flere måder ved i) at styrke førtiltrædelsesprocessen for kandidatlandene til EU-medlemskab under overholdelse af alle tiltrædelseskriterier, ii) at mindske Kinas og Ruslands indflydelse i visse lande og geografiske områder (Afrika, Georgien, Ukraine), iii) at fremme de diplomatiske forbindelser med visse fjendtligt indstillede lande (f.eks. hjælp til at bekæmpe skovbrande i Rusland og Tyrkiet), iv) at fuldføre EU's politik for udviklingsbistand og v) at indgå i en dialog med lande, der er under direkte russisk indflydelse såsom Europas energipartner, Kasakhstan, som er store og udsat for høj risiko (f.eks. for skovbrande).
3.3.1.

Mange af problemerne med at lokalisere projekter, som er nyttige for energiomstillingen, skyldes deres særlige fysiske karakteristika. Der skal gøres mere for at løse denne type problemer, navnlig ved at udbrede viden for at imødegå misinformation og ved at anvende bedste praksis for at løse disse problemer.
6.2.

I overensstemmelse med principperne for den cirkulære økonomi efterlyser EØSU lovgivningsmæssige forslag for at tilskynde forarbejdningsvirksomhederne til at udforme deres produkter på en sådan måde, at de er egnede til genbrug og genanvendelse, og tager udviklingen af cirkulære forretningsmodeller til sig. Der skal udarbejdes europæiske og nationale strategier og lovgivningsmæssige rammer, der kan tilskynde til denne omstilling og bekæmpe for tidlig forældelse af produkter, og som inddrager arbejdsmarkedets parter, repræsentanter for SMV'er og civilsamfundsorganisationerne. Omstillingen til en cirkulær økonomi betyder på den ene side, at produkterne bevarer deres værdi i økonomien over længere tid, og på den anden side, at anvendelsen af sekundære råstoffer øges. Derfor er det af afgørende betydning at lette adgangen til innovative løsninger til omdannelse af affald til sekundære råstoffer, og at de fremmes gennem onlineplatforme (såsom den europæiske interessentplatform for cirkulær økonomi), samt at der udveksles bedste praksis.
4.7.

EØSU har til hensigt at efterlyse reel synergi mellem »nyt europæisk Bauhaus«-bevægelsen og den fremtidige udvikling på lovgivningsområdet, hvad angår gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, for at virkeliggøre denne bevægelse og leve op til kravet om at råde over en befordrende ramme, navnlig for offentlige indkøb og statsstøtte. Udvalget foreslår, at der udvikles et »nyt europæisk Bauhaus«-mærke.
4.2.

Visse vigtige produkter, der udgør en risiko for skovene, såsom majs, sukker og gummi, mangler i forordningens anvendelsesområde. Listen over afledte produkter er begrænset til blot nogle få, hvilket reducerer virkningen af forordningen. For at sikre dens effektivitet skal alle produkter, der vedrører skovrydning, skovforringelse og tab af bevarelsesværdige områder af høj værdi, være omfattet af forordningen. Der bør rettes særlig opmærksomhed mod gummi, majs, bananer, sukkerrør og alle former for kød fra dyr, der er fodret med soja (såsom svinekød og fjerkræ). EØSU efterlyser kraftigt en opgørelse over træmasse på EU-plan. Dette problem bør løses i den nærmeste fremtid. Vigtige definitioner i forordningen (eksempelvis »skovrydningsfri« eller »skovforringelse«) bør være i overensstemmelse med FAO's definitioner. Tilpassede definitioner eller definitioner, som kun delvis er baseret på FAO's definitioner, giver blot plads til fortolkning og kan således skabe juridisk usikkerhed for de økonomiske aktører.
2.2.1.

EØSU fremhæver følgende: i. EØSU glæder sig over opdateringerne af valgpakken fra 2018 (1). ii. EØSU understreger vigtigheden af tiltag på EU-niveau for at fremme den demokratiske debat. iii. EØSU er enig i Kommissionens udsagn om, at: »Det skal være tydeligt for borgerne, at de modtager politisk indhold og fra hvem. Der bør være meningsfuld gennemsigtighed for at give mulighed for offentlig kontrol af og ansvarlighed hos de relevante aktører samt afspejling af inklusionen og mangfoldigheden i vores samfund« (2). iv. Navnlig hvad angår spørgsmålene om borgernes muligheder for at deltage og inklusiviteten og mangfoldigheden af vores samfund, er der behov for flere og bedre forslag og en fælles EU-indsats. Dette spørgsmål behandles i flere punkter i EØSU's udtalelse om handlingsplanen for europæisk demokrati (3). v. EØSU fremhæver de farer, som desinformation indebærer for demokratiet i Den Europæiske Union, og understreger, at der er behov for et slagkraftigt og resolut modsvar for at forhindre en situation, hvor objektiviteten af valg og borgernes deltagelse undergraves. vi. Den digitale revolution har ændret den demokratiske politiske virkelighed. Onlineværktøjer med en lang række forskellige instrumenter spiller en central rolle i de politiske kampagner. Målet med nogle kampagner er at skabe mistro og frustration og fordreje tænkemåder og opfattelser. EØSU er enig med Kommissionen i, at digitaliseringen af politiske kampagner som følge heraf — og trods de helt nye muligheder for at nå ud til borgerne — kan have negativ indvirkning på demokratiet. Ifølge Eurobarometer siger halvdelen af europæerne da også, at de på internettet er blevet udsat for desinformation og indhold, der skaber splittelse. En tredjedel af disse europæere havde desuden været udsat for indhold, hvor de ikke kunne afgøre, om der var tale om politisk reklame eller ej (4). vii. EØSU støtter synspunktet om, at EU's rolle i at styrke demokratiet bør anskues på globalt plan, nemlig gennem EU's optræden udadtil, jf. COM(2021) 730.