om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2019 og med Rådets udtalelse om Det Forenede Kongeriges konvergensprogram for 2018-2019

(3)Den 23. april 2019 fremlagde Det Forenede Kongerige sit nationale reformprogram for 2019 og sit konvergensprogram for 2018. For at tage de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer i betragtning er de blevet vurderet sammen.

(1)Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2019 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 21. marts 2019 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Det Forenede Kongerige ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2019 og med Rådets udtalelse om Det Forenede Kongeriges konvergensprogram for 2018-2019

(4)Den 29. marts 2017 meddelte Det Forenede Kongerige Det Europæiske Råd, at landet har til hensigt at udtræde af Den Europæiske Union. Når Det Forenede Kongerige udtræder af Den Europæiske Union, bliver det et tredjeland. Da der er usikkerhed om datoen og betingelserne for Det Forenede Kongeriges udtræden samt Det Forenede Kongeriges fremtidige forbindelser med EU, tager dette dokument ikke stilling til eventuelle økonomiske konsekvenser af forskellige scenarier. Såfremt Det Forenede Kongerige forlader Den Europæiske Union på grundlag af den udtrædelsesaftale, der blev aftalt mellem Det Forenede Kongeriges regering, som Det Europæiske Råd (artikel 50) godkendte den 25. november 2018, vil Den Europæiske Unions lovgivning, herunder det europæiske semester, fortsat gælde i Det Forenede Kongerige indtil udløbet af den overgangsperiode, der er fastlagt i denne aftale.

(5)De relevante landespecifikke henstillinger i medlemsstaternes programmer under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) for 2014-2020 er blevet taget i betragtning. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende den nævnte bestemmelse, i retningslinjerne for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

(6)Det Forenede Kongerige er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet indtil 2019-2020. I konvergensprogrammet for 2018-2019 venter regeringen en stigning i det samlede underskud fra 1,2 % af BNP i 2018-2019 til 1,4 % af BNP i 2019-2020, hvorefter det ventes at falde til 1,1 % af BNP i 2020-2021. Konvergensprogrammet indeholder ingen mellemfristet budgetmålsætning. Ifølge konvergensprogrammet ventes den offentlige gældskvote at falde fra 85,5 % af BNP i 2018-2019 til 83,3 % i 2019-2020 og derefter at fortsætte med at falde til 65,9 % i 2020-2021. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. Selv om de foranstaltninger, der kræves for at understøtte de planlagte underskudsmål, generelt er præcise, medfører et øget pres på statens udgifter på en række områder en risiko for, at den planlagte reduktion af underskuddet ikke vil være mulig.

(7)Den 13. juli 2018 henstillede Rådet, at Det Forenede Kongerige sikrer, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 1,6 % i 2019-2020, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,6 % af BNP. Ifølge fremskrivningerne i Kommissionens forårsprognose 2019 er der risiko for en væsentlig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning i 2019-2020.

(8)I lyset af Det Forenede Kongeriges offentlige gældskvote på over 60 % af BNP og det forventede produktionsgab på 0,3 % bør den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter i 2020-2021 ikke overstige 1,9 % i overensstemmelse med den strukturelle tilpasning på 0,6 % af BNP, som kræves ifølge matrixen under stabilitets- og vækstpagten. Med en uændret politik er der risiko for en væsentlig afvigelse fra dette krav i 2020-2021. Det Forenede Kongerige ventes at overholde overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet i 2019-2020 som følge af den tilladte årlige afvigelse på 0,25 % og gældskriteriet i 2020-2021. Rådet er af den generelle opfattelse, at Det Forenede Kongerige skal være rede til at træffe yderligere foranstaltninger til at sikre overholdelse af stabilitets- og vækstpagten i 2019-2020.

(9)Det Forenede Kongerige har længe været den G7-økonomi, der har de laveste kapitalinvesteringer i forhold til BNP. Investeringerne fald også drastisk under finanskrisen, og stigningen i de private investeringer efter krisen stagnerer. Forsknings- og udviklingsintensiteten i Det Forenede Kongerige har i det seneste årti ligget på omkring 1,7 % af BNP, hvilket er under EU-gennemsnittet. Forsknings- og udviklingsinvesteringerne er koncentreret i et begrænset antal virksomheder og regioner. Disse omfattende mangler inden for både fysisk og menneskelig kapital er en grundlæggende årsag til Det Forenede Kongeriges forholdsvis lave og stagnerende arbejdsproduktivitet.

(10)Det Forenede Kongerige lider under vedvarende boligmangel. Boligbyggeriet steg efter krisen, men stagnerer nu. Der er ved at opstå kapacitetsbegrænsninger, mens boligbyggeriet ligger under, hvad der skal til for at dække det forventede behov. Huspriser og huslejer er fortsat høje, især i områder med stor efterspørgsel, og der er tegn på overvurdering. Væsentlig færre unge voksne ejer nu deres egen bolig. Regeringen er ved at gennemføre en række foranstaltninger, der skal øge udbuddet af boliger. Samtidig er omfanget og beliggenheden af jord til nybyggeri fortsat begrænset af den stramme regulering af markedet for jord, især omkring de store byer.

(11)Der er behov for store investeringer for at modernisere og ekspandere infrastrukturnettene og samtidig reducere projektomkostningerne og drivhusgasemissionerne. Der er stigende kapacitetsproblemer på vej-, jernbane- og luftfartsnettet. Det Forenede Kongerige skal i væsentligt omfang generere ny og grønnere energi og leveringskapacitet. Det Forenede Kongeriges infrastrukturelle udvikling har haft en tendens til at være omkostningskrævende og langsom. Efter årtier med offentlige underinvesteringer er regeringen ved at tage fat på manglen på infrastruktur, men det vil være en udfordring at skaffe den finansiering udefra, som kræves i regeringens fremskrivninger på en omkostningseffektiv måde.

(12)Selv om ledigheden er lav, ligger reallønnen fortsat under højdepunktet før krisen. Den høje andel af lavtuddannede arbejdstagere har begrænsede udsigter til karriereudviklingen, hvilket har konsekvenser for produktiviteten og er medvirkende til fattigdom blandt personer i beskæftigelse. Der er potentiale for at øge effektiviteten af uddannelsessystemet i grundlæggende og tekniske færdigheder. Regeringen er ved at gennemføre reformer i skole- og arbejdspladsuddannelser, men det samlede antal tilmeldinger til det nye tosporede system ligger under forventningerne.

(13)Som led i det europæiske semester 2019 har Kommissionen foretaget en omfattende analyse af Det Forenede Kongerige økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2019. Den har også vurderet konvergensprogrammet for 2018, det nationale reformprogram for 2019 og de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Det Forenede Kongerige de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Det Forenede Kongerige, men også til, om de stemmer overens EU's regler og retningslinjer. Dette afspejler behovet for at styrke Unionens overordnede økonomiske forvaltning ved at give input på EU-niveau til fremtidige nationale beslutninger.

(14)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået konvergensprogrammet for 2018-2019, og dets holdning afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

HENSTILLER, at Det Forenede Kongerige i 2019 og 2020 træffer foranstaltninger med henblik på at:

1.Sikre, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 1,9 % i 2020-2021, hvilket svarer til en årlig strukturtilpasning på 0,6 % af BNP.

2.Fokusere på en investeringsrelateret politik inden for forskning og udvikling, boligbyggeri, erhvervsuddannelse og opgradering af kvalifikationer, bæredygtig transport samt omstilling til en lavemissionsøkonomi og energiomstilling under hensyntagen til regionale forskelle.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].