Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet: En handlingsplan for forsendelse i Europa - En ny toldpolitik« (97/C 355/14)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 1. oktober 1997 i medfør af forretningsordenens artikel 23, stk. 3, at afgive udtalelse om den ovennævnte meddelelse.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Helmut Giesecke til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 16. juli 1997.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 348. plenarforsamling af 1. og 2. oktober 1997, mødet den 1. oktober 1997, med 81 stemmer for, mens 4 stemte hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Både den foreliggende meddelelse og Kommissionens meddelelse om »Forsendelsesprocedurernes fremtid: foreløbig rapport« (KOM(96) 477 endelig udg.) er en opfølgning af forskellige nyere forslag og meddelelser om forsendelsesprocedurerne.

1.2. Den midlertidige suspension af importtold og andre afgifter medfører væsentlige lettelser for samhandlen såvel inden for EU som mellem EU og tredjelande. De pågældende regler er for EU's vedkommende fastsat i ordningen for fællesskabsforsendelse, mens handelen med EFTA- og Visegrad-landene er omfattet af ordningen for fælles forsendelse, og samtidig har 59 kontraherende parter undertegnet TIR-konventionen.

1.3. Den voldsomme vækst i handelen, ikke mindst med landene i Central- og Østeuropa, som hovedsagelig afvikles ad landevej, har gennem de seneste år tydeligt demonstreret, at disse ordninger er sårbare over for bedrageri. Især produkter, som er belagt med høje afgifter - ikke mindst tobak, tobaksvarer og alkohol - indføres illegalt i voksende mængder. Mens langt størstedelen af forsendelsesprocedurerne afvikles på fuldt lovlig vis, skønner EU's Revisionsret, at et relativt begrænset antal bedrageritilfælde tegner sig for godt to tredjedele af de samlede skader. Det er derfor nærliggende at konkludere, at der er tale om stort anlagt, organiseret kriminalitet.

1.4. Tabene for de nationale budgetter og Fællesskabets budget er af Europa-Parlamentets undersøgelsesudvalg blevet anslået til 3,5 mia. ecu om året. På basis af de bedrageritilfælde, som er blevet indberettet af medlemsstaterne, sætter Kommissionen derimod provenutabet til godt 1,27 mia. ecu over de sidste syv år. De varer, som uden kontrol føres ind på EU's marked, udgør desuden ikke mindst en risiko for borgernes sundhed og sikkerhed, lige som de skader virksomhedernes konkurrenceevne og dermed beskæftigelsen.

1.5. På grundlag af dels sine egne og dels Revisionsrettens iagttagelser har Kommissionen siden marts 1995 i samarbejde med medlemsstaterne udviklet forskellige initiativer, herunder også kortsigtede foranstaltninger til bekæmpelse af bedrageri. Problemet er så alvorligt, at Europa-Parlamentet for første gang har nedsat et ad hoc-undersøgelsesudvalg, som efter en omfattende kulegravning fremsatte 38 henstillinger i sin detaljerede slutrapport af 20. februar 1997.

1.6. ØSU forventer, at Rådet, Europa-Parlamentet, Kommissionen og Domstolen vil udnytte de beføjelser, de fik tildelt i Amsterdam, fuldt ud med henblik på at harmonisere de gældende, vidt forskellige nationale bestemmelser i det fornødne omfang.

2. Kommissionens handlingsplan

2.1. Efter forudgående diskussion med alle berørte parter fremlagde Kommissionen i slutningen af april 1997 en handlingsplan for forsendelse i Europa (). Denne handlingsplan skal rette op på de erkendte mangler ved den nuværende forsendelsesprocedure ved hjælp af nøje beskrevne tiltag og en præcis tidsplan.

2.2. Systemet skal være enkelt og sammenhængende og frem for sikre langt større gennemsigtighed i varebevægelserne. Alle aktører skal uden besvær kunne forstå og anvende systemet. Datamatisering og elektronisk udveksling af data skal muliggøre tidstro afvikling af procedurerne i samarbejde med alle berørte parter. I den forbindelse skal systemet kunne reagere fleksibelt på ændringer i de retlige og økonomiske rammevilkår samt på de hastige ændringer i erhvervslivets behov. En koordineret forebyggelse af bedrageri og en målrettet beskyttelse af de involverede interesser skal indgå i det nye system.

2.3. Det er en vigtig forudsætning, at der udvikles en så ensartet toldforvaltning som muligt i de 15 medlemsstater, således som det blev fastsat i Kommissionens meddelelse om »Told 2000« (). For så vidt er reformen af forsendelsesproceduren kun en del af den samlede plan for en mere effektiv udformning af toldsystemet i EU.

2.4. Tilsvarende er det absolut påkrævet med en ensartet strafferetlig politik i medlemsstaterne for at lette bevisførelsen, samordne retsforfølgelsen og få de ansvarlige straffet på effektiv og passende vis. Med henblik herpå bør det strafferetlige samarbejde i Fællesskabet - og om muligt også samarbejdet med EFTA- og Visegrad-landene - forbedres i væsentlig grad.

2.5. Moderniseringen - og dermed forbedringen - af forsendelsesproceduren er en hovedhjørnesten i EU's nye toldpolitik.

2.5.1. Indførelsen af det nye datamatiserede forsendelsessystem »NCTS«, der giver mulighed for tidstro kontrol af varebevægelserne, er derfor første punkt i handlingsplanen. Den nuværende procedure er baseret på papirdokumentation, således at visse bedragerirelevante former for kontrol må foregå efterfølgende. Med den tidstro NCTS-kontrol kan de forskellige frister afkortes væsentligt.

2.5.2. Denne procedure skal muliggøre såvel en dynamisk informationspolitik i og mellem toldadministrationerne som en præcis identifikation af varer og erhvervsdrivende, og samtidig skal der skabes større gennemsigtighed med hensyn til, hvilke beløb der skal inddrives, hvordan varerne transporteres, og hvilke problemer der opstår under forsendelsen.

2.5.3. Det samarbejde mellem toldadministrationerne, som denne procedure åbner mulighed for, skal sikre en korrekt og ensartet anvendelse af reglerne ved alle Fællesskabets toldsteder. Endvidere skal det forbedrede samarbejde omfatte en samordning af risikostyringen, evaluering af oplysninger samt planlægning af fælles tiltag til bekæmpelse af bedrageri.

2.5.4. Kommissionen påpeger, at der skal etableres et tillidsbaseret partnerskab mellem toldvæsen og erhvervsliv. Det foreslås, at der oprettes et gratis telefonkontaktnummer, at parternes respektive ansvar afgrænses klarere i et aftalememorandum, at uddannelses- og videreuddannelsesindsatsen udbygges, samt at der finder lejlighedsvise problemdrøftelser sted. I denne forbindelse er den enkelte erhvervsdrivendes pålidelighed afgørende for, hvilke lettelser han kan indrømmes.

3. Generelle bemærkninger

3.1. ØSU udtrykker tilfredshed med Kommissionens handlingsplan for forsendelse i Europa, fordi den lægger op til en omfattende - og hårdt tiltrængt - modernisering af forsendelsen med klare mål- og tidsangivelser. Erhvervslivet har siden 1968 haft stor gavn af de tre nuværende forsendelsesprocedurer, og de har i høj grad bidraget til væksten i den europæiske handel og udviklingen af det indre marked. Den modernisering, som nu står for døren, kan gøre systemerne endnu mere erhvervsvenlige.

3.2. ØSU forventer, at de foreslåede nyskabelser - således som også Europa-Parlamentet slår kraftigt til lyd for - vil medvirke til at overvinde de centrale svagheder ved de nuværende systemer, som består i, at de nationale grænser indtil nu altid har haft forrang frem for et ægte europæisk indre marked i toldmyndighedernes bevidsthed, og det gælder såvel på ledelsesniveau som på det operationelle plan. De foreslåede nyskabelser på forvaltningsplan skal støtte toldmyndighedernes operationelle aktiviteter.

3.2.1. Samtidig forventer ØSU, at de moderniserede toldforvaltninger ud over at varetage den vigtige kontrolfunktion i stadig højere grad udvikler sig til serviceorganer med erhvervsfremme som formål. Dermed kan korrekt arbejdende virksomheder opbygge et partnerskabsbaseret tillidsforhold, som letter myndighedernes kontrolfunktion og samtidig indrømmer virksomhederne de mest fordelagtige procedurevilkår.

En sådan udvikling ville også gøre EU mere attraktiv som erhvervslokalitet.

3.2.2. Toldvæsenets personale er i de forløbne år blevet reduceret i forskelligt omfang i medlemsstaterne. Den kraftige vækst i samhandelen, som har medført øget anvendelse af toldprocedurerne, bedrageriets voksende omfang, det forhåbentligt væsentligt forbedrede uddannelsesniveau samt konsekvenserne af, at man går over til at bruge de mest moderne hjælpemidler, vil nødvendiggøre en revision og tilpasning af personalestyrken.

3.3. Endelig udtrykker ØSU tilfredshed med planen om at forsyne toldvæsenet med mere moderne udstyr, således at procedurerne kan afvikles hurtigere, da dette vil reducere brugernes omkostninger. For størstedelen af erhvervslivet afhjælpes dermed en teknisk mangel, og det bliver muligt at arbejde hurtigere og mere snævert sammen med toldmyndighederne.

3.4. Også det foreslåede partnerskab er i brugernes interesse og kan føre til yderligere lettelser i proceduren under forudsætning af, at også de mindre og mindste virksomheder kan udnytte disse fordele.

3.5. Den bedrageribekæmpelse, som er blevet stadig mere påkrævet gennem de seneste år, er netop også i de ærlige brugeres interesse. Det er nemlig en relativt lille flok »sorte får«, som har kastet det hidtidige system med midlertidig suspension af told og afgifter og de dermed forbundne lettelser ud i en krise. De foranstaltninger, som hidtil er blevet truffet med henblik på bekæmpelse af bedrageri, og specielt de skærpede krav til sikkerhedsstillelsen, har i sig selv medført en væsentlig forringelse af de finansielle fordele ved forsendelsesprocedurerne.

3.6. ØSU forventer, at de foreslåede enkelttiltag til bekæmpelse af bedrageri er afpasset efter den konkrete risiko, og at man satser på at øge effektiviteten frem for at lægge yderligere krav og byrder på de erhvervsvirksomheder, som følger spillets regler.

3.7. Indtil dette helt snævre samarbejde er blevet en realitet, bør myndighederne acceptere alternativer til retureksemplaret som dokumentation for, at proceduren er afsluttet. Fx kunne man benytte telefaxkopier af retureksemplaret (som fremsendes fra indgangstoldstedet), dokumentation for importfortoldningen eller tilsvarende bevisligheder. Hvis disse alternativer blev anerkendt, ville det indebære en væsentlig aflastning af virksomhedernes nuværende finansielle situation.

3.8. Især bifalder ØSU dog, at der nu er politisk vilje til at sikre det europæiske toldvæsen en højere prioritet. Dertil hører også, at toldmyndighederne tildeles de beføjelser, som er nødvendige i dag. Ikke alene får toldembedsmændene bedre udstyr til rådighed - de vil også fremover i højere grad kunne opfatte sig selv som ambassadører for en europæisk toldkultur.

4. Særlige bemærkninger til handlingsplanen

4.1. En dynamisk informationspolitik til styring af forsendelse

4.1.1. ØSU er enig med Kommissionen i, at en effektiv forvaltning af forsendelsesprocedurerne kun er mulig, hvis de involverede toldembedsmænd er i besiddelse af en omfattende, præcis og praktisk anvendelig ekspertise, samtidig med at toldmyndighedernes interne informationsstrømme flyder gnidningsløst.

4.1.2. Allerede i sin udtalelse om handlingsprogrammet »Told 2000« påpegede ØSU nødvendigheden af, at de informationer, som tilflyder medlemsstaterne fra EU's organer, på ensartet vis må kanaliseres videre fra medlemsstaternes fagministerier til de underordnede tjenestegrene. En tidstro informationsstrøm forudsætter et datamatiseret toldkommunikationssystem på EU-plan.

4.1.3. Det netværk af nationale koordinatorer, som handlingsplanen opererer med, er efter ØSU's mening et første vigtigt skridt i retning af at nedbryde de nationale barrierer på netop dette samarbejdsområde.

4.2. Sikre kontrol med den korrekte og ensartede anvendelse af bestemmelserne

4.2.1. At toldmyndighederne anvender toldreglerne korrekt er en uomgængelig forudsætning for, at forsendelsen kan foregå gnidningsløst. De mangler eller forsømmelser, som er blevet afdækket under Kommissionens og Europa-Parlamentets undersøgelser, specielt i forbindelse med returnering af eksemplar nr. 5 af forsendelsesdokumentet, påfører i dag erhvervslivet en mærkbar omkostningsbyrde. Kommissionen foreslår i denne forbindelse, at der oprettes blandede kontroludvalg, som ved hjælp af stikprøvekontrol skal sikre, at toldreglerne anvendes korrekt. ØSU bifalder dette forslag under forudsætning af, at det ikke påfører de erhvervsdrivende yderligere finansielle belastninger.

4.2.2. Her er ØSU dog af den opfattelse, at det ville være tilstrækkeligt, hvis mulighederne for at kontrollere Fællesskabets egne indtægter blev udnyttet fuldt ud. Efter den gældende lovgivning påhviler det medlemsstaterne at forvalte forsendelsesprocedurerne. Da det nationale afgiftstab andrager over 61 % af det samlede bedrageri (), må medlemsstaterne formodes at have en væsentlig interesse i at træffe egnede foranstaltninger mod bedrageri.

4.2.3. Da der ikke kun står finansielle interesser på spil, bifalder ØSU Kommissionens plan om allerede i år at foreslå Rådet at udstede en forordning om definition af overtrædelser af toldlovgivningen og om sanktioner og administrative EF-foranstaltninger. Med hensyn til sanktioner er det påkrævet med et regelsæt på EU-plan, idet såvel opklaring som bekæmpelse af bedrageri nu udelukkende er hjemlet i national lovgivning.

4.3. Befordre den toldmæssige integration i Europa: en ny europæisk konvention om toldlettelser

4.3.1. Kommissionen tilslutter sig Europa-Parlamentets forslag om skabelse af et fælleseuropæisk toldsystem for forsendelse - med bibeholdelse af de nationale toldadministrationer. Dette ville lette samhandelen i hele Europa, fordi den ville blive underkastet fælles regler og procedurer. ØSU opfatter etableringen af et sådant ensartet regelsæt som et væsentligt bidrag til styrkelsen af det indre marked. Derfor bør det også overtages helt uden ændringer af tredjelande, som har part i forsendelsesprocedurerne, selv om de ikke er med i EU. Under denne forudsætning vil procedurerne for hhv. fællesskabsforsendelse og fælles forsendelse kunne slås sammen.

4.3.2. Indførelsen af en beskyttelsesklausul, på basis af hvilken hver af parterne i ekstraordinære situationer kan suspendere anvendelsen af det fælles regelsæt eller visse af dets bestemmelser i en begrænset periode kan kun bifaldes, hvis de ekstraordinære situationer defineres helt klart. Ellers ville resultatet i yderste fald endnu engang blive national enegang.

4.4. Befordre komplementariteten mellem de internationale forsendelsessystemer

Foranstaltningerne i Kommissionens handlingsplan vedrører hovedsagelig procedurerne for fællesskabsforsendelse og fælles forsendelse. Det er ubetinget nødvendigt at revidere TIR-konventionen. Etableringen af et nyt, decentralt TIR-garantisystem og indførelsen af datamatiserede procedurer er komplicerede opgaver, som de 59 TIR-lande skal løse i fællesskab. ØSU forbeholder sig retten til at afgive en særskilt udtalelse om dette spørgsmål.

4.5. »NCTS« - det nye datamatiserede forsendelsessystem

4.5.1. ØSU understreger kraftigt nødvendigheden af at datamatisere forsendelsesproceduren. På linje med Europa-Parlamentet slår det til lyd for, at NCTS realiseres hurtigst muligt, og at dets muligheder med hensyn til dels procedurernes forvaltning og sikkerhed og dels bekæmpelsen af bedrageri udnyttes optimalt.

4.5.2. Hvis det nye datamatiserede forsendelsessystem skal kunne udnyttes optimalt, må det fornødne udstyr være til stede på arbejdspladserne, lige som toldvæsenets ansatte skal have en særlig uddannelse. Det er absolut påkrævet med politiske ledsageforanstaltninger, således at de nødvendige budgetmidler kan stilles til rådighed.

ØSU finder det ønskeligt, at systemet så vidt muligt udbygges samtidig i alle de lande, som er tilsluttet forsendelsesproceduren. Hvis udviklingen forløber uensartet, vil der uundgåeligt blive opretholdt særskilte kontrolforanstaltninger.

4.5.3. Datamatiseringen skal derfor også forberedes og støttes økonomisk i de lande, der agter at tilslutte sig forsendelsesproceduren i en nær fremtid.

4.5.4. Indførelsen af en elektronisk forsendelsesprocedure må dog under ingen omstændigheder resultere i, at små og mellemstore virksomheder, som ikke råder over det nødvendige edb-udstyr, afskæres fra at bruge systemet. Proceduren skal fortsat være tilgængelig for alle. For at sikre en ensartet afvikling af forsendelsesproceduren må det i givet fald være toldmyndighedernes opgave at overføre papirdokumenter til NCTS. Erhvervslivets deltagelse i proceduren må ikke være afhængig af en bestemt anmelderstatus.

4.5.5. NCTS skal ikke blot opfylde toldmyndighedernes krav med hensyn til sikker gennemførelse af forsendelsesproceduren, men skal også i det fornødne omfang tage højde for erhvervslivets interesser. ØSU finder, at der i denne forbindelse gør sig en række informationsproblemer gældende, men føler sig dog overbevist om, at det ønskede resultat kan opnås, hvis der i rette tid sker en gensidig informationsudveksling mellem alle berørte parter. Dette forudsætter imidlertid, at der ikke stilles overdrevne krav om informationer, f.eks. om varens værdi og kodenummeret.

4.5.6. Det er Kommissionens plan, at NCTS skal være fuldt realiseret ved udgangen af år 2000. Ikke des mindre finder ØSU det påkrævet, at der på kort sigt gennemføres mellemløsninger. Medlemsstaterne må stille de nødvendige bevillinger til rådighed og tilvejebringe de tekniske forudsætninger for, at det på kort sigt bliver muligt at kvittere for procedurens afslutning ved hjælp af e-mail - eller i givet fald telefax. Dette medfører mærkbare lettelser for erhvervslivet.

4.6. En differentieret adgang til proceduren alt efter de erhvervsdrivendes pålidelighed og alt efter risici

4.6.1. Der må tilvejebringes en rimelig balance mellem gennemførelsen af en sikker forsendelsesprocedure og de forenklinger, som ærlige erhvervsdrivende bør kunne gøre krav på. Person- og/eller firmarelaterede materielle og finansielle oplysninger om de erhvervsdrivende er nødvendige for, at myndighederne kan udarbejde en risikoprofil, og NCTS-systemet vil gøre denne opgave væsentligt lettere at løse.

4.6.2. Efter ØSU's mening bør de erhvervsdrivende have mulighed for at medvirke ved udarbejdelsen af den risikoprofil, som alle toldsteder skal have adgang til. Den erhvervsdrivende bør også have mulighed for til enhver tid at forbedre sin risikofaktor ved at træffe foranstaltninger i selve virksomheden. Samtidig bør kriterierne for fastlæggelsen af risikofaktoren være klart defineret.

4.6.3. Alle erhvervsdrivende, der regnes for pålidelige, må kunne opnå forenklinger. Der må ikke findes faste udelukkelseskriterier. Det er i den forbindelse vigtigt at sondre mellem uregelmæssigheder, som opstår under forsendelsen, og egentligt bedrageri.

4.7. Dialogen mellem toldvæsen og erhvervsliv

4.7.1. ØSU bifalder Kommissionens plan om at udvikle et nyt tillidsforhold mellem toldmyndigheder og erhvervslivet, dvs. brugerne. I denne forbindelse må myndighederne tilgodese nødvendige erhvervsinteresser, lige som brugerne må acceptere, at kontrol er påkrævet. Det er nødvendigt, at der sker en klar afgrænsning dels af beføjelser, dels af ansvaret for fejl.

4.7.2. Dette forudsætter et højt uddannelsesniveau på begge sider. Allerede i sin udtalelse om handlingsplanen »Told 2000« pegede ØSU på muligheden af fælles uddannelsestiltag ().

4.7.3. Det må bifaldes, at partnerskabsforholdet mellem toldmyndigheder og erhvervsliv også skal defineres på lokalt plan i et aftalememorandum. Da den hovedforpligtede hæfter med den stillede sikkerhed, er det efter ØSU's mening ikke nødvendigt at fastsætte særlige adgangskriterier i aftalememorandummet, fx at der udpeges en person, som er ansvarlig for forsendelsen.

4.8. En nybehandling af de gældende forsendelsesprocedurer for visse transportformer

4.8.1. Foranstaltningerne i Kommissionens handlingsplan berører i første række vejgodstransporten. Efter ØSU's opfattelse er det også nødvendigt at kaste et kritisk blik på de bedragerimuligheder, som er knyttet til sø-, jernbane- og lufttransport samt transport gennem rørledninger. Erhvervslivets brugere inden for alle transportformer har den samme interesse i midlertidig suspension af told og afgifter under forsendelse. Imidlertid er kravene om sikkerhedsstillelse forskellige fra transportform til transportform alt efter, hvor udsatte de er for bedrageri.

4.8.2. Kommissionens plan om at indføre obligatorisk sikkerhedsstillelse for søtransport vil automatisk fordyre denne transportform. Da der imidlertid - i modsætning til landtransporten - kun er involveret et fåtal af fragtførere i denne forsendelsesart, og da disse alle er almindeligt kendte af toldmyndighederne, bør sikkerhedsstillelsen efter ØSU's mening være tilsvarende lav.

4.8.3. For så vidt angår forsendelsesproceduren, er afviklingen af transporten yderst skematiseret. De særlige transportformer, som i dag principielt er fritaget for sikkerhedsstillelse, bør derfor efter ØSU's opfattelse heller ikke i fremtiden pålægges et standardkrav om sikkerhedsstillelse.

4.9. Brugernes ansvar og sikkerhed omkring varebevægelser

4.9.1. Det er nødvendigt at foretage en klar afgrænsning af den kompetence, som påhviler hver enkelt aktør i proceduren. De erhvervsdrivendes ønske om alternativer med hensyn til dokumentation for procedurens afslutning i perioden indtil NCTS-systemet er funktionsklart, må imidlertid efter ØSU's mening ikke resultere i, at hele dokumentationsrisikoen væltes over på erhvervslivet. I betragtning af, at det i dag ofte er toldmyndighederne, som er meget længe om at tilbagesende retureksemplaret, forekommer en sådan omplacering af risikoen urimelig.

4.9.2. ØSU stiller sig skeptisk over for Kommissionens og Europa-Parlamentets forslag om, at transportmidlet skal forsynes med en »T-plade«. Erfaringerne med den tilsvarende skiltning på køretøjer, som er godkendt efter TIR-proceduren, viser i praksis, at pladerne ikke bliver overstreget eller tildækket, når køretøjerne bruges til andre formål end TIR-forsendelse. Da der er så mange forskellige forsendelsesprocedurer, kan man ikke udelukke risikoen for, at næsten alle fragtkøretøjer efterhånden vil være forsynet med sådanne plader, hvilket ville stride mod det oprindelige formål.

Det kunne overvejes, om ikke GPS-systemet (Global Positioning System), som alene af logistiske grunde bliver stadig mere udbredt, kunne være egnet til at udvide toldmyndighedernes kontrolmuligheder.

4.9.3. Da fællesskabsforsendelse/fælles forsendelse med 18 mio. anmeldelser om året - sammenlignet med ca. 1 mio. TIR-forsendelser - må betragtes som en masseprocedure, bør der ikke stilles nye krav til de anvendte transportmidler. Toldmyndighedernes udstedelse af et godkendelsescertifikat og den dermed forbundne årlige overensstemmelseskontrol er en yderst tid- og omkostningskrævende procedure. Personalet på det toldsted, hvor forsendelsesproceduren indledes, har pligt til at vurdere køretøjets forsegling og i givet fald anmelde deres betænkeligheder.

4.10. Målrettet kontrol med forsendelsestransaktionerne

4.10.1. Efter ØSU's mening vil det kun være påkrævet med et minimum af fysisk kontrol. Selv når denne kontrol har form af intelligente stikprøver, udgør den en hindring for varernes bevægelighed. Takket være den forbedring af risikoanalysen, som NCTS-systemet muliggør, vil stikprøverne kunne foretages endnu mere intelligent, end tilfældet er nu.

4.10.2. Stikprøvernes effektivitet afhænger i høj grad af, at de mest moderne tekniske hjælpemidler benyttes.

4.10.3. ØSU foreslår generelt en forkortelse af fristerne i forbindelse med gennemførelsen af forsendelsesprocedurerne under hensyntagen til de individuelt foreslåede transportveje.

4.11. Afsløring og bekæmpelse af bedrageri

4.11.1. ØSU bifalder især Kommissionens plan om at foretage en koordinering på EU-plan af de foranstaltninger, medlemsstaterne træffer som led i toldbehandlingen eller -eftersøgningen. Allerede i sin udtalelse om handlingsprogrammet »Told 2000« slog ØSU til lyd for oprettelsen af et koordinerede EU-organ nogenlunde i stil med EUROPOL i stedet for UCLAF, hvis beføjelser er utilstrækkelige.

4.11.2. Uregelmæssigheder og lovovertrædelser retsforfølges efter national straffelovgivning. Såvel den retlige som den udenretlige pligt til at retsfølge ethvert tilfælde af bedrageri bør derfor fastsættes på EU-plan, ligesom der også bør tilvejebringes en ensartet ramme for efterforskningen. Det er ønskeligt, at disse rammevilkår ikke kun får gyldighed i EU, men også i EFTA- og Visegrad-landene.

4.12. Harmonisering af beføjelser

4.12.1. ØSU bifalder Kommissionens forslag om i fornødent omfang at harmonisere toldembedsmændenes beføjelser. Kun på den måde kan der garanteres et ensartet sikkerhedsniveau og tilbydes de erhvervsdrivende samme behandling over alt på EU's toldområde. Især er det prisværdigt, at dette forslag ikke kun vedrører de interne toldsteder i EU, men også toldstederne ved de eksterne grænser. Da toldmyndighedernes kontrolbeføjelser er fastsat i en national lovgivning, som supplerer EU-toldlovgivningen, må Kommissionen fastlægge rammevilkår, som sikrer, at de nationale ordninger harmonerer indbyrdes.

4.12.2. Allerede i sin udtalelse om handlingsplanen »Told 2000« slog ØSU til lyd for, at toldvæsenets ansatte uddannes efter ensartede kriterier, således at de 15 administrationer fungerer som én. Noget tilsvarende foreslår også Europa-Parlamentets undersøgelsesudvalg. Det er ønskeligt, at der allerede under uddannelsen sker en udveksling af embedsmænd, således at toldvæsenets ansatte får en europæisk »horisont« og dermed forståelse for forholdene i de andre EU-lande. I denne forbindelse tilslutter ØSU sig forslaget om at oprette et europæisk toldakademi.

I lyset af den seneste udvikling skønner ØSU det desuden hensigtsmæssigt, at bevillingerne til Matthaeus-programmet tages op til nærmere overvejelse.

4.13. God finansforvaltning inden for forsendelse/sikkerhedsstillelsen

4.13.1. Efter ØSU's mening bør såvel sikkerhedsstillelsens form som dens størrelse primært afhænge af den varespecifikke risiko.

4.13.2. Efter de forenklede ordninger må virksomhederne - når der ikke er tale om følsomme varer - fortsat have mulighed for at stille en samlet sikkerhed på 30 %. Da kun virksomheder, som har et uplettet ry i toldmæssig henseende, kan opnå adgang til forenklingerne, må denne klassificering også lægges til grund ved fastsættelsen af sikkerhedens størrelse.

4.13.3. ØSU bifalder desuden Kommissionens bebudede undersøgelse af, i hvilket omfang et forsikringssystem for told og afgifter i visse tilfælde vil kunne erstatte en solidarisk tredjemands sikkerhedsstillelse. ØSU forventer, at der i de fremtidige gennemførelsesbestemmelser til toldkodeksen på ny vil være en klar markering af, at der i visse tilfælde kan gives helt afkald på sikkerhedsstillelse.

4.14. En identifikation af debitorer, der kan sikre en redelig beskyttelse af de finansielle interesser

4.14.1. ØSU er enig med Kommissionen i, at toldskyld, som er opstået, fordi forsendelsesproceduren ikke er blevet afviklet på korrekt vis, skal kunne inddrives hurtigt og effektivt. Det bifaldes, at toldmyndighederne i første række skal forsøge at inddrive told- og afgiftsskylden hos de personer, som har det direkte ansvar for dens opståen, og først derefter skal ty til den sikkerhed, som er stillet af den hovedforpligtede.

4.14.2. Derimod kan ØSU ikke tilslutte sig Kommissionens plan om, at beløbet automatisk skal kunne opkræves hos den hovedforpligtede, dvs. debiteres den stillede sikkerhed, hvis der er vanskeligheder med at inddrive det hos de potentielle toldskyldnere. Administrative problemer må ikke løses på de erhvervsdrivendes bekostning Af økonomiske grunde er det derfor påkrævet, at toldskylden under alle omstændigheder skal inddrives hos toldskyldneren, når denne utvetydigt lader sig identificere. Det fremgår klart af lovgivningen, i hvilken rækkefølge krav skal gøres gældende. Dette skal overholdes af alle medlemsstater. Dermed undgår man, at reglerne anvendes forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat.

Kun hvis der ikke kan udpeges en toldskyldner, forekommer det acceptabelt at gøre udlæg i sikkerheden.

4.14.3. I tilfælde af en forskriftsstridig indførsel af varer i forbindelse med en forsendelsestransaktion er ØSU enig med Kommissionen i, at den hovedforpligtede er befriet for sine forpligtelser og rent logisk ikke længere hæfter med sin sikkerhed for en eventuel toldskyld. Den klare kompetencefordeling i forbindelse med afviklingen af en forsendelsesprocedure er allerede blevet beskrevet andetsteds.

4.15. Praktisk vejledning i forsendelse

4.15.1. Da den gældende toldlovgivning er så omfattende, vil det være nyttigt at lade toldvæsenets ansatte disponere over en vejledning - af hensyn til ajourføringen helst som løsbladssamling eller på Internettet - hvori der gøres konkret rede for de enkelte led i forsendelsesproceduren. Vejledningen skal rumme en beskrivelse af partnerskabsforholdet mellem myndigheder og erhvervsdrivende, men samtidig skal der gøres klart rede for kompetencefordelingen mellem dem. ØSU finder det nødvendigt, at denne vejledning - i modsætning til hvad Kommissionen foreslår - også stilles til rådighed for de erhvervsdrivende i uforkortet form. Dette gælder naturligvis ikke toldvæsenets interne tjenstlige instrukser.

4.15.2. Dele af denne vejledning bør udarbejdes i snævert samarbejde mellem Kommissionens tjenestegrene, de nationale myndigheder og virksomhederne. På den måde kan den også indeholde oplysninger om tilfælde, hvor anvendelsen af den gældende toldlovgivning giver anledning til virksomhedsinterne problemer. Eftersom den nye forsendelsesprocedure skal være gennemsigtig, ser ØSU intet til hinder for, at virksomhederne får indblik i toldmyndighedernes klart formulerede synspunkter. Det er ønskeligt, at transportpersonalet får adgang til de dele, der er relevante for det.

4.15.3. En tilsvarende publikation har eksisteret i årtier inden for rammerne af ATA carnet-proceduren. World Customs Organization (WCO) beskriver i denne håndbog ikke blot, hvordan ATA-konventionen skal udlægges, men redegør også for de bestyrelsesbeslutninger, som træffes af det internationale handelskammer i Paris, der fungerer som koordinerende instans for international sikkerhedsstillelse ().

4.16. Kommunikation mellem alle parter i forsendelsesproceduren

4.16.1. ØSU finder det påkrævet, at de erhvervsdrivende orienteres på passende vis om de interesser, som er involveret i forsendelsesproceduren. Især udtrykker ØSU tilfredshed med, at der inden for rammerne af Matthaeus-programmet og programmet »Told 2000« kan nedsættes en kontaktgruppe for toldvæsen og brugerne af forsendelsesproceduren, hvori er repræsenteret dels toldmyndighederne og dels erhvervslivet (brugerne) i de 23 lande, som deltager i procedurerne for fællesskabsforsendelse og fælles forsendelse. Den vellykkede konference om »Eurotransit 1997«, som fandt sted i februar 1997, demonstrerer nytten af sådanne initiativer.

Også forslaget om et fælles efteruddannelsesforløb for toldvæsen og erhvervsliv bifaldes.

4.16.2. Forsendelse er en dynamisk procedure, som bestandigt må tilpasse sig udviklingen i de økonomiske rammevilkår. Derfor bør Rådet, Kommissionen, Parlamentet og Revisionsretten følge nøje med i udviklingen. Ligeledes er det påkrævet med politiske ledsageforanstaltninger i medlemsstaterne for at sikre, at proceduren anvendes ensartet i alle deltagende lande - herunder EFTA- og Visegrad-landene.

5. Konklusion

5.1. ØSU skønner, at den foreliggende handlingsplan som helhed vil kunne bidrage til at sikre forsendelsesprocedurens fortsatte udvikling i retning af en moderne og fremtidsrettet del af den europæiske toldlovgivning. ØSU udtrykker ønske om, at der ved gennemførelsen af handlingsplanen tages højde for de bemærkninger, det har fremsat ovenfor, lige som ØSU ønsker at blive involveret i det videre udviklingsforløb.

5.2. Det snævre samarbejde mellem Rådet, Kommissionen og Parlamentet og drøftelserne med erhvervslivets brugere har gennem de seneste tolv måneder bevist, at det er muligt at udforme en ny forsendelsesprocedure, som har en høj grad af opbakning fra alle de berørte parter. Dette samarbejde i partnerskabets ånd fortjener at blive videreført i fremtiden.

Bruxelles, den 1. oktober 1997.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet: En handlingsplan for forsendelse i Europa - En ny toldpolitik (KOM(97) 188 endelig udg.).

() Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om vedtagelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i EF (»Told 2000«), KOM(95) 119 endelig udg. - 95/0087 (COD), jf. også ØSU's udtalelse - EFT C 301 af 13. 11. 1995, s. 5.

() Kommissionen anslår det samlede bedrageribeløb i perioden 1990 til 1996 til 1,27 mia. ecu. Heraf tegner tolden sig for 485 mio. ecu (38,2 %), mens de nationale afgifter tegner sig for 784 mio. ecu (61,8 %).

() EFT C 301 af 13. 11. 1995, s. 7, punkt 3.3 »Uddannelsesforanstaltningernes tilpasning til behovet i en moderne europæisk toldadministration«.

() ATA Handbook, Customs Convention on the ATA Carnet for the temporary admission of goods, customs co-operations council, World Customs Organization, førsteudgave 1973.