Særberetning EU’s ungdomsgaranti: 
De første skridt er taget, 
men der venter 
gennemførelsesrisici 
forudeDA 2015  nr. 03
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2015
Print ISBN 978-92-872-2042-4 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/853114 QJ-AB-15-002-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-2036-3 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/42299 QJ-AB-15-002-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-2014-1 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/372811 QJ-AB-15-002-DA-E
© Den Europæiske Union, 2015
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
EU’s ungdomsgaranti: 
De første skridt er taget, 
men der venter 
gennemførelsesrisici 
forude
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2015  nr. 03
Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner vedrø -
rende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og 
udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til forvaltningens resultat -
opnåelse eller regeloverholdelsen, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den 
politiske og offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling II — der ledes af Henri Grethen, medlem af Revisionsretten — 
hvis speciale er udgiftsområderne strukturpolitikker, transport og energi. Revisionsarbejdet blev ledet af Iliana Ivanova, 
medlem af Revisionsretten, med støtte fra kabinetschef Tony Murphy, attaché Mihail Stefanov, kontorchef Emmanuel 
Rauch, holdleder Valeria Rota, revisor Kristina Maksinen og revisor Paolo Pesce.
Fra venstre til højre: P . Pesce, T. Murphy, I. Ivanova, M. Stefanov, K. Maksinen, E. Rauch.

03
 Indhold
Punkt
 Forkortelser
 Glossar
I-V Resumé
1-23  Indledning
1-8 Ungdomsarbejdsløsheden i EU
9-10  EU’s rolle i beskæftigelsespolitikken
11-13  Ungdomsgarantien: En foranstaltning, der skal hjælpe unge med at finde job og støtte strukturelle 
reformer med henblik på at forbedre overgangen fra skole til arbejde
14-23  Finansieringen af ungdomsgarantien
24-26  Revisionens omfang og revisionsmetoden
27-84  Bemærkninger
27-43  Kommissionen gav medlemsstaterne tilstrækkelig og rettidig støtte i forbindelse med 
etableringen af deres ungdomsgarantiordninger
29-31  Kommissionens vejledning om udformning af ungdomsgarantiordninger blev udsendt til medlemsstaterne 
inden for fem måneder efter Rådets henstilling
32-35  Kommissionen foretog en omfattende og rettidig vurdering af medlemsstaternes udkast til planer for 
gennemførelsen af ungdomsgarantien
36-37  Kommissionens vurdering afdækkede mange af manglerne i udkastene til planer for gennemførelsen af 
ungdomsgarantien
38-39  Ikke alle medlemsstater indsendte en revideret plan for gennemførelsen af ungdomsgarantien som 
reaktion på Kommissionens vurdering
40-43  Kommissionens vurdering af planerne for gennemførelsen af ungdomsgarantien var ikke i tilstrækkelig 
grad koordineret med dens vurdering af forhåndsbetingelserne i forbindelse med operationelle 
programmer under ESF/UBI
04 Indhold
44-84 Retten identificerede en række risici, der kan forhindre, at ungdomsgarantien gennemføres 
effektivt
45-57  Der er en risiko for, at den samlede finansiering ikke er tilstrækkelig
58-64  Manglen på en definition af jobtilbud af god kvalitet kan begrænse ungdomsgarantiens effektivitet
65-84  En omfattende ramme for overvågning og rapportering vedrørende ungdomsgarantien er stadig under 
udvikling
85-91  Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I — Ungdomsarbejdsløshed (juni 2014)
 Bilag II  — Lande, der er berettigede til finansiering under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet
 Bilag III  —  Kommissionens vurdering af planerne for gennemførelsen af ungdomsgarantien og 
af forhåndsbetingelserne i relation til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet
 Kommissionens svar
05
 Forkortelser
BNP : Bruttonationalprodukt
EMCO : Beskæftigelsesudvalget
ESF : Den Europæiske Socialfond
ESI-fonde : Europæiske struktur- og investeringsfonde
Forordningen om fælles bestemmelser : Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 
17. december  2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske 
Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den 
Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, 
s. 320)
IKT: Informations- og kommunikationsteknologi
ILO: Den Internationale Arbejdsorganisation
NEET’er : Unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse 
OP: Operationelt program
UBI : Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet
06
 Glossar
Den Europæiske Socialfond : Den Europæiske Socialfond (ESF) har til formål at styrke den økonomiske og sociale 
samhørighed i Den Europæiske Union ved at forbedre beskæftigelsen og jobmulighederne (hovedsagelig gennem 
uddannelsesforanstaltninger), befordre et højt beskæftigelsesniveau og skabe flere og bedre job.
Den Internationale Arbejdsorganisation : Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) er et FN -agentur, 
der beskæftiger sig med arbejdsforhold og navnlig med internationale arbejdsstandarder. 185 af de 
193 FN -medlemsstater er medlemmer af ILO. Til forskel fra andre specialiserede FN -agenturer har Den Internationale 
Arbejdsorganisation en tredelt ledelsesstruktur, hvori regeringer, arbejdsgivere og arbejdstagere er repræsenteret. 
ILO er en af de største producenter af beskæftigelsesstatistikker.
Det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger : Dette netværk blev oprettet på baggrund af 
en afgørelse fra Rådet og Europa -Parlamentet om at maksimere de offentlige arbejdsformidlingers effektivitet. 
Netværket omfatter alle 28 EU -lande og Europa -Kommissionen. Det har til formål at sammenligne de offentlige 
arbejdsformidlingers resultater ved hjælp af benchmarking, at identificere evidensbaserede gode praksis og 
tilskynde til gensidig læring, at fremme modernisering og styrkelse af de offentlige arbejdsformidlingers levering 
af ydelser, herunder ungdomsgarantien, og at komme med input til den europæiske beskæftigelsesstrategi og de 
tilsvarende nationale arbejdsmarkedspolitikker.
Det europæiske semester : Det europæiske semester er første fase i EU’s årlige cyklus vedrørende retningslinjer 
for og overvågning af de økonomiske politikker. I det europæiske semester analyserer Kommissionen samtlige 
medlemsstaters finanspolitiske og strukturelle reformpolitikker, fremsætter henstillinger og overvåger 
gennemførelsen af disse. I anden fase af den årlige cyklus, kaldet det nationale semester, gennemfører 
medlemsstaterne de politikker, de har vedtaget.
Forhåndsbetingelser : Forhåndsbetingelser er konkrete og præcist foruddefinerede kritiske faktorer, der er 
forudsætninger for og har direkte og reel forbindelse til og umiddelbar indvirkning på en effektiv og virkningsfuld 
gennemførelse af et specifikt mål for en investeringsprioritet eller en EU -prioritet. Medlemsstaterne skal vurdere, 
om disse betingelser er opfyldt, når de udarbejder de operationelle programmer, der medfinansieres af de 
europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI -fonde) i perioden 2014 -2020. Hvis de ikke er opfyldt, skal der 
udarbejdes handlingsplaner for at sikre, at de opfyldes senest den 31. december 2016.
Fremskyndet betaling : I forbindelse med ungdomsbeskæftigelsesinitiativet betyder fremskyndet betaling, at hele 
budgettet vil kunne udbetales i de to første år af den flerårige finansielle ramme i stedet for at blive fordelt over alle 
syv år (2014 -2020).
Indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen : I februar 2012 oprettede Kommissionen indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen sammen med de otte medlemsstater, der på det tidspunkt havde den højeste 
ungdomsarbejdsløshed. Indsatsholdene skulle identificere foranstaltninger, der ved hjælp af de EU -midler 
(herunder ESF- midler), der stadig var til rådighed i programmeringsperioden 2007 -2013, kunne støtte 
jobmuligheder for unge samt små og mellemstore virksomheder.
Konsekvensanalyser : Formålet med konsekvensanalyser er at bidrage til EU’s beslutningsproces ved systematisk 
at indhente og analysere oplysninger om planlagte interventioner og vurdere deres sandsynlige effekt. Med 
nogle klart definerede undtagelser skal der foretages en konsekvensanalyse i forbindelse med alle større politiske 
initiativer (dvs. de initiativer, der præsenteres i den årlige politikstrategi (APS) eller senere i Kommissionens 
lovgivnings- og arbejdsprogram). Endvidere kan andre væsentlige initiativer omfattes af sådanne analyser på 
ad hoc -basis.
07 Glossar
NEET’er : NEET’er defineres som unge, der »hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse«. Definitionen blev 
vedtaget af Beskæftigelsesudvalget (EMCO) i april 2010 til brug i forbindelse med de integrerede retningslinjer 
for Europa 2020 og omfatter arbejdsløse, der ikke er under uddannelse, og erhvervsinaktive, der ikke er under 
uddannelse.  
Med andre ord dækker udtrykket »ikke i beskæftigelse« både arbejdsløse og erhvervsinaktive, mens »ikke under 
uddannelse« betyder, at personer, der er i beskæftigelse og/eller under formel eller uformel uddannelse, ikke 
betragtes som NEET’er.
Operationelt program : Et operationelt program (OP) opstiller en medlemsstats prioriteter og specifikke 
målsætninger og angiver for en given periode (generelt syv år), hvordan midlerne (EU -midler samt national offentlig 
og privat medfinansiering) vil blive anvendt til at finansiere projekter. Projekterne skal bidrage til at opfylde et antal 
målsætninger, der er fastsat i OP’ets prioritetsakse. Der findes OP’er for hver af fondene på samhørighedsområdet 
(EFRU, Samhørighedsfonden og ESF). Et OP udarbejdes af medlemsstaten og skal godkendes af Kommissionen, før 
der kan foretages betalinger fra EU -budgettet. OP’et kan kun ændres i løbet af perioden, hvis begge parter er enige 
om det.
Planen for gennemførelsen af ungdomsgarantien : Planen for gennemførelsen af ungdomsgarantien fastsætter, 
hvordan ungdomsgarantien skal gennemføres på nationalt plan, hvilken rolle de offentlige myndigheder 
og andre organisationer skal spille, hvordan planen skal finansieres (herunder anvendelsen af EU -midler), 
hvordan det kontrolleres, at der sker fremskridt, og hvordan tidsplanen er. Disse nationale planer udarbejdes af 
medlemsstaterne. De vedtages ikke af Kommissionen.
Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet : Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (UBI) har til formål at yde finansiel støtte 
til regioner, hvor ungdomsarbejdsløsheden ligger over 25 %, ved at støtte gennemførelsen af ungdomsgarantien 
for at styrke og supplere de aktiviteter, der finansieres af ESF. Initiativet finansierer aktiviteter, der er direkte rettet 
mod unge under 25 år (eller under 30 år, hvis medlemsstaten finder det relevant), der hverken er i beskæftigelse 
eller under uddannelse (NEET’er). Det har et samlet budget på 6 milliarder euro. Politikrammen for initiativet 
er ungdomsbeskæftigelsespakken, herunder især henstillingen om oprettelsen af en ungdomsgaranti. Dets 
retsgrundlag er ESF- forordningerne for 2014 -2020.
Ungdomsgarantien : Ungdomsgarantien, der blev vedtaget ved Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen 
af en ungdomsgaranti, skal sikre, at alle unge op til 25 år modtager et kvalitetstilbud om beskæftigelse, 
videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de er blevet 
arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem. Ungdomsgarantien er en afgørende strukturel reform, 
der får institutionerne til at arbejde bedre sammen om at skabe konkrete resultater for de unge.
08
 Resumé
I
I juni 2014 lå den gennemsnitlige arbejdsløshed for 
unge mellem 15 og 24 år i EU på 22 %, og ungdomsar -
bejdsløsheden er en stor udfordring for samtlige 
medlemsstater. I nogle medlemsstater er der tale om 
en kritisk situation, hvor mellem hver anden og hver 
tredje af de unge er ramt af arbejdsløshed, hvilket kan 
føre til tabet af en hel generation med store socioøko -
nomiske omkostninger til følge.
II
Som reaktion på de unge arbejdsløses stadig sværere 
situation, der blev forværret af den økonomiske og 
finansielle krise, stillede Kommissionen i 2012 forslag 
om en ungdomsgaranti, og det førte til vedtagelsen af 
en rådshenstilling i april 2013. Her henstillede Rådet, 
at Kommissionen og medlemsstaterne oprettede en 
ungdomsgaranti med henblik på i hele EU systematisk 
at sikre, at alle unge under 25 år modtager et »kvali -
tetstilbud« om beskæftigelse, videreuddannelse, en 
lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire 
måneder efter at de er blevet arbejdsløse eller har 
forladt det formelle uddannelsessystem.
III
Garantien vil i perioden 2014 -2020 blive finansieret 
med 12,7  milliarder  euro fra EU -budgettet gennem 
Den Europæiske Socialfond og et særligt ungdoms -
beskæftigelsesinitiativ. Der vil være behov for supple -
rende national finansiering, da der ud over foranstalt -
ninger rettet mod enkeltpersoner også er brug for 
strukturelle reformer.IV
Retten vurderede ved denne revision, om Kom -
missionen gav medlemsstaterne passende støtte 
i forbindelse med etableringen af deres ungdomsga -
rantiordninger, og gennemgik eventuelle gennemfø -
relsesrisici. Retten konkluderede, at Kommissionen gav 
medlemsstaterne passende og rettidig støtte. Retten 
identificerede imidlertid tre risici, der kan forhindre en 
effektiv gennemførelse af ungdomsgarantien, og som 
vedrører tilstrækkeligheden af den samlede finansie -
ring, definitionen af begrebet kvalitetstilbud samt den 
måde, hvorpå Kommissionen overvåger og rapporte -
rer om garantiens resultater.
V
Retten anbefaler følgende:
 ο Medlemsstaterne bør fremlægge en klar og fuld -
stændig oversigt over omkostningerne i forbin -
delse med alle de foranstaltninger til bekæmpelse 
af ungdomsarbejdsløsheden, som de har planlagt 
under ungdomsgarantien, så Kommissionen kan 
vurdere det samlede finansieringsbehov
 ο Kommissionen bør anbefale, at der indføres et 
sæt af kvalitative karakteristika, der skal være til 
stede, før der kan ydes støtte fra EU -budgettet 
til job, praktikophold og lærlingepladser. Disse 
karakteristika kunne baseres på de elementer, 
der er brugt til at definere et kvalitetstilbud 
i Kommissionens vejledning for evaluering af 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativet
 ο Kommissionen bør etablere et omfattende system 
for overvågning af ungdomsgarantien, der dækker 
både strukturelle reformer og foranstaltninger 
rettet mod enkeltpersoner. Resultaterne af denne 
overvågning bør rapporteres til Europa -Parlamen -
tet og Rådet.
09
 Indledning
Ungdomsarbejdsløsheden 
i EU
01 
Antallet af arbejdsløse i EU er steget 
betydeligt i de sidste ti år, især siden 
begyndelsen af den økonomiske og 
finansielle krise. Risikoen for at bli -
ve arbejdsløs er størst for de unge 
(15-24 år): Eftersom de har mindre 
erfaring, er de f.eks. ofte de første, 
der rammes, når der nedlægges ar -
bejdspladser. Da den økonomiske og 
finansielle krise var på sit højeste, førte 
dette i nogle medlemsstater til en 
situation, hvor de unges overgang fra 
skole til arbejde var næsten umulig1.
02 
Desuden påvirkes ungdomsarbejds -
løsheden mere af den økonomiske 
cyklus end den samlede arbejdsløs -
hed, og unge er i højere grad ansat 
i de økonomiske sektorer, der er mest 
udsat for økonomiske tilbageslag, 
f.eks. produktionssektoren, bygge -
sektoren, detailhandelen og hotel- og 
restaurationsbranchen. I de sidste 
fire år er den samlede beskæftigelse 
faldet tre gange så meget for unge 
som for voksne. Ifølge den Internatio -
nale Valutafond (IMF) forklarer cykli -
ske faktorer ca. 50 % af ændringerne 
i ungdomsarbejdsløsheden i Europa 
som helhed, men 70 % af stigningen 
i arbejdsløsheden i de stressede lande 
i euroområdet2.03 
I 2010 iværksatte Kommissionen 
Europa 2020-flagskibsinitiativet »Unge 
på vej«3, der anbefalede bedre almen 
og erhvervsrettet uddannelse, mere 
vellykket arbejdsmarkedsintegration 
og større mobilitetsmuligheder som 
redskaber til bekæmpelse af ung -
domsarbejdsløsheden. Kommissionen 
opfordrede også medlemsstaterne til 
at sikre, at alle unge kommer i arbej -
de, følger en uddannelse eller indgår 
i en anden aktiveringsforanstaltning, 
senest fire måneder efter at de er gået 
ud af skolen, og tilbyde dette som en 
»ungdomsgaranti«.
04 
I december 2011 stillede Kommissi -
onen forslag om et initiativ kaldet 
»Muligheder for unge«4, og i januar 
2012 meddelte den, at den sammen 
med de otte medlemsstater, der havde 
den højeste ungdomsarbejdsløshed, 
ville oprette indsatshold for ungdoms -
beskæftigelsen med henblik på at gøre 
bedre brug af de EU -midler, der stadig 
var til rådighed i programmeringsperi -
oden 2007 -2013.
05 
I december 2012 fremsatte Kommissio -
nen i sin ungdomsbeskæftigelsespak -
ke5 et forslag til en rådshenstilling om 
oprettelse af en »ungdomsgaranti«. 
Dette forslag blev vedtaget af EU’s 
Ministerråd i april 20136 og senere god -
kendt på Det Europæiske Råds møde 
i juni 20137.1 De Forenede Nationers 
Regionale Informationskontor 
for Vesteuropa: »Youth: the 
hardest hit by the global 
financial crisis« ( http://www.
unric.org ).
2 Den Internationale 
Valutafonds landerapport 
nr. 14/199 »Euro Area Policies«, 
juli 2014, »Youth 
Unemployment in Europe: 
Okun’s Law and Beyond«.
3 KOM(2010) 477 endelig af 
15. september 2010 — »Unge 
på vej«.
4 KOM(2011) 933 endelig af 
20. december 2011 — 
»Muligheder for unge«.
5 COM(2012) 729 final af 
5. december 2012 — »Forslag 
til Rådets henstilling om 
oprettelsen af en 
ungdomsgaranti«.
6 Rådets henstilling af 22. april 
2013 om oprettelsen af en 
ungdomsgaranti (EUT C 120 af 
26.4.2013, s. 1).
7 Det Europæiske Råds 
konklusioner af 27.-28. juni 
2013 — EUCO 104/2/13 ( http://
www.consilium.europa.eu ).
10 Indledning
Arbejdsløsheden for unge (15-24 år) i EU’s medlemsstater (juni 2014)
Kilde: Eurostat.Figur 1
0 10 20 30 40 50 60Spanien
Grækenland
Italien
Kroatien
Cypern
Portugal
Slovakiet
Rumænien
Irland
Polen
Frankrig
Sverige
Bulgarien
Belgien
EU (28 lande)
Litauen
Letland
Ungarn
Finland
Slovenien
Den Tjekkiske Republik
Det Forenede Kongerige
Luxembourg
Estland
Danmark
Malta
Nederlandene
Østrig
TysklandUngdomsarbejdsløsheden i EU — et par tal om situationen i 2014
I juni 2014 var der lidt under 5 millioner unge arbejdsløse (under 25 år) i EU-28 og over 3,3 millioner i euroom -
rådet. Det svarer til en arbejdsløshed i EU på 22 %. Mere end hver femte unge EU -borger på arbejdsmarkedet 
kan ikke finde et job. I Grækenland og Spanien er det hver anden.Tekstboks 106 
I 2014 var ungdomsarbejdsløsheden 
i EU som helhed stadig alarmerende 
høj (jf.  tekstboks 1  og bilag I ).
07 
Endvidere er der ekstremt stor forskel 
mellem de lande, hvor ungdomsar -
bejdsløsheden er højest, og hvor den 
er lavest (jf.  figur 1 ).Der er en forskel på næsten 50 pro -
centpoint mellem den medlemsstat, 
der har den laveste ungdomsarbejds -
løshed (Tyskland med 7,8 % i juni 
2014), og den, der har den højeste 
(Spanien med 53,4 % i juni 2014).
11 Indledning
08 
Ungdomsarbejdsløsheden har også 
store socioøkonomiske omkostnin -
ger. Ifølge en undersøgelse foretaget 
af Eurofound i 20128 anslås det, at 
omkostningerne (i form af arbejdsløs -
hedsunderstøttelse og mistede ind -
tægter og skatter) vedrørende de unge 
europæere mellem 15 og 24 år, som 
hverken er i beskæftigelse eller under 
uddannelse (NEET’er), beløber sig til 
ca. 153 milliarder euro om året (ca. 
1,2 % af EU’s BNP). Ungdomsarbejds -
løsheden har desuden langsigtede om -
kostninger for økonomien, for samfun -
det og for de berørte personer, f.eks. 
en øget risiko for fremtidig arbejdsløs -
hed (fordi langvarig arbejdsløshed og 
inaktivitet fører til forringede færdig -
heder og virker demotiverende) og 
fattigdom. I 2014 var i alt 7,5 millioner 
unge NEET’er.
EU’s rolle 
i beskæftigelsespolitikken
09 
EU’s rolle i beskæftigelsespolitikken 
er at sikre samordning af medlems -
staternes beskæftigelsespolitikker, 
navnlig ved at fastlægge retningslinjer 
for disse politikker. Kommissionen kan 
også støtte og i nødvendigt omfang 
supplere nationale foranstaltninger til 
bekæmpelse af arbejdsløshed9.10 
I forbindelse med det europæiske 
semester skal Kommissionen også 
fremsætte forslag til rådshenstillinger 
på baggrund af sin multilaterale over -
vågning af medlemsstaternes økono -
miske politikker, herunder beskæftigel -
sespolitikkerne10. Kommissionen anser 
disse henstillinger, kaldet landespeci -
fikke henstillinger, for at være politisk 
bindende, når de er godkendt af Det 
Europæiske Råd. De kan i sidste ende 
føre til sanktioner, hvis de omhandler 
svagheder, der vurderes at hensætte 
medlemsstater i en situation med 
makroøkonomiske ubalancer og/eller 
uforholdsmæssigt store underskud, 
og Det Europæiske Råd ikke mener, 
at de berørte medlemsstater efterføl -
gende gør nok for at afhjælpe disse 
svagheder11.8 Eurofound (2012), NEETs 
— Young people not in 
employment education or 
training: Characteristics, costs 
and policy responses in Europe , 
Den Europæiske Unions 
Publikationskontor, 
Luxembourg.
9 Artikel 5, stk. 2, og artikel 147 
i traktaten om Den 
Europæiske Unions 
funktionsmåde (EUT C 115 af 
9.5.2008, s. 47).
10 Artikel 148 i traktaten om Den 
Europæiske Unions 
funktionsmåde (EUT C 115 af 
9.5.2008, s. 47).
11 Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1176/2011 af 16. november 
2011 om forebyggelse og 
korrektion af 
makroøkonomiske ubalancer 
(EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25).
12 Indledning
Ungdomsgarantien: En 
foranstaltning, der skal 
hjælpe unge med at finde 
job og støtte strukturelle 
reformer med henblik på 
at forbedre overgangen 
fra skole til arbejde
11 
I sin henstilling fra 2013 definerer 
Rådet begrebet ungdomsgaranti 
(jf. tekstboks 2 ) og fremsætter spe -
cifikke henstillinger til både med -
lemsstaterne og Kommissionen om 
oprettelsen og gennemførelsen af 
garantien.
12 
Til forskel fra tidligere foranstaltninger 
har ungdomsgarantien til formål syste -
matisk at tilbyde én af fire muligheder 
(job, lærlingeuddannelse, praktikop -
hold eller videreuddannelse) til unge 
i hele EU, der hverken er i beskæfti -
gelse eller under uddannelse. Rådet 
henstiller til medlemsstaterne at yde 
ungdomsgarantien »i henhold til nati -
onale, regionale og lokale forhold«12.13 
Gennemførelsen af ungdomsgarantien 
kræver en blanding af foranstaltninger, 
der kan gennemføres på kort, mellem -
lang og lang sigt. I forbindelse med 
aktioner rettet mod enkeltpersoner 
kan nogle resultater opnås hurtigt, 
mens det i forbindelse med andre 
aktioner vil tage tid at opnå en positiv 
effekt. Som eksempler på langsigtede 
foranstaltninger kan nævnes struktu -
relle reformer vedrørende offentlige 
arbejdsformidlinger og justeringer af 
arbejdsmarkedslovgivningen.
Hvad er »ungdomsgarantien«?
Under ungdomsgarantien skal medlemsstaterne sikre, at unge under 25 år, senest fire måneder efter at de 
er gået ud af skolen eller har mistet et job, enten kan finde et »kvalitetsjob«, der passer til deres uddannelse, 
kompetence og erfaring, eller gennem videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold kan 
tilegne sig den uddannelse, kompetence og erfaring, der er nødvendig for senere at kunne finde et job.Tekstboks 212 Henstilling 1 i Rådets 
henstilling af 22. april 2013 om 
oprettelsen af en 
ungdomsgaranti.
13 Indledning
Finansieringen af 
ungdomsgarantien
14 
Ungdomsgarantien finansieres over 
EU-budgettet, navnlig via ungdoms -
beskæftigelsesinitiativet (UBI)13 og Den 
Europæiske Socialfond (ESF) i program -
meringsperioden 2014 -2020, og over 
de nationale budgetter (jf.  figur 2 ).Den offentlige finansiering kan supple -
res med privat finansiering (f.eks. ved 
at virksomheder investerer i lærlinge -
ordninger, eller at private fonde finan -
sierer uddannelsesordninger).13 Det Europæiske Råds 
konklusioner af 8. februar 2013 
— EUCO 37/13 ( http://www.
consilium.europa.eu ).Figur 2Oversigt over finansieringen af ungdomsgarantien
Kilde: Revisionsretten.Den Europæiske Socialfond
(ESF)National ﬁnansieringFinansieringskilder
Ungdomsgarantien
Kvalitetstilbud om:
 beskæftigelse - videreuddannelse — lærlingeuddannelse — praktikopholdUngdomsbeskæftigelsesinitiativet
(UBI)
14 Indledning
Den Europæiske Socialfond
15 
ESF er langt den vigtigste kilde til 
EU-finansiering af ungdomsgarantien. 
I februar 2015 anslog Kommissionen, 
at ESF -finansieringen vil være på i alt 
ca. 9,5  milliarder  euro inklusive de 
3,2 milliarder euro, der kræves til at 
matche finansieringen fra ungdoms -
beskæftigelsesinitiativet, hvor det er 
relevant (jf. punkt 16). ESF kan finansie -
re foranstaltninger rettet mod enkelt -
personer såvel som foranstaltninger 
med relation til strukturelle reformer 
(jf. tekstboks 3 ).
Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet
16 
For at supplere EU’s eksisterende 
finansielle støtte til de regioner og en -
keltpersoner, der har de største proble -
mer med ungdomsarbejdsløshed og 
erhvervsinaktivitet, besluttede Rådet 
og Europa -Parlamentet at lancere et 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativ (UBI) 
med 6,4  milliarder  euro. Finansieringen 
af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet 
omfatter 3,2  milliarder  euro fra en 
specifik ny EU -budgetpost, der er øre -
mærket til ungdomsbeskæftigelse, og 
dette beløb skal matches med mindst 
3,2 milliarder  euro fra de nationale 
tildelinger under den nuværende ESF.Til forskel fra ESF-tildelingen er den 
specifikke UBI -tildeling ikke omfat -
tet af kravet om national medfinan -
siering14, og de omkostninger, som 
medlemsstaterne har afholdt siden 
1. september 2013, kan godtgøres med 
tilbagevirkende kraft. For hele finan -
sieringen fra ungdomsbeskæftigelses -
initiativet gælder det, at der anvendes 
fremskyndet betaling, så midlerne er 
til rådighed i 2014 og 2015, og udgif -
terne skal være afholdt ved udgangen 
af 2017 og 2018.Eksempler på aktiviteter, der kan støttes af ESF
Følgende kan nævnes som eksempler på aktiviteter, der kan støttes af ESF: udvikling af specialiserede ung -
domstjenester, oprettelse af kvikskranker (f.eks. i offentlige arbejdsformidlinger og på internettet), etablering 
af bedre databaser, støtte til arbejdsformidlinger og karrierevejledning på skoler, oplysningskampagner, støt -
te til frivillige organisationers mentorordninger, oprettelse af analysecentre og udvikling af politikmodeller.Tekstboks 3
14 Artikel 22, stk. 3, 
i Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1304/2013 af 17. december 
2013 om Den Europæiske 
Socialfond og om ophævelse 
af Rådets forordning (EF) 
nr. 1081/2006 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 470).
15 Indledning
15 Artikel 18 i forordning (EU) 
nr. 1304/2013.
16 Artikel 16 i forordning (EU) 
nr. 1304/2013 og bilag VIII til 
forordning (EU) nr. 1303/2013.
17 Artikel 16 i forordning (EU) 
nr. 1304/2013.
18 MEMO fra 
Europa -Kommissionen: »The 
EU Youth Guarantee«, 
8. oktober 2014.17 
Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ind -
går i den samlede ESF- programmering 
og godkendes enten i UBI -specifikke 
operationelle programmer eller som 
en del af ESF’s operationelle program -
mer i form af en prioritetsakse eller en 
del af en prioritetsakse15.
18 
Støtten fra ungdomsbeskæftigelsesini -
tiativet ydes først og fremmest til regi -
oner med en ungdomsarbejdsløshed 
på over 25 % og til unge, der hverken 
er i beskæftigelse eller under uddan -
nelse (NEET’er). Initiativet finansierer 
aktiviteter, der er direkte rettet mod 
unge under 25 år eller under 30 år, hvis 
medlemsstaten finder det relevant16 
(jf. tekstboks 4 ).
19 
Der er tyve medlemsstater, der er 
berettigede til finansiering under 
initiativet (jf.  figur 3  og bilag II ), fordi 
de i 2012 havde regioner med en ung -
domsarbejdsløshed på over 25 %17.20 
I 2014 udtalte Kommissionen, at 
medlemsstaterne for at gøre ung -
domsgarantien til en realitet også 
måtte prioritere ungdomsbeskæftigel -
sesforanstaltninger i deres nationale 
budget18.
Eksempler på aktiviteter, der kan støttes af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet
Følgende kan nævnes som eksempler på foranstaltninger, der kan støttes gennem initiativet: tilbud om første 
arbejdserfaring, jobcoaching for enkeltpersoner, mobilitetsforanstaltninger til at matche kvalifikationer og 
job, etableringsstøtte til unge iværksættere, direkte støtte til praktikophold og lærlingeuddannelser samt 
undervisning i digitale færdigheder.Tekstboks 4
16 Indledning Figur 3Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet — støtteberettigede regioner
Støtteberettigede regioner
SVERIGE:
Mellersta Norrland, Norra Mellansverige, Sydsverige
BELGIEN:
Hainaut Province, Liège Province, Région Bruxelles Capitale
IRLAND:
Border, Midland and Western, Southern and Eastern
DET FORENEDE KONGERIGE:
Inner London, Merseyside, South Western, Scotland, Tees Valley and Durham, West Midlands
FRANKRIG:
Aquitaine, Auvergne, Centre, Champagne-Ardenne, Haute Normandie, Languedoc-Roussillon, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Mayotte, Guadeloupe, Guyane, Martinique, Réunion
PORTUGAL:
Alentejo, Algarve, Centro (PT), Lisboa, Norte, Região Autonoma da Madeira, Região Autonoma dos AçoresSPANIEN:Andalucía, Aragón, Canarias, Cantabria,Castilla y León, Castilla-La Mancha, Catalunya,Ciudad Autónoma de Ceuta, Ciudad Autónoma de Melilla, Comunidad de Madrid, Comunidad Foral de Navarra, Comunidad Valenciana, Extremadura, Galicia, Illes Balears, La Rioja, País Vasco, Principado de Asturias, Región de Murcia
ITALIEN:
Abruzzo, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Molise, Piemonte, Puglia, Sardegna, Sicilia, Toscana, Umbria, Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste
POLEN:
Dolnoslaskie, Kujawsko-Pomorskie, Lódzkie, Lubelskie, Lubuskie, Maloposkie, Podkarpackie, Swietokrzyskie, Warminsko-Mazurskie, Zachodniopomorskie
DEN TJEKKISKE REPUBLIK:
Severozápad
UNGARN:
Dél-Alföld, Dél-Dunántúl, Észak-Alföld, Észak-MagyarországSLOVAKIET:
Stredné Slovensko, Východne Slovensko,
Západné Slovensko
RUMÆNIEN:
Centru, Sud-Muntenia, Sud-Est
BULGARIEN:
Severen tsentralen, Severoiztochen, Severozapaden, Yugoiztochen, Yuzhen tsentralen
SLOVENIEN:
Vzhodna Slovenia
KROATIEN:
Jadranska Hrvatska, Kontinentalna Hrvatska
GRÆKENLAND:
Anatoliki Makedonia-Thraki, Attiki, Dytiki 
Ellada, Dytiki Makedonia, Ipeiros, Kentriki 
Makedonia, Kriti, Notio Aigaio, Peloponnisos, 
Sterea Ellada, Thessalia, Vorejo Aigaio
LETLAND, LITAUEN, CYPERN
Kilde:  Europa -Parlamentets Forskningstjeneste.
17 Indledning
Kommissionens rolle 
i forbindelse med 
etableringen, gennemførelsen 
og overvågningen af 
ungdomsgarantien
21 
Kommissionens rolle i forbindelse 
med etableringen, gennemførelsen og 
overvågningen af ungdomsgarantien 
er specifikt defineret i Rådets henstil -
ling fra april 201319. Kommissionen skal 
navnlig:
 — tilskynde medlemsstaterne til 
at gøre bedst mulig brug af ESF 
i overensstemmelse med de 
relevante investeringsprioriteter 
for programmeringsperioden 
2014 -2020 og i givet fald UBI til at 
støtte etableringen og gennem -
førelsen af ungdomsgarantiord -
ninger som et politisk instrument 
med henblik på at bekæmpe og 
modvirke ungdomsarbejdsløshed 
og social udstødelse
 — overvåge udformningen, gen -
nemførelsen og resultaterne af 
ungdomsgarantiordningerne 
i forbindelse med Beskæftigel -
sesudvalgets multilaterale over -
vågning (jf. punkt 68) inden for 
rammerne af det europæiske 
semester og som led i det årlige ar -
bejdsprogram for det europæiske 
netværk af offentlige arbejdsfor -
midlinger, analysere virkningerne 
af de eksisterende politikker og 
fremsætte eventuelle landespe -
cifikke henstillinger til medlems -
staterne på grundlag af retnings -
linjerne for medlemsstaternes 
beskæftigelsespolitikker.22 
Ifølge Rådets henstilling skal Kommis -
sionen og medlemsstaterne i over -
ensstemmelse med forordningen om 
fælles bestemmelser for perioden 
2014 -2020 sikre en effektiv udnyttel -
se af midlerne fra ESF og UBI under 
forberedelse og gennemførelse ved 
hjælp af overvågning, evaluering og 
rapportering20.
Kommissionens vurdering af 
planerne for gennemførelsen af 
ungdomsgarantien
23 
På baggrund af Kommissionens med -
delelse fra juni 2013 »En opfordring til 
at gøre mere for at bekæmpe ung -
domsarbejdsløsheden«21 og Det Euro -
pæiske Råds møde samme måned22 
forpligtede medlemsstaterne sig til at 
sende Kommissionen deres planer for 
gennemførelsen af ungdomsgarantien. 
De medlemsstater, der er berettigede 
til finansiering under ungdomsbe -
skæftigelsesinitiativet, skulle indsende 
disse dokumenter ved udgangen af 
2013, og de øvrige medlemsstater 
skulle indsende dem i 2014. Inden for 
rammerne af det europæiske semester 
fik Kommissionens Generaldirektoratet 
for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion 
til opgave at vurdere de foreliggende 
planer i januar 2014, så medlemsstater -
ne kunne få feedback på de bilaterale 
møder i forbindelse med det europæi -
ske semester i februar 2014.19 Rådets henstilling af 22. april 
2013 om oprettelsen af en 
ungdomsgaranti.
20 Artikel 4, stk. 9, i forordning 
(EU) nr. 1303/2013.
21 COM(2013) 447 final af 19. juni 
2013.
22 Det Europæiske Råds 
konklusioner af 27.-28. juni 
2013 — EUCO 104/2/13 ( http://
www.consilium.europa.eu ).
18
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
24 
Retten vurderede ved denne revision, 
om Kommissionen gav medlemsstater -
ne passende støtte i forbindelse med 
etableringen af deres ungdomsgaran -
tiordninger, og gennemgik eventuelle 
gennemførelsesrisici.
25 
Revisionen dækkede perioden fra 
vedtagelsen af Rådets henstilling 
i april 2013 til juni 2014. På dette 
tidspunkt var fasen for udformning af 
ungdomsgarantiordningerne afslut -
tet, medlemsstaterne havde indsendt 
deres planer for gennemførelsen af 
ungdomsgarantien, og Kommissionen 
havde afsluttet sin vurdering af dem. 
Retten har desuden taget hensyn til 
yderligere oplysninger fremlagt af 
Kommissionen frem til februar 2015 
(navnlig om den anslåede EU -finan -
siering til ungdomsgarantien og om 
udviklingen af overvågningssyste -
met). Formålet med revisionen var at 
identificere potentielle risici, der vil 
kunne indvirke på gennemførelsen af 
garantien. Retten vil også i kommende 
beretninger beskæftige sig med emner 
vedrørende ungdomsarbejdsløshed, 
herunder gennemførelsen af EU -initia -
tiver på medlemsstatsniveau.26 
Revisionen havde fokus på Kommis -
sionens vurdering af planerne for 
gennemførelsen af ungdomsgarantien 
på grundlag af en stikprøve på fem 
medlemsstater: Irland, Italien, Litauen 
og Portugal, hvor der også var oprettet 
indsatshold for ungdomsbeskæftigel -
sen, samt Frankrig. Retten genudførte 
Kommissionens vurdering af disse fem 
medlemsstaters planer og analyserede 
både den feedback, som Kommissi -
onen gav medlemsstaterne, og den 
senere opfølgning. Retten undersøgte 
også sammenhængen mellem vurde -
ringen af planerne for gennemførelsen 
af ungdomsgarantien og vurderingen 
af forhåndsbetingelserne i relation til 
ungdomsbeskæftigelsesgarantien. 
Endelig vurderede Retten EU’s rammer 
for overvågning af de fremskridt, der 
gøres med hensyn til at sikre en effek -
tiv gennemførelse af ungdomsgaran -
tien, og for rapportering i forbindelse 
hermed.
19
 Bemærkninger
Kommissionen gav 
medlemsstaterne 
tilstrækkelig og rettidig 
støtte i forbindelse med 
etableringen af deres 
ungdomsgarantiordninger
27 
Gennemførelsen af ungdomsgarantien 
kræver dybtgående strukturelle refor -
mer af uddannelses- og jobsøgnings -
systemerne med henblik på at forbed -
re overgangen fra skole til arbejde og 
forbedre de unges beskæftigelses -
egnethed. Ud over disse strukturelle 
reformer tilskynder ungdomsgarantien 
også til at anvende en lang række pro -
aktive foranstaltninger med henblik 
på at øge efterspørgslen efter unges 
arbejdskraft. Sådanne foranstaltninger 
(f.eks. midlertidig og målrettet løn- og 
beskæftigelsesstøtte eller tilskud til 
lærlingepladser og praktikophold) kan 
gøre det lettere for unge at komme ind 
på arbejdsmarkedet og videreudvikle 
deres kvalifikationer.
28 
Rådets henstilling indeholder vejled -
ning om god praksis i forbindelse med 
etablering af effektive ungdomsga -
rantiordninger. Retten undersøgte, 
i hvilket omfang Kommissionen har 
anvendt disse kriterier for god praksis 
i sin vurdering af planerne for gen -
nemførelsen af ungdomsgarantien. 
Retten vurderede endvidere, i hvilket 
omfang medlemsstaterne tog hensyn 
til Kommissionens analyse af deres 
udkast til planer for gennemførelsen af 
ungdomsgarantien, og om Kommissio -
nens vurdering af planerne var koordi -
neret med dens forhåndsvurdering af 
OP’er under ESF/UBI.Kommissionens vejledning 
om udformning af ung -
domsgarantiordninger blev 
udsendt til medlemsstaterne 
inden for fem måneder efter 
Rådets henstilling
29 
Rettens analyse viste, at Kommissio -
nen udarbejdede en vejledning om 
udformning af de nationale planer for 
gennemførelsen af ungdomsgarantien 
og udsendte den til medlemsstaterne 
i september 2013, dvs. fem måneder 
efter vedtagelsen af Rådets henstil -
ling i april 2013. Vejledningsnotatet 
indeholdt en skabelon med de nøg -
leelementer, der var nødvendige for 
en omfattende gennemførelsesplan, 
baseret på de forskellige områder, der 
nævnes i Rådets henstilling:
 — hensyntagen til de nationale for -
hold og vurdering af, hvordan ung -
domsgarantien kan føje merværdi 
til de eksisterende bestemmelser
 — opbygning af partnerskabsbasere -
de tilgange
 — foranstaltninger til tidlig indgriben 
og aktivering
 — støtteforanstaltninger til integrati -
on på arbejdsmarkedet
 — finansiering af 
ungdomsgarantiordningerne
 — vurdering og løbende forbedring 
af reformer og initiativer.
20 Bemærkninger
30 
Som yderligere støtte til medlemssta -
terne offentliggjorde Kommissionen 
på det særlige websted om ungdoms -
garantien i december 2013 et doku -
ment med ofte stillede spørgsmål samt 
forskellige støttedokumenter, f.eks. et 
arbejdsdokument, der beskriver begre -
bet ungdomsgaranti og de principper, 
der kan medvirke til at gøre garantien 
til en succes. Endvidere arrangerede 
Kommissionen temabegivenheder 
i oktober 2013 og april 2014 og fik alle 
medlemsstater til at udpege en natio -
nal ungdomsgarantikoordinator.
31 
Retten mener derfor, at Kommissionen 
gav medlemsstaterne rettidig støtte. 
Det gjorde det lettere for medlems -
staterne at iværksætte etableringen af 
deres nationale ungdomsgarantiord -
ninger og gjorde det muligt for dem 
at indsende deres planer for gennem -
førelsen af ungdomsgarantien inden 
for de korte frister, der var fastsat 
i konklusionerne fra Rådets møde i juni 
2013, nemlig udgangen af 2013 for 
de medlemsstater, der er omfattet af 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, og 
foråret 2014 for de resterende med -
lemsstater (jf.  bilag II ).Kommissionen foretog en 
omfattende og rettidig 
vurdering af medlemssta -
ternes udkast til planer 
for gennemførelsen af 
ungdomsgarantien
32 
Retten skal bemærke, at det er med -
lemsstaterne, der er ansvarlige for 
planerne for gennemførelsen af ung -
domsgarantien. Kommissionens rolle 
er at foretage en grundig, rettidig og 
konsekvent vurdering af udkastene til 
disse planer med henblik på at identi -
ficere mangler, der vil kunne indvirke 
negativt på muligheden for at få en 
effektiv ungdomsgaranti. På grundlag 
af denne vurdering kunne medlems -
staterne så foretage de nødvendige 
justeringer. Dette skulle navnlig sætte 
medlemsstaterne i stand til at gøre 
bedst mulig brug af ESF og i givet fald 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og 
støtte etableringen og gennemførel -
sen af ungdomsgarantiordninger.
33 
Retten gennemgik Kommissionens 
vurdering af de nationale planer for 
gennemførelsen af ungdomsgaran -
tien og undersøgte, i hvilket omfang 
medlemsstaterne efterfølgende har 
reageret på de identificerede mangler.
34 
Retten konstaterede, at Kommissionen 
udarbejdede et omfattende evalue -
ringsskema, der dækkede nøgleaspek -
terne i Rådets henstilling. Ved hjælp 
af dette skema kunne Kommissionen 
systematisk vurdere medlemsstaternes 
udkast til planer for gennemførelsen af 
ungdomsgarantien. Derefter foretog 
den en horisontal krydskontrol af sine 
vurderinger for at sikre, at samtlige 
28 planer blev behandlet konsekvent.
21 Bemærkninger
35 
For så vidt angår de medlemsstater, 
der er omfattet af denne beretning, var 
alle de planer for gennemførelsen af 
ungdomsgarantien, som Retten gen -
nemgik, blevet vurderet af Kommissi -
onen, og denne kunne give feedback 
i tide med henblik på de bilaterale 
møder, der blev holdt i februar 2014.
Kommissionens vurdering 
afdækkede mange af mang -
lerne i udkastene til pla -
ner for gennemførelsen af 
ungdomsgarantien
36 
Kommissionen fandt ved sin vurde -
ring en række mangler vedrørende de 
oplysninger, medlemsstaterne gav om 
nøgleaspekter i deres nationale planer 
for gennemførelsen af ungdomsga -
rantien. Som eksempler på sådanne 
mangler kan nævnes: ringe eller 
manglende analyse af kvalifikations -
mismatch, manglende beskrivelse af, 
hvordan de planlagte foranstaltninger 
skulle sikre, at alle unge NEET’er ville 
blive nået, og uensartede definitioner 
af kvalitetstilbud.
37 
Kommissionen foretog imidlertid ikke 
en grundig og konsekvent undersøgel -
se af følgende aspekter, der specifikt 
er nævnt i Rådets henstilling:
 — IKT-kvalifikationer/digitale 
færdigheder : Kommissionen havde 
tidligere konstateret, at IKT -kvalifi -
kationer kunne give gode mulighe -
der for at skabe bæredygtige job23. 
Og med hensyn til den aktuelle 
situation havde den fremhævet, at 
»[antallet] af IKT -kandidater [ikke er] 
tilstrækkeligt til at besætte alle de 
ledige stillinger i IKT -sektoren, hvor 
behovet for IKT -medarbejdere er 
vokset med 3 % hvert år, [selv] i den 
senere tid med økonomisk uro«24.Over for Italien og Litauen kom -
menterede Kommissionen, at der 
ikke var foranstaltninger til styr -
kelse af IKT -kvalifikationer/digitale 
færdigheder i deres planer for 
gennemførelsen af ungdomsga -
rantien, men den kommenterede 
ikke over for Irland og Portugal, 
at deres planer også manglede 
henvisninger til IKT -kvalifikationer/
digitale færdigheder
 — Gensidig forpligtelse : I Rådets 
henstilling anerkendes det, at 
unge »også selv har et ansvar 
for at finde vej til en økonomisk 
aktivitet«. I nogle medlemsstater 
risikerer unge arbejdsløse at miste 
eller få reduceret deres arbejds -
løsheds- eller bistandsydelse, hvis 
de ikke tager imod et hvilket som 
helst rimeligt beskæftigelses-, 
praktik- eller uddannelsestilbud. 
Hvis der ikke tages hensyn til dette 
princip, risikerer man, at ungdoms -
garantiens effektivitet begrænses, 
fordi det indvirker negativt på 
deltagernes engagement og mind -
sker medlemsstaternes ansvar for 
at sikre et kvalitetstilbud. I ingen af 
de undersøgte planer havde Kom -
missionen vurderet, om der var en 
gensidig forpligtelse. For så vidt 
angår de fem undersøgte planer 
for gennemførelsen af ungdoms -
garantien konstaterede Retten, at 
det kun var planen fra Irland, der 
specifikt henviste til dette princip23 COM(2008) 868/3 »New skills 
for new jobs, Anticipating and 
matching labour market and 
skills needs«.
24 Europa -Kommissionens 
arbejdsdokument 
SWD(2012) 409 final, s. 21.
22 Bemærkninger
 — Gensidig læring : I sin henstilling 
opfordrer Rådet medlemsstaterne 
til at »[fremme] gensidige lærings -
aktiviteter på nationalt, regionalt 
og lokalt niveau mellem alle de 
parter, der er involveret i bekæm -
pelse af ungdomsarbejdsløshed, 
med henblik på at forbedre ud -
formningen og gennemførelsen af 
fremtidige ungdomsgarantiordnin -
ger«25. Kommissionen vurderede 
ikke dette relevante aspekt, som 
knytter sig til omkostningseffekti -
viteten i forbindelse med gennem -
førelsen i medlemsstaterne, og 
Retten konstaterede, at det ud af 
de undersøgte planer for gennem -
førelsen af ungdomsgarantien kun 
var den franske, der henviste til 
princippet om gensidig læring.
Ikke alle medlemsstater ind -
sendte en revideret plan for 
gennemførelsen af ungdoms -
garantien som reaktion på 
Kommissionens vurdering
38 
Det gjaldt for alle de medlemsstater, 
der er omfattet af denne beretning, at 
Kommissionen under vurderingspro -
cessen, når det var relevant, i form af 
skriftlig feedback bad dem om yderli -
gere oplysninger og/eller påpegede de 
væsentligste svagheder i deres udkast 
til planer for gennemførelsen af ung -
domsgarantien. Kommissionen afholdt 
også bilaterale møder med medlems -
staterne for at drøfte de konstaterede 
mangler nærmere. Kommissionen 
aflagde endvidere tekniske besøg 
i en række medlemsstater med det 
formål at opklare bestemte spørgsmål 
og identificere udestående proble -
mer i planerne for gennemførelsen af 
ungdomsgarantien26.39 
Efter de bilaterale møder var der 
stadig en række væsentlige mangler 
i planerne, og Kommissionen bad om 
yderligere oplysninger fra alle med -
lemsstater. Med hensyn til de under -
søgte medlemsstater viste Rettens 
analyse, at Litauen var den eneste, der 
havde forpligtet sig til at indsende en 
revideret version af sin plan27. Frankrig, 
Italien og Portugal blev opfordret til at 
fremlægge en ny version af deres gen -
nemførelsesplan, men de afslog med 
angivelse af forskellige årsager. Ifølge 
Kommissionen svarede de italienske 
myndigheder f.eks., at de ville koncen -
trere sig om at udforme de relevante 
OP’er omhyggeligt i stedet for at udar -
bejde en ny plan for gennemførelsen 
af ungdomsgarantien.25 Henstilling 25 til 
medlemsstaterne.
26 Af landene i den reviderede 
stikprøve var det kun i Italien, 
der blev aflagt teknisk besøg.
27 Pr. juni 2014 havde 
12 medlemsstater ud over 
Litauen reageret på 
Kommissionens anmodning 
og indsendt reviderede planer 
for gennemførelsen af 
ungdomsgarantien (Belgien, 
Bulgarien, Grækenland, 
Spanien, Kroatien, Ungarn, 
Letland, Nederlandene, Polen, 
Rumænien, Sverige og 
Slovakiet).
23 Bemærkninger
Kommissionens vurdering af 
planerne for gennemførelsen 
af ungdomsgarantien var ikke 
i tilstrækkelig grad koordi -
neret med dens vurdering af 
forhåndsbetingelserne i for -
bindelse med operationelle 
programmer under ESF/UBI
40 
Det er fastsat i forordningen om fælles 
bestemmelser for programmeringspe -
rioden 2014 -2020, at medlemsstaterne 
skal opfylde specifikke forhåndsbe -
tingelser, hvis formål er at sikre en 
effektiv og virkningsfuld udnyttelse af 
EU-midlerne. Der står i forordningen28, 
at »Kommissionens vurdering af opfyl -
delsen skal begrænses til kriterierne 
i de fondsspecifikke regler og kriterier -
ne i bilag XI, del II, og skal tage hensyn 
til nationale og regionale kompetencer 
til at fastsætte specifikke og passende 
politiske foranstaltninger, herunder 
det strategiske indhold«. Den relevante 
investeringsprioritet for ESF/UBI er »va -
rig integration af unge på arbejdsmar -
kedet, navnlig NEET’er, herunder unge, 
der er i fare for social udstødelse, og 
unge fra marginaliserede samfunds -
grupper, herunder gennem gennemfø -
relsen af ungdomsgarantien«.
41 
Før vedtagelsen af et OP skal Kom -
missionen vurdere konsekvensen i og 
tilstrækkeligheden af den berørte 
medlemsstats oplysninger i relation 
til de specifikke forhåndsbetingelser29. 
Forhåndsbetingelsen vedrørende ung -
domsbeskæftigelsesinitiativet er eksi -
stensen af en strategisk politisk ramme 
til fremme af ungdomsbeskæftigelse, 
herunder via gennemførelse af ung -
domsgarantien30. Retten mener, at Kom -
missionens vurdering af denne specifik -
ke forhåndsbetingelse i forbindelse med 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og 
vurderingen af planen for gennemførel -
sen af ungdomsgarantien bør koordine -
res nøje for at sikre overensstemmelse 
mellem de enkelte OP’er under ESF/UBI 
og ungdomsgarantiordningerne.42 
Retten vurderede, om Kommissionen 
i sine konklusioner om opfyldelsen 
af forhåndsbetingelserne berørte de 
mangler, som den havde identificeret 
under vurderingen af planerne for 
gennemførelsen af ungdomsgarantien.
43 
Retten konstaterede, at Kommissionen 
betegnede forhåndsbetingelserne 
vedrørende OP’er under ESF/UBI som 
opfyldt, selv om den havde vurderet, 
at planerne for gennemførelsen af 
ungdomsgarantien var meget begræn -
sede eller ufuldstændige (jf.  bilag III ). 
Efter Rettens mening forsømte Kom -
missionen dermed en mulighed for 
før godkendelsen af OP’erne under 
ESF/UBI for programmeringsperioden 
2014 -2020 at få medlemsstaterne til 
at indføre en strategi for ungdoms -
beskæftigelse, der var i overensstem -
melse med deres politiske forpligtelse 
vedrørende ungdomsgarantien. 
Rettens gennemgang viste desuden, 
at Kommissionens kontrol i forbindel -
se med godkendelsen af OP’er ikke 
omfatter en undersøgelse af, hvordan 
netop OP’er under ESF/UBI kan bidra -
ge til en effektiv gennemførelse af 
ungdomsgarantien.28 Artikel 19, stk. 3, i forordning 
(EU) nr. 1303/2013.
29 Artikel 19, stk. 1 og 3 
i forordning (EU) nr. 1303/2013.
30 Bilag XI til forordning (EU) 
nr. 1303/2013.
24 Bemærkninger
Retten identificerede en 
række risici, der kan 
forhindre, at 
ungdomsgarantien 
gennemføres effektivt
44 
Da Retten gennemgik Kommissionens 
vurdering, undersøgte den også, 
om der er potentielle risici, der kan 
forhindre en effektiv gennemførelse 
af ungdomsgarantien. Den under -
søgte navnlig, om finansieringen af 
ungdomsgarantien er tilstrækkelig, 
hvordan begrebet kvalitetstilbud er 
defineret, og hvordan ungdomsgaran -
tien overvåges.
Der er en risiko for, at den 
samlede finansiering ikke er 
tilstrækkelig
45 
Det vil blive dyrt at gennemføre ung -
domsgarantien i medlemsstaterne, 
især fordi ungdomsarbejdsløsheden 
på nuværende tidspunkt er høj i EU. Ef -
ter Rettens mening kan et solidt samlet 
skøn over den nødvendige finansiering 
til ungdomsgarantien kun foretages 
på grundlag af pålidelige tal for, hvad 
det vil koste at gennemføre ungdoms -
garantien i de enkelte medlemsstater. 
Desuden bør der være klarhed om, 
hvilke kilder der skal finansiere de nati -
onale ungdomsgarantiordninger.46 
Retten bemærker, at ungdomsga -
rantien ikke kun har til formål at yde 
finansiel støtte til unge (der enten er 
eller risikerer at blive arbejdsløse), men 
også at iværksætte grundlæggende 
strukturelle reformer på mellemlang 
og lang sigt. Det er derfor indlysende, 
at ungdomsgarantien vil kræve store 
investeringer.
47 
Endelig skal det nævnes, at det endnu 
ikke er helt fastlagt, hvor meget nati -
onal finansiering der vil blive ydet til 
ungdomsgarantien. Ifølge Kommissio -
nens analyse af de planer for gennem -
førelsen af ungdomsgarantien, der var 
indsendt af medlemsstaterne, havde 
ni31 af de 28 medlemsstater ikke givet 
nogen oplysninger om den planlagte 
nationale finansiering. De resterende 
medlemsstater havde givet oplysnin -
ger med varierende detaljeringsgrad.
Der er ikke foretaget en 
konsekvensanalyse vedrørende 
ungdomsgarantien
48 
I princippet skal alle Kommissionens 
større lovgivnings-, budget- og politiki -
nitiativer med væsentlig indvirkning 
underkastes en konsekvensanalyse32. 
Konsekvensanalyser skal angive om -
kostningerne og fordelene ved forsla -
gene, hvordan de opstår, og hvem de 
vedrører. Ifølge Kommissionens ret -
ningslinjer skal alle konsekvenser, hvor 
det er muligt og relevant, kvantificeres 
og opgøres finansielt på grundlag af 
solide metoder og pålidelige data33.31 Estland, Spanien, Finland, 
Irland, Luxembourg, Malta, 
Polen, Sverige og Det 
Forenede Kongerige.
32 Særberetning nr. 3/2010 
»Konsekvensanalyser 
i EU-institutionerne: er de en 
hjælp 
i beslutningsprocessen?«, 
punkt 3 ( http://eca.europa.eu ).
33 Europa -Kommissionen: 
»Impact assessment 
guidelines«, SEK(2009) 92.
25 Bemærkninger
34 Europa -Kommissionens 
arbejdsdokument 
SWD(2012) 409 final, s. 11-12.
35 Europa -Parlamentet, offentlig 
høring — Budgetudvalget 
i samarbejde med Udvalget 
for Beskæftigelse og Sociale 
Anliggender, tirsdag den 
1. april 2014, side 23.
36 ILO, Global Employment 
Outlook: »Global spill -overs 
from advanced to emerging 
economies worsen the 
situation for young 
jobseekers«, september 2012, 
http://www.ilo.org .
37 ILO: Eurozone job crisis: trends 
and policy responses , juli 2012. 
Oplysningerne blev også 
offentliggjort på Kommission 
websted http://ec.europa.eu .
38 Belgien, Irland, Spanien, 
Frankrig, Nederlandene og 
Portugal.
39 ILO: Youth guarantees: 
a response to the youth 
employment crisis? , 2013 
(http://www.ilo.org ).49 
Retten bemærker, at Kommissionen 
ikke foretog en konsekvensanalyse, før 
den stillede forslag om ungdomsga -
rantien. I arbejdsdokumentet fra Kom -
missionen, der ledsagede forslaget til 
Rådets henstilling om oprettelsen af 
en ungdomsgaranti, blev der kun hen -
vist til Den Internationale Arbejdsorga -
nisations (ILO’s) 2012-overslag (jf. Euro -
pa-Kommissionens arbejdsdokument, 
afsnit 2.3) og præsenteret foreløbige 
overslag for enkelte medlemsstater 
(Østrig, Finland, Sverige og Det For -
enede Kongerige)34. Bortset fra ILO’s 
overslag foreligger der derfor ingen 
oplysninger om de potentielle samle -
de omkostninger ved at gennemføre 
en sådan garanti i hele EU.
ILO præsenterede i 2012 og 
2013 forskellige overslag over 
de årlige finansieringsbehov 
vedrørende gennemførelsen af 
en ungdomsgaranti
50 
I februar 2015 skønnede Kommissio -
nen, at der til hele programmerings -
perioden 2014 -2020 ville blive afsat 
12,7 milliarder euro i EU -midler til at 
finansiere ordningerne. I april 2014 
havde Kommissionen skønnet35, at 
disse midler ville blive suppleret med 
4 milliarder  euro i nationale, regionale 
og eventuelt også private midler. Det 
samlede beløb på 16,7  milliarder  euro 
svarer til ca. 2,4 milliarder euro pr. år.51 
I 2012 rapporterede ILO, at de anslåe -
de årlige omkostninger til en effektiv 
gennemførelse af ungdomsgarantien 
i euroområdet ville beløbe sig til 0,2 % 
af BNP36 eller 0,45 % af de offentli -
ge udgifter, svarende til 21  milliar -
der euro37. Beregningen af de omkost -
ningsoverslag, som ILO offentliggjorde 
i 2013, var baseret på seks lande 
i euroområdet38 og lå mellem ca. 0,5 % 
og 1,5 % af BNP39. Ifølge ILO vil omkost -
ningerne til gennemførelsen afhænge 
af, om den administrative infrastruktur 
vil gøre det muligt at gennemføre 
garantien i stor skala, og hvor stor den 
støtteberettigede målpopulation er.
Der er ikke udarbejdet et solidt 
omkostningsoverslag over 
ungdomsgarantiordningernes 
specifikke foranstaltninger
52 
I 2013 bad Kommissionen medlemssta -
terne om i forbindelse med indsendel -
sen af deres planer for gennemførelsen 
af ungdomsgarantien at fremlægge et 
omkostningsoverslag over de plan -
lagte foranstaltninger og oplyse de 
relevante finansieringskilder. Nærmere 
bestemt blev medlemsstaterne bedt 
om at angive finansieringskilderne og 
finansieringens fordeling på de forskel -
lige centrale reformer og foranstalt -
ninger/initiativer i en finansieringsplan 
samt at give specifikke oplysninger om 
hver enkelt foranstaltning (f.eks. om -
kostninger pr. foranstaltning, forventet 
antal modtagere pr. foranstaltning, 
den procentdel af målpopulationen, 
de enkelte foranstaltninger skulle nå, 
de yderligere omkostninger til nye 
foranstaltninger og de forventede 
resultater).
26 Bemærkninger
53 
Dette ville have gjort det muligt for 
Kommissionen at vurdere, om der 
var afsat tilstrækkelige ressourcer til 
ungdomsgarantiordningerne. F.eks. 
udpegede Kommissionen det som en 
af de største udfordringer med hensyn 
til at yde en ungdomsgaranti i Spanien, 
at der manglede supplerende national 
finansiering, hvilket vil kunne under -
grave gennemførelsen af ungdoms -
garantien på både kort og lang sigt40. 
Retten gennemgik derfor de planer for 
gennemførelsen af ungdomsgarantien, 
der var indsendt af de fem medlems -
stater, der er omfattet af denne beret -
ning (Frankrig, Irland, Italien, Litauen 
og Portugal), og undersøgte, om de 
indeholdt oplysninger om de skønne -
de omkostninger i forbindelse med de 
planlagte foranstaltninger og om de 
relevante finansieringskilder.
54 
Retten konstaterede, at medlemssta -
terne generelt fremlagde overslag over 
omkostningerne, når der var tale om 
foranstaltninger rettet mod enkeltper -
soner. Nogle medlemsstaters planer 
for gennemførelsen af ungdomsga -
rantien manglede imidlertid relevante 
oplysninger om f.eks. omkostnin -
gerne pr. tilbudsmodtager (Irland og 
Frankrig), deltagelsesmålene for hver 
foranstaltning og den procentdel af 
målpopulationen, som ungdomsga -
rantien forventedes at nå (Frankrig). 
Fraværet af disse oplysninger betød, 
at Kommissionen ikke som planlagt 
kunne identificere mulige mangler på 
et tidligt tidspunkt.
55 
Hertil kommer, at ingen af de fem 
medlemsstater i deres planer for gen -
nemførelsen af ungdomsgarantien gav 
oplysninger om de skønnede omkost -
ninger i forbindelse med gennemfø -
relsen af de strukturelle reformer, der 
er nødvendige for at yde en effektiv 
ungdomsgaranti.56 
For tre af de fem undersøgte med -
lemsstater gælder det, at den nati -
onale finansiering, der var angivet 
i planen for gennemførelsen af ung -
domsgarantien, var væsentlig mindre 
end finansieringen fra de forskellige 
EU-kilder og kun udgjorde henholds -
vis 13 % (i Portugal) og 35 % (i Italien 
og Litauen) af det samlede beløb. 
I Irland var den nationale finansiering 
større end EU -finansieringen, og for 
Frankrigs vedkommende var det ikke 
muligt at foretage en sammenligning 
på grundlag af de disponible data. 
Bortset fra Litauen angav medlems -
staterne desuden foranstaltningernes 
EU-finansieringskilder under ét (med 
betegnelsen EU/ESF/UBI). På grund af 
manglen på fuldstændige og nøjagti -
ge oplysninger kunne Kommissionen 
ikke vurdere, om foranstaltningernes 
finansieringskilder var hensigtsmæs -
sige, eller om finansieringsplanerne 
vedrørende ungdomsgarantien samlet 
set var gennemførlige og bæredygtige.40 Europa -Kommissionens 
arbejdsdokument 
SWD(2014) 410 final, s. 25.
27 Bemærkninger
41 Artikel 18 i forordning (EU) 
nr. 1304/2013.
42 Rådets henstilling om en 
kvalitetsramme for 
praktikophold, Bruxelles, den 
10. marts 2014 ( http://www.
consilium.europa.eu ).
43 Rådets erklæring om den 
europæiske alliance for 
lærlingeuddannelser, Rådet 
for Beskæftigelse, 
Socialpolitik, Sundhed og 
Forbrugerpolitik, 
Luxembourg, den 
15. oktober 2013.
44 »FAQs on the Youth 
Guarantee«, spørgsmål 6 
(http://www.ec.europa.eu ).En særlig udfordring at 
kontrollere den formelle 
rigtighed af ungdomsbeskæfti -
gelsesinitiativets udgifter
57 
I henhold til ESF- forordningen41 kan 
programmeringsordningerne under 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativet an -
tage en eller flere af følgende former 
(jf. punkt 17):
 — et særligt operationelt program
 — en særlig prioritetsakse inden for 
et operationelt program
 — en del af en eller flere 
prioritetsakser.
Efter Rettens mening er det en sær -
lig udfordring for medlemsstaterne 
og Kommissionen at kontrollere den 
formelle rigtighed af de anmeldte ud -
gifter under ungdomsbeskæftigelsesi -
nitiativet effektivt (sammenlignet med 
almindelige ESF- udgifter). Det skyldes 
de strengere støtteberettigelseskrav, 
muligheden for at anmelde udgifter 
afholdt siden september 2013 og — 
navnlig i forbindelse med den sidste af 
de ovennævnte former — fraværet af 
medfinansiering.
Manglen på en definition af 
jobtilbud af god kvalitet kan 
begrænse ungdomsgaranti -
ens effektivitet
58 
Retten minder om, at ungdomsga -
rantien har til formål at give unge 
en reel mulighed for at forbedre 
deres beskæftigelsesegnethed med 
henblik på varig og attraktiv inte -
gration på arbejdsmarkedet, og at 
garantien på denne måde skal øge 
ungdomsbeskæftigelsen.Rådet henstiller derfor, at medlemssta -
terne sikrer, at alle unge under 25 år 
modtager et »kvalitetstilbud«, senest 
fire måneder efter at de er blevet ar -
bejdsløse eller har forladt det formelle 
uddannelsessystem. Det fremgår imid -
lertid ikke af Rådets henstilling, hvad 
et »kvalitetstilbud« er, eller hvem der 
skal definere det.
59 
En række EU -dokumenter (såsom 
Rådets henstilling om en kvalitets -
ramme for praktikophold42 og Rådets 
erklæring om den europæiske alliance 
for lærlingeuddannelser43) fastsætter 
ikke -bindende minimumsstandarder 
for god kvalitet i forbindelse med 
praktikophold og lærlingepladser for 
at forhindre, at virksomheder udnytter 
unge som billig arbejdskraft. Til gen -
gæld er der ingen tilsvarende doku -
menter, der fastsætter principper for, 
hvordan et kvalitetsjob defineres.
60 
I december 2013 udsendte Kommis -
sionen en vejledning, ifølge hvilken 
et »kvalitetstilbud« er et tilbud, der 
forventes at resultere i en varig tilknyt -
ning til arbejdsmarkedet og ikke blot 
har den umiddelbare effekt, at tallene 
i ungdomsarbejdsløshedsstatistikken 
falder for en tid44.
28 Bemærkninger
61 
Efter at have gennemgået en række 
relevante undersøgelser45 på dette om -
råde mener Retten, at der kan være en 
kombination af forhold, der har rele -
vans i forbindelse med vurderingen af, 
om et jobtilbud bør anses for at være 
et »kvalitetstilbud«: kontraktens varig -
hed (tidsbegrænset eller tidsubegræn -
set), kontrakttypen (frivilligt/ufrivilligt 
deltidsarbejde eller fuldtidsarbejde), 
lønniveauet i relation til leveomkost -
ningerne i den pågældende medlems -
stat, jobbets kvalifikationsindhold og 
krav til kvalifikationsniveau og -type 
samt muligheden for supplerende jobre -
lateret uddannelse. I overensstemmel -
se med subsidiaritetsprincippet kunne 
man på EU -niveau have fastlagt et mi -
nimumssæt af karakteristika, hvorefter 
medlemsstaterne havde fleksibilitet til 
at fastsætte deres egne standardvær -
dier for hver af disse.
62 
Retten konstaterede f.eks., at Kom -
missionen ved vurderingen af Italiens 
udkast til planen for gennemførelsen 
af ungdomsgarantien betegnede et 
tilbud om tidsbegrænset ansættelse 
(fem til seks måneder) som et »kvali -
tetstilbud«, selv om lønnen ifølge data 
fra Italiens nationale statistiske institut 
(ISTAT) lå under den månedlige grænse 
for indkomstfattigdom i de fleste dele 
af landet46. Kommissionen tog ikke 
hensyn til andre kvalitative elementer.63 
Fordi der ikke er fastsat et sæt af kva -
litative karakteristika, der definerer et 
jobtilbud af god kvalitet, er der en risi -
ko for, at ungdomsgarantiordningerne 
gennemføres ineffektivt og uensartet 
i (og tilmed inden for) de forskellige 
medlemsstater. Det er naturligvis mu -
ligt at kontrollere kvaliteten af tilbud -
dene i de forskellige medlemsstater 
efter gennemførelsen (ved hjælp af 
evalueringer), men på det tidspunkt vil 
man allerede have indgået forpligtel -
ser for og/eller have brugt det meste af 
budgettet til ungdomsbeskæftigelses -
initiativet (som følge af den fremskyn -
dede udbetaling i 2014 og 2015), og 
eventuelle mangler med indvirkning 
på udgifternes effektivitet vil ikke blive 
afhjulpet.
64 
Retten bemærker, at Kommissionen 
i juli 2014 udsendte en specifik vej -
ledning til brug i forbindelse med 
den evaluering af ungdomsbeskæf -
tigelsesinitiativet47, der i henhold til 
ESF- forordningen48 skal finde sted ved 
udgangen af 2015 og udgangen af 
2018, og at det i denne vejledning er 
fastsat, at evaluatorerne skal rappor -
tere om kvaliteten af deltagernes 
ansættelsestilbud, og at de også skal 
anvende kvalitative kriterier såsom de 
ovennævnte.45 Europa -Parlamentet: Indicators 
of Job Quality in the European 
Union , PE429.972, 2009 (http://
www.europarl.europa.eu ); 
CSES: Study on Measuring 
Employment Effects , juni 2006; 
OECD: Local Implementation of 
Youth Guarantees: Emerging 
Lessons from European 
Experiences , 2014.
46 Italiens nationale statistiske 
institut (ISTAT): »Calcolo della 
soglia di povertà assoluta« 
(http://www.istat.it ).
47 Europa -Kommissionen: 
Guidance on Evaluation of the 
Youth Employment Initiative , 
juli 2014.
48 Artikel 19, stk. 6, i forordning 
(EU) nr. 1304/2013.
29 Bemærkninger
En omfattende ramme for 
overvågning og rapporte -
ring vedrørende ungdoms -
garantien er stadig under 
udvikling
65 
Retten mener, at en løbende vurdering 
af foranstaltningerne under ungdoms -
garantien er afgørende for at sikre, at 
midlerne investeres fornuftigt, og at 
foranstaltningerne gennemføres på en 
sådan måde, at de får reel betydning 
for de unge. Der bør derfor indbyg -
ges solide overvågningsmekanismer 
i ungdomsgarantiforanstaltningerne 
fra begyndelsen49. Det er grundlaget 
for en effektiv evidensbaseret politik -
udformning, der bør henlede Euro -
pa-Parlamentets og Rådets opmærk -
somhed på tilfælde, hvor målene ikke 
nås, eller hvor foranstaltningernes 
effektivitet ikke er tilfredsstillende, 
så de har mulighed for at forbedre 
udformningen eller gennemførelsen af 
foranstaltningerne.
66 
Kommissionen overvåger gennemfø -
relsen af ungdomsgarantien inden for 
rammerne af det europæiske semester 
og skal analysere virkningerne af de 
eksisterende politikker og fremsætte 
eventuelle landespecifikke henstillin -
ger til medlemsstaterne på grundlag af 
retningslinjerne for medlemsstaternes 
beskæftigelsespolitikker50.67 
Retten vurderede de rammer, 
der er fastlagt med henblik på at 
overvåge gennemførelsen og re -
sultaterne af ungdomsgarantien 
som helhed såvel som af de foran -
staltninger, der finansieres under 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.
Der var ikke fra begyndelsen 
indbygget omfattende 
overvågnings- og 
rapporteringsordninger 
i ungdomsgarantien
68 
Rådet gav i sin henstilling Kommissio -
nen til opgave at overvåge gennemfø -
relsen af ungdomsgarantien gennem 
Beskæftigelsesudvalgets (EMCO’s)51 
multilaterale overvågning inden for 
rammerne af det europæiske semester 
(jf. tekstboks 5 ). Ifølge Rådets henstil -
ling er det imidlertid ikke hensigten, at 
resultaterne af denne overvågning skal 
rapporteres til Europa -Parlamentet.
Beskæftigelsesudvalgets (EMCO’s) rolle
EMCO’s primære rolle er at være rådgivende udvalg for ministrene for beskæftigelse og sociale anliggender 
i Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik (EPSCO). EMCO’s multilaterale overvåg -
ning gør det muligt at foretage en samlet vurdering af politikgennemførelsen i forskellige medlemsstater 
med de samme udfordringer samt at vurdere politikløsninger og -planer. EMCO overvåger medlemsstaternes 
fremskridt med hensyn til at gennemføre de reformer, der udspringer af de landespecifikke henstillinger. En af 
udvalgets undergrupper har mandat til at udvælge og udvikle indikatorer til overvågning af beskæftigelses -
strategien, hvilket også omfatter overvågning af ungdomsgarantien.Tekstboks 549 Europa -Kommissionen: The 
Youth Guarantee: Making It 
Happen , 2014, s. 3.
50 Rådets henstilling af 22. april 
2013 om oprettelsen af en 
ungdomsgaranti, henstilling 6.
51 EMCO blev nedsat ved Rådets 
afgørelse 2000/98/EF af 
24. januar 2000 om 
nedsættelse af et 
beskæftigelsesudvalg 
(EFT L 29 af 4.2.2000, s. 21) på 
grundlag af artikel 150 i TEUF. 
Hver EU -medlemsstat og 
Kommissionen udpeger to 
medlemmer til EMCO.
30 Bemærkninger
69 
Fremskridtene med hensyn til gen -
nemførelsen af ungdomsgarantien 
blev gennemgået af EMCO i maj 2014 
i forbindelse med en vurdering af 
medlemsstaternes beskæftigelsessi -
tuation og deres nationale reformpro -
grammer. Denne gennemgang blev 
foretaget ved hjælp af peer reviews og 
skulle dække så bredt som muligt for 
at identificere de væsentligste udfor -
dringer i medlemsstaterne.
70 
Retten gennemgik rapporterne ved -
rørende de medlemsstater, der blev 
undersøgt i maj 2014, og konstaterede, 
at detaljeniveauet i analyserne var me -
get svingende. F.eks. havde undersø -
gelsen vedrørende Irland meget fokus 
på ungdomsgarantien, mens undersø -
gelsen vedrørende Portugal slet ikke 
dækkede den.
71 
Retten bemærker også, at EMCO har 
udviklet specifikke indikatorer til at 
overvåge gennemførelsen og resulta -
terne af ungdomsgarantien på EU -ni-
veau52. Der er tale om makroøkonomi -
ske indikatorer, der forventes at blive 
suppleret med indikatorer til måling 
af politikkens direkte indvirkning og 
af, hvor hurtigt der gives tilbud til de 
unge. Indikatorerne blev godkendt af 
Rådet i december 2014. For at teste 
metodologien blev der i oktober 2014 
iværksat et pilotprojekt, hvis resultat 
vil blive evalueret i løbet af 2015, og 
det kan ifølge EMCO føre til tekniske 
ændringer af indikatorrammen53.72 
Eftersom disse indikatorer ikke er 
obligatoriske, vil der kun foreligge 
relevante oplysninger om ungdoms -
garantiens succes som helhed, hvis 
medlemsstaterne fortsat er villige til 
at levere omfattende og pålidelige 
data. Retten mener også, at hvis disse 
indikatorer havde været til rådighed 
tidligere, ville medlemsstaterne have 
kunnet inkludere dem i deres admi -
nistrative systemer, da de udformede 
deres ungdomsgarantiordninger.
Det vil kræve langsigtede 
reformer at efterkomme de 
landespecifikke henstillinger 
vedrørende ungdomsgarantien
73 
Inden for rammerne af det europæiske 
semester analyserer Kommissionen 
også virkningerne af beskæftigelses -
politikkerne under hensyntagen til de 
data, der indberettes via resultattavlen 
(jf. tekstboks 6 ), og påpeger eventuel -
le svagheder i sine årlige landespeci -
fikke henstillinger til medlemsstaterne.
74 
Retten undersøgte, hvordan ung -
domsgarantien blev behandlet i de 
landespecifikke henstillinger. Nærmere 
bestemt kontrollerede Retten, om 
henstillingerne til medlemsstaterne 
i stikprøven var specifikke, målelige og 
realiserbare.52 INDIC/07/13052014/EN 
— Monitoring the Youth 
Guarantee — Revised Working 
Group note for the IG meeting 
on 13 May 2014.
53 Rådet for Den Europæiske 
Union: »Implementation of the 
Youth Guarantee and 
monitoring framework 
— endorsement of the 
EMCO’s key messages«, 
17. november 2014.
31 Bemærkninger
75 
Retten konstaterede, at de landespe -
cifikke henstillinger i 2013 vedrøren -
de ungdomsarbejdsløshed generelt 
hverken var specifikke eller målelige 
(jf. tekstboks 7 ).
76 
I 2014 foreslog Kommissionen speci -
fikke henstillinger vedrørende gen -
nemførelsen af ungdomsgarantien til 
otte lande (Spanien, Italien, Slovakiet, 
Kroatien, Portugal, Polen, Bulgarien og 
Irland). Retten konstaterede, at disse 
landespecifikke henstillinger var mere 
detaljerede, og at nogle af dem også 
indeholdt milepæle.77 
En effektiv gennemførelse af de lande -
specifikke henstillinger kræver imid -
lertid politisk vilje på nationalt niveau. 
Ifølge Kommissionen er kun 10 % af 
de landespecifikke henstillinger i 2013 
blevet fuldt gennemført, og i forbin -
delse med 45 % er der slet ikke eller 
kun i begrænset omfang sket frem -
skridt54. Dette blev også fremhævet af 
Europa -Parlamentet i oktober 201455.
78 
Retten bemærker, at der i forbindelse 
med de landespecifikke henstillinger 
om ungdomsgarantien er behov for 
væsentlige reformer, der sandsynligvis 
ikke vil kunne gennemføres på kort sigt.54 Kommissionens websted: 
Landespecifikke henstillinger 
2013 ( http://ec.europa.eu ).
55 Europa -Parlamentets 
beslutning af 22. oktober 2014 
om det europæiske semester 
for samordning af de 
økonomiske politikker: 
gennemførelse af prioriteterne 
for 2014 (2014/2059(INI)).Kommissionens resultattavle med indikatorer for ungdomsarbejdsløshed og 
NEET’er
Indikatorer for ungdomsarbejdsløshed og NEET’er indgår i Kommissionens nyudviklede resultattavle over 
nøgleindikatorer vedrørende beskæftigelse og sociale forhold, som identificerer de væsentligste ubalancer 
i EU på disse områder. Den første resultattavle blev offentliggjort som en del af den fælles rapport om be -
skæftigelsen i 2014, der blev vedtaget af Kommissionen og EU’s Ministerråd i fællesskab. Den har fem nøglein -
dikatorer og danner grundlag for Kommissionens forslag til strukturelle reformer.Tekstboks 6
Landespecifikke henstillinger i 2013 — Litauen og Italien
Det blev henstillet til Litauen at »forbedre de unges beskæftigelsesegnethed, f.eks. via en ungdomsgaran -
ti, styrke gennemførelsen af lærlingeordninger og deres effektivitet og tage fat på problemet vedvarende 
mismatch mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer«. Det blev henstillet til Italien at »træffe yderligere 
foranstaltninger for at fremme deltagelsen på arbejdsmarkedet, navnlig kvinders og unges deltagelse, f.eks. 
via en ungdomsgaranti«. Begge henstillinger henviste til ungdomsgarantiordningen, men ingen af dem be -
skrev i detaljer, hvordan landene skulle gennemføre deres ordninger for at opnå størst effekt. Henstillingerne 
fastsatte heller ingen målelige mål eller mellemliggende milepæle.Tekstboks 7
32 Bemærkninger
Der er ingen planer for 
systematisk rapportering om 
ungdomsgarantien som helhed
79 
Forordningen om fælles bestemmelser 
fastsætter, at Kommissionen hvert år, 
første gang i 2016, skal sende Euro -
pa-Parlamentet en sammenfattende 
rapport baseret på de årlige gennem -
førelsesrapporter. Endvidere skal Kom -
missionen i 2017 og 2019 fremlægge 
en strategirapport, der sammenfatter 
medlemsstaternes statusrapporter, 
og deltage i Parlamentets drøftelse af 
disse rapporter56.
80 
Retten bemærker, at ungdomsgaran -
tiforanstaltninger, der ikke finansieres 
gennem OP’er under ESF/UBI, ikke vil 
indgå i disse rapporter, da rapporterne 
kun omfatter EU -finansierede inter -
ventioner. Det betyder, at der med 
undtagelse af EMCO’s indikatorer ikke 
er planlagt nogen rapportering på 
EU-niveau om den del af ungdoms -
garantiordningerne, der finansieres 
med nationale midler. Det indebærer 
en risiko for, at interessenterne ikke 
får et klart overblik over, hvordan og 
i hvilket omfang ungdomsgaranti -
en som helhed bidrager til at tackle 
ungdomsarbejdsløsheden.Den nye resultatramme for ESF/
UBI — fokus på resultater
81 
De ungdomsgarantiaktioner, der finan -
sieres over ESF og ungdomsbeskæfti -
gelsesinitiativet, skal overvåges som 
fastsat i retsgrundlaget for de europæ -
iske struktur- og investeringsfonde57. 
ESF- forordningen fastsætter specifikke 
bestemmelser om overvågning, rap -
portering og evaluering af ungdoms -
beskæftigelsesinitiativet, som skal 
sikre, at initiativets effekt og bidrag til 
ungdomsgarantien kan måles og syn -
liggøres. Nærmere bestemt fastsættes 
følgende: »Mindst to gange i løbet af 
programmeringsperioden evalueres 
effektiviteten og virkningerne af støtte 
fra ESF og den specifikke tildeling til 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, her -
under til gennemførelsen af ungdoms -
garantien. Den første evaluering skal 
være tilendebragt senest den 31. de -
cember 2015 og den anden evaluering 
senest den 31. december 2018«58.
82 
Desuden skal medlemsstaterne med 
virkning fra april 2015 og for efter -
følgende år sende Kommissionen 
strukturerede data om EU -støttede 
aktioner sammen med de årlige gen -
nemførelsesrapporter. Disse rapporter 
skal endvidere give en beskrivelse og 
vurdering af kvaliteten af deltagernes 
ansættelsestilbud og de pågældendes 
fremskridt med hensyn til at vende 
tilbage til uddannelsessektoren, finde 
et holdbart og anstændigt arbejde 
eller finde en læreplads eller en seriøs 
praktikplads59.56 Artikel 53 i forordning (EU) 
nr. 1303/2013.
57 Forordning (EU) nr. 1303/2013 
og forordning (EU) 
nr. 1304/2013.
58 Artikel 19, stk. 6, i forordning 
(EU) nr. 1304/2013.
59 Artikel 19, stk. 3 og 4, 
i forordning (EU) nr. 1304/2013.
33 Bemærkninger
83 
ESF- forordningen fastsætter obli -
gatoriske fælles output- og resulta -
tindikatorer for alle aktioner, hvortil 
der ydes støtte under et operationelt 
program (OP)60. Den fastsætter des -
uden, at medlemsstaterne skal an -
vende specifikke resultatindikatorer 
i forbindelse med det OP , der aktiverer 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.
84 
Retten undersøgte relevansen af de 
resultatindikatorer for ungdomsbe -
skæftigelsesinitiativet, der er fastsat 
i ESF- forordningen, og konstaterede, at 
følgende indikatorer med fordel kunne 
gøres mere detaljerede med henblik 
på godkendelse af fremtidige OP’er 
under ESF/UBI eller ændring af eksiste -
rende OP’er:
 — Med hensyn til resultatindikato -
rerne »Ledige/Langtidsledige/
Erhvervsinaktive deltagere, som 
får tilbudt beskæftigelse, videre -
uddannelse, en læreplads eller et 
praktikophold efter deltagelsen«, 
som er specifikke for ungdomsbe -
skæftigelsesinitiativet, stilles der 
ikke krav om, at medlemsstaterne 
forelægger data, hvor der skelnes 
mellem de fire forskellige tilbud, 
som deltagerne kan modtage 
under ungdomsgarantien. Uden et 
sådant krav vil der ikke foreligge 
detaljerede oplysninger om, hvilke 
af ungdomsgarantiens tilbudsty -
per de unge tager imod, og det vil 
derfor ikke kunne vurderes, om der 
er brug for korrigerende indgreb 
til at forbedre foranstaltningernes 
effektivitet
 — De langsigtede resultatindikatorer 
vedrørende ungdomsbeskæftigel -
sesinitiativet måler de unges situ -
ation allerede seks måneder efter 
interventionens afslutning, men 
det ville være lettere at drage kon -
klusioner om bæredygtigheden af 
bestemte tilbud (f.eks. jobtilbud), 
hvis målingerne blev foretaget 
over længere tid — Forordningen giver medlems -
staterne mulighed for på frivillig 
basis at udvide målgruppen for 
ungdomsbeskæftigelsesinitiati -
vet til også at omfatte personer 
over 25 år, men under 30 år. Der 
er imidlertid ingen af de relevante 
indikatorer, der dækker alders -
gruppen 25 -29 år, og det er derfor 
svært at vurdere effektiviteten af 
foranstaltningerne vedrørende 
denne aldersgruppe. I sin vejled -
ning opfordrer Kommissionen 
kraftigt medlemsstaterne til at ud -
vikle deres egne outputindikatorer 
for aldersgruppen 25 -29 år (f.eks. 
antal deltagere i UBI -finansierede 
aktioner), men omtaler ikke de 
dertil knyttede resultatindikatorer. 
Retten konstaterede, at ingen af 
de fire undersøgte medlemsstater, 
der valgte at udvide UBI -målgrup -
pen (Frankrig, Italien, Litauen og 
Portugal), har opstillet suppleren -
de programspecifikke resultatindi -
katorer, og at to af dem (Frankrig 
og Portugal) end ikke har opstillet 
supplerende outputindikatorer for 
den udvidede målgruppe.60 Bilag II til forordning (EU) 
nr. 1304/2013.
34
 Konklusioner 
og anbefalinger
85 
Henstillingen om ungdomsgarantien 
blev formelt vedtaget af EU’s Mini -
sterråd den 22. april 2013 på grundlag 
af et forslag fremsat af Kommissio -
nen i december 2012. Henstillingen 
indeholdt specifikke henstillinger til 
både medlemsstaterne og Kommissi -
onen vedrørende gennemførelsen af 
garantien. Kommissionen fik navnlig til 
opgave at vurdere medlemsstaternes 
foreliggende planer for gennemførel -
sen af ungdomsgarantien, så med -
lemsstaterne kunne få feedback på de 
bilaterale møder i forbindelse med det 
europæiske semester.
Kommissionen gav 
medlemsstaterne tilstrækkelig 
og rettidig støtte i forbindelse 
med etableringen af deres 
ungdomsgarantiordninger
86 
Retten konkluderer, at Kommissionen 
samlet set gav medlemsstaterne til -
strækkelig og rettidig støtte i forbindel -
se med etableringen af deres ungdoms -
garantiordninger. Nærmere bestemt 
udsendte Kommissionen en vejledning 
om udformning af ungdomsgarantiord -
ninger i september 2013, dvs. kun fem 
måneder efter vedtagelsen af Rådets 
henstilling i april 2013 (punkt 29-31).
87 
Kommissionen udførte en omfattende 
og rettidig vurdering af medlemssta -
ternes udkast til planer for gennem -
førelsen af ungdomsgarantien og 
fandt adskillige mangler. Den foretog 
imidlertid ikke en grundig og kon -
sekvent undersøgelse af følgende 
aspekter: IKT -kvalifikationer/digitale 
færdigheder, gensidig forpligtelse og 
gensidig læring. Retten konstaterede 
også, at ikke alle medlemsstater ind -
sendte en ajourført plan for gennem -
førelsen af ungdomsgarantien som 
reaktion på Kommissionens vurdering 
(punkt 32-39).Retten identificerede 
risici, der kan forhindre, at 
ungdomsgarantien gennemføres 
effektivt
88 
På grundlag af en gennemgang af 
Kommissionens vurdering af planerne 
for gennemførelsen af ungdomsga -
rantien identificerede Retten en række 
risici, der vedrører tilstrækkeligheden 
af den samlede finansiering og begre -
bet »kvalitetstilbud« samt overvåg -
nings- og rapporteringsordningerne 
for ungdomsgarantien.
Tilstrækkeligheden af den 
samlede finansiering til 
ungdomsgarantien
89 
Eftersom Kommissionen ikke har fore -
taget en konsekvensanalyse, mener 
Retten ikke, at der foreligger tilstræk -
kelige oplysninger om de potentielle 
omkostninger ved at gennemføre en 
ungdomsgaranti i EU’s medlemssta -
ter. Da revisionen fandt sted, havde 
Kommissionen heller ikke et detaljeret 
billede af, hvor mange EU -midler og 
nationale midler medlemsstaterne 
havde afsat til de forskellige foran -
staltninger under ungdomsgarantien, 
herunder navnlig foranstaltninger 
vedrørende strukturelle reformer. 
Manglen på sådanne oplysninger giver 
efter Rettens mening risiko for, at den 
samlede finansiering ikke er tilstrække -
lig til at gennemføre ungdomsgaranti -
en (punkt 45-57).
35 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 1
Medlemsstaterne bør fremlægge en 
klar og fuldstændig oversigt over 
omkostningerne i forbindelse med alle 
de foranstaltninger til bekæmpelse af 
ungdomsarbejdsløsheden, som de har 
planlagt under ungdomsgarantien, så 
Kommissionen kan vurdere det samle -
de finansieringsbehov.
Begrebet »kvalitetstilbud«
90 
Det fremhæves i definitionen af 
ungdomsgarantien, at der skal gives 
»kvalitetstilbud«, og denne kvalitet 
er afgørende for, at de unge får en 
reel mulighed for at forbedre deres 
beskæftigelsesegnethed med henblik 
på en varig og attraktiv integration 
på arbejdsmarkedet, så den samlede 
ungdomsbeskæftigelse på denne 
måde øges. Fordi der ikke er fastsat 
et sæt af kvalitative karakteristika, der 
definerer et jobtilbud af god kvalitet, 
er der en risiko for, at gennemførelsen 
af ungdomsgarantiordningerne bliver 
ineffektiv og uensartet i (og tilmed in -
den for) de forskellige medlemsstater 
(punkt 58-64).
Anbefaling 2
Kommissionen bør anbefale, at der 
indføres et sæt af kvalitative karakte -
ristika, der skal være til stede, før der 
kan ydes støtte fra EU -budgettet til 
job, praktikophold og lærlingepladser. 
Disse karakteristika kunne baseres 
på de elementer, der er brugt til at 
definere et kvalitetstilbud i Kommis -
sionens vejledning for evaluering af 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.Overvågning af 
ungdomsgarantiordningerne
91 
Retten konstaterede, at en omfattende 
ramme for overvågning og rapporte -
ring vedrørende ungdomsgarantien 
stadig er under udvikling. Med henblik 
på at få et klart billede af gennemførel -
sen af ungdomsgarantien som helhed, 
bør samtlige foranstaltninger overvå -
ges for at sikre, at midlerne investeres 
fornuftigt, og at foranstaltningerne 
gennemføres på en sådan måde, at 
de får reel betydning for de unge. Det 
vil også gøre det muligt at reagere 
proaktivt, hvis det viser sig, at målene 
ikke vil blive nået. Disse oplysninger 
bør rapporteres på en sådan måde, at 
det kan påvises, at ungdomsgarantien 
har (eller ikke har) været en succes 
(punkt 65-84).
Anbefaling 3
Kommissionen bør etablere et om -
fattende system for overvågning af 
ungdomsgarantien, der dækker både 
strukturelle reformer og foranstalt -
ninger rettet mod enkeltpersoner. 
Resultaterne af denne overvågning bør 
rapporteres til Europa -Parlamentet og 
Rådet.
36 Konklusioner og anbefalinger
Vedtaget af Afdeling II, der ledes af Henri Grethen, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 25. februar 2015.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand

37
 Bilag Bilag IUngdomsarbejdsløshed (juni 2014)
Procentdel af arbejdsstyrken
(EU-gennemsnit = 22 %)
< 10
10-20
20-30
30-40
40-50
> 50
10,5
7,8
15,923,3
16,724,0
30,3
23,9
34,743,519,2 43,39,621,224,3
23,623,7
21,821,313,920,1
16,224,112,7
11,350,236,953,4
Kilde:  Eurostat.
38 Bilag
Lande, der er berettigede til finansiering under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet
MedlemsstatEn eller flere regioner, der er 
berettigede til finansiering under 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativetSpecifik tildeling under 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativet
(euro)
Belgien Ja 42 435  070
Bulgarien Ja 55 188 745
Den Tjekkiske Republik Ja 13 599 984
Danmark Nej -
Tyskland Nej -
Estland Nej -
Irland Ja 68 145 419
Grækenland Ja 171 517  029
Spanien Ja 943 496  315
Frankrig Ja 310 161  402
Kroatien Ja 66 177 144
Italien Ja 567 511 248
Cypern Ja 11 572 101
Letland Ja 29 010 639
Litauen Ja 31 782 633
Luxembourg Nej -
Ungarn Ja 49 765 356
Malta Nej -
Nederlandene Nej -
Østrig Nej -
Polen Ja 252 437 822
Portugal Ja 160 772  169
Rumænien Ja 105 994 315
Slovenien Ja 9 211 536
Slovakiet Ja 72 175 259
Finland Nej -
Sverige Ja 44 163 096
Det Forenede Kongerige Ja 206 098 124
I ALT   3 211 215 406Bilag II
39 Bilag
Kommissionens vurdering af planerne for gennemførelsen af ungdomsgarantien og 
af forhåndsbetingelserne i relation til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet
MedlemsstatPlanen for gennemførelsen 
af ungdomsgarantienDe UBI-relaterede forhåndsbetingelser
Bulgarien Meget begrænset Opfyldt
Den Tjekkiske Republik Meget begrænset Opfyldt
Grækenland Meget begrænset Opfyldt
Italien Meget begrænset Opfyldt
Litauen Meget begrænset Opfyldt
Polen Meget begrænset Opfyldt
Det Forenede Kongerige Meget begrænset Opfyldt
Belgien Delvis Opfyldt
Irland Delvis Opfyldt
Spanien Delvis Opfyldt
Frankrig Delvis Opfyldt
Kroatien Delvis Opfyldt
Cypern Delvis IKKE opfyldt
Letland Delvis Opfyldt
Ungarn Delvis Opfyldt
Portugal Delvis Opfyldt
Slovenien Delvis Opfyldt
Slovakiet Delvis Opfyldt
Sverige Delvis Opfyldt
NB: Da revisionen fandt sted, havde Kommissionen ikke vurderet Rumæniens opfyldelse af forhåndsbetingelserne i relation til 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.Bilag III
40
V Tredje led
Kommissionen tilslutter sig anbefalingen og mener, 
at den allerede er delvist gennemført ved den 
af EPSCO -Rådet godkendte indikatorramme, de 
relevante ordninger, som er indeholdt i ESF- forord -
ningens artikel 19 og bilag I og II, og de relevante 
bestemmelser i forordningen om fælles bestem -
melser vedrørende overvågning og evaluering af 
foranstaltninger finansieret af ungdomsbeskæfti -
gelsesinitiativet og takket være Kommissionens for -
pligtelse til at fremlægge en rapport om ungdoms -
garantiens gennemførelse for Europa -Parlamentet 
og Rådet i 2016.
Overvågningsaktiviteterne vil indgå i Kommissio -
nens vurdering af ungdomsgarantiens gennemfø -
relse i forbindelse med de kommende europæiske 
semestre. De vil desuden danne baggrund for Kom -
missionens rapport i 2016 om ungdomsgarantiens 
gennemførelse, som Europa -Parlamentet og Rådet 
formelt vil få forelagt gennem de relevante kanaler.
Indledning
15
Kommissionen bemærker, at der er afsat yderligere 
11 mia. til f.eks. modernisering af arbejdsformidlin -
gerne og selvstændig virksomhed, hvilket også indi -
rekte vil være til støtte for ungdomsbeskæftigelsen.
Der vil blive brugt over 26 mia. EUR til uddannelse, 
inkl. livslang læring, som forventes især at være til 
fordel for unge.
Bemærkninger
37
Kommissionen vil gerne minde om, at de lovgiv -
ningsmæssige rammer ikke er bindende, idet den 
agerer på grundlag af en rådshenstilling, og at en 
række delelementer i ungdomsgarantien er brug -
bare i bestemte situationer, men at de ikke alle nød -
vendigvis skal indgå i en særlig national ordning.Resumé
V Første led
Kommissionen har bemærket sig anbefalin -
gerne til medlemsstaterne og ville netop gerne 
have, at der i visse tilfælde var en bedre oversigt 
over størrelsen af de anslåede udgifter til alle 
de planlagte foranstaltninger til bekæmpelse af 
ungdomsarbejdsløsheden.
I det af Kommissionen udarbejdede skema blev med -
lemsstaterne bedt om oplysninger om nationale og 
regionale/lokale finansieringsmuligheder og finan -
sieringsmuligheder fra EU og arbejdsgiverside og 
andre kilder, dvs. at medlemsstaterne blev opfordret 
til at fremkomme med fuldstændige oplysninger om 
de samlede udgifter til og finansieringen af ung -
domsgarantien (inkl. udækkede finansieringsbehov).
19 ud af 28 medlemsstater har fremlagt disse oplys -
ninger (med forskellige grader af detaljer).
V Andet led
Kommissionen tilslutter sig anbefalingen og mener, 
at den er delvist gennemført, f.eks. gennem Rådets 
henstilling om en kvalitetsramme for praktikophold, 
den europæiske alliance om lærlingeuddannelser 
og den tilhørende rådserklæring samt den overvåg -
ning af beskæftigelseskvaliteten, som er indbygget 
i det europæiske semester.
Med hensyn til bestræbelserne på at indføre et sæt 
kvalitative karakteristika, vil Kommissionen gøre 
en ekstra indsats for at fremme overvejelserne om 
»kvalitetstilbud« under hensyntagen til de kvalitative 
karakteristika, der er nævnt i vejledningen om eva -
luering af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet. Kom -
missionen vil bl.a. arrangere en debat om begrebet 
»kvalitetstilbud« i forbindelse med det næste møde 
for de nationale koordinatorer af ungdomsgarantien, 
opfordre medlemsstaterne til at drøfte begrebet 
»kvalitetstilbud« i Beskæftigelsesudvalget, under -
søge mulighederne for at fremhæve kvalitative ung -
domsgarantitilbud i forbindelse med det gensidige 
læringsprogram og udbygge retningslinjerne om 
»kvalitet« i FAQ -dokumentet om ungdomsgarantien.
Kommissionen bemærker, at jobtilbuddenes kvalitet 
vil fremgå af de efterfølgende evalueringer, således 
som det anbefales i retningslinjerne om evaluering 
af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 41
41
Når der er vedtaget et operationelt program med 
foranstaltninger, der vedrører ungdomsbeskæftigel -
sesinitiativet, skal der være etableret »en strategisk 
politisk ramme til fremme af ungdomsbeskæftigel -
sen«, inden der udbetales midler fra Kommissionen. 
Når Kommissionen vurderer, om dette krav er opfyldt 
(ungdomsbeskæftigelsesinitiativets såkaldte for -
håndsbetingelse), baserer den sig på medlemsstater -
nes selvevaluering og de heri indeholdte oplysninger. 
I de tilfælde, hvor en medlemsstat henviste til supple -
rende nationale strategier for ungdomsbeskæftigel -
sen, som ikke var indeholdt i planen for ungdomsga -
rantiens gennemførelse, var Kommissionen nødt til at 
basere sin vurdering af, om forhåndsbetingelsen var 
opfyldt, på samtlige strategiske dokumenter om ung -
domsbeskæftigelse omtalt af medlemsstaterne. Når 
Kommissionen skal vurdere, om forhåndsbetingelsen 
er opfyldt, ser den dog på overensstemmelsen med 
planen for ungdomsgarantiens gennemførelse for 
at sikre, at ESF- investeringerne matcher den pågæl -
dende medlemsstats politiske målsætninger.
42
Kommissionen understreger, at vurderings -
grundlaget for planen om ungdomsgarantiens 
gennemførelse ikke er det samme som for opfyl -
delsen af forhåndsbetingelserne, eftersom der 
er to forskellige mål, nemlig politiske mål (ung -
domsgarantien) og overholdelse af lovgivningen 
(ungdomsbeskæftigelsesinitiativet).
Opfyldelse af forhåndsbetingelsen forudsætter, at 
der »findes en strategisk politisk ramme til fremme 
af ungdomsbeskæftigelse, herunder via gennem -
førelse af ungdomsgarantien«. Delkriteriet om, 
at Kommissionen skal vurdere »den strategiske 
politiske ramme« er også fastsat i forordningen. 
I sidstnævnte forbindelse nævnes der intet om, 
at der skal foreligge en plan for gennemførelse af 
ungdomsgarantien og dermed, at der foreligger en 
positiv vurdering fra Kommissionen.
Der er således ikke nogen automatisk forbindelse 
mellem vurderingen af planen om gennemførelsen 
af ungdomsgarantien, som gennemføres ud fra et 
politisk perspektiv og på grundlag af ungdomsga -
rantianbefalingerne, og vurderingen af forhånds -
betingelserne med betydning for ungdomsbe -
skæftigelsesinitiativet, hvortil der anvendes nogle 
standardkriterier, som er fastsat i forordningen om 
fælles bestemmelser.Da den fremlagte plan for gennemførelse af ung -
domsgarantien blev evalueret, var det desuden kun 
det første skridt i det løbende tilsyn med ung -
domsgarantiens gennemførelse i medlemsstaterne. 
Kommissionen overvåger gennemførelsen af ung -
domsgarantien i forbindelse med det europæiske 
semester. Det europæiske semester dækker en bred 
vifte af nationale politikker, der har berøring med 
ungdomsgarantiens gennemførelse.
37 Første led
I forbindelse med det europæiske semester frem -
hæves det, hvor det er nødvendigt, at der er brug 
for at øge IKT -kvalifikationer/digitale færdigheder.
37 Andet led
Ifølge Kommissionen bliver ungdomsgarantiord -
ningen ikke nødvendigvis mindre effektiv af, at der 
ikke er blevet taget hensyn til forbindelsen mellem 
afvisningen af et fornuftigt tilbud og arbejdsløshed 
og sociale ydelser.
I Kommissionens arbejdsdokument fastsættes det, 
at det kunne overvejes at indføre principperne om 
en gensidig forpligtelse i de aktive arbejdsmarkeds -
politikker i forbindelse med ungdomsgarantiord -
ningens udformning1.
I Rådets henstilling henvises der til princippet om 
gensidig forpligtelse i forbindelse med tidlig ind -
greb og aktivering (henstilling 10).
»Gensidig forpligtelse« kan være forbundet med 
store fordele, men det er ikke medtaget i evalue -
ringsskemaet, da det vil være alt for restriktivt at 
dømme en ordning efter, om det er med eller ej, 
f.eks. hvis en medlemsstat har valgt ikke at basere 
sin ordning på dette princip, eller hvis det ikke er 
muligt i henhold til de nationale bestemmelser og 
praksis.
Hovedvægten blev derfor lagt på en vurdering af 
ungdomsgarantiens vigtigste byggeklodser og, om 
tilbuddene fandtes, og hvad de dækkede.
1 Kommissionens arbejdsdokument SWD(2012) 409 final, s. 4. 
Kommissionens svar 42
47
19 ud af 28 medlemsstater har oplyst, hvordan de 
forventer, at deres ungdomsgarantiordninger skal 
finansieres (mere eller mindre detaljeret). Kom -
missionen så dog gerne, at der i visse tilfælde blev 
givet en bedre oversigt over udgifterne til alle de 
planlagte foranstaltninger, men den er opmærksom 
på, at der må tages forbehold for ethvert skøn over 
udgifterne til ungdomsgarantien.
49
I henstillingen om ungdomsgarantien angives det 
ikke præcist, hvordan medlemsstaterne skal gen -
nemføre ungdomsgarantien, da det i høj grad er 
afhængig af den nationale situation (dvs. antallet 
af unge, der hverken er i beskæftigelse eller under 
uddannelse, og deres særlige karakteristika).
Virkningerne afhænger derfor af, hvordan med -
lemsstaterne vælger at målrette foranstaltningerne, 
og hvordan støtten udformes.
Som det blev forklaret i begrundelsen til Kommissi -
onens forslag, er der vedlagt et arbejdsdokument, 
hvori der mere detaljeret redegøres for, hvad en 
ungdomsgaranti består af, hvad udgifterne og 
fordelene er ved sådanne ordninger, og hvordan 
de enkelte bestanddele, der kræves til en vellykket 
ungdomsgaranti, kan beskrives. Desuden redegør 
arbejdsdokumentet i et bilag for de politikker til 
fremme af ungdomsbeskæftigelsen, som alle -
rede findes i de 27 medlemsstater og Kroatien, 
hvilket afspejler de forskellige udgangspunkter 
for disse lande i etableringen af fuldt udbyggede 
ungdomsgarantiordninger.
Den reelle udgift til en ungdomsgaranti afhæn -
ger også af de nationale omstændigheder og den 
måde, den udformes og gennemføres i de enkelte 
medlemsstater. Ethvert skøn over udgifterne til 
ungdomsgarantien er derfor på flere måder behæf -
tet med usikkerhed.
Som strømpil for medlemsstaternes potentielle 
udgifter til gennemførelse af ungdomsgarantien 
kan landene Østrig, Finland, Sverige og Det For -
enede Kongerige bruges som eksempel.Kommissionen bemærker, at den under lovgivnings -
processen foreslog, at der skulle kræves en plan for 
gennemførelse af ungdomsgarantien for, at man 
kunne betragte forhåndsbetingelsen som værende 
opfyldt, men at dette blev afvist af Rådet.
43
Kommissionen henviser til sit svar på punkt 42. At 
de to processer til tider medfører nuancerede eller 
lettere forskellige resultater kan forklares med, at de 
af natur er forskellige, selv om de i et vist omfang er 
kædet sammen.
Delkriteriet for vurderingen af »den strategiske poli -
tiske ramme til fremme af ungdomsbeskæftigelsen« 
indeholder også flere kvalitative elementer som 
f.eks. identifikation af de centrale aktører, herunder 
de involverede offentlige myndigheder, og koordi -
nering med partnerne, etablering af tidlige indgreb 
og aktiveringsordninger og overvågning. Vurderin -
gen af disse kvalitative elementer er mere end blot 
en formel kontrol.
Herudover er Kommissionens vurdering af, om 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativets forhåndsbetin -
gelse er opfyldt, i det omfang det har været muligt, 
blevet brugt til at bede om visse ændringer af pla -
nen om gennemførelse af ungdomsgarantien (f.eks. 
i Frankrig).
Kommissionens svar på punkt 45 og 46
Kommissionen er enig og vil gerne understrege, at 
det er helt afgørende at investere i ungdomsgaran -
tien, hvis EU skal fastholde sit fremtidige vækstpo -
tentiale. Stor finansiel EU -støtte kan være en hjælp, 
navnlig støtte fra Den Europæiske Socialfond og 
støtte i forbindelse med ungdomsbeskæftigelses -
initiativet. Men hvis ungdomsgarantien skal have 
reel betydning, er medlemsstaterne også nødt til at 
prioritere de beskæftigelsesfremmende foranstalt -
ninger for unge i deres nationale budgetter.
Kommissionens svar 43
57
Kommissionen gør opmærksom på, at lovmæssig -
heden af udgifterne til ungdomsbeskæftigelsesini -
tiativet vil blive kontrolleret i forbindelse med den 
normale sikkerhedsprocedure, hvor der bliver taget 
passende hensyn til særlige risici.
Kommissionens svar på punkt 61 og 62
Kommissionen er enig i, at »kvalitet« er afgørende 
for gennemførelsen af ungdomsgarantien.
Kommissionen anbefaler en række kvalitetstræk 
ved praktikophold (ved hjælp af Rådets henstilling 
om kvalitetsrammer for praktikophold) og lær -
lingeuddannelser (ved hjælp af den europæiske 
alliance for lærlingeuddannelser og den tilhørende 
rådserklæring). Hvad de enkelte jobs angår, så fører 
Kommissionen tilsyn med kvaliteten af beskæfti -
gelsen i forbindelse med det europæiske semester, 
især med henblik på overgangen mellem skole og 
arbejdsliv og spørgsmål vedrørende opdelingen af 
arbejdsmarkedet.
Hvad angår beskæftigelens kvalitet på det frie 
marked, er det Kommissionens holdning, at kon -
trol af kvaliteten er afhængig af situationen på det 
pågældende arbejdsmarked, dvs. f.eks. arbejdsmar -
kedslovgivningen eller den aktuelle økonomiske 
situation.
Kommissionen vil gøre en ekstra indsats for at 
fremme overvejelserne om »kvalitetstilbud« under 
hensyntagen til de kvalitative karakteristika, der er 
nævnt i vejledningen om evaluering af ungdoms -
beskæftigelsesinitiativet. Kommissionen vil bl.a. 
arrangere en debat om begrebet »kvalitetstilbud« 
i forbindelse med det næste møde for de nationale 
koordinatorer af ungdomsgarantien, opfordre med -
lemsstaterne til at drøfte begrebet »kvalitetstilbud« 
i Beskæftigelsesudvalget, undersøge mulighederne 
for at fremhæve kvalitative ungdomsgarantitilbud 
i forbindelse med det gensidige læringsprogram og 
udbygge retningslinjerne om »kvalitet« i FAQ -doku -
mentet om ungdomsgarantien.
63
Kommissionen henviser til sit svar på punkt 61 
og 62.50
Kommissionen henviser til sit svar på punkt 15.
53
Kommissionen henviser til sit svar på punkt 47.
54
Kommissionen gav faktisk Frankrig besked om, at 
planens samlede kvantitative mål ikke er tilstrække -
ligt klare og understregede samtidig, at der stadig 
er tvivl om kvaliteten af de tilbud, som Pôle Emploi 
stiller til rådighed for unge, der hverken er i beskæf -
tigelse eller under uddannelse, som led i ungdoms -
garantien. Der vil ske en yderligere opfølgning 
i forbindelse med det europæiske semester.
I forbindelse med Irlands plan om gennemførelsen 
af ungdomsgarantien blev der samtidig fremlagt 
en tabel med oplysninger om den gennemsnitlige 
deltagelse, tilgangen af nye deltagere, den forven -
tede tilgang af unge og de skønnede omkostninger 
ved ungdomsbestemmelsen. De irske myndighe -
der er tilbageholdende med at give et skøn over 
det fremtidige antal deltagere, indtil de offentlige 
budgetmidler er blevet godkendt, og har derfor 
ikke angivet nogen tal for tiden efter 2014. Det blev 
derfor ikke fundet nødvendigt eller formålstjenligt 
at anmode Irland om yderligere oplysninger.
Kommissionens svar på punkt 55 og 56
Ifølge Kommissionen var det for det første vigtigt at 
kunne kontrollere, om der var afsat (tilstrækkelige) 
nationale midler til støtte for EU -midlerne. Med -
lemsstaterne blev derfor udstyret med et skema, 
hvor de blev bedt om at oplyse, hvilke finansie -
ringskilder der fandtes, dvs. om finansieringen 
kom fra EU, nationale eller regionale/lokale kilder, 
arbejdsgiverne og/eller andre finansieringskilder.
Fordelingen mellem de forskellige EU -midler blev 
vurderet at være sekundær på det tidspunkt, 
eftersom det operationelle program forventedes 
at foreligge kort tid efter. Kommissionen var af den 
opfattelse, at de relevante operationelle program -
mer ville indeholde en detaljeret oversigt over 
EU-finansieringskildernes fordeling efter ESF/UBI, 
idet medlemsstaterne og Kommissionen endnu ikke 
havde afsluttet de uformelle forhandlinger om de 
operationelle programmers finansieringsplaner.
Kommissionens svar 44
Kommissionen står i regelmæssig forbindelse med 
Europa -Parlamentet om forløbet af det europæiske 
semester.
Endelig skal Kommissionen i forlængelse af 
konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde 
den 27.-28. juni 2013 aflægge rapport til Euro -
pa-Parlamentet og Rådet i 2016 om gennem -
førelsen af ungdomsgarantien og forløbet af 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.
Kommissionens svar på punkt 69 og 70
Kommissionen kan oplyse, at Beskæftigelsesudval -
get den 3.  december  2014 for anden gang udtalte 
sig om gennemførelsen af ungdomsgarantiordnin -
gerne i 21 medlemsstater, og at der blev udarbejdet 
konklusioner for hver enkelt af de kontrollede med -
lemsstater. Der vil blive fulgt op på dette arbejde 
i maj 2015. I alle Beskæftigelsesudvalgets udtalelser 
fra december 2014 blev der indgående set på ung -
domsgarantiordningerne ud fra en ensartet frem -
gangsmåde under anvendelse af samme arbejds -
metoder for alle medlemsstater. Både udtalelserne 
fra maj og december 2014 blev anvendt i de efter -
følgende EPSCO -møder om ungdomsbeskæftigelse 
og ungdomsgarantien.
71
Indikatorrammen for overvågningen af ungdoms -
garantien blev godkendt af Beskæftigelsesudvalget 
den 22.  september  2014. Beskæftigelsesudvalgets 
nøglebudskaber om indikatorrammen for over -
vågning af ungdomsgarantien blev godkendt på 
EPSCO -Rådet i december 2014; heri opfordres der til 
en klar politisk tilkendegivelse om at ville fjerne de 
eksisterende hindringer for dataindsamlingen og 
sikre en fornuftig overvågningsordning for ung -
domsgarantien både i EU som helhed og i med -
lemsstaterne med udgangspunkt i den foreslåede 
ramme.
Se tillige Kommissionens svar på punkt 65.Endelig gør Kommissionen opmærksom på, at det 
ikke er muligt at sikre en ensartet gennemførelse 
eller at anlægge en standardiseret tilgang, og det er 
heller ikke i overensstemmelse med Rådets henstil -
ling, hvor det klart fremgår, at ungdomsgarantiord -
ningerne skal være i overensstemmelse med de 
lokale, regionale og nationale forhold.
Kommissionen er dog enig i, at det er helt afgø -
rende, at gennemførelsen af ungdomsgarantiord -
ningerne er effektiv. Den resultatbaserede tilgang, 
som Kommissionen har anlagt, har netop en række 
fordele ved vurderingen af, om ungdomsgaran -
tiordningerne er effektive, eftersom den tager 
højde for de forskellige arbejdsmarkedssituationer, 
og om et givet tilbud passer til den enkelte person.
Det er således Kommissionens opfattelse, at et 
tilbud generelt kan siges at være et kvalitetstilbud, 
hvis den pågældende person opnår en varig tilknyt -
ning til arbejdsmarkedet. Det vil sige, at vedkom -
mende ikke atter bliver arbejdsløs eller står tilbage 
uden beskæftigelse efter tilbuddet. Kvaliteten af et 
tilbud kan derfor måles på resultatet. Som under -
streget ovenfor (jf. svar på punkterne 61 og 62) vil 
Kommissionen yderligere stimulere overvejelserne 
om »kvalitetstilbud«.
Kommissionen bemærker, at der allerede gælder 
kvalitetsstandarder for tilbud om lærlingeuddannel -
ser, praktikophold og videreuddannelse, uanset om 
de modtager støtte eller ej, f.eks. de foranstaltnin -
ger, der finansieres som led i UBI/ESF -programmer 
og nationale programmer.
65
Det er Kommissionen magtpåliggende at under -
strege, at det var nødvendigt med en langvarig kon -
sensusskabende indsats for at fastlægge en fælles 
tilsynsramme. Det kan have forsinket vedtagelsen 
af Rådets henstilling om ungdomsgarantien på et 
kritisk tidspunkt og dermed have umuliggjort et 
hurtigt resultat.
68
Kommissionen vil gerne gøre opmærksom på, 
at overvågningsresultaterne indgår i de centrale 
dokumenter, som Europa -Kommissionen vedtager 
i forbindelse med det europæiske semester (Kom -
missionens arbejdsdokumenter, grundige undersø -
gelser, forslag til landespecifikke henstillinger).
Kommissionens svar 45
80
Det er Kommissionens opfattelse, at de planer om 
ungdomsgarantiens gennemførelse, som medlems -
staterne har fremlagt, i de fleste tilfælde allerede 
indeholder en nyttig generel oversigt over alle 
ungdomsgarantiforanstaltningerne.
Herudover har Kommissionen etableret en over -
vågningsordning for ungdomsgarantien. Der føres 
tilsyn med strukturreformerne i forbindelse med 
det europæiske semester, inkl. i Beskæftigelsesud -
valget. Der vil blive ført tilsyn med de foranstalt -
ninger, der er rettet mod enkeltpersoner, ved hjælp 
af indikatorrammen for overvågning af ungdoms -
garantien, og hvis der er tale om foranstaltninger 
finansieret af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, vil 
det ske ved hjælp af de relevante ordninger, der er 
fastsat i artikel 19 i ESF -forordningen og i bilag I og 
II hertil, og de relevante bestemmelser om over -
vågning og evaluering i forordningen om fælles 
bestemmelser.
84
De i bilag II indeholdte ESF- indikatorer for ung -
domsbeskæftigelsesinitiativet er blevet fastlagt ud 
fra et ønske om at føre så nøje kontrol som muligt 
med de fælles ESF -indikatorer i bilag I. Samtidig 
afspejler de ungdomsinitiativets særlige karakter.
84 Første led
Ud fra et ønske om at sikre kvaliteten af de resulta -
ter, der opnås med UBI -finansieringen, har Kommis -
sionen en interesse i at måle de overordnede resul -
tater i forhold til ændringerne i en persons status, 
nemlig fra at have været en person, som hverken 
var i beskæftigelse eller under uddannelse ved star -
ten på indsatsen til den potentielle ændring, der er 
indtruffet efter UBI -støtten.
I forbindelse med ungdomsgarantien stilles der 
en række særskilte overvågningskrav, som gør det 
muligt at spore de typer tilbud, som ungdomsga -
rantien vil medføre fra 2016 og fremefter.
84 Andet led
UBI-indikatorerne følger samme logik og mønster 
som de fælles ESF- indikatorer.72
Kommissionen er enig i, at der er brug for en 
løbende forpligtelse fra medlemsstaternes side. 
Beskæftigelsesudvalgets indikatorgruppe iværksatte 
i oktober 2014 ungdomsgarantiens pilotdataindsam -
ling. Formålet var at afprøve den metode, der er fore -
slået anvendt i forbindelse med den regelmæssige 
administrative dataindsamling med det formål at 
føre kontrol med ungdomsgarantiens gennemførelse 
og at vurdere, hvilke hindringer medlemsstaterne 
står over for, og hvordan de kan løses med henblik 
på den regelmæssige dataindsamling, der skal starte 
i juni 2015. Den 18. februar havde alle medlemsstater 
med undtagelse af tre indsendt deres bidrag. De 
resterende bidrag forventes at foreligge snarest.
73
Fremlæggelsen af resultaterne af de vigtigste 
beskæftigelsesmæssige og sociale indikatorer 
suppleres med en række yderligere oplysninger fra 
bl.a. overvågningen af beskæftigelsesresultaterne 
og vurderingen af medlemsstaternes politiske 
foranstaltninger.
Kommissionens fælles svar på punkt 
74-76
Kommissionen understreger, at udarbejdelsen og 
vedtagelsen af landespecifikke henstillinger først 
og fremmest er en politisk proces, hvor Kommis -
sionen på grundlag af arbejdsdokumenternes 
landespecifikke analyser fremsætter et forslag, som 
efterfølgende vurderes i løbet af en flersidet drøf -
telse i udvalg og rådsgrupper for endelig at blive 
godkendt af Det Europæiske Råd.
I Kommissionens forslag til landespecifikke henstil -
linger tages der hensyn til de særlige forhold, der 
gør sig gældende i de enkelte landes situation.
Tekstboks 7
Det er Kommissionens opfattelse, at der blev taget 
passende hensyn til de særlige forhold i både 
Litauen og Italien.
77
Kommissionen gør opmærksom på, at semesterar -
bejdet overordnet set er ensbetydende med, at der 
i medlemsstaterne gøres en stor reformindsats på 
mellemlang sigt.
Kommissionens svar 46
Kommissionen bemærker, at det ikke i Rådets hen -
stilling angives præcist, hvordan medlemsstaterne 
skal gennemføre ungdomsgarantien (dvs. beskæfti -
gelse, videreuddannelse, lærlingeuddannelse eller 
praktikophold), da det afhænger af den nationale 
situation (dvs. antallet af unge, der hverken er 
i beskæftigelse eller under uddannelse, og hvordan 
denne gruppe er sammensat). Udgifter og fordele 
påvirkes af den konkrete støttes mål og udform -
ning, og det er derfor vanskeligt at beregne udgif -
ter og fordele ved alle mulige optioner på forhånd.
Kommissionen er dog enig i, at den samlede finan -
siering kan vise sig at være utilstrækkelig for gen -
nemførelsen af ungdomsgarantiordningerne, og 
den har opfordret medlemsstaterne til at prioritere 
ungdomsbeskæftigelsesforanstaltninger i deres 
statsbudgetter.
Det bør desuden bemærkes, at EU -fondenes støtte 
til ungdomsgarantien rækker længere end til blot 
de direkte ungdomsbeskæftigelsesinitiativer og 
ESF- foranstaltninger vedrørende uddannelse og 
beskæftigelse for unge. ESF støtter desuden moder -
nisering af arbejdsformidlingen, selvstændig virk -
somhed, uddannelse og social integration, hvilket 
også delvis er til fordel for ungdomsbeskæftigelsen 
set ud fra strukturreformerne.
Anbefaling 1
Kommissionen har bemærket sig anbefalingen til 
medlemsstaterne og ville netop gerne have, at der 
i visse tilfælde var en bedre oversigt over størrelsen 
af de anslåede udgifter til de planlagte foranstalt -
ninger til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløsheden.
I det af Kommissionen udarbejdede skema blev 
medlemsstaterne bedt om oplysninger om natio -
nale og regionale/lokale finansieringsmuligheder 
og finansieringsmuligheder fra EU og arbejdsgi -
verside og andre kilder, dvs. at medlemsstaterne 
blev opfordret til at fremkomme med fuldstændige 
oplysninger om de samlede udgifter til og finan -
sieringen af ungdomsgarantien (inkl. udækkede 
finansieringsbehov).
19 ud af 28 medlemsstater har fremlagt disse oplys -
ninger (med forskellige grader af detaljer).Som følge af den efterfølgende overvågning af 
tidligere deltagere i UBI -foranstaltninger, stilles 
der større krav til deltagerne og de administrative 
ressourcer. En så omfattende obligatorisk overvåg -
ning kan for nogle foranstaltninger synes at være 
for udgiftstung og overdreven. Når virkningerne 
iagttages efter et længere tidsrum, vil årsagssam -
menhængen mellem observationerne og indsatsen 
være mindre, dvs. at merværdien af observatio -
nerne er ringere.
Det er imidlertid muligt for medlemsstaterne ud 
over den pligtige overvågning at anvende en række 
supplerende langtidsindikatorer, f.eks. ved at gen -
tage tilsynet efter 6 måneder. Medlemsstaterne er 
desuden forpligtet til at foretage en konsekvensun -
dersøgelse for at få kendskab til indsatsens lang -
tidsvirkning, f.eks. i form af indkomstændringer i de 
efterfølgende år og lignende indikatorer ud over de 
indikatorer, der er angivet i bilag II.
84 Tredje led
I de tilfælde, hvor en medlemsstat har angivet i det 
operationelle program, at den har til hensigt at 
udvide målgruppen til under 30 år, har Kommissio -
nen krævet, at medlemsstaten medtager en række 
supplerende programspecifikke indikatorer til at 
dække gruppen 25-29 år.
Resultatindikatorerne er ikke som sådan aldersaf -
hængige, og de dækker ikke nogen bestemt alders -
gruppe, f.eks. 15-18 år, men Kommissionen har 
alligevel bedt medlemsstaterne om at tilføje nogle 
programspecifikke resultatindikatorer for UBI -al-
dersgruppen 25-29 år, hvis de beslutter at medtage 
denne gruppe som målgruppe. Disse indikatorer vil 
gøre det muligt at vurdere indsatsens effektivitet 
ved at sammenholde dem med UBI -resultatindika -
torerne i bilag II.
Konklusion og anbefalinger
87
Se Kommissionens svar på punkt 37.
89
Kommissionen henviser til sit svar på punkt 47.
Kommissionens svar 47
Anbefaling 2
Kommissionen tilslutter sig anbefalingen og mener, 
at den er delvist gennemført, f.eks. gennem Rådets 
henstilling om en kvalitetsramme for praktikophold, 
den europæiske alliance om lærlingeuddannelser 
og den tilhørende rådserklæring samt den overvåg -
ning af beskæftigelseskvaliteten, som er indbygget 
i det europæiske semester.
Med hensyn til bestræbelserne på at indføre et sæt 
kvalitative karakteristika, vil Kommissionen gøre 
en ekstra indsats for at fremme overvejelserne om 
»kvalitetstilbud« under hensyntagen til de kvali -
tative karakteristika, der er nævnt i vejledningen 
om evaluering af ungdomsbeskæftigelsesinitia -
tivet. Kommissionen vil bl.a. arrangere en debat 
om begrebet »kvalitetstilbud« i forbindelse med 
det næste møde for de nationale koordinatorer af 
ungdomsgarantien, opfordre medlemsstaterne til at 
drøfte begrebet »kvalitetstilbud« i Beskæftigelses -
udvalget, undersøge mulighederne for at fremhæve 
kvalitative ungdomsgarantitilbud i forbindelse med 
det gensidige læringsprogram og udbygge ret -
ningslinjerne om »kvalitet« i FAQ -dokumentet om 
ungdomsgarantien.
Kommissionen bemærker, at jobtilbuddenes kvalitet 
vil fremgå af de efterfølgende evalueringer, således 
som det anbefales i retningslinjerne om evaluering 
af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.
91
Kommissionen fører tilsyn med ungdomsgarantiens 
gennemførelse ved hjælp af det europæiske seme -
ster, f.eks. i form af bilaterale møder med medlems -
staterne og factfindingmissioner.
Kommissionen bidrager desuden gennem sit med -
lemskab af Beskæftigelsesudvalget (EMCO) — og 
udvalgets forberedelse af Rådets drøftelser — til 
den multilaterale overvågning af ungdomsgaran -
tiens gennemførelse. Beskæftigelsesudvalget har 
således én gang i 2013 og to gange i 2014 foreta -
get en målrettet evaluering af den multilaterale 
overvågning. Evalueringerne fra såvel maj som 
december 2014 blev anvendt på de efterfølgende 
EPSCO -møder om ungdomsbeskæftigelse og 
ungdomsgarantien.90
Ifølge Kommissionen er det ikke muligt at sikre en 
ensartet gennemførelse af ungdomsgarantien eller 
at anlægge en standardiseret tilgang, og det er hel -
ler ikke i overensstemmelse med Rådets henstilling, 
hvor det klart fremgår, at ungdomsgarantiordnin -
gerne skal være i overensstemmelse med de lokale, 
regionale og nationale forhold.
Kommissionen er enig i, at det er helt afgørende, at 
gennemførelsen af ungdomsgarantiordningerne er 
effektiv. Den resultatbaserede tilgang, som Kom -
missionen har anlagt, har netop en række fordele 
ved vurderingen af, om ungdomsgarantiordnin -
gerne er effektive, eftersom den tager højde for 
de forskellige arbejdsmarkedssituationer, og om et 
givet tilbud passer til den enkelte person.
Det er således Kommissionens opfattelse, at et 
tilbud generelt kan siges at være et kvalitetstilbud, 
hvis den pågældende person opnår en varig tilknyt -
ning til arbejdsmarkedet. Det vil sige, at vedkom -
mende ikke atter bliver arbejdsløs eller står tilbage 
uden beskæftigelse efter tilbuddet. Kvaliteten af et 
tilbud kan derfor måles på resultatet.
Kommissionen bemærker, at der allerede gælder 
kvalitetsstandarder for tilbud om lærlingeuddannel -
ser, praktikophold og videreuddannelse, uanset om 
de modtager støtte eller ej, f.eks. de foranstaltnin -
ger, der finansieres som led i UBI/ESF -programmer 
og nationale programmer.
Kommissionen anbefaler således en række kvali -
tetstræk ved praktikophold (ved hjælp af Rådets 
henstilling om kvalitetsrammer for praktikophold) 
og lærlingeuddannelser (ved hjælp af den euro -
pæiske alliance for lærlingeuddannelser og den 
tilhørende rådserklæring). Hvad de enkelte jobs 
angår, så fører Kommissionen tilsyn med kvaliteten 
af beskæftigelsen i forbindelse med det europæiske 
semester, især med henblik på overgangen mellem 
skole og arbejdsliv og spørgsmål vedrørende opde -
lingen af arbejdsmarkedet.
Hvad angår beskæftigelsens kvalitet på det frie mar -
ked, bemærker Kommissionen, at kontrol af kvalite -
ten er afhængig af situationen på det pågældende 
arbejdsmarked, dvs. f.eks. arbejdsmarkedslovgivnin -
gen eller den aktuelle økonomiske situation.
Kommissionens svar 48
Overvågningsaktiviteterne vil indgå i Kommissio -
nens vurdering af ungdomsgarantiens gennemfø -
relse i forbindelse med de kommende europæiske 
semestre. De vil desuden danne baggrund for Kom -
missionens rapport i 2016 om ungdomsgarantiens 
gennemførelse, som Europa -Parlamentet og Rådet 
formelt vil få forelagt gennem de relevante kanaler.Hvor det er relevant, fremsætter Kommissionen for -
slag om landespecifikke henstillinger til medlems -
staterne. Konklusionerne fra Beskæftigelsesudval -
gets multilaterale evalueringer indgår i de endelige 
forhandlinger om de landespecifikke henstillinger.
Beskæftigelsesudvalget godkendte den 22.  sep -
tember  2014 en indikatorramme for overvågning 
af ungdomsgarantien, som er baseret på makro -
økonomiske indikatorer på gennemførelses- og 
opfølgningsplan, der tilsammen giver et holistisk 
syn på ungdomsgarantiordningernes indvirkning 
på unges beskæftigelsesmæssige situation over 
hele Europa. For øjeblikket indsamler samtlige 28 
medlemsstater på forsøgsbasis en række admini -
strative data til anvendelse på »gennemførelsesni -
veauet«, og i løbet af 2015 vil der blive indledt en 
regulær dataindsamling. På EPSCO -rådsmødet den 
11. december 2014 blev der godkendt en række vig -
tige udtalelser om indikatorrammen, som samtidig 
understregede medlemsstaternes politiske forplig -
telse til at fremlægge de nødvendige data.
Der vil blive ført tilsyn med de foranstaltninger, der 
er rettet mod enkeltpersoner, ved hjælp af indika -
torrammen for overvågning af ungdomsgarantien, 
og hvis der er tale om foranstaltninger finansieret 
af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, vil det ske 
ved hjælp af de relevante ordninger, der er fastsat 
i artikel 19 i ESF -forordningen og i bilag I og II hertil, 
og de relevante bestemmelser om overvågning og 
evaluering i forordningen om fælles bestemmelser. 
Hvad især angår ungdomsbeskæftigelsesinitiativet 
har Kommissionen fastsat rammerne for tilsynet 
med de af initiativets foranstaltninger, der gennem -
føres under ungdomsgarantien, ved at fastsætte 
fælles indikatorer i ESF- forordningen.
Anbefaling 3
Kommissionen tilslutter sig anbefalingen og 
mener, at den allerede er delvist gennemført ved 
den af EPSCO -Rådet godkendte indikatorramme, 
de relevante ordninger, som er indeholdt i artikel 
19 i ESF -forordningen og bilag I og II hertil, de 
relevante bestemmelser i forordningen om fælles 
bestemmelser vedrørende overvågning og evalu -
ering af foranstaltninger finansieret af ungdoms -
beskæftigelsesinitiativet og takket være Kommissi -
onens forpligtelse til at fremlægge en rapport om 
ungdomsgarantiens gennemførelse for Europa -Par-
lamentet og Rådet i 2016.
SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•  et eksemplar: 
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
•  flere eksemplarer eller plakater/kort: 
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet). 
Betalingspublikationer:
• via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Ungdomsarbejdsløsheden er en stor udfordring for samtlige 
medlemsstater i EU. For at bidrage til at løfte denne 
udfordring iværksatte Det Europæiske Råd i 2013 et initiativ 
kaldet ungdomsgarantien. Ungdomsgarantien skal sikre, at 
alle unge under 25 år modtager et »kvalitetstilbud« om 
beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse 
eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de er 
blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle 
uddannelsessystem. Ordningen finansieres delvis over 
EU-budgettet, og der vil være behov for supplerende 
national finansiering.
Med henblik på denne beretning vurderede Revisionsretten, 
om Kommissionen gav medlemsstaterne passende og 
rettidig støtte i forbindelse med udarbejdelsen af deres 
planer for gennemførelsen af ungdomsgarantien. Endvidere 
undersøgte Revisionsretten, om der er potentielle risici, der 
kan forhindre en effektiv gennemførelse af ordningen.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET