Nr. C 332/174 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 90 
Udtalelse om meddelelse fra Kommissionen ledsaget af to forslag til Rådets afgørelse om 
vedtagelse af et handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske audiovisuelle 
indutri » MEDSPA « 1991-1995 (*) 
(90/C 332/47) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 17. juli 1990 under henvisning til EØF-
traktatens artikel 235 og artikel 128 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs 
udtalelse om meddelelse fra Kommissionen ledsaget af to forslag til Rådets afgørelse om 
vedtagelse af et handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske audiovisuelle 
industri »MEDSPA« 1991-1995. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for industri, handel, håndværk og 
tjenesteydelser, som udpegede Paul Flum til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 5. 
september 1990. 
Det økonomiske og sociela Udvalg vedtog på sin 279. plenarforsamling den 20. september 
1990 enstemmigt følgende udtalelse. 
1. Situationen på det europæiske audiovisuelle marked 
1.1. Som følge af sin særlige struktur er den europæi­
ske audiovisuelle sektor meget sårbar i konkurrencen 
med de store ikke-europæiske industrier, som har en 
dominerende stilling på verdensmarkedet. 
Der er således en kløft mellem udbud og efterspørgsel, 
som kan og vil få en negativ indvirkning ikke alene på 
økonomien, men også på det sociale, det kulturelle og 
det samfundsmæssige område. 
ØSU tilslutter sig derfor kravet om, at man skal gøre 
alt for på langt sigt at opnå, at mere end halvdelen af 
de fornødne TV-udsendelser kan udbydes i form af 
udsendelser, der er produceret inden for Fællesskabet, 
jf. direktivet »Fjernsyn uden grænser«. 
1.2. ØSU er således enig med Kommissionen i, at 
man med det foreslåede handlingsprogram til fremme 
af udviklingen af den europæiske audiovisuelle industri 
»MEDIA« 1991-1995, hvortil der afsættes i alt 250 
millioner ECU, gennemfører en EF-politik, der giver den 
kulturskabende europæiske indutri bedre muligheder i 
forhold til de markedsdominerende ikke-europæiske 
konkurrenter, uden at man krænker principperne for 
en fair konkurrencepolitik. 
Kommissionen har i løbet af de sidste tre år gennemført 
et pilotprogram, som har skabt grundlaget for MEDIA-
programmet. 
1.3. For øjeblikket forholder det sig således, at 90% 
af den europæiske produktion aldrig kommer uden 
for oprindelseslandets grænser. Desuden skal følgende 
forhold påpeges: 
— Med sin nuværende struktur har den europæiske 
industri, hvis adfærd i høj grad er præget af ukoordi­
neret, spredt fægtning, ikke en chance på verdens­
markedet. 
— 60 % af distributionen af biograffilm i Europa kon­
trolleres af amerikanske selskaber. 
i1) EFT nr. C 127 af 23. 5. 1990, s. 13. — 40 % af den europæiske spredning af videokassetter 
kontrolleres af ikke-europæiske virksomheder. 
— I 1988 blev der alene til TV-programmer indkøbt 
spillefilm for over 700 millioner dollars i USA. 
— I 1989 var der i alt 11 000 timers sendetid med 
tegneserieprogrammer på fjernsynsstationer i Fæl­
lesskabet, og kun 350 af disse timer var produceret 
i Europa. 60 % stammede fra Japan, og hovedparten 
af den øvrige produktion kom fra USA. 
— Europas andel af film- og fjernsynsprogrammer i 
Japan og USA udgør kun ca. 2%. 
2. Formålet med handlingsprogrammet MEDIA 1991-
1995 
2.1. Kommissionen vil ikke direkte støtte den audio­
visuelle produktion, som branchens fagfolk fortsat selv 
skal have ansvaret for, men foreslår en række konkrete 
aktioner for at fremme samarbejdet over Fællesskabets 
grænser på det audiovisuelle område. 
2.2. Disse aktioner vedrører uddannelse, præpro-
duktionsstadiet, flersprogede programmer, anvendelse 
af ny teknologi, distribution og sales promotion, opret­
telse af et sekundært marked og lettere adgang til risiko­
villig kapital. 
2.3. Hovedlinjerne for den foreslåede aktion, der 
efter EF-Kommissionens vurdering bør tildeles en sam­
let budgetramme på 250 millioner ECU i årene 1991-
1995, er følgende: 
— Den audiovisuelle sektor præges af et antal små og 
mellemstore virksomheder, der arbejder uafhængigt 
af hinanden. Disse må bringes til at opbygge struk­
turer for samarbejde, finansiering og sales promo­
tion, der opfylder de krav, der stilles på både det 
europæiske og det internationale marked. 
31. 12. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/175 
— Ligeledes må der oprettes et distributionsnet, som 
kan erstatte de manglende multinationale strukturer 
til distribution i Fællesskabet og ud over dettes 
grænser. Dette net bør især omfatte mekanismer, 
der kan bidrage til at overvinde den sprogbarriere, 
som er den største hindring for en distribution på 
europæisk plan og verdensplan. Disse mekanismer 
er vitale for produktioner på minoritetssprogene. 
— Oprettelse af et » sekundært« marked, hvorved pro­
grammerne kan udnyttes på tværs af grænserne, er 
nødvendig for at fremme uafhængige produktioner 
og distribution. Kun samarbejdsnet i europæisk må­
lestok kan løse de vanskelige problemer i forbindelse 
med udnyttelse af arkivmateriale. 
Den europæiske audiovisuelle sektor må i fuldt om­
fang udnytte den ny teknik til produktion og 
udsendelse/distribution. I en tid, hvor udviklingen 
går stærkt, må de muligheder, som den teknologiske 
udvikling åbner, udnyttes til ekspansion af det euro­
pæiske audiovisuelle marked. Omkostningerne ved 
at indføre ny teknologi og anvende den i program­
produktionen er imidlertid så høje, at det er nødven­
digt at samle midlerne inden for rammerne af græn­
seoverskridende strukturer. 
— Generelt må der parallelt med oprettelsen af virk-
somhedsnet mobiliseres kapital ved nye former for 
sammenslutninger (af investorer) og ved nye meka­
nismer til risikofordeling, både inden for sektoren 
som sådan og på EF-plan. 
— Fællesskabet kan fra sag til sag beslutte at deltage i 
EUREKA-Audiovisuel-projekter. 
— Samarbejdet med film- og TV-folk i de central- og 
østeuropæiske lande fremmes desuden ved igang­
sætning af joint ventures. 
2.4. Kommissionen foreslår ligeledes, at film- og TV-
folkenes økonomiske og forretningsmæssige uddannel­
se forbedres, således at de kan erhverve sig den ledel­
seskompetence, der er nødvendig for » managers « i den 
audiovisuelle sektor. 
2.5. ØSU antager, at det efter afslutningen af pilotfa­
sen, hvor man havde mulighed for at afprøve enkelte 
EF-foranstaltninger under betegnelsen »MEDIA 1992«, 
og efter de direkte berørte fagfolks positive evaluering, 
er logisk at fortsætte med et femårigt handlingspro­
gram, der er sikret passende økonomiske og menneske­
lige ressourcer. 2.6. I den sammenhæng tager ØSU også hensyn til, 
at det er nødvendigt at fremme programproduktionen 
yderligere for derigennem at sikre den europæiske elek-
tro-industri et verdensomspændende gennembrud inden 
for udstyr til optagelses- og overførselsteknikker samt 
på markedet for modtageapparater. 
3. ØSU's principielle indledende bemærkninger 
3.1. I tråd med Det økonomiske og sociale Udvalgs 
hidtidige holdning til mediepolitikken på EF-plan, der 
er kommet til udtryk i en række udtalelser (*), hilser 
ØSU principielt den foreliggende meddelelse fra Kom­
missionen om handlingsprogrammet MEDIA velkom­
men. Af juridiske årsager er den opdelt i to forslag til 
Rådets afgørelse. 
I betragtning af programmets betydning mener ØSU 
imidlertid, at de afsatte midler må anses for at være 
utilstrækkelige. Det er derfor ønskeligt, at bevillingerne 
øges. 
3.2. Trods sin principielle tilslutning fremsætter 
ØSU en række forslag, som efter dets opfattelse bør 
inddrages i handlingsprogrammet, dels for at øge de 
påtænkte programmers kvalitet og dermed også virk­
ningen, dels for at lette gennemførelsen. 
3.3. ØSU fremhæver den særlige betydning af visse 
MEDIA-foranstaltninger som f.eks. EFDO (Europæisk 
Filmdistribution), der allerede i pilotfasen har indfriet 
alle forventninger og derfor også takket være en målret­
tet EF-støtte udgør en væsentlig del af det audiovisuelle 
MEDIA-program. 
3.4. ØSU betragter det som positivt, at bestemte 
forberedende foranstaltninger, herunder navnlig EFDO, 
EURO-AIM (Europæisk Organisation for et Uafhæn­
gigt Audiovisuelt Marked) og CARTOON (Den Euro­
pæiske Tegnefilmssammenslutning) er kendetegnet ved, 
at de understøtter et net af samarbejdende små og 
mellemstore virksomheder. 
(*) Jf. ØSU's grundlæggende udtalelser om » Fjernsyn uden græn­
ser« (EFT nr. C 303 af 25. 11. 1985, s. 13 - ordførere: Paul 
Broicher, Bartholomeus Pronk og Roger Raraaekers), EFT 
nr. C 232 af 31. 8. 1987, s. 29 - ordførere: Paul Broicher og 
Roger Ramaekers; udtalelsen om » Filmproduktion « (EFT nr. 
C 303 af 25. 11. 1985, s. 19 - ordfører: Paul Broicher); 
udtalelsen om » Højopløsnings-TV (HDTV) « (EFT nr. C 159 
af 26. 8. 1989, s. 34 (HDTV) - ordfører: William Poeton, EFT 
nr. C 189 af 28. 7. 1986, s. 4 (MAC/pakke-standarder) -
ordfører: Philip Noordwal); udtalelserne om »Kulturpolitik­
ken « (EFT nr. C 175 af 4. 7. 1988 - ordfører: Roger Burnel, 
EFT nr. C 62/12 af 12. 3. 1990 (tillægsudtalelse) - ordfører: 
Beatrice Rangoni-Machiavelli). 
Nr. C 332/176 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 90 
3.5. Det skal endvidere bemærkes, at en del af mid­
lerne til de enkelte forantstaltninger, som EURO-AIM 
og CARTOON, investeres i efter- og videreuddannelse 
af de berørte parter, navnlig arbejdstagerne. 
3.6. Selv om handlingsprogrammet hovedsageligt 
tager sigte på at forbedre den pågældende industris — 
herunder specielt de små og mellemstore virksomheders 
— økonomiske situation og konkurrenceevne, mener 
ØSU, at man i den forbindelse ikke må undlade at 
tage hensyn til den kulturelle, samfundsmæssige og 
forbrugerpolitiske baggrund samt indvirkningen på 
TV-forbrugerne. 
3.7. ØSU vil derfor gerne endnu engang fremhæve 
hovedpunkterne i dette vigtige idéoplæg for at vise, 
hvor stor betydning dette program har på alle områder 
af EF's politik: 
3.7.1. Det audiovisuelle marked i EF er ikke blot en 
økonomisk faktor; det har tværtimod også betydelige 
konsekvenser for Fællesskabets demokratiske, økono­
miske, sociale, kulturelle, samfundsmæssige og forbru­
gerpolitiske udvikling. 
Det er derfor særdeles vigtigt, at de økonomiske, sam­
fundsmæssige og kulturelle grupper inddrages på pas­
sende vis på det audiovisuelle område. 
3.7.2. Medlemslandenes mediestruktur og deres an­
svar på dette område må ikke berøres. 
Godkendelse af fjernsyns- og radiospredningsvirksom­
hed skal fortsat falde ind under det nationale kompeten­
ce- og ansvarsområde. 
Tekniske foranstaltninger skal sikre, at stationerne kan 
udsende deres programmer i alle EF-lande, og at borger­
ne i alle lande kan modtage disse udsendelser. 
Ved at føre en koordineret teknisk og konkurrencedyg­
tig produktionspolitik skal de europæiske producenter 
af fjernsynsapparater også bidrage til, at det brede 
udbud rent faktisk kan udnyttes. 
3.7.3. I forholdet til borgerne medfører mediepolitik­
ken et stort ansvar og mange konsekvenser samt demo­
kratiske, samfundsmæssige og kulturelle forpligtelser. 
Det er derfor ikke kun et spørgsmål om et stærkt 
ekspanderende marked med milliardomsætninger og 
hundredetusinder af beskæftigede; det drejer sig i særlig 
grad også om, at Europas kulturelle identitet ikke alene 
bevares, men også stimuleres kraftigt. 
Den kulturelle og samfundsmæssige mangfoldighed, de 
mangeartede karakteristika samt traditionen og histori­
en udgør Europas unikke kulturrigdom. Dette kultur­
landskab skal derfor fremmes, og det skal også bevares 
på et eudiovisuelt marked i vedvarende ekspansion. 3.7.4. Den demokratiske og samfundsmæssigt for­
pligtende sameksistens mellem forskelligartede progra­
marrangører med forskellige retsstrukturer, dvs. offent­
lige og private udbydere, kan danne grundlag for kultu­
rel pluralisme. Det er imidlertid en forudsætning, at 
princippet om ytringsfrihed bevares og sikres i alle 
former og for alle samfundsgrupper. 
3.7.5. Det må med alle midler hindres, at der i hande­
len med kassetter, plader og film udvikler sig mono­
polagtige strukturer, som begrænser eller endog for­
hindrer den frie handel med disse medieartikler. 
3.7.6. Dette er det nødvendige forretningsgrundlag 
for medier i et frit demokratisk samfund. Dermed sikrer 
man også samtidig en saglig fremstilling af den økono­
miske, sociale, kulturelle, samfundsmæssige og forbru­
gerpolitiske udvikling. 
De audiovisuelle medier, der i dag næsten har fri adgang 
til alle familier i Europa, må som følge af deres sam­
fundspolitiske ansvar lade sig underkaste særlige kvali­
tetskrav. 
3.7.7. Et frit samfund skal sørge for, at disse medier 
ikke vender sig mod det demokrati, der sikrer deres 
frihedsmæssige eksistensgrundlag. 
Derfor skal de forskellige samfundsgrupper også på 
demokratisk vis være medvirkende og ansvarlige på 
medieområdet. 
3.7.8. Alle, der yder åndelige og kulturelle bidrag til 
disse medier, skal nyde særlig beskyttelse. Den eksiste­
rende beskyttelse af ophavs- og beslægtede rettigheder 
på EF-niveau er stadig utilstrækkelig. Den skal derfor 
forbedres, og den skal også give sikkerhed for, at bestå­
ende ophavsrettigheder bevares. 
4. Generelle bemærkninger til handlingsprogrammet 
4.1. Det fremgår ikke helt klar af Kommissionens 
forslag, hvorledes programmet, der har en budgetram­
me på 235 millioner ECU, skal administreres rent 
finansteknisk. Selv om der ikke kan ydes direkte støtte 
til enkelte filmproduktioner, bør Kommissionen oplyse 
nærmere, for hvilke af de 12 enkeltforanstaltninger det 
kan komme på tale at yde tilskud uden tilbagebetaling, 
lån, der skal tilbagebetales, og henholdsvis resultatbe-
tingede subsidier og forskud på indtægter, garantier 
eller rentegodtgørelser. Kun derigennem kan man 
undgå, at EF som den tredje støtteinstans efter med­
lemsstaterne og deres regionale instanser indtræder i en 
konkurrence om subsidier. 
31. 12. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/177 
4.2. De 15 millioner ECU, der foreslås afsat til den 
særskilte erhvervsuddannelsesforanstaltning, bør ikke 
kun anvendes til at forbedre branchens faglige kvalifika­
tioner med hensyn til økonomisk og finansiel forvalt­
ning; man skal også tilgodese den tekniske uddannelse 
af de personer, der er ansat inden for programindustrien 
samt i overførsels- og fremvisningsbranchen. Der bør 
derfor afsættes et væsentligt højere beløb. Eftersom 
ØSU allerede i sin udtalelse af 26. april 1989 om højop-
løsnings-TV (HDTV) efterlyste et specifikt uddannel­
sesprogram, et aspekt der ikke var taget højde for 
i Kommissionens forslag til et handlingsprogram for 
høj opløsnings-T V, bifalder ØSU det foreliggende for­
slag til Rådets afgørelse, der er baseret på EØF-trakta-
tens artikel 128. ØSU fastholder imidlertid udtrykkeligt, 
at alle, der er beskæftiget inden for denne sektor — på 
alle niveauer og på alle områder, skal kunne benytte 
sig af de påkrævede uddannelsesforanstaltninger, og at 
arbejdsmarkedets parter inddrages i forberedelsen og 
gennemførelsen af uddannelsesforanstaltningerne. 
Også jounalister og fagfolk i medieverden samt forfatte­
re skal inddrages i dette uddannelsesprogram. 
4.3. ØSU bifalder, at Kommissionen både i forbin­
delse med fremme af den nye teknologi og ved gennem­
førelsen af MEDIA-programmet tager hensyn til kopro­
duktioner, der lige som ved EUREKA-Auduivisuel også 
kan udføres i samarbejde med partnere fra tredjelande. 
Eftersom de 336 millioner potentielle fjernsyns- og bi­
ografforbrugere (inkl. DDR) ikke udgør hele det euro­
pæiske kulturområde, bør Fællesskabet udnytte mu­
ligheden for at samarbejde med landene af Den euro­
pæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) samt de 
østeuropæiske lande. 
ØSU har flere gange gjort opmærksom på, at for lave 
grænser for deltagelse fra partnere fra tredjelande hin­
drer EF's programindustri i at styrke sin position på 
verdensmarkedet. 
4.4. ØSU lægger vægt på, at man udover de rådgi­
vende udvalg, der omtales i forslagenes artikel 7, og 
medlemsstaternes repræsentanter også tager hensyn til 
fagkundskaben, hos repræsentanter for producenter, 
udlejere, arbejdstagere og forbrugere, når de to pro­
grammer gennemføres. 
For at sikre en hurtig og gnidningsløs gennemførelse af 
handlingsprogrammet bør det være Kommissionen, der 
efter det rådgivende udvalgs principielle indstilling træf­
fer afgørelse om udvælgelsen af de enkelte projekter og 
tildeling af de nødvendige midler. 
4.5. ØSU konstaterer med tilfredshed, at Kommis­
sionen i forslagenes artikel 8 har tage hensyn til ØSU's 
ønske om at blive inddraget i programevalueringen. 5. Særlige bemærkninger til bilag I: 
Kommende foranstaltninger og vejledende fordeling af 
udgifterne (i millioner ECU) 
5.1. Videodistribution og TV-udsendelse (punkt 1.2) 
ØSU bifalder de planlagte net af eksisterende mediate­
ker (offentlige og private biblioteker med udlån af pla­
der, bånd og film), men gør opmærksom på de uløste 
problemer i forbindelse med beskyttelsen af ophavs- og 
beslægtede rettigheder. Der henvises i den sammenhæng 
til ØSU's udtalelse om direktivet om »Fjernsyn uden 
grænser«, hvori ØSU opfordrede Kommissionen til at 
fremsætte forslag til et direktiv om dette spørgsmål. 
5.2. Støtte til flersprogede TV-programmer (punkt 1.3) 
I BABEL- programet bør man på centrale punkter frem­
me muligheden for at producere simultant flersprogede 
programmer. 
I forbindelse med efter- og videreuddannelsestiltagene 
skal man ikke alene tage hensyn til »journalister og 
andre fagfolk i den audiovisuelle sektor«, men også 
drejebogs- og dialogforfattere, så man kommer længere 
frem mod det nævnte mål: simultan udsendelse i det 
europæiske fjernsynsnet. 
5.3. Omstrukturering af tegnefilmindustrien (punkt 
2.2) 
I denne del af programmet MEDIA 92 skal man tage 
højde for det nye østeuropæiske område, der nu er ved 
at opstå. Det er nødvendigt at støtte den teknologiske 
tilpasning til (vest-)europæiske standarder, der vil føre 
til bedre udnyttelse af produktionskapaciteten, også i 
Vesteuropa. Også på dette område skal der skabes en 
sammenhæng med forslag 2 om » en erhvervsuddannel­
sesforanstaltning på det audiovisuelle område«. 
5.4. Fremme af anvendelsen af ny teknologi i produk­
tionen af programmer (punkt 2.3) 
Man skal være særlig opmærksom på, at målsætninger­
ne på mellemlang sigt om fremme af små og mellemsto­
re virksomheder og uafhængige programproducenter 
overholdes, samt på størrelsen af det afsatte beløb. 
ØSU henviser til sine bemærkninger i punkt 2.6 og 
til sin tidligere udtalelse om HDTV og understreger 
vigtigheden af, at EF bidrager til EUREKA-Audiovisuel 
Nr. C 332/178 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 90 
og til den i mellemtiden oprettede Europæiske Økono­
miske Firmagruppe »Vision 1250«. Dette er en forud­
sætning for at gøre virksomhederne i EF mere konkur­
rencedygtige. 
5.5. Bidrag til skabelse af et sekundært marked, især 
ved udnyttelse af arkiver (punkt 2.4) 
I forbindelse med alle projekter til skabelse af et sekun­
dært marked skal man tage hensyn til de ophavsretslige 
bestemmelser, der skal udarbejdes. 
5.6. Andre foranstaltninger (punkt 4) 
I MEDIA 92 bør man mere målrettet fremme ud­
bygningen af potentialet i lande og regioner, der har en 
begrænset audiovisuel kapacitet, eller hvis sprog har en 
beskeden udbredelse i Fællesskabet. 
6. Særlige bemærkninger til »Forslag til Rådets afgø­
relse om ivæksættelse af en erhvervsuddannelsesfor­
anstaltning på det audiovisuelle område « 
6.1. I denne sammenhæng skal der principielt henvi­
ses til EØF-traktatens artikel 128, der omhandler » fag­
lig uddannelse « i en bredere forstand. Det bevirker, at 
man ikke kan nøjes med at inddrage erhvervsuddannel­
sesforanstaltninger for »de nye ledende kræfter« i 
MEDIA 92. Som ØSU allerede har påpeget flere gange 
i bemærkningerne til forslag 1 om »fremme af ud­
viklingen af den europæiske audiovisuelle industri«, 
Bryssel, den 20. september 1990. skal der også tages hensyn til uddannelsesbehovet i 
andre faggrupper. 
6.2. Man skal især fremhæve muligheder for faglig 
efter- og videreuddannelse, som tager sigte på at be­
handle temaer og problemstillinger ud fra en samlet 
europæisk synsvinkel frem for en alt for svæver national 
synsvinkel. Man bør her f.eks. overveje at arrangere 
seminarer for producenter af dokumentarfilm, hvis pro­
duktioner så vil kunne finde både bedre og bredere 
anvendelse i Europa. 
6.3. I forbindelse med erhvervsuddannelsesforan­
staltninger må det i hvert fald være et princip, at sådan­
ne foranstaltninger skal kunne benyttes af små og mel­
lemstore virksomheder. Disse virksomheder er ringere 
udstyret med såvel personalemæssige som økonomiske 
ressourcer, og uden særlige foranstaltninger vil dette 
ofte bevirke, at man forsømmer uddannelsesaspektet, 
som er så vigtigt for den audiovisuelle industri. På det 
konkrete plan skal man ikke blot bibringe de små 
og mellemstore virksomheder den fornødne knowhow, 
man skal også give dem mulighed for at oplære de 
ansatte til de specielle funktioner i deres egen virksom­
hed eller for at gennemføre et uddannelsessamarbejde 
med andre små og mellemstore virksomheder. 
7. Aktionsprogrammets ikrafttræden 
ØSU understreger nødvendigheden af, at de to forslag 
til afgørelse vedtages hurtigt, således at der ikke sker 
en afbrydelse mellem pilotfasen og hovedfasen 1991-
1995. 
En sådan afbrydelse ville nemlig få alvorlige følger for 
videreførelsen af de aktioner, der er igangsat under 
pilotfasen. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg