Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

- »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anden tilpasning af afgørelse 1110/94/EF (som tilpasset ved afgørelse 616/96/EF) om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (1994-1998)«, og - »Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om anden tilpasning af afgørelse 94/268/Euratom (som tilpasset ved afgørelse 96/253/Euratom) om et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998)« (96/C 212/06)

Rådet besluttede den 8. marts 1996 under henvisning til EF-traktatens artikel 130 I, stk. 1 og 2, og Euratom-traktatens artikel 170, at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de ovennævnte emner.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Energi, Kernekraft og Forskning, som udpegede Henri Malosse til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 14. maj 1996.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 336. plenarforsamling af 29.-30. maj 1996, mødet den 29. maj 1996, med 102 stemmer for og 5 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Det Økonomiske og Sociale Udvalgs henstillinger

1.1. Forskning, teknologisk udvikling og innovation anses for et prioriteret indsatsområde, som kan styrke EU-industriens konkurrenceevne og indvirke positivt på beskæftigelsen, hvilket skal ses i tilknytning til den økonomiske og sociale samhørighed.

1.2. Det er foruroligende, at Den Europæiske Unions teknologiske efterslæb i forhold til de vigtigste konkurrenter stadig øges, og der kan herske tvivl om de finansielle FTU-forpligtelser, som man påtog sig, da det 4. rammeprogram (1994-1998) blev vedtaget.

1.3. Immaterielle investeringer, især inden for uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning, er et vigtigt led i den strategi, som skal sætte skub i konkurrenceevnen og beskæftigelsen i Den Europæiske Union.

1.4. ØSU principgodkender Kommissionens forslag.

1.5. ØSU er tilhænger af øget koncentration af ressourcerne og af, at man koncentrerer indsatsen om de fastlagte prioriteter.

1.6. ØSU beklager, at Kommissionen ikke har udnyttet den ekstra finansieringsmulighed, som den første tilpasning af det 4. rammeprogram muliggør, og opfordrer Kommissionen og budgetmyndighederne til at konkretisere Den Europæiske Unions erklærede vilje til at sætte fokus på de politikker, som indvirker positivt på beskæftigelsen på mellemlang og lang sigt.

1.7. ØSU gentager sin foruroligelse over den manglende gennemsigtighed ved nedsættelsen af task forcerne »forskning - industri« og ved forhåndsudvælgelsen af projekterne af fælles interesse, for hvilke Kommissionen nu foreslår en særlig indsats, ikke mindst i finansiel henseende.

1.8. ØSU er foruroliget over risiciene ved langsigtet specialisering i Den Europæiske Union på et begrænset antal industrielle områder samt over den fare, som dette indebærer i henseende til økonomisk og social samhørighed.

1.9. ØSU gentager sin støtte til task force ordningen; task forcerne bør hovedsageligt være instrumenter til koordinering af forskningsprojekterne på samtlige disses gennemførelsesstadier, idet sigtet er at skabe større sammenhæng.

1.10. ØSU fremhæver, at der bør lægges større vægt på muligheden for at benytte supplerende programmer eller for at lade Den Europæiske Union deltage i FTU-programmer, som flere medlemsstater har igangsat (traktatens artikel 130 K og 130 L).

1.11. ØSU beklager, at de foreliggende forslag ikke indeholder noget nyt tiltag til at øge SMV's inddragelse til trods for, at SMV'er yder et stort bidrag til jobskabelsen i Europa; ØSU foreslår derfor, at der oprettes en horisontal SMV task force.

1.12. ØSU henstiller, at en del af den foreslåede supplerede finansiering går til formidling og udnyttelse af resultaterne af FTU-indsatsen som led i en styrkelse af samspillet mellem forskning, innovation og marked; ØSU foreslår derfor at oprette en task force for innovation.

1.13. ØSU går ligeledes ind for en styrkelse af de videnskabelige og tekniske samarbejdsaktioner med landene i Central- og Østeuropa og med Middelhavstredjelandene, bl.a. ved hjælp af tildeling af disse supplerende bevillinger.

2. Indledning

2.1. Det fjerde rammeprogram blev endeligt vedtaget den 26. april 1994. Der blev vedtaget to afgørelser, nemlig en om »Det fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998)« (), og en om et »Rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998)« (). ØSU afgav udtalelse om Kommissionens forslag til det fjerde rammeprogram den 25. november 1993 ().

2.2. Rammeprogrammet omfatter gennemførelse af fire aktioner, som iværksættes ved hjælp af særprogrammer. Som led i rammeprogrammet 1994-1998 blev der i perioden 27. juli-8. december 1994 vedtaget 20 særprogrammer - deraf 15 under den første aktion - som ØSU også afgav udtalelse om.

2.3. Oprindelig skulle der til disse 20 særprogrammer i henhold til de pågældende to afgørelser bevilges i alt 12,3 mia. ECU over EF-budgettet, deraf 11,046 mia. til EF-rammeprogrammet og 1,254 mia. til Euratom-rammeprogrammet.

2.4. Efter forhøjelsen af EF-ressourcerne som følge af Østrigs, Finlands og Sveriges EU-tiltrædelse og forhøjelsen af F& U-udgifterne som følge af disse tre landes deltagelse i særprogrammerne blev der den 4. og 26. marts 1996 () truffet afgørelse om en første tilpasning på 6,5 % af disse beløb. ØSU godkendte denne første tilpasning den 5. juli 1995 ().

2.4.1. Denne procentsats svarer til en forhøjelse på 800 mio. ECU af det 4. rammeprograms samlede bevillinger, som herved stiger fra 12,3 til 13,1 mia. ECU, deraf 11,746 mia. i stedet for 11,046 (718 mio. ECU mere) til EF-rammeprogrammet og 1,336 mia. i stedet for 1,254 (82 mio. ECU mere) til Euratom-rammeprogrammet. Ekstrabevillingerne er fordelt lineært på de forskellige særprogrammer.

2.5. I henhold til artikel 1, stk. 3, i de to afgørelser af 26. april 1994 kunne der eventuelt og senest 30. juni 1996 afsættes yderligere 700 mio. ECU til det fjerde rammeprogram. Om dette beløb skulle bevilges, afhang imidlertid af »en vurdering af rammeprogrammets gennemførelse, af dets bidrag til EF-industriens konkurrenceevne på verdensplan, af nytteværdien og af udviklingen i de finansielle overslag for Den europæiske Union«.

2.6. I overensstemmelse med de fire kriterier, som var nedfældet i de to afgørelser fra april 1994, vurderer Kommissionen, at betingelserne er opfyldt for, at der kan bevilges dette yderligere beløb på 700 mio. ECU (pkt. 2 i begrundelsen).

2.7. Kommissionen påpeger endvidere, at analysen af EF's forskningsbehov på nøgleområder af betydning for erhvervslivet og samfundet samt situationen hos EU's vigtigste konkurrenter fører til udskilning af en række områder, hvor der kan høstes betydelige fordele, hvis EU's forskningsaktiviteter forøges; Kommissionen går derfor ind for, at man snarest forhøjer bevillingerne til forskning klækkeligt.

2.7.1. Under hensyntagen til budgetstramningen, som påvirker EF's forskningsbevillinger, og for at undgå, at pengemidlerne spredes, da dette vil mindske deres virkning, finder Kommissionen det imidlertid nødvendigt at målrette denne ekstra finansiering mod forskningsaktiviteter inden for områder, hvor behovet for en ekstra indsats er mest presserende.

2.8. Kommissionen foreslår derfor at imødekomme de konstaterede forskningsbehov ved at tilpasse de berørte særprogrammer ved hjælp af en tvefoldig indfaldsvinkel, som skal antage to særskilte, men indbyrdes supplerende former:

- en opstramning og en øget koordinering programmerne imellem på EF-plan, samt med forskningsindsatsen i medlemsstaterne, for at afbøde spredningen i FTU-aktiviteterne og undgå overlapninger, og

- ekstra finansiering, som skal muliggøre en styrkelse af visse forskningsaktioner, og hvis selektive karakter skal gøre det muligt at nå den kritiske masse, som er en forudsætning for deres gennemførelse.

2.9. På fem områder skønner Kommissionen, at behovet for yderligere forskningsindsats er presserende og berettiget. Derfor bør der lægges særlig vægt på styrkelse af koordineringen mellem programmerne indbyrdes samt på bevilling af yderligere pengemidler. Der er tale om følgende fem områder:

- flyteknik (den nye generation af fly) (165 mio. ECU);

- multimedier til undervisningsbrug (125 mio. ECU);

- biler (fremtidens bil) (130 mio. ECU);

- integrerede transportkæder (90 mio. ECU);

- miljø (190 mio. ECU) (heraf 85 mio. ECU til vand og 105 mio. ECU til nuklear sikkerhed).

2.10. For de tre øvrige områder, der også anses for prioriterede, foreslår Kommissionen en tilpasning af de pågældende særprogrammers videnskabelige og tekniske indhold af hensyn til en bedre målretning af forskningsaktionerne og for at sikre en bedre koordinering mellem programmerne indbyrdes, men den påtænker dog ikke på nuværende tidspunkt at afsætte yderligere bevillinger. De tre områder er følgende:

- biovidenskaber (vacciner og virussygdomme);

- fremtidens tog og jernbanesystemer;

- skibsfart.

2.11. Hvis man ser bort fra miljøområdet, svarer disse prioriterede områder til de emner, der er blevet godkendt i de syv industri- og forskningsrelaterede task forcer, som Kommissionen indtil dato har oprettet med det sigte at forbedre samordningen af FTU-politikkerne og aktiviteterne på EF- og nationalt plan. Der ventes desuden snart etableret en task force, som skal beskæftige sig med vand.

2.12. Mere specifikt har disse task forcer følgende tre målsætninger:

- at forbedre fastlæggelsen af forskningsprioriteterne og at identificere »flaskehalse« i samarbejde med industrien, herunder SMV, og brugerne af forskningsresultaterne;

- at samordne de igangværende aktiviteter i det fjerde rammeprogram bedre;

- at undersøge alle andre alternativer (finansielle, lovgivningsmæssige) uden for rammeprogrammet for at tilvejebringe et gunstigt miljø for innovation og fremme samarbejdet mellem virksomheder.

3. Global vurdering af Kommissionens forslag

3.1. ØSU principgodkender, at der bevilges yderligere 700 mio. ECU til det fjerde rammeprogram (1994-1998) og tilslutter sig Kommissionens selektive indfaldsvinkel til bevillingernes fordeling på de forskellige særprogrammer. Sigtet er at koncentrere den ekstra forskningsindsats om emner, som er direkte knyttet til mulige industrielle anvendelsesformål.

3.2. ØSU påpeger, at det gentagne gange har kritiseret, at der kun ydes beskedne bevillinger til EU's FTU-indsats. Bevillingerne står ikke mål med den centrale rolle, som forskning og teknologisk udvikling bør tillægges i bestræbelserne på at sætte skub i konkurrenceevnen og beskæftigelsen i Den Europæiske Union ().

3.2.1. ØSU må beklageligvis konstatere, at kritikken fortsat er fuldt ud berettiget:

- dels er medlemsstaternes videnskabs- og teknologipolitik ramt af budgetstramninger, hvilket beror på ønsket om at nedskære det offentliges udgifter; dette har medført, at FTU-bevillingerne er stagneret eller sågar faldet målt i faste priser siden begyndelsen af 1990'erne ();

- dels fremgår det af alle analyser, at den europæiske industris tab af konkurrenceevne set i forhold til de vigtigste konkurrenter i USA, Japan og Sydøstasien bliver stadig større. En af hovedårsagerne til dette forhold skal søges i det stadige fald i den europæiske teknologiproduktion i 1980'erne og 1990'erne ().

3.3. Principielt kan ØSU kun udtrykke tilfredshed med Kommissionens selektive indfaldsvinkel og med det forhold, at denne selektivitet er et led i den øgede koncentration af ressourcerne og i indsatsens koordinering om fastlagte prioriteter.

3.3.1. Denne indfaldsvinkel svarer fuldt ud til det ønske, som ØSU tidligere har givet udtryk for: inden for de mest direkte berørte særprogrammer skal bevillingerne primært koncentreres om de forskningsområder, som bidrager direkte til at fremme vækst og beskæftigelse i Europa ().

3.4. Når dette er sagt, må ØSU konstatere, at de foreliggende forslag ændrer på balancen mellem de forskellige forskningsprioriteter inden for det fjerde rammeprogram. ØSU vurderer, at denne ændring er andet og mere end blot en midtvejsrevision af det fjerde rammeprogram og at den foregriber de kommende forhandlinger om det femte rammeprogram, som forventes indledt sidst i 1996. ØSU fremhæver, at de beslutninger, som træffes i dette spørgsmål, ikke må foregribe de konklusioner, som de nævnte forhandlinger vil munde ud i.

3.5. ØSU ønsker desuden at knytte en række forbehold og mere specifikke henstillinger til sin principgodkendelse.

4. Budgetmæssige aspekter

4.1. ØSU konstaterer, at Kommissionens forslag ikke udnytter muligheden for en bevillingsforhøjelse på 745 mio. ECU, som fremkommer ved at anvende samme procentsats på 6,5 som blev benyttet ved den første tilpasning af rammeprogrammet efter udvidelsen med Østrig, Finland og Sverige.

4.2. Kommissionen begrunder sin beslutning om at begrænse forslagene til 700 mio. ECU med det stramme EU-budget og ønsket om god økonomisk forvaltning; ØSU er givetvis enig i denne begrundelse.

4.2.1. Kommissionen nævner derfor i begrundelsen, at den agter at lade denne supplerende finansiering indgå i det samlede loft for de finansielle overslag 1993-1999 og at den kun påtænker en væsentlig forhøjelse af de nuværende lofter for udgiftsområde 3, som omfatter finansiering af de interne politikker, herunder forskningspolitikken.

4.3. Forslagene om justering af de finansielle overslag for 1997-1999, som Kommissionen vedtog den 20. marts 1996, stemmer overens med disse retningslinjer, som Kommissionens formand i øvrigt allerede bekræftede over for Europa-Parlamentet den 31. januar 1996.

4.4. ØSU konstaterer, at den justering, som Kommissionen foreslår, er blevet mulig, fordi der er fremkommet en manøvremargen på 4 mia. ECU, som i vid udstrækning er en følge af besparelserne i landbrugsudgifterne efter landbrugsreformen og en følge af den gunstige udvikling på markederne.

4.5. ØSU finder det i denne sammenhæng beklageligt, at Kommissionen ikke har ønsket at udnytte den ekstra finansieringsmulighed på 45 mio. ECU, som den første tilpasning af det fjerde rammeprogram muliggør.

4.6. ØSU mener, at et sådant forslag langt fra ville være gået ud over Kommissionens og samtlige medlemsstaters ønske om god forvaltning og budgetstramning, men ville have udgjort en bekræftelse på, at forskning og innovation også i praksis anses for et prioriteret indsatsområde, som kan styrke EU-industriens konkurrenceevne og indvirke positivt på beskæftigelsen, hvilket skal ses i tilknytning til den økonomiske og sociale samhørighed.

4.7. Det forslag, som Kommissionens formand fremsatte på ovennævnte møde, hvor han opfordrede alle de politiske, økonomiske og sociale kræfter til at gå sammen i en »europæisk tillidspagt for beskæftigelsen« gav ellers grund til forhåbninger om en mere aktiv indstilling fra Kommissionens side, ikke mindst da den supplerende finansiering også blev fremlagt som værende en hjørnesten i initiativerne til fremme af investeringer, vækst og beskæftigelse.

4.8. ØSU opfordrer derfor Kommissionen og budgetmyndighederne til at konkretisere Den Europæiske Unions erklærede vilje til at sætte fokus på de politikker, som indvirker positivt på beskæftigelsen, hvilket skal ske ved at føre en mere ambitiøs politik udstyret med passende midler.

4.9. ØSU fremhæver i denne forbindelse tillige, at det er absolut nødvendigt nøje at begrænse forvaltnings- og administrationsudgifterne og at anvende hovedparten af de supplerende bevillinger, som tildeles det fjerde rammeprogram, til de egentlige forskningsaktioner.

5. Definering af forskningsprioriteter

5.1. ØSU vurderer, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad begrunder den metode, som den har benyttet ved valg af de prioriterede områder, der skal tildeles supplerende finansiering; ØSU beklager endvidere, at det ikke råder over oplysninger, som sætter det i stand til at bedømme, hvorledes man har fordelt de 700 mio. ECU på de fem udvalgte områder.

5.2. ØSU må nøjes med at konstatere, at Kommissionens valg af prioriterede områder omfatter task forcernes arbejdsfelter, som er udvalgt helt uden debat i de forskellige instanser, der deltager i beslutningsprocessen.

5.2.1. Kommissionen giver herved anledning til den formodning, at en vis forudindtagethed har begrundet forslagene og at Kommissionens prioriteter blot refererer til de emneområder, som task forcerne dækker, hvorimod den kun i sekundært omfang har fulgt de kriterier, som den erklærer at have benyttet.

5.3. Denne konstatering kan kun styrke de bange anelser og de spørgsmål, som ØSU gav udtryk for i udtalelsen om »Samordning af politikken for forskning og teknologisk udvikling« (), angående den lidet gennemsigtige metode, som Kommissionen har benyttet ved task forcernes nedsættelse og udvælgelsen af projekter af fælles interesse, for hvilke den nu foreslår en særlig indsats.

5.4. Den tvivl, som ØSU tidligere har givet udtryk for, bestyrkes således. Task forcerne blev oprettet til koordineringsformål og må ikke udvikle sig til organer til fastsættelse og forvaltning af forskningsprioriteterne, da dette vil forhindre enhver form for fleksibilitet i forskningstemaernes definering.

5.4.1. ØSU mener således, at Kommissionens forslag afføder forvirring mellem metoderne til udvælgelse af strategiske forskningsemner, metoderne til gennemførelse af FTU-aktionerne og instrumenterne til forvaltning og koordinering (internt i Kommissionen) af forskningsaktiviteter.

5.5. ØSU henviser til, at det tidligere har advaret mod »de indbyggede svagheder i en top-down-metode, der risikerer ikke at tage hensyn til de reelle forhold og den hast, hvormed de teknologiske udfordringer ændrer sig på verdensplan« ().

5.6. ØSU mener derfor, at Kommissionen bør revidere de prioriteter, som den har fastlagt, og bl.a. foretage samråd med samtlige berørte sektorer, herunder SMV og forskningsorganer. Dette samråd skal medvirke til, at der opnås bred konsensus mellem forsknings- og innovationsaktørerne angående de områder, hvor den foreslåede indsats, herunder specielt den finansielle indsats, især bør koncentreres. Der bør her tillige tages hensyn til den balance, som blev etableret mellem forskningsprioriteterne, da det fjerde rammeprogram blev vedtaget.

5.7. ØSU understreger, især som oplæg til det femte rammeprogram, at det er vigtigt for Den Europæiske Union at råde over en egentlig strategi for forskning og teknologisk udvikling, som bl.a. skal bygge på indsatsen i »Det Europæiske Observationscenter for Videnskab og Teknologi«, der er etableret inden for rammerne af Centeret for Teknologiske Fremtidsstudier i Sevilla; inden for denne strategi bør samtlige forsknings- og innovationsaktører kunne fastlægge deres indsats og i særdeleshed definere deres FTU-målsætninger og -prioriteter.

5.8. I modsat fald vil der ifølge ØSU være fare for:

- at der opstår en specialisering inden for et alt for begrænset antal industriområder, hvor vækstudsigterne måske ikke svarer til forventningerne, hvilket vil føre til en svækkelse af den europæiske økonomi, og

- at man øger den teknologiske kløft, som adskiller Den Europæiske Unions regioner, idet forskningsindsatsen går i retning af industrisektorer, hvor kun et lille antal aktører på nogle få geografiske områder er aktive.

5.9. ØSU fremhæver, at man bør prioritere de forskningsaktioner, som øger den europæiske industris konkurrenceevne, og som har positiv indvirkning på beskæftigelsen i hele Den Europæiske Union ().

5.10. Blandt andet på denne baggrund støtter ØSU Kommissionens forslag om en styrkelse, herunder ydelse af ekstrabevillinger, af forskningsaktiviteterne inden for multimedier til undervisningsformål, hvilket er begrundet i de udfordringer, som uddannelses- og undervisningssystemerne i Europa står over for.

5.10.1. ØSU gentager den betydning, som det tillægger immaterielle investeringer i form af forskningspolitik, politik for teknologisk innovation samt udnyttelse af de menneskelige ressourcer.

5.10.2. ØSU peger på betydningen af, at fremtidens multimediesystemer, tjenesteydelser og indhold bidrager til udvikling af de humanistiske og uddannelsesmæssige værdier, som undervisnings- og uddannelsessystemerne i Den Europæiske Union rummer, samt til bevarelse af den kulturelle og sproglige forskelligartethed, som er kendetegnende for EU.

6. Task forcerne »forskning-industri« og koordinering af forskningspolitikken

6.1. ØSU gentager sin støtte til task force-ordningen, fordi den muliggør en sammenhængende og rationel styring, der stemmer overens med erhvervslivets og samfundets behov, af de forskellige forskningsaktiviteter. ØSU fremhæver, at task forcerne hovedsagelig bør være instrumenter til koordinering af forskningsprojekterne på samtlige disses gennemførelsesstadier, idet sigtet er at skabe større sammenhæng.

6.2. Hvis Kommissionen giver task forcerne disse målsætninger, mener ØSU, at de kan blive et fortrinligt instrument til fremdrift og koordinering inden for det næste rammeprogram, idet det naturligvis forudsættes, at personale- og administrationsudgifterne i forbindelse med deres forvaltning fortsat holdes så små som muligt.

6.3. Under alle omstændigheder finder ØSU det endnu engang såre beklageligt, at Kommissionen lægger så lidt vægt på muligheden for at benytte supplerende programmer eller for at lade Den Europæiske Union deltage i FTU-programmer, som flere medlemsstater har igangsat, således som dette er omtalt i traktatens artikel 130 K og 130 L.

6.3.1. ØSU stiller sig specielt undrende, fordi den ansvarlige kommissær, Cresson, ved flere lejligheder har bebudet at ville tage disse bestemmelser i anvendelse () (). Allerede i Kommissionens arbejdsprogram for 1995 var det planlagt at anvende supplerende finansiering til det 4. rammeprogram til lancering af supplerende programmer ().

6.3.2. ØSU minder om, at Rådet (forskningsministrene) på mødet den 10. marts 1995 vurderede, at brug af disse bestemmelser nødvendiggjorde en nøje behandling (). ØSU opfordrer indtrængende Kommissionen til at foretage denne behandling og til snarest at forelægge resultaterne som en forløber for udarbejdelsen af det 5. rammeprogram.

6.4. ØSU mener i denne forbindelse, at disse bestemmelser kunne benyttes til bl.a. at forbedre synergierne mellem EU's FTU-aktiviteter og EUREKA-projekterne, specielt i form af øget EU-deltagelse i disse projekter, således som det i øvrigt også er berammet i afgørelserne om det 4. rammeprogram.

6.4.1. En sådan fremgangsmåde ville passe fortrinligt sammen med en styrkelse af samspillet mellem forskning, innovation og marked, som er en nødvendighed, hvilket ØSU allerede har påpeget ().

6.5. ØSU mener tillige, at Den Europæiske Union også ville kunne drage fordel af øget deltagelse i Den Europæiske Rumorganisations aktiviteter, hvilket Kommissionen imidlertid ikke foreslår i de foreliggende forslag på det flytekniske område.

6.6. ØSU rejser endelig det spørgsmål, om nogle af de forskningsaktiviteter, som Kommissionen anser for prioriterede i de foreliggende forslag, ikke snarere burde indgå i supplerende programmer, som samfinansieres af de medlemsstater, der har størst interesse i dem.

7. SMV-inddragelse

7.1. I den anden rapport fra den rådgivende gruppe vedrørende konkurrenceevne, som blev udsendt i december 1995, fremhæves det endnu engang, at politikkerne til understøttelse af SMV skal være rygsøjlen i forslagene med sigte på at fremme beskæftigelsen og forbedre konkurrenceevnen i Europa.

7.2. I denne forbindelse opfordrede Rådet i resolutionen af 27. november 1995 om »små og mellemstore industrivirksomheder (SMV) og teknologisk innovation« () Kommissionen til bl.a. »at øge SMV's reelle og effektive deltagelse i F& U-programmerne« og »at styrke foranstaltningerne med henblik på udbredelse og overførsel af teknologi, i tæt samarbejde med medlemsstaterne...«.

7.3. ØSU konstaterer, at specielt de teknologiske stimuleringsforanstaltninger, såsom CRAFT-aktionerne, der omfattes af specifik finansiering inden for de forskellige forskningsprogrammer, i høj grad har medvirket til at øge SMV'ernes deltagelse i FTU-aktiviteterne, bl.a. i egenskab af leverandører eller brugere af produkter og metoder med høj værditilvækst.

7.4. ØSU beklager ligeledes stærkt, at Kommissionens forslag ikke lægger op til nye tiltag til at øge SMV's inddragelse. ØSU er endvidere bange for, at task forcerne vil gribe ind i Kommissionens bestræbelser på at forenkle og skabe større gennemsigtighed i procedurerne for deltagelse i forskningssærprogrammerne og specielt bestræbelserne på at gøre det lettere for SMV at få adgang til forskningens finansieringskilder.

7.5. ØSU mener, at der bør lægges særlig vægt på små og mellemstore industri- og håndværksvirksomheder; i denne sektor vil koordinering af SMV'ernes FTU-aktiviteter muliggøre teknologiske og styringsmæssige ændringer til gavn for konkurrenceevnen, hvilke udmønter sig i jobskabelse.

7.6. ØSU foreslår for sit vedkommende at tildele SMV, herunder især underleverandører, en særlig fortrinsstilling i de nye forskningsprioriteter. Det foreslås derfor at indføje følgende tekst i betragtningerne til Kommissionens forslag:

»De små og mellemstore virksomheder (SMV) yder et større bidrag til jobskabelsen i Europa; SMV er en betragtelig kilde til innovationer og der bør derfor sørges for, at de får privilegeret adgang til det 4. rammeprogram og hurtigst muligt kan drage fordel af resultaterne af det udførte forskningsarbejde, med det sigte at gøre dem mere konkurrencedygtige.«

7.7. ØSU konstaterer med bekymring, at den metode, Kommissionen følger ved oprettelse af sine task forcer, resulterer i, at de dominerende virksomheder i de berørte industrisektorer får en fortrinsstilling. ØSU foreslår derfor, at der oprettes en horisontal SMV task force til at varetage samordningen af samtlige de politikker og instrumenter, som er med til at udvikle og styrke SMV'ernes teknologiske og innovative potentiel, således som der bl.a. opfordres til i ovennævnte rådsresolution.

7.7.1. Oprettelse af en sådan task force ville være et konkret udtryk for den fortrinsstilling, som Kommissionens formand i den tidligere nævnte tale tillagde SMV som led i de jobskabende tiltag.

8. Innovationspolitik

8.1. Europas hovedudfordring ligger i dag i at få resultaterne af frugtbar forskning udmøntet i innovationer, som kan markedsføres ().

8.2. ØSU finder det derfor særdeles beklageligt, at der ikke fremsættes forslag om at tildele supplerende finansiering til særprogrammet for formidling og udnyttelse af resultater af forskning, teknologisk udvikling og demonstration () og om at styrke virkningen af de tiltag, der sættes i værk på dette felt.

8.3. Denne situation svarer ikke til retningslinjerne og forslagene i Kommissionens »Grønbog om innovation« () fra december 1995, som ØSU afgiver en særskilt udtalelse om.

8.3.1. Dette er særligt beklageligt, fordi Kommissionen ikke påtænker ekstra finansieringsmidler, som kan tilskynde virksomhederne til at igangsætte innovation, og sørge for, at Den Europæiske Union inden for et rimeligt tidsrum omsætter resultaterne af forskningsprojekterne i nye produkter eller metoder, som kan markedsføres.

8.4. ØSU mener således, at aktionerne i det pågældende særprogram bør spille en prioriteret rolle inden for det 4. rammeprogram, hvilket gør det fuldt ud berettiget at styrke finansieringen. I udtalelsen om dette program () gav ØSU i øvrigt udtryk for, at den af Rådet fastsatte finansiering på ca. 2 % af det 4. rammeprograms samlede finansiering var utilstrækkelig.

8.5. ØSU mener tillige, at oprettelsen af en task force for »innovation« vil gøre det muligt at sikre de nødvendige synergier mellem forskningspolitik og industripolitik samt være retningsvisende for samtlige de tiltag og instrumenter, der virker befordrende på samspillet mellem forskning, innovation og marked, som led i forfølgelsen af målsætningerne om industriens konkurrenceevne, vækst i beskæftigelsen og økonomisk og social samhørighed.

9. Atomsikkerhed

9.1. ØSU udtrykker tilfredshed med Kommissionens forslag om at hæve bevillingerne til særprogrammet for forskning og undervisning inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission (). Dette forslag stemmer overens med ØSU's tidligere meningstilkendegivelser.

9.2. Kommissionens hensigt om at afsætte en væsentlig del af de foreslåede 105 mio. ECU til forbedring af atomsikkerheden i Central- og Østeuropa og i SNG-landene svarer ligeledes til ØSU's ønsker.

9.3. Der peges i denne forbindelse på den store betydning af et snævert samarbejde med videnskabelige organer og medarbejdere i disse lande, som råder over omfattende knowhow og sofistikerede teknikker, men som har hårdt brug for midler.

9.4. ØSU fremhæver endvidere, at der bør etableres synergier med PHARE- og TACIS-programmerne.

10. Internationalt samarbejde

10.1. ØSU understreger, at Kommissionen kun foreslår en beskeden ekstrabevilling på 25 mio. ECU til det særlige FTU-program for samarbejde med tredjelande og internationale organisationer (). Ydermere ydes disse bevillinger kun til forskning i forbindelse med tre af de fem områder, som Kommissionen har udvalgt til supplerende finansiering: multimedier til undervisningsbrug (10 mio. ECU), integrerede transportkæder (10 mio. ECU) og vand (5 mio. ECU).

10.2. Selv om Kommissionen erklærer, at dens forslag ligger på linje med dens meddelelse fra oktober 1995 om »Udsigterne for det internationale samarbejde med hensyn til forskning og teknologisk udvikling« (), er ØSU nødt til at konstatere, at de foreslåede midler slet ikke står mål med de erklærede ambitioner, idet Kommissionen i den nævnte meddelelse bebudede at have til hensigt at yde et supplerende finansielt bidrag til de videnskabelige og tekniske samarbejdsaktioner med:

- landene i Central- og Østeuropa som led i disse landes forberedelse af tiltrædelsen;

- Middelhavslandene som led i en indsats til fremme af forskning og teknologisk udvikling, første etape i retning af etablering af et euromediterrant videnskabeligt og teknologisk område.

10.3. ØSU minder om, at det i udtalelsen om dette særprogram () fandt det særdeles beklageligt, at Rådet skar næsten 1/3 af de bevillinger, som Kommissionen den gang foreslog tildelt disse videnskabelige og tekniske samarbejdsaktioner. De foreliggende forslag kan ikke anses for en imødekommelse af denne kritik.

10.4. ØSU noterer med tilfredshed rådsformandskabets erklærede hensigt om bl.a. at styrke det euromediterrane partnerskab på FTU-området inden for temaer som vandforvaltning, søtransport, landbrug og fiskeri, civilbeskyttelse, sundhed og bevarelse af kulturarven.

10.5. ØSU henstiller, at der gives konkret finansielt udtryk for Kommissionens erklærede hensigter i meddelelsen og at man styrker de finansielle midler til det pågældende særprograms gennemførelse.

10.6. ØSU mener, at beslutninger i den retning ville stemme helt overens med den resolution, som Rådet af forskningsministre vedtog den 25. marts 1996 efter forelæggelsen af den nævnte meddelelse (), samt med rådsformandskabets konklusioner fra samme dag om det videnskabelige og tekniske samarbejde mellem Den Europæiske Union og Middelhavstredjelande på den ene side og de associerede lande i Central- og Østeuropa på den anden.

10.7. ØSU peger her atter engang på den store betydning af et snævert samarbejde med videnskabelige organer og medarbejdere i tredjelande. Etablering og udbygning af et sådant samarbejde bør tildeles prioritet i det internationale samarbejde og bør foretrækkes frem for de undersøgelses- og tekniske bistandsaktiviteter, som ofte er delvis uberettigede.

Bruxelles, den 29. maj 1996.

Carlos FERRER

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1.

() EFT nr. L 115 af 6. 5. 1994, s. 31.

() EFT nr. C 34 af 2. 2. 1994, s. 90.

() EFT nr. L 86 af 4. 4. 1996, s. 69 og 72.

() EFT nr. C 256 af 2. 10. 1995, s. 12.

() Europæisk rapport om videnskabs- og teknologiindikatorer 1994 - Europa-Kommissionen - november1994.

() EFT nr. C 393 af 31. 12. 1994, s. 117.

() EFT nr. C 18 af 22. 1. 1996, s. 54.

() EFT nr. C 18 af 22. 1. 1996, s. 54, punkt 4.3.8.

() ØSU henviser i denne forbindelse til de henstillinger, som vil blive fremsat i den initiativudtalelse, som ØSU sideløbende udarbejder om »De beskæftigelsesmæssige konsekvenser af indførelsen af nye teknologier«.

() Jf. tale af Edith Cresson på det 3. plenarmøde i Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi den 6. april 1995.

() Jf. tillige tale af Edith Cresson på mødet i Europa-Parlamentets udvalg for forskning, teknologisk udvikling og energi den 25. april 1995.

() EFT nr. C 225 af 30. 8. 1995, s. 6.

() PM »Forskning« 5425/95 (Presse 71).

() EFT nr. C 341 af 19. 12. 1995, s. 3.

() »Styrkelse af den europæiske konkurrenceevne« - 2. rapport fra den rådgivende gruppe vedrørende konkurrenceevne - december 1995.

() EFT nr. L 361 af 31. 12. 1994, s. 101.

() KOM(95) 688 endelig udg.

() EFT nr. C 393 af 31. 12. 1994, s. 151.

() EFT nr. L 361 af 31. 12. 1994, s. 132.

() EFT nr. L 334 af 22. 12. 1994, s. 109.

() KOM(95) 489 endelig udg.

() EFT nr. C 393 af 31. 12. 1994, s. 148.

() EFT nr. C 110 af 16. 4. 1996, s. 1.