KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(92) 154 endelig udg. 
Bruxelles, den 5. maj 1992 
Forslag ti I 
RÅDETS AFGØRELSE 
om en handlingsplan for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa 
(forelagt af Kommissionen) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
A. Begrundelse 
1. Baggrund 2 
2. Formålet med forslaget - Hvordan man er gået frem 3 
3. Konklusion 5 
B. Forslag til rådsafgørelse om en handlingsplan for indførelse af 
avancerede tv-tjenester i Europa 6 
C. Bilag - sammenfatning af handlingsplanen og dens gennemførelse 11 
1. Overordnet sigte 11 
2. Fremgangsmåde 11 
3. Kort rids af tv-tjenestekæden - foreløbig opgørelse over mulige kilder til 
ekstraomkostninger 12 
4. Mål 15 
5. Finansieringsmetode 15 
6. Vejledende intern fordeling af midlerne 17 
7. Principper og kriterier for gennemførelsen 17 
2) 
BEGRUNDELSE 
BAGGRUND 
Den 10. februar 1991 vedtog Rådet enstemmigt et rådsdirektiv om standarder for satellittrans­
mission af tv-signaler° på grundlag af et forslag fra Kommissionen. 
Hovedpunkterne i dette direktiv kan sammenfattes således: 
i) kun HD-MAC må anvendes til ikke-gennemdigitaliseret HDTV-transmission 
ii) kun D2-MAC må anvendes til satellittransmission af ikke-gennemdigitaliseret tv med 625 
linjer i formatet 16:9 
iii) alle tv-apparater i formatet 16:9 skal have en D2-MAC dekoder indbygget, og at alt andet 
tv-modtagerudstyr skal som minimum have et standardiseret stik indbygget 
iv) det fastiægges, at tv-tjenester i formatet 4:3, der igangsættes efter den 1. januar 1995 
obligatorisk skal anvende D2-MAC, forudsat at Rådet vedtager et kommissionsforslag om 
økonomisk støtte til sådanne udsendelser. 
Dette direktiv, hvori man fastlægger lovgrundlaget for, hvilke standarder der skal anvendes ved 
satellittransmission af tv-signaler i Europa er den ene streng af den tostrengede strategi, som EF 
anbefaler for indførelsen i EF af avancerede tv-tjenester, herunder højopløsnings-tv. 
Den anden streng er den aftale, der indgår i det aftalememorandum (Memorandum of 
Understanding - MOU), som de økonomiske aktører på feltet, dvs. tv-selskaber, 
udstyrsproducenter samt kabel- og satellitoperatører, har indgået med henblik på at indføre et 
bredt udvalg af avancerede tv-tjenester i D2-MAC standarden (herunder navnlig i 16:9 formatet) 
i Europa i tidsrummet op til 1996. 
Den politiske ramme er givet med EF's anerkendelse af, at det er i de europæiske forbrugeres 
velforståede interesse, at omlægningen til HDTV sker gradvis, og at ønsket om kompatibilitet 
tilgodeses. Det anerkendes ydermere, at HD-MAC er den rette HDTV-standard i denne 
forbindelse, og at D2-MAC standarden frembyder den bedste vej til udvikling af HDTV. Det 
vigtigste element i denne omlægning er indførelsen af D2-MAC standardens bredskærmsformat 
16:9. 
Da Rådet (telekommunikationsministrene) vedtog en fællesholdning til direktivet på et møde den 
18. og 19. december 1991, gav det udtryk for, at en vellykket indførelse af europæiske 
avancerede tv-tjenester kun kan sikres ved en helhedsstrategi, og det vil blandt andet sige med 
ledsageforanstaltninger samt passende økonomisk støtte. 
I denne forbindelse noterede Rådet sig, at Kommissionen senest den 30. april 1992 agter at 
forelægge Rådet og Europa-Parlamentet et sæt foranstaltninger, af både økonomisk og anden 
art, på grundlag af en passende artikel i Traktaten med henblik på at realisere de målsætninger, 
der er fastlagt i direktivets artikel 2 og 8. 
1) EFT nr. 
På samme møde anmodede Rådet Kommissionen om at fremskynde forhandlingerne 
vedrørende aftalememorandummet (MOU), således at dette kan underskrives samtidig med den 
endelige vedtagelse af direktivet; 
På samme møde tilskyndede Rådet ydermere Kommissionen til straks at træffe de fornødne 
foranstaltninger til at fremme en øjeblikkelig gennemførelse af alle de mange initiativer, der 
allerede var varslet med henblik på satellittransmission af programmer på grundlag af D2-MAC 
standarden og 16:9 formatet. 
Europa-Parlamentet har i sine drøftelser vedrørende Kommissionens direktivforslag også givet 
udtryk for den klare overbevisning, at økonomiske ledsageforanstaltninger er fornødne, hvis 
direktivet skal få en vellykket gennemførelse. 
Nærværende dokument indeholder et forslag til en sådan økonomisk foranstaltning. 
2. FORMÅLET MED FORSUVGET - HVORDAN MAN ER GÅET FREM 
Der har over en længere periode været omfattende høringer af de berørte økonomiske aktører, 
dvs. tv-selskabeme, udstyrsproducenterne, kabel- og satellitoperatørerne, samt 
programproducenterne, og det har vist sig, at mange af disse er indstillet på, så hurtigt som 
muligt at udbyde avancerede tv-tjenester ved hjælp af kabel/satellittransmission på grundlag af 
D2-MAC standarden, herunder navnlig i 16:9 formatet, og HD-MAC standarden. 
Den kæde, som en tv-tjeneste er sammenstykket af, strækker sig lige fra det første program­
udkast og til programmet modtages hos seeren. Fjernsyn er et kompliceret medie, der omfatter 
mange tekniske og kreative aktiviteter, og mange forskellige brancher. Den rette fremgangsmåde 
må være at tage hele kæden af aktiviteter under ét - og ikke blot individuelle funktioner uden for 
den store sammenhæng - idet det, der tæller for seeren, er resultatet af den samlede proces, 
snarere end de enkelte aspekter hver for sig. Dette er baggrunden for, at man har valgt at 
anlægge et helhedssynspunkt baseret på tjenesterne, idet disse omfatter samtlige aktiviteter. En 
tv-tjeneste består af en programplanlægning bestående individuelle udsendelser under tv-
selskabets redaktionelle ansvar. 
2.1. Ekstra omkostninger 
Ovennævnte høringer har vist, at der vil opstå ekstraomkostninger - navnlig i den indledende 
fase - for de selskaber, der er involveret i indførelsen af disse avancerede tjenester. Der er tale 
om: 
i) Omkostninger vedrørende tv-selskabernes aktiviteter, herunder 
modernisering af studier samt satellittransmission 
Tv-selskaber, som ikke allerede har gjort det, kan blive nødsaget til at modernisere deres 
studieudstyr, så det opfylder de nye tv-tjenesters krav. 
Af forretningsmæssige hensyn og for at kunne blive ved med at betjene deres nuværende 
kunder, hvis udstyr er baseret på en anden standard, vil mange tv-selskaber foretrække - i 
hvert fald for en periode - at samsende den avancerede tjeneste parallelt med den 
konventionelle. Dette indebærer t'straomkostninger til satellittransmissionen. Andre 
ekstraomkostninger skyldes beho et for kodning og kryptering i D2-MAC, samt 
adgangskontrol- og abonnentforvaltningssystemer for betalings-tv. 
ii) Omkostninger vedrørende redistribution via kabel 
Kabel-tv-selskaber kan formodes at ville indføre muligheden for at fremføre avancerede 
tv-tjenester til deres seere. Hvis kabelsystemer skal kunne anvende signaler fra satellitter 
til dette formål, må kabelnettets indgangsstation ("head-end") være udstyret med ekstra 
anlæg (et for hver kanal) som kan modtage MAC-signalet fra satellitten og omsætte det på 
en sådan måde, at det kan anvendes til transmission gennem nettet Der kan også i 
indgangsstationen være behov for særlige faciliteter til dekryptering, kryptering samt 
særligt adgangskontrol- og abonnentforvaltningsudstyr. Der kan endvidere blive tale om 
en vis modernisering af selve kabelnettet, hvis det skal kunne formidle D2-MAC-signaler 
i 16:9 formatet til seerne. 
Kabel-tv-selskaber, der ønsker at kunne tilbyde deres seere avancerede tv-tjenester, kan 
derfor blive udsat for ekstra kapitalomkostninger. 
iii) Omkostninger vedrørende produktion og konvertering af programmer 
Med avancerede tjenester kan der ikke blot tilbydes en bedre billed- og lydkvalitet end 
med de konventionelle tjenester, der er også mulighed for at indføre det nye 
bredskærmsformat 16:9. Hvis det nye systems potentiel skal udnyttes fuldt ud, må der i 
de nye avancerede tjenester tilbydes programmateriale af højere kvalitet, og det både med 
hensyn til billed- og lydkvalitet og det nye bredskærmsformat. Hvis man skal realisere en 
sådan højere kvalitet, ikke kun hvad angår D2-MAC udsendelser, men også - og navnlig -
hvad angår HD-MAC udsendelser, er det en forudsætning, at der gradvis i løbet af det 
næste tiår gennemføres en modernisering af såvel tv-sekskabemes egenproduktion som af 
produktionen i uafhængige selskaber, og at der udvikles den fornødne 
programproduktionsteknik til at få det fulde udbytte af det potentiel, den nye teknik stiller 
i udsigt. 
Programproducenter, og dermed også tv-selskaber, vil derfor blive konfronteret med 
øgede omkostninger, i det mindste i de første faser, til produktion af nye programmer og 
til konvertering af eksiterende materiale fra andre formater. 
2.2. Forslag til fremgangsmåde 
På baggrund af ovenstående høringer har man konstateret, at den europæiske tv-industri er 
under hårdt økonomisk pres på nuværende tidspunkt, og at overgangen fra konventionelle til 
avancerede tjenester derfor sandsynligvis vil forløbe meget langsomt, medmindre der 
iværksættes en økonomiske støtteforanstaltning til at afbøde startomkostningeme. 
Der fremsættes derfor nu forslag om at vedtage en handlingsplan for tidsrummet indtil udgangen 
af 1996. Sigtet hermed er at fremskynde udviklingen af et marked for avancerede satellit-/og 
kabelbårne tv-tjenester baseret på D2-MAC standarden, herunder navnlig i dennes 16:9 format, 
og HD-MAC standarden. Det er tanken, at der skal stilles EF-midler til et beløb af 850 mio ECU 
til rådighed som incitament. 
Disse midler skal anvendes til delvis dækning af de ovennævnte omkostninger, herunder: 
i) omkostninger vedrørende tv-selskabernes aktiviteter, herunder modernisering af studier 
samt satellittransmission 
ii) omkostninger vedrørende kabel-redistribution 
iii) omkostninger vedrørende produktion og konvertering af programmer. 
Tildelingen af disse midler vil blive styret af princippet om dobbelt degressivitet, hvorved 
forstås at: 
a) projekter, der sættes først i gang, får størst støtte, for at tilskynde til hurtig igangsætning 
af de udvalgte avancerede tv-tjenester 
b) den støtte, et projekt får, nedskæres hver år, så længe ordningen er i kraft, i 
overensstemmelse med princippet om, at EF-finansiering skal afbøde de økonomiske 
følger i startfasen. 
Kommissionen bærer ansvaret for udførelsen af handlingsplanen og for, at EF's midler fordeles 
korrekt, og at de anvendes til effektivt at realisere det fastlagte mål. 
I denne forbindelse opretter Kommissionen et tæt samarbejde med de organer, som bliver 
resultatet af markedsaktørernes underskrivelse af aftalememorandummet 
De generelle principper og kriterier, som må lægges ril grund i forbindelse med gennemførelsen 
af handlingsplanen for at sikre, at den relevante EF-politik følges, fremgår af bilaget. 
Herudover har man ment, at der på forhånd burde fastlægges et sæt mere detaljerede vejledende 
mål for EF-midlernes påvirkning af udviklingen, som retningslinjer i forbindelse med planens 
gennemførelse. Disse mål, som på grundlag af de allerede gennemførte høringer anses for at 
være realistiske, går ud på, at handlingsplanen inden udgangen af 1996 skal resultere i: 
i) en kritisk masse af satellitbårne tv-tjenester baseret på D2-MAC standarden, herunder 
navnlig i bredskærmsformatet 16:9, og på HD-MAC standarden 
ii) et betydeligt og stadig stigende antal kabel-tv-net, som fremfører D2-MAC tv-tjenester af 
høj kvalitet i 16:9 formatet til deres seere 
iii) en betydelig og stigende mængde af programmer i 16:9 formatet af høj teknisk kvalitet 
med hensyn til både billede og lyd. Sådanne programmer skal transmitteres via de 
ovennævnte tv-tjenester. 
KONKLUSION 
Sigtet med vedlagte afgørelse er at bane vej for indførelsen af avancerede tv-tjenester overalt i 
Europa i løbet af de kommende fem år. Forslaget bygger på en indgående dialog med alle 
relevante aktører på området. Det henstilles, at Rådet vedtager vedlagte forslag til afgørelse. 
B. FORSLAG 
RÅDETS AFGØRELSE 
OM EN HANDLINGSPLAN FOR INDFØRELSE AF 
AVANCEREDE TV-TJENESTERI EUROPA 
Forslag 
Rådets afgørelse 
om en handlingsplan for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, 
særlig artikel 235; 
under henvisning til forslag fra Kommissionen; 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet1*; 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg2); 
Fællesskabet har ved Rådets afgørelse 89/337/EØF3)„ Rådets afgørelse 89/630/EØF4) 
og Rådets direktiv5) fastslået, at højopløsnings-tv (HDTV) har strategisk betydning for 
den europæiske forbrugerelektronikindustri samt for den europæiske fjernsyns- og 
filmbranche, og opstillet en strategi for indførelse af europæisk HDTV; 
I Rådets direktiv5) er der fastlagt rammebestemmelser for, hvilke standarder der skal 
anvendes til satellittransmission af tv, herunder HDTV; 
det er i de europæiske forbrugeres interesse, at omlægningen til HDTV tilgodeser kravet 
om kompatibilitet og forløber gradvis, således at brud i udviklingen og 
dobbeltinvesteringer kan undgås; 
HD-MAC, der er den udvalgte europæiske transmissionsstandard for ikke-
gennemdigitaliseret HDTV, opfylder disse krav om kompatibilitet og gradvis udvikling; 
omlægningen sker bedst ved hjælp af D2-MAC standarden, og det vigtigste element i 
denne omlægning er indførelsen af D2-MAC standardens bredskærmsformat 16:9; 
det er fastlagt i artikel 8 af Rådets direktiv5), at samme direktiv skal ledsages af 
forretningsmæssige initiativer, der bygger på, at de berørte parter underskriver et 
aftalememorandum (MOU) til koordination af de underskrivende parters indsats, og at der 
I) 
2) 
3) EFT nr. C 142 af 25.5.1989, s. 1 
4) EFTnr. C 363 af 13.12.1989, s. 30 
5) EFT nr. 
i givet fald skal være sideløbende foranstaltninger, der tager sigte på at fremme 
etableringen af et europæisk marked for D2-MAC og HD-MAC standarderne; 
efter meget omfattende høringer agter en række økonomiske aktører på markedet for 
tv-tjenester at underskrive et aftalememorandum, hvori de forpligter sig til at stille 
avancerede tv-tjenester til rådighed i hele Europa på basis af D2-MAC standardens 16:9 
format; 
målsætningerne i strategien for indførelse af HDTV i Europa udgør en integrerende del af 
Fællesskabets politik på film- og fjernsynsområdet; i disse målsætninger skal der i 
forbindelse med udsigten til en udvidelse af Europas kapacitet på film/fjernsynsområdet 
tages hensyn til andre målsætninger i denne politik, herunder de strukturelle 
målsætninger, dvs. etablering af en uafhængig produktionssektor og en større produktion 
i lande og regioner med en mere begrænset kapacitet på dette område; 
indførelse af europæiske avancerede tv-tjenester, som omhandlet i artikel 2 og 8 i Rådets 
direktiv ...., forudsætter en helhedsstrategi, som omfatter ledsageforanstaltninger samt 
rimelige finansieringsmuligheder og foranstaltninger til fremme af programproduktionen; 
med henblik på at mindste startomkostningerne må der ydes økonomiske incitamenter i 
begyndelsen for at sikre, at der hurtigt etableres et marked for avancerede tv-tjenester, 
som fastlagt i ovennævnte strategi, 
der bør fastlægges målsætninger for, hvilke virkninger EF-finansieringen bør have på den 
indledende udvikling af markedet for avancerede tv-tjenester, 
det bør fastlægges, hvilke grundprincipper der skal gælde i forbindelse med 
gennemførelsen af handlingsplanen, og herunder hvilke kriterier der skal gælde ved 
udvælgelsen af projekter, 
for den pågældende foranstaltning er der i Traktaten ikke anden hjemmel end artikel 235; 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Der vedtages en handlingsplan for et tidsrum, der oegynder på den dato, hvorpå denne 
afgørelse vedtages, og som ender den 31; december 1996, med henblik på at fremskynde 
etableringen af et marked for avancerede satellit- og kabelbåme tv-tjenester baseret på 
D2-MAC standarden, herunder navnlig i 16:9 formatet, og HD-MAC standarden. 
Konkret bør handlingsplanen i løbet af ovennævnte periode resultere i: 
i) en kritisk masse af satellitbårne tv-tjenester baseret på D2-MAC standarden, 
herunder navnlig i bredskænnsformatet 16:9, eller HD-MAC standarden 
ii) et betydeligt og stadig stigende antal kabel-tv-net, som til deres seere fremfører 
D2-MAC tv-tjenester af høj kvalitet i 16:9 formatet 
iii) en betydelig og stigende mængde af programmer i 16:9 formatet af høj teknisk 
kvalitet med hensyn til både billede og lyd. Sådanne programmer skal transmitteres 
via de ovennævnte tv-tjenester. 
Disse mål skal nås ved hjælp af incitamenter i form af EF-midler til delvis dækning af de 
ekstra omkostninger, som tv-selskaberne, programproducenterne og kabel-tv-selskaberne 
har i forbindelse med tilrådignedsstiilelsen af ovennævnte avancerede tv-tjenester. 
Et resumé af handlingsplanen og procedurerne for gennemførelsen herafer at finde i 
bilaget ril denne afgørelse. 
A ni kel 2 
1. Kommissionen forestår udførelsen af denne handlingsplan. I denne forbindelse 
opretter Kommissionen et tæt samarbejde med de organer, som gennemførelsen af 
artikel 8 i Rådets direktiv61 resulterer i, 
2. Det er fastlagt i bilaget til denne afgørelse, hvilke grundprincipper der skal gælde 
ved udførelsen af handlingsplanen og herunder hvilke kriterier der skal gælde ved 
udvælgelsen af projekter. 
3. Kommissionen sikrer ved passende kontrolordninger, at EF's midler fordeles 
korrekt, og at de anvendes til at realisere EF's målsætninger som fastlagt i denne 
handlingsplan. 
6) EFT nr. 
(3) 
10 
Artikel 3 
Kommissionen forelægger hvert år Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg en rapport om, hvorledes arbejdet med gennemførelsen af 
handlingsplanen er forløbet, og hvorledes EF's midler er fordelt. 
Ved handlingsplanens slutning forelægges en en afsluttende rapport for nævnte 
institutioner. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
11 
C. BILAG - SAMMENFATNING AF HANDLINGSPLANEN OG DENS 
GENNEMFØRELSE 
1. OVERORDNET SIGTE 
Handlingsplanen har til formål at fremskynde udviklingen af et marked for avancerede satellit- og 
kabelbårne tv-tjenester i Europa ved hjælp af D2-MAC standarden, herunder navnlig i formatet 16:9, 
og HD-MAC standarden. 
2. FREMGANGSMÅDE 
i) Skal der hurtigt udvikles et marked for avancerede satellit- og kabelbårne tv-tjenester, må alle de 
elementer, som er nødvendige for at bringe avanceret tv frem til seerne, være på plads. Fjernsyn er et 
kompliceret medie; det omfatter og sammenføjer mange tekniske og kreative aktiviteter, som giver 
både kulturelt og kommercielt udbytte. Disse aktiviteter varetages af forskellige grene inden for film-
og fjernsyns-, telekommunikations- og elektronikbranchen. Deres virksomhed danner en kæde, her 
kaldet tv-tjenestekæden, som rækker fra programproduktionen til seerens tv-apparat. 
Seeren interesserer sig ikke for nogen af disse enkeltaktiviteter eller de brancher, som udøver dem, 
men derimod for slutresultatet: de tv-tjenester, som bygger på hele kæden af enkeltaktiviteter. Disse 
enkeltaktiviter vil være af forskellig art, hvor der er tale om en tv-tjeneste med et bredt sigte, og mere 
ensartede, hvor der er tale om en specialiseret tv-tjeneste, som holder sig til et bestemt emneområde. 
Finansieringen kan ske på forskellige måder: ved licens, reklamer eller abonnement. 
Hvis udviklingen af et marked for avancerede satellit- og kabelbårne tv-tjenester skal fremskyndes, 
må indsatsen derfor rettes mod tv-tjenesten som helhed. Det ville være et fejlgreb at gå frem 
stykkevis og delt med særlige foranstaltninger for hvert af de enkelte led i tv-tjenestekæden for sig. 
De skal alle ses i forhold til tv-tjenesten som helhed; dette er handlingsplanens grundtanke. 
ii) Der vil blive indkaldt forslag til tilbud om at markedsføre tv-tjenester i D2-MAC standarden, herunder 
navnlig i formatet 16:9, eller i HD-MAC standarden. 
Forslagene skal altså, for at sikre helhedsperspektivet, omfatte alle de led i tv-tjenestekæden, som er 
nødvendige for at nå frem til seeren. Det vil sige: midler til satellittransmission, midler til 
kabeldistribution (om nødvendigt), adgang til egnet programmateriale og mulighed for at købe egnede 
tv-apparater på målmarkedet. Forslagene skal derfor være integrerede tv-tjenesteprojekter, hvor der 
er taget hensyn til alle disse aspekter. 
Det forventes, at hvert tv-tjenesteforslag forelægges af et projektkonsortium under ledelse af et 
tv-selskab, eftersom det er tv-selskaberne, der redigerer tv-tjenesterne. Konsortierne forventes 
derudover at omfatte følgende aktører eller nogle af dem: satellitoperatører, kabel-tv-selskaber, 
udstyrsproducenter. 
Det forventes, at konsortiemedlemmerne har undertegnet en indbyrdes projektkontrakt om at 
tilvejebringe den foreslåede tv-tjeneste under forudsætning afr at EF stiller midler til rådighed. 
Indkøb eller bestilling af programmer fra leverandører, som er uafhængige af projektets tv-selskab, 
vil blive genstand for særskilte kontrakter mellem det pågældende tv-selskab og programproducenten 
eller rettighedsindehaveren. 
12 
3. KORT RIDS AFTV-TJENESTEKÆDEN - FORELØBIG OPGØRELSE 
OVER MULIGE KILDER TIL EKSTRAOMKOSTNINGER 
Indførelse af avancerede satellit- og kabelbårne tv-tjenester vil påføre deltagerne i tv-tjenestekæden 
forøgede omkostninger. Mange af disse omkostninger vedrører overgangsperioden. F.eks. kan 
tv-selskabet af forretningsmæssige grunde blive nødt til at samsende den avancerede tv-tjeneste med 
den konventionelle i 4:3 PAL eller SECAM, så længe markedet er forholdvis uudviklet. Det kan i 
starten tage længere tid eller blive mere kompliceret at producere programmerne, indtil personalet har 
vænnet sig til forandringerne og der er kommet bedre udstyr på markedet. Disse omkostninger 
holder markedsudviklingen tilbage og har derfor stor betydning ti! trods for deres midlertidige 
karakter. Omkostningerne har en kollektiv dimension på grund af tv-tjenestekædens kompleksitet og 
den gensidige afhængighed mellem dens enkelte led. 
Tv-tjenestekæden og de potentielle kilder til ekstraomkostninger beskrives under tre 
hovedoverskrifter: 
1. Tv-selskabets aktiviteter, herunder studiemodernisering og satellittransmission 
2. Redistribution via kabelnet 
3. Produktion og konvertering af programmer 
3.1. Tv-selskabets aktiviter. herunder studiemodernisering og sateilittransmission 
For at kunne udbyde en tv-tjeneste må tv-selskabet sammensætte en udsendeisespian. Programmerne 
kan være produceret af tv-selskabet selv eller købt ude i byen (se afsnit 3.3.). Med henblik på 
egenproduktioner kan tv-selskabet beslutte (hvis det ikke allerede har gjort det) at modemisere sit 
studie, så det fungerer ved hjælp af komponentsystemer (enten analoge eller digitale). Det kan 
endvidere beslutte at modernisere sit udstyr, herunder kameraer, optagere, teiecineudstyr osv., så det 
kan klare kravene til D2-MAC i format 16:9. 
Virksomheden kan yderligere beslutte at modemisere sit signalbehandlingsudstyr, sit 
efterbearbejdningsudstyr, som f.eks. udstyr dl billedimxning, særlige effekter og redigering, sit "pan 
and scan"-anlæg (til at omsætte format 16.9 til 4:3), udstyr til standardkonvertering osv., således at 
det samlede anlæg kan køre med begge formater. 
Selv om begyndervanskeligheder godt kan medføre ekstraomkostninger under overgangen fra et 4:3 
til et 16:9 miljø, er det ikke utænkeligt, af resultatet for tv-selskabet. når de nødvendige 
kapitalinvesteringer en gang er foretaget, bliver, at de faktiske omkostninger pr. egenproduktion ikke 
er større end foren tv-tjeneste, der opererer i PAL, 4:3. Denne situation vil dog næppe vare ved for 
tv-tjenester i HD-MAC, idet dennes langt højere billedkvalitet vi! medføre yderligere 
produktionsomkostninger. 
Der kan imidlertid også foreligge et program i forvejen, enten "live" elier på film eller bånd. For at 
fremføre et sådant program til seeren i den nye teknik må tv-selskabet og andre relevante aktører 
gennemføre yderligere en række processer, som beskrives i det følgende. 
i) Før transmissionen skal signalet kodes i D2-MAC ved hjælp af et særligt kodningsudsiyr. 
ii) Om nødvendigt, f.eks. hvis der er tale om bctalings-tv, skal signalet endvidere jGrypxejres. Dette 
foregår også ved hjælp af kodningsudstyret. 
Afhængigt af omstændighederne kan kcdnings-./krypteringsudstyret enten være anbragt ved tv-
selskabets studier eller i satellitjordstationen ("uplmk"). 
13 
Anskaffelsen af kodnings-/krypteringsudstyr (et for hver kanal) er en nødvendig omkostning ved 
transmission af D2-MAC tv-tjenester. 
For HD-MAC tv-tjenester vil der tilsvarende blive behov for HD-MAC kodnings-/krypteringsudstyr. 
iii) Uanset hvor kodningsudstyret er anbragt vil der ved satellittransmission opstå omkostninger for 
tv-selskabet ved at transportere signalet fra studiet til satellitjordstationen og derfra til satellitten. Skal 
signalet transmitteres direkte til seeren via kabel uden brug af satellit undervejs, opstår der tilsvarende 
omkostninger for transporten mellem studiet og kabelnettets indgangsstation ("cable head-end"). 
iv) Ved sateUittransmission udgøres det næste led af en satellittransponder, der kan transmittere det 
opsendte signal direkte til seeren, hvis der er tale om en DTH-tv-tjeneste ("Direct To the Home"), 
og/eller til kabelnettets indgangsstation for videretransmission til seeren. Her udgøres 
omkostningerne af det, det koster at leje en satellittransponder. 
v) Hvis seeren ikke allerede har udstyr til at modtage satellit-tv, må hun anskaffe sig en en 
parabolantenne, som kan modtage tv-tjenester i format 16:9 efter D2-MAC standarden. Hun må 
endvidere anskaffe sig ekstra modtageudstyr, der kan omsætte signalerne til en form, som kan vises 
på det 4:3 fjernsyn, hun har i forvejen, eller et nyt fjernsyn med skærmformatet 16:9, som kan bruges 
til direkte satellitmodtagelse. I begge tilfælde bliver der også behov for dekrypteringsudstyr og 
eventuelt andet nyt udstyr (f.eks. en videobåndoptager). 
3.2. Redistribution via kabelnet 
Ved indgangen til kabelnet kan D2-MAC signaler enten modtages fra satellitter eller i nogle tilfælde 
direkte fra tv-selskabernes studier. 
i) For at et kabelsystem skal kunne distribuere et satellittransmitteret signal til abonnenterne, skal 
saicllitsignalet modtages af en parabolantenne ved kabelnettets indgangsstation og normalt 
demoduleres fra FM, som er det modulationssystem, der anvendes til satellitforbindelser, og derefter 
remoduleres dl AM, som normalt anvendes i kabelnet. Afhængigt af praksis kan det herudover være 
nødvendigt at dekryptere og rekryptere et modtaget krypteret signal før transmission gennem kablet. 
Der kan også være behov for et adgangskontrol- og abonnentforvaltningssystem ved kabelnettets 
indgangsstation. Anskaffelsen af det fornødne indgangsudstyr til varetagelse af ovennævnte 
funktioner bliver en omkostning for kabel-tv-selskabet. 
ii) Selv når tv-signalerne (hvad enten de kommer direkte fra studiet eller via en satellit) er forberedt ved 
kabelnettets indgangsstation til distribution gennem kabelnettet, kan der være behov for at 
omkonfigurere selve kabelsystemet for ar kunne distribuere signalerne. Hvor dette behov foreligger, 
vil det variere fra kabelsystem til kabelsystem alt efter, hvordan systemet drives og hvilken teknologi 
det indeholder. Hvor en sådan omkonfigurering er nødvendig for at distribuere D2-MAC signalet vil 
omkostningerne hertil variere tilsvarende. 
iii) Abonnenterne på kabelnet, der distribuerer D2-MAC signaler i format 16:9, må enten anskaffe sig en 
adapter, som kan omsætte disse signaler til en form, som kan vises på dejes eksisterende 4:3 
fjernsyn, elier et nyt fjernsyn med skærmformatet 16:9, som har en indgang, der kan modtage disse 
signaler I begge tilfælde bliver der eventuelt også behov for dekrypteringsudstyr og andet nyt udstyr 
(f.eks. en videobåndoptager). 
14 
3.3 Produktion og konvertering af programmer 
Tv-selskabet samler en serie programmer for at udbyde en tv-tjeneste. Tv-tjenesten vil bestå at 
programmer, som produceres af tv-selskabet selv på dets egne anlæg, og programmer udefra. 
Eksternt producerede programmer kan enten simpelthen købes i færdig form eller være nye 
programmer, som tv-selskabet har bestilt. 
Alle tv-selskaber vil trække på disse programkilder, men der vil være store variationer i balancen 
mellem eksterne og interne kilder. Tv-selskabets omkostninger ved at tilvejebringe en 
udsendelsesplan, der er egnet for en tv-tjeneste efter D2-MAC standarden i format 16:9, vil afhænge 
af, om programmet er en egenproduktion eller et indkøb. 
3.3.1. Eksisterende programmer 
Tv-selskaberne får adgang til en række eksisterende programmer, som allerede foreligger i en form, 
der egner sig til højkvalitetsgengivelse i 16:9 D2-MAC (f.eks. biograffdm fra efter 1952, da wide­
screen formatet blev indført i biograferne i praksis). 
De ekstra omkostninger går til kopiering af produktionen i 16:9 formatet på videobånd ved hjælp af 
telecine-udstyr (en proces, som betegnes "re-mastering"). 
3.3.2. Nye programmer fra eksterne kilder 
Når et tv-selskab giver en ekstern (uafhængig) programproducent i opdrag at producere et program, 
vil der i starten påløbe visse ekstraomkostninger ved at producere programmet i format 16:9 og med 
skrappere krav til den tekniske kvalitet Disse ekstraomkostninger vil være et overgangsfænomen, 
idet de vedrører omlægningen fra den nuværende produktionsteknik og -praksis, som passer til 
produktion og drift i format 4:3. 
3.3.3. Nye egenproduktioner 
De enkelte egenproducerede programmer kan påføre tv-selskabet ekstraomkostninger af samme art 
som anført ovenfor, men det afhænger af, hvor avanceret studieudstyr virksomheden i forvejen er i 
besiddelse af. 
3.4. Rammebetingelser 
Det skal her understreges, at intet i ovenstående beskrivelse af tv-tjenestekæden, herunder dens 
produktionsled, bør opfattes som en antydning af, at handlingsplanen tilkendegiver nogen 
forhåndspreference med hensyn til de valgmuligheder, der foreligger for tv-selskaberne. Tv-
selskaberne må selv, når de udarbejder projektforslag til handlingsplanen, træffe deres valg i lyset af 
deres eget syn på behovene. Handlingsplanen vil naturligvis rumme sine egne krav udover det 
overordnede mål, som er at lancere så mange nye avancerede tv-tjenester som muligt. Disse krav 
lyder på, at der skal være et betydeligt og stigende antal udsendelser i 16:9 formatet pr. tv-tjeneste, og 
at den tekniske billed- og lydkvalitet skal være høj. Men hvordan tv-selskabeme vil nå dertil, må de 
selv om. 
15 
4. MÅL 
Det overordnede sigte, som er anført i afsnit 1 bør udspecificeres i vejledende mål for virkningen af 
det økonomiske bidrag fra EF, som vil blive anvendt til at fremskynde markedsudviklingen. 
Handlingsplanen bør i løbet af sin gyldighedsperiode resultere i: 
i) en kritisk masse af satellitbårne tv-tjenester baseret på D2-MAC standarden, herunder navnlig i 
bredskærmsformatet 16:9, eller på HD-MAC standarden; 
ii) et betydeligt og stadig stigende antal kabel-tv-net, som til deres seere fremfører D2-MAC tv-tjenester 
af høj kvalitet i 16:9 formatet; 
iii) en betydelig og stigende mængde af programmer i 16:9 formatet af høj teknisk kvalitet med hensyn til 
både billede og lyd. Sådanne programmer skal transmitteres via de ovennævnte tv-tjenester. 
5. FINANSIERINGSMETODE 
i) Midlerne vil blive tildelt projekter, der udbyder en komplet tv-tjeneste som beskrevet i afsnit 2. Det er 
med andre ord ikke hensigten at yde særskilt finansiering af enkelte elementer i tv-tjenestekæden i 
tilfælde, hvor sådanne elementer ikke er integrerede led i den komplette kæde. 
ii) Der stilles ikke midler til rådighed for finansiering af forbrugerudstyr, hverken ved satellit- eller 
kabelmodtagelse. Denne sag overlades til markedet, og udstyrsproducenterne får deres egen interesse 
at sætte priserne på det udstyr, de tilbyder, lavt nok til at stimulere forbrugernes efterspørgsel. 
iii) I forbindelse med kabelnet er det mest indlysende finansieringsobjekt det nødvendige indgangsudstyr 
som beskrevet i afsnit 3.2. Visse andre omkostningselementer ved at omkonfigurere kabelnet kan 
komme i betragtning under handlingsplanen under forudsætning af: 
a) at de er omkostningseffektive, 
b) at de er påkrævede til netop den tilsigtede avancerede tv-tjeneste, 
c) og hvis det vurderes, at virkningerne af sådanne investeringer har væsentlig betydning for 
handlingsplanens gennemførelse. 
iv) Tv-selskabets omkostninger, som anført i afsnit 3.1, inklusive kodning/kryptering, signaltransport, 
herunder siganltransport op til satellitten, samt leje af transponder, falder principielt ind under 
handlingsplanen. De udbetalte beløb vil udgøre en andel af de ekstraomkostninger, som tv-
selskaberne pådrager sig ved at udbyde de avancerede tv-tjenester. 
16 
v) For så vidt angår egenproduktion, er en fuldstændig fornyelse af fjemsynsstudierne ganske vist ikke 
omfattet af handlingsplanens målsætninger, men det bør betones, at visse studieinvesteringer ikke 
desto mindre godt kan komme i betragtning under handlingsplanen under forudsætning af: 
a) at de er omkostningseffektive, 
b) at de er påkrævede for det tv-selskab, der udbyder de avancerede tv-tjenester, netop med henblik 
på at udbyde disse avancerede tv-tjenester, 
c) og hvis det vurderes, at virkningerne af sådanne investeringer har væsentlig betydning for 
handlingsplanens gennemførelse. 
Tv-selskaber, som har med planer om egenproduktion, og som ønsker at søge om EF-finansiering til 
at finansiere modernisering af deres studiefaciliteter, så de kan producere i 16:9 formatet, må være 
klar over, at deres muligheder for at få støtte til produktion af enkeltprogrammer derved vil blive 
formindsket. 
vi) For så vidt angår uafhængige producenter, er målet at sikre, at de bliver i stand til på passende vis at 
imødekomme tv-selskabernes efterspørgsel efter et bredt udbud af attraktive programmer i 
tilstrækkelig mængde og i den rette tekniske kvalitet. Uafhængige producenter vil i mange tilfælde 
pådrage sig ekstraomkostninger for at imødekomme tv-selskabernes krav til kvalitet og format Disse 
ekstraomkostninger falder inden for handlingsplanens område, og en andel af sådanne omkostninger 
kan refunderes. 
Visse eksisterende fjernsynsprogrammer og de fleste biograffilm kan udnyttes i 16:9 formatet, men 
foreligger endnu kun i 4:3 versioner. Hvis tv-selskaberne skal købe dem til bredformattransmission 
på grundlag af D2-MAC standarden, skal de konverteres til format 16:9. Ekstraomkostninger hertil 
falder inden for handlingsplanens område, og en andel af sådanne omkostninger kan refunderes enten 
til rettighedsindehaveren, hvis denne påtager sig opgaven, eller til tv-selskabet. 
vii) I ovenstående er EF-fmansieringen altså i store træk afgrænset til følgende områder: 
a) Tv-selskabets aktiviter, herunder studiemodernisering og satellittransmission 
b) Redistribution via kabelnet 
c) Produktion og konvertering af programmer. 
viii) Tildelingen af disse midler vil blive styret af princippet om dobbelt degressivitet, hvorved forstås, at. 
a) de projekter, der sættes først i gang, får størst støtte for at tilskynde til hurtig igangsætning af de 
udvalgte avancerede tv-tjenester, 
b) den støtte, et projekt får, nedskæres hver år, så længe ordningen er i kraft i overensstemmelse 
med princippet om, at EF-finansiering skal afbøde de økonomiske følger i startfasen. 
17 
6. VEJLEDENDE INTERN FORDELING AF MIDLERNE 
Følgende procentvise fordeling af EF-støtten er vejledende: 
i) Tv-selskabets aktiviter, 
herunder studiemodernisering og satellittransmission 60-70% 
ii) Redistribution via kabelnet 5-15% 
iii) Produktion og konvertering af programmer 25% 
Det er hensigten at fastholde en vis mulighed for at ændre disse procentsatser, hvis handlingsplanens 
udvikling skulle gøre det nødvendigt 
7. PRINCIPPER OG KRITERIER FOR GENNEMFØRELSEN 
Projektforslagene vil blive bedømt under procedurer, hvori der inddrages et uafhængigt element. Der 
vil bl.a. blive taget hensyn til nedenstående generelle og specifikke betingelser. 
7.1. Generelle principper - retfærdig fordeling 
For at blive udvalgt skal projekterne: 
i) udvise en rimelig spredning af projekter mellem forskellige deltagere for at undgå unødig 
dannelse af monopoler eller karteller, 
ii) udvise en rimelig geografisk spredning for at sikre fællesskabsdimensionen; 
iii) i rimelig grad inddrage programproducenter, som er uafhængige af tv-selskaberne i projekterne; 
iv) overholde EFs konkurrenceregler. 
7.2. Særlige udvælgelseskriterier 
Alt andet lige bør EF-midleme i første række gå til forretningsmæssigt sunde projekter, som opfylder 
følgende kriterier: 
i) en stor andel af programmer i 16:9 formatet, 
ii) et stort publikum, 
iii) høj teknisk kvalitet, 
iv) mulighed for grænseoverskridende tv-tjenester, 
v) mulighed for i rimeligt omfang at inddrage programproducenter, der er uafhængige af tv-
selskaberne. 
18 
7.3. Kriterier for programstøtte 
Både tv-selskabers egenproduktion og ekstern produktion falder ind under handlingsplanen. 
Når der gives EF-støtte til produktion og konvertering af programmer, vil dette ske i tæt tilknytning 
til de nye tv-tjenester i 16:9 formatet, men hele sektoren vil kunne få udbytte af den. 
For at være berettiget til EF-støtte til enkeltprogrammer skal producenter af nye programmer og 
indehavere af rettighederne til visse eksisterende programmer, som ved "re-mastering" kan udnyttes i 
16:9 formatet, have fået programmet i opdrag af mindst et af de tv-selskaber, der er med til at 
gennemføre handlingsplanen, og som skal påtage sig at sende programmet i 16:9 D2-MAC eller 
HD-MAC. Programmernes tekniske kvalitet skal være god nok til, at de på kort sigt kan udnyttes i 
16:9 D2-MAC tv-tjenester og på lidt længere sigt også i HD-MAC tv-tjenester. 
Der vil blive oprettet fleksible mekanismer, som kan reagere på særlige behov ved forskellige 
programtyper, herunder ekstraomkostninger ved produktion til lager af programmer med længere 
levetid (dramaserier, kulturelle begivenheder m.v.) og konvertering eller "re-mastering" af 
eksisterende programmer, som kan udnyttes i 16:9 formatet. 
Sådanne mekanismer bliver åbne; de opererer med de samme generelle kriterier som anført ovenfor, 
men derudover skal der benyttes særlige udvælgelses- og finansieringskriterier for hver mekanisme. 
De nærmere detaljer i disse særlige kriterier er endnu ikke fastlagt, men de vil blive offentliggjort i 
EF-Tidende senest tre måneder efter, at denne afgørelse er truffet De vil finde anvendelse 
automatisk og uden nogen som helst værdidom over for den kreative side af arbejdet. Denne 
handlingsplan vil ikke på nogen måde anfægte det normale forhold mellem tv-selskaber og eksterne 
rettighedsindehavere i disse anliggender. 
Finansieringsoversigt 
Finansielle følger 
Xitel: 
2. Budgetkonto: HDTV - Handlingsplan for indførelse af avancerede tv-
tjcnester i Europa 
(endelaf)B6-8105 
B6-8106 
B3-3 
DelA 
3. Retsprundlay: EØF-Traktatens aitikcL235 
4 Beskrivelse: 
4.1. Målsætning 
Formalet med handlingsplanen er at fremskynde etableringen af et marked for 
avancerede satellit- og kabelbåme tv-tjenester baseret pi D2-MAC standarden, 
herunder navnlig i 16:9 formatet, og HD-MAC standarden. EF-midler, der skal 
dække en del af de ekstra omkostninger, som tv-selskabeme, 
programproducenterne og kabei-tv-selskabeme har i forbindelse med indførelsen 
af ovennævnte avancerede tv-tjenester, vil i tidsrummet til udgangen af 1996 
bidrage til en hurtig omlægning fra konventionelle tjenester til et fuldt fungerende 
marked for avancerede tv-tjenester. 
Konkret bør handlingsplanen i løbet af ovennævnte periode resultere i: 
i) en kritisk masse af sateJlitbårne tv-tjenester baseret pi D2-MAC standarden, 
herunder navnlig i biedskæmisformatet 16:9, eller HD-MAC standarden 
ii) et betydeligt og stadig stigende antal kabel-tv-net. som til deres seere 
fremfører D2-MAC tv-tjenester af høj kvalitet i 16:9 formatet 
in) en betydelig og stigende mængde af programmer i 16:9 formatet af høj 
teknisk kvalitet med hensyn til bide billede og lyd. Sådanne programmer 
skal transmitteres via de ovennævnte tv-tjenester. 
Kvantitativt er der per år fastsat følgende mil: 
1. Dct samlede antal tv-tjenester 
ved udgangen af hvert ir 
2. Det samlede antal st0tiemodtagende 
sendetimer ved udgangen af hvert ir 1993 
15 
8000 1994 
20 
15500 1995 
25 
22 000 1996 
30 
26 000 | 
! i 
Begrebet kritisk tjenestemasse går pi det punkt i markedsudviklingen, hvor der kan forventes en 
hurtig vækst som kan holde sig selv ved ligt. Det skønnes, at 15 tjenester med en bredt 
publiknmspotentiel vil kunne udgøre en sådan kritisk masse-
4.2. Varighed: Fra vedtagelsen af denne afgørelse til udgangen af 1996. 
4.3. Økonomiske aktører (hvortil midlcme afsættes): 
Der har over en længere periode været omfattende høringer af de berørte økonomiske aktører, 
dvs. tv-selskaberne, udstyrs- og programproducenterne samt kabel- og satellitoperatørerne, og 
det har vist sig, at disse har ekstra orrtotrtingcr i forbindelse med indførelsen af avancerede 
tv-tjenester på grundlag af D2-MAC standarden, herunder navnlig i 16:9 formatet, og HD-MAC 
standarden. 
5. fnddefinf af udgifterne 
5.1. Ikke-obliqatoriske udgifter 
5.2. Opdelte bevillinger 
6. Udgifternes art 
6.1. Medfinansiering 
Med henblik på en hurtigere etablering af et marked for avancerede tv-tjenester som fastlagt i 
strategien i Rådets afgørelse yder EF økonomiske incitamenter, der skal bidrage til at mindske 
de ekstra omkostninger i startfasen. Midlerne fra EF skal anvendes ril at kompensere for en del 
af de eksrj^ornkostiiinger, som der økonomiske aktører har ved at foretage en sådan hurtig 
omlægning fra konventionelle tjenester til avancerede tv-tjenester baseret pS D2-MAC 
standarden, herunder navnlig i 16:9 formatet, og HD-MAC standarden, 
Økonomiske aktører, der lancerer nye tjenester, må foretage store investeringer og kommer ti! at 
bære alle de kommercielle risici, der er forbundet med foretagendet Tanken bag EFs 
økonomiske involvering er, at man dækker en del af de ekstra omkostninger, der er forbander 
med nye tjenester, op til et vist maksimum pr. udgiftsområde (se pkt. 7.2 nedenfor). Det 
skønnes, at maksimumsbeløb er mere formålstjenlige end procentsatser, fordi udsvingene i 
potentielle omkostninger i mange tilfælde vil kunne blive så store, at de vil overstige EFs 
disponible ressourcer. Ydermere vil princippet om dobbelt degressivitet (se pkt. 7.1. nedenfor) 
sikre, at disse maksimumsbeløb bliver mindre og mindre hvert år. 
Det vil blive klart fasdagt i alle projciokontrakter, hvor stor EFs finansiering vil blive, og hvor 
stort et bidrag projektrrtedleiiunenie skal yde, således at der kan gennemføres en effektiv 
finanskontrol. 
- 3 
7. Skøn over rip dftopnmiske følger - Beregninremftrnrift 
7.1. Handlingsplanen, pi grundlag af hvilken der tildeles EF-midler, løber over tidsrummet fra 
vedtagelsesdato til den 31, december 1996. EFs finansiering i dette tidsrum er pi 850 mio ecu-
Bredt beskrevet tager EFs finansiering sigte pi følgende felten 
a) tv-selskabernes aktivitet, herunder modernisering af studier samt satelUtrransrnission 
b) redistribution via kabel 
c) produktion og konvertering af programmer. 
Tildelingen af disse midler vil blive styret af princippet om dobbelt degressi vitet, hvorved 
forstås, at: 
a) projekter, der sættes først i gang, få størst støtte for at tilskynde til hurtig igangsætning af 
de udvalgte avancerede tv-tjenester; 
b) den større, et projekt får, nedskæres hver år, si længe ordningen er i kraft, i 
overensstemmelse med princippet om, at EF-flnansiering skal afbøde de økonomiske 
følger i startfasen. 
7.2. Vejledende intern fnrrielin,? af midler 
a) Da der forventes stærkt varierende nnansieringskrav fra projekt ril projekt, kan der umuligt 
siges noget endegyldigt om, hvor stort EFs bidrag skal være for at målet kan blive nået 
Nedenstående tabel viser et skøn over lofterne for EFs bidrag til hvert af de anførte 
orrikostningselementer. 
GENNEMSNITLIGE OMKOSTNINGER PR. ENHED 
FOR EF-FINANSIERINGEN 
Modemisering af studier (mio. ecu) 
Transponderomkostningcr pr. ar (mio. ecu) 
Mcxkmisering af kabelnet (tnsind ecu) 1992 
3 
2,5 
50/ 
500 1993 
3 
6 
50/ 
500 1994 
3 
5 
40/ 
400 1995 
2 
5 
40/ 
400 1996 
2 
4 
30/ 
300 
Den store spredning for kabelnet afspejler de meget store forskelle mellem kabelsystememe. 
For programrneringselenientet er følgende faste gennemsnitsbeløb relevante: 
N0GLE FOR EF-nNANSIEFIW 
I6c9 prodaktioa pome (tnsind ear) 
Programkonvertexing pr. time (tasbd ear) 1992 
40 
ia 1993 
35 " 
1.9 1994 
25 
U5 1995 
22 
1 1996 
18 
1 
b) Pågrnndlagaf de kvantitative mål, som der er redegjonforiafenit4,l^ 
b^øbsrarnmecae i afsnit 7.2. og princippet om dobbelt degressivitet fås følgende 
fordeling af EFs fmaiisieiingsbidrag over handlingsplanens gyldighedsperiode i 
rruoeca: 
1992: 33 (en del af B6-8105) nu i reservefonden BCMO 
1993: 145 (86-8106)+32^ (B3-3) = 177.5 
1994: *175(B6-8106) +70 (B3-3) = 245 
1995: *150 (B6-8106) + 59,5 (B3-3) = 209T5 
1996: * 131 (B63106) + 54 (B3-3) = 185 
Tabel 1 og 2 nedenfor viser en mere detaljeret fordeling. 
c) Vejledende fordeling af EFs finansieringsbidrag på områder: 
i) Tv-selskabemes aktiviteter, heninder studiernodemisering og 
satelhttransmission: 60-70% 
u) Redistribution via kabel: 5-15% 
iii) Anskaffelse og produktion af programmen 25% 
* 0«»nne foranstaltning bér integreres i det fjerde rammeprogram i princippet 
fra 1994 $om bestemt i meddelelsen fra Kommissionen til Ridet og 
Ftiropa-Parlamentet: "forskningen efter Maastricht: status og strategi" 
CD0K.SBC.C92) 682 endelig udg., afsnit 155). 
HANDLINGSPLAN FOR INDFØRELSE AF AVANCEREDE TV-TJENESTER I EUROPA 
Detaljerede kvanlUlaiive må] og EF-siøtte 
TV-SELSKABERNBS AKT1V1TETBR 
1 TRANSMISSION 
Antal kan&ter (kurculcret) 
mio. ecu 
2. MODERNISERING AF STUDIER 
Studier 
mio. ecu 
PRODUCTION fStaitedelimcrt 
3. PRODUCTION AF PROGRAMMER 
d KONVHRTERINOAF PROGRAMMER 
mio. ecu 
RETRANSMISSION 
5. KABELttEX 
mio. ecu 
LAU 1992 
10 
-
1800 
1820 25 
4 
4 
33 1993 
15 
8 
6150 
630 
5520 90 
24 
32,5 
30 
176,5 !994 
20 
J00 
10 
30 
7580 
2580 
5000 
70 
45 
245 1995 
25 
125 
2 
6 
6520 
2520 
4000 
59,5 
19 
209,5 1996 
30 
120 
3950 
2950 
1000 
54 
12 
186 Subtotal 
460 
60 
193 
27 TOTAL 
520 
220 
no 
850 
Denne tabel viser resultatet af et scenario, som er udarbejdet med det formål at vurdere handlingsplanens finansieringsbehov, Størstedelen af tallene repræsenterer 
gennemsnitlige skøn og prognoser, som kan variere kraftigt afhængigt af projekttype og markedsudvikling, Derfor skal tallene ses som rent vejledende; de må ikke 
opfattes som forpligtende for Kommissionen. 
DETALJERET FORDELING AF PROGRAM ELEMENTET 
OMFORMATBRING 
Fast bel0b (ecu/time) 
St0ttede timer 
Timebebov (15 kanaler) 
Daekningsbehov {%) 
Budgetudgifter (mio. ecu) 
NYEPROC5RAMMBR 
Past bel0b (tusind ecu/time) 
St0ttede timer 
Timebehov (15 kanaler) 
Daekningsbehov (%) 
Budgetudgifter (mio, ecu) 
IALT 
St0ttede timer 
Bebov 
Da5kning(%) 
Udgifter (mio. ecu) Fjrstedr 
2200 
1820 
4250 
43 
4 
.. 
-
700 
0 
0 
1820 
4 950 
37 
4 Andetdr 
1900 
5 520 
8000 
70 
10,5 
35 
630 
3400 
19 
22 
6150 
11400 
54 
32,5 Tredjedr 
1500 
5000 
7000 
71 
7,5 
25 
2 580 
7 770 
33 
62,5 
7 580 
14770 
51 
70 Fjerdedr 
1000 
4000 
4900 
82 
4 
22 
2 520 
11600 
22 
55,5 
6 520 
16 500 
40 
59,5 Fern te dr 
1000 
1000 
1600 
62 
1 
18 
2 950 
13 800 
21 
53 
3 950 
15 400 
26 
54 I aft 
17 390 
25750 
67 
27 
8 680 
37 270 
23 
193 
26 070 
63 020 
41 
220 
TABEL 2 
7.3. De økonomiske aktørers forpligtelser (som indsat i aftalememorandummet) 
i) Tv-sel skabers forpligtelser 
- At markedsføre en eller flere tv-tjenestcr, som er baseret på D2-MAC standarden, 
herunder navnlig i format 16:9, eller HD-MAC standarden i overensstemmelse med 
EFs politik. 
- At sørge for, at programmer, der foreligger i format 16:9 (på bånd eller film), i størst 
mulig udstiækning sendes i dette format 
- At sikre, ar egnet eksisterende programmateriale udnyttes fuldt ud i format 16:9 
D2-MAC 
- At producere eller bestille produktion af programmer, som egner sig ril udsendelse i 
format 16:9 D2-MAC 
5) Forpligtelser for yjjfrsomhcder i fremstillin gsindnstrien 
- At sikre, at der markedsføres apparater, som er i stand til at modtage udsendelser i 
16:9 D2-MAC, i tide og i tilstrækkelige mængder til, at behovene i forbindelse med de 
nye tv-tjenester kan imødekommes. 
- At sikre fortsat kompatibilitet mellem de eksiterende standarder og de markedsførte 
nye 16:9 D2-MAC apparater. 
- At sikre bedre mulighed for at få udstyr, som egner sig ril produktion af programmer i 
format 16:9 D2-MAC 
in) Satellitoperatøremes forpligtelser 
At stille transponderkapacitet til rådighed efter ^e^skrirnerende principper, svarende 
ril behovene i forbindelse med tv-selskabemes 16:9 D2-MAC tjenester. 
iv) Kabcl-tv-selskabcmcs forpligtelser 
At vidererransmittere programmer, der udsendes i 16:9 D2-MAC, til abonnenterne i 16:9 
D2-MAC. 
8- Kontroltvpe 
Kommissionen er ansvarlig for handlingsplanens gennemførelse. Til de tekniske aspekter af 
gennemførelsen får den bistand fra den i 3. delT afsnit 3.2.ii), nævnte ekspertgruppe. De 
administrarive aspekter varetages af adrniiiistrationsafdelingerne i GD XHI og GD X. 
ISSN 0254-1459 
KOM(92)154 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA is 
Katalognummer: CB-CO-92-210-DA-C 
ISBN 92-77-44003-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
b-2985 Luxembourg