KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 686 endelig udg. - SYN 494 
Bruxelles, den 21. december 1993 
Forslag t i I 
RÅDETS AFGØRELSE 
CM ET HANDLINGSPROGRAM 
FOR GENNEMFØRELSE AF EN ERHVERVSUDDANNELSESPOIII1K 
I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB 
LEONARDO da Vinci 
(forelagt af Kommissionen) 
Begrundelse 
INDLEDNING 
1. I henhold til bestemmelserne i artikel 126 og 127 i traktaten om Den Europæiske 
Union er det et overordnet mål at bidrage til udviklingen af et højt 
uddannelsesniveau og til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig. 
2. Som beskrevet i arbejdspapiret om retningslinierne for EF's indsats på 
uddannelsesområdet, som Kommissionen godkendte den 5. maj 1993(1), bør EF's 
væsentligste mål på uddannelsesområdet være at give medlemstaternes borgere 
mulighed for at udfolde sig, således at de bliver bedre i stand til at udvise initiativ 
og kreativitet, og at gøre det muligt for dem at deltage aktivt og fuldgyldigt i 
samfundslivet og i udbygningen af EF-samarbejdet. Dette mål skal nås gennem en 
gradvis skabelse af et åbent europæisk uddannelsesområde. 
3. Det er nu almindeligt anerkendt, at udviklingen af de menneskelige ressourcer er 
en uomgængelig betingelse for at nå de økonomiske og sociale mål og mål for 
livskvalitet, som EF har sat sig. Kvaliteten af de menneskelige ressourcer og den 
stadige tilpasning af arbejdskraftens kvalifikationer udgør en komparativ forael for 
EF over for den internationale konkurrence. Udviklingen af de menneskelige 
ressourcer er ligeledes et centralt redskab til bekæmpelse af social udstødelse og 
arbejdsløshed. Den udvidede adgang til uddannelse bør bidrage til en større social 
samhørighed medlemsstaterne imellem og til, at der opnås lige muligheder for alle. 
Uddannelse bidrager til skabelse af en dynamisk europæisk kultur og åbenhed over 
for verden, til at styrke den europæiske identitet og ideen om EF-borgerskabet, især 
hos de unge, og den udgør endelig et vigtigt middel til inddragelse af 
medlemsstaternes borgere i EF-samarbejdet. 
4. Uddannelsen skal indtage en ny rolle i forbindelse med den industrielle og 
(i) Arbejdspapir fra Kommissionen - Retningslinier for EF's indsats på 
uddannelsesområdet - KOM(93) 183 endelig udg. 
samfundsøkonomiske udvikling, som Europa&gennemlever. Denne udvikling vil få 
afgørende konsekvenser for uddannelsessystemerne i medlemsstaterne. Den 
hurtigere og mere dybtgående udvikling vil fremkalde nye behov for, at den enkelte 
og arbejdstagerne kan la adgang til uddannelse hele livet igennem og derigennem 
tage del i samfundslivet 0£> forblive konkurrencedygtige på arbejdsmarkedet. 
Uadannelsessystemerne bør saledes tilbyde nye, mere fleksible og forskelligartede 
måder at efterkomme disse behov på. 
5. EF's fremtidige politik på erhvervsuddannelsesområdet bør - under hensyntagen til 
de erfaringer, der er gjort - konsolidere og basere sig på de meget væsentlige 
resultater, der er nået med programmerne for erhvervsuddannelsessamarbejde, som 
har været i gang i flere år, med henblik på at efterkomme de nye behov, som EF 
og medlemsstaterne står over for: 
Fornyet og afbalanceret vækst og effektiv bekæmpelse af arbejdsløsheden, 
som forudsætter en bedre uddannet arbejdskraft. 
Det er af afgørende betydning at forbedre evnen til at foregribe 
udviklingen pa jobindholds- ogl^alifikationsområdet, navnlig gennem 
samarbejde mellem de forskellige berørte aktører på dette omrade. 
Forbedret adgang til efter- og videreuddannelse og fremme af dennes 
samordning med bred grunduddannelse er en nødvendig fomdsætning for, 
at man kan forbedre arbejdstagernes kompetence, styrke virksomhedernes 
konkurrenceevne - herunder især de små og mellemstore virksomheders -
og fremme udviklingen af arbejdets tilrettelæggelse, således at den i 
højere grad bliver kvalificerende. 
Forbindelserne mellem forskning og uddannelse øges betragteligt, og de 
er af central betydning for konkurrenceevnen og effekten af 
investeringerne, og overførslen af teknisk innovation, især til de små og 
mellemstore virksomheder, er af strategisk betydning. 
Samarbejdet mellem uddannelsessektoren og den økonomiske sektor skal 
valoriseres, navnlig på universitetsniveau, saledes at uddannelserne bliver 
så gode som mulige. 
Den europæiske dimension i uddannelsen bør fremmes, således at de unge 
- i første række - men også alle andre borgere i EF-medlemsstaterne 
bevidstgøres om de perspektiver, der ligger i traktaten om Den 
Europæiske Union, og mobiliteten bør lettes, således at borgerne i højere 
grad Kan drage nytte af det indre markeds muligheder. 
6. I denne forbindelse og på baggrund af artikel 127 i traktaten om Den Europæiske 
Union forelægger Kommissionen Rådet et forslag til afgørelse om et 
handlingsprogram til fastlæggelse af en fællesskabspolitiK for erhvervsuddannelse. 
Dette program har til formatât sikre fortsættelsen afEF's indsats på erhvervsuddan­
nelsesområdet, for hvilken de overordnede principper blev fastlagt ved afgørelsen 
af 2. april 1963, og som i øjeblikket omfatter fire handlingsprogrammer: PETRA, 
FORCE, EUROTECNET og COMETT<2); programmet har endvidere til formål at 
(2) Jf. følgende afgørelser: 
Rådets afgørelse 63/266/EØF af 2. april 1963 om opstilling af almindelige 
principper for gennemførelse af en fælles politik for faglig uddannelse. ^Fr^c t»2> a£ioA.&< 
Rådets afgørelse 91/387/EØF af 22. juli 1991 om ændring af afgørelse 87/569/EØF 
om et handlingsprogram for erhvervsuddannelse af unge og forberedelse af unge 
til arbejds- og voksenlivet - PETRA (EFT nr. L 214 af 2.8.1991, s. 69). 
Rådets afgørelse 90/267/EØF af 29. maj 1990 om fastlæggelse af et 
handlingsprogram til udvikling af efter- og videreuddannelse i Det Europæiske 
Fællesskab - FORCE (EFT nr. L 156 af 21.6.1990, s. 1). 
Rådets afgørelse 89/657/EØF af 18. december 1989 om et handlingsprogram til 
fremme af innovation inden for erhvervsuddannelse som følge af ny teknologi i Det 
Europæiske Fællesskab - EUROTECNET (EFT nr. L 393 af 30.12.1989, s. 29). 
2 
tilvejebringe midler til at imødegå udfordringerne i 90'erne samt at sikre 
udviklingen af erhvervsuddannelsen inden for de nye juridiske rammer, som 
traktaten om Den Europæiske Union udgør. 
7. Dette forslag indskriver sig i den generelle kontekst, der er beskrevet i hvidbogen 
om konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse, som netop er blevet behandlet af Det 
Europæiske Råd den 10. og 11. december 1993. 
De skridt, der er taget med hvidbogen, og i første række indsatsen på 
beskæftigelsesområdet, bør understøttes med et styrket samarbejde mellem 
medlemsstaterne med henblik på at skabe et egentligt europæisk område for 
erhvervskvalifikationer, som kan udgøre et afgørende incitament til højnelse og 
udvikling af kompetence og kvalifikationer og til at skabe ny dynamik i 
beskæftigelsesordningerne. Ete aktioner, der er iværksat, og de klare mål med 
Fællesskabets erhvervsuddannelsespolitik kan i høj grad virke dynamikskabende og 
som løftestang på et tidspunkt, hvor medlemsstaterne og virksomhederne, i 
forbindelse med økonomiske stramninger, kunne være fristede til at begrænse deres 
investering i menneskelige ressourcer og prioritere mere konjunlcrurafhængige 
elementer, hvilket ikke ville være i overensstemmelse med de mal, der er opstillet 
i hvidbogen. 
I - RESULTATERNE AF EPs INDSATS 
Fælles politiske overvejelser 
8. Kommissionens formål med offentliggørelsen af sit Memorandum om 
Erhvervsuddannelse i Det Europæiske Fællesskab i 90'erne(3) var at sætte gang i de 
bredest mulige drøftelser blandt de berørte aktører om indholdet og rækkevidden 
af erhvervsuadannelsespolitikkerne i medlemsstaterne og på EF-niveau. 
9. Det forhold, at der i forbindelse med denne debat blev sat spørgsmålstegn ved en 
alt for "økonomiorienteret" fremgangsmåde, bør medføre, at problematikken 
udvides, og at der i højere grad tages hensyn til andre samfundsfænomener. 
Overvejelser og aktionsforslag vedrørende konkurrenceevne og økonomisk vækst 
bør knyttes sammen med initiativer til begrænsning af arbejdsløsheden og den 
sociale udstødelse. Hvad angår kvalifikationer og jobindhold, indbyder de såkaldt 
metodologiske, relationelle eller sociale dimensioner til, at der foretages en 
omformulering af målene i forbindelse med erhvervsuddannelsesmetoder og disses 
samordning med mulige ændringer af tilrettelæggelsen af arbejdet. De forbindelser, 
der skal skabes mellem den erhvervsorienterede uddannelse og anden uddannelse, 
spiller her en afgørende rolle. 
10. Debatten omkring memorandumet har ligeledes gjort det muligt at få klarlagt 
tendenser, som udgør referencer for fastlæggelsen af mål for den fremtidige EF-
indsats. Disse tendenser er ikke udtryk ror særlige fænomener, men snarere 
spørgsmål, som medlemsstaterne generelt stilles over for^: 
Rådets afgørelse 89/27/EØF af 16. december 1988 om vedtagelse af anden fase af 
programmet om samarbejde mellem universiteter og virksomheder om uddannelse 
på teknologiområdet - COMETT (EFT nr. L 13 af 17.1.1989, s. 28). 
(3) Erhvervsuddannelse i Det Europæiske Fællesskab i 90'erne - KOM (91) 397 endelig 
udg. af 12. december 1991. 
(4) Rapport de synthèse des contributions sur le mémorandum formation 
professionnelle - TFRH, 1993. 
3 
a - Den fundamentale betydning af grunduddannelsen for integreringen på 
arbejdsmarkedet og for hele erhvervs- og karriereforløbet. Den stadigt vanskeligere 
situation for dem uden uddannelse, den økonomiske og sociale udstødelse 
sammenholdt med utilstrækkelig grunduddannelse og behovet for på radikal vis at 
få bugt med den funktionelle analfabetisme er strukturelle faktorer, og de lægger 
i øvrigt beslag på en betydelig del af de offentlige ressourcer i alle 
medlemsstaterne, hvor man forsøger at fremme integreringen på arbejdsmarkedet. 
b - Hensyntagen, i forbindelse med uddannelsesforanstaltninger, til de meget 
dybteående forandringer på kompetence- og kvalifikationsområdet Medlemsstaterne 
konfronteres med et meget stort behov for at tilpasse deres uddannelsessystemer til 
den meget hurtige udvikling og - måske i endnu højere grad - for at tilpasse jobind­
holdet. Opmærksomheden synes i stadig højere grad at skulle koncentreres omkring 
den relationelle, metodologiske og sociale Kompetence, omkring den enkeltes evne 
til til stadighed at omstille sig, tilat "styre" sin egen faglige udvikling (evne til at 
lære at lære) samt koncentreres om at gøre det lettere at overføre kvalifikationer, 
herunder inden for hele EF. 
c - Større indsats for at foregribe udviklingen. Den store usikkerhed omkring den 
økonomiske udvikling samt de varierende virkninger af faktorer, der er af afgørende 
betydning for fastlæggelsen af uddannelsesforanstaltninger (teknologisk nyskabelse 
f.eks.), er årsager til stadige overvejelser blandt de berørte aktører. Debatten er 
imidlertid meget åben omkring de metoder og redskaber, der reelt gør det muligt 
at udvikle denne evne til at foregribe udviklingen, og som det er værd at intensivere 
EF-samarbejdet om. 
d - Virksomhedernes større rolle og vekseluddannelse (uddannelse omfattende teori 
og praktikophold). Styrkelsen af forbindelserne mellem uddannelsessystemerne og 
virksomhederne synes at være et uforanderligt fænomen og udviklingen af 
vekseluddannelserne er genstand for en aftale mellem arbejdsmarkedets parter. 
e - Individualisering af uddannelsestilbuddene. En individualiseret behandling af 
problemer, hvad angår analyse af behov, definering af uddannelsesforløb og -
områder, udvælgelse af tilbud og de mest passende uddannelsesmetoder, synes at 
blive mere almindelig og rejser spørgsmål om finansieringsmåder. 
f - Den voksende aneikendelse af regionerne. Hvad angår organiseringsmåder for 
systemer, som er meget forskellige, spiller de regionale mekanismer til tilpasning 
af udbud og efterspørgsel en stadigt større rolle. 
g - Anerkendelse af arbejdsmarkedsparternes rolle. Der kan konstateres en voksende 
anerkendelse af disse aktørers ansvar og det stadigt større behov for at samarbejde 
med disse ved fastlæggelsen af erhvervsuddannelse. 
Generelle principper og retningslinier 
11. Rådets afgørelse af 2. april 1963 om opstilling af almindelige principper for 
gennemførelse af en fælles politik for faglig uddannelse under anvendelse af Rom­
traktatens artikel 128 udgør en ikke-bindende referencetekst omhandlende fælles 
retningslinier, som medlemsstaterne kan tilrettelægge deres politikker og systemer 
efter med henblik på at opnå en gensidig samordning. 
12. I Rådets afgørelser, som ligger til grund for de igangværende programmer, 
fastsættes der på hvert enkelt aktionsområde fælles mål eller retningslinier, der for 
medlemsstaterne er at betragte som mål, der skal nås med deres egne politikker på 
områderne: 
- Cninduddannelse for unge, hvor målet er at sikre, at alle unge får et bredt og 
4-
anerkendt kvalifikationsgrundlag ved at give dem mulighed for at gennemgå et eller 
to års erhvervsuddannelse efter overstået obligatorisk skolegange. 
- Efter- og videreuddannelse, hvor målet er at fremme en større og mere effektiv 
investering i efter- og videreuddannelse af arbejdstagerne og bedre resultater, 
herunder ved at udvikle partnerskaber, i forbindelse med hvilke man i højere grad 
informerer de offentlige myndigheder, virksomhederne - især små og mellemstore 
virksomheder - arbejdsmarkedets parter og de enkelte arbejdstagere om de fordele, 
der er ved at investere i efter- og videreuddannelse(6). 
- Uddannelse med henblik på overførsel af teknologisk nyskabelse, hvor målet er, 
ud fra et struktureret samarbejde mellem universiteter og virksomheder, at overføre 
resultater fra forskning og udvikling gennem uddannelsesforanstaltninger for 
virksomheder, der er i stand til at skabe beskæftigelse med en høj værditilvækst og 
en høj grad af teknologianvendelse, navnlig ved at øge den videregående 
uddannelses bidrag til efter- og videreuddannelse(7). 
13. Der opstilles i artikel 127 i traktaten om Den Europæiske Union fem klart 
definerede mål på erhvervsuddannelsesområdet - mål, der er af afgørende betydning 
for EF, og som EF har et særligt ansvar for at nå; disse mål er at: 
lette tilpasningen til den industrielle udvikling, navnlig ved erhvervsuddannelse 
og omskoling; 
forbedre den grundlæggende erhvervsuddannelse samt efter- og 
videreuddannelsen for at lette den erhvervsmæssige integrering og 
reintegrering på arbejdsmarkedet; 
lette adgangen til erhvervsuddannelse og begunstige mobiliteten for 
erhvervslærere og personer under uddannelse, navnlig unge; 
stimulere samarbejdet om erhvervsuddannelse mellem uddannelsesinstitutioner 
og virksomheder; 
fremme udvekslingen af oplysninger og erfaringer om spørgsmål, der er fælles 
for medlemsstaternes uddannelsessystemer. 
Væsentlige operationelle resultater 
14. Man er ikke nået lige langt med gennemførelsen af alle de igangværende 
handlingsprogrammer på grund af de forskellige igangsættelsestidspunkter og frem 
for alt pa grund af de forskellige bevillinger hertil. Kommissionen har, under 
hensyntagen til disse to forhold, foretaget en første evaluering af programmerne og 
af den værditilvækst, som de repræsenterer^. Der kan med henblik på det nye 
forslag udledes nogle væsentlige resultater herfra. De vil kunne udgøre fundamentet 
med hensyn til mobiliserbare net, resultater fra samarbejdspartnerskaber, udveks­
linger, elementer til beskrivelse og til at opnå kendskab til systemer og måder til 
(5) Jf. afgørelse 91/387/EØF af 22. juli 1993, artikel 1 og afgørelse 87/569/EØF, artikel 
2 
(6) Jf. afgørelse 90/267/EØF af 29. maj 1990, artikel 5 
(7) Jf. afgørelse 89/27/EØF af 16. december 1988, artikel 3, første afsnit 
(8) Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg - EF's uddannelsesprogrammer 1986-1992 - en oversigt over de 
opnåede resultater, KOM(93) 151 endelig udg. 
S 
samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne: 
Der er blevet skabt forskellige tværnationale net til udveksling og samarbejde 
takket være de impulser, der er kommet fra handlingsprogrammerne. De sikrer 
et permanent samarbejde og gør det muligt at udnytte resultaterne. 
Netværket af nationale koordineringsenheder under PETRA, som er ansvarligt 
for iværksættelsen og gennemførelsen af programmet i medlemsstaterne, er 
blevet et redskab til understøttelse af det tværnationale samarbejde og til 
nyskabelse inden for den grundlæggende uddannelse og, mere generelt, til 
social og erhvervsmæssig integrering af unge. Herudover findes der et netværk 
af tværeuropæiske partnerskaber til uddannelse af unge, hvor netværket af 
nationale ernvervsvejledningscentre udgør et første og meget nyttigt element 
for EF til at fremme senere samarbejde. 
COMETT-programmet har gjort det muligt at etablere 205 
uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og industri (UITP). Disse 
partnerskaber fungerer som en slags kontaktflader mellem den højere 
uddannelse og erhvervslivet. Visse partnerskaber er af regionalt tilsnit, andre 
af sektorielt, og de er især specialiseret inden for teknologisektoren. Disse 
partnerskaber indgår i et snævert samarbejde med hinanden og tilbyder nyttige 
redskaber til identificering af den bedst tilgængelige kompetence i Europa på 
en række forskellige uddannelsesområder i forbindelse med overførsel af ny 
teknologi. Via disse uddannelsespartnerskaber har COMETT igangsat en 
europæisk dialog mellem universiteter og virksomheder på uddannelsesområdet 
- en dialog, som stort set ikke fandtes tidligere. En sådan dialog gør det muligt 
at tilrettelægge uddannelser, der bedre svarer til udbuddet og de reelle behov. 
Udarbejdelse, tilpasning, iværksættelse og gennemførelse af tværnationale 
pilotprojekter har givet oetydningsfulde erfaringer. 
I forbindelse med PETRA-programmet har der været iværksat mere end 700 
projekter og deltagelse af 14.000 undervisere og 85.000 unge i netværkets 
aktiviteter siden 1988 med henblik på at udvikle og afprøve nye og 
nyskabende uddannelsesprodukter. 
I de 430 FORCE-projekter fokuseres der på uddannelses- og 
kvalifikationsbehovene i virksomhederne, som udgør hovedparten af de 3.500 
partnere i disse projekter. Med projekterne iværksættes der tre store aktioner 
med henblik på tilpasning til den industrielle udvikling gennem uddannelse 
som et middel til forebyggelse af arbejdsløshed, gennem konsolidering og 
diversificering af arbejdstagernes kompetence, gennem uddannelse som et 
middel til fastlæggelse af nye former for tilrettelæggelse af arbejdet og til 
identifikation af nye kvalifikationer, som er nødvendige for virksomhedernes 
overlevelse og udvikling og gennem uddannelse som et middel til udvikling, 
især gennem tilpasning til ny teknologi. 
EUROTECNET har bidraget til udviklingen af nye fleksible løsninger på 
uddannelsesproblemer, og aer er herefter sket en videreformidling til netværket 
af projekter: konceptuelle beskrivelser af de øjeblikkelige og kommende 
tendenser i forbindelse med ny teknologi (evne til servuddannelse, 
kvalificerende organisering af arbejdet, nøglekvalifikationer/-kompetence), 
case-studies, der illustrerer disse konceptuelle modeller, undersøgelser af 
uddannelsesbehov ud fra en tværsektonel fremgangmåde og udvikling af 
redskaber til spredning og videreformidling af information. 
De 7.000 uddannelseskurser, der er blevet gennemført med COMETT li-støtte 
på meget forskellige teknologisk avancerede områder, vil omfatte mere end 
200.000 personer, hvoraf 140.000 fra industrien. De 3.000 forskellige former 
for uddannelsesmateriale, der er blevet udviklet, eller som er i færd med at 
blive udviklet, vil nå ud til omkring 500.000 personer i Europa. De kurser, der 
er blevet organiseret under COMETT II, har haft større søgning end under 
COMETT I og især blandt kvinder. Flere projekter har vist anvendeligheden 
af nye former for uddannelsesmateriale, især multimediematerialer, i torhold 
til traditionelt uddannelsesmateriale. 
Handlingsprogrammerne på erhvervsuddannelsesområdet er ikke egentlige 
mobilitetsprogrammer. Udvekslingerne vedrører strategisk udvalgte grupper og 
udgør en støtte til eller en del af selve uddannelsesprocessen. 
20.000 unge har kunnet nyde godt af uddannelsespladser eller en 
arbejaserfanng i en anden medlemsstat i 1992 og 1993 inden for rammerne af 
PETRA. Med disse uddannelsespladser indføres en ny reel 
fællesskabsdimension med hensyn til den uddannelse, der tilbydes de unge i 
de nationale systemer. 
FORCE-programmet fremmer mobiliteten for undervisere og, mere generelt, 
for virksomhedernes ansvarlige for menneskelige ressourcer og uddannelse 
samt for de arbejdsmarkedsparter, der er beskæftiget med efter- og 
videreuddannelse: 400 ansvarlige for menneskelige ressourcer, 430 undervisere, 
130 personalerepræsentanter og 40 medlemmer af fagforeningsorganisationer 
har haft mulighed for at deltage i mobiliteten i 1991 og 1992 inden for 
rammerne af udvekslingsprogrammet, som har til formal at sikre hurtig 
overførsel af innovation, at etablere stabile partnerskaber og at iværksætte 
foranstaltninger på efter- og videreuddannelsesområdet. 
De 28.000 uddannelsespladser for studerende, som er blevet understøttet af 
COMETT, udgør kun en lille del af efterspørgslen (som er ca. fem gange 
større). Disse pladser efterspørges i og med, at de giver de unge en effektiv 
forberedelse til arbejdslivet, og at de i betydeligt omfang øger de unges 
muligheder for at finde et job. Det har endvidere vist sig, at 
uddannelsespladserne bidrager til at styrke samarbejdet mellem universiteter 
og virksomheder. De 1.000 udvekslinger af personale mellem europæiske 
universiteter og virksomheder har ligeledes bidraget til at forbedre overførslen 
af teknologi mellem den akademiske verden og erhvervslivet, især gennem 
"tacit knowledge", dvs. viden erhvervet gennem erfaring. 
For at få et overblik over de forskellige former for grundlæggende uddannelse 
og efter- og videreuddannelse og forstå, hvorledes disse fungerer, er det 
nødvendigt at råde over komparative oplysninger med henblik pa at forbedre 
udvekslingen af information og erfaringer medlemsstaterne imellem. 
I forbindelse med FORCE er der blevet opstillet synoptiske oversigter over de 
tilgængelige oplysninger vedrørende efter- og videreuddannelse i 
virksomheaerne. En statistisk undersøgelse, som har været under forberedelse 
i samarbejde med EUROSTAT, er på vej ind i sin gennemførelsesfase. Den 
gør det muligt for første gang at råde over oplysninger, der er 
sammenlignelige på EF-niveau, vedrørende uddannelsesaktioner og -
omkostninger i EF-virksomheder samt at foretage en objektiv vurdering af 
omfanget og kvaliteten af den uddannelse, virksomhederne gennemfører for 
deres ansatte. 
Tre sektorundersøgelser (detailhandel, landbrugsfødevareindustri og 
automobilreparation) har gjort det muligt at få et overblik over væsentlige 
uddannelsesformer i disse sektorer på EF-niveau. En fjerde undersøgelse 
(landevejstransport) er i færd med at blive iværksat. Alle disse undersøgelser 
udgør begyndelsen til EF-sektornetværk (forskningsinstitutter, virksomheder 
og arbejdsmarkedsparter), som involverer aktører i de tolv medlemsstater. 
En analyse af kontraktpolitikken har gjort det muligt at gøre status over fælles 
aktioner og kollektive aftaler, som er gennemført og indgået af 
arbejdsmarkedsparterne på efter- og videreuddannelsesområdet. Den gør det 
muligt i højere grad at inddrage arbejdsmarkedets parter som aktører i 
forbindelse med erhvervsuddannelse af arbejdstagerne i EF. 
Samordning med nationale aktioner 
15. Vurderingen af samordningen med ogo af effekten af aktioner, der gennemføres på 
EF-plan, på nationale aktioner fremstår som et centralt område i forbindelse med 
denne første fase af programmerne. Ud over de generelle spørgsmål vedrørende 
subsidiaritet kan denne samordning forbedres, ved at man anvender de procedurer 
og strukturer, der allerede er etableret. Denne udvikling kan være gradvis: 
Programudvalgene og Det Rådgivende Udvalg har spillet en rolle som 
instanser for debat og overvejelser vedrørende effekten af EF-aktionerne og 
disses bidrag til gennemførelse eller orientering af de nationale politikker. Det 
er interessant at oemærke, at i forbindelse med visse programmer har nogle 
medlemsstater på eget initiativ søgt at gennemføre denne form for overvejelser 
inden for rammerne af nationale instanser; det skal endvidere bemærkes, at de 
konferencer, der er blevet organiseret i forbindelse med debatterne vedrørende 
memorandumet om erhvervsuddannelsen, har styrket interessen hos de 
forskellige aktører for disse aspekter. 
Udarbejdelsen af nationale rapporter om iværksættelsen af programmerne og 
udviklingen af foranstaltninger er det andet instrument i denne forbindelse. 
Disse procedurer frembyder reelle metodologiske og logistiske problemer, men 
er meget anvendelige i forbindelse med etablering af referenceredskaber, der 
gør det muligt at evaluere grundlæggende udviklinger og tendenser, som de 
nationale systemer står over for, og anvendeligheden af fællesskabsaktioner, 
der skal understøtte disse systemer. 
Bilaterale møder, der organiseres i forbindelse med programmering og 
udvælgelse af projekter, og som afholdes mellem Kommissionens tjenestegrene 
og de nationale repræsentanter (ministerier, nationale strukturer for faglig 
bistand og arbejdsmarkedets parter), er ligeledes fortrinlige lejligheder til at 
orientere sig om aktuelle tendenser og graden af overensstemmelse mellem 
tværnationale projekter og nationale prioriteter. 
II - EN NY KONTEKST 
Kompetence i henhold til traktaten 
16. For så vidt angår fordelingen af kompetence mellem Fællesskabet og 
medlemsstaterne er bestemmelserne i traktatens artikel 127 ensbetydende med 
ændringer i forhold til den juridiske situation, der blev defineret i Rom-traktatens 
artikel 128: 
I henhold til teksten har EF til opgave at iværksætte en 
erhvervsuddannelsespolitik, der skal understøtte og udgøre et supplement til 
medlemsstaternes politikker, hvor EF's opgave tidligere var at fastlægge 
generelle principper for en fælles erhvervsuddannelsespolitik. 
Beslutningsproceduren er ændret, idet Rådet på dette område nu træffer sine 
beslutninger med kvalificeret flertal og ikke længere med simpelt flertal, i 
henhold til en procedure for samarbejde med Eruopa-Parlamentet. 
Det udelukkes i teksten udtrykkeligt, at der med EF's interventioner kan 
fennemføres harmonisering af medlemsstaternes love og administrative 
estemmelser og bekræftes endvidere heri, at medlemsstaterne har ansvaret for 
indholdet af programmerne og organiseringen af systemerne. Systemernes 
forskellighed og medlemsstaternes ansvar for tilrettelæggelse og indholdet af 
uddannelserne anerkendes således som grundlæggende elementer i EF's politik, 
som bør gøre det muligt at udbygge samarbejdet og at opnå en bedre 
samordning af de initiativer, der iværksættes på eget initiativ afde forskellige 
aktører. 
g 
17. Traktaten bygger på anerkendelsen af det forhold, at de offentlige myndigheder i 
medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter spiller den væsentligste rolle i 
forbindelse med finansiering og gennemførelse af erhvervsuddannelsesaktioner. EF's 
rolle skal være at give impulser og at skabe fornyelse. EF skal med sin indsats 
fremme frivillig samordning og evaluere kvalitetsudviklingen og evnen til at skabe 
fornyelse i systemerne. EF Kan, ud fra et fælles sæt mål, støtte gennemførelsen af 
tværnationale aktioner til fremme af samordning mellem uddannelsespolitikkerne 
i EF. 
Forbindelsen til andre poltikker 
18. Den analyse af udfordringerne i 90'erne, som er indeholdt i Kommissionens 
memorandum, viser de foreliggende faktorers kompleksitet og komplementaritet. 
Erhvervsuddannelsespolitikken skal således i forbindelse med sin gennemførelse 
samordnes med andre af EF's interventionsniveauer. 
19. Erhvervsuddannelsen skal ses i sammenhæng med beskæftigelsespolitikken (artikel 
123) og navnlig med tilpasningen til den industrielle udvikling - et mål, der er 
fælles tor artikel 123 og 127, med samarbejdet på uddannelsesområdet (artikel 126), 
med aktioner til fremme af industriens konkurrenceevne (artikel 130) og endelig 
sættes i relation til politikken for forskning og udvikling (artikel 130h) samt fri 
bevægelighed (artikel 57). Den bør bidrage til at skabe synergi og samhørighed 
mellem foranstaltninger under de berørte politikker, idet uddannelsen skal være 
tilrettelagt i overensstemmelse med målene tor disse forskellige områder for at være 
effektiv. 
20. Der skal især søges opnået operationel synergi med strukturfondene, herunder med 
fællesskabsprogrammer, på den ene side, og med det samfundsøkonomiske område 
under det fjerde rammeprogram for forskning og udvikling på den anden. 
Komplementariteten mellem erhvervsuddannelse og anden uddannelse 
21. De nye elementer i forbindelse med erhvervsuddannelsespolitikken og indførelsen 
af en specifik artikel vedrørende uddannelse (artikel 126) er ensbetydende med, at 
der for første gang er tale om et integreret begreb ior politikken vedrørende 
uddannelse/erhvervsuddannelse på EF-niveau, selv om kompetenceniveauerne og 
procedurerne forbliver forskellige. Samordningen af de to områder er ligeså vigtig 
som definitionen af specifikke foranstaltninger for hvert enkelt af disse, og bør gøre 
det muligt at udvikle det nye politiske begreb livslang uddannelse som et 
fremtidsperspektiv for Fællesskabet i tilknytning til etableringen af begrebet EF-
borgerskab. 
22. Denne komplementaritet mellem de to områder bør styrkes og komme konkret til 
udtryk i de foranstaltninger og aktioner, der foreslås. På operationelt niveau bør de 
aktioner, der modtager EF-støtte, understøtte gensidig fremme af uddannelses- og 
erhvervsuddannelsesforamtaltninger gennem den praksis, som anvendes af de 
berørte institutioner. I den henseende kan der gennemføres fælles eller koordinerede 
aktioner i forbindelse med emner, der er af fælles interesse for de to områder, som 
f.eks. sproguddannelse, lærlingeuddannelse og anden form for erhvervsuddannelse 
(både aben uddannelse og fjernuddannelse), erhvervsvejledning, uddannelse hele 
livet igennem samt tilsyn med fag og kvalifikationer. 
23. Universiteterne er deltagere i udviklingen af efter- oj> videreuddannelse og i 
overførsel af ny teknologi, med hensyn til at na'de opstillede mål for 
uddannelseskvalitet, og i forbindelse med samarbejdet med erhvervslivet. Man skal 
søge at opnå komplementaritet på andre niveauer i uddannelsessystemet, hvadenten 
der er tale om faglig og social integrering af unge eller efter- og videreuddannelse 
for voksne. 
24. Hvad angår erhvervsvejledningen, bør programmet understøtte indførelsen af en 
europæisk dimension. Da programmet omfatter alle erhvervsuddannelsesområder, 
åbner det mulighed for en betragtelig styrkelse af de EF-aktioner, der hidtil har 
været gennemført på dette område. Pa nuværende tidspunkt indgår denne indsats 
især i PETRA-programmet, der omfatter unge op til 2 / år. Med det nye program 
bliver det muligt at udvide aktiviteterne på området til flere forskellige målgrupper 
unge og voksne, lønmodtagere og arbejdsløse. Det bliver således muligt at 
mest hensigtsmæssige på baggrund af behovene på arbejdsmarkedet, arbejdstagernes 
egen faglige udvikling og etableringen af et europæisk uddannelsesmarked. 
25. Gennem iværksættelsen af programmet understøtter Fællesskabet ligeledes fremme 
af lærlingeuddannelse og anden erhvervsuddannelse (åben uddannelse og 
fiernuddannelse) i overensstemmelse med de perspektiver, der er indeholdt i 
Kommissionens memorandum fra december 1991 om dette emne, med de 
konklusioner, der blev draget af Rådet (undervisningsministrene) på møder i juni 
og december 1992, og med den resolution, der blev vedtaget af Europa-Parlamentet 
i juli 1993. Denne indsats vil blive baseret på de specifikke bidrag, som 
fjernuddannelsen yder til, at man når de mål, der er opstillet i traktaten, og man vil 
således i forbindelse hermed søge at udnytte den fleksibilitet, som den tilføjer 
uddannelsesprocessen; indsatsen vil endvidere blive baseret på det forhold, at 
fjernuddannelsen er i stand til at nå ud til meget store grupper, herunder især dem, 
der har problemer med at få adgang til erhvervsuddannelse; man vil endvidere søge 
at drage fordel af, at fjernuddannelsen medvirker til at udvide og kombinere de 
traditionelle uddannelsessystemer, af den kvalitetsgaranti, som den kan tilvejebringe, 
samt af skabelsen af uddannelsesnet, som gør det muligt for borgerne at anvende 
de muligheder som den frembyder, og som sætter dem i stand til at få en 
uddannelse, der passer til deres behov. Af disse årsager vil alle aktioner kunne 
omfatte foranstaltninger til fremme af lærlingeuddannelse og andre former for 
uddannelse (åben uddannelse og fjernuddannelse) som særligt velegnede metoder 
til med programmet at nå ud tilstore befolkningsgrupper. 
26. Der skal i forbindelse med programmet ligeledes være særlig bevågenhed omkring 
og anvendes tværgående løsninger til foregribelse af nye behov samt ske en 
samordning med uddannelsesprogrammet. Det synes i dag at være en nødvendighed 
at kende udviklingen inden for de forskellige fag og erhverv, og EF's indre marked 
er et tegn på, at denne nødvendighed ikke kun gør sig gældende i de enkelte lande, 
men også på EF-plan. I forbindelse med iværksættelsen af programmet vil der 
derfor, i et samarbejde med CEDEFOP, blive igangsat arbejder om udviklingen 
inden for erhverv og erhvervskvalifikationer i Fællesskabet med henblik på at sikre 
et bedre kendskab til og en bedre formidling af information om udviklingen inden 
for fag og erhverv. En af opgaverne for dette observationsorgan vif være at 
klarlægge nye behov, at etablere et system til overvågning af den teknologiske 
udvikling, af ændringer på jobindholdsområdet og konsekvenserne heraf for 
uddannelsen samt at fremme overførsel af metoder og knowhow mellem 
medlemsstaterne og de forskellige aktører, der er beskæftiget med planlægning. 
Subsidiaritet 
27. Spørgsmålet om subsidiaritet, som behandles i memorandumet, behandles først og 
fremmest i bestemmelserne i artikel 127 i traktaten om Den Europæiske Union. 
Denne artikel udelukker muligheden for at foretage harmonisering af de nationale 
systemer, anerkender medlemsstaternes fulde ansvar for fastlæggelse af 
undervisningsindholdet og pålægger EF ansvaret for iværksættelse af en 
erhvervsuddannelsespolitik, der støtter og supplerer medlemsstaternes aktioner. 
Anvendelsen af disse bestemmelser bør gøre det muligt i højere grad at lade EF's 
aktioner - der har til opgave at være nyskabende og at fungere som katalysatorer -
bygge videre på udviklingen i de nationale systemer, idet man i videre 
udstrækning sammenkobler EF's aktioner med de grundlæggende elementer og 
faktorer, der er af afgørende betydning for udviklingen af medlemsstaternes 
systemer. 
10 
28. Fællesskabets foranstaltninger bør være centreret omkring udvikling af det 
tværnationale samarbejde på alle hensigtsmæssige niveauer med henblik pa at skabe 
en entydig værditilvækst til de aktioner, der gennemføres i medlemsstaterne samt 
af aktørerne på uddannelsesmarkedet. Værditilvæksten i forbindelse med 
fællesskabsindsatsen bør konsolideres og styrkes i takt med skabelsen af et åbent 
europæisk område for uddannelse og erhvervskvalifikationer, som er knyttet til 
gennemførelsen af det indre marked. De foreslåede foranstaltninger udgør en støtte 
og et supplement til de foranstaltninger, der gennemføres af og i medlemsstaterne, 
og gør det muligt at anvende bidrag og resultater fra tværnationale aktioner med 
henblik på at forbedre kvaliteten og effektiviteten af deres systemer og 
foranstaltninger. 
29. Det er nødvendigt, at den fremtidige indsats indebærer en "positiv" samordning 
mellem Fællesskabets komplementære foranstaltninger og de nationale 
uddannelsespolitikker. På uddannelsesområdet og på forskellige passende områder 
bør der i øvrigt tages hensyn til samordning mellem det offentliges 
interventionsmekanismer og bidrag fra arbejdsmarkedets parter. 
30. Denne fremgangsmåde gør det muligt at øge effektiviteten af de foranstøltninger og 
Eolitikker, der germemføres, herunder pa EF-niveau. Debatten omkring Rådets 
enstilling om adgangen til efterog videreuddannelse^ har vist, at det hensyn til 
ansvar, som arbejdsmarkedets parter kunne tage og, i videre udstrækning, 
hensyntagen til foi*anstaltninger truffet af forskellige aktører fra arbejdsmarkedet 
(virksomheder og uddarmelsesstrukturer) vedrørende erhvervsuddannelsen, både på 
EF-niveau og nationalt niveau, gav EF-foranstaltningerne en større og mere 
realistisk rækkevidde og større effekt, ved at de understøttede komplementariteten 
og synergien mellem de offentlige foranstaltninger og aftaler mellem 
aroejasmarkedets parter. 
Den institutionelle proces 
31. Beslutningsprocessen, hvad angår de redskaber der skal tages i anvendelse, finder 
sted inden tor rammerne af bestemmelserne i traktatens artikel 189 C. Heri indgår 
en øget deltagelse fra Europa-Parlamentet ved godkendelse af tekster i forbindelse 
med proceduren for samarbejde mellem Rådet og Europa-Parlamentet for så vidt 
angår forslag baseret på artikel 127. 
32. Det Økonomiske og Sociale Udvalg skal nødvendigvis høres om forslag vedrørende 
erhvervsuddannelse, og det vil i de fleste tilfælde være nyttigt, som et supplement, 
at få en udtalelse fra det nye Regionsudvalg på grund af de lokale myndigheders 
kompetence på erhvervsuddannelsesområdet. 
33. I forbindelse med artikel 127 kan Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse, 
som er et trepartsudvalg, og hvis rolle er vedtægtsmæssig, varetage evaluering af 
samhørigheden af EF's samlede politik på ernvervsudaWielsesområdet, under 
hensyntagen til de mange aktioner, der gennemføres på dette område, samt 
evaluering af subsidiariteten, navnlig med henblik på at forbedre samordningen af 
EF-rx)litikken og de nationale foranstaltninger. Til dette formål vil Kommissionen 
regelmæssigt informere Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse, herunder 
om: 
den generelle politik på erhvervsuddannelsesområdet; 
den generelle opfølgning af de fælles målsætninger; 
den generelle rapport om erhvervsuddannelse; 
en generel evaluering af programmet. 
(9) Rådets henstilling om adgang til efter- og videreuddannelse, 93/404/EØF af 30;-
juni 1993 
U 
34. Nedsættelsen af et udvalg vedrørende den sociale dialog bør gøre det muligt at 
fortsætte og styrke det meget frugtbare arbejde, der er gjort afarbejdsmarkeciets 
parter inden for gruppen vedrørende uddannelse, der har eksisteret siden 1989, og 
i betydelig grad forbedre koordineringen af EF's aktioner og aftaler truffet mellem 
arbejdsmarkedets parter på EF-niveau, på baggrund af det perspektiv, der er 
omhandlet i deres aftale af 31.10.91. 
ffl - BESKRIVELSE AF FORSLAGET 
35. Programmet er baseret på de erfaringer, der er gjort ved iværksættelsen af EF's 
erhvervsuddannelsesprogrammer (COMETT, PETRA, FORCE og EUROTECNET) 
samt andre aktioner og pilotprojekter på erhvervsuddannelsesområdet, og 
hovedmålet med det er at sikre gennemførelse af en erhvervsuddannelsespolitik, 
som understøtter og supplerer medlemsstaternes foranstaltninger, samt at fremme 
samarbejdet mellem medlemsstaterne med henblik på gadvist at skabe et åbent 
område for uddannelse og erhvervskvalifikationer. De specifikke mål med 
programmet er i den henseende at: 
bidrage til, at systemerne bliver mere effektive og bedre; 
fremme kvaliteten af metoder og produkter; 
understøtte nyskabelse inden for erhvervsuddannelserne; 
fremme ny teknologi og videreformidle denne gennem uddannelse; 
styrke den europæiske dimension i uddannelsen på alle niveauer; 
fremme formidling af viden, navnlig gennem fjernuddannelse. 
36. Udkastet til Rådets forslag til afgørelse omfatter, under hensyntagen til 
subsidiaritetsprincippet, to gensidigt supplerende dele: 
Et fælles sæt mål med henblik på at fremme en sammenhængende udvikling 
af erhvervsuddannelsespolitikken i EF. 
En række fællesskabsforanstaltninger til understøttelse og supplering af de 
foranstaltninger, der iværksættes af og i medlemsstaterne. 
37. Sigtet med dette sæt fælles mål er at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne 
med henblik på at understøtte en gradvis iværksættelse af en 
fællesskabserhvervsuddannelsespolitik og på at sikre en sammenhængende udvikling 
inden for erhvervsuddannelsen i EF. Medlemsstaterne kan, på eget initiativ, anvende 
dette fælles sæt mål til iværksættelse af deres erhvervsuddannelsespolitik. 
Retningslinierne for handlingsprogrammerne COMETT, PETRA, FORCE og 
EUROTECNET er integreret i den fælles målramme, der er fastlagt i forslaget. 
38. Hvad angår fællesskabsforanstaltningerne, har det af Kommissionen fremlagte 
forslag til formål at sikre en forenkling af de mange nuværende aktioner, at sikre 
en større gennemsigtighed, en større målretning af EF-aktionen samt at øge effekten 
heraf. 
Programmet vedrører samtlige aktører inden for erhvervsuddannelsen, hvadenten der 
er tale om de offentlige myndigheder, private uddannelsesorganer, virksomheder 
eller arbejdsmarkedets parter. Det tager sigte på at gøre det muligt for disse aktører 
- på baggrund af resultaterne fra det tværnationale samarbejde - at forbedre deres 
metoder og praksis i forbindelse med erhvervsvejledning, identificering af behov 
og planlægning af foranstaltninger. 
Der er blevet afgrænset tre områder med tilhørende specifikke mål med henblik på 
at nå de generelle mål med programmet og bidrage til den gradvise etablering af 
et åbent område for uddannelse og kvalifikationer i Fællesskabet: 
Område 1: Foranstaltninger, der har til formål at højne kvaliteten af 
medlemsstaternes systemer, foranstaltninger og politikker. 
il 
Område 2: Foranstaltninger, der har til formål at understøtte evnen til 
nyskabelse i forbindelse med foranstaltninger på 
uddannelsesområdet. 
Område 3: Ledsagenetværk og -foranstaltninger og fremme af den europæiske 
dimension. 
39. På det første område skal der ydes en fællesskabsstøtte til de projekter, der har en 
direkte indflydelse på de nationale erhvervsuddannelsesystemer og -foranstaltninger. 
En højere kvalitet af de aktioner, der gennemføres inden for disse systemer, er 
ensbetydende med en større effekt af investeringerne og de offentlige midler, der 
anvendes hertil. Erfaringerne fra de tidligere programmer, og især fra PETRA i 
forbindelse med den grundlæggende uddannelse, har vist, at det tværnationale 
samarbejde gjorde det muligt at gøre de nationale foranstaltninger mere effektive. 
I en situation med stramme offentlige nationale budgetter er stordriftsfordele og den 
overførsel af innovation, som gøres mulig af fællesskabsindsatsen, af stadig større 
betydning. 
I forbindelse med faktorer som f.eks. kvalifikationer eller erhvervsvejledning, der 
bør betragtes som centrale for det første område, gør det tværnationale samarbejde, 
som er udviklet i forbindelse med programmet, det muligt at introducere en egentlig 
europæisk dimension, som er uomgængelig med hensyn til den frie bevægelighed 
og aen enkeltes mobilitet i forbindelse med uddannelse og beskæftigelse. 
40. Det andet område vedrører aktører inden for uddannelse, som tilbyder 
uddannelsesforanstaltninger eller -produkter. Alle kategorier af aktører er berørt: 
uddannelsesinstitutioner, virksomheder, arbejdsmarkedsparter, universiteter rafl.. 
Projekterne har dels til formål at understøtte og udvikle nyskabelse inden for 
erhvervsuddannelsen med henblik på at øge effektiviteten, dels til formål at sikre 
tilrettelæggelse af uddannelsesaktioner, der tager sigte på at fremme overførsel af 
teknologisk nyskabelse. 
41. På det tredie område er det formålet at udvikle den europæiske dimension inden for 
erhvervsuddannelsen gennem en fællesskabsstøtte til rationalisering og koordinering 
af nationale instanser og operationelle strukturer, som udgør grundlaget for 
udarbejdelse af tværnationale pilotprojekter og udstationering i en anden 
medlemsstat; dette vil gøre det muligt at forbedre og udbygge det europæiske 
netværk med henblik på at fremme det tværnationale samarbejde og sikre en 
tilfredsstillende programgennemsigtighed og på at øge programmets effekt gennem 
en styrkelse af formidlingen af produkter og resultater fra pilotprojekter til andre 
aktører, navnlig via aktiviteter inden for det europæiske netværk. 
I dette tredie område indgår ligeledes aspekter vedrørende lingvistisk kontrol og 
tværnationale lingvistiske projekter for virksomheder og andre samfundsøkonomiske 
enheder, som falder ind under LINGUA-programmets tidligere Aktion III 
42. Der vil blive gjort en særlig indsats for at sikre, at der er balance i tildelingen af 
midler, og for at der sker gensidig formidling af resultater mellem de to 
programområder. Det vil være højest uhensigtsmæssigt, om der sker en total 
adskillelse af de to områder I og II, eller om der opstår udtalt ubalance med hensyn 
til antallet af projekter, der modtager støtte, og dermed også med hensyn til 
promotorernes interesse for projekterne. Uanset organiseringen af systemerne på 
nationalt niveau kan man sige, at dynamikken og nyskabelsen hviler på en 
komplementaritet mellem de offentlige foranstaltninger og markedet. EF-aktionen 
bør således tage sigte på at fremme denne samlede dynamik og på at nedbryde 
eventuelle skel, som begrænser rækkevidden af det tværnationale samarbejde. 
43. De foranstaltninger, som understøttes inden for rammerne af 
erhvervsuddannelsesprogrammet, vedrører hovedsagelig forberedelse af 
uddannelsesaktioner, udarbejdelse af nyskabende produkter, fastlæggelse af 
nyskabende metoder og videreformidling af resultater. Programmet omfatter kun i 
13 
ringe grad støtte til gennemførelse af uddannelsesaktioner som sådan. Af den årsag 
er de udgifter, som kan blive dækket af Fællesskabet, i højere grad udgifter i 
forbindelse med tilrettelæggelse og forberedelse af foranstaltninger end udgifter til 
selve uddannelsen (aflønning af undervisere eller modtagere af undervisning, 
udgifter til uddannelse). Dette øger behovet for, at der er komplementaritet mellem 
handlingsprogrammet og den finansiering, der ydes inden for rammerne af 
striikrurtondene, herunder fællesskabsinitiativprogrammer, som især er centreret 
omkring omkostninger i forbindelse med udgifter til gennemførelse af 
uddannelsesforanstaltninger, der følger efter forberedelsen og tilrettelæggelsen. 
44. Fællesskabets supplerende og specifikke indsats bliver så meget desto mere effektiv 
som man kan sikre en øget gennemsigtighed, en nemmere adgang til og 
videreformidling af resultaterne i forhold til de forskellige foranstaltninger, organer 
og operatører i medlemsstaterne og til Fællesskabets forarøtaltninger. Det er op til 
medlemsstaterne at sikre, inden for de nationale rammer, at dette sker, ved at der 
træffes passende rationaliserings- og koordineringsforanstaltninger på baggrund af 
de erfaringer, der er gjort af de nationale initiativtagende organer og de 
operationelle strukturer, der allerede er etableret inden for rammerne af 
Fællesskabets handlingsprogrammer. På det operationelle niveau og i marken vil det 
ligeledes blive nødvendigt at sikre komplementaritet mellem netværksstrukturer og 
aktører under programmet samt de, der er ansvarlige for administrering af 
strukturfondene. 
45. Det europæiske uddannelsesnetværk, som består af nationale instanser, operationelle 
strukturer til understøttelse af projekter og aktørerne selv, udgør et vigtigt element 
til forøgelse af værdien af fællesskabsindsatsen. Netværkets dynamik mellem 
aktioner og partnerskaber går ud over støtte til nyskabende men isolerede aktioner, 
og det bør udgøre et væsentligt kriterium for fællesskabsstøtten og respektere 
medlemsstaternes ansvar for tifrettelæggelse og koordinering mea hensyn til 
operationelle strukturer og instanser. Effekten af det tværnationale element i 
aktionerne forstærkes af det forhold, at de nyskabende aktioner og partnerskaber er 
integreret i et europæisk netværk, som giver gode muligheder ror at skabe en 
multiplikatoreffekt, synlighed og effekt. 
46. For så vidt angår komitologi vil Kommissionen blive bistået af et programudvalg 
bestående af to repræsentanter udpeget af medlemsstaterne og af to gange seks 
repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, der optræder som observatører. Dette 
udvalg, som er rådgivende, bistår Kommissionen med hensyn til fastlæggelse af: 
i) prioriteterne i fællesskabsforanstaltningerne og det årlige arbejdsprogram; 
ii) den finansielle støtte, som Fællesskabet yder til de forskellige foranstaltninger 
(beløbsstørrelse, varighed og modtagere); 
fordeling af midler til de forskellige områder; 
metoder til udvælgelse, evaluering, formidling og overførsel af resultater. 88 
47. Kommissionen understøtter, i samarbejde med medlemsstaterne, den operationelle 
komplementaritet mellem programaktionerne og strukturfondene, herunder 
fællesskabsinitiativprogrammer på områder som feks. formidling af relevante 
komparative oplysninger, videreformidling af metoder, redskaber, produkter og 
erfaringer, gennemførelse af tværnationale uddannelsesaktioner m.m.. 
Kommissionen bidrager ligeledes til den operationelle synergi med det fjerde 
rammeprogram for F & U med henblik på at tilskynde til overførsel af ny teknologi 
samt uddannelses- og kvalifikationssystemernes evne til at anvende resultaterne fra 
F & U., navnlig med det formål at: 
styrke den komparative forskning vedrørende erhvervsuddannelsessystemer og 
-foranstaltninger; 
tilskynde til overførsel af ny teknologi ved hjælp af en god 
erhvervsuddannelse; 
tilskynde til uddannelses- og kvalifikationssystemernes anvendelse af resultater 
fra forskning; 
udvikle nyskabende metoder til lærlingeuddannelse og anden uddannelse (åben 
uddannelse og fjernuddannelse). 
48. Med henblik på at understøtte arbejdsmarkedsparternes arbejde på fællesskabsniveau 
inden for rammerne af den sociale dialog vil Kommissionen, i samarbejde med 
arbejdsmarkedets parter, etablere passende operationelle forbindelser til 
programmet, således at de bedre kan anvende resultateme fra de forskellige 
foranstaltninger i deres dialog. 
49. Der vil blive informeret globalt om aktionerne og resultaterne fra programmet, og 
der vil i fællesskab mellem Kommissionen og medlemsstaterne blive foretaget en 
stadig evaluering heraf med henblik på at øge dets gennemsigtighed og effekt. Til 
det formål fremlægger medlemsstaterne ligeleds midtvejs i programmet og ved 
programmets afslutning en rapport om de aktiviteter, der er blevet iværksat inden 
for rammerne af programmet. Arbejdsmarkedets parter inddrages, i 
overensstemmelse med national praksis, fuldt ud i opfølgning af, udarbejdelse af 
en rapport om og evaluering af programmet. På dette grundlag fremlægger 
Kommissionen for Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg en foreløbig rapport den 31. december 1997 og en endelig rapport den 30. 
juni år 2000. 
50. I henhold til aftalen om det europæiske økonomiske samarbejdsområde (og den 
tilhørende protokol 31), som er indgået mellem Fællesskabet og dettes 
medlemsstater samt EFTA-landene er initiativer og aktiviteter samt samarbejde og 
fællesskabssamarbejde på erhvervsuddannelsesmområdet åbne for deltagelse fra 
EFTA-lande, som hører ind under det europæiske økonomiske samarbejdsområde, 
fra den 1. januar 1995. 
51. Kommissionen styrker sit samarbejde med OECD, Det Europæiske Råd, ILO og 
UNESCO, navnlig i forbindelse med udveksling af information og erfaringer 
vedrørende spørgsmål, der er fælles for uddannelsessystemer og -foranstaltninger 
i medlemslandene. 
52. Til at bistå sig ved iværksættelsen af programmet har Kommissionen sikret sig 
medvirken fra Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse på de 
betingelser, der er fastsat i dennes forordning00*, samt fra Den Europæiske 
Erhvervsuddannelsesfond(,1) med henblik på gradvis udvikling af et passende 
samarbejde med de central- og østeuropæiske lande. 
Konklusion 
53. EF's indsats på erhvervsuddannelsesområdet med iværksættelse af 
handlingsprogrammer, som afsluttes ved udgangen af 1994, har allerede givet 
konkrete resultater i form afpartnerskaber, pilotprojekter, udveksling af erfaringer 
og etablering af netværk. Disse lovende resultater har vist betydningen af, at 
samarbejdsforanstaltningerne øges og af, at der sker en større systematisering heraf. 
Den rationalisering, som Kommissionen har foreslået i sit udkast, bør, både med 
(10) Rådets forordning 337/75/EØF af 10. februar 1975 om oprettelse af et europæisk 
center for udvikling af erhvervsuddannelse (EFT L 39 af 13.2.1975, s. 1) 
(11) Rådets forordning 1360/90/EØF af 7. maj 1990 om oprettelse af et europæisk 
erhvervsuddannelsesinstitut (EFT L 131 af 23. maj 1990) 
£ 
hensyn til mål og foranstaltninger, i betydelig grad øge effekten og forståeligheden 
af fællesskabsindsatsen på dette område samt øge kompementariteten i forhold til 
andre af EF's foranstaltninger. Denne orientering er så meget desto mere vigtig som 
erhvervsuddannelsens rolle bør øges med henblik på at reducere arbejdsløsheden. 
Understøttelsen af systemernes kvalitet og ar evnen til nyskabelse, som 
Fællesskabets aktion vil medføre, bør være en afgørende dynamisk faktor i en 
situation med betydelige budgetnedskæringer i medlemsstaterne. 
FORBINDELSER MELLEM DE IGANGVÆRENDE AKTIONER PETRA, FORCE, IRIS, EUROTECNET 
OG COMETT OG DE TRE 
OMRÅDER UNDER DET NYE ERHVERVSUDDANNELSESPROGRAM 
PETRA FORCE IRIS EUROTECNET COMETT 
OMRÅDE I 
Planlægningsprojekter Fælles moduler 
Projekterjred multi-pliKatorenekt 
Udstationering af unge under grund­uddannelse 
Udstationering af unge arbejdstagere 
Udyeksjing af besliitningstagere 
Undersøgelser, ,. /ser, udveksling lenlignelige Projekter Projekter 
Udstationering 
Udstationering 
Studieophold Studieophold Studieophold Studieophold 
ita grunduc sise Jndersøgelser . forskning )rter om ef Statistiske, undersøgel­ser og rap­porter om 
OMRÅDE H 
pianlæmingsprojekter 
lgsprojekter. 1 ar innovation 
Projekterjred multi-pliKatorenekt 
Udsi virkso under 
Udstatio. virksornhedejr med universitetsui 
Udyeksjing af besk liimingstagere 
Undersøgelser, analyser, 
fignelïge Undersøgelser, analyser udveksling af sammen­lignelige data 
OMRÅDE III 
Nationalt netværk 
Regionalt eller sektonelt netværk Pilotprojekter 
Pilotprojekter 
Udvekstinger 
torunder- Undersøgelser alyser af søgelser 
politik Anvendt forskning Pilotprojekter 
Pilotprojekter 
Efter-.o nelses, videreuddan-;er 
Udstationering 
Udstationering 
National kopr- Nationalt dinenngsenhed kooroine-nngsinsti-tut Nationale for-nudlingsen-heder Nationale for- Informationscenter midlingsen-
Regionalt eller sekfonelt partner­skab mellem, univer­siteter og virksom­heder 
16> 
Forslag t i I 
RÅDETS AFGØRELSE 
OM ET HANDUNæFROGRAM 
FOR GENNEMFØRELSE AF EN ERHVERVSl©DANr>Œ15ESPOIJIK 
I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB 
LEONARDO da Vinci 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
linder henvisning til traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 127, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1), 
i samarbejde med Europa-Parlamentet^, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udval^3), og 
ud fra følgende betragtninger: 
1. I henhold til traktaten om Den Europæiske Union iværksætter Fællesskabet en 
erhvervsuddannelsespolitik, der støtter og supplerer medlemsstatemes aktioner; 
2. denne politik gennemføres med fuld respekt for, at ansvaret for undervisningsindholdet 
og tilrettelæggelsen af erhvervsuddannelserne ligger hos medlemsstaterne, og den 
udelukker enhver form for harmonisering af medlemsstaternes love og administrative 
bestemmelser; 
3. Rådet vedtog i afgørelse 63/266/EØF almindelige principper for gennemførelse af en 
fælles politik for faglig uddannelse, og geruiemførelsen af disse principper påhviler 
medlemsstaterne og Fællesskabets kompetente myndigheder^; 
(i) EFT 
(2) EFT 
(3) EFT 
(4) EFT 63 af 20.4.1963, s. 1338/63. 
11-
4. Rådet har med afgørelse 86/365/EØF^ og afgørelse 89/27/EØF<6) vedtaget de to faser af 
COMETT-programmet om samarbejde mellem universiteter og virksomheder om 
uddannelse på teknologiområdet; 
5. Rådet har med afgørelse 89/657/EØF(7) vedtaget handlingsprogrammet EUROTECNET til 
fremme af innovation inden for erhvervsuddannelse som følge af ny teknologi i Det 
Europæiske Fællesskab; 
6. Rådet har med afgørelse 90/267/EØF8) vedtaget handlingsprogrammet FORCE til udvikling 
af efter- og videreuddannelse i Det Europæiske Fællesskab; 
7. Rådet har med afgørelse 87/569/EØF<9), ændret ved afgørelse 91/387/EØF(10) vedtaget og 
derefter ændret handlingsprogrammet PETRA for erhvervsuddannelse af unge og 
forberedelse af unge til arbejds- og voksenlivet; 
8. i henhold til evalueringsrapporterne for Fællesskabets handlmgsprogrammer COMETT, 
EUROTECNET, FORCE og PETRA, der er medtaget i Kommissionens beretning til Rådet, 
Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg0 °, giver fællesskabssamarbejdet 
på erhvervsuddannelsesområdet de aktioner, der gennemføres i og af medlemsstaterne, en 
reel merværdi; 
9. Kommissionen opfordrer i sin henstilling 87/567/EØF* '2) om erhvervsuddannelse for kvinder 
medlemsstaterne til at styrke foranstaltninger til fremme af lige muligheder, og med 
Fællesskabets tredje handlingsprogram på mellemlang sigt ( 1991 -1995) om lige muligheder 
for kvinder og mænd(I3) forpligter Kommissionen sig til fortsat at gennemføre udveksling 
af erfaringer og know how via IRIS-nettet og til at udvikle dette net for bedre at kunne 
bestemme kvindernes uddannelsesbehov, for at fremme nyskabende uddannelser og for at 
udvikle en europæisk metodologi på området. 
10. Rådet er i resolutionen af 11. juli 1993(,4) af den opfattelse, at erhvervsuddannelsernes 
(5) EFT L 222 af 8.8.1986, s. 17. 
(6) EFT L 13 af 17.1.1989, s. 28. 
(7) EFT L 393 af 30.12.1989, s. 29. 
(8) EFTL 156 af 21.6.1990, s. 1. 
(9) EFT L 346 af 10.12.1987, s. 31. 
(10) EFTL 214 af 2.8.1991, s. 69. 
(l,) KOM(93) 151 endelig udg. af 5.5.1993. 
(12) EFT L 342 af 4.12.1987, s. 35. 
KOM(90) 449 endelig udg. af 6.11.1990, stadfæstet ved Rådets resolution af 21.5.1991 
(91/C 142/01), EFT C 142 af 31.5.1991, s. 1. 
(14) EFT C 186 af 8.7.1993, s. 3. (13) 
1ST 
kvalitet i medlemsstaterne bør højnes for at give den enkelte øgede muligheder for at 
udvikle sine færdigheder og kvalifikationer for hermed at bidrage til øget økonomisk og 
social samhørighed samt forbedre det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne; 
11. Rådet henstiller i sin henstilling af 30. juni 1993(15) om adgang til erhvervsmæssig efter-
og videreuddannelse til medlemsstaterne, at de udformer deres erhvervsuddannelsespolitik 
således, at enhver arbejdstager i Fællesskabet skal kunne have adgang til erhvervsmæssig 
efter- og videreuddannelse uden nogen form for forskelsbehandling og lige så længe, den 
pågældende er erhvervsaktiv; 
12. Kommissionen understreger i sit arbejdspapir om retningslinjer for EFs indsats på 
uddannelsesområdet^16^ at den har til hensigt at rationalisere og forenkle 
handlmgsrjrogrammer på erhvervsuddannelsesområdet ved at slå dem sammen til et enkelt 
program og ved at styrke de elementer, der forekommer at være de mest lovende, hvad 
angår både stimulerende virkninger og merværdi på europæisk plan; 
13. den merværdi, som Fællesskabets indsats medfører, bør konsolideres og styrkes i takt med 
den gradvise etablering af et europæisk samarbejdsområde inden for uddannelse og 
erhvervskvalifikationer, der er knyttet sammen med det indre markeds gennemførelse og 
funktion; 
14. i den sammenfattende rapport om rnedlemsstaternes bidrag udarbejdet på grundlag af 
memorandummet om erhvervsuddannelse i 1990'erne(17' gøres der rede for de 
hovedtendenser, som alle medlemsstaterne konfronteres med i dette europæiske 
samarbejdsområde inden for uddannelse og erhvervskvalifikationer; 
15. på Det Europæiske Råds møde den 10.-11. december 1993 nåede man til den konklusion, 
at Fællesskabets aktion som følge af de enkelte medlemsstaters institutionelle, 
lovgivningsmæssige eller overenskomstmæssige særpræg bør koncentreres omkring 
fastlæggelse af en målsætning, idet det overlades til medlemsstaterne at vælge midler 
tilpasset deres situation inden for generelle rammer fastlagt i fællesskab, og at 
medlemsstaterne for at styrke den europæiske økonomis kapacitet bør tage udgangspunkt 
i forslagene i Kommissionens hvidbog om en strategi på mellemlang sigt for vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse; 
16. for at sikre en sammenhængende udvikling af erhvervsuddannelsen i Fællesskabet bør der 
opstilles en fællesmålsætning, der kan fungere som referenceramme for medlemsstaterne 
ved gennemførelsen af deres politik; 
17. for at forbedre effektiviteten af Fællesskabets indsats må de forskellige foranstaltninger 
gennemføres inden for rammerne af tre store hovedområder: støtte til højnelse af kvaliteten 
af medlemsstaternes systemer, bestemmelser og politikker, støtte til nyskabelser inden for 
de aktioner, der gennemføres på uddannelsesmarkedet, og gradvis etablering af et netværk, 
der skal støtte den europæiske dimension i erhvervsuddannelsen; 
(,5) EFT L 181 af 23.7.1993, s. 37. 
<,6) KOM(93) 183 af 5.5.1993. 
<17) KOM(91) 397 endelig udg. af 12.12.1991. 
rø 
18. de tre typer foranstaltninger, der er udviklet inden for programmet (pilotprojekter, 
praktikophold samt undersøgelser og analyser) sigter alle mod et tværnationalt samarbejde, 
der giver de aktioner, der gennemføres af medlemsstaterne eller af aktører på uddannelses­
markedet, en reel merværdi under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet; 
19. der bør tilvejebringes synergi mellem handlingsprogrammerne på 
erhvervsuddannelsesområdet og strukturfondenes interventioner, navnlig interventionerne 
inden for fællesskabsinitiativerne; 
20. Kommissionen og medlemsstaterne bør i fællesskab sikre en konstant opfølgning og en 
systematisk evaluering af programmet og foranstaltningerne -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
ArtikLl 
(Udarbejdelse af programmet) 
Med denne afgørelse opstilles et handlingsprogram for gennemførelse af en 
erhvervsuddannelsespolitik i Det Europæiske Fællesskab, herefter kaldet "programmet 
LEONARDO da Vinci". Programmet træder i kraft den 1. januar 1995. 
Med programmet fastsættes: 
1. En fællesmålsætning for Fællesskabets indsats, hvor hensigten er at fremme en 
sammenhængende udvikling af erhvervsuddannelsen, således som præciseret i bilag I; 
2. en række fællesskabsforanstaltninger som præciseret i artikel 4 og i bilag H, der 
gennemføres på grundlag af fællesmålsætningen som præciseret i bilag I, med det formål 
at støtte og supplere de aktioner, der gennernføres af og i medlemsstaterne. 
lo 
AràM2 
(Definitioner) 
I denne afgørelse forstås ved: 
a) "erhvervsmæssig grunduddannelse": i bred forstand enhver ikke-akademisk form for 
erhvervsmæssig grunduddannelse, herunder teknisk og erhvervsrettet undervisning samt 
lærlingeuddannelse, som gør det muligt for de unge til at opnå en erhvervskvalifikation, der 
anerkendes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor uddannelsen 
gennemføres; 
b) "efter- og videreuddannelse" : i bred forstand enhver erhvervsuddarmelsesforanstaltning, der 
følges af arbejdstagere i Det Europæiske Fællesskab, så længe de er erhvervsaktive; 
c) "virksomhed": store samt små og mellemstore virksomheder, uanset deres retlige status, og 
uanset hvilken erhvervssektor de opererer i, og enhver form for økonomisk aktivitet, 
herunder erhvervsdrivende foreninger; 
d) "arbejdstager": enhver erhvervsaktiv person, der har tilknytning til arbejdsmarkedet, 
herunder også selvstændige erhvervsdrivende; 
e) "arbejdsmarkedets parter": arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger, der i de enkelte 
medlemsstater kan deltage i overenskomstforhandlinger, og/eller disses tværfaglige 
organisationer ogfeller de nationale organisationer, der deltager i en fælles aktion; 
f) "erhvervsuddannelsesinstitution" : enhver offentlig, halvoffentlig eller privat institution, der 
tilbyder erhvervsuddannelse, videreuddannelse, ajourføring af kvalifikationer eller 
omskoling, uanset hvorledes disse institutioner benævnes i medlemsstaterne; udtrykket 
dækker endvidere selvstændige økonomiske organisationer, blandt andet handels- og 
industrikamre ogteller lignende, samt erhvervssammenslutninger; 
g) "universitet": alle former for højere uddannelsesinstitutioner, der formidler kvalifikationer 
eller udsteder eksamensbeviser på dette niveau, uanset hvorledes disse benævnes; 
h) "åben undervisning og fjernundervisning": enhver form for utraditionel uddannelse, der 
omfatter anvendelse af nye teknologier, avancerede informations- og 
kommunikationstjenester og støtte fra personlige uddannelsesvejledere og -rådgivere. 
ArtikeLS 
(Aktioner, som gennemføres på nationalt plan) 
Den i bilag I formulerede fællesmålsætning fungerer som referenceramme for de politikker, som 
medlemsstaterne gennemfører, under hensyntagen dels til den kompetence, som de berørte parter 
har i henhold til intern ret, dels til de kompetente offentlige myndigheders, virksomhedernes og 
arbejdsmarkedets parters respektive ansvar. 
i\ 
Artikel 4 
(Fællesskabsforanstaltninger) 
1. Kommissionen gennemfører de fællesskabsforanstaltninger, der er beskrevet i bilag II, for 
perioden 1. januar 1995 - 31. december 1999. 
2. Følgende beslutninger træffes i henhold til den i artikel 5 beskrevne procedure: 
a)prioriteringen af de fællesskabsforanstaltninger, der er beskrevet i bilag H, og det årlige 
arbejdsprogram, der udarbejdes i overensstemmelse hermed; 
b) den finansielle støtte fra Fællesskabet (beløb, varighed og støttemodtagere); 
c) opdelingen på de forskellige hovedområder; 
d) retningslinjerne for udvælgelse, evaluering, udbredelse og overførsel af resultaterne. 
AriiteLS 
(Udvalg) 
Kommissionen bistås af et udvalg af rådgivende karakter bestående af to repræsentanter for hver 
medlemsstat og med Kommissionens repræsentant som formand. 
Tolv repræsentanter for arbejdsmarkedets parter udpeget af Kommissionen på grundlag af forslag 
fra de organisationer, som repræsenterer arbejdsmarkedets parter på fællesskabsplan, deltager i 
udvalgets arbejde som observatører. 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal 
træffes. Udvalget afgiver, eventuelt på grundlag af en afstemning, udtalelse om udkastet inden 
for en frist, som formanden kan fastsætte afhængigt af, hvor meget spørgsmålet haster. 
Udtalelsen indføres i mødereferatet; de enkelte medlemsstater kan endvidere anmode om, at deres 
holdning medtages i mødereferatet. 
Kommissionen tager i så vid udstrækning som muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den oplyser 
udvalget om, hvordan den har taget hensyn til denne udtalelse. 
Ji 
Artikel 6 
(Kohærens og komplementaritet) 
1. Kommissionen sørger for, at der er kohærens mellem programmet og Fællesskabets 
handlingsprogram på uddannelsesområdet. 
2. Kommissionen søger sammen med medlemsstaterne at fremme en operationel 
komplementaritet mellem programmet og strukturfondenes interventioner, navnlig 
fællesskabsinitiativeme. Kommissionen sørger navnlig for, at de fællesskabsforanstaltninger, 
der gennemføres inden for dette program, bidrager til en forbedring af de strukturelle 
interventioner på erhvervsuddannelsesområdet med henblik på: 
a) at formidle og udbygge relevant komparativ information om 
erhvervsuddannelsessystemer og -ordninger; 
b) at fremme gennemførelsen af tværnationale erhvervsuddannelsesaktioner på grundlag 
af resultaterne af programmets pilotprojekter; 
c) at fremme en større synergi med beskæftigelsespolitikkerne og politikkerne til støtte 
for lige muligheder for adgang til grunduddannelse samt efter- og videreuddannelse 
for dårligt stillede grupper. 
3. Kommissionen søger sammen med medlemsstatemeringen af aktiviteterne mellem 
programmet og det fjerde rammeprogram for forskning og udvikling. 
4. Kommissionen etablerer hensigtsmæssige operationelle forbindelser mellem programmet og 
den sociale dialog på fællesskabsplan. 
5. Kommissionen indgår i et samarbejde med Det Europæiske Center for Udvikling af 
Erhvervsuddannelse (CEDEFOP)(18) om gennemførelsen af programmet. 
(18) Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et europæisk 
center for udvikling af erhvervsuddannelse (EFT L 39 af 13.2.1975, s. 1). 
JS 
Artikel 7 
(Opfølgning, evaluering og rapporter) 
Der skal til stadighed ske en opfølgning af programmet, og denne gennemføres af 
Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab. Opfølgningen vil blive varetaget ved hjælp 
af rapporter udarbejdet af medlemsstaterne og gennem specifikke aktiviteter. Denne 
opfølgning vil gøre det muligt, om nødvendigt, at foretage ændringer af programmet på 
baggrund af behov, der opstår mens det er under gennemførelse. 
Opfølgning og finansiel styring samt kontrol med de tværnationale foranstaltninger sker ved 
Kommissionens foranledning. 
Programmet gøres jævnligt til genstand for en evaluering, der foretages af Kommissionen 
og medlemsstaterne i fællesskab. 
Resultaterne af fællesskabsforanstaltningerne gøres jævnligt til genstand for eksterne 
evalueringer. 
Pr. 31. december 1995 og derefter hvert andet år fra denne dato indsender medlemsstaterne 
en rapport om erhvervsuddannelsen til Kommissionen. 
Denne rapport skal omfatte: 
nyttig information om medlemsstaternes allerede eksisterende systemer og 
ordninger til fremme og finansiering af erhvervs uddannelse; 
en beskrivelse af de aktiviteter, der er blevet gennemført for at føre den i bilag I 
opstillede fællesrnålsætning ud i livet; 
en beskrivelse af, hvorledes man på nationalt plan har tilvejebragt komplementaritet 
mellem de aktiviteter, der gennemføres i forbindelse med programmet, og 
strukturfondenes interventioner, navnlig fællesskabsinitiativerne. 
Kommissionen forelægger inden den 30. juni 1998 en foreløbig rapport om iværksættelsen 
og inden 30. juni 2000 en endelig rapport om gennemførelsen af programmet for Rådet, 
Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. 
Udfærdiget i , den , 
På Rådets vegne 
Formand 
»2 4-
BILAG I 
FÆLLESMÅLSÆTNING 
Under hensyntagen til, at medlemsstaterne bør være særlig opmærksomme på følgende 
foranstaltninger: 
videreuddannelse fremmes 
itionerne til de krav, som 
hensynet til konkurrenceevnen medfører, og til bekæmpelsen af arbejdsløsheden; 
de særlige aktioner for unge, der forlader skolesystemet uden en passende 
uddannelse; 
omfatter fællesmMsætningen følgende: 
1. Fremme tilpasningen til den industrielle udvikling, navnlig gennem uddannelse og 
faglig omsKoling, og især: 
a)foregribe og forudse kvalifikations- og uddannelsesbehov; 
b) fremme erhvervelse af nye kvalifikationer og af kompetence af væsentlig 
betydning; 
c) udvikle efter- og videreuddannelse under hensyntagen til resultaterne af 
programmerne for forskning og teknologisk udvikling; 
d) fremme uddannelse af ledere af små og mellemstore virksomheder, især 
vedrørende internationaliseringen af økonomien, reglerne på det indre marked 
samt de nye teknologier og disses betydning; 
2. Forbedre den grundlæggende erhvervsuddannelse og efter- og videreuddannelsen 
med henblik pa at lette integrering og genintegrering på arbejdsmarkedet, og især: 
a) fremme faglig uddannelse af unge og forberedelse af unge til voksen- og 
arbejdslivet™, udvikle efter- og videreuddannelse(2) og støtte nyskabelse pa 
erhveivsuddannelsesområder, der er resultatet af den teknologiske udvikling^; 
b) styrke uddannelsesvej lednmgsforanstaltninger og gøre udbuddet af 
erhvervsuddannelsesmuligheder bredere; 
c) støtte udviklingen af en uddannelse af høj kvalitet for så vidt angår personer, 
der udarbejder projekter til, planlægger eller er ansvarlige for fastlæggelse og 
(,) Artikel 1, stk. 1, i Rådets afgørelse 91/387/EØF og artikel 2 i Rådets afgørelse 
87/569/EØF - PETRA. 
(2) Artikel 5 i Rådets afgørelse 90/267/EØF - FORCE. 
(3) Artikel 4 i Rådets afgørelse 87/657/EØF - EUROTECNET 
& 
genenmførelse af uddannelsespolitikker; 
d) udvikle fri levering af tjenesteydelser fra uddannelsesorganerne i EF og styrke 
udveksling af information og erfaringer vedrørende hindringer for etablering 
af et europæisk samarbejdsområde inden for uddannelse; 
Fremme adgangen til erhvervsuddannelse og mobiliteten for undervisere og for 
personer under uddannelse, herunder især de unge, og navnlig: 
a) støtte det mål, at alle unge i Fællesskabet, som ønsker det, skal have adgang 
til et og om muligt to eller flere års grundlæggende erhvervsuddannelse efter 
deres obligatoriske skolegang på fuld tid, som fører til faglige kvalifikationer, 
der aner kendes af de kompetente myndigheder i den medlemstat, hvor de 
er erhvervet^; 
b) gennemføre fælles retningslinjer for adgang til faglig efterog videreuddannelse 
med det formål, at alle arbejdstagere i EF kan få adgang til efter- og 
videreuddannelse uden nogen form for forskelsbehandling og i hele den 
erhvervsaktive periode(5); 
c) skabe reelle lige muligheder for adgang til efter- og videreuddannelse for 
kvinder, navnlig med henblik på at bidrage til at åbne nye erhvervsområder for 
disse og på at gøre det nemmere for dem at komme tilbage på arbejdsmarkedet 
efter en erhvervspause; 
d) styrke EF-dimensionen i uddannelserne ved at fremme anvendelse af 
uddannelsesophold i en anden medlemsstat og fremme gensidig anerkendelse 
ogteller validering af de opnåede kvalifikationer; 
e) fremme udviklingen af åben undervisning og fjernundervisning for at lette 
adgangen til uddannelse; 
stimulere samarbejde på uddannelsesområdet mellem erhvervsuddannel-
sesorganisationer og virksomheder, og især: 
a) give samarbejdet mellem universiteter og virksomheder om uddannelse i 
teknologier samt om anvendelse og overførsel af disse en europæisk 
dimension(6); 
b) forbedre samarbejdet inden for den grundlæggende uddannelse og efter- og 
videreuddannelse med henblik på at udvikle hvslang uddannelse; 
støtte udveksling af information og erfaringer vedrørende spørgsmål, som er fælles 
for medlemsstaternes uddannelsessystemer, og især: 
(4) Artikel 1 i Rådets afgørelse 91/387/EØF - PETRA. 
(5) Rådets henstilling 93/404/EØF. 
(6) Artikel 3 i Rådets afgørelse 89/27/EØF - COMETT II. 
X 
bidrage til fremme af anvendt forskning på CThvewsuddannelsesområdet samt 
af udveksling af information og erfaringer vedrørende uddannelsessystemer og-
ordninger og vedrørende kvalifikationer og eksamensbeviser. 
n 
BILAG II 
FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGER 
DEL A: FORANSTALTNINGER 
Foranstaltningerne baseres på de erfaringer, der er indhøstet i forbindelse med gennemførelsen 
af fællesskabsprogrammerne COMETT, EUROTECNET, FORCE, PETRA og IRIS. 
De vedrører medlemsstaternes systemer, politikker og aktioner i forbindelse med grundlæggende 
uddannelse samt efter- og videreuddannelse som fastlagt i medlemsstaterne og baseres på et 
udbygget samarbejde mellem de forskellige aktører inden for erhvervsuddannelse, navnlig 
mellem virksomheder og universiteter eller uddannelsesinstitutioner. 
Disse foranstaltninger omfatter tre store hovedområder: 
Område I: Foranstaltninger til støtte for kvaliteten af medlemsstaternes 
erhveiTSuddannelsessystemer, -ordninger og -politikker. 
Område O: Foranstaltninger til fremme af nyskabelse inden for aktionerne på 
uddannelsesområdet. 
Område IQ: Netværk, kendskab til sprog, ledsageforanstaltninger. 
2% 
OMRÅDE I FORANSTALTNINGER TEL STØTTE FOR KVALITETEN AF 
MEDLEMSSTATERNES ERHVERVSUDDANNELSESSYSTEMER, -
ORDNINGER OG -POLITIKKER 
Dette første område har til formål at yde fællesskabsstøtte til projekter, der har en direkte 
indvirkning på de nationale erhvervsuddannelsessystemer og -ordninger. Det skal bidrage til at 
gøre erhvervsuddannelsessystememe og -ordningerne mere effektive, forbedre deres evne til at 
imødekomme enkeltpersoners og virksomheders, navnlig de små og mellemstore virksomheders, 
uddannelsesbehov, og fremme kvaliteten af erhvervsuddannelsesmetoder, -processer og -
redskaber. 
På forslag fra medlemsstaterne forelægges projekter vedrørende støtte til systemerne for så vidt 
angår disses kvalitet, for Kommissionen. 
De koordineres af en offentlig aktør, af et partnerskab med private eller offentlige aktører eller 
arbejdsmarkedets parter, eller eventuelt af en ikke-offentlig aktør, der har et direkte ansvar i 
forbindelse med struktureringen og udviklingen af medlemsstatens systemer, ordninger eller 
politik. 
LI. Tværnationale pilotprojekter 
a) Uddannelsesprojekter 
Støtte til tilrettelæggelse, udformning og afprøvning af tværnationale pilotprojekter på 
erhvervsuddannelsesområdet. 
Der ydes fællesskabsstøtte til projekter vedrørende: 
-forbedring af den grundlæggende erhvervsuddannelse via gennemførelse af 
uddannelsesprogrammer og -moduler, anerkendelse af de kvalifikationer, der er erhvervet 
i de nationale systemer og uddannelse af undervisere og rådgivere; uddannelse af sagkyn­
dige eller analytikere inden for området faglige kvalifkationer; gennemførelse af projekter 
på erhvervsvejledningsområdet, herunder etablering af et netværk af 
erhvervsvejledningscentre; uddannelse af konsulenter og sagkyndige inden for vejledning; 
lige muligheder inden for erhvervsuddannelse; 
uddannelse af planlæggere og forvaltere af erhvervsuddannelsesordningeme; 
uddannelse af socio-økonomiske aktører, der beskæftiger sig med den politik, der 
føres med hensyn til indgåelse af kontrakter på erhvervsuddannelsesområdet. 
b) Multiriikatorprojekter 
Støtte til udbredelse og overførsel af uddannelsesmetodologier, -produkter, -resultater og -
redskaber, der er et resultat af basisprojekterne, i uddannelsessystemerne og -ordningerne, 
herunder etablering af åben undervisning og fjernundervisningssystemer ved hjælp af nye 
informations- og kommunikationsteknologier, der resulterer i uddannelsesprodukter, der Ian 
overføres i lighed med de produkter, der blev udviklet i forbindelse med programmet 
"Systèmes télématiques d'intérêt général - Ensignement flexible et à distance du 3ème 
Programme cadre de Recherche et Développement technologique" ("Telematiske systemer 
af generel interesse fleksibel undervisning og fjernundervisning inden for det 3. 
rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling"). 
1*\ 
L2. Programmer for tværnationale uddannelsesophold og udvekslinger 
a) Program for tværnationale uddannelsesophold for unge under grunduddannelse 
Støtte til programmer for tværnationale uddannelsesophold for unge under grunduddannelse, 
hovedsageligt på erhvervsområder, der er i stærk udvikling, navnlig i forbindelse med 
gennemførelse af det indre marked. Disse uddannelsesophold vil være af en kort varighed, 
dvs. på 3 - 12 uger, eller af længere varighed, dvs. 3-12 måneder, når disse er en 
integrerende del af tværnationale uddannelsesaftaler, der indebærer anerkendelse af de 
erhvervede kvalifikationer. 
b) Program for tværnationale uddannelsesophold for unge arbejdstagere 
Støtte til programmer for tværnationale uddannelsesophold for unge arbejdstagere eller 
unge, der står til rådighed for arbejdsmarkedet, med henblik på erhvervelse af en valideret 
erhvervserfaring eller en supplerende kvalifikation. Disse uddannelsesophold vil normalt 
være af en varighed på 3 måneder og kan højst være af en varighed på 12 måneder. 
c) Program for tværnationale udvekslinger beregnet for beslutningstagere 
Støtte til udvekslingsprogrammer beregnet for nationale og regionale offentlige 
beslutningstagere samt organisationer, der repræsenterer arbejdsmarkedets parter, med 
henblik på at fremme den gensidige forståelse af, hvordan erhvervsuddannelsesystememe 
og -ordningerne fungerer, og med henblik på at fremme overførsel af erfaringer. 
Denne aktion integreres i programmet for studieophold, der forvaltes af CEDEFOP på 
Kommissionens vegne. 
3o 
L3. Undersøgelser, analyser og udvekslinger af sammenlignelige data 
a) Undersøgelser og analyser af kvaliteten af uddannelsesordninger og -systemer 
Der ydes fællesskabsstøtte til arbejde, der udføres på tværnationalt grundlag, vedrørende 
spørgsmål, der er fælles for medlemsstaterne i forbindelse med opfyldelse af den i bilag I 
definerede fællesmålsætning. 
Undersøgelserne og analyserne, hvori der refereres til forhold på fællesskabsplan, har til 
formål at hjælpe de offentlige myndigheder med at forbedre kvaliteten og effektiviteten af 
deres foranstaltninger på erhvervsuddannelsesområdet. 
De vedrører: 
indførelse af generelle systemer til foregribelse af uddannelses- og 
kvalifikationsbehov; 
nye uddannelsesmetoder for de små og mellemstore virksomheder; 
nye former for vekseluddannelse samt samarbejde mellem virksomheder og 
uddannelsesinstitutioner eller universiteter; 
nye metoder og redskaber til evaluering af kvaliteten af uddannelsesudbuddet; 
nye uddannelsesforløb til brug for uddannelsesplanlæggere; 
gennemsigtighed, anerkendelse og validering af faglige kvalifikationer; 
udvikling af retten til uddannelse (uddannelsesperioder, som de unge har krav på, 
osv.); 
uddannelsesudgifteme i nationalregnskaberne og i virksomhedernes regnskaber, 
navnlig med henblik på investering i uddannelse. 
b) Udveksling af sammenlignelige data 
I nært samarbejde med arbejdsgruppen "Statistikker om undervisning og uddannelse" under 
EUROSTAT indhenter Kommissionen systematisk eksisterende data i medlemsstaterne, 
udvikler sammenlignelige systemer på grundlag af det nationale arbejde, konsoliderer de 
igangværende fællesskabsundersøgelser (LFS, CVTS, osv.) og fastlægger en fælles og 
generel metodologi, der kan anvendes i samtlige medlemsstater. 
3» 
OMRÅDE n FORANSTALTNINGER TTL FTCEMME AF NYSKABELSE INDEN FOR 
AKTIONERNE PÅ UDDANNELSESOMRÅDET 
a) Dette andet område henvender sig til aktører og operatører inden for erhvervsuddannelse, 
der fremsætter forslag til uddannelsesaktioner og -produkter på uddannelsesmarkedet. Det 
drejer sig om støtte til nyskabelser inden for forvaltning, erhvervsuddannelsesmetodologier 
og -materialer, om fremme og overførsel af teknologiske nyskabelser i forbindelse med 
erhvervsuddannelse, forbedring af erhvervsuddannelsessystemernes kapacitet til at opfylde 
de behov, som ændringer medfører, og fremme af udviklingen af aben undervisning og 
fjernundervisning. 
De forskellige aktører inden for erhvervsuddannelse, virksomhederne, arbejdsmarkedets 
parter, universiteter og uddannelsesinstitutioner forelægger forslag til projekter om støtte 
til nyskabelser for Kommissionen. 
II. 1. Tværnationale pilotprojekter 
a) Projekter vedrerende 'fctøtte til nyskabelse inden foruddannelse" 
Støtte til tilrettelæggelse, udformning og afprøvning af tværnationale pilotprojekter med 
hensyn til nyskabelser inden for pædagogik, uddannelsesindhold, -vejledning, -metoder, -
redskaber, -materialer samt metoder til foregribelse af behov og evaluering af uddannelsen. 
Der ydes fællesskabsstøtte til: 
gennemførelse af projekter vedrørende tilpasning til den industrielle omstilling g 
til udviklingen i produktions systemerne; 
gennemførelse af projekter vedrørende den politik, der føres med hensyn til indgåelse 
af kontrakter på efter- og videreuddannelsesområdet; 
gennemførelse af projekter inden for en definition af individuelle faglige projekter, 
status over erhvervet kompetence eller evaluering af karriereforløb; 
gennemførelse af projekter vedrørende foregribelse af erhvervssektorernes eller de 
teknologiske sektorers behov for kvalifikationer og uddannelse; 
udvikling via partnerskaber og tværnationale netværk af metodologier, indhold og 
produkter, der kan overføres, i forbindelse med efter- og videreuddannelse af 
arbejdstagerne; 
gennemførelse af projekter i forbindelse med uddannelse af ledere af små og 
mellemstore virksomheder. 
b) Projekter vedrørende "uddannelse med henblik på overførsel af teknologiske nyskabelser" 
Der vil blive lagt vægt på: 
udvikling af højt kvalicerede menneskelige ressourcer gennem en uddannelse af 
høj kvalitet baseret på et øget samarbejde mellem virksomheder og universiteter; 
kvaliteten og effektiviteten af de strukturer, der skal støtte nyskabelse og overførsel 
af teknologier; 
zz 
forbedring af industriens, navnlig de små og mellemstore virksomheders og de 
traditionelle industrisektorers evne til at integrere de nye teknologier. 
Der vil blive ydet støtte til tilrettelæggelse, udformning og afprøvning af tværnationale 
pilotprojekter med hensyn til nyskabelser inden for pædagogik, uddannelsesindhold, -
vejledning, -metoder, -redskaber og -materialer. 
Der vil blive ydet støtte til: 
projekter vedrørende uddannelse i teknologier, som forskellige virksomheder i mindst 
tre medlemsstater gennemfører i fællesskab med universiteter på områder vedrørende 
nye teknologier og anvendelse af disse; 
projekter vedrørende uddannelse af ledelsen med hensyn til overførsel af nye 
teknologier; 
ordninger vedrørende åben undervisning og fjemundervisning ved hjælp af nye 
uddannelsesteknologier, og som fører til uddannelsesprodukter, der kan overføres; 
disse ordninger omfatter ligeledes fremme af de aktiviteter, som europæiske centre for 
selvstudium og fjernundervisning udfører. 
c) Multiplikatorprojekter 
Der vil blive ydet fællesskabsstøtte til: 
udbredelse og overførsel af uddannelsesmetodologier, -produkter, -resultater og -redskaber, 
der udvikles i tværnationale partnerskaber; 
kortvarige intensive uddannelseskurser med en europæisk dimension for, at 
sarnmenslutninger af virksomheder og universiteter hurtigt kan anvende nye teknologier; 
3>3 
aktiviteter, hvor formålet er at udarbejde kurser og materialer til brug ved åben 
undervisning og fjernundervisning samt sproglig og kulturel tilpasning af kurser af høj 
kvalitet for at muliggøre anvendelse af disse i andre medlemsstater end den medlemsstat, 
hvori de er udarbejdet. 
112 Program for tværnationale uddannelsesophold og udvekslinger 
a) Program for tværnationale uddannelsesophold i virksomheder for unge under 
universitetsuddannelse 
Støtte til programmer for virksomhedsuddannelsesophold for unge under 
universitetsuddannelse i en virksomhed i en anden medlemsstat, som indgår i et 
tværnationalt uddannelsesprojekt, der understøttes gennem et samarbejde inden for nye 
teknologier mellem virksomheder og universiteter i flere medlemsstater. Uddannelses-
opholdene vil som hovedregel være af en varighed på 6 måneder og kan højst være af en 
varighed på 12 måneder. 
b) Program for tværnationale uddannelsesophold i virksomheder for unge, der har afsluttet en 
universitetsuddannelse 
Støtte til programmer for virksomhedsuddannelsesophold for unge, der har afsluttet en 
universitetsuddannelse, og for unge universitetsfolk, der lige er begyndt at arbejde, i en 
virksomhed i en anden medlemsstat, som indgår i et innovationsprojekt for små og 
mellemstore virksomheder, der er omfattet af virksomhedens udviklingsplan eller 
udviklingsplanerne for sammenslutninger af virksomheder eller ressourcecentre for de små 
og mellemstore virksomheder. Disse uddannelsesophold vil som hovedregel være af en 
varighed på 6 måneder og kan højst være af en varighed på 12 måneder. 
c) Program for tværnationale udvekslinger mellem virksomheder 
Støtte til de programmer for udvekslinger mellem virksomheder, navnlig af ansvarlige for 
uddannelse eller menneskelige ressourcer (på deltid eller fuld tid) og af vejledere i 
virksomheden, som er knyttet til små og mellemstore virksomheders udviklingsplaner eller 
udviklingsplanerne for sammerislutninger af små og mellemstore virksomheder, der 
indebærer anvendelse af nye teknologier eller nye produktionsprocesser. Disse udvekslinger 
vil som hovedregel være af en varighed på 2 uger og kan højst være af en varighed på 8 
uger. 
2M-
IL3 Undersøgelser, analyser og udveksling af sammenlignelige data 
Undersøgelser og analyser af den nyskabende kapacitet blandt aktørerne på uddannelsesmarkedet. 
Støtte til gennemførelse af komparative arbejder om fælles spørgsmål i forbindelse med 
etableringen af et europæisk samarbejdsområde inden for uddannelse og erhvervskvalifikationer, 
hvis hovedformål er at understøtte nyskabende uddannelse samt uddannelse som et middel til at 
fremme af overførsel af nyskabende teknologier for alle de berørte parter på erhvervs-
uddaruielsesområdet. 
Der vil blive ydet fællesskabsstøtte til tværnationale arbejder vedrørende: 
nye metoder og redskaber til vurdering af menneskelige ressourcer i de små og mellemstore 
virksomheder, og gennemførelse af uddannelse i de små og mellemstore virksomheder; 
nye kvalifikationsfremmende former for tilrettelæggelse af arbejdet; 
sektorundersøgelser af virksomhedernes efter- og videreuddannelsesplaner og af de nye 
metoder til evaluering af den enkeltes relative kompetence på arbejdspladsen; 
analyse af den politik, der føres med hensyn til indgåelse af kontrakter på 
uddannelsesområdet, og af arbejdsmarkedets parters rolle i forbindelse med uddannelse; 
et bedre kendskab til udviklingen i fag og kvalifikationer og en bedre distribution af 
information i samarbejde med CEDEFOP; 
fastlæggelse af kriterier og mål for kvalitet, analyse af omkostninger i forhold til effektivitet 
og analyse af uddannelsens rentabilitet. 
2£ 
OMRÅDEffl NETVÆRK, KENDSKAB TIL SPROG, 
LEDSA(ÆPCMIANSTALTNINGER 
Dette tredje område vedrører alle de aktiviteter, der henhører under område I og II, og har til 
formål at udvide erhvervsuddannelsens europæiske dimension: støtte til det europæiske net af 
nationale instanser samt operationelle strukturer med henblik på at øge dets kapacitet som 
støttestruktur og grænseflade, udvikling af kendskabet til sprog samt aktioner inden for 
information, opfølgning og evaluering med henblik på at øge programmets synlighed og 
indvirkning. På det operationelle plan og i praksis vil det være nødvendigt, at der skabes en aktiv 
komplementaritet mellem nettet og aktører, der henhører under dette program, og de ansvarlige 
for gennemførelse af strukturfondenes interventioner. 
HI.l Europæisk net 
a) Støtte til medlemsstaternes initiativer med henblik på at sikre programmets transparens, lette 
adgangen hertil, styrke udbredelsen af resultaterne herafog koordinere de nationale instan­
ser og operationelle strukturer, der er oprettet inden for rammerne af programmerne 
COMETT, EUROTECNET, FORCE, PETRA og IRIS. 
b) Etablering af telematiske forbindelser, en database over projekter, undersøgelser og 
analyser, resultater og produkter samt en elektronisk posttjeneste. Gradvis udvidelse både 
på regionalt plan og på sektorplan af det europæiske net med henblik på yderligere at 
fremme det tværnationale samarbejde, sikre programmets gennemskuelighed og styrke 
udbredelsen af resultaterne af dette. 
c) Gennemførelse af initiativer på europæisk plan. 
IJI.2 Aktion vedrørende udvikling af kendskabet til sprog 
Støtte til tilrettelæggelse og mangfoldiggørelse af tværnationale projekter vedrørende 
gennemførelse af sproglig revision beregnet på virksomhederne eller de socio-økonomiske 
sektorer, af fælles læseplaner og af fornyende didaktiske støttestrukturer og/eller vedrørende 
anerkendelse af de sproglige færdigheder, som gennemførelsen af disse læseplaner medfører. 
III.3. Ledsageforanstaltningen information, opfølgning og evaluering 
a) Gennemførelse af en generel informationsaktion i samarbejde mellem Kommissionen, 
medlemsstaterne og programmets operationelle strukturer. 
b) Opfølgning og løbende evaluering af fællesskabsforanstaltningerne. 
c) Faglig bistand, der er nødvendig for den rette afVikling af programmet, navnlig 
ledsageforaristaltninger, opfølgning og løbende evaluering af programmet; udvikling af en 
tværnational ekspertise; udbredelse og overførsel af metodologier, produkter og redskaber 
samt af de opnåede resultater. 
3fc 
DEL B: FÆLLESSKABETS FINANSIELLE BIDRAG 
Fællesskabet finansierer udgifterne i forbindelse med de foranstaltninger, der er omfattet af 
område I, II og HI. 
A. Fællesskabet kan yde et finansielt bidrag til tværnationale projekter på op til 75% af 
udgifterne med et loft på 100.000 ECU pr. år og pr. projekt til: 
projekter vedrørende foranstaltninger til støtte for systemernes kvalitet (aktion lia) 
med en maksimal varighed på 3 år; 
projekter vedrørende støtte til nyskabelse inden for uddannelse (aktion II. La), 
projekter vedrørende "uddannelse med henblik på overførsel af teknologiske 
nyskabelser" (aktion Il.l.b) med en maksimal varighed på 2 år; 
multiplikatorprojekter (aktion I.l.b og II. 1.c) med en maksimal varighed på 1 år. 
B. Fællesskabets finansielle bidrag til programmerne vedrørende uddannelsesophold og 
udvekslinger begrænses til: 
5.000 ECU pr. støttemodtager i forbindelse med uddannelsesophold for unge irdr 
grunduddannelse (aktion I.2.a), unge arbejdstagere (aktion I.2.b) og unge under 
universitetsuddannelse (aktion II.2.a); 
10.000 ECU pr. støttemodtager i forbindelse med uddannelsesophold for unge, der har 
afsluttet en universitetsuddannelse, og for unge universitetsfolk, der lige er begyndt 
at arbejde (aktion n.2.b); 
5.000 ECU pr. støttemodtager til udvekslinger mellem virksomheder (aktion H.2.c); 
C. Fællesskabet finansielle bidrag varierer mellem 50 og 100% af udgifterne til nettet (aktion 
HI. 1) og kan udgøre 100% af udgifterne til undersøgelser og analyser (aktion 1.3 og II.3), 
aktionen vedrørende sprog (aktion HI.2) og ledsageforanstaltningerne (aktion HI.3). 
n 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. PORANSTALIMNGENS BETEGNELSE 
Erhvervsuddannelse. 
2. BUDGETPOST 
B - 102 - erhvervsuddannelse 
De tidligere budgetposter B3-1020 / B3-1021 / B3-1022 / B3-1023 / B3-1024. 
3. RETSGRUNDLAG 
Rådets afgørelse / /E F af (EFT L nr ) 
4. BESKRIVELSE AF Ft^ANSTALTNINGEN 
4.1. Foranstaltningens særlige formål 
Hovedformålet med programmet er på grundlag af de erfaringer, der er indhøstet i 
forbindelse med gennemførelsen af fællesskabsprogrammerne COMETT, 
EUROTECNET, FORCE og PETRA samt andre aktioner og pilotprojekter gennemført 
på området erhvervsuddannelse, at sikre gennemførelsen af en erhvervsuddannelses­
politik, der støtter og supplerer medlemsstaternes aktioner. Mere nøjagtigt skal 
programmet fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne, således at man gradvis kan 
etablere et åbent område for uddannelse og faglige kvalifikationer. 
Kommisionens forslag til dette handlingsprogram indgår i målsætningen om 
rationalisering og koordinering af aktionerne på erhvervsuddannelsesområdet, som 
beskrevet i Kommissionens arbejdspapir "Retningslinjer for Fællesskabets indsats på 
undervisnings- og uddannelsesområdet". 
Programmets hovedformål er i denne forbindelse: 
a) at bidrage til at forbedre kvaliteten af erhvervsuddannelsessystemerne og -
ordningerne og gøre dem mere effektive samt forbedre deres kapacitet til at 
opfylde den enkeltes og virksomhedernes uddannelsesbehov, især de små og 
mellemstore virksomheders behov, og fremme kvaliteten af de metoder, 
processer og værktøjer, der anvendes inden for erhvervsuddannelse; 
b) at støtte innovationer inden for forvaltning af erhvervsuddannelsen og inden for 
erhvervsuddannelsesmetodologi og -udstyr, og gennem erhvervsuddannelse at 
fremme og overføre de teknologiske innovationer og udviklingen i 
produktionssystemerne samt at forbedre uddannelsessystemernes og de faglige 
kvalifikationers kapacitet til at imødekomme disse ændringer, og fremme 
udviklingen af åbne erhvervsuddannelser og fjernundervisning inden for 
erhvervsuddannelse. 
1% 
c) at udvikle den europæiske dimension i uddannelserne på alle niveauer, navnlig 
gennem undervisning i og udbredelse af fællesskabssprog og støtte til det 
europæiske erhvervsuddannelsesnet. 
Programmet omfatter fællesskabsstøtte til tre former for tværnationalt samarbejde som 
støtte for disse generelle mål: pilotprojekter, der muliggør udveksling og fælles 
udnyttelse af know how og erfaringer, uddannelsesophold i virksomheder eller i en 
uddannelsesinstitution i en anden medlemsstat med det formål at støtte overførsel af 
erfaringer gennem fysisk mobilitet samt undersøgelser og analyser gennemført på 
fællesskabsplan for at udvikle fælles begreber og referencer. 
4.2. Varighed og retningslinjer for en eventuel fornyelse eller forlængelse 
Femårigt handlingsprogram (1995-1999). 
Fornyelse afhængig af de resultater, der opnås ved evalueringen af programmet. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTER OG INDTÆGTER 
5.1. Dcke-obligatoriske udgifter. 
5.2. Obligatoriske udgifter. 
5.3. Indtægternes art: ingen. 
6. UIX^TERNES OG INDTÆGTERNES ART 
100% støtte: ja til undersøgelser og rundspørger. 
-Tilskud til samfinansiering med andre kilder i den offentlige og/eller private sektor: ja, 
foranstaltningerne samfinansieres normalt med højst 75%. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1. Metode til beregning af de samlede udgifter ved aktionen (definition af 
enhedsomkostninger) 
Opdelt i henhold til bilaget til forslaget til Rådets afgørelse. 
31 
7.2. Foreløbig opdeling på udgifternes enkelte elementer 
mio. ECU i løbende priser 
Opdeling Budget 1995 1996 1997 1998 1999 I ALT 
Område I 
Støtte til kvaliteten 
af medlemsstaternes 
systemer og politikker 
- pilotprojekter 12.2 13.3 14.4 16.5 18.8 75.2 
- udvekslinger 24.2 25.4 26.6 27.8 29.0 113.0 
- undersøgelser, 5.7 5.9 6.1 6.3 6.5 30.5 
analyser og 
udvekslinger 
af sammenlignelige 
data 
lait 42.1 44.6 47.1 50.6 54.3 238.7 
Område II 
Støtte til nyskabelse 
inden for aktionerne 
på uddannelsesmarkedet 
- pilotprojekter 42.0 44.6 47.0 50.6 54.4 238.6 
- udvekslinger 21.8 23.0 24.2 25.8 27.5 122.3 
undersøgelser, tema- 4.8 5.1 5.4 5.8 6.2 27.3 
tiske analyser 
lait 68.6 72.7 76.6 82.2 88.1 388.2 
Område III 
Net og ledsageforan­
staltninger 
- net 13.0 13.7 14.5 15.7 16.7 73.6 
- færdigheder i 8.7 9.2 9.6 10.4 11.1 49.0 
fremmedsprog 
ledsageforanstalt- 5.8 6.2 6.5 7.0 7.5 33.0 
ninger 
- opfølgning 3.4 3.6 3.8 4.1 4.4 19.3 
lait 30.9 32.7 34.4 37.2 39.7 174.9 
TOTAL 141.6 150.0 158.1 170.0 182.1 801.8 
Fordelingen af de bevillinger, der anmodes om, på de tre områder og fordelingen af bevillingerne 
på de forskellige budgetposter vil afhænge af de samlede midler, som bevilges af 
budgetmyndigheden. 
Bemærkninger: 
Budgettet for 1995 kan forenes med budgettet for 1994 (sidste år af programmerne PETRA, 
FORCE, EUROTECNET og COMETT, som handlingsprogrammet styrker) på grundlag af tallene 
fra det foreløbige budgetforslag 1994 på følgende måde: 
u <? 
budgetforslag 1994 (budgetpost B3-1020 - B3-1024) 107,5 
eksklusiv elementer, der ikke videreføres i programmet 
for erhvervsuddannelse, og som ikke er integreret i 
programmet Ungdom for Europa HI - 1,5 
inklusiv den tidligere aktion HI i LINGUA-programmet + 8T1 
lait 114,1 
Forskellen mellem dette beløb pa 114,1 mio. ECU og budgettet for 1995 (141,6 mio. ECU) svarer 
til den forventede kvantitative og kvalitative udvikling af det nye handlingsprogram i forhold til de 
programmer, det afløser, nemlig: 
14 mio. ECU, der tilføjes pilotprojekterne til støtte af nyskabelse inden for aktionerne på 
uddannelsesmarkedet til finansiering af udvidelsen af projekterne til at omfatte nye områder 
som nævnt i programmet (adgang til efter- og videreuddannelse, tilpasning til den industrielle 
omstilling); 
6 mio. ECU, der lægges til del C Net til styrkelse af nettet i sektorerne grundlæggende 
uddannelse samt efter- og videreuddannelse; 
den stigning, der er tendens til inden for hver af programmets tre områder; 
7.3. Vejledende tidsplan for bevillingerne 
7.3.1.Tidsplan, som skal overholdes, såfremt der fremsættes forslag til en ny aktion. 
1995 1996 1997 1998 1999 I ALT 
og efter­
følgende 
regnskabs­
år 
Forpligtelsesbevillinger 141.6 150.0 158.1 170.0 182.1 801.8 
Betalingsbevillinger 
1995 113.3 113.3 
1996 28.3 120.0 148.3 
1997 30.0 126.5 156.5 
1998 31.6 136.0 167.6 
1999 og efterfølgende 34.0 182.1 216.1 
regnskabsår 
I ALT 146.6 150.0 158.1 170.0 182.1 801.8 
8. BESTEMMELSER TTL BEKÆMPELSE AF SVIG (OG RESULTATERNE AF GENNEM^ 
FØRELSEN AF DISSE) 
Alle de kontrakter, aftaler og juridiske forpligtelser, som Kommissionen indgår, indebærer 
muligheden for, at Kommissionen og Revisionsretten foretager kontrol på stedet. I forbindelse 
med aktionerne er støttemodtagerne forpligtet til at indsende en rapport og en finansiel 
oversigt, der analyseres med hensyn til indhold og udgifternes støtteberettigelse i lyset af 
formålet med fællesskabsfinansieringen. 
4-1 
9. ELEMENTER TTL COST BENEFIT-ANALYSE 
9.1. Særlige og kvantificerbare målsætninger, målgrupper 
Forslaget til et handlingsprogram om gennemførelse af Fællesskabets 
erhvervsuddannelsespolitik har til formål at gøre fællesskabsaktionen på dette område 
mere effektiv og mere transparent. Den foreslåede fremgangsmåde er ikke blot en simpel 
sammenlægning af de aktioner, der indtil nu er gennemført under de fire 
handlingsprogrammer, men også en egentlig rationalisering af de forskellige 
foranstaltninger. 
På et tidspunkt hvor udvikling af erhvervsuddannelsen spiller en afgørende rolle for, 
hvordan den industrielle omstilling og den socio-økonomiske udvikling, som 
Fællesskabet står over for, beherskes, vil Kommissionen sikre, at de aktioner, som den 
finansierer for at støtte og supplere medlemsstaternes ordninger og politik, far den størst 
mulige effekt og en multiplikatorvirkning. 
Tre områder med hver deres specifikke målsætninger er blevet fastlagt for at gennemføre 
programmets generelle målsætninger og for at bidrage til en gradvis gennemførelse af 
et åbent område for uddannelse og kvalifikationer i Fællesskabet: 
Område 1 : Foranstaltninger til støtte af kvaliteten af medlemsstaternes systemer, ordninger og 
politikker. 
Område 2: Foranstaltninger til støtte af nyskabelse inden for de aktioner, der gennemføres på 
uddannelsesmarkedet. 
Område 3: Net og ledsageforanstaltninger. 
Programmet henvender sig til alle aktører inden for erhvervsuddannelse uanset om der er tale om 
offentlige myndigheder, private uddannelsesinstitutioner, virksomheder eller arbejdsmarkedets parter. 
Programmet skal gøre det muligt for disse aktører at forbedre deres metoder og praksis på grundlag 
af resultaterne af det tværnationale samarbejde, når de skal definere behov og planlægge aktioner. 
OMRÅDE I FORANSTALTNINGER TTL STØTTE AF KVAUTETEN AF 
MEDLEMSSTATERNES SYSTEMER, ORDNINGER OG POLITIKKER 
Inden for dette område ydes der fællesskabsstøtte til projekter, der har en direkte indvirkning på 
de nationale erhvervsuddannelsessystemer og -ordninger. En forbedring af kvaliteten af de aktioner, 
som disse systemer gennemfører, vil medføre en øget effektivitet med hensyn til investeringer og 
med hensyn til de offentlige midler, der anvendes. Erfaringerne fra de tidligere programmer, og 
navnlig PETRA for så vidt angår de grundlæggende uddannelsessystemer, har vist, at tværnationalt 
samarbejde åbner mulighed for at gøre de nationale ordninger mere effektive. På et tidspunkt, hvor 
der er stort pres på de nationale offentlige budgetter, spiller de stordriftsfordele og den overførsel 
af nyskabelse, som fællesskabsaktionen muliggør, en stadig stigende rolle. 
Med hensyn til kvalifikationer og erhvervsvejledning, der må betragtes som centrale aspekter inden 
for område I, gør det tværnationale samarbejde, som udvikles inden for programmet, det muligt at 
indføre en egentlig europæisk dimension, der er absolut nødvendig, når der er tale om fri 
bevægelighed og enkeltpersoners mobilitet i forbindelse med uddannelse og beskæftigelse. 
A. Særlige mål 
-tværnationalt samarbejde om tilrettelæggelse, tilpasning og afprøvning af tværnationale 
pilotprojekter, om programmer og moduler vedrørende grundlæggende uddannelse, uddannelse 
af undervisere og vejledere, særlige sagkyndige, erhvervsvejledere, lige muligheder, 
overenskomstpolitik, om de generelle retningslinjer for foregribelse af behovene, om etablering 
4JL 
aiTjemiindervisningssystcmer, om fastlæggelse af kriterier for og foranstaltninger med hensyn 
til kvaliteten og metoderne til gensidig anerkendelse og validering; 
tværnationalt samarbejde i pilotprojekter med henblik på udbredelse og overførsel af 
meUxlologier, pnxlukter, resultater og redskaber inden for uddannelsessystemerne og -
ordningerne; 
tværnationalt samarbejde om grundlæggende erhvervsuddannelsesophold for unge; 
tværnationalt samarbejde om udveksling af unge arbejdstagere og unge, der står til 
rådighed på arbejdsmarkedet, med det formål at bibringe dem en godkendt 
erhvervserfaring og en ekstra kvalifikation; 
tværnationalt samarbejde om udveksling af nationale og regionale offentlige 
beslutningstagere og repræsentanter for arbejdsmarkedets parter; 
transnationalt samarbejde af træning af personer som på Fællesskabsplan, udvikler og 
administrerer Strukturfonds-operationer; 
tværnationalt samarbejde om gennemførelse af undersøgelser og komparative analyser 
af systemerne og ordningerne samt disses udvikling. 
B. Målgrupper 
Samtlige aktører, der deltager i de nationale erhvervsuddannelsessystemer og -ordninger, 
uanset om der er tale om grunduddannelse eller efter- og videreuddannelse, er omfattet af dette 
første område. Man må imidlertid tage hensyn til det faktum at de offentlige systemer i 
medlemsstaterne hovedsageligt vedrører grundlæggende erhvervsuddannelse af unge, som 
således indtager en central plads som målgruppe, navnlig for så vidt angår praktikophold. 
C. Budget for område I 
-30% af de samlede bevillinger (29,6%) er afsat til område I vedrørende kvaliteten af 
systemerne og ordningerne. 
Ved evalueringen af de bevillinger, der er afsat til område I, skal der tages hensyn til 
følgende elementer: 
a)Fremme og forbedring af kvaliteten af systemerne og ordningerne, navnlig vedrørende 
grunduddannelse, er af stor betydning i forbindelse med behovet for at give alle unge en 
grundlæggende uddannelse og for at nedbringe risikoen for ungdomsarbejdsløshed, der 
hænger nøje sammen med manglende uddannelse eller utilstrækkelige kvalifikationer. 
b) De første faser af PETRA-programmet har vist, hvilken virkning det tværnationale 
samarbejde har på kvaliteten af den grundlæggende erhvervsuddannelse af unge. 
Siden 1988 har mere end 700 projekter, 14.000 undervisere og 85.000 unge inden 
for rammerne af PETRA deltaget i nettets aktiviteter. Dette sarnarbejde og 
udbredelsen af resultaterne af tværnationale aktioner (fælles uddannelsesmoduler 
og -programmer) har ført til, at nogle af medlemsstaterne har udviklet deres 
ordninger vedrørende grunduddannelse. 
c) De første tværnationale samarbejdsaktioner på efter- og videreuddannelsesområdet, 
der er gennemført inden for rammerne af FORCE-programmet, har ligeledes haft 
en indvirkning på bestemmelserne om de offentlige myndigheders intervention med 
hensyn til kvalitet, navnlig i forsøget på at finde frem til en synergi mellem 
offentlig og privat finansiering. 
d) De første synoptiske oversigter over efter- og videreuddannelsessystemerne er 
blevet udarbejdet og skal suppleres og tilpasses for at gøre dataene 
sammenlignelige. En statistisk undersøgelse udført i samarbejde med EUROSTAT 
er nu på vej til at blive gennemført, og en konsolidering af 
fællesskabsundersøgelserne og fastlæggelse af fælles og overordnede rammer for 
^3 
en metodologi, der kan anvendes i samtlige medlemsstater, vil blive gennemført på 
grundlag af en systematisk indsamling af eksisterende data. 
Ud over det udførte arbejde, må vigtige opgaver endnu udføres for at skabe 
kohærens mellem de forskellige kilder, dække samtlige områder inden for 
erhvervsudannelse og give beslutningstagerne pålidelige og sammenlignelige 
referenceelementer, der sætter dem i stand til at vurdere omkostningerne i forhold 
til effektiviteten af de forskellige nationale ordninger. 
Konsolideringen af de forskellige aktioner og systematiseringen af disse kræver, at der stilles 
betydelige finansielle midler til rådighed, således at den fordel, som det tværnationale 
samarbejde medfører, kan udnyttes til at forbedre kvaliteten af uddannelsessystemerne og -
ordningerne. 
Videreførelsen af fællesskabsaktionen er særlig vigtig med hensyn til fællesskabsfordele, fordi 
der i perioden 1995-1999 sandsynligvis vil være et stort pres på de nationale offentlige 
budgetter på et tidspunkt, hvor behovet for uddannelse, navnlig af de unge, anerkendes som 
værende et prioriteret område. 
OMRÅDE H FORANSTALTNINGER TTL STØTTE AF NYSKABELSE INDEN FOR 
AKTIONERNE PÅ UDDANNELSESMARKEDET 
Dette andet område henvender sig til aktører inden for uddannelse, der på uddannelsesmarkedet 
tilbyder uddannelsesaktioner eller -produkter. Alle kategorier af aktører er omfattet: 
uddannelsesorganer, virksomheder, arbejdsmarkedets parter, universiteter. 
Projekterne har dels til formål at støtte og udvikle nyskabelse inden for 
erhvervsuddannelsesaktioneme for at øge effektivteten, dels at udvikle uddannelsesaktioner med 
henblik på at fremme og lette overførsel af teknologiske nyskabelser. 
A. Specifikke målsætninger 
Udvikling af et tværnationalt samarbejde vedrørende tilrettelæggelse, tilpasning og 
afprøvning af pilotprojekter vedrørende pædagogik, indhold, vejledning, metoder, 
redskaber og udstyr med henblik på at udvikle produkter, der kan overføres, foregribe 
behov, erhvervsvejledning af voksne, tilpasning til den industrielle omstilling, 
kontraktpolitik vedrørende erhvervsuddannelse og fastlæggelse af kriterier og mål for 
kvalitet. 
Udvikling af det tværnationale samarbejde om uddannelsesprojekter vedrørende 
overførsel af teknologiske nyskabelser, forvaltning af overførslerne, udbredelse af 
forskningsresultater, uddannelse i specifikke teknologier og udvikling af alsidige 
ordninger. 
Tværnationalt samarbejde om tværnationale praktikophold i virksomheder for unge 
universitetsstuderende eller for unge, der netop har afsluttet deres universitetsuddannelse. 
Tværnationalt samarbejde om udvekslinger mellem virksomheder af ansvarlige for 
uddannelse eller menneskelige ressourcer. 
Tværnationalt samarbejde om undersøgelser og analyser af fælles problemer i forbindelse 
med gennemførelsen af et åbent område for uddannelse og kvalifikationer. 
Det tværnationale samarbejde skal muliggøre tilrettelæggelsen af nyskabende projekter, men 
også en meget mere intensiv overførsel og demultiplikation på fællesskabsplan. I forbindelse 
med overførsel af teknologiske nyskabelser skal uddannelsesaktionerne knyttes sammen med 
Fællesskabets aktioner inden for forskning og udvikling. 
B. Målgrupper 
Dette andet område henvender sig hovedsageligt til aktører, der deltager på 
uddannelsesmarkedet. Der er tale om mange forskellige aktører: private og offentlige 
uddannelsesinstitutioner, virksomheder, universiteter, konsulentorganisationer, 
arbejdsmarkedets parter. De uddannelsesaktioner, som disse aktører tilrettelægger, og som 
nyder godt af virkningerne af fællesskabsaktionen, henvender sig til erhvervsaktive personer 
på arbejdsmarkedet. 
C. Budet for område II 
-Næsten 50% af det samlede budget for programmet (48,4%) er afsat til dette område. 
Man må huske på, at flere tusinde aktører, flere tusinde produkter og flere hundrede 
tusinde modtagere er berørt, og at de mobiliserede ressourcer svarer til ønsket om at nå 
en tilstrækkelig tærskelvirkning på et tidspunkt, hvor virksomhederne selv oplever et 
stort pres på deres uddannelsesinvesteringer, og hvor navnlig behovene i forbindelse med 
omskoling af arbejdstagerne, ændring og udvikling af færdigheder, indførelse af nye 
teknologier og produktionsmetoder i tilrettelæggelsen af arbejdet stiger hurtigere og 
hurtigere. 
Handlingsprogrammerne, navnlig FORCE på efter- og videreuddannelsesområdet og 
COMETT på området uddannelse i overførsel af innovative teknologier, har vist, at 
aktørerne var meget aktive på dette område, og at antallet af indsendte projekter af høj 
kvalitet altid var meget højere end de reelle muligheder for finansiering. 
Fællesskabsstøtten tildeles efter en fællesskabskontrol af projekterne og på grundlag af 
kriterier, der er opstillet på fællesskabsplan, navnlig under hensyntagen til de udviklede 
produkters eller aktioners nyskabende betydning og demultiplikationsvirkning. 
De eksterne evalueringer af FORCE- og COMETT-programmerne har ligeledes vist, dels 
at disse samarbejdsprojekter ikke ville være blevet gennemført uden støtte fra 
Fællesskabet, dels at samarbejdet mellem aktørerne i et pilotprojekt også udstrækker sig 
til andre områder, navnlig teknologi samt økonomiske og handelsmæssige forbindelser. 
OMRÅDE m NET OG LEDSAGEFORANSTALTNINGER - DEN EUROPÆISKE DIMENSION 
A. Specifikke målsætninger 
At yde fællesskabsstøtte til rationaliseringen og koordineringen af de nationale instanser 
og de operationelle strukturer, der udgør grundlaget for etablering af tværnationale pilot­
projekter og praktikophold i en anden medlemsstat. 
At forbedre og udvide det europæiske net for at fremme det tværnationale samarbejde 
og sikre programmets transparens. 
At øge programmets virkninger ved at styrke udbredelsen af de produkter og resultater, 
som pilotprojekterne giver anledning til, til andre aktører, navnlig gennem det 
europæiske nets aktiviteter. 
At gennemføre en generel informationsaktion vedrørende programmet, opfølgning og 
evaluering af foranstaltningerne. 
B. Målgrupper 
Operationelle støttestrukturer til iværksættere på regionalt plan eller sektorplan og de nationale 
instanser, som medlemsstaterne har etableret. 
I** 
Der bør navnlig lægges vægt på at øge de operationelle strukturers kompetence og 
støttekapacitet for at gøre det muligt for dem at deltage fuldt ud i rationaliseringen og 
koordineringen og at deltage på alle de områder, der er omfattet af programmet uden at oprette 
nye strukturer. 
Den ekspertise, der er udarbejdet med henblik på gennemførelse af tværnationale projekter, 
er en værdifuld fordel i forbindelse med udvikling og overførsel af den kvalitet og nyskabelse, 
der er omfattet af de to første områder, og bør anvendes hertil. 
Kvaliteten af de interventioner, som nettet af operationelle strukturer gennemfører, er en 
direkte garanti for kvaliteten af de partnerskaber, der indgås, udvidelsen af disse til at omfatte 
flere lande og betydningen af de projekter, hvortil der anmodes om fællesskabsstøtte. 
C. Budget 
Der er afsat omkring 22% af programmets samlede bevillinger til område IQ (21,7%), 
der far et nyt stort bidrag på 6 mio. ECU til konsolidering og strukturering af det 
europæiske net. 
Fællesskabsmidlerne suppleres ofte med de nationale eller regionale midler til 
strukturernes og nettets drift, og i størstedelen af tilfældene opnår man en 
demultiplikatorvirkning på 3-4 gange Fællesskabets finansielle bidrag. 
Evalueringsrapporterne, navnlig for COMETT, har vist, at fællesskabsstøtten er en 
forudsætning for, at der kunne opnås synergi mellem de offentlige og private aktørers 
finansielle bidrag, navnlig på regionalt plan. 
En informations- og ledsagepolitik vil blive udviklet af Kommissionen og 
medlemsstaterne i fællesskab. 
Opfølgning og evaluering af foranstaltningerne og af programmets virkninger 
gennemføres ligeledes af Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab og er et vigtigt 
aspekt i forbindelse med fællesskabsaktionens synlighed. 
9.2. Begrundelse for foranstaltningen 
9.2.1. Udvikling af erhvervsuddannelsen er en anerkendt nødvendighed for Det Europæiske 
Fællesskab både for at forbedre dets økonomiske konkurenceevne på verdensmarkedet, 
hvor konkurrencen bliver større og større, og for den sociale samhørighed og 
nedbringelsen af risiroen for sammenbrud på grund af arbejdsløshed og marginalisering 
på arbejdsmarkedet. 
9.2.2. Fællesskabet har villet give udviklingen et nyt skub fremad ved i traktaten om Den 
Europæiske Union at medtage en specifik artikel om gennemførelse af en 
erhvervsuddannelsespolitik i Fællesskabet og fastsættelse af nøjagtige målsætninger. 
9.2.3. Medlemsstaterne og Rådet har givet udtryk for deres interesse for og støtte til 
udviklingen af fællesskabsaktionen på dette område, idet de for fa år siden traf 
beslutning om de nuværende handlingsprogrammer, og ved at de har deltaget aktivt i 
gennemførelsen og opfølgningen af foranstaltningerne og anvendelsen af resultaterne. 
9.2.4. Europa-Parlamentet har givet udtryk for en konstant støtte til udviklingen af disse 
aktiviteter og har erklæret sin støtte til Kommissionens ønske om at foretage en 
rationalisering og en koordinering af handlingsprogrammerne. 
9.2.5. Det er vigtigt at bemærke, at de forskellige foranstaltninger, der er fastlagt i programmet, 
alle vedrører et tværnationalt samarbejde, der giver de aktioner, som medlemsstaterne 
eller aktørerne på uddannelsesmarkedet udvikler, en klar fællesskabsfordel. 
l\h 
9.2.6. Derme fællesskabsfondet bør konsolideres og styrkes på grundlag af en gradvis oprettelse 
af et åbent europæisk område for uddannelse og erhvervskvalifikationer, der er knyttet 
til gennemførelsen af det indre marked. 
9.2.7. Den fremgangsmåde, som Kommissionen har foreslået, er i direkte fortsættelse af 
Kommissionens arbejdspapir om retningslinjerne for undervisning og 
erhvervsuddannelse, der bl.a. gik ud på, at aktionerne på erhvervsuddannelsesområdet 
slås sammen i et enkelt program baseret på artikel 127 i traktaten om Den Europæiske 
Union. 
9.2.8. På grundlag af de indhøstede erfaringer i forbindelse med de nuværende programmer 
fører rationaliseringen til et forslag om følgende store handlingsområder: dels støtte af 
kvaliteten af de systemer, der opfylder de krav, som de offentlige aktører har opstillet, 
eller som spiller en rolle i forbindelse med struktureringen af systemerne, dels støtte til 
nyskabelser på markedet, der først og fremmest henvender sig til de private aktører og 
virksomhederne. 
9.2.9. De foreslåede foranstaltninger støtter og supplerer de aktioner, som medlemsstaterne 
gennemfører, og gør det muligt for disse at anvende resultaterne af tværnationale 
projekter til at forbedre kvaliteten og effektiviteten af deres systemer og ordninger. 
9.2.10. Fællesskabets aktion har med gennemførelsen af de handlingsprogrammer, der udløber 
i slutningen af 1994, allerede medført værdifulde konkrete resultater i form af 
partnerskaber, pilotprojekter, udvekslinger af erfaringer og etablering af netværk. Disse 
lovende resultater har vist betydningen af bedre udviklede og mere generelle 
samarbejdsaktioner. De nationale systemer kan under hensyntagen til forskellene i 
tilrettelæggelse og forskellene mellem de aktioner, der gennemføres, give anledning til 
en dynamisk udvikling på grundlag af et tværnationalt samarbejde. 
9.2.11. Den rationalisering, som Kommissionen har foreslået, indebærer et vigtigt 
demultiplikationsmoment i aktionerne og resultaterne. På grundlag af en given 
investering muliggør dette en bredere indflydelse på aktørernes praksis inden for 
erhvervsuddannelse og på de produkter og metoder, som de anvender. 
9.2.12. Fællesskabets budgetter på erhvervsuddannelsesområdet er beskedne i forhold til 
medlemsstaternes eller virksomhedernes budgetter. Man bør i denne forbindelse være 
opmærksom på, at medlemsstaternes budgetter i højere grad er helliget driftsudgifterne 
i forbindelse med aktionerne eller opretholdelse af praktikanternes løn under 
uddannelsen. Der er kun begrænset plads til nyskabelser og forsøg med nye metoder eller 
produkter, og denne tendens bliver kraftigere, jo større presset på de offentlige finanser 
bliver. Fællesskabsstøtten, der er af en beskeden størrelsesorden, er af afgørende 
betydning for moderniseringen og udviklingen af systemerne, fordi den er koncentreret 
om faktorer, der sikrer dynamik og udvikling. 
9.2.13. Den samme bemærkning gør sig gældende for synergien mellem de aktioner, der 
henhører under programmet, og de aktioner, der henhører under strukturpolitikken, 
navnlig Den Europæiske Socialfond. Demultiplikation af nyskabelser og fornyende 
praksis inden for rammerne af pilotprojekter og partnerskaber under programmet 
vedrørende strukturpolitikkernes tungere interventioner giver udviklingen af systemerne 
og praksis i medlemsstaterne et kraftigt skub fremad. 
9.2.14. De aktioner, der ydes støtte til inden for rammerne af programmet for 
erhvervsuddannelse, vedrører først og fremmest forberedelsen af 
erhvervsuddannelsesaktioner, udarbejdelse af innoverende produkter og metoder samt 
spredning og demultiplikation af resultaterne. Programmet beskæftiger sig kun perifært 
med støtte til den egentlige gennemførelse af uddannelsesaktioner. De udgifter, der kan 
gives støtte til, er således først og fremmest udgifter til planlægning og forberedelse af 
aktioner og ikke udgifter til selve undervisningen (løn til undervisere og deltagere, 
uddannelsesomkostninger). Dette forhold øger komplementariteten mellem 
handlingsprogrammet og den finansiering, der finder sted gennem Den Europæiske 
Socialfond, og som først og fremmest omfatter gennemførelsen af uddannelsesaktioner, 
efter at disse er blevet planlagt og forberedt. 
9.2.15. Den største del af finansieringen af programmet bør afsættes til tilrettelæggelse og 
tilpasning af tværnationale pilotprojekter inden for erhvervsuddannelse. Det tværnationale 
samarbejde finder således anvendelse på et konkret område og på gennemførelse af 
fælles aktioner inden for erhvervsuddannelse. 
9.2.16. For så vidt angår tværnationale uddannelsesophold har evalueringen af de nuværende 
programmer, navnlig COMETT, vist, at de er en god metode til overførsel af erfaring 
og know how ikke blot for den direkte berørte person, men også for den institution, 
hvorfra personen kommer, og den institution, hvori uddannelsesopholdet gennemføres. 
Indarbejdelse af uddannelsesophold i virksomhedens udviklingsplan skulle styrke dette 
aspekt yderligere. 
9.2.17. Beslutningstagerne inden for erhvervsuddannelse, uanset om der er tale om 
repræsentanter for de offentlige, nationale eller regionale myndigheder, søger 
fællesskabsreferencer til en forbedring af deres praksis. Uddannelsesopholdene, der 
muliggør en direkte konfrontation og en konkret erfaring med praksis i en anden 
medlemsstat, muliggør overførsel af praksis til lave omkostninger. Demultiplikation i 
institutionen og ordningerne i oprindelseslandet er også et vigtigt aspekt i denne forbin­
delse. 
9.2.18. Fællesskabsaktionen har først og fremmest udviklet sig inden for universitets- og 
forskningsverdenen. Man har her opnået store resultater gennem samarbejde. 
Arbejdsmarkedets og virksomhedernes deltagelse i samarbejdet på fællesskabsplan på 
erhvervsuddannelsesområdet er af nyere dato. Den økonomiske situation betyder, at 
erhvervsuddannelsespolitikkeme fremover vil komme til at spille en afgørende rolle for 
genopretningen af favorable konkurrencevilkår og af beskæftigelsessituationen. Aktørerne 
inden for uddannelse og først og fremmest virksomhederne giver udtryk for et stort 
ønske om øget samarbejde for at opnå en bedre effektivitet af deres uddannelses-
investeringer, udbredelse af bedre praksis og erfaringer og en bedre beherskelse af 
forholdet mellem udgifter og effektivitet. 
9.2.19. Betydningen af de undersøgelser og analyser, der gennemføres på fællesskabsplan, skal 
ligeledes understreges. Medlemsstaterne udvikler systemer og ordninger, der er meget 
forskellige og meget lidt homogene med hensyn til de retningslinjer og metoder, der 
anvendes. Gennemførelsen af undersøgelser og rundspørger på fællesskabsplan giver et 
pålideligt og homogent kendskab til udgifterne til og aktionerne inden for erhvervs­
uddannelse i Fællesskabet. En fælles referenceramme etableres således på 
fællesskabsplan. 
9.2.20. De grundlæggende erhvervsuddannelsessystemer og -ordninger oplever en kraftig 
udvikling, der hænger sammen med de unges problemer med at blive integreret på 
arbejdsmarkedet og med ønsket om ikke at acceptere økonomisk marginalisering på 
grund af dårlig skolegang, navnlig ikke blandt de dårligst stillede unge. Forbedringen af 
kvaliteten af systemerne, der er omfattet af område I, bidrager væsentligt til en løsning 
af dette problem. Fremme af uddannelsesaktioner af høj kvalitet for de unge, som har 
de største problemer, forbedrer deres chancer for integrering og overgang til arbejdslivet 
væsentligt. 
9.2.21. Demultiplikation af de tværnationale partnerskabers produkter og resultater er en 
forudsætning for effektivitet og omfattende besparelser. Den er ligeledes en vigtig faktor 
for lige adgang for de målgrupper, hvis behov kun i ringe eller utilstrækkelig grad 
dækkes af de traditionelle aktioner. 
Det skal i denne forbindelse understreges, at programmet prioriterer udvikling af 
uddannelsesaktioner i og for de små og mellemstore virksomheder, der alt for ofte ikke 
råder over de nødvendige kvalifikationer til, at de kan leve op til de nuværende socio-
1{S$ 
økonomiske ændringer. 
9.2.22. Med hensyn til efter- og videreuddannelse kræver de forskellige foranstaltninger under 
programmet, navnlig pilotprojekterne og rundspørgeme, at arbejdsmarkedets parter 
deltager aktivt. Dette udgør en yderligere støtte i de medlemsstater, hvor der allerede 
findes traditioner for, at arbejdsmarkedets parter deltager, og et fornyende element i de 
medlemsstater, hvor en sådan praksis kun findes i ringe udstrækning. På grund af den 
rolle, som arbejdsmarkedets parter må spille for at gøre erhvervsuddannelsen effektiv, 
er dette et element, der giver fællesskabsaktionen en betydelig fællesskabsfordel. 
9.2.23. En væsentlig del af de nuværende programmers succes og indvirkning skyldes 
tilstedeværelsen og tilrettelæggelsen af et europæisk net for operationelle strukturer, der 
spiller en central rolle i forbindelse med etablering af partnerskaber, deltagelse i 
udarbejdelse af projekter og sikring af udbredelse og demultiplikation af resultaterne. 
Forbedring af dette europæiske nets drift, navnlig på det tekniske område og udnyttelse 
af disse strukturers ekspertise bør være en vigtig fordel i rationaliseringprocessen. 
9.3. Opfølgning og evaluering af aktionen 
9.3.1. Udvalgte indikatorer. 
Kvantitative indikatorer: 
antal pilot-projekter; 
gennemsnitligt antal partnere i pilotprojekterne; 
det samlede antal deltagere i uddannelsesopholdene; 
samlede antal personer, der er omfattet af en aktion eller et uddannelsesprodukt; 
antal små og mellemstore virksomheder, der deltager direkte i pilotprojekterne; 
antal produkter, der kan overføres, og som pilotprojekterne har givet anledning til. 
Kvalitative indikatorer: 
evalueringen skulle gøre det muligt bedre at måle virkningerne af 
fællesskabsforanstaltningen på de forskellige aktørers systemer og praksis ved hjælp 
af følgende indikatorer: 
* anvendelse af kriterier og mål for kvaliteten i uddannelsesordningerne og -
aktionerne; 
* anvendelse af fællesskabsreferencer i forbindelse med de forskellige former 
for praksis; 
* udvikling af uddannelsesmoduler, som pilotprojekterne har resulteret i, i de 
nationale ordninger; 
* fastlæggelse af en profil for tværnationale kvalifikationer, navnlig på 
sektorplan. 
Samtlige indikatorer vil danne grundlag for bestemmelserne for fortsat evaluering, der 
germemføres i partnerskab mellem Kommissionen og den enkelte medlemsstat. 
9.3.2. I henhold til artikel 7 i forslaget til afgørelse: 
4-1 
Kommissionen fremlægger inden 31. december 1997 en foreløbig 
evalueringsrapport omfattende den indledende periode; 
Kommissionen fremlægger inden 30. juni 2000 en endelig rapport; Kommissionen 
vil på grundlag af denne rapport kunne fremsætte forslag for Rådet og Europa-
Parlamentet til nye retningslinjer og en yderligere udvikling. 
SO 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 686 endelig udg. 
DOKUMENTER 
)A 04 
Katalognummer : CB-CO-93-742-DA-C 
ISBN 92-77-63073-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
Z\