BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Chile var det første sydamerikanske land, der indgik en associeringsaftale med EU ("aftalen"). Aftalen, som indeholder politiske bestemmelser, bestemmelser om samarbejde og bestemmelser om handel, blev anvendt midlertidigt fra den 1. februar 2003. Aftalen trådte i kraft den 1. marts 2005.

Der er gjort fremskridt med gennemførelsen af aftalen, og dens institutionelle ramme fungerer fuldt ud. Aftalen har bidraget til at styrke forbindelserne mellem EU og Chile ("parterne") og har banet vejen for at fastlægge nye samarbejdsområder og etablere nye politiske dialoger. På handelsområdet indeholder aftalen en frihandelsaftale, som har bidraget til stærk vækst i bilateral handel og investeringer.

Under et møde i tilknytning til topmødet mellem EU og CELAC i Santiago den 26.-27. januar 2013 aftalte ledere fra EU og Chile, at de ville undersøge mulighederne for at modernisere aftalen 10 år efter dens gennemførelse. I april 2015 godkendte Associeringsrådet EU-Chile på sit 6. møde nedsættelsen af et fælles arbejdsudvalg ("udvalget") vedrørende modernisering af aftalen. Formålet med udvalget var at foretage en forundersøgelse ved at vurdere ambitionsniveauet med hensyn til at indlede forhandlinger om en modernisering af aftalen på alle områder. Udvalget nedsatte to underudvalg: et med ansvar for politik og samarbejde og et andet med ansvar for handel. Underudvalgene afsluttede deres arbejde i forbindelse med det 14. møde i Associeringsudvalget EU-Chile, der blev afholdt den 31. januar 2017.

En moderniseret aftale bør være styrende for forbindelserne mellem EU og Chile og som sådan omfatte politisk samarbejde, samarbejde om sikkerhed, sektorsamarbejde og handelsspørgsmål. Den vigtigste politiske målsætning er at uddybe forbindelserne mellem EU og Chile ved at udarbejde et nyt samlet dokument til erstatning for den gældende aftale med henblik på at udvide det nuværende anvendelsesområde og afspejle de nye bilaterale og globale politiske og økonomiske udfordringer. Moderniseringsprocessen bør bygge på erfaringerne fra gennemførelsen af den nuværende aftale og tage hensyn til intensiveringen af integrationsprocessen i EU og nye EU-medlemsstaters tiltræden samt udviklingen i den rolle, som EU og Chile spiller på den internationale scene.

På handelsområdet er der også sket en vigtig politisk udvikling på globalt plan, og parterne har indgået meget ambitiøse og omfattende aftaler med tredjelande, som rækker langt videre end bestemmelserne i frihandelsaftalen mellem EU og Chile.

Udvalgets forberedende drøftelser bidrog til at fastlægge en række parametre, som moderniseringsprocessen bør tage højde for. For så vidt angår den politiske del og samarbejdsdelen bidrog udvalget med at nå til en første forståelse om mulig struktur og anvendelsesområde for den nye aftale. Udvalget bidrog også til at finde frem til mulige områder, som EU og Chile har fælles interesse i at samarbejde om, idet det fokuserede på det fortsatte internationale samarbejde mellem EU og Chile inden for rammerne af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling.

På handelsområdet afspejlede forundersøgelsen, hvilket omfang og ambitionsniveau parterne kan nå frem til i forbindelse med en omfattende modernisering af handelsdelen af aftalen. Den bekræftede det fælles mål om en ambitiøs forbedring af rammen for de bilaterale handels- og investeringsforbindelser, der bygger på den gældende aftale og rækker videre end WTO-forpligtelserne. Forhandlingerne bør føres under hensyntagen til de seneste handelsaftaler, som parterne har forhandlet om og indgået, og til behovet for at sikre komplementaritet og sammenhæng med disse forhandlinger og aftaler.

En moderniseret aftale bør derfor omfatte det højest mulige liberaliseringsniveau med hensyn til handel med varer, tjenesteydelser og investeringer samt mulighed for at deltage i offentlige udbud. Den bør sikre et højt beskyttelsesniveau og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder vedrørende geografiske betegnelser. Desuden bør den udvide anvendelsesområdet for de gældende handelsbestemmelser til håndtering af ikketoldmæssige hindringer og andre reguleringsmæssige og regelbaserede aspekter. En moderniseret aftale bør sikre parternes ret til at forfølge legitime mål for den offentlige orden på alle relevante områder. Den bør endvidere fremme arbejdet på andre områder, f.eks. handel og bæredygtig udvikling, handel og kønsaspekter samt handel og SMV'er.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Henstillingen er i overensstemmelse med den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik, der bl.a. opstiller det mål, at forbindelserne med Latinamerika og Caribien skal uddybes gennem indgåelse af bilaterale partnerskaber.

Henstillingen er i overensstemmelse med meddelelsen "Handel for alle – En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik", der fremhæver behovet for at fremme EU's bilaterale forbindelser for at skabe job og vækst ved at tackle handels- og investeringshindringer samlet og samtidig sikre et højt niveau af social og miljømæssig beskyttelse og andre politikmål, herunder bæredygtig udvikling og små og mellemstore virksomheders særlige behov. I Handel for alle fremhæves det, at Kommissionen vil anmode om forhandlingsdirektiver til modernisering af aftalen efter afslutningen af forundersøgelsen.

•Sammenhæng med Unionen politik på andre områder

Henstillingen er i overensstemmelse med en dagsorden for forandring, der blev vedtaget i 2011 som grundlaget for EU's udviklingspolitik over for lande uden for EU. I denne sammenhæng har Chile ikke længere brug for EU's bilaterale udviklingsbistand, og der er tilstræbt en ny måde at samarbejde på internationalt på grundlag af den europæiske konsensus om udvikling og 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITSPRINCIPPET

•Retsgrundlag

Henstillingen bygger på artikel 218, stk. 3 og 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).