EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 14.10.2020 COM(2020) 954 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 2020-vurdering af medlemsstaternes fremskridt hen imod gennemførelsen af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet og hen imod implementeringen af næsten energineutrale bygninger og omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne i EU i overensstemmelse med direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne







1.Indledning Kommissionen forelægger denne statusrapport i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet, som ændret ved direktiv (EU) 2018/2002 ("energieffektivitetsdirektivet"), og i overensstemmelse med artikel 35 i forvaltningsforordningen (forordning (EU) 2018/1999). Dette er den sidste rapport inden for rammerne af energieffektivitetsdirektivet, da artikel 24, stk. 3, ikke længere vil finde anvendelse fra den 1. januar 2021. Al rapportering om fremskridt inden for forskellige energieffektivitetspolitiske områder vil blive erstattet af artikel 35 i forordning (EU) 2018/1999. Da denne rapport kombinerer to rapporteringsforpligtelser, har den et andet format end i de foregående år. Den indeholder desuden: i) ny rapportering om byggesektoren, dvs. oplysninger om anvendelsen af næsten energineutrale bygninger i overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, i direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne ("direktivet om bygningers energimæssige ydeevne") og ii) en kort ajourføring af omkostningsoptimale niveauer for mindstekrav til bygningers energimæssige ydeevne i overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, i direktiv 2010/31/EU. Rapporten bygger derfor hovedsagelig på: i) oplysningerne i de årlige rapporter indsendt af medlemsstaterne i 2020, ii) de beregninger af det omkostningsoptimale niveau, som medlemsstaterne indsendte i 2018 og 2019 og iii) yderligere relevante oplysninger vedrørende byggesektoren. Den 2019-rapport om energieffektivitet, der blev vedtaget tidligere i år, dækkede Eurostats data frem til 2018, og der forelå ingen nye data på tidspunktet for offentliggørelsen af denne rapport. Derfor har analysen af fremskridtene hen imod 2020-målene ikke ændret sig i denne rapport i forhold til den foregående rapport og er ikke blevet gentaget. I stedet er der blevet tilføjet et mere fremadrettet perspektiv ved at se på fremskridtene hen imod 2030-målene. 2.Resumé af resultaterne Rapporten ser på EU-28 og omfatter data og supplerende oplysninger frem til 2018. Analysen af de fremskridt, der er gjort hen imod 2030-målene, ser på EU-27. De vigtigste resultater er som følger: ·Primærenergiforbruget faldt med 0,6 % i 2018 i forhold til 2017. Det endelige energiforbrug steg med 0,1 % på årsbasis. Alligevel ligger begge indikatorer over den fastlagte kurs mod 2020-målene. ·I 2018 blev energiforbruget fortsat drevet af økonomisk vækst. ·Ordninger for energispareforpligtelser er fortsat et effektivt redskab til at opnå energibesparelser. Selv om de samlede fremskridt hen imod kumulative besparelser i henhold til artikel 7 i energieffektivitetsdirektivet i 2018 synes at være tilstrækkelige, er det i tolv medlemsstater usandsynligt, at målene nås. ·De delvise og foreløbige data for 2020 viser, at virkningen af covid-19-krisen har påvirket energiefterspørgslen i væsentlig grad. Som følge heraf kan 2020-målene for energieffektivitet blive opfyldt, selv om der ikke var truffet tilstrækkelige foranstaltninger før krisen. Dette forventes dog at være en midlertidig situation, da reduktionen af energiforbruget ikke er drevet af strukturelle foranstaltninger. Uden målrettede klimaforanstaltninger vil den økonomiske genopretning sandsynligvis bringe energiforbruget tilbage til niveauet før covid-19-krisen. ·De fleste medlemsstater har valgt den omkostningsoptimale tilgang på en passende måde og anvendt den til at fastsætte minimumskrav til den energimæssige ydeevne for nye og eksisterende bygninger og næsten energineutrale bygninger. ·Andelen af næsten energineutrale bygninger i det samlede bygge- og anlægsmarked er steget, men kravene til næsten energineutrale bygninger i de fleste lande er stadig mindre ambitiøse end Kommissionens benchmarks fra 2016. Næsten halvdelen af medlemsstaterne har imidlertid fastsat betydeligt mere ambitiøse krav til næsten energineutrale bygninger i forhold til omkostningsoptimale niveauer for nye bygninger. 3.Fremskridt hen imod EU's energieffektivitetsmål 3.1.EU-28's 2020-mål De reviderede tal fra Eurostat for 2018 viser, at det endelige energiforbrug i EU-28 faldt med 5,9 % fra 1 194 mio. ton olieækvivalenter (Mtoe) i 2005 til 1 124 Mtoe i 2018. Det ligger stadig 3,5 % over målet for det endelige energiforbrug på 1 086 Mtoe for 2020. I 2018 steg det med 0,1 % i forhold til det foregående år. Primærenergiforbruget i EU-28 faldt med 9,8 % fra 1 721 Mtoe i 2005 til 1 552 Mtoe i 2018. Det ligger 4,6 % over målet på 1 483 Mtoe for 2020. Efter tre års stigning blev der registreret et fald i primærenergiforbruget på 0,6 % i 2018. For begge indikatorer lå tendensen i 2018 over et lineært forløb i forhold til 2020-målene. I 2018 blev der primært konstateret et højere energiforbrug i transportsektoren (en stigning på 1,0 % pr. år i forhold til 2017) og industrisektoren (+ 0,8 %). Derimod faldt energiforbruget i boligsektoren (-1,7 %) og servicesektoren (-1,4 %). 3.2.EU-27's 2030-mål

De utilstrækkelige fremskridt hen imod 2020-målene indtil 2018 har også negative konsekvenser for den indsats, der kræves for at nå 2030-målene. På grund af det nuværende resultatmæssige hul er afstanden til 2030-målene større end forventet og ligger på 22 % for primærenergiforbruget og 17 % for det endelige energiforbrug (figur 1). Desuden identificerer vurderingen af de nationale energi- og klimaplaner for hele EU et kollektivt hul i de nationale bidrag i forhold til ambitionerne. Som følge heraf skal medlemsstaterne i væsentlig grad øge deres indsats i det næste årti for at nå 2030-målene på mindst 32,5 %. Dette er særlig vigtigt, hvis genopretningen efter covid-19 fører til en tilbagevenden til de tidligere niveauer for energiforbruget. Dertil kommer, at den øgede klimaambition, som bebudet i klimaplanen for 2020, også vil kræve en væsentligt højere indsats for energieffektivitet, der går ud over de nuværende mål for 2030 (en reduktion af det endelige energiforbrug på 36-37 % og en reduktion af primærenergiforbruget på 39-41 %). Kilde: Data fra Eurostat, GD ENER's egne beregninger 3.3. Virkning af covid-19 på energiforbruget indtil videre Virkningen af covid-19 på energiforbruget i 2020 vil være betydelig. I første kvartal af 2020 faldt forbruget af gas i EU med 5 % i forhold til 1. kvartal 2019, hovedsagelig grundet begrænsede opvarmningsbehov på grund af: i) det milde vintervejr, ii) faldende anvendelse af gas i elproduktion og iii) indførelsen af nedlukningsforanstaltninger i marts, som førte til et fald i BNP og mindre industriel efterspørgsel efter gas. Elforbruget i EU faldt med 3,2 % på årsbasis i 1. kvartal af 2020, hvilket også var drevet af varmt vejr i første halvdel af referenceperioden, og indførelsen af covid-19-relaterede restriktioner. I takt med at store befolkningsgrupper tilbragte mere tid i hjemmet, steg husholdningernes forbrug af elektricitet. Denne stigning modsvarede imidlertid ikke et betydeligt fald i efterspørgslen fra de kommercielle og industrielle sektorer. Som følge heraf var elforbruget i de måneder, hvor der blev indført nedlukningsforanstaltninger, betydeligt lavere end de samme måneder i året før (4,3 % i marts, 11,8 % i april, 10,5 % i maj og 7,6 % i juni). På samme måde faldt energiforbruget i transportsektoren også i et hidtil uset omfang som følge af nedlukningsforanstaltningerne. Ifølge Det Internationale Energiagentur (IEA) faldt vejtransporten i Europa til 38 % af niveauet i 2019 ved udgangen af marts 2020. Det samlede fald i den globale vejtransport førte til en nedgang i den globale olieefterspørgsel på 57 %. Det Internationale Transportforum skønner, at mobilitetsrestriktionerne til inddæmning af covid-19 vil kunne reducere den globale godstransport med op til 36 % ved udgangen af 2020. Luftfarten i visse regioner er næsten gået i stå, og luftfartsaktiviteten i visse europæiske lande er faldet med mere end 90 %. Ved udgangen af august lå lufttrafikken i Europa mere end 50 % under niveauerne for det foregående år. 4.Fremskridt hen imod nationale energieffektivitetsmål Nogle medlemsstater har meddelt opjusteringer (sænkning af ambitionsniveauet) i deres nationale 2020-mål (Danmark, Spanien og Ungarn). Efter disse opdateringer er summen af de nationale absolutte forbrugsmål for 2020 på 1 536,8 Mtoe i primærenergiforbruget og 1 084,3 Mtoe i det endelige energiforbrug. I 2018 var fremskridtene hen imod de vejledende mål (under forudsætning af et lineært forløb) ikke tilstrækkelige i 12 lande (Belgien, Bulgarien, Danmark, Tyskland, Irland, Spanien, Frankrig, Cypern, Østrig, Nederlandene, Polen og Sverige) for primærenergiforbruget og i 15 lande (Belgien, Bulgarien, Tyskland, Estland, Irland, Frankrig, Litauen, Luxembourg, Ungarn, Malta, Østrig, Polen, Slovakiet, Sverige og Det Forenede Kongerige) for det endelige energiforbrug (jf. tabel 3). Medlemsstaterne anførte, at det stabile eller voksende endelige energiforbrug i 2018 var drevet af økonomisk vækst og en stigning i: i) produktion/værditilvækst (industri), ii) transport af passagerer og varer (transport), iii) antallet af husstande og disponibel indkomst (husholdninger) og iv) værditilvækst og beskæftigelse (tjenesteydelser). 5.Energieffektivitetsdirektivet — nuværende situation 5.1.Opdatering om gennemførelsen af det reviderede energieffektivitetsdirektivet Efter ændringen af energieffektivitetsdirektivet i december 2018 er medlemsstaterne forpligtede til at gennemføre nye regler om ordninger for energieffektivitetsforpligtelser (dvs. følgende nye artikler: artikel 7, 7a og 7b) senest den 25. juni 2020. Pr. 31. august 2020 havde Kommissionen kun modtaget meddelelser fra 13 medlemsstater (Østrig, Kroatien, Tjekkiet, Danmark, Frankrig, Tyskland, Italien, Letland, Litauen, Nederlandene, Polen, Spanien og Sverige) og Det Forenede Kongerige. Desuden er de fleste af disse meddelelser ufuldstændige, hvilket betyder, at nogle af direktivets bestemmelser endnu ikke er blevet gennemført eller meddelt. Senest den 25. oktober 2020 skal medlemsstaterne også gennemføre nye regler for måling og fakturering (dvs. følgende nye artikler: artikel 9, 9a, 9b og 9c, artikel 10 og 10a, og endelig artikel 11 og 11a, samt et nyt bilag VII(a). Pr. 31. august har fem lande også givet meddelelse om deres gennemførelse af disse nye regler (Danmark, Spanien, Frankrig, Italien og Litauen). På tidspunktet for offentliggørelsen af denne rapport fremlagde alle medlemsstater med undtagelse af Letland deres årsberetninger for 2020, jf. artikel 24 i energieffektivitetsdirektivet. Det Fælles Forskningscenter (JRC) vil analysere disse årsrapporter i et separat dokument. 5.2.Fremskridt med hensyn til artikel 7 (energibesparelsesforpligtelse) I henhold til artikel 7 har medlemsstaterne rapporteret om energibesparelser for 2014-2018 som en del af deres tilsagn om at opfylde deres nationale energibesparelsesforpligtelse for 2014-2020. Tabel 5 viser medlemsstaternes aktuelle fremskridt med hensyn til de kumulative energibesparelser, der kræves inden den 31. december 2020. Samlet på EU-plan opnåede medlemsstaterne ved udgangen af 2018 ca. 58 % (133,83 Mtoe) af de samlede kumulative energibesparelsesforpligtelser i slutanvendelserne for 2014-2020 (230,17 Mtoe). Ved forudsigelsen af sandsynligheden for at opnå de krævede kumulative energibesparelser pr. medlemsstat pr. 31. december 2020 er den grundlæggende antagelse, at alle gennemførte politiske foranstaltninger fortsætter med at levere nye årlige besparelser i 2019 og 2020, som de gjorde i 2018. De kumulative energibesparelser sammenlignes derefter med de krævede energibesparelser pr. 31. december 2020 for hver medlemsstat. Tabel 6 viser prognoserne for, hvor sandsynligt det er, at hver medlemsstat opnår de krævede kumulative energibesparelser pr. medlemsstat senest den 31. december 2020. Denne analyse tager ikke hensyn til potentielle betænkeligheder med hensyn til berettigelse, additionalitet og væsentlighed. Desuden er det vanskeligt at vurdere de mulige virkninger af covid-19-krisen for den mængde nye årlige besparelser, der er opnået i 2020. Alle energibesparelser, som medlemsstaterne har indberettet, tages i betragtning. Syv medlemsstater (Bulgarien, Kroatien, Tjekkiet, Litauen, Luxembourg, Portugal og Rumænien) opnår højst sandsynligt ikke den krævede mængde energibesparelser inden den 31. december 2020, hvis de ikke træffer yderligere foranstaltninger. Yderligere fem (Estland, Grækenland, Slovenien, Spanien og Sverige) vil sandsynligvis ikke opnå den krævede mængde energibesparelser uden yderligere foranstaltninger. Og de resterende 16 medlemsstater vil sandsynligvis eller med stor sandsynlighed opnå de krævede kumulative energibesparelser.

Med hensyn til de energibesparelser, der opnås med hver type af gennemførte politiske foranstaltninger, bidrager systemet med energispareforpligtelser til omkring 35 % af besparelserne, mens finansieringsordningerne kun bidrager med ca. 13 % af energibesparelserne. Energiafgifter og afgifter på CO2 udgør 16 % af de samlede opnåede energibesparelser. Kilde: GD ENER's egne beregninger baseret på de nationale årsrapporter for 2020. Hvad angår de sektorer, der er omfattet af de gennemførte politikforanstaltninger, skyldes den største andel af energibesparelser, som medlemsstaterne har indberettet, tværgående foranstaltninger, som ikke kan tilskrives en enkelt sektor ( Figure 3). De fleste foranstaltninger (efter antallet af indberettede foranstaltninger) er rettet mod servicesektoren og industrien, hvilket dækker de fleste virksomheder (undtagen transportvirksomheder) og den offentlige sektor (undtagen boliger ejet af offentlige organer, som indgår i sektoren for private husholdninger). Kilde: GD ENER's egne beregninger baseret på de nationale årsrapporter for 2020. Der er indberettet 36 nye foranstaltninger for 2018 i henhold til artikel 7. Heraf blev ti gennemført af både Rumænien og Spanien, fire af Belgien og tre af Rumænien. Næsten halvdelen af de nye foranstaltninger i henhold til artikel 7 faldt ind under kategorien "Fonde, finansielle og finanspolitiske incitamenter" (47,2 %), efterfulgt af "Andre foranstaltninger" (foranstaltninger inden for transportsektoren, frivillige aftaler osv.) (27,8 %), "Forordninger" (16,7 %), "Information, uddannelse og oplæring" (5,6 %) og "Beskatning" (2,8 %). 5.3.Fremskridt med hensyn til artikel 5 (offentlige organers bygninger som forbillede) Sammenlignet med 2019 var der en tilsvarende grad af overholdelse af indberetningsforpligtelser. Seks medlemsstater gav ikke den ønskede opdatering om fremskridt med hensyn til artikel 5 i 2019: Belgien, Rumænien, Danmark, Frankrig, Kroatien og Nederlandene (de sidste fire anmeldte deres resultater for 2018, men ikke for 2019). Blandt medlemsstater med tilgængelige foreliggende rapporter, der har valgt standardtilgangen , har kun tre medlemsstater nået deres årlige mål for renoveret etageareal. Det drejer sig om Bulgarien, Litauen og Luxembourg. Ud fra de fremlagte data har fire lande desuden opfyldt deres samlede mål for perioden 2014-2019. Det drejer sig om Spanien, Italien, Luxembourg og Litauen. Blandt de medlemsstater, der har anvendt den alternative tilgang, opnåede kun tre medlemsstater deres årlige energisparemål i 2019. Det drejer sig om Østrig, Polen og Slovakiet. Kroatien og Frankrig opnåede deres mål for 2018. Samtidig fremlagde seks lande data, der gjorde det muligt at fastslå, at de opfyldte deres samlede mål for 2014-2019. Det drejer sig om Østrig, Finland, Irland, Slovakiet, Polen og Det Forenede Kongerige. Frankrig, Belgien, Kroatien og Nederlandene opfyldte deres samlede mål for perioden 2014-2018. 6.Næsten energineutrale bygninger Efter vedtagelsen af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne i 2010, i henhold til hvilket alle nye offentlige bygninger fra den 31. december 2018, og alle nye bygninger fra den 31. december 2020, skal være næsten energineutrale , steg antallet af næsten energineutrale bygninger i Europa betydeligt fra 2012 til 2016. Næsten 1,25 mio. bygninger blev opført eller renoveret til næsten energineutrale (eller tilsvarende) bygninger i denne periode, hvoraf de fleste var boliger. Den næsten energineutrale andel af det samlede bygge- og anlægsmarked steg i EU fra 14 % i 2012 til 20 % i 2016 i gennemsnit. Kravene vedrørende næsten energineutrale bygninger er i øjeblikket 70 % mere ambitiøse end de nationale omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne. Dette er blevet opnået gennem gradvise lovgivningsmæssige tiltag i løbet af de sidste ti år. På grundlag af de seneste tilgængelige oplysninger har 23 medlemsstater i øjeblikket en gældende national definition af næsten energineutrale bygninger. For de resterende medlemsstater er definitionen af, hvad der udgør en næsten energineutral bygning, stadig under udvikling eller under revision. De fleste af de foreliggende definitioner omfatter en energiindikator for primærenergiforbrug, og 12 af definitionerne omfatter forpligtelsen til at dække en minimumsandel af energibehovet ved hjælp af vedvarende energikilder. Næsten halvdelen af medlemsstaterne har udarbejdet en energiklasse eller et energimærke, der svarer til kravene vedrørende næsten energineutrale bygninger. Desuden har halvdelen af medlemsstaterne leveret de krævede U-værdier for vægge, tage, gulve, vinduer og døre. Med hensyn til ambitionsniveauet for definitionen af næsten energineutrale bygninger har de fleste medlemsstaters primære energiværdier for næsten energineutrale bygninger færre krav end de benchmarks, som Kommissionen anbefaler for både beboelsesejendomme og erhvervsbygninger. Figur 4: Vejledende sammenligning af definitioner af næsten energineutrale bygninger for enfamiliehuse til brug i Kommissionens anbefalede benchmarks

Kilde: JRC's egne beregninger baseret på medlemsstaternes rapportering Figur 5: Vejledende sammenligning af definitioner af næsten energineutrale bygninger for kontorer til brug i Kommissionens anbefalede benchmarks Kilde: JRC's egne beregninger baseret på medlemsstaternes rapportering De fleste medlemsstater rapporterede også en række foranstaltninger for at øge antallet af næsten energineutrale bygninger. Disse foranstaltninger er hovedsagelig: i) lovgivning (energistandarder, fastsættelse af krav, regler og love for næsten energineutrale bygninger), ii) finansielle (tilskud, renoveringstilskud, operationelle programmer, skattemæssige incitamenter), iii) information (informationskampagner, foldere og websteder) og iv) uddannelse (uddannelse af ingeniører og arkitekter, offentliggørelse af retningslinjer for næsten energineutrale bygninger). Flere medlemsstater har også fastsat langsigtede milepæle for gennemførelsen af næsten energineutrale bygninger. Der er visse positive tegn på markedet for næsten energineutrale teknologier. Nogle medlemsstater har f.eks. fastsat mål — eller har vedtaget finansielle eller skattemæssige foranstaltninger — til fordel for brugen af varmepumper. Dette kan føre til en stigning i antallet af varmepumpeanlæg i de kommende år, og dette vil til gengæld resultere i en betydelig reduktion (10-40 %) af prisen på varmepumper i Europa fra nu af og frem til 2050. Nogle medlemsstater giver også incitamenter til en mere udbredt anvendelse af biomassekedler, som potentielt kan reducere prisen på disse med 10-20 % fra nu af og frem til 2050. Prisen på varmegenvindingssystemer forventes også at falde betydeligt (med 35-60 %) fra nu af og frem til 2050. Det forventes desuden, at prisen på termiske solfangere vil falde med 20-50 %, og at prisen på solceller vil falde med 40-60 % i samme periode. Energilagring vil blive vigtigere i den nærmeste fremtid, og prognoser viser, at prisen på stationære batterier vil falde med ca. 65 %. Det ser også ud til, at næsten energineutrale bygninger vil spille en vigtig rolle med hensyn til at afhjælpe miljømæssige og sociale spørgsmål såsom energifattigdom, overkommelige priser på boliger samt tilgængelighed af boliger. 7.Omkostningsoptimale niveauer for mindstekrav til bygninger I henhold til direktivet om bygningers energimæssige ydeevne skal medlemsstaterne udarbejde omkostningsoptimale beregninger hvert femte år for at bekræfte og ajourføre de gældende mindstekrav til energimæssig ydeevne. Medlemsstaterne indsendte de første omkostningsoptimale rapporter i 2013 og den anden runde af rapporter i 2018. Det overordnede billede for disse rapporter er, at valget af en omkostningsoptimal metode for både nye og eksisterende bygninger har været en effektiv metode til at styre de eksisterende nationale krav til energimæssig ydeevne i retning af omkostningseffektive niveauer. For nye bygningstyper lå de fleste af de omkostningsoptimale niveauer på mellem 50 og 100 kWh/m2/år, med et årligt gennemsnit på 80 kWh/m2/år for boligsektoren og 140 kWh/m2/år for erhvervssektoren. De dermed forbundne samlede omkostninger for at nå disse niveauer er ofte lavere end 1 500 EUR/m2, med et gennemsnit på 925 EUR/m2 for boligsektoren og 800 EUR/m2 for erhvervssektoren. For eksisterende bygningstyper lå de fleste af de omkostningsoptimale niveauer på mellem 75 og 175 kWh/m2/år, med et årligt gennemsnit på 130 kWh/m2/år for boligsektoren og 180 kWh/m2/år for erhvervssektoren. De dermed forbundne samlede omkostninger er normalt lavere end 600 EUR/m2, med et gennemsnit på 500 EUR/m2 for boligsektoren og 385 EUR/m2 for erhvervssektoren. Tabel 1: Gennemsnitlige omkostningsoptimale niveauer for nye og eksisterende bygninger efter klimatiske forhold

Klima Nyt enfamiliehus Nyt flerfamiliehus Nyt kontor Nybyggeri til andet end boligformål Primærenergi [kWh/m2år] Samlede omkostninger [EUR/m2] Primærenergi [kWh/m2år] Samlede omkostninger [EUR/m2] Primærenergi [kWh/m2år] Samlede omkostninger [EUR/m2] Primærenergi [kWh/m2år] Samlede omkostninger [EUR/m2] Koldt 77 1882 62 2 076 66 1 681 120 2481 Middel 83 590 80 551 130 591 176 558 Varmt 81 887 105 698 221 648 423 607 Klima Eksisterende enfamiliehus Eksisterende flerfamiliehus Eksisterende kontor Eksisterende byggeri til andet end boligformål Primærenergi [kWh/m2år] Samlede omkostninger [EUR/m2] Primærenergi [kWh/m2år] Samlede omkostninger [EUR/m2] Primærenergi [kWh/m2år] Samlede omkostninger [EUR/m2] Primærenergi [kWh/m2år] Samlede omkostninger [EUR/m2] Koldt 183 643 77 303 78 336 122 236 Middel 112 524 124 460 136 412 268 392 Varmt 161 500 148 467 175 396 775 808 Kilde: JRC's egne beregninger baseret på medlemsstaternes rapportering I denne sammenligning er det interessant at bemærke, at i næsten alle tilfælde er det primære energiforbrug forbundet med omkostningsoptimale niveauer lavere i de kolde regioner. De samlede omkostninger er normalt lavere i varme og middeltempererede regioner, men der er visse undtagelser (eksisterende flerfamiliehuse og kontorer). Dette antyder, at kravene i de koldere regioner er strengere, mens der er flere investeringer forbundet med den højere grad af energimæssig ydeevne. Sammenligningen af de omkostningsoptimale niveauer mellem de to beregningsrunder i 2013 og 2018 viser, at medlemsstaterne i 2018 fastsatte mere ambitiøse værdier for næsten alle bygningstyper. Tabel 2: Gennemsnitlig nedbringelse af de omkostningsoptimale niveauer fra beregningerne i medlemsstaternes rapporter i 2013 og 2018 for nye og eksisterende bygninger Gennemsnit for medlemsstaterne Nyt enfamiliehus Nyt flerfamiliehus Nyt kontor Eksisterende enfamiliehus Eksisterende flerfamiliehus Eksisterende kontor -23 % -23 % -17 % -17 % -21 % -9 % Kilde: JRC's egne beregninger baseret på medlemsstaternes rapportering Afhængigt af bygningstypen eller den komponent, der drøftes, blev der kun konstateret afvigelser på mere end 15 % i tre eller fire medlemsstater. Figur 6: Konstateret afvigelse mellem de beregnede omkostningsoptimale niveauer og de gældende krav Kilde: JRC's egne beregninger baseret på medlemsstaternes rapportering Resultaterne i ovenstående tal er ikke fuldt sammenlignelige, fordi medlemsstaterne frit kan vælge forskellige muligheder, der afspejler de nationale markedsvilkår (f.eks. under forskellige makroøkonomiske eller finansielle perspektiver). Med hensyn til sammenligningen af de omkostningsoptimale niveauer og de seneste definitioner af næsten energineutrale bygninger er det overordnede billede ret positivt. Faktisk har næsten halvdelen af medlemsstaterne indført krav om næsten energineutrale bygninger, som er betydeligt mere ambitiøse end de omkostningsoptimale niveauer, hvilket antyder, at bygge- og anlægsmarkedet er parat til at tage skridt til at forbedre den fremtidige bygningsmasses energimæssige ydeevne. 8.Konklusion Resultaterne af denne statusrapport fra 2020 afviger ikke meget fra den foregående rapport. Størrelsen af den energispareindsats, der blev gjort i 2018, hvor covid-19-virkningerne ikke blev taget i betragtning, ville sandsynligvis ikke være tilstrækkelig til at nå 2020-målene. Selv om de eksterne faktorer såsom en varm vinter og et betydeligt fald i energiefterspørgslen i 2020 som følge af covid-19 kan føre til, at 2020-målene nås, skal der kompenseres for de eksisterende utilstrækkelige politikker for at nå 2030-målene. Desuden forventes den kommende genopretning efter pandemien at føre til et opsving i energiefterspørgslen, og der er risiko for, at gennemførelsen af nye politikker og politikker, der er bebudet i de nationale energi- og klimaplaner og de nationale langsigtede renoveringsstrategier, kan blive forsinket som følge af den nuværende krise. Derfor er det af afgørende betydning, at nye energieffektivitetsforanstaltninger indgår i genopretningsplanerne og gennemføres uden forsinkelser. Dertil kommer, at det øgede klimamål for drivhusgasemissioner i 2030 på mindst 55 % i forhold til 1990 vil kræve et endnu højere ambitionsniveau for energieffektivitet. Der vil også være behov for en mere udbredt anvendelse af princippet om "energieffektivitet først", således at det fulde potentiale og fordelene ved energibesparelser tages i betragtning i genopretningsinvesteringerne. Endvidere vil den kommende revision af energieffektivitetsdirektivet også se på, hvordan man kan fremme energieffektiviteten på EU-plan, idet medlemsstaternes fælles ambitioner i deres integrerede planer ikke lever op til det nødvendige indsatsniveau. Revisionen vil blive understøttet af et lovgivningsinitiativ om bæredygtige produkter, som vil undersøge muligheden for at udvide miljødesigntilgangen, så den også kommer til at omfatte andre produktkategorier.

Kravene vedrørende næsten energineutrale bygninger i de fleste medlemsstater er mindre ambitiøse end de benchmarks, som Kommissionen anbefaler for både beboelsesejendomme og erhvervsbygninger. Inden gennemførelsen af nye standarder for næsten energineutrale bygninger forventes der imidlertid en betydelig reduktion af de relevante teknologiomkostninger, hvilket kan gøre det muligt yderligere at øge ambitionsniveauet for næsten energineutrale bygninger. Med den forestående indførelse af krav om næsten energineutrale bygninger for alle nye bygninger fra 2021 er den største udfordring for dekarboniseringen af bygningsmassen i 2050 at øge de nuværende lave renoveringsprocenter og anvendelsen af ambitiøse minimumskrav for eksisterende bygninger. Medlemsstaterne frembyder en lang række bygningstyper, klimatiske og finansielle forhold, og der er derfor behov for målrettede foranstaltninger for at stimulere en stor udbredelse af næsten energineutrale opgraderede bygninger. Fremtidige generationer af næsten energineutrale bygninger vil integrere intelligente teknologier og digitaliseringsløsninger og kan også opskaleres og integreres på distriktsniveau ved at flytte fokus og omfang fra enkelte bygninger til distriktet. Den europæiske grønne pagts renoveringsbølge-initiativ og de nationale langsigtede renoveringsstrategier er vigtige redskaber til at styre den offentlige og private finansiering i retning mod renoveringsprojekter og dermed lette den omkostningseffektive omdannelse af eksisterende bygninger til næsten energineutrale bygninger. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at tilkendegive deres holdning til denne statusrapport.



Tabel 3: Oversigt over variationer i de vigtigste energiindikatorer (del 1) MS Tendens til at nå 2020-målet Kortsigtet tendens Energiintensitet hele økonomien Industri Bolig Tendens for PEC 2005-2018 sammenlignet med tendens for PEC 2005-2020 til at nå 2020-målet Tendens for FEC 2005-2018 sammenlignet med tendens for FEC 2005-2020 til at nå 2020-målet Ændring i PEC 2018 i forhold til PEC 2017 [%] Ændring i FEC 2018 i forhold til FEC 2017 [%] Gennemsnitlig årlig ændring for 2005-2018 i energiintensitet for PEC [%] Gennemsnitlig ændring for 2005-2018 i energiintensitet for FEC i industrien [%] Gennemsnitlig årlig ændring for 2005-2018 i FEC i husholdninger pr. indbygger med korrektioner for klimatiske variationer [%] Gennemsnitlig årlig ændring for 2005-2018 i FEC i husholdninger pr. m2 med korrektioner for klimatiske variationer [%] EU28 - - -0,6% 0,1% -2,0% -1,8% -0,3% -1,6% BE - - -4,6% 0,6% -2,2% -0,3% -1,7% -1,7% BG - - 0,1% 0,2% -2,8% -4,1% 2,3% -0,9% CZ + + 0,1% -0,7% -3,1% -4,6% 1,5% -0,2% DK - + 0,4% 0,6% -2,0% -2,0% 0,3% -1,2% DE - - -2,1% -1,5% -2,2% -1,4% 0,1% -0,6% EE + - 9,6% 3,4% -1,0% -5,5% 1,4% 0,5% IE - - 1,1% 4,7% -4,1% -4,1% -2,0% -3,1% EL + + -2,8% -2,9% -0,6% 0,4% -0,7% -0,3% ES - + -0,5% 2,4% -1,6% -1,6% 0,7% -1,2% FR - - -0,1% -1,3% -1,7% -1,2% 0,0% -1,0% HR + + -1,8% -1,1% -1,7% -1,3% 0,6% -1,8% IT + + -1,1% 1,1% -1,3% -2,3% 0,9% 0,3% CY - + 0,5% -0,3% -1,4% -0,7% 5,2% -1,3% LV + + 5,1% 4,1% -1,8% 2,2% 0,5% -1,9% LT + - 2,8% 3,8% -4,7% -1,9% 2,2% -1,5% LU + - 4,0% 4,0% -3,0% -1,9% -1,1% -2,8% HU + - -0,1% 0,1% -1,8% 2,2% 0,5% -0,5% MT + - 1,8% 6,1% -4,9% -0,4% 11,8% 1,6% NL - + -0,6% -0,1% -2,1% -1,8% -0,7% -2,1% AT - - -3,1% -2,5% -1,3% -0,8% 0,8% -0,1% PL - - 1,9% 1,4% -2,7% -3,7% 1,0% -0,2% PT + + -0,7% 2,1% -1,0% -1,2% 0,6% -2,4% RO + + 0,4% 1,1% -4,3% -4,6% 1,9% -3,0% SI + + -0,8% 0,6% -2,0% -2,7% 0,7% -0,6% SK + - -2,2% -0,1% -4,0% -4,0% -0,1% -1,2% FI + + 2,0% 2,3% -1,7% -0,1% 0,5% -0,9% SE - - 1,3% -0,6% -2,5% -1,1% -1,0% -1,1% UK + - -0,3% 0,7% -3,0% -2,8% -1,9% -2,3% Kilde- og ekstraktionsdata Eurostat06/2020 Eurostat06/2020 Eurostat06/2020 Eurostat06/2020 Eurostat06/2020 Eurostat06/2020 Eurostat06/2020 Odyssee07/2020 Tegnet "+" anvendes, hvis medlemsstaterne har sænket deres primære og endelige energiforbrug mellem 2005 og 2018 i et tempo, der er højere end det, der er nødvendigt i 2005-2020 for at opfylde 2020-målene for det primære og det endelige energiforbrug. I alle andre tilfælde anvendes tegnet "–". FEC står for endeligt energiforbrug, PEC står for primærenergiforbrug. Tabel 4: Oversigt over variationer i de vigtigste energiindikatorer (del 2) MS Service Transport Produktion Gennemsnitlig ændring for 2005-2018 i energiintensitet for FEC i servicesektoren [%] Gennemsnitlig ændring for 2005-2018 i FEC i transportsektoren [%] Ændring i andelen af tog, busser og rutebiler til passagerbefordring i 2017 i forhold til 2005 [%] Ændring i andelen af jernbanetransport og transport ad indre vandveje til godstransport i 2017 i forhold til 2005 [%] Gennemsnitlig årlig ændring for 2005-2018 i varmeproduktion fra kraftvarmeværker [%] Gennemsnitlig årlig ændring i omdannelsesoutputtet fra varmeproduktion i forhold til brændstofforbruget i 2005 i forhold til 2018 [%] EU28 -1,0% 0,1% -0,4% -0,5% -0,8% 1,7% BE -0,4% 0,2% -2,2% 7,0% 4,1% 2,5% BG -0,3% 1,8% -14,2% -8,2% -2,3% 0,9% CZ -2,2% 1,2% 1,6% 0,8% -1,0% 0,6% DK -1,4% 0,0% -2,5% NA -1,0% 2,9% DE -2,2% 0,1% 0,1% 0,8% 0,0% 2,4% EE 0,1% 1,2% -3,5% NA 3,3% 0,1% IE -4,0% -0,2% -0,5% NA NA 3,8% EL 2,0% -1,5% -4,2% NA 1,3% 2,3% ES 0,6% -0,9% -3,3% NA NA 2,0% FR -0,5% 0,2% 1,6% 0,6% -3,5% 0,8% HR -0,2% 1,2% -0,5% -1,4% 1,1% 4,4% IT 1,8% -1,2% -0,9% 5,4% 1,0% 2,6% CY 2,2% 0,1% NA NA 67,4% 1,6% LV -1,8% 1,0% -7,9% NA 1,7% -0,7% LT -1,8% 3,5% -1,4% -9,9% -3,9% 9,2% LU -0,5% -0,7% 2,6% NA 2,2% 7,7% HU -5,3% 1,5% -5,8% -2,0% -6,6% 0,4% MT -0,1% 2,8% NA NA NA 4,8% NL -1,6% -0,3% 2,4% 8,2% -2,5% 0,5% AT -2,5% 0,4% 1,7% 9,8% 2,0% 3,0% PL -2,1% 4,9% -8,9% -13,5% -0,9% 0,7% PT -0,2% -0,7% 0,7% NA 3,8% 5,2% RO -1,4% 3,4% -4,2% 0,3% -4,9% 0,5% SI -2,1% 2,6% -0,8% NA 0,8% 1,9% SK -4,4% 1,6% -3,6% -7,8% -0,6% 0,3% FI 0,3% 0,1% 0,7% NA -0,7% 1,3% SE -2,2% -0,3% 2,2% NA 2,2% 0,7% UK -1,0% -0,2% 2,1% -1,6% NA 3,7% Kilde- og ekstrationsdata Eurostat06/2020 Eurostat06/2020 DG MOVE Pocketbook 2019 DG MOVE Pocketbook 2019 Eurostat06/2020 Eurostat06/2020 Kilde: Eurostat (den gamle metode for energibalancer) og Det Fælles Forskningscenter (JRC).



Tabel 5: Oversigt over indberettede energibesparelser for 2018 (ktoe) i henhold til artikel 7 2018 Fremskridt hen imod målet Nye besparelser Samlede årlige besparelser Kumulative besparelser i 2014-2018 Krav om samlede kumulative besparelser i 2020 (mål) Fremskridt hen imod opfyldelse af de kumulative besparelser, der kræves frem til 2020 Anslået krav om årlig besparelse for 2014-2018 2014-2018 i forhold til de anslåede årlige besparelser Østrig 372 1 307 4 032 5 200 78 % 2 786 145 % Belgien 234 1 176 3 879 6 911 56 % 3 702 105 % Bulgarien 32 175 496 1 942 26 % 1 040 48 % Kroatien * 3 73 248 1 296 19 % 694 36 % Cypern 77 83 162 242 67 % 130 125 % Tjekkiet 176 577 1 634 4 565 36 % 2 446 67 % Danmark 173 1 045 3 187 3 841 83 % 2 058 155 % Estland 88 99 370 610 61 % 327 113 % Finland 543 1 377 4 701 4 213 112 % 2 257 208 % Frankrig 1 413 5 698 17 429 31 384 56 % 16 813 104 % Tyskland 2 950 13 695 28 953 41 989 69 % 22 494 129 % Grækenland 211 474 1 355 3 333 41 % 1 786 76 % Ungarn 131 1 731 1 731 3 680 47 % 1 971 88 % Irland 87 466 1 408 2 164 65 % 1 159 121 % Italien 3 998 3 998 12 729 25 502 50% 13 662 93 % Letland* 436 851 51 % 456 96 % Litauen 79 152 511 1 004 51 % 538 95 % Luxembourg 9 44 113 515 22 % 276 41 % Μalta 5 17 47 67 71 % 36 132 % Nederlandene 611 2 274 7 777 11 512 68 % 6 167 126 % Polen 331 2 977 8 891 14 818 60 % 7 938 112 % Portugal * 453 2 532 18 % 1 356 33 % Rumænien 59 366 1 343 5 817 23 % 3 116 43 % Slovakiet 106 466 1 420 2 284 62 % 1 224 116 % Slovenien 38 133 447 945 47 % 506 88 % Spanien 539 2 296 6 958 15 979 44 % 8 560 81 % Sverige 1 436 1 436 4 654 9 114 51 % 4 883 95 % Det Forenede Kongerige 1 032 5 056 18 469 27 859 66 % 14 924 124 % I alt 14 634 80 692 134 068 230 169 58 % 123 305 109 % Kilde: Oplysninger fra medlemsstaterne suppleret med Kommissionens beregninger og skøn, hvor det er nødvendigt. * Data om energibesparelser, der blev opnået i 2018, var ikke tilgængelige for Kroatien, Letland og Portugal. Kumulative besparelser i perioden 2014-2018 er baseret på energibesparelser opnået i tidligere år frem til 2017, men omfatter ikke nye besparelser for 2018.

Scenarie 1 (hvor forholdet mellem nye og samlede årlige besparelser er < 40 %) Medlemsstat Forventede besparelser i ktoe, hvor de samlede årlige besparelser fra 2018 fortsætter med at levere indtil 2020, og med nye besparelser som i 2018 indtil 2020 Relativ målopfyldelse i 2020 (forventede besparelser i forhold til sparemålet) Sandsynligheden for, at målet nås

Østrig 7 391 142 % meget sandsynligt Belgien 6 700 97 % sandsynligt Bulgarien 909 47 % meget usandsynligt Kroatien 399 31 % meget usandsynligt Tjekkiet 3 140 69 % meget usandsynligt Danmark 5 624 146 % meget sandsynligt Frankrig 31 651 101 % sandsynligt Ungarn 5 455 148 % meget sandsynligt Irland 2 513 116 % meget sandsynligt Italien 28 721 113 % meget sandsynligt Luxembourg 218 42 % meget usandsynligt Nederlandene 13 547 118 % meget sandsynligt Polen 15 506 105 % sandsynligt Portugal 846 33 % meget usandsynligt Rumænien 2 192 38 % meget usandsynligt Slovakiet 2 564 112 % meget sandsynligt Slovenien 788 83 % usandsynligt Spanien 12 628 79 % usandsynligt Det Forenede Kongerige 30645 110 % sandsynligt Scenarie 2 (hvor forholdet mellem nye og samlede årlige besparelser > 90 %) Medlemsstat Forventede besparelser i ktoe med nye årlige besparelser indtil 2020 som i 2017 (levetid = 1 år) Relativ målopfyldelse i 2020 (forventede besparelser i forhold til sparemålet) Sandsynligheden for, at målet nås

Cypern 316 131 % meget sandsynligt Estland 546 90 % usandsynligt Litauen 669 67 % meget usandsynligt Sverige 7 526 83 % usandsynligt Scenarie 3 (hvor forholdet mellem nye og samlede årlige besparelser er > 40 % men < 90 %) Medlemsstat Forventede besparelser i ktoe med nye årlige besparelser indtil 2020 som i 2018 (75 % levetid > 7 år) 25 % levetid = 1 år) Relativ målopfyldelse i 2020 (forventede besparelser i forhold til sparemålet) Sandsynligheden for, at målet nås

Finland 8 260 196 % meget sandsynligt Tyskland 57 608 137 % meget sandsynligt Grækenland 2 647 79 % usandsynligt Μalta 87 129 % meget sandsynligt