Forslag til Raadets beslutning om et saerprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for bioteknologi (1994-1998) (94/C 228/08) (Tekst af betydning for EOES) KOM(94) 68 endelig udg. - 94/0086(CNS)

(Forelagt af Kommissionen den 30. marts 1994)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet og Europa-Parlamentet har ved afgoerelse . . ./. . ./EF vedtaget et fjerde rammeprogram om Det Europaeiske Faelesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (i det foelgende benaevnt FTU) for perioden 1994-1998, som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for bioteknologi; naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af; i hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og midler, der skoennes noedvendige hertil;

naervaerende program gennemfoeres hovedsagelig ved hjaelp af foranstaltninger med omkostningsdeling, samordnede foranstaltninger, ledsage- og stoetteforanstaltninger;

i henhold til traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal der foretages et skoen over de finansielle midler, der er noedvendige til gennemfoerelsen af dette saerprogram; de endelige beloeb vedtages af budgetmyndigheden i overensstemmelse med den relative prioritering af det omraade, der er omfattet af naervaerende program, inden for den foerste foranstaltning i det fjerde rammepogram;

i henhold til afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram) skal det samlede maksimale beloeb til det fjerde rammeprogram tages op til fornyet overvejelse senest den 30. juni 1996 med henblik paa en forhoejelse; det beloeb, der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af dette program, vil kunne forhoejes som foelge af denne revision;

forskningen i bioteknologi kan bidrage til stoerre effektivitet og levedygtighed inden for landbrug og industri, til bedre beskyttelse af miljoe og sundhed samt til bedre forbrugsgoder;

dette program kan bidrage maerkbart til oeget vaekst, konkurrencedygtighed og beskaeftigelse i Faellesskabet, som anfoert i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse (1);

indholdet i det fjerde rammeprogram om Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med naerhedsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktiviteter, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for bioteknologi;

i henhold til afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram) er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en global harmonisk udvikling heraf under hensyntagen til den teknisk-videnskabelige kvalitet; dette program anses for at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

dette program og gennemfoerelsen heraf bidrager til at styrke samvirket mellem de FTU-aktiviteter inden for bioteknologi, der gennemfoeres af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktiviteter;

de regler for virksomheders, universiteters og forskningscentres (herunder FFC's) deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;ved gennemfoerelsen af dette program kan internationalt samarbejde, ud over associeringen af lande omfattet af aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES), endvidere, i overensstemmelse med artikel 130 M, vise sig hensigtsmaessig med andre tredjelande og internationale organisationer;

gennemfoerelsen af dette program omfatter ogsaa formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder, herunder navnlig virksomheder, der ligger i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet, samt tilskyndelse til forskermobilitet og -uddannelse, som udvikles inden for dette program og i det omfang, det er noedvendigt af hensyn til en tilfredsstillende gennemfoerelse;

ved gennemfoerelsen af dette program er det noedvendigt at fastsaette foranstaltninger, som fremmer smaa og mellemstore virksomheders deltagelse, navnlig ved teknologistimulerende foranstaltninger;

grundforskningen inden for bioteknologi boer fremmes i hele Faellesskabet, da den er en kilde til fornyelse og indebaerer et bredt spektrum af videnskabelige muligheder for samfundets aktuelle behov;

der boer foretages en vurdering af de oekonomiske og sociale virkninger samt de eventuelle teknologiske risici ved de aktiviteter, der gennemfoeres under dette program;

der boer for det foerste foretages en loebende og systematisk undersoegelse af, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet, saa det om noedvendigt kan tilpasses til den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for dette omraade; der boer for det andet paa et passende tidspunkt foretages en uafhaengig evaluering af resultaterne fra programmet, saaledes at alle fornoedne data er til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for det femte rammeprogram; endelig boer der, naar programmet er afsluttet, foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

den 23. april 1990 vedtog Raadet direktiv 90/219/EOEF om indesluttet anvendelse af genetisk modificerede mikroorganismer (2) og direktiv 90/220/EOEF om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer (3);

FFC kan deltage i indirekte foranstaltninger omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert - VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for bioteknologi som beskrevet i bilag I vedtages for en periode, som begynder den (datoen for vedtagelsen af dette program) og slutter den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 552 mio. ECU, herunder 7,5 % til udgifter til personale og drift.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Det ovennaevnte beloeb, der skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, vil kunne forhoejes som foelge af og i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram).

4. Budgetmyndigheden bestemmer, hvilke bevillinger der afsaettes til hvert regnskabsaar, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske prioriteter, der er fastsat i det fjerde rammeprogram.

Artikel 3

De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, bortset fra dem, der er naevnt i artikel 5, er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. Kommissionen undesoeger loebende og systematisk med passende bistand fra uafhaengige eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I. Den vurderer navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne undersoegelse.

2. For at bidrage til den samlede evaluering af Faellesskabets indsats, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i afgoerelsen om det fjerde rammeprogram, lader Kommissionen paa et passende tidspunkt uafhaengige eksperter evaluere den indsats, der er gjort inden for de(t) omraade(r), der direkte er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for evalueringen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til det fjerde rammeprogram og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Raadet, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I, og som i givet fald ajourfoeres. I dette program fastlaegges de videnskabelige og teknologiske maal, etaperne for programmets gennemfoerelse og den finansiering, der paaregnes til de enkelte former for foranstaltninger til programmets gennemfoerelse.

I arbejdsprogrammet kan der endvidere i givet fald fastsaettes naermere bestemmelser med henblik paa at opnaa bedre vekselvirkninger med de forberedende faser af visse EUREKA-projekter.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. Kommissionen bistaas i de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelsen af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

Har Raadet ved udloebet af en frist paa en maaned ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

- evalueringen af FTU-projekter, der forelaegges med henblik paa EF-finansiering og af det anslaaede beloeb til denne finansiering pr. projekt, saafremt dette beloeb er paa over 0,5 mio. ECU

- enhver aendring af den vejledende fordeling af midlerne, der er vist i bilag II, som ikke er omfattet af en budgetafgoerelse

- de foranstaltninger, der skal traeffes for at evaluere programmet.

2. Kommissionen underretter paa hvert moede i udvalget dette om gennemfoerelsen af programmet i sin helhed.

Artikel 8

Kommissionen bemyndiges til i overensstemmelse med traktatens artikel 228, stk. 1, at indlede forhandlinger om internationale aftaler med europaeiske tredjelande, med henblik paa at knytte dem til hele eller en del af programmet.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

(1) KOM(93) 700 endelig udg. af 5. 12. 1993.

(2) EFT nr. L 177 af 8. 5. 1990, s. 1.

(3) EFT nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 15.

BILAG I

VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAAL OG INDHOLD

Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i det fjerde rammeprogram, foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering, af de videnskabelige og teknologiske maal.

Punkt 4.A under foerste foranstaltning i bilag III til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

BAGGRUND

Kommissionen har i hvidbogen om vaekst, konkurrencedygtighed og beskaeftigelse fremlagt en analyse, som peger paa lovende muligheder inden for bioteknologien, baseret paa tilstedevaerelsen af biometoder og konkurrenceevnen inden for anvendelse i sektorerne, men den identificerer samtidig svagheder, hvor Faellesskabets indsats boer prioriteres. De erhvervssektorer, hvis konkurrenceevne for en stor del afhaenger af bioteknologien (landbrug, levnedsmidler, kemi og laegemidler), beskaeftiger i Europa 16,4 mio. personer og eksporterer for 132,8 mia. ECU. Ca. 600 virksomheder i Europa har en eller anden form for beroering med moderne bioteknologi, herunder en raekke internationale kemi- og laegemiddelvirksomheder. Den fortsatte vaekst i denne sektor vil afhaenge af flere faktorer: biovidenskabernes evne til at udvikle et staerkt og nyskabende grundlag; et kvalificeret og kompetent personale; effektiv teknologioverfoersel til industrien; den hurtighed, hvormed nye teknikker kombineres med den gaeldende praksis; en tvaerfaglig indfaldsvinkel til de bioteknologiske metoder; validering af videnskabelige principper, som kan fremme et enhedsmarked for bioteknologiske produkter, samt harmonisk anvendelse af biometoder, naar disse er til fordel for miljoe, sundhed og velfaerd. Foelges disse ledende principper, vil det oege chancerne for, at der i aar 2000 kan realiseres et marked for bioteknologiske nonfoodprodukter, anslaaet til 26 til 41 mia. ECU. Disse principper vil sikre Europa en fremtraedende plads i virkeliggoerelse af dette maal, ved vidtgaaende accept fra samfundets side. Det drejer sig om en hidtil uset situation, hvor bioteknologien er en realitet, som forskere, politikere og virksomheder skal tage i betragtning, i modsaetning til de vage fremtidsperspektiver, de tidligere forskningsprogrammer hvilede paa.

Hvis det under gennemfoerelsen af det fjerde rammeprogram bliver muligt at markedsfoere den foerste generation af transgene planter udstyret med nye fordelagtige egenskaber, nye vacciner fremstillet ved rekombinant DNA-teknik og naturlige antimikrobielle stoffer, der beskytter levnedsmidler mod forurening, vil der vaere tale om en vigtig etape i biovidenskabernes stadig voksende rolle i samfundet.

Mens to andre programmer for forskning i biomedicin og sundhed og forskning inden for landbrug og fiskeri vil fremme anvendelsen af bioteknologi inden for deres respektive aktiviteter, der er knyttet til fremstillings- og servicesektoren, vil bioteknologiprogrammet aabne nye veje ved at udforske selve kernen i de levende systemer. Det er en vigtig forudsaetning for, at disse tre programmer naar de oenskede resultater, at der sker en indbyrdes udveksling af den indhentede viden.

Det er Faellesskabets opgave at fremme forskning i de tilfaelde, hvor samfundet venter sig den stoerst mulige fordel heraf. Dette betyder, at der vil blive lagt vaegt paa omraader, som har det til faelles, at de hviler paa et taettere samspil mellem beslaegtede emner og/eller integrering af en lang raekke ekspertgrupper paa internationalt plan. Der kraeves en tilsvarende integrationsindsats med henblik paa: at udnytte levende celler i fuld sikkerhed, at oege Europas bidrag til de internationale genomprojekter, at konkretisere det nye samspil mellem det moderne landbrug og miljoeet gennem genetisk modellering af kulturplanter og kontrol med dyrenes sundhed samt at udnytte celle- og molekylevekselvirkningerne paa tvaers af de rent akademiske graenser mellem neurologi, endokrinologi og immunologi. Det internationale samarbejde med forskningsprogrammet »Human Frontiers« vil blive udbygget, og det samme vil blive tilfaeldet med forbindelserne med EUREKA-projekterne og medlemsstaternes egne programmer. For hele programmet gaelder det, at der vil blive lagt saerlig vaegt paa, at forskningsresultaterne udnyttes til at opfylde de sociooekonomiske behov. I visse saerlige tilfaelde vil der kunne gennemfoeres demonstrationsprojekter, og de etiske og sociale aspekter af befolkningens accept vil blive fulgt op paa hoejt kvalificeret plan.

Dette program gennemfoeres i givet fald i samordning med saerprogrammerne for informationsteknologi, maaling og proevning, miljoe og maalrettet sociooekonomisk forskning.

Der vil blive ivaerksat foranstaltninger til at fremme deltagelse fra SMV, bl.a. teknologistimulerende foranstaltninger og skabelse af forbindelser mellem forskningsparker og SMV i den bioteknologiske sektor, som anbefalet i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse.

DE FORESLAAEDE FTU-AKTIVITETER

I centrum af en hvilken som helst naturlig eller af mennesket styret biologisk proces vil vi altid finde den levende celle, som til en vis grad fungerer som en miniaturefabrik.

Hver eneste celle forbruger raastoffer, omsaetter energi og producerer samtidig vaerdifulde molekyler samt affald, samtidig med, at den kan udnytte disse opbygningsprocesser i ligevaegt med det omgivende miljoe. I levende organismer, der udvikles til landbrugsformaal, saavel som i fermentatorer til industriel fremstilling af vaerdifulde molekyler udnyttes enorme maengder af celler som produktionsenheder. For at bioteknologien kan udnyttes bedst muligt netop i kraft af de egenskaber, hvormed den adskiller sig fundamentalt fra andre teknologier, boer der isaer laegges vaegt paa tilbundsgaaende indsigt i de mekanismer, der styrer cellens aktiviteter.

MAAL, DER KRAEVER EN KONCENTRERET INDSATS

Omraade 1: Cellefabriken

Industriel og miljoemaessig udnyttelse af levende celler kan ikke lade sig goere uden medvirken fra biologiens forskellige fagomraader, procesteknik og informatik. Nye graenseflader mellem bioteknologi og avanceret teknologi viser sig at fremme integrationen mellem biologi og andre videnskabelige og tekniske felter. Cellefabrikken skal udnyttes paa tvaerfaglig basis, med udstrakt deltagelse fra universitets- og industrilaboratorier.

Det vigtigste maal er at forstaa, hvordan de levende celler, navnlig mikroorganismer og animalske celler, producerer, og hvordan industrien kan udnytte disse celleprocesser til at udforme og gennemfoere sikre, specifikke og vedvarende bioprocesser.

Den biologiske viden fra forskning i foelgende emner boer udnyttes bedst muligt: biologi og cellekommunikation, makromolekylaere vekselvirkninger, proteinfoldning og sekretion, post-translationelle aendringer, genetisk stabilitet, mikrobers fysiologi og biodiversitet, styring af stofomsaetningen, ekstremofile mikroorganismer, antimikrobielle agenser osv. Der skal opstilles scenarier for kombinationen mellem disse biologiske komponenter og de teknikker, som bedst kan realisere cellefabrikkens bioteknologiske potentiale, navnlig inden for: de fundamentale aspekter ved fermentering, biotransformation, biokatalyse, biosensorer, processtyring ved hjaelp af neurale net, teknologien for cellekulturer og co-kulturer, down stream-processer osv.

Forskningen vil blive koncentreret om egnede generiske emner af interesse for industrien og andre brugere af bioteknologi. Til et typisk projekt kraeves integrering af de forskellige biologiske fagomraader og bioteknik, og projektets sigte vil vaere at udfylde huller i den grundlaeggende viden og fjerne de teknologiske barrierer, som stiller sig i vejen for en fuldstaendig udnyttelse af cellernes potentiale for omdannelse eller fremstilling af nyttige biomolekyler.

Biosikkerheden ved vektorsystemer, cellestammer og mikrokulturer vil indtage en vigtig plads i projekterne paa dette omraade.

For at optimere EU-ressourcerne og udnyttelsen af forskningsresultaterne vil aktiviteterne inden for bioprocesteknik blive snaevert samordnet med forskningsprojekter under programmerne for industriteknologi og forskning inden for landbrug og fiskeri, som omfatter beslaegtede aktiviteter inden for forarbejdningsprocesser og teknikker til opskalering og fremstilling af slutprodukter, der er tilpasset de industrielle vilkaar. Det vigtigste aspekt ved forskningen i cellefabrikken er udvikling og optimering af generiske teknologier, som kan finde anvendelse paa en lang raekke omraader.

Omraade 2: Genomanalyse

Europaeiske net vil deltage i de internationale genomanalyseprogrammer gennem en viderefoerelse af analysen og sekvenseringen af modelgenomer, saasom Bacillus subtilis, Arabidopsis thaliana og Saccharomyces cerevisiae. Med kortlaegnings- og sekvenseringsprojekter kombineres bestraebelserne paa at afdaekke nye gener og undersoege deres genetiske funktioner. Der vil blive gjort en yderligere indsats for at fremme udvikling af nyt programmel og andre bio-informatikvaerktoejer og eventuelt for at integrere udviklingen og udbygningen af metode- og instrumenteringsgrundlaget. Endvidere skal replikations- og transskriptionsmekanismerne undersoeges saavel som genomernes hoejeste organisationsniveauer, paa grundlag af den nye viden, der efterhaanden vil blive indhentet om kromosomernes sammensaetning og struktur i deres helhed.

Der skal udvikles og afproeves metoder, som kan vise sammenhaengen mellem nyopdagede gener fra en given genommodel og de biologiske funktioner, de styrer. Der vil blive indledt systematisk forskning i funktioner via specialiserede laboratorienet; paa grundlag af mikrobestammer, der er muterede, deleterede eller som baerer ikkekarakteriserede gener, der producerer saerlig store maengder proteiner, vil disse laboratorier soege at indkredse de hertil hoerende funktioner ved hjaelp af standardiserede proever. Som et alternativ hertil vil man soege at fremme forskning i funktioner, der er vigtige for bioteknologien. Med henblik herpaa vil der blive indkaldt forslag fra konsortier, som er villlige til at screene en raekke deletionsmutanter (f.eks. i gaer) i forhold til forud definerede faenotypiske aenderinger, med henblik paa at indkredse saet af gener, der koder for industrielt betydningsfulde funktioner. Der vil navnlig blive lagt vaegt paa nye fremgangsmaader (f.eks. baseret paa mRNA, lighedspunkter mellem genstrukturer eller promotorer osv.), hvor der drages stoerst mulig nytte af den viden, der indhentes i de igangvaerende genomprojekter. Ved at kombinere sekvenseringsaktiviteter og funktionskarakterisering af sekvenserne vil der kunne aabnes en anden indfaldsvinkel til cellefabrikkonceptet, nemlig den genetiske styring af stofskiftesystemet.

Der skal udvikles sammenlignende metoder for de forskellige genomer, herunder det humane genom. Disse metoder omfatter udvikling af nye kortlaegningsteknikker baseret paa homologe DNA-sonder fra genommodeller, heterolog ekspression gennem cDNA i bakterier eller i svampe og udvikling af nyt programmel med henblik paa bedre paavisning af funktions- eller strukturhomologi. Der vil endvidere blive tale om udvikling og udveksling af avanceret teknologi og oprettelse af decentrale samlinger af kloner, sonder og data, som kan udveksles.

Undersoegelserne vedroerende det humane genom vil, for saa vidt angaar de mulige medicinske anvendelser heraf, blive koncentreret i programmet for forskning i biomedicin og sundhed. De sammenlignende undersoegelser og den teknologiske udvikling i denne forbindelse vil imidlertid omfatte det humane DNA, og for de humane cellers vedkommende vil der blive tale om de samme restriktioner (aendringer af koensceller eller af en hvilken som helst fase i embryonets udvikling med henblik paa at aendre menneskets arvelige egenskaber er udelukket fra programmet). Samordningen med ledsageforanstaltningerne vedroerende de etiske, sociale og juridiske aspekter vil blive udbygget.

Omraade 3: Bioteknologi i tilknytning til planter og dyr

Planternes molekylaer- og cellebiologi

Planternes molekylaerbiologi og cellebiologi, herunder proteinteknik, fysiologi og patologi, skal udnyttes med saerlig vaegt paa behovet for integreret forskning. Denne forskning er af stor betydning for baade landbrug, industri og miljoe. Indsatsen skal saerligt koncentreres om studier paa molekylaert plan og aendringer i vigtige processer i planterne, idet disse metoder kan foere til nye skraeddersyede og markedsorienterede landbrugs- og skovbrugsprodukter og produktionsmetoder, hvori der tages hensyn til miljoe, sundhed og forbrugernes efterspoergsel. Disse omraader indgaar i forskningsprogrammet inden for landbrug og fiskeri. Denne forskning skal foerst og fremmest sigte mod identifikation, karakterisering og udnyttelse af biologiske egenskaber (og af de tilsvarende gener) af betydning for landbrug og industri. Maalet er bedre kvalitet og stoerre hensyntagen til miljoeet.

Disse biologiske egenskaber omfatter: parasit- og sygdomsresistens; tolerance over for stress; kvaliteten og kvantiteten af stivelse, olier, vigtige proteiner og laegemidler i blade, froe, roedder osv., paa celleniveau; udviklingsveje, forplantning og regenerering; forbedring af enzymer og makromolekyler med henblik paa forarbejdning.

De tilgrundliggende videnskabelige omraader skal undersoeges, herunder: grundlaget for heterolog ekspression og ekspressionsstabilitet, strukturanalyse af celler (for at forstaa og regulere molekylernes vandring), identifikation af de ernaeringsmaessige og profylaktiske egenskaber ved bestanddelene i levnedsmidler og foder (molekylaerbiologiske undersoegelser med henblik paa at forbedre planter og naa frem til sundere kulturplanter). Disse aktiviteter supplerer et vigtigt emne i forskningsprogrammet inden for landbrug og fiskeri. Et typisk projekt vil tage sigte paa at naa en passende integration mellem plantevidenskab og downstream-teknologien samt mellem maalrettet forskning og de omraader inden for eukariotbiologien, som er kilde til betydningsfuld viden (genomanalyse, strukturanalyse af makromolekyler og enzymer, kommunikationsveje, bioinformatik osv.).

Dyrs patofysiologi

Der er allerede udarbejdet koblingskort over husdyrs genomer, bl.a. under det tidligere BRIDGE-program. Genkortlaegningen vil vaere uhyre nyttig som grundlag for udvaelgelse af dyr med nyttige egenskaber saasom modstandskraft over for sygdomme, der styres af flere gener (locus for kvantitativ egenskab - »QTL«), eliminering af gener med negative egenskaber eller overfoersel af nye betydningsfulde gener fra forskellige dyrearter gennem passende krydsninger. Europaeiske netvaerk vil blive oprettet eller udvidet med henblik paa kortlaegning af genomerne hos dyr, der er udvalgt paa grund af deres betydning i landbrugsmaessig eller industriel sammenhaeng. Saadanne undersoegelser vil i hoej grad kunne oege vores viden om QTL-analyse. Forskningen i reproduktionsmekanismerne hos husdyr vil i oevrigt finde sted i overensstemmelse med principperne for dyrenes velfaerd og genetiske mangfoldighed.

Det er vigtigt at udvikle dyremodeller (transgene og andre) for at forstaa og bekaempe alvorlige menneske- og dyresygdomme. Der vil blive igangsat undersoegelser med henblik paa udvikling af nye teknikker til opdraet af dyremodeller med noejagtige og forud fastsatte genetiske egenskaber, som kan give praecise og specifikke oplysninger om patologiske lidelser. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa forskning, der kan paavise, i hvilken grad regulerings/dereguleringssystemer eller genetiske faktorer har en fysiologisk indflydelse paa udviklingen i visse sygdomme.

Et andet vigtigt maal er udvikling af nye metoder til genterapi paa somatiske celler, navnlig paa vektorniveau, med henblik paa at udbrede genfunktioner, som er svaekkede, eller som mangler medicinsk vigtige gener. For saa vidt angaar vaertsceller vil der ligeledes blive taget hensyn til beslaegtede teknikker, som kan nedbryde hindringerne for anvendelse af genterapi paa somatiske celler. Der vil ogsaa blive taget hensyn til modeller, der kan anvendes til vurdering af metoderne.

Med hensyn til disse to sidstnaevnte emner, som vil kunne faa betydning for fremtidige medicinske og veterinaere anvendelser, vil der i dette program blive lagt vaegt paa design og udvikling af forsoegsvaerktoejer, som ogsaa kan bruges i programmerne for forskning inden for landbrug og fiskeri og forskning i biomedicin og sundhed.

Omraade 4: Cellekommunikation inden for neurovidenskaberne

Cellebiologi, molekylaerbiologi, herunder molekylaergenetik og biokemi, samt farmakologi vil blive kombineret med genteknik. Maalet er at fremme tvaerfaglige undersoegelser af nervecellernes fysiologi og kommunikation og fremme neurovidenskaberne paa grundlag af disse discipliner. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa fysiologiske undersoegelser af nervesytemets udvikling; nervecellernes forvaltning af information (intra- og intercellulaere haendelser); mulige celledysfunktioner, f.eks. dem der er knyttet til menneskers og dyrs degenerative sygdomme; design af nervemedicin paa grundlag af bioteknologi og udvikling af in vitro-tests til farmako-toksikologisk undersoegelse af disse stoffer.

Projekter, der omfatter faser, som klart er rettet mod medicinske eller veterinaere anvendelser, vil snarere blive taget op som led i programmerne for forskning inden for landbrug og fiskeri og forskning i biomedicin og sundhed, mens dette program vil blive koncentreret om forskning paa molekyl- og celleniveau og udvikling af hoejpraecisionsvaerktoejer til gennemfoerelse af denne forskning.

De fire ovennaevnte foranstaltninger vil blive suppleret med en raekke saerforanstaltninger, som kan skabe stoerre harmoni mellem den videnskabelige udvikling og erhvervslivets behov. De tager sigte paa: systematisk kombinering af avanceret bioteknologi med eksisterende fag og teknikker, som kan fremme eksperternes beherskelse af de biologiske processer; et taet samspil mellem forskere, brugerne af forskningsresultaterne og ekspertgrupper, der er opmaerksomme paa nye velfaerdsindikatorer; samtidig vurdering af eventuelle konsekvenser under hensyntagen til oekonomiske og sociale faktorer (sikkerhedsbestemmelser, etiske problemer, uddannelse, folkeoplysning, maalrettet undervisning, hvor forskning og industrien anskues i sammenhaeng).

MAAL, DER OPFYLDES VED SAMORDNING

Fire andre foranstaltninger skal gennemfoeres gennem samordningsforskningsprojekter eller -net. I dette tilfaelde er maalet at vaere faelles om arbejde og viden paa omraader i hurtig udvikling og i faellesskab at udnytte data og metoder, som kan danne et sikkert grundlag for fremtidens lovgivningsmaessige og videnskabspolitiske aktiviteter.

Omraade 5: Immunologi og generisk vaccinologi

Inden for immunologien kan nye stoffer, fremstillet ved bioteknologiske metoder og med tilknytning til immunsystemet (monoklonale antistoffer, cytokiner, vaekstfaktorer, receptorer, adhaesionsmolekyler osv.) have effekter, som forhindrer eller kontrollerer vigtige sygdomme hos mennesker og dyr. Med henblik paa at udvikle nye laegemiddelkoncepter, som vil kunne vaere af interesse under programmet for forskning i biomedicin og sundhed, vil der blive lagt saerlig vaegt paa muligheden for at indlede undersoegelser af mekanismerne for disse stoffers samspil med organismens fysiologi.

Der vil blive organiseret forskning i generisk vaccinologi i hele Europa (levende vektorer for vacciner, deres evne til at inducere immunitet hos normale eller praeimmuniserede organismer, sikkerheden herved hos normale, immunsvaekkede vaertsorganismer og hos andre arter, som kan komme i kontakt hermed; systemer for administration af antigener, navnlig hvor der er mulighed for at anvende én enkelt dosis; vaccination gennem slimhinderne eller munden; induktion af T- og/eller B-immunrespons osv.). De sygdomme, der anvendes til demonstration af de nye metoder, skal udvaelges ud fra deres betydning for human- eller veterinaermedicin.

Omraade 6: Strukturel biologi

Systematisk bestemmelse af biomolekylernes tredimensionale strukturer vil oege vores viden om forbindelserne mellem de biologisk aktive makromolekylers primaere og tertiaere strukturer samt de kvartaere strukturer i de komplekser af flere underenheder, som formidler de fleste biologiske aktiviteter. Den stadig hurtigere indsamling af information om strukturerne oeger behovet for at oplagre, genfinde og analysere denne information (jf. Infrastrukturer).

Maalet er at forstaa strukturgrundlaget for biomolekyler og komplekser (proteiner, DNA, RNA, kulhydrater og lipider), da dette er en vaesentlig forudsaetning for at opdage og forbedre nye biokemiske enheder. Det vil vaere vigtigt at forbedre teknikkernes noejagtighed og oege dimensionen af de strukturer, der kan analyseres hermed. Paa grundlag af denne tekniske udvikling vil man kunne undersoege cellestrukturer, som f.eks. kromosomer, splicesomer og replisomer, af stor vigtighed for den biologiske forskning.

Af saerlig betydning for industrien er de biologiske makromoleklyer, som katalyserer kemiske reaktioner (enzymer, abzymer og ribozymer). For at fremstille biokatalysator med nye egenskaber benyttes to forskellige og indbyrdes komplementaere fremgangsmaader. Den foerste bestaar i rationel design af biomolekyler, hvortil der kraeves en tilbundsgaaende forstaaelse af biomolekylets opbygning og reaktivitet (de funktionelle gruppers placering, foldningskarakteristika) og eksperimentel styring heraf. Den anden fremgangsmaade er in vitro-styret molekyludvikling. Dette alternativ til rationel design er nyttigt fra en teknologisk synsvinkel og bestaar i, at et stort antal heterogene biomolekyler underkastes en raekke udvaelgelses-, amplifikations- og mutationskredsloeb, som foerer til biomolekyler med de oenskede egenskaber. RNA, der paa en gang fungerer som genetisk budbringer (messager) og enzym, er et nyttigt molekyle for den type in vitro-udviklingsundersoegelser, som oenskes.

Endelig vil samspillet mellem biologi og elektronik, som faar stadig stoerre betydning, blive stimuleret, saaledes at sagkundskab inden for strukturbiologi, molekylteknik og nanolitografi kan inddrages. Dette kan foere til nye muligheder for design af funktionsenheder, som vil kunne omfatte aendringer i nanometermaalestok.

Omraade 7: Praenormativ forskning, biodiversitet og samfundets accept

Man vil soege at harmonisere medlemsstaternes og EU's indsats, naar denne munder ud i udarbejdelse af metoder eller i resultater, som kan styrke det rationelle grundlag for regeludstedelse og fremme opstillingen af normer og metoder for risikovurdering, der kan godkendes paa internationalt plan. Foranstaltningen skal soeges gennemfoert under tre emneomraader: udvikling af farmako-toksikologiske in vitro-tests, vurdering af bioteknologiske produkters sikkerhed og udvikling af processer til loesning af miljoeproblemer.

Med hensyn til in vitro-tests vil interessen samle sig om neurobiologi, immunologi og reproduktions farmako-toksikologi samt om udvikling af kulturer og samkulturer af celler, der bevarer deres normale stofskifte. Maalet er at naa frem til metoder og data, der kan anvendes som alternativer til dyreforsoeg og til praevalideringsundersoegelser, saaledes som det er fastsat i programmet for forskning i biomedicin og sundhed.

Med hensyn til vurdering af sikkerheden ved transgene organismer og produkter heraf vil opmaerksomheden isaer blive samlet om den eventuelle risiko ved spredning i miljoeet af genetisk modificerede organismer, herunder rekombinante levende vacciner, og om det videnskabelige grundlag for opstilling af EU-lovrammer for sikkerheden for mennesker og miljoe.

Dette boer udvikles paa to niveauer. Foerst paa molekylaeroekologisk grundlag og dernaest som standardforberedende forskning, der kan tilvejebringe den viden, der kraeves til videnskabelige vurderinger og fastsaettelse af regler.

Stoerstedelen af disse undersoegelser, herunder navnlig den standardforberedende forskning, boer suppleres med forsoeg i marken, saaledes at miljoefaktorerne tages i betragtning.

Den mikrobielle oekologi er ikke blot af betydning for den standardforberedende forskning, men er ogsaa en noedvendig faktor for undersoegelser af miljoebioteknologi og mikrobiel biodiversitet.

For at miljoebioteknologien kan give nyttige resultater, boer den viden, der indhentes inden for mikrobiel oekologi, mikrobiel diversitet og bioprocesser (jf. cellefabrikken), kombineres paa hensigtsmaessig maade, saa tilstedevaerelsen af farlige forbindelser kan paavises og miljoeet beskyttes herimod eller genoprettes.

Der boer indhentes oeget viden om den mikrobielle diversitet. Der boer saaledes laegges saerlig stor vaegt paa karakterisering af mikroorganismer paa ekstreme levesteder, isoleringsstategier og dyrkningsmetoder, direkte analyse af mikrobesamfund ved hjaelp af DNA-sekvensering, biosystematik paa grundlag af molekylaere teknikker og markoerer samt screenings- og bevaringsstrategier.

Undersoegelserne af planternes og dyrenes diversitet vil ogsaa indgaa i en mere generel strategi for udnyttelse af molekylaer- og cellebiologien, som kan foere til bedre metoder til bevaring af genressourcerne og udnyttelse af endnu uberoert biodiversitet.

Der vil blive gjort en saerlig indsats for at analysere offentlighedens holdninger og oege dens beredvillighed til at acceptere bioteknologi i almindelighed. Dette skal ske i tilknytning til den horisontale foranstaltning vedroerende de etiske, sociale og juridiske aspekter ved biovidenskaberne og bioteknologi samt under hensyntagen til den europaeiske konvention om bioetik og til miljoeaspekterne.

Omraade 8: Infrastrukturer

Udvikling af bioinformatik, informationsinfrastrukturer og ressourcecentre (databaser, biologiske samlinger osv.) til stoette for storskalaforskning udfoert af EU og dets medlemsstater. Disse aktiviteter skal vaere til stoette for bioteknologiprogrammets overordnede maal, navnlig inden for genomsekvensering, strukturbiologi og biodiversitet. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa at undersoege, hvilke garantier disse tjenester kan yde til imoedekommelse af forskningsbehovene, herunder saavel de store, som de smaa og mellemstore virksomheders behov.

Der maa traeffes foranstaltninger til at sikre videreformidling af databasernes data og distribution af samlinger og offentlighedens adgang hertil. Med hensyn til de biologiske samlinger vil man soege at stimulere samordning af de forskellige kanaler for distribution af proever og de hertil knyttede informationssystemer for at lette adgangen til katalogerne over biologiske materiale og i sidste ende aabne mulighed for ordreafgivelse og distribution.

Brede videnskabelige og tekniske kredse boer have nem og saa vidt mulig samme adgang til at deponere og modtage data fra de forskellige datakilder, herunder bibliografiske fortegnelser. I denne sammenhaeng boer foelgende foranstaltninger soeges fremmet: udvikling af brugervenlige graenseflader; vaerktoejer til krydsreferencer og soegning mellem de forskellige data, sammenkobling af de forskellige nationale og EU-databaser gennem europaeiske net; udbredt anvendelse af standarder og i givet fald fastlaeggelse af nye udvekslingsformater. Der boer skabes et snaevert samarbejde med FU-programmerne inden for informationsteknologi, saa resultaterne heraf kan udnyttes.

Der vil blive ydet stoette til forskning i nye bioinformatik-teknikker, naar dette kan bidrage til at forbedre servicesaspekterne ved de omtalte opgaver.

MAAL, DER OPFLYDES VED HORISONTALE FORANSTALTNINGER

Demonstrationsaktiviteter inden for bioteknologi

Den nye bioteknologi, som den avancerede europaeiske forskning resulterer i, staar over for en raekke vanskeligheder og sociooekonomiske barrierer, som forhindrer, at resultaterne kan udnyttes fuldt ud i kommerciel sammenhaeng. De europaeiske bioteknologiforskere producerer en lang raekke resultater, som kan vaere til gavn for samfundet paa mange forskellige omraader. Forskellige usikkerhedsmomenter af teknisk-oekonomisk art i forbindelse med anvendelsen af disse komplekse, tvaerfaglige processer (som ikke er lette at forstaa for brugerne og som ofte moeder frygt i offentligheden) hindrer, at forskningsindsatsen udnyttes optimalt, og oeger den tid og de risici, der er forbundet med de nye og velgennemproevede bioteknologiske koncepters indtraengning paa markedet. Faellesskabsstoette til omhyggeligt udvalgte demonstrationsprojekter inden for bioteknologi vil kunne goere det nemmere at mobilisere kostbare og tvaerfaglige ressourcer i tilstraekkeligt omfang til, at disse hindringer kan overvindes. Det vil derfor ogsaa lette de nye bioteknologiers adgang til de potentielle brugere i industri- og servicesektoren.

Demonstrationsaktiviteterne inden for bioteknologi kan omfatte de omraader for videnskabelig og teknologisk forskning, der indgaar i dette saerprogram; og vil blive udviklet i snaever samordning med forskningsprogrammerne inden for landbrug og fiskeri samt biomedicin og sundhed, idet alle de fagdiscipliner, der behoeves til gennemfoerelse af projekterne, integreres. Der er behov for betydelig tvaerfaglighed til at finde frem til demonstrationsaktiviteter, som vil kunne forbedre den europaeiske industris konkurrenceevne og tillige oege befolkningens objektive forstaaelse af bioteknologien. Der vil navnlig kunne saettes ind paa foelgende omraader: ny cellekulturteknologi og biokemisk teknik med henblik paa stoerst mulig udnyttelse af cellefabrikken; nye vacciner; udnyttelse af transgene planter og dyremodeller samt anvendelse af mikroorganismer til bortskaffelse af giftigt affald.

Juridiske, etiske og sociale aspekter (JESA)

Man vil soege at fremme og eventuelt arrangere en dialog med deltagelse fra EU, hvori alle de relevante sociopolitiske og bioetiske holdninger inddrages, og hvor der tages hoejde for medlemsstaternes kulturelle og politiske forskelle. Under hensyntagen til de eksisterende nationale og internationale holdninger skal en raekke tvaerfaglige videnskabelige undersoegelser fokusere paa udvalgte emner af betydning for bioteknologiprogrammet og paa udnyttelse af resultaterne af (f.eks. genomforskning, biodiversitet, intellektuel ejendomsret - bl.a. saerlige regler for forskning - indfoerelse af bioteknologiske produkter til brug for industrien og miljoeet, transgene dyr, neurovidenskaber). Disse aktiviteter kan ogsaa bidrage til, at man kan indkredse omraader, hvor faelles principper kan finde anvendelse (Europaraadets udkast til en europaeisk konvention om bioetik vil blive taget i betragtning), og finde frem til det bedst mulige faelles fortolkningsgrundlag. Til stoette for lovgivningsarbejdet vil man soege at fremme en loebende ajourfoering af de videnskabelige data.

Offentlighedens holdning

Der skal nedsaettes specialiserede arbejdsgrupper, som skal forberede ad hoc-initiativer, f.eks. workshops, konferencer, rapporter og rundspoerger vedroerende offentlighedens holdning til bioteknologi. Afgoerende for offentlighedens holdning til bioteknologi er, at den faar ordentlig information om forskningens maal, de videnskabelige fremskridt, den indhentede viden og de hindringer, der goer sig gaeldende. Disse aspekter skal analyseres i en aaben debat om de mulige anvendelser af resultaterne af denne nye teknologi og de mulige konsekvenser heraf. Det er vigtigt, at det ud over videreformidling af information, bl.a. gennem konferencer og rundspoerger, kan paavises, at der i den strategiske planlaegning tages hensyn til forslag og ideer fra offentligheden og dennes betaenkeligheder.

Sociooekonomiske virkninger

Det er en vigtig faktor for den europaeiske industris konkurrencedygtighed og for beskaeftigelsen, at der anvendes moderne og baeredygtige produktionssystemer. Derfor boer bioteknologien fremmes. I vigtige industrisektorer (agroindustri, laegemiddelindustri, finkemikalier osv.) er de nye produkter og fremstillingssystemer ofte baseret paa bioteknologisk forsning (f.eks. nye laegemidler), men fremstillingen selv hviler ofte paa traditionel teknologi. Der vil blive gjort en indsats for at vurdere de indirekte virkninger af bioteknologiforskningsprogrammet, hvorigennem nye vaertkoejer og metoder integreres i allerede etableret praksis til fordel for allerede eksisterende industribrancher. Samtidig vil man undersoege aspekterne i forbindelse med fremkomsten af nye industrisektorer baseret paa de nye muligheder, der opstaar for forskningsorienterede smaa og mellemstore virksomheder, og de ulemper og fordele, som de erfarer i denne sammenhaeng.

BILAG II

>TABELPOSITION>

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE

1. Betingelserne for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelsen om det fjerde rammeprogram.

Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i programmet samt reglerne for formidling af forskningsresultaterne er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet i traktatens artikel 130 J.

Ved gennemfoerelsen af dette program gaelder dog foelgende saerlige bestemmelser:

1.1. foelgende kan deltage i programmet med finansiel stoette fra Faellesskabet:

a) alle juridiske personer, der er etableret i, eller som regelmaessigt gennemfoerer FTU i:

- Faellesskabet

- et tredjeland, der er helt eller delvist knyttet til gennemfoerelsen af programmet i henhold til en aftale mellem Faellesskabet og det paagaeldende tredjeland

b) Det Faelles Forskningscenter

1.2. foelgende kan deltage i programmet uden finansiel stoette fra Faellesskabet, forudsat at deres deltagelse er af interesse for Faellesskabet:

a) juridiske personer, der er etableret i et land, som har indgaaet en aftale med Faellesskabet om videnskabeligt og teknisk samarbejde, der vedroerer aktiviteter under programmet, forudsat at deres deltagelse er i overensstemmelse med bestemmelserne i den paagaeldende aftale.

b) juridiske personer, der er etableret i et europaeisk land

c) internationale forskningsorganisationer

1.3. i behoerigt begrundede tilfaelde kan deltagelse fra internationale organisationer beliggende i Europa finansieres paa samme grundlag som deltagelse fra Faellesskabets egne organisationer.

2. Dette program gennemfoeres i form af indirekte foranstaltninger, dvs. EU-stoette til FTU-aktiviteter, der udfoeres af tredjeparter eller af FFC-anlaeggene i samarbejde med tredjeparter.

2.1. Foranstaltninger med omkostningsdeling, som omfatter foelgende foranstaltninger:

- FTU-projekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter, herunder konsortier, som i forbindelse med integrerede foranstaltninger samler dem omkring et faelles emne

- grundforskningsprojekter, som gennemfoeres inden for rammerne af tematiske net, der skal skabes omkring genetisk teknologi af strategisk betydning, og hvortil virksomheder, forskningscentre og universiteter associeres

- teknologistimulerende foranstaltninger, der tager sigte paa at anspore til og fremme deltagelse fra smaa og mellemstore virksomheder gennem ydelse af en praemie, der daekker sonderingsfasen forud for et FTU-projekt, herunder eftersoegning efter partnere, og gennem forskningssamarbejde. Saadanne praemier kan ydes efter udvaelgelse af forslagsskitser, som kan indgives naar som helst

- finansiel stoette til infrastrukturer eller anlaeg, som er absolut noedvendige for at kunne gennemfoere en samordnet foranstaltning (stoerre samordning)

- demonstrationsprojekter, som omhandlet i bilag III til rammeprogrammet, og som blandt andet ved hjaelp af gennemfoerlighedspraemier og direkte stoette til teknologer tager sigte paa at overvinde saerlige hindringer for anvendelsen af ny teknologi og paa at skabe forbindelser mellem producenter og brugere af denne teknologi.

2.2. Samordnede foranstaltninger, der bestaar i samordning, navnlig via samordningsnet, af FTU-projekter, som allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Samordnede foranstaltninger kan ogsaa anvendes til den fornoedne samordning af driften af tematiske net, som gennem FTU-projekter under foranstaltninger med omkostningsdeling (jf. punkt 2.1) samler fabrikanter, brugere, universiteter og forskningscentre omkring samme teknologiske eller industrielle maal.

2.3. Saerforanstaltninger, saasom standardiseringsfremmende foranstaltninger og foranstaltninger til indfoerelse af vaerktoejer til generelle anvendelsesformaal i forskningscentre, universiteter og virksomheder. Faellesskabets bidrag er paa indtil 100 % af omkostningerne ved foranstaltningen.

2.4. Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger, som omfatter foelgende foranstaltninger:

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af eventuelle fremtidige foranstaltninger

- konferencer, seminarer, workshops og andre videnskabelige eller tekniske sammenkomster, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige data

- videnskabelige publikationer, herunder formidling, fremme og nyttiggoerelse af resultater (samordnet med de aktiviteter, der gennemfoeres under den trejde foranstaltning)

- undersoegelser til evaluering af de sociooekonomiske konsekvenser samt de eventuelle teknologiske risici, der er forbundet med samtlige projekter under dette program (samordnet med programmet for maalrettet sociooekonomisk forskning)

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet

- uafhaengig evaluering (inklusive undersoegelser) af forvaltningen af og resultaterne fra aktiviteterne under programmet

- stoette til driften af decentraliserede oplysnings- og bistandsnet til fordel for smaa og mellemstore virksomheder i samarbejde med FTU-vurderingsaktionen under Euromanagement.

Aktiviteterne med henblik paa formidling og udnyttelse af resultaterne fra dette program supplerer de aktiviteter, der gennemfoeres under den tredje foranstaltning, og skal gennemfoeres noeje samordnet med disse. Deltagerne i FTU-projekterne udgoer saerligt velegnede net til formidling og udnyttelse af resultaterne. Arbejdet understoettes af publikationer, konferencer, resultatformidling, undersoegelser af teknisk-oekonomiske muligheder osv. For at opnaa den bedst mulige udnyttelse skal der tages hensyn til alle faktorer, som kan fremme en senere udnyttelse af resultaterne allerede fra starten og under hele opfoelgningen af FTU-projekterne.