*6* KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 29.10.1996 
KOM(96) 518 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
Finansiering af Europa-Parlamentets nye bygninger 
i Bruxelles og Strasbourg 

FINANSIERING AF EUROPA-PARLAMENTETS NYE BYGNINGER 
I BRUXELLES OG STRASBOURG 
INDLEDNING 
1. Medlemsstaternes regeringer traf på Det Europæiske Råds møde i Edinburgh den 
12. december 1992 afgørelse om, at Europa-Parlamentet skal udøve sin 
virksomhed i Strasbourg, Bruxelles og Luxembourg. Der bør derfor fremskaffes 
egnede bygninger hertil i disse tre byer. 
For sine nye bygninger har Parlamentet besluttet sig for forskellige former for 
forpagtningskontrakter med mulighed for køb: 
a) For Bruxelles og Strasbourg er målet at skaffe bygninger, der kan rumme et 
Parlament på 700 medlemmer, en størrelsesorden, der i øjeblikket betragtes som 
maksimalt af institutionen, selv i tilfælde af en udvidelse af Den Europæiske 
Union på et senere tidspunkt. 
I Bruxelles omfatter "Espace Leopold" -programmet opførelse af tre bygninger. 
Bygningerne Dl og D2 er allerede færdige og betalt fuldt ud over Europa-
Parlamentets driftsbudget (med et beløb på 344,35 mio. ECU, heraf 28,55 mio. 
ECU i renter). Færdiggørelsen af bygning D3, som nu anslås til at komme til at 
koste 831 mio. ECU med grund, er fastsat til 1. april 1997. Ved udgangen af 
1997 agter Parlamentet ikke at bruge andre bygninger end Espace Leopold og 
bygningerne Montoyer og Eastman, hvilket betyder, at bygningerne Belliard I og 
II, Renard, Remorqueur og Van Maerlant fraflyttes kort efter denne dato. 
I Strasbourg skulle bygningen IPE IV, som nu anslås til at komme til at koste 460 
mio. ECU med grund, kunne overdrages Europa-Parlamentet den 1. oktober 
1997. På det tidspunkt fraflytter Parlamentet Europabygningen og bygningen IPE 
III. 
b) Hvad angår Luxembourg har Parlamentet ingen nye byggeplaner, men 
undersøger mulighederne for at købe de kontorbygninger, som det i øjeblikket 
lejer. 
2. Europa-Parlamentet har for nylig fastlagt nye retningslinjer for betingelserne for 
finansiering af bygning D3 i Bruxelles og bygning IPE IV i Strasbourg af 
besparelseshensyn og for at sikre større gennemskuelighed i transaktionerne: 
Således undersøges mulighederne for at erstatte den nuværende 
finansiering, der typisk formidles af byggeselskaber, med hvilke der 
indgås forpagtningskontrakter, med en direkte finansiering, så at 
Parlamentet kan blive ejer af bygningerne, når de overtages, eller lige 
efter; 
Nedsættelse af løbetiden fra 20 til 10 år, som gælder i øjeblikket 
(Præsidiets afgørelse af 24. januar 1996). Det er dette tidsrum, 
institutionen har lagt til grund ved fastlæggelsen af sine overslag i det 
foreløbige budgetforslag for 1997. 
Parlamentet ønsker desuden, at finansieringsformen i Strasbourg så vidt mulig er i nøje 
overensstemmelse med finansieringsformen i Bruxelles. 
3. Europa-Parlamentet har anmodet Kommissionen som den kompetente myndighed 
til at stille forslag, fastlægge forskrifter og forvalte budgettet, om at forelægge 
budgetmyndigheden en meddelelse om disse retningslinjer. 
Denne meddelelse er svaret på ovennævnte anmodning. På grundlag af 
Parlamentets oplysninger redegøres der heri først for de væsentlige kendetegn 
ved det nuværende finansieringssystem. Derefter anføres, hvilke retlige, 
regnskabsmæssige, finansielle og budgetmæssige konsekvenser de nye af 
Parlamentet påtænkte retningslinjer vil få ifølge Kommissionen. 
4. Budgetmyndigheden opfordres til at tage stilling til flg. punkter: 
Princippet om direkte finansieringsaftaler indgået af Det Europæiske 
Fællesskab for disse ejendomstransaktioner og indfrielse af lån over 
Europa-Parlamentets driftsbudget; 
Løbetidens længde, både i tilfælde af direkte finansiering og som led i det 
nuværende finansieringssystem (med forbehold af evt. forbedringer heraf 
alt efter mulighederne på finansieringsmarkederne). 
I - DET NUVÆRENDE FINANSIERINGSSYSTEM 
1. D 3-bygningen i "Espace Leopold" -komplekset i Bruxelles 
Med Europa-Parlamentets ejendomstransaktioner i Bruxelles kommer det samlede 
benyttede areal på denne arbejdsplads op på ca. 406 000 m2 (over og under 
terræn) mod de nuværende 175 000 m2. 
Europa-Parlamentet og SEL (Société Espace Leopold) har den 8. januar 1992 
indgået en forpagtningskontrakt på 27 år med mulighed for køb om opførelsen af 
komplekset, og den har en løbetid på 20 år fra overdragelsen af hver bygning. 
Med hensyn til langtidsfinansiering kan Europa-Parlamentet med denne 
rammekontrakt efter aftale med SEL ændre de oprindeligt fastsatte 
finansieringsbetingelser, hvis dette anses for at være mere fordelagtigt. 
Kontrakten giver Europa-Parlamentet mulighed for at foretage en engangsbetaling 
eller liere betalinger, som fratrækkes restgælden. Disse betalinger bevirker, all 
efter Europa-Parlamentets valg, at enten størrelsen af de kommende terminer 
nedsættes eller også antallet af dem. Lånene til Dl-bygningen og D2-bygningen 
er således indfriet fuldt ud henholdsvis den 31. juli 1995 og den 1. marts 1996. 
For D3-bygningen er finansieringsvilkårene fortsat de oprindeligt aftalte: 20-årigt 
lån fra et belgisk bankkonsortium i BEF (BIBOR +0,15%) eller i ECU (BIBOR 
+0,275%). 
Europa-Parlamentet kan til enhver tid købe bygningerne for et beløb svarende til 
restgælden eller for 1 ECU, hvis hele lånet et indfriet. Dog kan muligheden for 
at købe grunden under D3-bygningen kun udnyttes indtil 31. maj 1998, og i så 
fald skal Europa-Parlamentet også udnytte muligheden for at købe hele resten af 
komplekset. 
SNCB (de belgiske statsbaner), som ejer grunden under D3-bygningen, har nu 
forpagtet den til SEL i 93 år, og hele beløbet er allerede betalt. På betingelse af, 
at Europa-Parlamentet inden 31. maj 1998 udnytter sin mulighed til at købe denne 
grund og som følge heraf hele komplekset, er den belgiske regering forpligtet til 
at yde tilskud til dette køb (ved udgangen af 1995 med 4 138 mio. BEF svarende 
til 107 mio. ECU), og betalingsvilkårene herfor er nu ved at blive forhandlet med 
Europa-Parlamentet. 
Uanset om grunden købes eller ej, skal det afklares med de belgiske 
myndigheder, hvor meget de skal overtage af udgifterne til byggemodningen (2,6 
mia. BEF uden moms). 
2. IPE IV-bygningen i Strasbourg 
Denne bygning kommer til at bestå af en ny plenarsal med 750 pladser, et 
pressecenter og 1133 kontorer. Med Europa-Parlamentets ejendomstransaktioner 
i Strasbourg kommer det samlede benyttede areal på denne arbejdsplads op på ca. 
255 000 m2 (over og under terræn) mod de nuværende 120 000 m2. 
Europa-Parlamentet og SERS (Société d'Aménagement et d'équipement de la 
Région de Strasbourg har den 31. marts 1994 indgået en forpagtningskontrakt om 
IPE IV-bygningen på 27 år fra overdragelsen og med en løbetid på 20 år. 
Finansieringen af opførelsen af bygningen er dækket af et lån på 340 mio. FRF 
(PIBOR+0,125%) og et ECU-lån til en modværdi af 2 214 mio. FRF 
(LIBOR+0.18%). Den franske stat og de forskellige lokale administrative 
enheder har stillet en sikkerhed på op til 2 mia. FRF. 
Lige som med D3-bygningen i Bruxelles giver kontrakten om IPE IV-bygningen 
Europa-Parlamentet mulighed for at: 
anmode om genforhandling af de oprindeligt fastsatte finansieringsvilkår; 
foretage betalinger, der bevirker nedsættelse af den årlige ydelse eller af 
restløbetiden; 
købe bygningen til enhver tid efter lejemålets ikrafttræden og indtil dets 
udløb. Dog er det, alt efter tidspunktet, hvor denne købsmulighed 
udnyttes, endnu uafklaret, hvordan denne transaktion skal behandles 
beskatningsmæssigt, især set ud fra et momssynspunkt. Den franske 
regering har endnu ikke udtalt sig herom. 
Grunden (til en aftalt pris på 130 mio. FRF) har SERS allerede betalt halvt af til 
Strasbourg kommune. Restbeløbet på 65 mio. FRF skal betales 10 år efter 
bygningens færdiggørelse. Dog vil Strasbourg kommune give afkald på denne 
restbetaling, hvis Europa-Parlamentet i mellemtiden har udnyttet sin 
købsmulighed. 
3. Budgetmæssige virkninger af det nuværende finansieringssystem 
Der gøres i bilag A rede for de forventede budgetmæssige virkninger, hvis de 
nuværende finansieringsvilkår opretholdes: 
1- Finansielle og budgetmæssige oplysninger vedrørende D3-bygningen i 
Bruxelles 
2- Finansielle og budgetmæssige oplysninger vedrørende IPE IV-bygningen 
i Strasbourg 
3- Udgiftsposter for de andre bygninger, der benyttes af Europa-Parlamentet 
(1997-1999) 
II- KONSEKVENSERNE AF DE NYE RETNINGSLINJER, 
EUROPA-PARLAMENTET HAR FORESLÅET 
Muligheden for direkte finansiering til køb af Europa-Parlamentets nye bygninger 
i Bruxelles og Strasbourg - og det hensigtsmæssige heri - skal hovedsageligt 
vurderes ud fra et juridisk og et regnskabsmæssigt synspunkt samt ud fra de 
fordele, som dette kunne medføre, især i finansiel henseende. Til gengæld skal 
spørgsmålet om en nedsættelse af løbetiden, enten i forbindelse med en direkte 
finansiering eller under det nuværende system, hovedsagelig undersøges med 
hensyn til, om forfaldsdatoerne for de årlige ydelser er forenelige med de 
begrænsninger, der følger af budgettet. 
1. De juridiske og regnskabsmæssige aspekter 
Hidtil har Det Europæiske Fællesskab anvendt lånoptagelse (direkte henvendelse 
til kapitalmarkederne eller penge- og finansieringsinstitutterne) for at skaffe sig 
de nødvendige midler til at yde lån af aktionsmæssig karakter. Denne forbindelse 
mellem lånoptagelse og långivning er udtrykkeligt fastsat i fianansforordningen 
(artikel 20, stk. 5). 
a) Juridiske aspekter 
Selv om der aldrig før har været gjort brug af direkte finansiering hos bankerne 
til ejendomskøb, er der efter Kommissionens opfattelse intet til hinder for denne 
fremgangsmåde set ud fra et juridisk synspunkt. 
Anvendelse af direkte finansiering ved køb af en ejendom (i stedet for indirekte 
gældsstiftelse over for et byggeskelskab, som der indgås en leje- og købekontrakt 
eller en forpagtningskontrakt med) er ikke uforenelig med bestemmelserne i 
traktaten. Princippet om ballance på budgettet som nævnt i artikel 199 i EF-
traktaten og afgørelsen om de egne indtægter anfægtes ikke, hvis Fællesskabet 
optager et lån til en særlig transaktion, hvorved der opstår et aktiv (i dette 
tilfælde et faktisk aktiv og ikke en fordring som ved lånoptagelse/långivning), 
som er nødvendigt for udførelsen af dets opgaver og som kræver en betydelig 
udgift på én gang. Det er de egne indtægter, der skal dække de årlige 
udgiftsposter til tilbagebetalingen af lånet, idet kapitaltransaktionerne (lån og køb 
af bygningen) ikke er opført i budgettet, men registreret i formueregnskabet. 
For resten har Kommissionen allerede foreslået denne finansieringsform i 1992 
til ejendomsprojektet "Maison d'Europe" i Genève. 
Lånoptagelse/långivningstransaktionerne som led i Fællesskabets aktionspolitikker 
er baseret på særlige retsakter, der er vedtaget på grundlag af artikel 235 i 
traktaten. 
1 tilfælde al direkte finansiering til anskaffelse al fasl ejendom bestemt til 
udførelse af institutionernes arbejdsopgaver indgår transaktionen i disse 
institutioners administrative forvaltning, som alle selvstændigt træffer afgørelse 
på dette område. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at en særlig retsakt 
ikke er nødvendig, og at en direkte finansiering ville være mulig til erhvervelse 
af fast ejendom med samtykke fra budgetmyndighedens to parter. 
Budgetmyndigheden skulle i henhold til artikel 211 i traktaten bemyndige 
Kommissionen til på Fællesskabets vegne at indgå aftale om de nødvendige 
finansieringer i henhold til de nærmere bestemmelser og beløbsstørrelser i de 
pågældende tilfælde. 
Kontrakterne om køb af ejendomme kunne indgås af Europa-Parlamentet efter 
mandat fra Kommissionen, idet Det Europæiske Fællesskab blev ejer af disse 
bygninger. 
b) Regnskabsmæssige aspekter 
Da provenuet fra finansieringsaftalen ikke udgør en budgetindtægt, behandles den 
som en transaktion uden for budgettet og opføres i bilaget til del B af 
Kommissionens budget i henhold til bestemmelserne i finansforordningens artikel 
20, stk. 5. Bygningen og gælden herfor opføres i de pågældende poster i 
formueoversigten. 
De årlige ydelser til indfrielse af gælden vil hvert år blive opført som udgift i 
kapitel 20 (investering i fast ejendom, leje af ejendomme og andre omkostninger 
i forbindelse hermed) i Europa-Parlamentets budgetsektion med hertil hørende 
bemærkninger. 
Der vil ikke være grund til at oprette en garantipost på budgettet, fordi risikoen 
for manglende opfyldelse af forpligtelserne kun ville kunne skyldes budgettet 
selv. 
2. Finansielle aspekter 
I tilfælde af direkte finansiering indgået af Fællesskabet til køb af ejendomme skal 
de bedste betingelser og de mest hensigtsmæssige fremgangsmåder i forvejen 
være undersøgt ved konkurrence mellem de interesserede penge- og 
finansieringsinstitutter via et udbud. Ved valget af finansieringsmetoder og 
således af kontraktpartnere skal der naturligvis ikke kun foretages en 
sammenligning af omkostningerne ved de forskellige foreslåede 
finansieringsformer, men der skal også tages hensyn til mulighederne for at 
foretage delvis indfrielse før forfald, når de til rådighed stående midler på 
budgettet tillader det, og begrænse risikoen for uregelmæssigheder i de periodiske 
indbetalinger, som på lang sigt ville kunne skade den regelmæssige udvikling i 
institutionernes samlede administrative udgifter. 
Bilag B viser de årlige ydelser for en finansiering af denne type med et beløb 
svarende til købsprisen for ejendommen og baseret på de nuværende 
markedsforhold for de forskellige løbetider. Bilaget indeholder også 
sammenligninger med det nuværende finansieringssystem. 
Det fremgår af disse oplysninger, at den årlige budgetbyrde med den samme 
løbetid som for direkte finansiering kun ville være en smule lavere end ved det 
nuværende finansieringssystem. Dette resultat kan ikke undre, eftersom de 
forventede besparelser af en direkte finansiering kun hidrører fra nedsættelsen af 
formidlingshonoraret og måske fra muligheden for at opnå lidt gunstigere 
betingelser gennem direkte forhandling med penge- og finansieringsinstitutterne. 
Til gengæld ville det ved denne finansieringsform blive lettere at gøre brug af 
muligheden for at købe ejendommene inden for de frister, der er sat for at kunne 
erhverve grundene gratis: 
- ved bevilling af tilskud svarende til grundprisen for D3-bygningen (107 mio. 
ECU), hvor forhandlingerne om betalingsbetingelserne er i gang mellem den 
belgiske regering og Europa-Parlamentet; 
- ved de pågældende franske myndigheders forpligtelse (il i det tiende år efter 
overdragelsen af ejendommen at give afkald på halvdelen al grunden under IPE 
IV-bygningen i betalingsbetingelserne svarende til en besparelse i størrelsesorden 
10 mio. ECU på dette forfaldstidspunkt. 
Europa-Parlamentet ser i den direkte finansiering især en fordel i en stærk 
forenkling af de juridiske aspekter i det nuværende system. Udover det 
umiddelbare ejerskab af ejendommene reduceres med denne fremgangsmåde alle 
de kontraktmæssige forbindelser til dem, der indgås mellem Fællesskabet og det 
bankkonsortium, der står for finansieringen, idet byggeselskabernes formidling 
bortfalder. Derved opnås også en større gennemskuelighed i afviklingen al 
transaktionerne, især over for de europæiske borgere. 
3. Spørgsmålet om løbetidens varighed: forenelighed med de budgetmæssige 
begrænsninger 
Europa-Parlamentets ønske om at forkorte den oprindelige løbetid er egentlig ikke 
bundet til den valgte finansieringsform, idet en kortere løbetid også er mulig 
under det nuværende system og i tilfælde af direkte finansiering. Indfrielse før 
normal forfald ville også være muligt i de to tilfælde. 
a) Finansielle overvejelser 
Det er klart, at indfrielse over kortere tid i alt er billigere i løbende priser end 
over et længere tidsrum, idet den opsummerede rentebyrde til den samme sats er 
mindre. Der skal dog tages hensyn til to faktorer i beregningen: 
Når de budgetmæssige rammer .èr meget snævre, skal det overvejes, om 
de yderligere midler, som er nødvendige i de første år til en indfrielse 
over et kortere tidsrum, ikke kunne anvendes bedre til andre formål. 
Forkortelsen af løbetiden kan føre til udskydelse af andre udgifter på 
bekostning af visse aktivitetsområder eller til mindre økonomiske 
løsninger for andre projekter og andre institutioner. 
Hvis sammenligningen foretages i nuværende priser, og desuden når alt 
andet er lige og nutidsværdisatsen er lig med rentesatsen1 har løbetiden 
ingen indflydelse på låneomkostningerne. 
b) Budgetmæssige begrænsninger 
Loftet over udgiftsområde 5 i de finansielle overslag er fastsat indtil 1999, og det 
er vanskeligt at forestille sig, at dette loft hæves inden da som led i en revision. 
Det er ligeledes lidet sandsynligt, at der i det ny rammebeløb, som skal 
fastlægges på mellemlang sigt, sker en betydelig stigning i faste priser i 
bevillingerne til institutionernes administrative udgifter. Desuden vil der 
sandsynligvis ske en stærk stigning inden for disse bevillinger til 
pensionsudgifterne. 
Den konstaterede og forventede udvikling i de forskellige kategorier af 
institutionernes administrationsudgifter under udgiftsområde 5 i tidsrummet 1995-
1999 vises i bilag C. 
Det fremgår heraf, at selv med den nuværende 20 års løbetid for Europa-
Parlamenlels nye ejendomme indtil 1999 ville de andre institutioners 
administrationsudgifter blive udsat for et meget hårdt pres, og ganske særligt i 
1998. Dette forhold vil navnlig gøre det meget vanskeligt at gennemføre 
ansættelserne som følge af den sidste udvidelse og den dermed forbundne 
forøgelse af pladsforholdene. Disse budgetstramninger vil højst sandsynligt 
fortsætte ud over 1999. 
En nedsættelse af løbetiden til 10 år for Europa-Parlamentets ejendomme ville 
derfor i høj grad vanskeliggøre driften af de andre institutioner. 
Stadig ud fra forudsætningen om en lånetid på ti år for Europa-Parlamentets 
ejendomme og med udgangspunkt i den seneste budgetlægning af dets andre 
Hypotesen er fuldstændig holdbar i det foreliggende tilfælde. 
9 
administrationsudgifter som udarbejdet af denne institutions generalsekretariat 
stiger andelen af Europa-Parlamentets udgifter af det samlede udgiftsområde 5 fra 
19,9% i 19962 til 21,8% i 1998 og til 21,3% i 1999 (i forhold til loftet over 
udgiftsområde 5 - pensioner undtaget - ville denne andel stige fra 22,0% i 1996 
til 24,2% i 1998 og 23,7% i 1999). 
KONKLUSIONER 
Det er Kommissionens opfattelse: 
(1) At anvendelsen af en direkte finansieringsform for Europa-Parlamentets 
nye ejendomme i stedet for det nuværende system er juridisk muligt og 
foreneligt med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning: 
i forhold til det nuværende system betyder det en væsentlig forenkling og 
en meget større gennemskuelighed i forbindelserne mellem de 
kontraherende parter; 
anvendelsen af den direkte finansieringsform ville muliggøre en bedre 
anvendelse af tilskuddene til erhvervelse af de grunde, ejendommene står 
på; 
det nye finansieringssystem ville gøre det muligt at købe bygningerne ved 
deres overdragelse eller lidt efter; 
der kan forventes besparelser, omend relativt små, af dette nye 
finansieringssystem, hvis markedsmulighederne udnyttes rigtigt. 
(2) At en nedsættelse af løbetiden for lån til disse ejendomme kunne tvinge 
de andre institutioner til besparelser, der ville hindre, at de fungerer 
tilfredsstillende. 
Den af Europa-Parlamentet påtænkte nedsættelse af løbetiden bør ikke 
føre til, at denne institutions andel af det samlede udgiftsområde 5 på i 
øjeblikket omkring 20% overskrides. Denne andel blev i november 1988 
anbefalet af formændene for Europa-Parlamentets politiske grupper som 
referenceramme for fastlæggelse af institutionens kommende budgetter. 
Den synes allerede nu at være en stor belastning for de andre 
institutioner, når man tænker på den forventede stigning i 
pensionsudgifterne, hvilket med en fast udgiftsandel for Europa-
Parlamentet betyder, at det bliver nødvendigt at nedskære bevillingerne 
til de andre institutioner. 
Herunder virkningen af TÆB 1/1996. 
10 
BILAG A: BUDGETMÆSSIGE VIRKNINGER AF DET NUVÆRENDE 
FINANSIERINGSSYSTEM 
1- D3-bygningen i Bruxelles 
Planlagt overdragelse: 1. april 1997 
Anslåede omkostninger til bygningen på overdragelsesdagen: 831 mio. ECU (32 070 
mio. BEF) 
Metode til beregning af den årlige forpagtningsafgift: 
- Løbetid: 20 år 
- Betalinger: halvårlig, idet man her går ud fra, at der ikke sker betaling før forfald 
- Basisrentesats: 6% (LIBOR Ecu) inklusive margen. Men går her ud fra, at satsen 
forbliver uændret i hele perioden. 
Anvendt vekselkurs: 1 ECU = 38,6974 BEF, som forudsættes uforandret i hele 
perioden 
Forventet årlig afgift: 
- 1997: 53,9 mio. ECU 
- kommende år indtil 2017: 71,9 mio. ECU (hele året) 
Andre indtægter eller udgifter: 
- Tilskud fra den belgiske regering til køb af grund: lades ude al betragtning i dette 
tilfælde (fordi betingelsen for erhvervelsen af grunden med hele komplekset inden 
forfaldstidspunktet 1998 ikke vil kunne opfyldes) 
- Eventuelt tilskud til grundens modningsudgifter: lades ude af betragtning (fordi det ikke 
afhænger af finansieringsformen) 
11 
BILAG A: BUDGETMÆSSIGE VIRKNINGER AF DET NUVÆRENDE 
FINANSIERINGSSYSTEM (FORTSAT) 
2- IPE IV-bygningen i Strasbourg 
Planlagt overdragelse: 1. oktober 1997 
Anslåede omkostninger til bygningen på overdragelsesdagen: 460 mio. ECU 
(3 000 mio FRF) 
Metode til beregning af den årlige forpagtningsafgift: 
- Løbetid: 20 år 
- Betalinger: halvårligt ved udgangen af perioden, ikke mulighed for betaling før 
forfald 
- Basisrentesats: 6% (LIBOR Ecu) for 410 mio. ECU med en løbetid på 20 år og 
6% (LIBOR Ecu) for 50 mio. ECU med en løbetid på 6 år 
Man går her ud fra, at satsen er uforandret i hele perioden. 
Anvendt valutakurs: 1 ECU = 6,518 FRF, som forudsættes uforandret i hele 
perioden 
Forventet årlig afgift: 
mio. ECU 
Bygning 
Udstyr 1997 
8,8 
2,5 indtil 2003 
(hele året) 
-
10,068 indtil 2017 
(hele året) 
35,474 
-
Andre indtægter eller udgifter: 
Betaling af halvdelen af grunden i 2007, hvis ejendommen ikke købes inden dette 
tidspunkt: 65 mio. FRF svarende til 9,9 mio. ECU. Virkning for de årlige 
afgifter, der skal betales til SERS fra denne dato: 1,3 mio. ECU. 
12 
BILAG A: BUDGETMÆSSIGE VIRKNINGER AF DET NUVÆRENDE 
FINANSIERINGSSYSTEM 
3 - Budgetbyrder for de andre bygninger, Europa-Parlamentet benytter 
(1997-1999) i mio. ECU 
BAK 
Plenarsalen 
Schuman 
Senningerberg 
Tour 
Luxembourg i alt 
Europabygningen 
IPE 
IPE I 
IPE II 
IPE III 
Parkeringspladser 
Strasbourg i alt 
Belliard I og II 
Montoyer 
Renard 
Van Maerlant 
Eastman 
Remorqueur 
Dl 
D2 
Bruxelles i alt 
I ALT 1997 
10,3 
0,3 
3,8 
0,4 
1,7 
16,5 
0,9 
5,3 
0,5 
2,8 
5,0 
0,04 
14,5 
7,1 
5,2 
1,3 
2,0 
0,3 
0,3 
0 
0 
16,2 
47,2 1998 
10,5 
0,3 
3,9 
0,4 
1,8 
16,9 
5,4 
0,5 
2,9 
0,04 
8,8 
5,3 
0,3 
0 
0 
5,6 
31,3 1999 
10,8 
0,3 
•4'° 
0,5 
1,9 
17,5 
5,5 
0,6 
3,0 
0,04 
9,1 
5,4 
04 
0 
0 
5,8 
32,4 
13 
BILAG B: KØB AF EJENDOMME VED DIREKTE 
FINANSIERINGSAFTALE INDGÅET AF EF 
1- D3-bygningen i Bruxelles 
Låneaftale: 831 mio. ECU 
Metode til beregning af de faste årlige ydelser: 
- Rentesats: 5,9%. Der forudsættes en fast sats i hele løbetiden 
- Terminer: juni og december 
- Betalingerne foretages ved månedens udgang 
Faste årlige ydelser i mio. ECU: 
1997 Følgende år 
I 10 år 83,4 111,257 
I 15 år 63,2 84,292 
I 20 år 53,5 71,360 
Andre indtægter og udgifter: 
- Tilskud fra den belgiske regering til grunden, hvis der gøres brug af muligheden 
for køb. Man går her ud fra betaling af tilskuddet fordelt over 10 år med en 
nutidsværdisats på 5,8% svarende til en årlig betaling på 13,6 mio. ECU. 
- Eventuelt tilskud til modningsudgitter til grunden: lades ude af betragtning 
(fordi det ikke afhænger af finansieringsformen) 
14 
BILAG B: KØB AF EJENDOMME VED DIREKTE 
FINANSIERINGSAFTALE INDGÅET AF EF (FORTSAT) 
,' 2- IPE IV-bygningen i Strasbourg 
Låneaftale: 460 mio. ECU, heraf 50 mio. ECU i 6 år 
Metode til beregning af de faste årlige ydelser: 
- Rentesats: 5,9%. Der forudsættes en fast sats i hele løbetiden 
- Terminer: juni og december 
- Betalingerne foretages ved månedens udgang 
Faste årlige ydelser i mio. ECU: 
I 10 år 
I 15 år 
I 20 år 1997 
16,2 
12,8 
11,3 De 6 første år 
(hele år) 
64,8 
51,5 
45,2 De følgende år 
54,8 
41,5 
35,2 
Andre indtægter og udgifter: 
Bortfald af betalingen af den anden halvdel (65 mio. FRF svarende til 9,9 mio. 
ECU) af grundprisen det 10. år efter overdragelsen, hvis ejendommen købes på 
et tidligere tidspunkt 
15 
BILAG B: KØB AF EJENDOMME VED DIREKTE 
FINANSIERINGSAFTALE INDGÅET AF EF (FORTSAT OG SLUT) 
3- Sammenligning af udgifterne ved direkte finansiering og ved det 
nuværende finansieringssystem 
Mio. ECU i alt, opsummeret over en låneperiode på 20 år 
Forskel: forpagtnings­
afgifter i alt fratrukket 
årlige ydelser i alt 
Tilskud til D3-grunden 
Tilskud til IPE IV-
grunden 
lait Løbende priser 
D3 
10,8 
136,0 
-
146,8 IPE IV 
6,0 
-
9,9 
15,9 lait 
16,8 
136,0 
9,9 
162,7 Nuværende priser, 1997 
(D 
D3 
6,5 
107,0 
-
113,5 IPE IV 
3,5 
-
5,5 
9,0 I alt 
10,0 
107,0 
5,5 
122,5 
(1) Med en nutidsværdisats på 6% pr. år 
16 
BILAG C: UDVIKLING I UDGIFTERNE UNDER UDGIFTSOMRÅDE 5 I 
DE FINANSIELLE OVERSLAG FOR 1995-1999 
Metode 
Tabel 1 i det følgende viser en udspecifisering af udgiftsområdet i de forskellige 
udgiftskategorier, der skal dækkes under loftet: 
Pensionsudgifter (alle institutionerne) 
Ejendomsudgifter (køb/leje): Europa-Parlamentet, Kommissionen (undtagen 
Publikationskontoret), andre institutioner 
Andre af Europa-Parlamentets udgifter (medlemmer og personale, drift) 
Andre institutioners (undtagen Europa-Parlamentets) driftsudgifter i forbindelse 
med benyttelse af ejendomme 
Saldoen op til loftet over udgiftsområdet svarer til de til rådighed stående beløb 
til udgifter (undtagen til ejendomme) for andre institutioner end Europa-
Parlamentet 
Tabel 2 viser udviklingen i institutionernes andel af det samlede udgiftsområde (med eller 
uden pensioner). For årene 1997-1999 vises kun Europa-Parlamentets andel i henhold 
til den budgetlægning, det har foretaget, idet andelene for de andre institutioner afhænger 
af de afgørelser, budgetmyndigheden vil træffe mellem de anførte bevillingsbehov. 
Kilder til oplysningerne og valgte forudsætninger 
1. Loft over udgiftsområde 5 i løbende priser: gældende finansielle overslag, 
inflationstakt 2% i 1998 og 1999. Denne forudsætning er i princippet også den samme, 
der er valgt for skønnet i disse to år af de forventede behov inden for de forskellige 
udgiftskategorier. 
2. Pensionsudgifter (alle institutioner): Kommissionens tjenestegrenes budgetlægning 
ajourført for 1997 efter de sidste skøn foretaget i forbindelse med den igangværende 
budgetprocedure. 
3. Europa-Parlamentets udgifter: 
a) Ejendomsplaner: 
1997: finansiering af de nye ejendomme over 10 år.FBF 
finansiering af de nye ejendomme over 20 år: skøn foretaget af Europa-
Parlamentets sekretariat 
17 
1998-1999: skøn forelagt af Europa-Parlamentets sekretariat med udgangspunkt 
i en direkte finansiering af de nye bygninger over 10 eller 20 år. 
- Betalingen fordelt over de 10 første år af den belgiske regerings tilskud i forbindelse 
med købet af grunden under D3-bygningen i Bruxelles trækkes fra de årlige ydelser. 
b) Andre udgifter: ajourført budget udarbejdet af Europa-Parlamentets sekretariat 
4. Udgifter til ejendomme (leje/køb) for andre institutioner end Europa-Parlamentet 
a) 1997: FBF 
b) 1998-1999: de pågældende andre institutioners budgetlægning udarbejdet i forbindelse 
med FBF for 1997. Disse budgetlægninger svarer som helhed til dem, der blev fastlagt 
i 1996 af EF-institutionernes fælles tekniske gruppe for bygningspolitik og 
finansieringsvilkår (GRIM) med udgangspunkt i, at der fortrinsvis skulle gøres brug al 
leje/kob-formlen. 
5. Andre udgifter i forbindelse med ejendomme (undtagen Europa-Parlamentet) 
Det drejer sig om løbende vedligeholdelsesudgifter, udgifter til vagttjeneste, forsikringer, 
tilslutninger til forsyningsnettene og forbrug o.s.v.. De pågældende institutioners 
budgetlægning er lagt til grund. 
6. Andre udgifter, som ikke er nævnt før (udgifter til personale og løbende drift, 
undtagen til ejendomme, for andre institutioner end Europa-Parlamentet) 
Disse udgifter finansieres af marginen op til loftet over udgiftsområde 5. 
BILAG C 
Tabel 1: UDVIKLING I UDGIFTERNE UNDER UDGIFTSOMRÅDE 5 I MIO. 
ECU, LØBENDE PRISER 
1. Loft over udgifts­
området 
% p.a. 
2. Pensioner 
3. (1-2) Loft minus 
pensioner 
% p.a. 
4. Udgifter til ejendomme 
Europa-Parlamentet 
a) over 10 år 
b) over 20 år 
Kommissionen 
Andre institutioner 
lait 
a) 
b) 
5. Europa-Parlamentet: 
andre udgifter end til 
leje/køb af ejendomme 
% p.a. 
6. Europa-Parlamentet: 
samlede udgifter 
a) over 10 år 
b) over 20 år 1995 
4022 
349,8 
3672,2 
184,9 
181,8 
37,9 
404,6 
658,4 
843,3 1996 
4191 
4,2% 
396,5 
3794,5 
3,3% 
99,7 
183,3 
82,5 
365,5 
733,9 
11,5% 
833,6 1997 
4352 
3,8% 
421,3 
3930,7 
3,6% 
137,0 
98,8 
207,1 
33,5 
377,6 
339,4 
750,2 
2,2% 
887,2 
849,0 1998 
4504 
3,5% 
450,2 
4053,8 
3,1% 
193,8 
134,3 
248,7 
37,3 
479,8 
420,3 
788,0 
5,0% 
981,8 
922,3 1999 
4663 
3,5% 
475,5 
4187,5 
3,3% 
194,9 
135,4 
263,7 
38,8 
497,4 
437,9 
799,1 
1,4% 
994,0 
934,5 
19 
BILAG C 
Tabel 1 (fortsat og slut): UDVIKLING I UDGIFTERNE UNDER 
UDGIFTSOMRÅDE 5 
1995 1996 1997 1998 1999 
7. (3-4-5) Andre 
institutioner: 
disponibel margen for 
udgifterne undtagen til 
ejendomme 
a) 
b) % p.a. 
% p.a. 
% p.a. 2609,2 2695,1 
3,3% 
2802,9 
4,0% 
2841,1 
5,4% 2786,0 
-0,6% 
2845,5 
0,2% 2891,0 
3,8% 
2950,5 
3,7% 
8. Andre institutioner: 
løbende udgifter til 
ejendomme 105,4 109,9 118,2 126,6 130,3 
9. (7-8) Andre 
institutioner: disponibel 
margen for udgifter til 
personale og drift, 
undtagen til ejendomme 
a) 
b) % p.a. 
% p.a. 
% p.a. 2503,8 2585,2 
3,3% 
2684,7 
3,8% 
2722,9 
5,3% 2659,4 
-0,9% 
2718,9 
-0,1% 2760,7' 
3,8% 
2820,22 
3,7% 
Med en årlig gennemsnitlig stigningstakt i faste priser på 0,2% fra 1996 til 1999 
Med en årlig gennemsnitlig stigningstakt i faste priser på 0.9% fra 1996 til 1999 
20 
BILAG C 
Tabel 2: UDGIFTER UNDER UDGIFTSOMRÅDE 5 I %, OPDELT EFTER 
INSTITUTIONER 
1. Andele af det samlede 
loft over udgiftsområde 5 
Pensioner 
Europa-Parlamentet 
a) 
b) 
Kommissionen 
Andre institutioner 
2. Andele af loftet over 
udgiftsområde 5 undtagen 
pensioner 
Europa-Parlamentet 
a) 
b) 
Kommissionen 
Andre institutioner 1995 
8,7% 
21,0% 
54,3% 
15,5% 
23,0% 
59,4% 
17,0% 1996 
9,5% 
19,9% 
53,6% 
16,3% 
22,0% 
59,2% 
18,0% 1997 
9,7% 
20,4% 
19,5% 
22,6% 
21,6% 1998 
10,0% 
21,8% 
20,5% 
24,2% 
22,.8% 1999 
10,2% 
21,3% 
20,0% 
23,7% 
22,3% 
21 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 518 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 
Katalognummer : CB-CO-96-525-DA-C 
ISBN 92-78-10386-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
•<•• v