Regionsudvalgets udtalelse om "Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget intermodalitet og intermodal godstransport i den europæiske union En systemorienteret løsningsmodel for godstransporten Strategier og tiltag, der kan øge effektiviteten og give bedre og mere bæredygtige transporttjenester"

(1999/C 198/05)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om intermodalitet og intermodal godstransport i Den Europæiske Union. En systemorienteret løsningsmodel for godstransporten. Strategier og tiltag, der kan øge effektiviteten og give bedre og mere bæredygtige transporttjenester (KOM(97) 243 endelig udg.),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 5. juni 1997 om i henhold til artikel 198 C, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 15. juli 1998 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 3 "Europæiske Net, Transport, Informationssamfundet",

under henvisning til Underudvalg 3's forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 398/98 rev. 1), som blev vedtaget den 22. januar 1999 med Santiago Lanzuela Marina som ordfører -

på den 28. plenarforsamling den 10.-11. marts 1999 (mødet den 11. marts 1999) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Et effektivt transportsystem er en afgørende forudsætning for Den Europæiske Unions konkurrenceevne.

1.2. Godstransporten i Europa, der er vokset med ca. 70 % siden 1970, forventes at stige yderligere med udsigterne til en vækst i den internationale handel, den mulige udvidelse af EU med landene i Central- og Østeuropa samt det øgede samarbejde med middelhavslandene.

1.3. Denne udvikling i transporten kan ikke bæres udelukkende af vejtransporten. Effektiv og afbalanceret udnyttelse af den eksisterende kapacitet overalt i det europæiske transportsystem er blevet en væsentlig forudsætning for at opnå samfundsøkonomisk og miljømæssig bæredygtighed gennem udnyttelse af alle transportformer.

1.4. Intermodalitet er et grundlæggende strategisk middel til optimal udnyttelse af de forskellige transportformer ud fra en systemorienteret indfaldsvinkel, hvor transporttjenester tilbydes som modalt uafhængige dør-til-dør-forbindelser.

1.5. For at styrke intermodaliteten har man søgt at identificere de vigtigste hindringer og fastlægge nogle grundlæggende strategier for realiseringen af dette mål. De afgørende forudsætninger for intermodalitet analyseres i det følgende.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at det bliver en stadig mere udbredt opfattelse i befolkningen, at godstransporten er forbundet med store miljømæssige og samfundsmæssige omkostninger. Regionsudvalget vil dog også understrege, at transport generelt og godstransport i særdeleshed er en vigtig faktor i forbedringen af livskvaliteten, beskæftigelsen og erhvervslivets konkurrenceevne og følgelig en kilde til regional udvikling.

2.2. Transportinfrastrukturen er en nødvendig forudsætning for økonomisk udvikling, fordi den kan betyde store strukturelle besparelser afhængigt af de geografiske og økonomiske vilkår i de enkelte områder. Derfor bør Kommissionen søge at fjerne hindringerne for samhandelen og sikre en bedre integration af medlemsstaterne og især af de grænseegne, der gennemskæres af en landegrænse. Ved at fremme den fri bevægelighed for personer og varer kan disse egne blive konkurrencedygtige på EU-plan. Der bør desuden tilstræbes regional balance gennem udvikling af velfungerende bysystemer.

2.3. Ifølge den europæiske regionale strategi skal infrastruktur-, regional- og sektorpolitikkerne være komplementære. Regionsudvalget betragter en effektiv sammenkædning af EU's regioner for en afgørende forudsætning for en forbedring af den europæiske økonomis konkurrenceevne.

2.4. Regionsudvalget giver Kommissionen ret i, at der er behov for en ændring af den nuværende godstransportstruktur. Den er i praksis baseret på vejtransport og er ikke bæredygtigt hverken ud fra et energi- og miljømæssigt synspunkt eller i henseende til borgernes livskvalitet.

2.5. Det er nødvendigt at finde frem til en model for økonomisk udvikling, der er bæredygtig på lang sigt, og som er baseret på mere konkurrencedygtige lokale produktionssystemer og lettere tilgængelige og bedre forbundne by- og landområder. Derfor må der foretages en række samordnede og højt prioriterede investeringer på grundlag af bestemte transport- og kommunikationsakser, der forbinder de forskellige dele af EU's territorium.

2.6. Regionsudvalget ser positivt på et transportsystem, hvor der anvendes forskellige transportformer i overensstemmelse med Kommissionens definition af intermodalitet(1). Det understreges dog, at man inden for de intermodale transportkæder bør prioritere de mest miljøvenlige transportformer, såsom jernbaner og transport ad indre vandveje og til søs, og udtrykkeligt begrænse vejtransporten i overensstemmelse med direktiv 92/106/EØF under størst mulig hensyntagen til den økonomiske rentabilitet.

2.7. Det er foruroligende, at selvom 50 % af godstransporten i EU foregår over længere strækninger end 150 km, bliver jernbanernes markedsandel ved med at falde. Fra 1979 til 1995 er denne andel således faldet fra 32 % til 15 %.

2.8. Regionsudvalget understreger, at integreringen af transportformerne ikke bør begrænses til infrastrukturen og andre materielle komponenter, men også bør omfatte drift og tjenesteydelser samt lovgivningen ikke kun på EU-plan, men også på nationalt og regionalt plan.

2.9. På baggrund af økonomiens globalisering og konsolideringen af EU er sammenkædningen af EU's forskellige områder nu mere end nogensinde en af de vigtigste opgaver for den europæiske regionale strategi. Derfor er de transeuropæiske net referencerammen for enhver udvikling.

2.10. Det er følgelig nødvendigt at styrke ovennævnte strategiske mål ved at sammenkæde det med andre mål inden for fysisk planlægning. For det første er der behov for en offentlig indsats for at sikre lokalområdernes adgang til de store net med det mål at integrere de forskellige områder i EU og udfylde tomrummene i de stormaskede net, som dannes af de store infrastrukturer. De nuværende transportformer må integreres, hvis transportinfrastrukturen skal kunne fungere effektivt. Endvidere er komplementære transport- og kommunikationsnet en forudsætning for, at konkurrenceevnen kan forbedres.

2.11. Regionsudvalget peger endvidere på, at det vil kræve en enorm indsats af de forskellige offentlige instanser at give de enkelte transportbrugere mulighed for selv at træffe beslutning om optimal brug af de forskellige transportformer, som anført i meddelelsens punkt 17. Under de skrappe konkurrencevilkår, som godstransporten er underlagt, vil brugerne benytte den billigste transportform, der i de fleste tilfælde stadig er vejtransporten. Som Ministerrådet (fysisk planlægning) erklærede på sit møde i Glasgow den 8. juni 1998, er det under almindelige markedsvilkår kun naturlige barrierer såsom Vesterhavet, Østersøen eller Alperne, der kan udvirke, at kombineret transport kan konkurrere med vejtransporten.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Logistik: Mange forskellige behov

3.1.1. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at godstransport er et afledt behov, og at den skal opfylde stadigt højere kvalitetskrav med hensyn til fleksibilitet, hastighed og præcision og tilpasses mange forskellige behov. Ikke desto mindre har godstransporten så stor samfundsmæssig betydning(2), at den bør underkastes en regulering, der kan sikre, at det ikke kun er de markedsbestemte omkostninger ved de forskellige transportformer, der tæller, men også de samfundsmæssige.

3.1.2. Regionsudvalget er klar over, at logistikkæden inden for varedistribution er meget kompleks, fordi den er påvirket af de seneste 10 års ændringer i produktionsprocesserne, det store antal aktører på fragtområdet samt transporttjenesteydelsernes stigende betydning. Regionsudvalget mener imidlertid, at det er absolut nødvendigt at øge udnyttelsesgraden og begrænse antallet af tomkørsler(3).

3.2. Hindringer for brugen af intermodal godstransport

3.2.1. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at ethvert skifte mellem transportformer indebærer store omkostninger, som bør kvantificeres, beskrives og nedbringes. Regionsudvalget peger på, at det vil kræve store investeringer at nå dette mål.

3.2.2. Hvad angår infrastrukturgrundlaget for de forskellige transportformer gør Regionsudvalget opmærksom på nødvendigheden af et veludbygget jernbanenet for godstransport samt passende omladningsfaciliteter. Dette er den eneste måde, hvorpå man kan fremme anvendelsen af "renere" transportformer, dvs. jernbaner og indre vandveje. Der bør udvikles alternative færdselsårer til aflastning af de store centre, og moderniseringen af disse bør fremmes. Centrene bør medtages i den europæiske ordning for kombineret transport, hvilket bør behandles på det næste møde blandt de for regional planlægning ansvarlige ministre.

3.2.3. Regionsudvalget understreger, at det klart må fastlægges, hvem der skal understøtte og finansiere de intermodale knudepunkter samt harmonisere:

- de nuværende forskelligartede ejerskabsformer og fordeling af driftsomkostningerne ved infrastruktur og terminaler;

- de tekniske specifikationer for transportmidler, der i dag er underkastet forskellige bestemmelser alt efter, hvilket land og hvilken transportform der er tale om;

- lastmodulerne, som bliver stadig mere specialiserede, hvilket medfører hyppigere tomkørsel.

3.2.4. Hvad angår driften og udnyttelsen af infrastrukturen er det efter Regionsudvalgets opfattelse vigtigt at styrke de svageste led i det nuværende intermodale transportsystem, nemlig transportskiftepunkterne. Det skal fastlægges, hvem der skal finansiere og drive dem.

3.2.5. Transportknudepunkterne skal integreres fuldt ud i lokalområdet, således at lokalsamfundet får gavn af den økonomisk udvikling, alt imens der arbejdes på at reducere den negative miljøeffekt. De bør give beskæftigelse og tiltrække investeringer, for at lokalbefolkningen ikke kun skal have ulemper, men også gavn af at bo tæt ved dem. I forbindelse med den transportrelaterede miljøbelastning skal der tages særlige hensyn til de borgere, der bor tæt ved transportskiftepunkterne.

3.2.6. Regionsudvalget mener, at godstransporten ad landevej - der som nævnt i Kommissionens meddelelse opfattes som den oplagte godstransportform i Europa - er konkurrencedygtig, fordi man i dens omkostninger ikke indregner så vigtige parametre som luftforurening, støjforurening, arealanvendelse m.m. Derfor er det absolut nødvendigt, at alle disse såkaldte samfundsmæssige omkostninger bæres af den transportform, som forårsager dem. Internaliseringen af omkostningerne kan ikke foretages på ensartet vis på hele EU's område gennem en lineær justering omfattende samtlige transportaktører, men bør udføres med udgangspunkt i følgende to parametre:

a) den trafikophobning, som findes i visse områder inden for EU;

b) eksistensen af alternative, effektive kollektive transportmidler.

Denne internalisering bør gradueres under hensyntagen til den geografiske samhørighed og udviklingen af et europæisk område med mange centre, jf. punkt 2.2, 3.3.1.2 og 3.3.1.6 i dette dokument. Ligeledes er der et særligt problem inden for vejtransporten, idet lastbilchaufførernes arbejdsvilkår er præget af en skarp konkurrence, som bl.a. giver sig udslag i hyppige protestaktioner - også på europæisk plan - fra chaufførernes side. Det er på denne baggrund vigtigt, at der føres tilstrækkelig kontrol med køre- og hviletiderne inden for vejtransporten, og at overtrædelse af bestemmelserne straffes, som Kommissionen har erklæret i andre dokumenter(4).

3.2.7. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at de erhvervsdrivende på transportområdet, som ejer deres egen bilpark eller infrastruktur, begrænser sig til én transportform for at opnå større rentabilitet. Der er således behov for en kraftig indsats fra det offentliges side, for at intermodalitet kan blive en realitet.

3.2.8. Hvad angår problemerne med at koordinere de forskellige transportformer på skiftepunkterne understreger Regionsudvalget, hvor vigtigt det er, at man undersøger forskellige modeller for drift og finansiering af terminalerne, således at de kan tilpasses den intermodale transports behov med hensyn til arbejdsgange og effektivitet.

3.2.9. På baggrund af de administrative procedurers kompleksitet er det vigtigste område, hvor der må sættes ind for at gøre transporten intermodal, nok de modalt baserede transporttjenester og lovgivningen. Regionsudvalget mener derfor, at følgende tiltag er absolut nødvendige:

- etablering af de nødvendige net til udveksling af information i hele den intermodale transportkæde,

- harmonisering af de forskellige konventioner om ansvar, der i dag gælder for de enkelte transportformer, samt indgåelse af en tilsvarende for intermodal transport og fastlæggelse af skiftepunkternes rolle.

3.3. Europas intermodale godstransportsystem: Hvordan kan det realiseres?

3.3.1. Integreret infrastruktur og transportmidler

3.3.1.1. Integrationen af infrastruktur og transportmidler kræver efter Regionsudvalgets opfattelse, at EU og de regionale og lokale myndigheder i et bredt samarbejde med medlemsstaterne på et tværmodalt grundlag søger at fastlægge:

- et infrastrukturnet for godstransporten med det mål at fremme intermodal transport, især gennem anlæg af nye linjer, som kan opsuge de transportstrømme, der må forventes i de kommende år;

- et europæisk net af transportskiftepunkter, der sikrer både interoperabiliteten og sammenkædningen mellem transportformerne. Dette er et særligt ømtåleligt punkt, da man ikke må glemme, at det transeuropæiske transportnet ikke omfatter kriterier for udvikling og placering af de vigtigste knudepunkter eller forbindelsespunkter. Endvidere er dette net hovedsageligt baseret på strækninger eller ruter, selvom det egentligt skulle være et multimodalt net, der letter overgangen fra én transportform til en anden.

3.3.1.2. En forbedring af transportinfrastrukturen vil fremme sammenkædningen af regionerne og dermed sætte yderligere skub i den økonomiske udvikling, uden at der opstår flaskehalse i regioner med for stor befolkningstæthed, hvor de store omkostninger ved forurening og overdreven arealudnyttelse ofte ikke evalueres korrekt, fordi der ikke tages højde for eksterne omkostninger i beslutningstagningen.

3.3.1.3. Hvad angår merværdiskabende forbindelsesled og knudepunkter understreger Regionsudvalget vigtigheden af, at knudepunkterne reelt fungerer som centre for økonomisk aktivitet og ikke blot er transportskiftepunkter. Knudepunkterne bør skabe beskæftigelse og tiltrække erhvervsinvesteringer på regionalt plan. Regionsudvalget støtter iværksættelsen af undersøgelser og demonstrationsprojekter om de muligheder, som de intermodale trafikknudepunkter frembyder, og om de nødvendige forudsætninger for, at de kan fungere, herunder evaluering af deres rentabilitet.

3.3.1.4. Udbredelsen af højhastighedstog vil medvirke til udviklingen af bysystemer med mange centre og dermed styrke de intermodale forbindelsespunkter. Men disse nye centre for handel og service vil kræve supplerende transportinfrastrukturer, for at byudviklingen kan fortsætte. Den positive effekt af de nye infrastrukturer vil altså skabe nye behov for offentlige investeringer.

3.3.1.5. Regionsudvalget anser det for meget vigtigt, at der finder en planlægning sted for placeringen af de forskellige skiftepunkter, således at der på regionalt plan kan tilvejebringes de nødvendige økonomiske forudsætninger for at få størst muligt udbytte af denne form for infrastruktur.

3.3.1.6. Samhørighedsprincippet, etableringen af et område uden indre grænser, fremme af afbalancerede og varige økonomiske og sociale fremskridt (Afsnit I, artikel B i traktaten om Den Europæiske Union) samt mindskelsen af forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer (afsnit XIV, artikel 130 A) forudsætter, at enhver overdreven centralisering undgås. Følgelig bør målet være et afbalanceret bysystem med mange centre spredt ud over EU's område, hvor der tages hånd om storbyområdernes vækst gennem tiltag til udvikling og styrkelse af de svageste bycentre - især i områder med lav befolkningstæthed. I denne henseende har styrkelsen af mellemstore byer afgørende betydning.

3.3.1.7. Økonomiens globalisering gør det nødvendigt med regionale løsninger for at fremme beskæftigelsen. Når der i et lokalområde skabes nye muligheder for økonomisk udvikling f.eks. gennem adgang til trafik- og telekommunikationsnet, udvikling af menneskelige ressourcer gennem højnelse af kvalifikationsniveauet samt etablering af erhvervsrettede forsknings- og servicecentre vil det pågældende område kunne tiltrække selvstændige virksomheder eller filialer af multinationale selskaber, som tilpasser deres produktion til verdensmarkedets krav. Derfor bør enhver sektoriel politik vurderes ud fra dens indvirkning på den lokale udvikling efter princippet om integreret udvikling og regional samhørighed, og det tværregionale, grænseoverskridende og transnationale samarbejde mellem regionale og lokale myndigheder bør styrkes. Dette er af afgørende betydning i forbindelse med udviklingen af transporten og trafikkorridorerne for at styrke forbindelserne mellem perifere regioner og centrum. Transport- og telekommunikationsinfrastrukturen skal sikre adgang til de sekundære net og bidrage til den lokale økonomi.

3.3.1.8. Efter Regionsudvalgets mening er harmoniseringen af standarderne for lastmoduler afgørende for realiseringen af intermodal transport, og det går ind for økonomisk støtte til de operatører, der træffer de nødvendige foranstaltninger.

3.3.2. Interoperable og sammenhængende transportoperationer

3.3.2.1. Med hensyn til intermodal godstransport opfordrer Regionsudvalget Kommissionen til at præcisere, hvorledes operatørerne kan tilskyndes til at anvende intermodal transport. Regionsudvalget anser det for nødvendigt at gennemføre markedsanalyser samt forlænge og puste nyt liv i PACT-programmet.

3.3.2.2. For at sikre fri adgang til infrastrukturerne mener Regionsudvalget, at alle medlemsstater bør håndhæve direktiverne om jernbanetransport (direktiv 91/440/EØF, direktiv 95/19/EF og direktiv 95/18/EF), således at der opnås fri bevægelighed eller samarbejde, idet der bør tages skridt til en teknisk harmonisering af jernbanenettene, således at de forskellige operatører kan få adgang til hele det europæiske net.

3.3.2.3. Regionsudvalget vil gerne understrege, at fastsættelsen af infrastrukturafgifter og transportpriser har afgørende betydning for realiseringen af intermodal transport og dermed øget anvendelse af bæredygtig transport i EU. Derfor bør hver enkelt transportform internalisere de omkostninger, som den påfører samfundet som helhed. Dette er den eneste måde, hvorpå jernbanetransporten vil kunne konkurrere med vejtransporten.

3.3.2.4. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at statsstøtte på transportområdet må reguleres gennem retningslinjer for intermodale samarbejdsaftaler for at skabe klarhed omkring anvendelsen af konkurrencereglerne.

3.3.2.5. Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag om at oprette et elektronisk forum for koordinering af timeplanerne og peger på nødvendigheden af at etablere de nødvendige informationsnet på europæisk plan.

3.3.2.6. Intelligente systemer kan muliggøre en bedre udnyttelse af de eksisterende infrastrukturer, så miljøet ikke belastes for meget. Derfor går Regionsudvalget ind for øget anvendelse af telematik og anden avanceret teknologi som for eksempel nye teknikker, der kan fremme de nationale transportnets tilpasning til kravet om grænseoverskridende interoperabilitet.

3.3.3. Modalt uafhængige transporttjenester og lovgivning

3.3.3.1. Regionsudvalget mener, at Kommissionens forslag om fastlæggelse af en fælles arkitektur for intermodale elektroniske realtidsinformationssystemer bør prioriteres højt, da det er en forudsætning for konkurrencedygtig intermodal transport. Derfor er det nødvendigt, at kunderne får løbende information om, hvor deres forsendelse befinder sig, samt oplysning om priser, fakturaer, togafgange og disponibelt udstyr.

3.3.3.2. Regionsudvalget understreger, at papirløs transport åbner mulighed for at skabe et ensartet system for elektroniske transportdokumenter og procedurer, som kan bane vejen for et reelt gennemsigtigt transportmarked og understøtte intermodal transport. Regionsudvalget påpeger dog, at der er behov for en regulering på dette område.

3.3.3.3. På ansvarsområdet er Regionsudvalget bekymret over, at risikodækningen for hele operationen uafhængigt af, hvor eventuelle skader forvoldes, ikke afspejles i forsikringspræmien og dermed i transportprisen. Regionsudvalget anser det for tilrådeligt, at der fastsættes geografiske grænser for de forskellige aktørers ansvar for forsinkelser eller beskadigelser af varerne, især for transportcentrene.

3.3.4. Tværgående aktiviteter

3.3.4.1. Regionsudvalget bifalder, at Kommissionen vil fremme forskningsprojekter under de forskellige rammeprogrammer samt demonstrationsprojekter, som kan afdække de muligheder og fordele, der ligger i intermodal transport.

3.3.4.2. Regionsudvalget støtter ligeledes oprettelsen af et europæisk intermodalt referencecenter for godstransport og mener, at man med fordel kan bygge på eksisterende lokale og regionale transportgruppers erfaringer samt, om nødvendigt, deltage i organiseringen af nationale "Round Tables", der skal fungere som regionale eller lokale intermodale fora.

3.4. Intermodalitet og andre politiske områder

3.4.1. Regionsudvalget lægger stor vægt på, at knudepunkterne placeres således, at de kan styrke regional udvikling og samhørighed. De bør have tilstrækkelige midler til rådighed til at skabe beskæftigelse og økonomisk aktivitet og kunne deltage aktivt i den fysiske planlægning.

3.4.2. Regionsudvalget mener, at de små og mellemstore virksomheder må inddrages for at sikre en succesrig udvikling af intermodal transport. De lokale myndigheder bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at ændringen af transportsystemet ikke kommer til at ramme disse virksomheder økonomisk. De er på grund af den skarpe konkurrence på markedet ofte sårbare over for selv små udsving i omkostningerne.

3.4.3. Som nævnt ovenfor mener Regionsudvalget, at der er brug for aktiv politisk indgriben, for at mere miljøvenlige transportformer kan vinde frem på transportmarkedet, således at de seneste års tendens til øget vejtransport kan vendes.

4. Konklusioner

4.1. Kommissionens beslutning om at styrke intermodal transport hilses velkommen. Intermodalitet kan bidrage til, at transporten ikke bliver en negativ faktor, der belaster omgivelserne, men tværtimod styrker lokaludviklingen gennem etablering af skiftepunkter og udvikling af telekommunikation. Regionsudvalget vil dog henlede opmærksomheden på nogle spørgsmål, der sammenfattes i det følgende.

4.2. EU og de regionale og lokale myndigheder bør i samarbejde med medlemsstaterne bidrage til at forbedre vilkårene for intermodal transport, eftersom problemerne ofte ligger på det lokale plan.

4.3. Foranstaltningerne til fremme af intermodal transport bør sigte mod størst mulig anvendelse af de transportformer, der er mindst belastende for miljøet og borgernes livskvalitet, dvs. transport ad indre vandveje og jernbaner samt søfart.

4.4. Det er ikke kun infrastrukturerne, der skal integreres, også inden for drift og tjenesteydelser og frem for alt på lovgivningsområdet må der gennemføres en harmonisering, som kan lette overgangen mellem forskellige transportformer.

4.5. Regionsudvalget ønsker, at der lægges særlig vægt på den store økonomiske og forvaltningsmæssige indsats, der kræves af de forskellige offentlige myndigheder på EU-, nationalt og lokalt plan for - som det anføres i meddelelsen - alene med logistisk støtte at fremme intermodal transport uden at gennemtvinge en bestemt fordeling mellem transportformerne. Man må ikke glemme, at tendensen går i retning af stadig stigende vejtransport(5). I hvidbogen "En strategi for et effektivt og moderne jernbanesystem i Europa" (6) påpeges det, at selvom de negative følger af godstrafikken vækker stigende bekymring, bliver jernbanernes andel af markedet ved med at falde. Den vigtigste grund er utilfredsheden med prisniveauet og jernbanetransportens kvalitet.

4.6. På baggrund af transportsektorens indvirkning på borgernes livskvalitet er Regionsudvalget af den opfattelse, at der på godstransportens område bør træffes foranstaltninger, der sikrer en rationel, bæredygtig udnyttelse af transportformer.

Transportområdet bør dog ikke være fuldstændig underlagt industri- og handelssektorens behov.

4.7. Som nævnt i Kommissionens meddelelse om transport og CO2 (7), ventes "forskning i forholdet mellem transport og produktions/forbrugsprocessen ... at munde ud i ideer om, hvordan koblingen mellem økonomisk vækst og stigende trafik kan brydes".

4.8. Da den intermodale transport i dag ikke synes at leve op til de stigende logistiske behov i en sektor, som opererer på et internationalt marked med skarp konkurrence - skønt intermodalitet er en forudsætning for at opnå bæredygtig vækst - mener Regionsudvalget, at:

- det er bydende nødvendigt at fortsætte udbygningen af et velfungerende godsbanenet og forbedre transporten ad indre vandveje;

- det er bydende nødvendigt at indføre passende mekanismer for at sikre, at alle transportformer betaler omkostningerne ved deres "bivirkninger". I dag er vejtransporten konkurrencedygtig, dels fordi den ikke bærer alle omkostningerne ved de skader, den påfører miljøet, dels fordi arbejdstagerne i transportsektoren i nogle tilfælde har dårlige arbejdsvilkår. Prisniveauet for hver enkelt transportform bør afspejle de reelle omkostninger. I den forbindelse må der under alle omstændigheder tages hensyn til de økonomiske implikationer;

- det er nødvendigt at styrke skiftepunkterne ved klart at fastlægge, hvem der skal varetage finansieringen og driften af dem, og finde frem til den bedst egnede driftsform for de enkelte transportformer;

- det er nødvendigt at etablere et informationsnet, som kan betjene alle aktører i logistikkæden og muliggøre en optimering af de forskellige parametre. Brugerne skal have adgang til dette net;

- det er bydende nødvendigt at harmonisere de tekniske specifikationer, administrative procedurer, erstatningsansvaret i de forskellige lande samt forvaltningsområderne.

4.9. Nogle af forudsætningerne for en virkeliggørelse af et europæiske intermodalt transportsystem er efter Regionsudvalgets mening følgende:

- styrkelse af godsbanenettet og transport ad indre vandveje og til søs;

- afklaring af transportskiftepunkternes vilkår;

- støtte til FTU-projekter samt bred informationsudveksling om teknologiske og telematiske løsninger, der kan fremme intermodal transport. Regionsudvalget bakker helt og fuldt op om pilotprojekter inden for kombineret transport eller PACT-programmet. Regionsudvalget ønsker som nævnt i andre udtalelser(8) større bevillinger til dette program og så gerne, at der også ydes støtte til andre projekter vedrørende kombineret transport, som er af mere lokal karakter og ikke vedrører internationale ruter af europæisk interesse, men er relevante for byer og regioner i hele Europa;

- udvikling af teknologiske løsninger, som kan få detaljerede og præcise prisdifferentieringssystemer til at fungere. Sådanne systemer har stor betydning for opfyldelsen af målet om internalisering af transportens eksterne omkostninger.

4.10. Regionsudvalget mener, at transporten ikke længere blot bør betragtes som en sektor, der er underordnet handel og industri. Der bør tages initiativer til fremme af et rationelt og miljøvenligt transportvæsen.

Bruxelles, den 11. marts 1999.

Manfred DAMMEYER

Formand for

Regionsudvalget

(1) Punkt 15 i Kommissionens meddelelse, KOM(1997) 243 endelig udg.

(2) Ifølge grønbogen "Mod fair og effektiv prissætning på transportområdet" beløber de årlige omkostninger ved trafikale flaskehalse i EU sig til 250 mia. ecu, og vejtransportbrugerne er ansvarlige for 90 % af disse omkostninger.

(3) Beregninger foretaget af transportsektoren i Det Forenede Kongerige viser, at omkring 62 % af kapaciteten udnyttes. Hvis man hertil føjer tomkørsel, falder dette tal til 44 %.

(4) Kommissionens arbejdsdokument "Skitsering af en ramme til løsning af de miljøproblemer, der forvoldes af lastbiltrafikken", KOM(1998) 444 endelig udg.

(5) Godstransporten ad landevej tegner sig i dag for 70 % af markedet mod kun 50 % i 1950.

(6) Hvidbogen "En strategi for et effektivt og moderne jernbanesystem i Europa". Kommissionen. KOM(1996) 421 endelig udg.

(7) Meddelelse om "Transport og CO2. En løsningsmodel for EU". KOM(1998) 204 endelig udg.

(8) Udtalelse om "En alsidig og sammenhængende transportstrategi for de lokale og regionale myndigheder og EU".