KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 11.05.1999 
KOM( 1999) 232 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
ETABLERING AF EN RAMME FOR DE FINANSIELLE MARKEDER: EN HANDLINGSPLAN 
ETABLERING AF EN RAMME FOR DE FINANSIELLE MARKEDER: EN HANDLINGSPLAN 
l. INDLEDNING: 
Et indre marked for finansielle tjenesteydelser har været under opbygning siden 1973. Der er gjort 
store fremskridt i retning af at opbygge trygge tilsynsordninger, så de finansielle institutioner kan 
udøve deres aktiviteter i andre medlemsstater. EU's finansielle markeder er alligevel fortsat 
segmenterede, og erhvervslivet og forbrugerne har fortsat ikke direkte adgang til finansielle 
institutioner på tværs af grænserne. Nu er tempoet ændret. Indførelsen af euroen er ·en 
enestående chance for at give EU et moderne finansielt system, hvor omkostningerne til kapital og 
finansiel formidling holdes på et minimum. Brugerne af finansielle ljenesteydelser blandt 
virksomhederne og i husholdningerne vil drage stor fordel heraf, og investeringerne og 
beskæftigelsen overalt i EU vil blive stimuleret. De strukturændringer, euroen medfører, varsler 
desuden nye udfordringer til regulerings- og tilsynsmyndighederne i den finansielle sektor, som 
kræver effektiv handling for at sikre en afbalanceret regional fordeling af fordelene ved 
konkurrencebaserede og integrerede markeder for finansielle tjenester. 
l erkendelse af disse forandringer i det finansielle landskab opfordrede Det Europæiske Råd i 
Cardiff i juni 1998 ''Kommissionen til at forelægge en handlingsramme . . . med henblik på at 
forbedre det indre marked inden for finansielle ljenesteydelser" '· Som reaktion herpå udsendte 
Kommissionen en meddelelse2, der pegede på en række spørgsmål, som kræver omgående 
handling, hvis man skal drage fuld fordel af den fælles mønt og et optimalt fungerende europæisk 
finansielt marked. Fem hovedindsatsområder blev særligt fremhævet: 
• EU skal have et lovgivningsapparat der kan leve op til nye reguleringsmæssige udfordringer 
• den resterende fragmentering på kapitalmarkederne skal fjernes, så omkostningerne i 
forbindelse med at rejse kapital på EU-markederne reduceres 
• brugerne og udbyderne af finansielle tjenesteydelser skal frit kunne udnytte de forretnings­
mæssige muligheder, et finansielt enhedsmarked frembyder, og samtidig nyde et højt 
forbrugerbeskyttelsesniveau 
• en tættere koordinering mellem tilsynsmyndighederne bør tilskyndes 
• der bør etableres en integreret infrastruktur på EU-plan til støtte for transaktionerne på de 
finansielle detail-og engrosmarkeder. 
Det Europæis~e Råd i Wien i december 1998 anså det for at være af afgørende betydning, at den 
klare konsensus om de udfordringer og muligheder, EU's finansielle markeder står over for, 
omgående omsættes i et konkret arbejdsprogram3 -og fremhævede den store betydning, 
sektoren for finansielle ljenesteydelser har som drivkraft for vækst og jobskabelse, og behovet for 
at møde de udfordringer, indførelsen af den fælles mønt frembyder. En gruppe af personlige 
repræsentanter for økonomi-og finansministrene og DEm Europæiske Centralbank under forsæde 
af Kommissionen fik derfor til opgave at bistå Kommissionen med at udvælge de prioriterede 
indsatsområder, som skal forelægges for ØKOFIN-Rådet den 25. maj. 
1 Punkt 17 l formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd l Cardlff ( 15. og 16. junl1998). 
2 KOM(1998) 625 af 28.10.1998: •Finansielle Qenesteydelser: en handllngsramme". 
3 Punkt 511 formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd l Wien (11. og 12. december 1998). 
Politikgruppen for Finansielle Tjenesteydelser ("Financial. Services Policy Group" (FSPG)) har 
holdt tre møder. Gruppens drøftelser samt den brede høring, der tidligere er blevet gennemført i 
forbindelse med handlingsplanen og Europa-Parlamentets beslutning4, har været en stor hjælp for 
Kommissionen, idet de har anlagt en frisk synsvinkel på dens arbejde. Kommissionen fremlægger 
denne meddelelse som et muligt grundlag for et fremtidigt arbejdsprogram på dette felt og har 
taget udgangspunkt i kommissionspolitik, som er aftalt i drøftelser med FSPG og Europa­
Parlamentet. Meddelelsen tager sigte på at: 
• bekræfte de målsætninger, som kunne være en ledetråd for politikken for finansielle 
qenesteydelser for de kommende år 
• opstille en række prioriterede indsatsområder og en foreløbig tidsplan for gennemførelsen af 
dem 
• pege på en række mekanismer, som kan bidrage til, at de føres ud i livet. 
Vedlagte handlingsplan er en plan, der aspirerer til at sikre hurtigt fremskridt hen imod et fælles 
finansielt marked. Det er en illustrativ plan, som kan sættes i værk af den næste Kommission, som 
naturligvis vil skulle træffe afgørelse om, på hvilke betingelser de forskellige aktioner skal 
iværksættes. Den foreløbige tidsplan afspejler den prioritering, drøftelserne i FSPG og Europa­
Parlamentet har vist er den foretrukne. Europa-Parlamentet og Rådet opfordres til at bekræfte 
handlingsplanens indhold og dens karakter af at være en hastesag. For så vidt som der viser sig 
at være politisk støtte til planen på højeste plan, opfordres Europa-Parlamentet og Rådet tit at 
gøre deres yderste for, at de enkelte foranstaltninger vedtages og gennemføres hurtigt. 
Il. LØSNING AF ULØSTE SAGER TRÆNGER SIG PA: 
En ræk~e forslag, som har umiddelbar og betydelig relevans for EU's finansielle markeders 
funktion, har længe stået i stampe på grund af en langvarig politisk hårdknude. Hvis disse 
problemer blev løst, ville dette være et umiddelbart og håndgribeligt bidrag til det fælles finansielle 
markeds funktion og et klart signal om, at der er politisk vilje til at gøre fremskridt så hurtigt som 
muligt. l februar aftalte økonomi-og finansministrene at intensivere bestræbelserne på at nå til 
enighed om fire centrale lovgivningsinitiativer (de to forslag om konkurs og likvidation af 
kreditinstitutter og forsikringsselskaber, forslaget til trettende selskabsretsdirektiv (overtagelses­
tilbud) og statutten for det europæiske selskab5). Der har endnu ikke været noget definitivt 
gennembrud, men der er sket fremskridt. 
Rådet opfordres til· at . bekræfte disse. initiativers fundamentale betydning for et effektivt fælles 
finansielt marked og ti fatsøge ·at løse. de· udestående problemers• hurtigt som muligt. 
4 PE-nr. 229.721 andel., EP 15.04.1999. 
5 Forslaget til direktiv om konkurs og fikvidstion sf kreditinstitutter vil bidrage til at præcisere og afgrænse 
medkontrahentrlsici. Som sådant er det en vigtig afværgemekanisme over for systemrisici og en altafgørende brik 
i en handlingsplan for sunde og stabile finansielle markeder. Fors/aget til direktiv om konkurs og likvidation af 
forsikringaae/skaber vil give forsikringsselskaberne, forsikringstagerne, de ansatte og kreditorerne den 
retssikkerhed og tillid, der er nødvendig for at kunne udnytte et fælles finansielt marked. Statutten. for det 
europ•lske selskab (forslag til direktiv og forordning) vil bidrage til at skabe øget gennemsigtighed i 
ledelses-og ejerskabsstrukturerne samt et rationelt retsgrundlag for EU-dækkende transaktioner. Dette vil være 
et nyttigt bidrag til et integreret primærmarked og vil også være et betydningsfuldt skridt fremad (markedsdrevet) 
mod et nyt virksomhedsstyringsmønster ("corporate govemance") i EU. Forslaget til direktiv om 
overtagelsestilbud (trettende selskabsretsdlrektlv) vil bane vej for en omstrukturering af den finansielle sektor 
-en proces, som sker i stadigt stigende tempo -og markere en vigtig milepæl i opbygningen af åbne 
ejerskabsforhold i virksomhedssektoren i EU. 
2 
Y deriigere initiativer er blevet fremhævet som højtprioriterede indsatsområder med henblik på 
vedtagelse inden det næste århundrede. l vedlagte handlingsplan er begge sæt af initiativer klart 
fremhævet som hastesager. Det drejer sig bl.a. om: 
• de to forslag til direktiv om kollektive investeringsinstitutter (UCITS) 
• forslaget til direktiv om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser 
• forslaget til direktiv om elektroniske penge. 
III. NYE PRIORITETER FOR ET FINANSIELT ENHEDSMARKED: 
Den brede høring, der har været gennemført gennem de seneste tolv måneder, Europa­
Parlamentets beslutning og FSPG's arbejde har bekræftet, at der er behov for nye impulser for at 
udnytte de muligheder, det finansielle enhedsmarked og den fælles europæiske mønt ubestrideligt 
frembyder. Denne handlingsplan konsoliderer de spørgsmål, der blev rejst i Kommissionens 
meddelelse, og som har udmøntet sig i drøftelserne i FSPG. Hvad angår de fleste af aktionerne 
nedenfor, har Kommissionen allerede haft lejlighed til at bekræfte eller bebude initiativer, 
efterhånden som de er dukket op i disse drøftelser. Grundlæggende er der behov for handling i 
relation til tre hovedområder: engrosmarkederne, detailmarkederne og tilsynsstrukturerne. 
Handlingsplanen (i bilaget) udgør et detaljeret grundlag for dette arbejde, som efter behov bør 
bygge på arbejdet i andre formelle eller uformelle organer. Nogle af emnerne i relation til den 
understøttende politik, som blev påpeget i Kommissionens meddelelse fra oktober 1998, 
behandles i sidste kapitel i dette dokument. 
ENGROSMARKEDERNE: 
Euroen er katalysator for en markedsdrevet modernisering af EU's værdipapir- og derivat­
markeder. Der kan allerede noteres radikale ændringer i opbygningen af EU's finansielle 
markeder, navnlig i forholdet mellem de forskellige fondsbørser og i strukturen i betalings- og 
værdipapirafregningssystemerne. Ændringerne giver løfte om billigere og mere fleksible 
finansieringsordninger for låntagerne i industrien, herunder også for innoverende nystartede 
virksomheder. Samtidig skal det nuværende spind af retlige og administrative barrierer ijemes, så 
der ikke lægges hindringer i vejen for bedre integrerede systemer for handel med værdipapirer 
drevet af markedskræfterne og for at høste fordelene ved adgang til EU-dækkende 
kapitalmarkeder. Grundlæggende er der behov for handling inden for fem områder: 
1. Fælles regler for integrerede værdipapir· og derivatmarkeder 
Investeringsservicedirektivet trænger stærkt til modernisering, hvis det skal være hovedhjørne­
stenen i et integreret værdipapirmarked. Vi må og skal bane vejen for grænseoverskridende 
levering af investeringsservice. Selv om investeringsservicedirektivet kræver af medlemsstaterne, 
at de tager hensyn til, om kunden/ investoren er raffineret nok til at påtage sig det ft.~lde ansvar for 
at afgøre, hvilke regler for god forretningsskik der skal finde anvendelse, findes der stadig 
hindringer for grænseoverskridende aktiviteter. På trods af denne bestemmelse fortsætter 
værtslandets myndigheder ufortrødent med at anvende deres regler for god forretningsskik. Der 
kan dog i sidste ende vise sig behov for at nyvurdere, om værtslandets anvendelse af reglerne for 
god forretningsskik -som er en grundlæggende præmis for investeringsservicedirektivet -svarer til 
de krav, som et integreret værdipapirmarked stiller. 
3 
Nye reguleringsmassige spørgsmål: Nyudviklinger og nye teknologier frembyder også en 
væsentlig ny udfordring. Moderne lovrammer for konkurrencebaserede sekundære markeder 
forudsætter en fælles opfattelse af: 
• afgrænsningen ~f markeder og fondsbørser (så der sikres en klar fordeling af ansvaret for 
meddelelse af tilladelse og tilsyn) 
• betingelserne, hvorunder mæglere og handlere automatisk kvalificerer sig til fjernmedlemskab 
af alle regulerede markeder, og afskaffelsen af de øvrige restriktioner på udøvelsen af 
relaterede aktiviteter 
• en fælles fremgangsmåde for autorisation af og tilsyn med .. alternative handelssysteme~' 
• strenge forholdsregler mod markedsmanipulation. 
Der vil blive . gennemfølt en høring med alle berørle parler (fondsbørserne, de regulerede 
markeder, tilsynsmyndighederne, formidlems, udstederne) pj basis af en grønbog fra 
Kommissionen. Derudover vil det eventuelt blive overvejet at foretage ændringer i selve 
investerlngssørvlcedireKttvet. Nytten af specifik lovgivning ·til bekæmpelse af markedsmanipulation 
vil også Qlive,o:~(erve}Øt. , · ·., '. 
2. Tilvejebringelse af kapital på EU-dækkende basis 
Processen med at fremstille flere forskellige sæt officiel dokumentation, når emittenter skal udbyde 
værdipapirer i andre medlemsstater, er en bekostelig affære og utvivlsomt en hindring for EU· 
dækkende aktiviteter. Indførelsen af supplerende nationale krav har sat en kæp i hjulet for den 
gensidige anerkendelse af prospekter, som prospektdirektivet fra 1989 søgte at indføre. 
Kommissionens meddelelse "Risikovillig kapital: En nøgle til jobskabelse i Den Europæiske 
Union"6, som fik grønt lys fra Det Europæiske Råd i Cardiff, påpegede de muligheder, Europa har 
forspildt i form af investeringer· og jobskabelse på grund af de uudviklede markeder for risikovillig 
kapital. Nogle af hindringerne for en effektiv tilvejebringelse af risikovillig kapital skyldes, at 
reguleringen af værdipapirhandelen er fragmenteret. Dette bevirker, at markederne for risikovillig 
kapital ikke opnår kritisk masse til at udgøre et levedygtigt alternativ til mere bekostelige og 
ufleksible former for·finansiering af innoverende nystartede virksomheder. De aktioner, der slås til 
lyd for i dokumentet om risikovillig kapital, eventuelt sammenholdt med nogle af foranstaltningerne 
i dette dokument, vil stimulere dybere og mere likvide markeder på EU-plan. Et tættere 
samarbejde mellem værdipapirtilsynsmyndighederne ijener også dette formål. Disse aktioner er nu 
blevet integreret i handlingsplanen, og presset for at gennemføre ændringer vil derved blive 
opretholdt. 
6 SEK(1998) 552 endelig udg., aprll1998. 
4 
••·Ror 't .Sif<rØy:.jfØJr >" 
s8fll· · ØllellJ 
prøsp . ' • ,, 
gennerriløre/s(i åf · 
med :henblikptl .. efl. 
accept afet·,.nna~-J · · litlYet ftingerer pa, vil 
.··· afdelte aibejde vil 
.. $' ... ·.. • ' ejfo(den praktiske 
#M@ :~ø:liJ/in,ø, procedurer 
·· i~tngltJrlØ!f19ettor· fælles 
~ vedrØI@nt:fØ ~dc~t:!ltr1~for rislkovillig. kapital 
«f~ m~nfittt~r . ..:ndt •M . ... . . . . ... t.t.J~rapporl· over, hvilke 
fremskridt'· .... ••····•·· ... ···.· ...... ·· ...... ···.···· ·ijåf ·w;o~::::mednf:~~~irlføn ........... ·.·········· .... ········· ..... lingsplanen··•for risikovillig 
kapitål. Rappottfl1 viii)Øskrive mr#f/8frl$Sf8tfl{lf18s initiativer for ·at sikre pulserende og dynamiske 
markeder forrisikovil/i ka ital, detpotentieltvil kunne bidrage til jobskabelse. 
3. Finansiel rapportering 
Sammenlignelig, gennemsigtig og pålidelig finansiel information har fundamental betydning for et 
effektivt fungerende og integreret kapitalmarked. Manglende sammenlignelighed virker 
hæmmende på grænseoverskridende investeringer på grund af usikkerheden omkring 
troværdigheden i regnskaberne. Under drøftelser i FSPG er det blevet fremhævet. at der er et 
presserende behov for løsninger, der giver virksomhederne mulighed for at rejse kapital overalt i 
EU ved brug af regnskaber, der er udarbejdet på basis af blot et sæt regnskabskrav. 
Tilvejebringelsen af kapital stopper ikke ved EU's grænser: vores virksomheder kan også have 
behov for at rejse kapital på de internationale kapitalmarkeder. De løsninger, der vælges for at 
øge sammenligneligheden på EU-markedet, skal afspejle udviklingen i den internationalt 
anerkendte bedste praksis. Som forholdene er nu, forekommer internationale 
regnskabsstandarder (lAS) at være det mest egnede benchmark for et enkelt sæt regnskabskrav, 
som skal sætte virksomhederne (hvis de ønsker det) i stand til at rejse kapital på de internationale 
markeder. Tilsvarende forekommer internationale revisionsstandarder at være det minimum, der 
skal opfyldes for at forlene offentliggjorte regnskaber med den fornødne troværdighed. 
Drøftelserne i. FSPG· .har .udløst en vigtig ·debat om, hvordan de to målsætninger om 
sammenlignelige regnSkaber og overholdelse. af.den internationalt bedste praksis kan opnås på 
en og samme tid. Der overvejes for øjeblikket en løsning, der giver virksomhederne mulighed for 
at vælge (som det eneste alternativ til at udårbejde regnskaber i overensstemmelse med de 
nationale./ovtt tilgenne.mførelse af.EU's regnsk~bsdirektiver) at offtntliggøre deres regnskaber på 
basis af· lAS-standarder: Målsætningen om sarnmenlignelighed l regnskabsaflæggelsen vil bHve 
opnået ved at udelukke nationale fravigelser af lAS for virksomheder, der vælger denne løsning. 
Der vil være behov for en kontrolmekanisme ti/at sikre, at resultatet af brug af /AS-standarder fuldt 
ud· er i overensstemmø/se med E U's regler og opfylder E U's politiske mål på dette felt. 
Tilsynsmyndighederne for værdipapirmarkederne kunne blive tildelt en rolle l denne forbindelse .. 
Denne problemstik vil blive yderligere behandlet i en meddelelse fra . Kommissionen, som vil blive 
offentliggjort senest v.ed udgangen af 199~ og vil varsle ændringer af fjerde og syvende 
selskabsretsdlrektlv. Revisionsproblematikken vil blive taget op i en separat henst/11/ng fra 
Kommissionen. · l 
7 Forummet af europæiske værdipapirkommissioner ("The Forum of European Securities Commissions"). 
5 
4. En lovramme for supplerende pensionsfonde på det indre marked 
Det henhører under medlemsstaternes kompetence at tilrettelægge pensionshensættelser ud fra 
de nationale omstændigheder og krav. Hvor der findes supplerende pensionsfonde 
{beskæftigelsesrelaterede), bør de dog kunne operere inden for ensartede rammer på det indre 
marked. Etableringen af en sådan lovramme blev af FSPG's medlemmer anset for at have så høj 
prioritet, at spørgsmålet fortjente at blive drøftet separat. Drøftelsen var koncentreret om, hvorvidt 
passende tilsynsregler for disse finansielle tjenesteydelser giver pensionsfondsbestyrerne 
mulighed for at forbedre forrentningen af fondsmidlerne uden på nogen måde at bringe 
beskyttelsen af fondsmedlemmerne i fare. Med indførelsen af euroen kan brugen af 
valutamatchingregler og strenge aktivkategoriregler i stigende grad-om end ikke udelukkende­
erstattes af kvalitative tilsynsregler. Derved kan det tillades pensionsfondene at udvælge aktiver, 
som bedre passer til deres passivers reelle langfristede karakter, og risikoen kan derved 
reduceres. For at øge udbredelsen af bidragsfinansierede pensionsordninger er der behov for 
s.trenge tilsynsmæssige rammer for at skabe sikkerhed for pensionsfondsmodtagerne. Gennem et 
højt beskyttelsesniveau og en forbedret forrentning af fondsmidlerne til gavn for medlemmerne vil 
der ikke blot kunne opnås en beskæftigelsesskabende effekt via en nedsættelse af de indirekte 
lønomkostninger, men der vil også kunne opnås en lempelse af den voksende byrde med at 
finansiere alderdomspensioner som følge af de demografiske ændringer. Ved udformningen af de 
nye tanker på dette felt er der gjort en stor indsats for at bevare lige konkurrencevilkår for alle 
udbydere af erhvervstilknyttede pensionsordninger. 
Ved at udgøre en umiddelbart tilgængelig kilde til langfristet finansiering stimulerer pensions­
fondene også strømmen af midler til den private sektors investeringer {og fremmer derved 
jobskabelsen og væksten). Denne fremgangsmåde kan være en af måderne, hvorpå byrden med 
at finansiere alderdomspensionerne som følge af de demografiske ændringer kan lettes. Den 
generelle mangel på EU-Iovrammer hæmmer desuden arbejdskraftmobiliteten derved, at det både 
er vanskeligt at overføre ansattes pensionsrettigheder fra en medlemsstat tiJ en anden og umuligt 
for statsborgere i en medlemsstat at tilslutte sig en pensionsordning i en anden medlemsstat. 
Konturerne af.'en · tilsynsordning for supplerende. pensionsfonde er blevet drøftet med FSPG og 
Forsikrings/«:)rnlteen. ·Qet: o,V$rvejes at ·11darbej~e en meddelelse, som samler resultatet af de 
sene.ste :høringer og drøftelser. Meddelelsen kunne ·danne grundlag for et forslag til direktiv om 
tilsynet med pension~f~nde .. Den planlagte til~ynsordning ville tage højde for de store forsØle 
inel/em ~e /)li:· nsfo· · ', ~lrpå>QH~r~n ~·f~s,p~nkt fin~~s:i§(lt qg vil behandle emner som 
autorisat!On,.IJ ··· .•.. ··~e.· ,. ](riferif1rp6· ~r:·.,~.. ~:,j~Q<KQ17'J~I<f~,;:r . r·PBSSJver. og .. investeringer 
med •en kom~lnation.·a flta,tiV$ ~~·lfl:antl. 'øttJgler •. En ssm , . af,.sk~ttearrangernenteme 
for supp/ererldf· pensL. . . fsktif(~~~~·: · '""m~ .~:~ · 'bilitøten vilogså ·blive 
behandlet.· · · · · · · · · 
5. Sikkerhedsatlileise 
Arbejdet med gennemførelsen af direktivet om endelig afregning viser, hvor vigtigt det er med 
fælles regler for sikkerhedsstillelse i tilknytning til betalings- og . værdipapirafregningssystemer. 
Arbejdet med at sikre yderligere fremskridt inden for sikkerhedsstillelse på dette felt bør 
opprioriteres. Gensidig anerkendelse og mulighed for at håndhæve grænseoverskridende 
sikkerhedsstillelse er altafgørende for stabiliteten i EU's finansielle system og for et 
omkostningseffektivt og integreret værdipapirafregningssystem. Som forholdene er nu, er disse 
betingelser ikke opfyldt, idet der er en højere risiko for ugylddiggørelse af grænseoverskridende 
sikkerhedsstillelse og usikkerhed med hensyn til mulighederne for at gøre ·sikkerhedsstillelsen 
gældende, hvis den, der stiller sikkerhed, bliver insolvent. Hvis disse problemer ikke finder en 
6 
løsning, vil der være højere omkostninger og risici forbundet med grænseoverskridende 
værdipapirtransaktioner. 
6. Trygge og gennemsigtige vilkår for grænseoverskridende 'omstrukturering 
EU kæmper for øjeblikket med en omfattende omstrukturering af sit erhvervsliv. Den finansielle 
sektor står i front i denne bestræbelse. Hvis direktivet om overtagelsestilbud og statutten for det 
europæiske selskab blev vedtaget snarest muligt, ville dette være en stærkt tiltrængt retlig 
afstivning af beskyttelsen af minoritetsaktionærerne og en mere rationel indretning af de 
selskabsretlige strukturer på det indre marked. Hvis der snarest skete fremskridt med statutten for 
det europæiske selskab, ville dette også bane vejen for, at Kommissionen kan fremlægge de 
vigtige forslag til direktiv om grænseoverskridende fusioner af aktieselskaber og om flytning af 
virksomheders hovedsæde, som burde have været vedtaget for længst. 
Trygge og gennemsigtige vilkår for omstrukturering er af særlig betydning, når der er tale om den 
finansielle sektor. Tilsynsmæssige hensyn skal naturligvis tages i betragtning i fuldt omfang. 
Samtidig er det altafgørende at udforme strukturer, som medfører større effektivitet, fordi 
finansielle tjenesteydelser spiller en så central rolle i forbindelse med åt sikre en effektiv 
ressourcefordeling i hele EU-økonomien. Tilsynsmyndighederne bør derfor tage _hensyn til de 
tilsynsmæssige aspekter i forbindelse med omstruktureringsprocessen (fusioner, virksomhedskøb, 
overtagelsestilbud osv.) under fuld overholdelse af principperne om gennemsigtighed og ikke­
diskrimination. For at undgå, at tilsynsmæssige overvejelser -hvis de forbliver uspecificeret -
kunne medføre, at der opstår uberettigede faktiske eller potentielle hindringer for 
omstruktureringer, ville det være hensigtsmæssigt, hvis enhver form for godkendelsesproces 
kunne baseres på et sæt objektive, stabile og offentligt kendte kriterier. De samme kriterier 
fastsættes af Kommissionen i dens meddelelse om visse juridiske aspekter ved EU-interne 
investeringers, især for sikre de frie kapitalbevægelser og fri investeringsret 
DET AILMARKEDERNE: 
. De fundamentale ændringer på EU's finansielle markeder er klart drevet af engrosijeneste­
ydelseme. Sektoren for detailtjenesteydelser står dog selv midt i en omfattende tilpasning. EU's 
initiativer på detailmarkederne og til beskyttelse af forbrugerne har derfor fortsat høj prioritet. 
Politikken for et fælles marked for finansielle tjenesteydelser har allerede ført til indførelse af 
lovrammer, som giver de finansielle institutioner mulighed for at udbyde deres qenesteydelser 
overalt i EU, og etableret et bolværk mod institutionelle fejl og systemrisici. Indskydere og 
forsikringstagere er allerede velbeskyttede mod de finansielle konsekvenser af misligholdelse. 
Alligevel er der stadig mange hindringer for grænseoverskridende levering af tjenesteydelser. Især 
de vilkår, hvorunder finansielle produkter sælges (f.eks. markedsføringsregler), bør tages op. 
Medlemsstaterne anvender fortsat nationale regler for at forsvare sig mod illoyal 
markedsføringsskik og sikre sundhed og integritet i finansielle ijenesteydelser og for udbyderne. 
Dette forhindrer forburgerne og leverandørerne i at høste fordelene ved det indre marked i form af 
flere valgmuligheder og øget konkurrence. Handelen på tværs af grænserne vil kun blomstre, hvis 
forbrugerne har tillid til integriteten i den tjenesteydelse, der leveres, og leverandørens 
salgsmetoder, leverandørens skudsmål og muligheden for at kunne benytte effektive 
8 EFT C 220 af 19.7.1997. 
7 
klagemuligheder i tilfælde af en tvist. De samme faktorer kan også tænkes at afholde leveran~ører 
fra at levere tjenesteydelser til forbrugere i en anden medlemsstat, fordi der for leverandøren er 
større omkostninger og/eller risici forbundet med en sådan transaktion. l stedet for at forsøge at 
harmonisere finansielle produkter bør man fortsætte bestræbelserne på at sikre gensidig 
anerkendelse af væsentlige krav. 
De reguleringsmæssige og strukturelle problemer, der forhindrer leverandørerne af finansielle 
ljenesteydelser og forbrugerne i at drage fordel· af forhold præget af tillid og retssikkerhed, skal 
angribes frontalt. En passende og gradvis fremadskridende harmonisering af markedsførings- og 
informationsreglerne overalt i EU sammenkoblet med en . pragmatisk søgning efter ikke­
lovgivningsbaserede løsninger giver udsigt til et ægte integreret detailmarked, der fuldt ud 
respekterer forbrugernes og leverandørernes interesser. Kommissionen har peget på seks 
hovedindsatsområder. 
1. Information og gennemsigtighed 
En klar og letforståelig forbrugeroplysning er af afgørende betydning, når forbrugerne investerer 
store opsparingsmidler i et andet land. Forbrugerne har behov for information for at vurdere 
indholdet af en kontrakt, tjenesteyderen og den foreslåede investering. Den finansielle sektor må 
gøre alt, hvad der står i dens magt for at opfylde disse behov. En klar forståelse af, hvilken slags 
information der er behov for, vil også være til gavn for tjenesteydeme, fordi det vil gøre det lettere 
for dem at operere effektivt på partnerlandes markeder. Kommissionen vil tilskynde til, at der 
etableres en konstruktiv dialog rT)ellem leverandørerne og brugerne, samtidig med at den er rede 
til selv at gribe ind for at opfylde borgernes ønsker, om nødvendigt gennem lovgivningsinitiativer . 
. ,tliSklVnde, tiL ct~fal~":,;Jpl!tlem udbydame af finansielle Qenesteydelser og 
2. Klageprocedurer nen~stlllir1a.:. som ,skål være ·en opfølgning til en 
nsØJtn~j"et~· r; · søge at udforme en 
.. 'meddelelse, som vil blive 
principper for hele viften 
nen~smraøEtn til bestemmelsame i 
Blandt de største hindringer for et ·fælles finansielt marked er forbrugernes usikkerhed om 
mulighederne for at indgive klage for det tilfælde, at der opstår en kontrakttvist på tværs af 
grænserne. Vi er nødt til at finde frem til effektive retslige og udenretslige måder at bilægge tvister 
på for at skabe den fornødne tillid til grænseoverskridende aktiviteter. 
·Med udg~ngspunkt i Komml~ionens politik o~ at fremme admini$tra.tivt samarbejde inden for det 
indre. mirked: Ktlnt)t:'·K:om11Jissionen. overv$jø at opbygge et EU-dækkende klagenetværk 
'(omfattende 'fi8· o,mbu~~mand, for finansielle .qenesteydelser). Med. hflnsyn til forbrugertvister vil 
Kommissfonen J~e ·· udglngspunkt i sin henstlqlng om de principper, der finder anvendelse på 
organer. med. øn•~'' fbr • udenretslig bilæggelse af tvister på forbrugerområdef9, og følge de 
metoder, der'' beskrevtt:· heri .. For at styrke s~~arlJejdet mellem disse udenretslige organer med 
ansvar for ·.bilæggelseaf .. fOrbrugertvister, vJ/.;Kommissionen så/ødes. opfordre til etablering af 
netværk mellem organems for at løse grlfJnseoverskn'dende tvister. l sidste instans bør 
forbrugerne høve mul/9htd for st Indbringe ; grænseoverskridende tvister for det kompetente 
9 Henstilling 98/257 af 30.3.1998. 
8 
3. En afbalanceret anvendelse af forbrugerbeskyttelsesreglerne 
Hvis alle medlemsstaterne har en beskyttelse på det samme niveau, skulle de nationale 
myndigheder være mere tilbøjelige til at tillade udbydere af finansielle tjenesteydelser, der er 
autoriseret i andre medlemsstater, til at gøre forretninger med kunder i deres land uden at 
fastsætte supplerende krav til disse udbydere. 
Kommissionen kunne for en række specifikke finansielle produkters vedkommende analysere de 
nationale forbrugerbeskyttelsesregler (heru~r også almindelige lovbestemmelser, som påvirker 
andre medlemsstaters; vererllevørandører). o,r kunne udføres et (Jetailatbejde med henblik på at 
fastslå eventuel æ/(Vivalens· mellem .regler, der klart· .ligner .hinæJden indbyrdes. Dette arbejde 
kunne munde ud i en ~etaUeret rspport til Rådet og· Europa•Parlamentet, på grundlag af hvilken 
der vil blive draget. konklusioner om den fremtidige politik. Kommissionen har siletede meddelt, at 
den vil . udsende en • meddelelse om, hvorledes der tages højde for hensyn til almenvellet i 
forsikringssektorørt 
4. Bane vejen for et finansielt detallmarked baseret på elektronisk handel 
Elektronisk handel er allerede ved at revolutionere detailhandelen med og distributionen af mange 
finansielle tjenesteydelser. Leverandørerne vil -uanset om de kommer fra EU eller ej -kunne 
komme i kontakt med potentielle brugere på tværs af landegrænserne med minimale 
distributionsomkostninger. Brugerne vil få tilbudt et bredere udvalg af innoverende produkter. Den 
samlede virkning vil blive at forstærke og cementere markedsintegrationen. Der er forelagt forslag 
til direktiver om elektronisk handel og fjernsalg, som vil bane vejen for sådanne aktiviteter. 
Drøftelserne i FSPG viste imidlertid, at der er behov for afklaring og samordning på visse områder. 
(f.eks. findes der forskellige tilsynsprocedurer og anmeldelsesordninger). Mange af de 
problemområder, der allerede er konstateret for grænseoverskridende salg på de finansielle 
detailmarkeder, vil blive stillet i endnu skarpere relief. 
Kommissionen V!l o'ff~~tl!filfllre.engrønbog ~·, · •:·konstatere,' qm·,tiøs~minelseme Iden gældende 
lovgivning· .. for · den::,;;rj ... s1elte s~ldor ~~ldØf .• :~~:: ·· · , . ~de,· '·bestftmmelser om 
tilsynsproceduier, udgør ... gunstige.; lovram .. :i!:1for, at. ' ,t.. . .. '. . . . detailmarked' baseret på 
elektronisk handel kan trives, og samtidig sikret fuld beskyttelse af fQrbru emes interesser. 
5. · Forsikringsmæglere 
Medlemsstaterne har udformet forbrugerbeskyttelsesgarantier i relation til forsikringsmæglere, 
men den nationale lovgivning er meget forskelligartet på dette felt, hvilket virker i retning af at 
hæmme den frie udveksling af tjenesteydelser. På grund af forsikringsmægleres centrale 
betydning for det fælles forsikringsmarkeds funktion er det nødvendigt med en klar og ensartet 
regulering for forsikringsmæglere, så der på en og samme tid kan sikres en fri udveksling af 
ljenesteydelser på dette felt og opnås en styrkelse af forbrugerbeskyttelsen tit et højt niveau. 
9 
6. Grænseoverskridende betalinger i detailhandelen, 
Uden politisk støtte fra allerhøjeste sted er der fare for, at den enkelte forbruger af finansielle 
tjenesteydelser vil miste nogle af de håndgribelige fordele ved en fælles valuta. 
Især vil overførsler af mindre pengebeløb mellem lande i eurozonen fortsat være belagt med høje 
gebyrer, indtil der indføres en moderne betalingsinfrastruktur, der muliggør effektive, sikre og 
billige grænseoverskridende betalinger. Grænseoverskridende kreditoverførslers .relativt ringe 
nuværende omfang sammenholdt med en række strukturelle og administrative faktorer står i vejen 
for de allernyeste betalingssystemer. Borgerne er dog ikke -og med rette -villige til at acceptere 
en situation, hvor grænseoverskridende betalinger medfører gebyrer, der er langt større end 
gebyrerne ved indenlandske overførsler. Hvis gebyrerne kunne bringes ned på samme niveau 
som for indenlandske kreditoverførsler, ville det medføre besparelser på flere milliarder euro. Det' 
kræver en samordnet strategi med politisk støtte fra allerhøjeste sted, herunder EU's institutioner, 
ESCB og den private sektor, at udbedre manglerne på infrastruktur og løse de tekniske og 
forretningsmæssige problemer. 
På samme måde er gebyrerne for grænseoverskriden~e betalinger med kort højere (og ofte 
mindre gennemskuelige) end gebyrerne for indenlandske betalinger med kort, selv om forskellene 
ikke er så· udtalte som for kreditoverførsler. På dette område mener Kommissionen, at en 
kombination af bestræbelser for at øge gennemsigtigheden, bekæmpe svindel og styrke 
konkurrencen vil kunne mindske forskellene. 
Der er klart et behov for et integreret detailbetalingssystem t/1 sikre og konkurrencedygtige 
grænseoverskridende kreditoverførsler af .. · små beløb, der kan sammenlignes med de 
indenlandske betaling~~ystemer, og som skfJI indføres inden udløbet af overgangsperioden for 
indførelse af .euroen.··. Der skal øjeblikkelig.···;værksættes en samordnet foranstaltning med 
• deltagelse af es es, . EU's institutioner og den private sektor for at nå frem til en teknisk sikker og 
: brugbar løsning. Rådet og Europa-Parlament~t opfordres til at tilslu,tte sig denne opgøve som en 
: af de vigtigste. politiskfJ: rn/11sætninger inden for .finansielle Uenesteydelser og at give deres fulde 
1 støtte til gennemfiJre/Sin af en løsning, der dækker borgernes behov. Kommissionen har til 
hensigt at udsende en 'mØdd~lølse, der skitsereren strategt:forat slkf'(i, at: dersker fremskridt mod 
denne måls$i,tf1/(lg. · · · ·· · · .· · • . · ·.· .. · ·· ' ·· ·· ·· · · · .. · · · · · 
SUNDE TILSYNSSTRUKTURER: 
EU's tilsyns-og reguleringsmæssige system har dannet en solid basis for etableringen af et 
egentligt indre finansielt marked, som går hånd i hånd med sundt tilsyn og finansiel stabilitet. Støt 
samordning af de reguleringsmæssige krav under EU's ledelse er _blevet suppleret af et 
omfattende system af uformelle bilaterale hensigtserklæringer fra de finansielle tilsyns­
myndigheder. Systemet har indført fælles grundregler og pragmatiske metoder til at gennemføre 
og anvende EU-direktiver om et indre marked for finansielle tjenesteydelser. Der vil dog opstå nye 
udfordringer. Den stadigt hurtigere konsolidering i industrien og intensiveringen af forbindelserne 
mellem de finansielle markeder som følge af euroen kræver omhyggelig udarbejdelse af strukturer 
til at begrænse og føre tilsyn med institutionelle risici og systemrisici. l et miljø præget af kraftig og 
umiddelbar transmissionspåvirkninQ mellem EU's bank-og værdipapirmarkeder er der grund til at 
10 
tro, st.status quo ikke kan bevares på længere sigt. Der findes nu større behov.for og vilje til at gå 
ind i en åben diskussion af, hvilke strukturer der skal til for at sikre passende regulering af og tilsyn 
med et indre finansielt marked. 
På reguleringsområdet bør EU fortsat bestræbe sig for at have en høj standard i· sin 
tilsynsmæssige regulering af de finansielle institutioner. Standarderne skal holdes ajourført med 
markedsudviklingen, og kapitalkravene skal nøje afspejle de risici, EU's banker, 
forsikringsselskaber og værdipapircentraler påtager sig. Kombinerede finansielle transaktioner kan 
desuden give anledning til nye tilsynsmæssige risici og gøre eksisterende risici større. 
Kapitalkravene skal være tilstrækkelige og proportionale, så de modsvarer de risici, der påhviler 
finansielle koncerner, hv.is aktiviteter går på tværs af de traditionelle erhvervsgrænser. 
Kommissionen vil fortsat udnytte sin initiativret til at fremsætte forslag om nye reguleringsmæssige 
spørgsmål. Den vil dog have stor nytte af strategiske oplysninger fra forskellige erhverv af den 
type, der kunne afgives af den mekanisme, der præsenteres i afsnit IV.{1), nedenfor. Dette ville 
være nyttigt for at fastlægge brede retningslinjer for passende reguleringsmæssige tiltag på 
områder som konglomerater. EU skal også påtage sig en nøgleralle ved at sikre, at dens stemme 
klart høres i internationale reguleringsmæssige fora for den finansielle sektor, så der opnås en 
sund og konsekvent regulering og dermed lige muligheder. Den globale dimension af regulering af 
finansielle ljenesteydelser må forventes at få større betydning i takt med den tiltagende 
internationale liberalisering under WTO's auspicierto. 
På tilsynsområdet har den tættere markedsintegration gjort spørgsmålet om øget EU-samarbejde 
højaktuelt. Den løbende proces. med internationalisering, mindre . brug af formidlere og 
globalisering af de finansielle tjenesteydelser repræsenterer en udfordring for den måde, hvorpå vi 
har struktureret samarbejdet og koordinationen mellem myndighederne. Følgende praktiske skridt, 
der tager udgangspunkt i eksisterende arrangementer, kunne inddrage den tiltagende 
grænseoverskridende og tværsektorale dimension i sikringen af finansiel stabilitet. 
1. Stigende kompleksitet på tværs af sektorerne understreger behovet for klarhed omkring de 
tilsynsmæssige roller. Mange af de spørgsmål, der drøftes i relation til banker, 
forsikringsselskaber eller værdipapirer, går i virkeligheden på tværs af alle finansieiJe sektorer. 
Der er derfor et presserende behov for øget samarbejde og tilsyn samt en bedre forståelse for 
hændelser og risici i alle sektorer, herunder dem, der normalt går ud over det individuelle tilsyn 
med banker, forsikringsselskaber og værdipapirer. Der findes ikke i øjeblikket noget 
udgangspunkt for etablering af en fælles tilgang for alle sektorer til den daglige anvendelse af 
tilsynsreglerne på individuelle sager. Kommissionen så gerne, at man udviklede strømlinede 
ad hoc-ordninger for tæt samarbejde mellem de berørte myndigheder. En sådan ordning . 
kunne benytte sig af medlemskab af eksisterende strukturer. På denne måde kunne man 
undgå at oprette for mange parallelle. strukturer1t. Selv om det er Kommissionens opgave at 
fungere som regulerende myndighed på området for finansielle tjenesteydelser, er den klar til 
at bistå medlemsstaterne med at udvikle sådanne ideer. 
2. Med hensyn til værdipapirmarkederne er der taget et skridt i retning af tættere samarbejde 
med oprettelsen af FESCO. Efterhånden som grænseoverskridende handel og udstedelse 
bliver almindeligt, vil politiske spørgsmål som markedsintegritet få almennyttig karakter. På 
længere sigt kan oprettelse af en enkelt tilsynsmyndighed for værdipapirmarkederne give 
mening, når markedsvilkårene ændrer sig. EU er også blevet hæmmet af, at der ikke har 
10 Ratificeringen af aftalen fra 1997 fortsætter, og opmærksomheden samler sig nu om anden runde af GATs­
liberaliseringen. 
11 F .eks. Groupe de Contacte, FESCO og Konferencen af Forsikringstilsynsmyndigheder og dens medlemmer -
BAC, HLSS og IC. 
11 
været en komite med en passende myndighed, der kunne bistå EU's institutioner med at 
udvikle og håndhæve regulering af markederne for investeringstjenester og værdipapirer. 
3. EU-lovgivningen danner et retligt bindende grundlag for grænseoverskridende samarbejde 
mellem banktilsynsmyndigheder. Disse regler forvaltes gennem bilaterale hensigtserklæringer 
fra nationale tilsynsmyndigheder. Det er for nylig blevet fremført, at disse ordninger ikke 
længere er tilstrækkeligt robuste til at styre de grænseoverskridende virkninger af store 
kreditinstitutters konkurs. Kommissionen er ikke enig i, at de nuværende ordninger ikke passer 
til det udviklingstrin, det indre bankmarked befinder sig på. Den mener imidlertid, at der er 
behov for en politisk vurdering på højt plan af, om en revision af de nugældende ordninger for 
banktilsyn er påkrævet. Denne vurdering skulle inddrage alle institutioner på nationalt plan og 
EU-plan, som har interesse. i banktilsyn. 
Som forholdene er nu, træffes afgørelser om tilsynsarrangementer på nationalt plan, og tilsynet 
med bank-, forsikrings- og værdipapirsektoren sker hovedsagelig på det plan. Medlemsstaterne 
har udviklet forskellige modeller til udførelse af sådanne opgaver. Gensidig tillid til effektiviteten af 
partnerlandets finanstilsyn og -regulering -som enten kan varetages af en fælles myndighed for . 
hele industrien eller af særskilte myndigheder for hver sektor, som samarbejder og koordinerer 
effektivt-er nøglen til vellykket grænseoverskridende tilsyn. 
. høje · standarder for 
rd/D$!D/rsell(tOtEtn~ !;J;:romlnøat• hermød vil der~ 
eSittlmitM111,}FE~S.CO båv.), ,.,.;.fJer Vl1 
GENERELLE FORUDSÆTNINGER FOR ET EFFEKTIVT FINANSIELT MARKED l EU: 
1. Virksomhedsstyring "corporate governance" 
Investorerne på det indre marked kan komme ud for at opleve unødig usikkerhed på grund af 
forskelle i virksomhedsstyringen. Forskelle i virksomhedsstyringen kan give anledning til retlige og 
administrative barrierer, som kan kaste grus r maskineriet med at udvikle et finansielt marked i EU 
(f.eks. de praktiske regler for aktionærernes udøvelse af deres stemmerettigheder i partnerlande). 
Begrebet "corporate govemance" dækker imidlertid over en bred vifte af problemområder, hvis 
virkninger for det fælles finansielle marked stadig står uklare på nuværende tidspunkt. De 
forskellige nationale virksomhedsstyringsformer udspringer desuden af retlige og 
socioøkonomiske traditioner, der går mange år tilbage. På det nuværende stadium bør EU's 
involvering på dette område begrænse sig til at finde frem til, om de forskellige 
virksomhedsstyringsformer eventuelt fremkalder hindringer for udbygningen af EU's finansielle 
marked. 
Der vil blive iværksat erl gennemgang af de eksisterende nationale virksomhedsstyringsregler 
med det formål at finde. frem til, om der findes retlige eller administrative barrierer, som kan udgøre 
en hæmsko for udviklingen af et finansielt enhedsmarked i EU. 
12 
l' 
2. Beskatning 
For at få opbygget et velfungerende indre marked for finansielle ljenesteydelser, der yder et 
effektivt bidrag til ressourceallokeringen i EU, må og skal den fortsatte integration på de finansielle 
markeder stort set forløbe parallelt med en passende grad af skattekoordinering. 
Liberaliseringen af· kapitalbevægelserne i 1988 -et afgørende skridt for bl.a. at opnå et indre 
marked for finansielle tjenesteydelser -skulle ledsages af parallelle foranstaltninger i relation til 
beskatningen af opsparing, så risikoen for fordrejninger, skattesvig og/eller skatteunddragelser 
blev fjernet ener reduceret. l realiteten var Rådet ude af stand til at nå til enighed om det direktiv, 
der blev foreslået i 1989. 
Endnu et afgørende skridt i liberaliseringen af den finansielle sektor blev taget med vedtagelsen af 
specifikke direktiver om finansielle tjenesteydelser inden for forskellige sektorer, men igen uden 
fremskridt på skatteområdet. F .eks. udgør de hindringer, der skyldes den forskelligartede 
skattemæssige behandling af forsikringspræmier, fortsat en alvorlig barriere på det fælles 
forsikringsmarked. 
Denne handlingsplan er tænkt som det tredje afgørende skridt i retning af et indre marked for 
finansielle tjenesteydelser. En række medlemsstater finder ligesom Kommissionen, at det vil 
skabe teknisk ubalance og være politisk vanskeligt at gennemføre denne tredje fase, mens 
skattekoordineringen på de finansielle markeder stadig er så underudviklet. 
Rådet opfordres til at vedtage direktivforslaget fra 1988, si der sikres en effektiv 
minimumsbeskatning af grænseoverskridende opsparingsindtægter. Kommissionen agter at 
~orlsætte sin indsats . for at ·nedbryde. barriererne for et fuldt fungerende fælles marked for 
finansielle tjenesteydelser.. Kommissionen vil i lyset af drøftelserne i Taxation Policy Group 
fremlægge forsJag .0111 RIQ$ionsfonde, og på ,.lf$i/Øng$()!llrådet. 
IV. GENNEMFØRELSE AF HANDLINGSPLANEN: 
Drøftelserne i FSPG har været en lejlighed til at gøre status over lovgivningen for de finansielle 
markeder, en status, som for længst burde have været foretaget. Det tog mere end et årti at nå til 
enighed om lovgivningen for finansielle tjenesteydelser på det indre marked, som gav virkning til 
det ledende princip om "enhedspasset/hjemlandstilsynet". Vi står nu over for en kvalitativt set 
mer~ udfordrende proces, som tager sigte på at tilgodese bredere målsætninger på baggrund af 
en finansiel verden, der forandrer sig i stadig stigende tempo. Hvis det skal lykkes os at 
gennemføre den reguleringsmæssige handlingsplan, der opstilles i bilaget, vil vi være nødt til at 
ændre udformrungen af lovgivningen for finansielle tjenesteydelser og tilvejebringe en høj grad af 
internationalt samarbejde. 
Der er behov for mekanismer, der undgår følgende faldgruber: 
( 1) en stykvis reaktiv fremgangsmåde i forbindelse med at foreslå og udforme aktioner er 
utilstrækkelig i en situation, hvor finansielle konglomerater er almindeligt forekommende, 
og grænserne mellem de forskellige finansielle tjenesteydelser bliver stadig mere 
udviskede. Det er nødvendigt at anlægge en tværsektormæssig helhedsbetragtning ved 
fastsættelsen af den regulering:smæssige prioritering, for at undgå spændinger mellem 
målsætningerne i de forskellige segmenter af de finansielle markeder og ved udvidelsen 
af viften af løsningsmodeller. Disse overvejelser taler for, at der tilføres 
politikudformningen strategisk input fra højeste niveau 
(2) langvarige beslutningsprocesser (tag f.eks. debatten om konkurs og likvidation af 
kreditinstitutter og forsikringsselskaber). En mere inklusiv og konsensusbaseret politik­
udformning fra et tidligt stadium inden udarbejdelsen af lovgivningsforslag vil give bonus, 
13 
når det drejer sig om at afslutte de formelle (fælles beslutningstagnings-)procedurer. 
Denne inklusive approach bør ikke kun gælde alle EU-institutionerne, men også 
repræsentanterne for markedsoperatørerne, forbrugerne, brugerne og de ansatte 
(3) EU-løsninger skal inkorporere en grad af fleksibilitet, så de ikke med det samme bliver 
gjort forældede af det ubønhørlige tempo i forandringerne på markederne. Alt for 
præskriptive EU-foranst~ltninger opnår ofte kun at stivne markedsstrukturerne og 
markedsadfærden. Denne risiko forværres af den tid, der er nødvendig for formelt at nå til 
enighed om lovgivningsløsninger. 
Måden vi gennemfører den nye handlingsplan på vil være afgørende for, om gennemførelsen 
lykkes. Man kan overveje følgende mekanismer. 
1. Ajourføring af den tv•rsektormæss/ge prioritering 
Nye reguleringsmæssige udfordringer vil opstå, som vil udgøre en potentiel trussel mod 
stabiliteten på E U's finansielle markeder. For at klare disse udfordringer er der behov. for at se 
med nye øjne på EU's nuværende organisatoriske opbygning og procedurer for finansielle 
tjenesteydelser. 
Uden at anfægte Kommissionens lovlige initiativret kunne en mekanisme til identifikation af 
fremtidens udfordringer og opstilling ·af en prioritering i en bred sammenhæng omfatte følgende 
elementer: 
• et forum for skabelse af konsensus om de nye udfordringer mellem de nationale ministerier. 
der er involveret i· udformningen af regul~ringen for finansielle ljenesteydelser. Kommissionen 
ville kunne drage stor nytte af at have adgang til strategisk input af den art, FSPG har 
tilvejebragt i løbet af dets· karlvarige mandat . ' 
• der kunne· træffes passende arrangementer, så politiske retningslinjer kunne drøftes uformelt 
med repræsentanterfor Europa-Parlamente.t·på et tidligt stadium 
• der kunne oprettes et forum på højt niveau med det formål at tage pejling fra organisationer. 
der repræsf1nterer de vigtigste .interessegffJ,pper i EU, som haren interesse i velfungerende og 
effektive finallsielle markeder. Blandt disse ~kul/e være. rep~entanter for alle segmenter af 
de finansielfe.marked,er,.fondsbøtseme,. fPrbrugeme, erhvervsbrugerne og de ansatte . i .. ·: • .., •.. 
• . den nyligt 1~~gsatt~ ,~konomis~e refor{i!P~9~~ giver væsentlig information til anslyse af 
produkt-, ~enestø-. og· kapitalmarkedernef ,frunktion. Cardiff-ptocessen .·vil udgøre en værdifuld 
kilde til input for fastsættelsen af prioriteter·· 
• Kommissionen bør regelmæssigt aflægge rapporl tl1 Rådet om, hvilke fremskridt der gøres med 
at overholde tidsfristerne l handlingsplanen og på basis af drøftelser J en højtstående gruppe 
med at vurdere større nye tværsektormæs81ge udfordringer (f.eks. finansielle konglomerater). 
2. Udvælgelse af de bedste disponible tekniskeløsninger 
Kommissionen vil på så tidligt et stadium som muligt inddrage de øvrige EU-institutioner og 
relevante interessegrupper på EU-plan i drøftelser om konturerne til et initiativ på dette område. 
Drøftelserne kunne omfatte følgende: · 
(1) input fra de nationale myndigheder, der beskæftiger sig med markedsregulering og -tilsyn, 
kunne integreres på et tidligt stadium i forberedelsen af EU-initiativer 
14 
(2) EU's repræsentative organer kunne opstille en liste over eksperter, som kan bistå 
Kommissionen med at vurdere følgevirkningerne af mere tekniske løsninger. 
3. Hurtig gennemførelse af aftalte løsninger 
Som forholdene er nu, forløber tilpasningen af EU's · tilsynsregler med henblik på at afoøde nye 
kilder til ustabilitet eller for at bringe dem på linje med den seneste regulerings-/tilsynspraksis 
omstændeligt og langsommeligt (det er ikke usædvanligt, at lovgivningsprocedurer tager 3-4 år). 
Europa-Parlamentets beslutning peger på farerne ved denne langsommelighed, samtidig med at 
den fremhæver nødvendigheden af at reagere prompte på · bekymringerne i relation til EU­
beslutningsprocessens demokratiske legitimitet. 
Alle er enige om, at der er et stort behov for at få nedbragt den tid, der medgår til at aftale 
enkeltaktioner. Kommissionen kunne sammen med Parlamentet og Rådet undersøge, hvordan 
man bedst opnår at sætte tempoet op i de fælles beslutningstagningsprocedurer efter traktatens 
artikel251 (som indført ved Amsterdam-traktaten). 
Der er imidlertid også behov for en bredere nyvurdering af, hvordan politikken for de finansielle 
marked~r udformes. Hvis man vælger at omlægge procedurerne radikalt, skal der tilvejebringes en 
streng overvågning fra Europa-Parlamentets og Rådets side, og det skal sikres, at reglerne så vidt 
muligt fortolkes og anvendes ensartet overalt i EU, og at der indføres størr~ fleksibilitet i 
reguleringspolitikken, så den om nødvendigt hurtigere kan afpasses efter de skiftende 
omstændigheder (under passende politisk kontrol). 
Kommissionen· kunne./ndlede uformelle. drøftel$er .med Europa-Parlamentet og medlemsstaterne 
t kan ~n\lendes .t{l;.~t øge tempøet: l.. lovgivningsprocessen inden for 
finajrJSiejrtø tiJitøa~r&YctØA·tt·. ·Dfrudover vil· defblive undersøgt, hvof!lan lovgivningen kan udformes, 
. Uf'ldgås; LQvgiVItlllgfln. for det .. lndrø markød på dette område (med 
· · krav", der tager 
t::u~~JOVJ'JIVn'lnm~n kunne 
Så derderved opnås 
: Yfttrtk.Jefre præciseringer om 
organer i deres daglige 
Rådet og. Europa-Parlamentet opfordres til at støtte denne nye metode til at udarbejde og 
gennemføre forslag til aktioner på EU-plan i relation til de finansielle markeder. 
15 
HANDLINGSPLAN FOR FINANSIELLE TJENESTER 
På grundlag af omfattende høringer om Kommissionens handlingsplan for ·.de finansielle 
markeder bekræfter denne plan det arbejde, der skal iværksættes for at høste de fulde 
fordele af euroen og sikre EU's finansielle markeders fortsatte stabilitet og 
·konkurrenceevne. Den nye Kommission må fastlægge vilkårene for videreførelsen af de 
forskellige aktioner. Den optimale tidsramme afspejler de prioriteter, man er nået frem til 
under drøftelserne med FSPG, Europa-Parlamentet og andre interesserede parter. 
Europa-Parlamentet og Rådet opfordres til at bekræfte handlingsplanens indhold og dens 
karakter af at være en hastesag. Europa-Parlamentet og Rådet opfordres endvidere til at 
bestræbe sig til det yderste for at sikre, at de enkelte lovgivningsmæssige foranstaltninger 
vedtages og gennemføres hurtigst muligt. Samtidig anmodes der om afsættelse af den 
politiske vilje og de nødvendige ressourcer for at overholde de ambitiøse frister, der er 
fastsat af hensyn til ændringer af markedets behov, behovet for at beskytte forbrugernes 
interesser og for at styrke den samlede EU-industris konkurrenceevne. 
Handlingsplanens foranstaltninger er opdelt i tre prioriterede kategorier: 
Aktioner af 1. prioritet 
Der er bred enighed om, at disse aktioner kræver øjeblikkelig optnærksornhcd. De er af 
afgørende betydning· for at udnytte de fulde fordele ved euroen og sikre. at EU's 
finansielle sektor og industri er konkurrencedygtig, mens forbrugernes interesser 
samtidig beskyttes. 
• Er der allerede fremsat lovgivningsmæssige forslag, opfordres ·Europa-Parlamentet og 
Rådet til at træffe de nødvendige forholdsregler for at sikre størst mulig enighed inden 
den l. januar 2000. 
• Kommissionen bekræfter, at når der er behov for et initiativ, vil den straks tage de 
nødvendige skridt. 
• På grundlag af eventuelt påkrævet forberedende arbejde i Kommissionen opfordres 
Rådet og Europa-Parlamentet til at sørge for hurtig vedtagelse i løbet af to år eller 
senest ved udløbet af overgangsperioden for indførelse af euroen og til at sikre 
umiddelbar gennemførelse af vedtagne foranstaltninger. 
Aktioner af 2. prioritet 
Kommissionen betragter disse aktioner som vigtige for, at det indre marked for 
finansielle tjenester kan fungere. Det drejer sig især om at ændre nugældende lovgivning 
eller tilpasse de nuværende strukturer af hensyn til nye udfordringer. 
Aktioner af 3. prioritet 
Disse aktioner vedrører vigtige områder, hvor der er tale om klar og generel enighed om. 
at der skal iværksættes nye initiativer for at skabe en sammenhængende politik ved 
udløbet af overgangsperioden for indførelse af euroen. 
16 
En hurtig vedtagelse og gennemførelse af følgende aktioner12 for at opfylde denne 
strategiske målsætning vil: · 
• give emitterende virksomheder mulighed for at rejse kapital på konkurrencedygtige 
betingelser på EU-plan 
• give investorer og formidlere adgang til alle markeder fra et enkelt adgangspunkt 
• give investeringsserviceudbyderne mulighed for at udbyde deres venøsteydelser på 
tværs af grænserne uden unødige hindringer eller administrative og retlige barrierer 
• etablere et sundt og velintegreret tilsynssystem, inden for hvilket porteføljebestyrere 
kan sætte de midler, der står til deres disposition, til den mest produktive anvendelse 
• skabe retssikkerhed, således at værdipapirhandel og -afregning er i ly for unødvendige 
medkontrahentrisici. 
At rejse kapital på EU .. plan: 
r------------T-----.-------------r--------.r------···· Mål Optlmtl 
tidsramme Aktører Aktion 
Revision af direktiverne 
om prospekter genne~p .. 
en eventuel·. 
lovgivningsmæssig 
ændring 
Ajourføring af direktivet 
om periodiske Prioritet 
1 
3 At fjerne hindringer for effektiv Kommissionen på Forelæggelse medio 
gensidig anerkendelse af .grundlag af 2000 
prospek~r, .så et p,rosp$1<t eller~-FESCO's 
andetdok~men~, dere~~ke~c!t arbejde 13 Vedtagelse 2002 
i en meql~msstat, ·.·a~pte~ l 
alle medlemsstaterne.··· Endvidere 
vil inddragelse af "shelf 
registration• give lettere adgang til 
kapitalmarkøderne på grundlag af 
strømlinede prospekter hentet fra 
årsregnskaberne. 
Hyppigere og mere pålidelige Kommissionen, Høring stårteSmedio·-· 
oplysninger vil styrke efter høring af 2000 
markedsUlliden og tiltrække FESCO og 
12 De foreslåede aktioner præsenteres i den rækkefølge, de er præsenteret l det beskrivende dokument. 
I3 Forum of European Securities Commissions. 
17 
Forslag 2001 
Vedtagelse 2002 
At skabe et fælles retsgrundlag for integrerede markeder for værdipapirer og derivater: 
Aktion 
Udsendelse af 
meddelelse fra 
Kommissionen om 
sondringen mellem 
"raffinerede'' Investorer 
og småinvestorer 
Direktiv om 
markedsmanipulation 
Grønbog om revision af 
investerlngsservicedlrekti 
vet (ISO) Prioritet 
2 
2 Mål Aktører Optimal 
tidsramme 
Resume af fælles fortolkning af Kommissionen på Udkast forelægges 
brugen af reglerne om grundlag af ultimo 1999 
beskyttelse af investorer, FESCO's arbejde 
herunder regler for god og efter høring af 
forretningsskik, for at fastslå; medlemsstaterne 
under hvilke vilkår værtslandets 
regler for god forretningsskik 
gælder for grænseoverskridende 
værdipapirtransaktioner. 
At øge markedsintegriteten ved at Kommissionen Forslag ultimo 2000 
begrænse mulighederne for, at efter høring af 
institutionelle investorer og medlemsstaterne Vedtagelse 2003 
mellemmænd kan manipulere og markederne 
markederne. At fastsætte fælles 
børsregler for at styrk~ 
investorernes tillid til et spirende 
indre marked for værdipapirer. 
Omfattende revision af Kommissionen Grønbog medio 2000 
investeringsservicedirektivet som 
grundlag for et Integreret og 
effektivt marked for 
investeringsservlce. At fjerne 
resterende hindringer for 
markedsadgang for l 
børsmæglere/handlere, 
hindringer for fjernmedlemskab 
og restriktioner for handel med 
statsobligationer. At tage nye 
reguleringsmæssige udfordringer 
op, som f.eks. alternative 
h andelssystemer. 
L------------L----..l.----------....l-----·-.l.-..·-·--------······ 
Et enkelt sæt regnskaber for børsnoterede selskaber: 
Aktion Prioritet Mål Aktører Optimal 
tidsramme 
Ændring af 4. og 7. 2 At give europæiske virksomheder Kommissionen, Forslag efteråret 1999 
selskabsratsdirektiver for mulighed for at regnskabsføre Rådet, EP 
at tillade regnskabsføring visse aktiver til dagsværdi i Vedtagelse 2001 
til dagsv•rdl overensstemmelse med de 
"--· internationale - --
18 
Modernisering af 
regnskabsbestemmelsem 
e l 4. og 7. 
selskabsretsdirektiver 
Henstilling 
Kommissionen om 
revlalonapraksis l EU 2 
2 af 
benchmark-standarder, så de kan 
bruges (uden nationale 
variationer) af børsnoterede 
selskaber l EU. 
At tilpasse 4. og 7. direktiv til det Kommissionen, 
indre markeds behov og tage Rådet, EP 
hensyn til udviklinger i 
fastsættelse af internationale·. 
regnskabsstandarder. 
At kvaliteten af den Kommissionen 
lovpligtige · revision i EU ved at 
anbefale. specifikke 
fOranstaltninger inden for 
kvalltetsslk~ng · og 
revisionsstandarder 
At begrænse systemrisici ved værdipapirafvikling: 
Aktløn 
Gennemførelse 
direktivet om 
afregning 
~ 
Direktiv af 
endelig Prior/te 
t 
1 
•;r 
..• t···· 
om 1 
granseoverakrldande 
brug af 
slkkerhldaatllltlst ! ..• Mål Aktører 
Fælles og ensartet Medlemsstaterne-
anvendelse af direktivet i hele 
EU er vigtig for, at 
•yste~me.kanfunger~. .. 
··)··:l 
: 
Retssikkerhed om Kommissionen i 
gyldigheden af og muligheden samråd med 
for . at udnytte medfemsstaterne 
sikkerhedsstillelse for og 
grænseoverskridende markedseksperter 
værdlpaplrtransaktioner. 
19 ultimo 
Forslag ultimo 2000 
Vedtagelse 2002 
Henstilling ultimo 1999 
Optimal 
Ildsramme 
Kommissionen l 
fortsætter tilsynet med 1 
gennemførelsen i en 
arbejdsgruppe 
Kommissionen 
rapporterer til Rådet 
ultimo 2002 
Høring iværksættes 
efteråret 1999. Forslag 
ultimo2000. 
Vedtagelse 2003 
Et sikkert og gennemsigtigt miljø for grænseoverskridende omstrukturering: 
______ A_kti __ o_n----~~P-rl-oT~-n~e-t_,,-------M--å-1-------~~A~k-m~Æ-r---.----O~p~b~m-a~l---, 
tidsramme 
~---------------~--~-----~----------------~~~------~------------~ Politisk enighed om 1 At skabe klarhed og Rådet, EP Medio 1999 
direktivforslaget om gennemsigtighed på EU-plan 
overtagelsestilbud med hensyn til retlige 
spørgsmål, der skal afklares i 
L Politisk enighed 
l ~edtægterne for l europæiske sølskab 
l om 
det forbindelse med 
overtagelsestilbud. At 
forhindre fordrejning af 
mønsteret i omstruktureringen 
af EU's virksomheder på 
grund af arbitrære kulturelle 
forskelle i virksomhedsstyring 
og ledelse. 
At skabe valgfrie retlige 
strukturer for at give 
virksomhederne mulighed for 
at samle deres 
tværeuropæiske aktiviteter 
under en stor rationaliseret 
retlig paraply. l denne 
forbindelse at afklare 
omfanget af de ansattes 
deltagelse og dermed 
udbygge fællesskabet med 
hensyn til virksomhedsstyring. Vedtagelse 2000 
Rådet, EP Medio 1999 
Vedtagelse 2000 l 
i 
Gen-ne-mgang-··-----·-a-f-+---3--+--ld-en-ti-fik_a_t-io_n_a_f_r_e-tlig-e -el-ler-+-K_o_m_m-is-si-on-e-n,--+-G-e-nn_e_m--ga_n_g ___ l 
virksomhedsstyring administrative hindringer og medlemsstaterne, iværksættes primo 2000 
1 
"corporate govemancø" i deraf følgende forskelle i markederne 1 
EU virksomhedsstyring. J 
Ændring --a,- 1 O. 3 At give virksomhederne Kommissionen Forslag efteråre-t 1-9-99-! 
selskabsretsdirektiv mulighed for ~
1: 
grænseoverskridende Vedtagelse 2002 
~~~-----~~--~---~----~fu-s-io_ne_r----~~----~~--------~-------~----J 
14. selskabsretsdirektiv 3 At give virksomhederne Kommissionen Forslag efteråret 1999 
1 mulighed for at flytte deres 
hovedsæde til en anden Vedtagelse 2002 
medlemsstat l 
"'--·---------'-·----....!-------------'---- .. ------'"---·---,------, "··-·' ___ j 
Et indre marked, der fungerer for investorer: 
l L l Meddele Aktion 
la e 
'Kommis ølonen 
bldragsf i nansiarede Prioritet 
fri 1 
om Mål 
Høring om tilsynsmæsslge 
rammer for supplerende 
pensionsordninger for at 
bes~_de begunstigedes 
20 Aktører 
.. ,~.---
Kommissionen 
-Optimal 
tldsramm -l 
6 l 
-·-·-·····--·---~-Udsendes --"·marl senest 
1999 l _j 
pensionsordninger . rettigheder gennem skrappe 
tilsynsmæssige 
sikkerhedsforanstaltninger og 
omhyggelig kontrol. 
Politisk enighed om 1 Forslag 1 vil ijeme Rådet, EP Ultimo 1999 
direktivforslagene om hindringerne for 
kollektive græll$eoverskridende Vedtagelse 2000 
Investeringsinstitutter martidsføring af kollektive 
(UCITS) investeringsinstitutter ved at . 
give fondene bredere .. 
investerlngsmuligheder. 
Forslag 2 vil give 
forvaltningsselskaberne et 
europæisk pas og bredere 
lAvesteringsmuligheder (skal 
også godkendes af hensyn til 
Individuel porteføljepleje). 
Direktiv om tilsyn med 1 l overensstemmelse med den Kommissionen Forslag medio 2000 
pensionsfonde politik, Kommissionen har 
skitseret l sin meddelelse, vil Vedtagelse 2002 
den fremsætte forslag til 
direktiv om tilsyn med 
pensionsfonde. Den vil tage 
hensyn til de meget 
forskellige pensionsfonde, der j i øjeblikket findes i EU, og 
inddrage godkendelse, 
. rapportering, 
hæderJighedskriterier og 
regler om passiver og 
investeringer. 
21 
Der er behov for, at EU-institutionerne og alle de interesserede parter yder en fælles 
indsats efter nedenstående retningslinjer for at: 
• give forbrugerne de instrumenter (information) og sikkerhedsforanstaltninger (klare 
rettigheder og effektiv bilæggelse af tvister}, der er nødvendige, for at de kan tage fuldt 
og aktivt del i det indre finansielle marked 
• udpege og afvise uberettiget insisteren på Ikke-harmoniserede 
forbrugerbeskyttelsesregler som en hindring for grænseoverskridende udbud af 
~enes ter 
• fremme indførelse af effektive mekanismer til at løse problemer på det Indre 
detailmarked for finansielle ~enester, der skyldes forskelle i privatretten 
• skabe retlige forhold, der muliggør udnyttelse af nye distributionskanaler og 
teleteknologi på tværeuropæisk plan 
• tilskynde til indførelse af omkostningseffektive og sikre betalingssystemer, der giver 
borgerne mulighed for at foretage mindre grænseoverskridende betalinger uden at 
skulle betale urimelige gebyrer. 
Aktion Prioritet Mål Aktører Optimal 
tidsramme 
Politisk enighed om et 1 Forslaget skal samordne Rådet, EP Ultimo 1999 
forslag til direktiv om reglerne orr 
fjernsalg af finansielle virksomhedernes Vedtagelse 2000 
~ enester markedsføring af produkter ti 
forbrugerne o~ 
salgsteknikker. Det vi 
begrænse brugen a 
uønskede 
markedsførlngstekn ikker 
(leverance uden forudgående 
bestilling og salg under pres 
ved at tilføje passende 
bestemmelser (omfattende 
fortrydelsesret, forbud). Når 
reglerne er er trådt i kraft, bør 
denne form for hindring Ikke 
længere gælde fjernsalg vis 
teleteknolog l. 
22 -· 
1Meddelel•e fra 2 At skabe overblik over Kommissionen, Gennemgang 
Kommisstonen om forbrugernes basale medlemsstaterne påbegyndes ultimo 
kodificering af klare og oply$ningsbehov for at kunne 1999 
fol'$tåellge vurdere 
forbrugeroplysninger {grænseoverskridende) Meddelelse medio 
tjenesteudbyderes skudsmål, 2000 
sikkerheden/resultaterne a 
de ijenester, vedkommendE 
udbyder (sam 
klagemulighed). A 
undersøge i hvilken 
udstrækning disse krav e 
opfyldt for en række 
finansielle detalltjenester. 
Henstilling om en kodeks 1 På grundlag af drøftelser sol'\'1 Kommissionen, Meddelelse ultimo 
for god informationspraksis led i forbrugerdialogen vi bank- og 1999 
på realkreditområdet Kommissionen udsende en forbrugarrepræsent 
meddelelse for at tilskynde ti an ter 
aftaler om, hvilke 
oplysninger, der skal afgives 
ved udbud a 
grænseoverskridende 
realkreditlån. Kommissionen 
_j inddrages i tilsynet. 
r------A-kt-io-n----,--~P-rl-o~-~~-,,·------,-------M-a-1 ---....---A-ktø-"-,,---T-""-o_p_tliiili ·-· j 
tidsramme 
Kommissionens rapport om 3 Rapporten vil beskrive Kommissionen, Gennemgang 
betydelige forskelle mellem forhindringer for medlemsstaterne iværksættes 
de nationale ordninger for grænseoverskridende efteråret 1999: j, 
transaktioner . mellem transaktioner mellem statusrapport -
virksomheder og virksomheder og forbrugere medio 2000 1 
forbrugere i forbindelse med de 
relevante finansielle 
ijenester. Den vil indeholde 
en analyse af, hvorvidt, 
hvordan og hvorfor 
værtstandets regler gælder. 
og fastslå, hvomår der 
\ eriikke · er tale om 
ækvivalens mellem 
nationale regler. At skabe et 
objektivt og empirisk 
grundlag for drøftelser med 
medlemsstaterne og EP af, 
hvordan 
grænseoverskridende 
udbud af finansielle 
detalltjenester kan fremmes 
uden at bringe 
forbrugerbeskyttelsen i fare. 
Fortolkningsmeddelelse om 2 Større retssikkerhed og Kommissionen 
fri udveksling af klarhed for Drøftelser med 
Rådet og EP 
påbegyndes ultimo 
2000 
Udsendes 
sommeren 1999 
ijenesteydelser og begrebet medlemsstaterne, l 
~--~-----L~~--~------~~~~-~~~----~----------~---------------
23 
Meddelelae 
Kommiselonen om et Indre 
marked for betaUnger . 
handlingaplan 
bekæmpelse . af svig 
forfalskning 
· betaflngssyatemer 
Kommissionens 
om en politik for elektronfik 
handel med fininelelle 
~en etter 
t4 Forsikringskomlteen. 2 
1 Vedat · 
strenge fælles grundregler 
for forsikringsmæglere kan · 
man lette markedsføringen 
af forsikringspræmier fra · 
selskaber i partnerlande. 
Skal fungere som Kommissionen, Udsendes 
vejledning for offentlige og ESCB, markederne, sommeren 1999 
privJte foretagender, ,som forbrugerne 
er rneØvlrken~ til afsikre, 
at de( kan fejretages ·• sikre 
og omkostningseffektive 
græn$eoverskridende 
betaJi~ger af mindre beløb. l 
øjebUkket pålægges 
· sådanne transaktioner 
gebyrer,· som i gennemsnit 
er lang,t · højere end for 
indenlandske betalinger, 
hvilket er uholdbart inden 
for samme valutazone. 
Meddet~sen vil , Især 
koneentrere sig om 
kredi~Vetføfller, men. også 
bf3handl~ .. ~talinger . med 
ko~,:!Gfi'~kog kontanter. 
At .. om, Meddelelse ultimo 
hvordan maf'l kan forebygge Industrien, 1999 
svig;. f;eks. ved at brugerne og 
prg · · ''.~d~e,ks,liog:>. ~f : ·• d1edlemsstaterne 
da . ·:· ·: ; . re tel(hlSke .. ; : 
· syst sfkkeifled. · 
En klar og Kommiasionen 
sammenhængende . politik 
for . hele den finansielle 
sektør; · d~r tager hensyn dl 
eksisterende regler, bredere 
lntem$~Ønate udviklinger og 
teknologiske fremskridt; 
24 OffenUiggørelse 
medlo2000 
Der skal snarest gøres fremskridt for at: 
• udfylde eventuelle lakuner i EU's tilsynsregler, der skyldes nye finansielle 
samhandelsformer eller globalisering, så hurtigt som overhovedet muligt 
• fastsætte skrappe passende standarder for at give EU's banksektor mulighed for at 
klare det forhøjede konkurrencepres 
• bidrage til at udvikle tilsynsstrukturer i EU, som kan værne om stabiliteten og tilliden i 
en tid præget af nye markedsstrukturer og globalisering 
• udvikle en fremgangsmåde for regulering og tilsyn, som kan benyttes som grundlag for 
en vellykket udvidelse 
• give EU lejlighed til at indtage en førende rolle ved fastsættelsen af høje globale 
standarder for regulering og tilsyn, herunder med hensyn til finansielle konglomerater. 
Aktion Prioritet Mål Aktører Optimal 
tidsramme 
Vedtagelse af 1 At skabe et ensartet Rådet, EP Ny førstebehandling 
direktivforslaget om retsgrundlag for afvikling og i EP ultimo 1999. 
afvikling og likvidering af likvidering af Politisk enighed 
forsikringsselskaber forsikringsselskaber i det indre hurtigst muligt. 
marked gennem gensidig 
anerkendelse af procedurer og Vedtagelse 2001 
principperne om enhed, 
universalitet, åbenhed og ikke--
diskrimination. 
Vedtagelse af 1 Fælles regler for afvikling og Rådet, EP Fælles holdning 
direktivforslaget om likvidering vil indføre fælles ultimo 1999 
afvikling og likvidering af procedurer for insolvente 
bankør banker og udpege de Vedtagelse 2001 
ansvarlige myndigheder. 
Dermed vil man undgå, at 
insolvente banker fortsætter ,. 
deres, aktiviteter, hvilket kunne 
indebære medkontrahentrisicl. 
l Vadtagelse af 1 At sikre markedsadgang for og Rådet, EP Fælles holdning 
direktivforslaget om passende regulering af efteråret 1999 
elektroniske penge udbydere af elektroniske penge. 
At fastlægge tllsynsregler, der 
25 
Kommtsllon_.. 
henstlfllrtg om afglvelt~~ 
af oplysntnø..- om 
flnansielll lntttumenter 
om 
banker 
investeringuel$k.,.r 2 formodes at give 
anledning til hvldvaskning, 
bred.&re og ved at. udvide kravet 
om .. rapportering (suspekte 
tran$akti,9ner) til relevante ikke­
flnan~el" erhverv. Forslag medio 1999 
Vedtagelse 2001 
oøl~rsnirlaer om bankers Kommissionen Meddelelse medio 
1999 og andr. 
finansieringsinstitutters 
aktivlt$ter for at give 
Investorerne mulighed for at 
træffe! velbegrundede 
beslutninger og for at øge 
gennørn~lgtlgheden og 
disclplll'lf'n på markedet· som 
supplement til tilsynet. 
med at 
rarnmenne for banker. 
k~~*algrundlag for at afspejr,: 
markt,Ø~dvlkJingen kører 
paråitelt ·med arbejdet i· G10. 
land~nes Basel.;komite · (Ba• 
Committf)e on · · Banking 
Supe~iSion). Arbejdet forventes. 
at munde ud i en revision af 
EU·ram~erne for banker og 
lnvesterlngskapltal. Kommissionen Forslag til direktiv 
(BAC, HLSS 15), foråreaA\-~ ~ 
fl'ledlemsstateme, '"-~' 
Ud'.tlrHIVI6ft i Basel markederne wnuutp~• 
Vedtagelse 2002 
15 Bankudvalget (Banklng Advlsory Commlttee), Det Højtstjende Udvalg for V•rdlpaplrtllsyn (High Level 
Securlt/es Supervisara Commlttee). 
26 
Ændring: af N... ·til 
solveneMit . l 
forsfktlnlsdlreli8ørt1 .•. 
Forslag om at andre 
forsikringsdirektiverne og 
lSD for at muliggøre 
udvekallng af oplyenlnger 
med tredjelancM · 
Udarbejdelse af· 
tilsynsregler for 
flnanslell• kongtomerater 
efter henstillinger fra clet 
fællesforum 
Oprettelse af et 
værdipapirudvalg 3 
: 
3 
2 Mål 
l 
... . .. '·Aktører· Optimal 
tidsramme 
At be$t<Ytte fatbrugerne på. det .. Kommissionen, Forslag til direktiv 
Indre .marked \led· ., ;at ·$Ikte ForsJkrlngskomtte medio 2000 
pass&lid& kapitalgrundlag .. ~)r en), 
forslktlngsselskaber i·· fOrhold til medlemsstaterne, Vedtagelse 2003 
karåkteten af deres risici. · markederne 
Grundlag for international Kommissionen 
udveksling af·oplysninger for at 
styrke den finansielle stabilitet 
·. 
At lukke smuthuller i den 
nugældende lovgivning for 
sektor,en og behandle 
yderliQere forsigtighadsrisici for 
at sikre gode tilsynsordninger. 
' 
Et for;melt regulerende udvalg 
på dette område vil bidrag til 
udarbljdelse af EU-regler på 
værdipapirområdet Kræver, et 
EU's .Institutioner kan nå til 
enighed om en passende 
kornit01ogipfocedure. 
27 Kommissionen, 
Bankudvalget, 
Forsikringskomite 
en, HLSS, 
medlemsstaterne, 
tilsynsmyndighed 
eme og 
markederne. 
Kommissionen, 
Rådet, EP Forslag efteråret 
1999 
Vedtagelse 2001 
Forslag ultimo 2000 
Vedtagelse 2002 
Forslag ultimo 2000 
Vedtagelse 2002 
• At fjerne forskelle i beskatningen 
• Et effektivt og gennemsigtigt retssystem for virksomhedsstyring (corporate 
governance) 
Aktløn 
Vedtagelle af et dlrektN 
om beskatnJng af 
opsparing 
Gennemførelse åf Prioritet 
,. " 
1 Mål Aktører 
Målet er at fjerne forskelle l Rådet 
beskatningen af privat 
opsparing som supplement Ul 
. nedbrydeisen af barriererne for 
kapitalens og finansielle 
tjenesters frie bevægelighed for 
at gavne den finansielle sektor, 
At imødegå skadelig Kommissionen, Optimal 
tidsramme 
Politisk enighed Inden 
november 1999 
Vedtagelse 2000 
Løbende tilsyn i 
adfærdskOdeksen fra 
december 1997 for skattemæssig konkurrence, medlemsstaterne. 
som. ~an få betydelige følger fQr adfærdskodeksgrup \ 
. ertwervsbeskattilng . 
Gennempng af 
beskatningen . af 
. finansleDe tjen .. ter 
Kommistionens foralag 
om koordinering · af 
skatteordninger for 
supplerende pensJoner 
Gennemgang af p•t• l 
EU med hen•~ tJJ 
virksomhedsstyring 
(corporata govemancl) 3 
2 
3 placeringen af 
erhverVsaktiviteter i EU. 
At sænke omkostningerne. og · Kommissionen, 
ijerne ·faktorer, der hæmmer medlemsstaterne, 
grænseoverskridende markederne 
aktiviteter. 
På grundlag af drøftelser l Kommissionen 
skattepolitikgruppen vil der blive 
udarbejdet forslag til lovgivning 
om beskatning af vandrende 
arbejdstageres bidrag til 
supplerende pensionsfonde. 
. Skal b,ldrage til arbejdskraftens 
bev,.gellghed. 
Udpegelse af retlige eller Kommissionen, 
administrative hindringer og medlemsstaterne, 
deraf følgende forskelle l markederne 
ordninger for 
. virksomhedsstyring. 
28 Drøftelser i 
skattepolitikgruppen 
Forslag ultimo 1999 
Vedtagelse 2002 
Gennemgang 
Iværksættes 
2000 primo i