Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse om sort arbejde« (1999/C 101/09)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 17. april 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Daniel Giron til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 7. januar 1999.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 360. plenarforsamling af 27.-28. januar 1999, mødet den 27. januar 1999, med 119 stemmer for, 4 imod og 5 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

Det Økonomiske og Sociale Udvalg hilser Kommissionens vilje til at indlede en debat om sort arbejde varmt velkommen, da det vil sætte EU i stand til at udarbejde en strategi til bekæmpelse af dette fænomen, som berører alle EU's medlemsstater.

ØSU bifalder, at Kommissionen angriber problemet med sort arbejde ud fra en beskæftigelsessynsvinkel. Det kan nemlig ikke benægtes, at sort arbejde belaster finansieringen af de offentlige serviceydelser og den sociale beskyttelse, svækker andre overenskomstbaserede sociale ordninger (uddannelsesfonde, pensions- og feriefonde osv.) og forvrider konkurrencen som helhed. En reduktion af det sorte arbejde skulle gerne indebære, at personer, der arbejder sort, genfinder deres plads i den formelle økonomi, og at den trussel, sort arbejde udgør for de eksisterende registrerede arbejdspladser, begrænses.

ØSU mener, at denne indfaldsvinkel er så meget desto mere velbegrundet, som sort arbejde hovedsageligt truer små virksomheder og håndværksvirksomheder, der ifølge Kommissionens meddelelse af 26. oktober 1995 er nøglen til vækst og beskæftigelse i EU.

ØSU noterer sig Kommissionens opfordring til alle medlemsstaterne, EU's institutioner og arbejdsmarkedets parter om at gøre en indsats for at øge bevidstheden om årsagerne til sort arbejde og dets omfang, identificere den bedste bekæmpelsespraksis og undersøge muligheden for en koordineret indsats på EU-niveau.

ØSU bifalder ligeledes den indstilling, at foranstaltningerne kan variere fra land til land, afhængigt af de specifikke forhold.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Definition af sort arbejde

2.1.1. Kommissionen definerer »sort arbejde« (på de fleste sprog kaldt »ikke-anmeldt arbejde«, som »enhver lønnet aktivitet, som i sig selv er lovlig, men som ikke registreres hos de offentlige myndigheder«. ØSU finder denne definition acceptabel i betragtning af behovet for en fælles definition for alle medlemsstaterne.

2.1.2. ØSU mener dog, at definitionen bør lægge sig tættere op ad det, man normalt forstår ved »sort arbejde« så man undgår problemer med frivilligt arbejde, velgørenhedsarbejde og arbejdsopgaver i hjemmet, især lejlighedsvist udført husligt arbejde.

2.1.3. Derimod er der selvfølgelig tale om en form for sort arbejde, når en arbejdsgiver og en arbejdstager undlader at opgive en del af det udførte arbejde til myndighederne.

2.1.4. ØSU ønsker dog at understrege, at der findes andre lønnede aktiviteter, som i princippet er lovlige, men i praksis ulovlige, sådan som de udføres. De kan derfor ikke anmeldes, og det er et problem, der bør gøres noget ved.

2.1.5. På baggrund af debatten i ILO om børnearbejde og forslaget til konvention, der forventes godkendt i 1999, burde Kommissionen have lagt større vægt på dette område i sin analyse af sort arbejde ().

2.1.6. Under alle omstændigheder kan ØSU kun på ny bekræfte sin afstandtagen fra alle former for udnyttelse af børn og sin støtte til en rammelovgivning i medlemsstaterne og internationale normer, der nøje fastlægger reglerne for børnearbejde.

2.1.7. Derudover ønsker ØSU at fremhæve problemet med underentrepriser (), som ved misbrug i praksis kan give anledning til skatte- og socialbidragsunddragelse i større omfang i forbindelse med sort arbejde, hvad enten det udføres af ansatte i uregistrerede virksomheder eller af selvstændige.

2.1.8. I den forbindelse foreslår ØSU, at Kommissionen iværksætter en analyse af dette problem, som aldrig har været behandlet specifikt.

2.2. Karakteristik af sort arbejde

ØSU konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen behandler spørgsmålet om sort arbejde både på virksomhedsniveau og i forbindelse med enkeltpersoner. Det er rimeligt at fremhæve de to sider af det sorte arbejde: den (fysiske eller juridiske) person, der arbejder illegalt, og den ansættende virksomhed eller privatperson.

2.2.1. De vigtigst e årsager til sort arbejde

2.2.1.1. ØSU er helt enig med Kommissionen i, at hovedincitamentet til at tage del i den sorte økonomi er økonomisk.

2.2.1.2. Denne indfaldsvinkel giver lejlighed til at påvise, i hvor høj grad arbejdskraftrelaterede skatter og sociale bidrag belaster enkeltpersoner og virksomheder, især de mindste virksomheder. Den fremhæver desuden skattetrykket på privatpersoner, der ofte står som køberne af sort arbejde.

ØSU har i tidligere udtalelser erkendt, at det er nødvendigt at omlægge skattesystemerne, så at lønarbejde ikke længere beskattes uforholdsmæssigt højt i forhold til andre skatteobjekter ().

Det er indlysende - og et generelt problem på det illegale arbejdsmarked - at jo mindre økonomisk forskel der er mellem at udføre et stykke arbejde officielt og sort, des mindre attraktivt vil det være at ty til sort arbejde. I mellemtiden må man satse på i hvert fald at opnå en lettelse af de skatter og sociale bidrag, som virksomheder med mange ansatte skal betale.

2.2.1.3. Selvom det er ØSU's opfattelse, at et stort antal historiske faktorer har haft eller stadig har betydning for forekomsten af sort arbejde, synes det dog hovedsageligt at have sit udspring i følgende:

- byrden af skatter og sociale bidrag;

- lovgivningsmæssige og administrative byrder;

- manglende tilpasning af arbejdsmarkedslovgivningen;

- den illegale indvandring.

2.2.1.4. ØSU minder om, at sort arbejde hovedsageligt findes i sektorer med et stort flertal af små virksomheder (håndværk, handel og service), som tynges uforholdsmæssigt meget af skattemæssige, sociale, lovgivningsmæssige og administrative regler. Dette understreges i Jacques Delors' hvidbog ().

2.2.1.5. Som fremhævet af Kommissionen kan en lang række andre faktorer bidrage til forekomsten og udviklingen af sort arbejde (f.eks. kulturel accept, lav konkurrenceevne og uattraktive arbejdsopgaver).

ØSU kan dog ikke være enig i Kommissionens bemærkning om, at »eksistensen af håndværkssammenslutninger også kan virke fremmende på sort arbejde (4)

(4) KOM(1998) 219 endelig udg., pkt. 2.2, litra c), tredje led.« - især da der som oftest er tale om private sammenslutninger, og da det absolut ikke er nødvendigt at være medlem af disse for at udføre en handelsaktivitet.

2.2.1.6. ØSU mener desuden, at Kommissionen ikke behandler den systematiske forekomst af sort arbejde og de konsekvenser, som dette fænomen kan have for hele brancher, tilstrækkeligt grundigt. F.eks. er der i bygge- og anlægssektoren i de fleste medlemsstater mange og hyppige tilfælde af leverandører af ulovligt arbejde, også på tværnationalt plan.

2.2.2. Hvem er det, der arbejder sort?

2.2.2.1. ØSU konstaterer, at Kommissionen i sin analyse opererer med fire grupper af personer, der udøver sort arbejde:

- personer med én eller flere bibeskæftigelser;

- »økonomisk inaktive« personer;

- ledige;

- statsborgere fra tredjelande.

2.2.2.2. ØSU er dog af den opfattelse, at der bør foretages en anden opdeling, hvor der skelnes mellem personer, der burde have status af lønmodtagere, og personer, der har valgt ikke at anmelde deres aktiviteter til myndighederne.

En sådan opdeling ville gøre det lettere at træffe de rette forholdsregler.

2.2.3. Hvilke sektorer er mest berørt?

2.2.3.1. Kommissionen påviser, at sort arbejde er mest fremherskende i de traditionelle sektorer, som karakteriseres ved arbejdsintensiv produktion og lokale økonomiske kredsløb, og især i forbindelse med hjemmeproduktion eller aktiviteter udført i familien.

2.2.3.2. ØSU mener, at man udover disse traditionelle sektorer også bør nævne de lønnede personlige serviceydelser (pleje, børnepasning, hjælp til ældre), som i dag er en meget ustruktureret sektor.

2.2.3.3. I øvrigt mener ØSU, at man bør være opmærksom på distancearbejde, da arbejdsvilkårene ved denne type arbejde lettere kan føre til, at arbejdet ikke registreres.

2.2.3.4. ØSU opfordrer Kommissionen til at udtale sig mere klart om de såkaldte moderne innovative sektorer.

2.2.4. Illegale indvandrere

Selvom spørgsmålet om illegale indvandreres arbejde bør behandles i forbindelse med de enkelte medlemsstaters generelle strategi for bekæmpelse af illegal indvandring, er denne gruppes arbejde ikke desto mindre en del af den sorte økonomi.

Derfor mener ØSU, at spørgsmålet også bør tages op på EU-niveau, så det kan blive undersøgt, om det er muligt at opnå større konvergens på området.

2.3. Konsekvenser af sort arbejde

2.3.1. Social sikkerhed og konsekvenser for de offentlige finanser

ØSU understreger den skadelige indvirkning, sort arbejde reelt har på de offentlige finanser, både i form af mistet skatteprovenu og manglende indbetaling af sociale bidrag.

Dette skaber en ond cirkel, som er uacceptabel, da det i sidste instans er de registrerede lønmodtagere og virksomheder, der bliver ramt. Da de offentlige ydelser som oftest er for alle, er det ikke altid muligt at holde snyderne uden for systemet.

2.3.2. Konsekvenser for den enkelte

2.3.2.1. Sort arbejde stiller udøverne i en sårbar social position i forhold til den registrerede arbejdskraft. Konsekvenserne af den svækkede sociale beskyttelse og beskyttelse på arbejdspladsen afhænger dog af, hvilken af Kommissionens forskellige kategorier af sort arbejdskraft der er tale om.

2.3.2.2. Således lader det til, at sorte arbejdstagere i en del tilfælde ikke opfatter deres egen situation som reelt forskellig fra de registrerede arbejdstageres situation, hvad angår social beskyttelse. Derudover bør det bemærkes, at de »højtkvalificerede« sorte arbejdstagere ikke lader til at lide tab på dette område, da personer, der frivilligt indlader sig på denne type aktiviteter, åbenbart ofte arbejder under temmelig favorable forhold.

2.3.2.3. På denne baggrund bemærker ØSU, at sort arbejde kan være økonomisk meget attraktivt for nogle, mens det kan være »livsnødvendigt« for andre, illegale indvandrere eller ej.

Dette kan være forklaringen på, at mange har to beskæftigelser, men kun anmelder den ene.

2.3.2.4. Derudover glæder det ØSU, at Kommissionen har bemærket, at sort arbejde ikke giver forbrugerne den samme beskyttelse og garanti for varers og tjenesteydelsers kvalitet. Det bør dog bemærkes, at forbrugeren som oftest tyr til sort arbejde efter en nøje kalkulation - eller af nød, da han måske ikke havde haft råd til den pågældende vare eller tjenesteydelse på normale markedsvilkår. Dette rejser igen spørgsmålet om arbejdsomkostningerne.

2.3.2.5. Endelig ønsker ØSU at understrege, hvor uretfærdig situationen er for de skatteydere, der betaler alle deres skatter og sociale bidrag.

2.3.3. Konsekvenser for konkurrencen

2.3.3.1. ØSU er enig i Kommissionens analyse og mener, at sort arbejde kun spiller en mindre rolle på internationalt niveau, da det er vanskeligt at opretholde handelsforbindelser på basis af aktiviteter, der udføres sort. Desuden er det sandsynligvis nemmere at udføre kontrol på internationalt niveau end i forbindelse med samhandel på lokalt niveau. Sort arbejde forekommer tilsyneladende hovedsageligt i forbindelse med serviceydelser i nærmiljøet.

2.3.3.2. Det er ØSU's opfattelse, at virksomheder, der anvender sort arbejde, kun anvender det på en lille del af deres aktiviteter, varierende efter omstændighederne. Man bør ligeledes nævne de tilfælde, hvor enkeltpersoner eller grupper af personer arbejder sort i direkte konkurrence med registrerede virksomheder. Under alle omstændigheder understreger ØSU den betydelige konkurrenceforvridning, især hvad angår prisen på varer og tjenester, der finder sted mellem levering af en registreret og en ikke-registreret vare eller ydelse.

2.3.3.3. Selvom ØSU mener, at det er de offentlige finanser, der lider under sort arbejde, er det efter dets mening svært at se bort fra, at sort arbejde faktisk kan være et konkurrenceforvridende element til skade for de registrerede virksomheder. Det er indlysende, at et stort antal virksomheder mister markedsandele, efterhånden som sort arbejde spreder sig, og trues af lukning.

2.4. Kommissionens forslag til politiske løsningsmodeller

Kommissionen mener, at problemet med sort arbejde kan anskues på to måder, og foreslår to former for indgreb: sanktioner og forebyggelse.

2.4.1. Sanktioner

Sanktionerne er rettet mod enkeltpersoner eller virksomheder, der udnytter systemet. Kommissionen foreslår, at man:

- sikrer en bedre håndhævelse af reglerne;

- favoriserer systemer, hvor retten til sociale ydelser afhænger af de faktisk indbetalte bidrag;

- iværksætter oplysningskampagner.

2.4.2. Forebyggelse

Med de forebyggende tiltag skal den nuværende lovgivning tilpasses de nye beskæftigelsesformer. Kommissionen foreslår:

- liberalisering af markederne for varer og tjenester og forenkling af procedurerne for etablering af små virksomheder;

- prioritering af en udbudsstruktur for visse sektorer (omsorg, rengøring) og anerkendelse af nye typer beskæftigelse og kompetencer;

- større engagement fra arbejdsmarkedets parters side vedrørende information, håndhævelse og kontrol;

- tilpasning af en uhensigtsmæssig arbejdsmarkedslovgivning til udviklingen af nye beskæftigelsesformer;

- reform af det sociale sikringssystem, så det kommer til at dække korte beskæftigelsesperioder, uregelmæssigt arbejde, skift mellem korte arbejds- og ledighedsperioder, omsorg osv.;

- sænkning af skatten for såvel arbejdsgiver som arbejdstager;

- sænkning af momssatserne på arbejdsintensive tjenesteydelser ().2.4.3. Kommissionen fremhæver to aspekter i forbindelse med sort arbejde, som kræver to supplerende, men forskellige former for indgreb:

- når enkeltpersoner udnytter systemet og dermed bringer solidariteten i fare, er det nødvendigt at satse på sanktioner og oplysningskampagner;

- når fleksibiliteten på arbejdsmarkedet øges, og den eksisterende lovgivning tilpasses knap så hurtigt, er det nødvendigt med en koncentreret forebyggende indsats, der dels består i at tilpasse uhensigtsmæssig lovgivning, så den tager hensyn til de nye forhold på arbejdsmarkedet, dels i at reducere byrder og forhindringer.

2.4.4. Efter ØSU's mening er Kommissionens forslag til politik på dette område selvmodsigende.

2.4.4.1. I punkt 4.1 opfordrer Kommissionen til »en bedre håndhævelse af reglerne«, men forsvarer samtidig den modsatte fremgangsmåde ved at fremhæve, at en uhensigtsmæssig arbejdsmarkedslovgivning skal tilpasses til udviklingen af nye beskæftigelsesformer.

2.4.4.2. Hvordan kan Kommissionen understrege behovet for en grundlæggende lovgivning og samtidig så tvivl om dette behov? Hvilke kriterier lægger Kommissionen i øvrigt til grund for den vurdering, at den eksisterende arbejdsmarkedslovgivning er uhensigtsmæssig i forbindelse med disse nye aktiviteter eller beskæftigelsesformer?

2.4.4.3. Kan man desuden nøjes med sanktioner over for dem, der udnytter systemet, når alle medlemsstaterne har forstærket kontrollen i de senere år? Kan man fortsat betragte disse mennesker som de eneste, der har ansvaret for, at der arbejdes sort?

2.4.5. ØSU deler ikke Kommissionens opfattelse af, at justerende og forebyggende foranstaltninger kun vedrører nye aktiviteter eller beskæftigelsesformer.

Er det ikke at gå lidt for let henover den kendsgerning, at det i dag er nødvendigt at foretage tilpasninger overalt? I øvrigt definerer Kommissionen på intet tidspunkt, hvad den forstår ved »nye beskæftigelsesformer«.

2.4.6. ØSU foreslår, at Kommissionen gør mere systematisk rede for sine forslag i afsnit 4. Den bør klart og præcist beskrive de forskellige foranstaltninger og angive, på hvilket niveau de skal træffes, herunder om der skal gøres en indsats på EU-niveau.

2.4.6.1. Hvis dette er tilfældet, kunne der f.eks. anvendes følgende retsgrundlag for EU's kompetence på området:

- artikel 100 A (om det indre markeds funktion) - for at undgå konkurrenceforvridning på grund af sort arbejde;

- og/eller artikel 118 og 118 A (om arbejdsvilkår og arbejdstagernes sikkerhed og sundhed) - for at fremme rimelige arbejdsvilkår.

3. Særlige bemærkninger

ØSU kan generelt tilslutte sig Kommissionens analyse af markedet for sort arbejde.

ØSU mener dog, at sort arbejde også kan betragtes som en konsekvens af mangelfulde administrative forskrifter og af arbejdskraftomkostningerne. ØSU har i øvrigt fremhævet dette punkt adskillige gange i tidligere udtalelser.

I næsten alle tilfælde vinder det sorte arbejde udbredelse af økonomiske grunde. Tilskyndelsen kommer snart fra efterspørgselssiden, snart fra udbudssiden.

Det er derfor vigtigt at udarbejde en strategi, som kan medvirke til at reducere de økonomiske fordele af sort arbejde.

Det er ligeledes vigtigt at overveje, hvordan personlige tjenesteydelser kan organiseres, samtidig med at iværksætterånden stimuleres, og hvordan visse lovregler kan tilpasses.

I den forbindelse finder ØSU det mere logisk, at forebyggende tiltag kommer i betragtning før tiltag af repressiv karakter. Det fremgår klart af Kommissionens analyse af sort arbejde, at det er nødvendigt at tilpasse lovgivningen til de økonomiske og sociale realiteter. Først i anden omgang vil sanktioner kunne medvirke effektivt til bekæmpelse af sort arbejde.

3.1. Forebyggelse

3.1.1. Liberalisering af markederne for varer og tjenester og forenkling af procedurerne for etablering af små virksomheder

ØSU har ofte udtalt sig positivt om iværksættervirksomhed og investering i små og mellemstore virksomheder samt i mikrovirksomheder, der skaber nye arbejdspladser. Den Europæiske Investeringsbanks særlige Amsterdam-handlingsplan hilses i denne forbindelse velkommen.

ØSU går således ind for forenklede etableringsprocedurer for små virksomheder, men finder det nødvendigt - i hvidbogens ånd - at forbedre hele den lovgivningsmæssige og administrative ramme for de små virksomheder.

Desuden har ØSU foreslået målrettede uddannelsesprogrammer for at hjælpe små og mellemstore virksomheder samt mikrovirksomheder til bedre at forstå og tilpasse sig de EU-direktiver, der vedrører dem.

3.1.2. Prioritering af en udbudsstruktur for visse sektorer (omsorg, rengøring) og anerkendelse af nye typer beskæftigelse og kompetencer

ØSU har allerede udtrykt sin støtte til forslaget om bedre strukturering af jobskabende sektorer, der stadig ofte er uformelle. Det drejer sig om bl.a. omsorg, hjemmehjælp eller hjemmepleje samt kulturelle aktiviteter.

Der er ingen tvivl om, at det er nødvendigt at forhindre udviklingen af en parallel økonomi og et sort marked for arbejde.

3.1.3. Større engagement fra arbejdsmarkedets parter omkring information, håndhævelse og kontrol

ØSU mener, at man bør styrke deltagelsen af alle arbejdsmarkedets repræsentative organisationer i den oplysende og forebyggende indsats mod sort arbejde.

Derimod sætter ØSU spørgsmålstegn ved, om det altid er berettiget at involvere arbejdsmarkedets repræsentative organisationer i kontrolforanstaltninger. Men arbejdsmarkedets parter kan bidrage til at afsløre illegale beskæftigelsesformer, og ved at samarbejde med de kompetente myndigheder kan de virke for, at lovene og de overenskomstmæssige forskrifter overholdes. De kan selv tage et ansvar, f.eks. ved at oprette organer for mægling og intern disciplin og ved at udvikle nye forebyggende procedurer eller nye overvågelsesmekanismer i samarbejde med de offentlige myndigheder.

Som tidligere nævnt kunne Kommissionen derfor godt være mere præcis i sine forslag om håndhævelse og kontrol på sektorplan, lokalt plan og EU-plan. Kommissionen burde ligeledes tage hensyn til andre aktørers og socioøkonomiske parters rolle i de foranstaltninger, der skal iværksættes.

3.1.4. Tilpasning af en uhensigtsmæssig arbejdsmarkedslovgivning til udviklingen af nye beskæftigelsesformer

ØSU opfordrer Kommissionen til at udtrykke sig mere forsigtigt eller mere præcist om begrebet uhensigtsmæssig arbejdsmarkedslovgivning.

På hvilken måde er arbejdsmarkedslovgivningen mere uhensigtsmæssig for nye beskæftigelsesformer end for traditionelle aktiviteter? Bør dette spørgsmål udelukkende gå på nye beskæftigelsesformer?

Her kunne Kommissionen i højere grad tilskynde arbejdsmarkedets parter i de enkelte medlemsstater til at drøfte udviklingen i arbejdsmarkedslovgivningen, især i forhold til de små virksomheder.

Som Kommissionen anfører i sin meddelelse, berører sort arbejde først og fremmest små virksomheder, og debatten bør derfor føres på dette niveau. Der er ingen tvivl om, at en del små virksomheder i dag er bange for at ansætte nye medarbejdere.

Generelt må man sætte spørgsmålstegn ved, om de samlede juridiske, skattemæssige, administrative og juridiske bestemmelser reelt passer til de små virksomheders situation.

3.1.5. Reform af det sociale sikringssystem, så det kommer til at dække korte beskæftigelsesperioder, uregelmæssigt arbejde, skift mellem korte arbejds- og ledighedsperioder, omsorg

Jacques Delors' hvidbog om beskæftigelse har allerede lanceret idéen om bedre tilpasning af de sociale sikringssystemer til uregelmæssige, kortvarige arbejdsforhold. Hvidbogen omtalte især »en omlægning af nationale statslige løntilskudsordninger på en sådan måde, at arbejdsindkomster kan suppleres med indkomst fra social sikring gennem udvikling af integrerede skatteordninger og løntilskudsordninger« (). Erklæringen fra Dublin-topmødet om beskæftigelse opfordrer ligeledes medlemsstaterne til at »udvikle socialsikringssystemer, der kan tilpasses nye arbejdsmønstre og give en passende social beskyttelse til de berørte personer«.

ØSU har også udtalt sig om dette spørgsmål. ØSU har bl.a. foreslået fremme og anerkendelse af registrerede arbejdspladser på grundlag af partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor inden for områder som pleje, transport, energi og miljø. Partnerskaberne skal benytte sig af ikke-lønbaserede støttemekanismer og sikres gennem deltagelse af arbejdsmarkedets parter, velfærdssektoren, relevante ngo'er og de lokale og regionale myndigheder ().

Sådanne tiltag bør dog ikke føre til konkurrence med den kommercielle sektor. Dette gælder ligeledes for indslusningsvirksomhed og andre formidlende organisationer.

3.1.6. Sænkning af skatten for såvel arbejdsgiver som arbejdstager

ØSU mener, at dette forslag ganske godt rammer hovedårsagen til sort arbejde.

Jacques Delors' hvidbog indeholder bl.a. forslag til sænkning eller afskaffelse af arbejdsgiverbidragene til social beskyttelse for mindre kvalificeret, lavtlønnet arbejdskraft, idet der kompenseres for udgifterne ved at indføre miljøafgifter, forbrugsafgifter på sundhedsskadelige forbrugsvarer og skatter, der gør produktive investeringer mere attraktive ().

I sin udtalelse fra november 1996 om »Fremtiden for social beskyttelse« () og i udtalelsen af 9. juli 1997 om »Beskatning i Den Europæiske Union« () støttede ØSU sådanne alternative finansieringskilder.

ØSU ønsker også at påpege, at en anden mulighed kunne bestå i at undersøge, om ændring af beregningsgrundlaget for bidragene til social beskyttelse ville være en egnet fremgangsmåde.

Det er klart, at en sådan ordning ikke må føre til, at sikre job erstattes af usikre, ligesom den ikke må underminere de rettigheder, som modtagerne af sociale ydelser har ().

3.1.7. Sænkning af momssatserne på arbejdsintensive tjenesteydelser

ØSU har flere gange tidligere udtalt sig positivt om sænkning af momssatserne i forbindelse med arbejdsintensive produkter, aktiviteter og tjenesteydelser, da dette kan være en metode til at skabe arbejdspladser.

ØSU bakker endnu en gang op om dette forslag, som sigter mod at udvikle beskæftigelsen og gøre sort arbejde økonomisk mindre attraktivt.

I konklusionerne fra topmødet i Wien den 12. december 1998 hedder det desuden, at »Kommissionen opfordres til at tillade de medlemsstater, der måtte ønske det, at eksperimentere med nedsatte momssatser på arbejdskraftintensive tjenesteydelser, som ikke er udsat for grænseoverskridende konkurrence« ().

3.2. Sanktioner

3.2.1. Bedre håndhævelse af reglerne

ØSU mener, at det uden tvivl er vigtigt at videreføre og styrke kontrolforanstaltningerne, bl.a. ved at inddrage toldvæsenet.

ØSU har til opgave at forsvare de værdier, som samfundet prioriterer (omfordeling af indkomsterne og tilvejebringelse af velfærdsydelser), jf. Kommissionens meddelelse. Spørgsmålet er, på hvilket niveau disse regler bør håndhæves, og hvilken rolle EU bør spille i den forbindelse.

Det er væsentligt at opfordre personer og virksomheder til at bandlyse sort arbejde, men det er lige så vigtigt at opretholde eller skærpe sanktionerne. De bør i øvrigt ramme såvel dem, der tilbyder sort arbejde, som dem, der efterspørger det eller anvender det.

Sort arbejde medfører nemlig ikke kun konkurrenceforvridning - det har også konsekvenser for det legale arbejdsmarked og for de virksomheder og arbejdere, der følger reglerne. Virksomhedernes og arbejdstagernes repræsentanter søger at imødegå problemet ved dels at udarbejde en adfærdskodeks, dels at plædere for skrappere sanktioner.

Referencerammen for de kollektive aftaler findes i ILO's konventioner. Hvad sanktioner angår, kunne man efter ØSU's mening overveje at udelukke virksomheder, der ikke overholder de sociale forpligtelser, fra afgivelse af tilbud på offentlige kontrakter, og der kunne også træffes foranstaltninger vedrørende socialt ansvar (i hele produktionskæden).

ØSU vil dog advare Kommissionen mod faren for, at de administrative regler gør mere skade end gavn, hvis kontrollen er for ihærdig. Alt for ofte må man konstatere, at der afsættes store beløb til kontrol af registrerede virksomheder, mens aktiviteterne i den uofficielle økonomi ikke efterforskes til bunds.

3.2.2. Favorisering af systemer, hvor retten til sociale ydelser afhænger af de faktisk indbetalte bidrag

ØSU finder det vigtigt, at der er en forbindelse - omend spinkel - mellem bidrag og ydelser.

Det er dog et spørgsmål, om lande, der allerede har indført universel socialsikring, kan vende tilbage til et sådant system.

ØSU gør desuden opmærksom på, at personer, der arbejder sort, af og til er dækket af det sociale sikringssystem i forvejen, enten fordi de har to job, er støtteberettigede eller arbejdsløse og modtager arbejdsløshedsunderstøttelse.

Endelig bør der gennemføres en grundigere undersøgelse af problemet med personer, der ikke arbejder, og som økonomisk set må betragtes som udstødte fra samfundet.

3.2.3. Oplysningskampagner

ØSU kunne - også politisk - støtte dette tiltag gennem de samfundskræfter, der er repræsenteret i ØSU. Kommissionen bør give arbejdsmarkedets parter og andre økonomiske aktører en særlig rolle i forbindelse med lancering af koordinerede kampagner. Kommissionen kunne også sponsorere og/eller deltage i finansieringen af sådanne kampagner. Endvidere burde begreberne bevidstgørelse og forebyggelse af sort arbejde medtages som benchmarkingprocedure i Kommissionens retningslinjer for beskæftigelsen. Hvorfor har Kommissionen ikke rejst dette spørgsmål i sin seneste meddelelse om beskæftigelse ()?

Bruxelles, den 27. januar 1999.

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT C 284 af 14.9.1998.

() EFT C 126 af 23.5.1989; EFT C 159 af 17.6.1991; EFT C 49 af 24.2.1992; EFT C 133 af 31.5.1995; EFT C 157 af 25.5.1998.

() EFT C 73 af 9.3.1998, punkt 2.2.5.1.

() Jacques Delors: »Hvidbog om vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse: udfordringer og veje ind i det 21. århundrede« (KOM(93) 700 endelig udg., punkt 8.8, litra d), 4. afsnit.

() Som allerede foreslået af kommissær Monti.

() Jacques Delors: »Hvidbog om vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse: udfordringer og veje ind i det 21. århundrede« (KOM(93) 700 endelig udg., punkt 8.8, litra c), tredje led.

() EFT C 73 af 9.3.1998, s. 85, punkt 2.2.2.

() Jacques Delors' hvidbog, punkt 9.4 og 9.5.

() EFT C 66 af 3.3.1997, s. 58, punkt 5.

() EFT C 296 af 29.9.1997, s. 37, punkt 2.2.3, fjerde afsnit.

() EFT C 73 af 9.3.1998, s. 85, punkt 2.2.5.

() Formandskabets konklusioner, SN 300/98, punkt. 35.

() Kommissionens meddelelse »Fra retningslinjer til handling: de nationale handlingsplaner for beskæftigelse«.