I forordningen er det fastsat, hvilke statistiske data der skal indsendes, og hvilken kvalitet disse data skal have. Forordningen lader det dog være op til medlemsstaterne at vælge, hvilken metode de vil anvende til at udarbejde affaldsstatistikker. Det giver medlemsstaterne mulighed for at beholde deres egne indsamlingsmetoder og minimere byrden i forbindelse med overholdelse af forordningen. Data indsamles hvert andet år i lige år.

Kommissionen (Eurostat) tager skridt til at tilskynde landene til at revidere deres statistiske produktionsprocesser og indberette data af god kvalitet inden for de fastsatte frister.

Overholdelsen af indberetningsfristen for referenceåret 2016 er ikke blevet ændret i forhold til tidligere år. Samlet set indsendte 23 medlemsstater og to EFTA-lande fuldstændige datasæt og kvalitetsrapporter rettidigt. To medlemsstater sendte en del af deres data med en forsinkelse på under én måned. Fem medlemsstater og ét EFTA-land sendte både data og kvalitetsrapporter mere end én måned efter fristens udløb. To medlemsstater sendte deres datasæt mere end ni måneder efter fristens udløb.

Resultaterne kontrolleres i forhold til: i) landenes kvalitetsrapporter, ii) tilbagemeldingen fra det første vurderingstrin, iii) eventuelle andre foreliggende dokumenter (f.eks. indberetningsdokumentation fra foregående år). Resultaterne drøftes derefter med landene. Formålet med denne grundige validering er ikke bare at finde frem til uoverensstemmelser, men også at forbedre dataenes kvalitet på langt sigt.

Det andet trin er en grundig validering. Her analyseres dataene på et mere detaljeret niveau (f.eks. opdelt efter økonomisk sektor og affaldskategori), og de forskellige landes mønstre og udvikling sammenlignes. Valideringskontrollerne omfatter:

I det første trin efter at dataene er blevet sendt til Kommissionen, udfører Kommissionen en hurtig vurdering af dataene og kvalitetsindberetningerne senest to måneder efter indberetningsfristens udløb. På dette trin fokuserer datavalideringen primært på nye datas indbyrdes kohærens og udviklingen over tid. Analysen foretages på et højt aggregeret niveau og har til formål at konstatere større brud i serier og validere, om dataene er egnet til offentliggørelse. Kommissionen (Eurostat) sender derefter en vurderingsrapport til den medlemsstat, der har indsendt dataene. Denne vurderingsrapport kan om nødvendigt indeholde en anmodning om en redegørelse for og/eller en revidering af dataene.

Efter den første dataindsamling i 2004 etablerede Kommissionen (Eurostat) et effektivt kvalitetskontrolsystem i to trin for at kontrollere de data, den modtager fra medlemsstaterne.

Tendensen er den samme for data om affaldsbehandling. Der blev ikke indberettet manglende værdier for affaldsbehandling i 2016, hvilket er en forbedring i forhold til 263 manglende værdier i referenceåret 2010.

4.Datanøjagtighed

Datadækning

Der skal udarbejdes statistikker for affaldsproduktion for alle økonomiske sektorer og for husholdninger. Statistikkerne skal omfatte affald fra nyttiggørelses- og bortskaffelsesprocesser, også benævnt sekundært affald. Statistikkerne skal også omfatte affald fra små virksomheder (færre end 10 ansatte), selv om sådanne virksomheder så vidt muligt bør undtages fra undersøgelserne.

Statistikker om affaldsbehandling omfatter alt affald, som er nyttiggjort eller bortskaffet inden for et lands grænser uanset affaldets oprindelse. Forordningens underliggende mål er at indsamle data om affaldets slutdestination. Forordningen indeholder ikke krav om, at der skal indsamles data om forbehandlingsprocesser. For visse behandlingskategorier har nogle lande dog indberettet data for forbehandling (såsom sortering eller oplagring) som endelig behandling. Kommissionen (Eurostat) har bedt disse lande om at berigtige deres data. Generelt er dækningen af dataindsamling for affaldsstatistikker forbedret for referenceåret 2016 i forhold til 2014. Antallet af manglende værdier faldt, andelen af affald, der skulle estimeres, faldt, og der blev anvendt yderligere kilder. I forhold til referenceåret 2014 kunne der konstateres forbedringer i dækningen i otte lande for referenceåret 2016. To vigtige konklusioner fra valideringen af statistikkerne for 2016 er følgende:

·Nogle lande er endnu ikke i stand til at foretage indberetning om behandlingskategorien "opfyldning" eller anvende opfyldningskategorien til indberetning af deponering. Dette problem blev opdaget under valideringen. Kommissionen (Eurostat) har bedt de berørte lande om at forbedre situationen med henblik på at indberette fuldt korrekte datasæt.

·Mineralaffald har relativt begrænset relevans, men tegner sig for en stor del af den samlede mængde affald. Derfor har Kommissionen (Eurostat) udviklet endnu en indikator "Affald bortset fra større mængder mineralaffald".

Opdeling efter økonomiske sektorer

Den samlede betydning af forkert opdeling efter økonomisk sektor anses for at være lav. Usandsynlige tilfælde opdages normalt under valideringen, hvorefter der vil blive redegjort for dem, eller de vil blive berigtiget. Sådanne tilfælde forekommer kun meget sjældent.

Affaldskategorier

I forordningen er det fastsat, at affaldskategorierne, der skal indberettes til EU, skal følge European Waste Classification for Statistics (EWC-Stat). EWC-Stat angiver dog ikke, at der skal anvendes en specifik klassifikation til national dataindsamling.

De fleste lande indsamler deres data i henhold til den europæiske affaldsliste, som omfatter 839 affaldstyper. Kommissionens forordning (EU) nr. 849/2010 indeholder en tabel til transformering af koderne i den europæiske affaldsliste til EWC-Stat-koder. Den udbredte brug af disse to klassifikationer sikrer en høj grad af sammenlignelighed, i hvert fald på det aggregerede niveau, som kræves i forordningen. Eurostat anser den samlede betydning af klassifikationsfejl for datanøjagtigheden for at være begrænset. I de tilfælde, hvor klassifikationsfejl har stor betydning, er disse allerede blevet konstateret i forbindelse med den første hurtige validering og straks blevet berigtiget af den berørte medlemsstat. En sådan fejl opstod i 2014, og i 2016 blev der ikke observeret sådanne fejl.

Forskelle mellem affaldsproduktion og affaldsbehandling

Der er en række forskelle mellem statistikker for affaldsbehandling og statistikker for affaldsproduktion.

Forskellen mellem mængden af produceret affald og mængden af behandlet affald i EU har siden 2008 været omkring 200 millioner ton. Dette svarer til ca. 10 % af alt produceret affald. Mønsteret har været stabilt siden 2008: der produceres mere affald, end der behandles. Forskellen er størst for slam og flydende affald fra affaldsbehandling (ca. 70 %) og lavest (tæt på 0 %) for jord.

Der er en række årsager til forskellen mellem produceret affald og behandlet affald. Forskellene beskrives i nedenstående punkter:

·Ikke alt affald behandles i det land, hvor det er produceret. Data vedrørende import og eksport indsamles ikke i henhold til forordningen, og forskelle, der skyldes import og eksport, kan derfor ikke opgøres sammen med data, der indsamles i henhold til forordningen. Estimater baseret på tallene for udenrigshandel viser, at denne effekt forklarer omkring en femtedel af forskellen for hele EU. For de enkelte lande kan effekten være større.

·Vandindholdet i affald spiller også en rolle. Alle affaldskategorier med undtagelse af slam indberettes i normal vådvægt. I forbindelse med forbehandling, f.eks. forberedende behandlingsprocesser til bortskaffelse (behandling af flydende affald, f.eks. perkolat eller vand/olie-emulsion), går vandvægten tabt, og affaldet påbegynder sidste behandling med en betydelig vægtreduktion.

·Visse processer er udelukket fra anvendelsesområdet for bilag II til forordningen, for eksempel affaldsmedforbrændingsanlæg, der kun bruger særligt biomasseaffald som brændsel.

·Ikke alt affald behandles i det år, hvor det er produceret. Visse former for affald oplagres midlertidigt. Affald, der er behandlet i år t, kan således indeholde affald, der er produceret i år t-1. Affald, der er produceret i år t, kan blive behandlet i år t+1.