KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 26.10.1995 
KOM(95) 502 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
HÅNDVÆRKSFAGENE OG DE SMÅ VIRKSOMHEDER, 
VEKTORER FOR VÆKST OG BESKÆFTIGELSE I EUROPA 
Resultaterne af den anden europæiske konference 
om håndværk og den lille virksomhed 
i Berlin den 26. og 27. september 1994, 
opfølgning og henstillinger 
til medlemsstaterne 

I Rådets resolution af 10. oktober 1994 opfordres Kommissionen til at analysere 
konklusionerne fra den anden europæiske konference om håndværk og den lille 
virksomhed, der afholdtes i Berlin den 26. og 27. september 1994, og til inden udgangen 
af 1995 at udarbejde en rapport til Rådet om sine planer mht. opfølgning af disse 
konklusioner og om, hvilke initiativer Kommissionen vil anbefale på medlemsstatsniveau. 
Med denne rapport, "Håndværksfagene og de små virksomheder, vektorer for vækst 6g 
beskæftigelse i Europa", efterkommer Kommissionen Rådets opfordring og præsenterer et 
diskussionsoplæg, der skulle gøre det muligt at lægge sig fast på en række prioriterede 
aktioner. Der er tale om en politisk rapport ledsaget af to bilag: 
Bilag 1, der indeholder de krav, Berlin-konferencens deltagere stiller til 
Kommissionen, de andre EU-institutioner og medlemsstaterne. 
Bilag 2, hvori Kommissionen i overensstemmelse med Rådets anmodning og som 
svar på deltagernes opfordringer for første gang præsenterer en oversigt over de 
foranstaltninger, den har gennemført siden Berlin-konferencen. 
A. INDLEDNING 
Kommissionen ønsker at styrke medlemsstaternes og Den Europæiske Unions vilje til at 
mobilisere alle kræfter for i fællesskab at fremme de europæiske virksomheders udvikling 
og konkurrenceevne, især håndværksfagenes og de små virksomheders udvikling og 
konkurrenceevne, således at det voksende krav om jobskabelse og bekæmpelse af 
arbejdsløsheden kan imødekommes. 
Der er i dag omkring 16 mio. håndværksvirksomheder og små virksomheder i Den 
Europæiske Union, som repræsenterer over 40 mio. arbejdspladser. Disse virksomheder 
spiller desuden en afgørende rolle på jobskabelsesområdet, idet de er direkte ansvarlige 
for mellem 60 og 80% af de arbejdspladser, der er oprettet i de sidste 5 år. 
Men disse virksomheder kan kun skabe arbejdspladser, hvis betingelserne for deres 
udvikling og konkurrenceevne sikres. Ved at starte en vidtrækkende debat med 
håndværksfagenes og de små virksomheders sektor i forbindelse med forberedelsen af 
konferencen i Berlin og under afviklingen af denne gjorde Kommissionen derfor et 
ihærdigt forsøg på at fastslå, hvilke udfordringer håndværksfagene og de små 
virksomheder må stille op imod, at analysere de løsninger, der kan være på disse 
problemer, og at finde frem til forskellige prioriterede aktioner og henstillinger. 
B. SITUATIONEN OMKRING KONFERENCEN 
I. Udfordringer, som håndværksfagene og de små virksomheder er oppe imod 
Håndværksfagene og lederne af de små industri- og servicevirksomheder stilles 
over for en mangedobling af eksterne og interne udfordringer. 
a> På det eksterne plan skal de holde stand mod en øget konkurrence, der 
skyldes: 
De store virksomheders indtrængen i markedsnicher, der 
traditionelt er forbeholdt de små virksomheder som folge af den 
fleksible automatisering af produktionen. 
Ændringen i den generelle ligevægt på grund af de nye handels- og 
distributionsformer (etablering af store kommercielle projekter 
såsom super- og hypermarkeder, hvor én ny arbejdsplads 
nedlægger en eller flere arbejdspladser i håndværks- og 
handelssektoren). 
Forbrugernes nye livsstil og adfærd (den vide udbredelse af "gør-
det-selv"-arbejde (halvprofessionelt hobbyarbejde). 
Omfanget af den uformelle sektor og af sort arbejde. 
Desuden lider håndværksfagene og de små virksomheder under en meget 
ringe stilling i konkurrencen, som skyldes, at de ikke får de strategisk 
vigtige oplysninger i tide og ikke har mulighed for at disponere over 
tilstrækkelige midler til at: 
leve op til de europæiske normer og den europæiske certificering, 
der i stadig højere grad træder i stedet for de nationale regler; 
indføre nye procedurer i forbindelse med den kvalitetscertificering, 
der i stadigt større omfang kræves af de offentlige eller private 
ordregivere. 
tilpasse sig lovgivningen om miljøbeskyttelse og miljøstyring; 
De store udgifter til arbejdskraft tvinger dem til mere og mere at gøre 
brug af de nye teknikker, medens den hastige teknologiske udvikling inden 
for materialeområdet, stadigt dyrere fremstillingsmader og den hurtige 
stigning i den mængde af oplysninger, der skal analyseres, stiller dem i en 
defensiv situation. 
Endelig fører globaliseringen af markederne på verdensplan til stigende 
konkurrence i produktionssektoren, navnlig blandt underleverandørerne i 
håndværkssektoren, og i mindre målestok inden for visse dele af 
servicesektoren, som hovedsagelig leverer tjenesteydelser på lokalt og 
regionalt plan (reparation, eftersalgsservice, personlig pleje, rengøring 
osv.). 
b) På det interne plan skal lederne af håndværksvirksomhederne og de små 
virksomheder klare flere forskellige udfordringer, hvoraf nogle er 
forbundet med organisationsformen som sådan: begrænsede ressourcer, 
sociale, administrative og skattemæssige byrder, begrænset kendskab til 
strategisk management og virksomhedsorganisation, 
finansieringsproblemer, problemer med rekruttering af faglært personale 
samt faglig uddannelse af virksomhedens ansatte. 
Som følge af disse talrige udfordringer og stillet over for en voksende 
kompleksitet i europæisk økonomi på juridisk og teknologisk plan skulle 
håndværksfagene og de små virksomheder derfor på forsvarlig vis kunne 
støtte sig til konsulentorganer med praktisk erfaring, såsom 
brancheorganisationer, håndværkskamre og støtteorganer, der med råd 
direkte kan hjælpe et meget stort antal virksomheder. 
Disse organer er imidlertid ofte dårligt informerede om EU-politikkerne og 
deltager ikke tilstrækkeligt i de rådgivende komitéers arbejde på europæisk 
plan; de lider således under et stort ukendskab til den europæiske 
i ntegration sproces. 
II. Konferencen i Berlin 
Den anden europæiske konference om håndværk og den lille virksomhed, der 
fandt sted i Berlin den 26.-27. september 1994 over temaet "Håndværksfagene og 
de små virksomheder, vektorer for vækst, beskæftigelse og innovation", var 
arrangeret af Europa-Kommissionen i tæt samarbejde med det tyske formandskab 
for EU-Rådet, støttet af håndværksfagenes og de små virksomheders europæiske 
og nationale organisationer, heri indbefattet Håndværksrådet i Berlin. I 
konferencen deltog 1300 repræsentanter fra håndværksfagene og de små 
virksomheder i 31 lande samt flere ministre og højtstående embedsmænd fra 
medlemsstaterne i Den Europæiske Union og fra andre lande i Det Europæiske 
Økonomiske Samarbejdsområde 
Konferencen var et nyt vigtigt skridt på vejen mod optagelse af håndværksfagene 
på europæisk, nationalt og regionalt niveau. 
Blandt Berlin-konferencens deltagere var der bred enighed om, at arrangementet 
var meget vellykket, navnlig af følgende tre grunde: 
1. For det første pga. de fremskridt, som håndværksfagene og de små 
virksomheders nationale og europæiske organisationer har gjort siden den 
første europæiske konference om håndværksfagene i Avignon i oktober 
1990. I bevidsthed om betydningen af den stigende politiske og 
økonomiske rolle, sektoren spiller på EU-niveau, har disse organisationer 
i høj grad udviklet deres samarbejde i de to år, der gik forud for Berlin­
konferencen. På trods af de forskellige definitioner og strukturer på 
håndværksfag og små virksomheder1 viser måden, hvorpå arbejdet er 
blevet grebet an under Berlin-konferencen, at forskellene af 
repræsentanterne for håndværksfagene og de små industri- og 
servicevirksomheder betragtes som et aktiv i Europa. Men 
familievirksomhederne skal uanset deres traditioner og kultur klare nye 
udfordringer, som de ofte er lidet eller slet ikke forberedt på. Denne nye 
usikkerhed betyder derfor, at repræsentanterne for de små virksomheder 
søger at forstærke samarbejdet på europæisk niveau for at styrke deres 
repræsentative karakter. 
2. Den anden forklaring på konferencens succes er den fortrinlige 
tilrettelægning. For at sikre, at repræsentanter for håndværksfagene og de 
små virksomheder kunne deltage i forberedelsen af Berlin-konferencen, 
støttede Kommissionen i 1993 og 1994 afholdelse af 12 forberedende 
seminarer, et for hver medlemsstat. Heri deltog over 2000 repræsentanter 
for offentlige og private organisationer, regeringsrepræsentanter, 
virksomhedsledere, eksperter og rådgivere fra sektoren for håndværk og 
små virksomheder. 
De emner, der behandledes på de forberedende seminarer, afspejler nok 
håndværkernes og småvirksomhedsledernes forhåbninger, men også deres 
bekymringer i forbindelse med den europæiske integration og markedernes 
globalisering, nemlig: 
1 På grund ii de væsentlige forskelle på forholdene i medlemsstaterne og i mangel af en fælles definition omfatter 
begrebet håndværksfag og små virksomheder i dette dokument også små virksomheder i industri- og 
rjenesteydcisessektoren. Det drejer sig fortrinsvis om en række erhvervsgrene i levnedsmiddel- og sundhedssektoren samt 
om virksomheder inden for bygge- og anlægssektoren, underentreprise og kunsthåndværk. Kunsthåndværk udgør den 
største fællesnævner for medlemsstaterne hvad angår definitionen på håndværk. 
uddannelse inden for håndværk og kvalifikationer for 
virksomhedsledere, ledende personale cg iværksættere, 
Luxembourg, november 1993; 
håndværkenes integrering i det indre marked, Rom, december 
1993; 
håndværkssektoren som miljøbeskyttelsespartner i Europa, 
Dusseldorf, februar 1994; 
kvalitet, håndværksfag og små virksomheder, Paris, februar 1994; 
støtte til virksomheder - erhvervsorganisationers og offentlige 
myndigheders rolle, Lissabon, marts 1994; 
kvindelige virksomhedsledere og mediværksættere i 
familieforetagender, Salonikki, marts 1994; 
grænseegne som mulighedernes land eller risikoområder for små 
virksomheder, Mons, april 1994; 
samarbejde med de central- og østeuropæiske lande, Amsterdam, 
maj 1994; 
adgang til markederne for håndværk og små virksomheder, 
Barcelona, maj 1994; 
den økonomiske betydning af moderne kunsthåndværk, Amsterdam, 
maj 1994; 
virksomheders livscyklus fra oprettelse til overdragelse -
succesparametre, Dublin, juni 1994; 
innovation i håndværksvirksomheder og små virksomheder, 
København, juni 1994. 
På baggrund af resultaterne fra de forberedende seminarer udarbejdede 
Kommissionen et arbejdsdokument, som blev udleveret til deltagerne i 
Berlin-konferencen på unionssprogene. 
Den tredje grund til, at konferencen blev så vellykket, ligger i den kvalitet 
og kompetence, der prægede indlæggene fra repræsentanterne for 
regeringerne (trojkaens ministre holdt taler), Europa-Parlamentet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg2, den private sektor på europæisk, 
nationalt og regionalt niveau samt Kommissionen. 
I tilknytning til konferencen mødtes i øvrigt de højtstående embedsmænd 
fra regeringerne, under hvis ansvarsområde håndværksfagene og de små 
virksomheder hører, den 27. september 1994 med Kommissionen for at 
udarbejde konklusionerne af konferencen. 
Ud fra konklusionerne fra de forberedende drøftelser fremstod seks 
prioriterede temaer (se bilag 1), som blev uddybet under seks seminarer på 
Berlin-konferencen : 
1. Håndværk og små virksomheder i EU-politikkerne 
2. Faglig uddannelse, efteruddannelse af ledere og medhjælpende 
ægtefæller 
3. Styrkelse af virksomhedernes konkurrenceevne 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg havde udarbejdet en detaljeret udtalelse om SMV og håndværksvirksomheder 
(SCHLEYER-rapporten CES/IND/455 af 22. oktober 1992), hvori det anmodede Kommissionen om i højere grad at tage 
hensyn til SMV's og håndværksvirksomheders behov i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked. 
4. Virksomhedernes finansiering og adgang til långivning 
5. Håndværk og små virksomheder i grænseegne 
6. Samarbejde med Central- og Østeuropa 
I tilknytning til Berlin-konferencen blev der arrangeret en udstilling over 
temaet "Håndværk i Europa", som blev en stor succes. Repræsentanter fra 
15 lande præsenterede deres hovedaktiviteter og håndværksproduktion. 
Udstillingens nøgletemaer var håndværkets mangfoldighed, integrering af 
moderne teknologi og samspil mellem håndværk og design. Håndværkerne 
fra de nye forbundsstater supplerede desuden med levende værksteder. 
Endvidere havde det tyske rådsformandskab, Kommissionen og flere 
europæiske sammenslutninger oprettet træfpunkter på udstillingen, hvor de 
præsenterede sig for de besøgende. Udstillingen blev herved et 
kommunikationsforum af europæisk dimension. 
Kommissionen agter at offentliggøre rapporterne fra Berlin-konferencen på 
unionssprogene, ligesom den gjorde det i forbindelse med den første 
konference i Avignon. 
III. Evaluering af resultaterne af Berlin-konferencen 
Håndværksfagenes og SMVs europæiske organisationer, som støttede Berlin­
konferencen (UEAPME, EUROPMI og forskellige europæiske sektorielle 
sammenslutninger) repræsenterer ca. 5 mio. virksomheder, der beskæftiger 20 
mio. personer. 
Sammenlignet med den første europæiske håndværkskonference i Avignon 
(oktober 1990) er deltagerantallet firdoblet. Ga. en tredjedel af deltagerne var 
valgte formænd (på regionalt, nationalt, europæisk niveau) eller generalsekretærer 
(bl.a. de 50 talere, der var tilmeldt programmet) fra horisontale eller sektorielle 
organisationer, både offentlige og private. 40% af deltagerne var iværksættere. 
Trods organisationsforskelle i sektoren - alt efter hvilket land, det drejer sig om -
stod det klart for iværksættere og deres konsulentorganer, at gennemførelsen af 
det indre marked og markedernes globalisering betyder nye udfordringer, som gør 
det nødvendigt at antage en ny positiv synsvinkel over for den europæiske 
imegrationsproces. 
Su?rsteparten af virksomhederne arbejder da også i væsentlig grad på de lokale 
eller regionale markeder, og en minoritet på 5 - 15% har forretningsforbindelse 
med iværksættere i andre medlemsstater. Men alt tyder på, at den del af de små 
virksomheder, der er parat til kaste sig ud i internationaliseringen, er stigende. 
Traditionelt er håndværkeren og lederen af en lille virksomhed reserveret over for 
strukturelle ændringer, som han dårligt kan overskue rækkevidden af, og som 
risikerer at få en negativ indvirkning på hans konkurrencesituation. Derfor har 
han ofte holdt afstanden, hvad den europæiske integrationsproces angår, der mere 
opfattes som tvang end som en ny chance (pga. lovgivning, tekniske forskrifter, 
normer, certificering, som pålægger håndværkeren eller lederen af en lille 
virksomhed betydelige finansielle byrder, for at han kan tilpasse sig, hvad enten 
han producerer til det nationale eller det europæiske marked), så meget mere som 
tjenesteydelsernes frie bevægelighed i grænseegnene fortsat bremses af ikke-
harmoniserede bestemmelser. At han ikke kan se de fordelene ved integrationen, 
7 
skyldes navnlig, at repræsentanterne for håndværksfagene og de små 
virksomheder kun i ringe omfang deltager i udarbejdelsen af 
fællesskabsbeslutninger. 
Under disse omstændigheder må man glæde sig over, at de mest fremtrædende fra 
håndværksfagene og de små virksomheder eller deres konsulentorganer deltog så 
talrigt i Berlin-konferencen og var at finde blandt talerne på konferencen. 
Konferencens konklusioner mundede ud i, at repræsentanter for håndværkene og 
de små virksomheder formulerede 144 grundlæggende, vejledende forslag med 
adresse først og fremmest til Europa-Kommissionen samt til de andre 
fællesskabsinstitutioner og medlemsstaterne. Disse forslag vedrører navnlig 
iværksættere og deres konsuientorganer. 
Forslagene fra repræsentanterne for håndværkene og de små virksomheder 
behandles i bilag 1. 
Repræsentanterne for håndværkene og de små virksomheder er bevidste om 
sektorens betydelige bidrag til vækst, jobskabelse og innovation. Men 
forudsætningerne herfor er, at de administrative, juridiske og fiskale vilkår er 
favorable for individuelle initiativer og virksomhedernes udvikling, således at der 
bliver plads til fri udfoldelse af dynamik og dermed jobskabelse. Kun reelt 
konkurrencedygtige virksomheder er i stand til at udvikle sig og skabe stabile og 
kvalificerede arbejdspladser. 
IV. Kommissionens opfølgning 
Kommissionen har i samarbejde med en arbejdsgruppe under konsulentorganerne 
opstillet en sammenfattende liste med 144 forslag (se bilag 1), der er udarbejdet af 
konferencedeltagerne. Forslagene repræsenterer ikke nødvendigvis Kommissionens 
eller medlemsstaternes meninger. 
Forslagene er affødt af håndværkenes og de små virksomheders repræsentanters 
ønske om, at disse får en bedre position i de europæiske politikker. Blandt deres 
bekymringer fremhæver de navnlig de små virksomheders og 
håndværksvirksomhedernes begrænsede ressourcer til at efterkomme de 
administrative krav, der følger med den konstante udvikling i EU-lovgivningen og 
fællesskabsbestemmelserne, som i lige så stor udstrækning vedrører de 
virksomheder, der producerer til det nationale marked, som dem, der producerer 
til det europæiske marked. 
I de ønsker, deltagerne har givet udtryk for, lægges der særlig vægt på fire 
aspekter: 
a) Deltagerne ønsker, at man i europæisk økonomisk politik først og fremmest og 
i højere grad retter opmærksomheden mod en forbedring af erhvervsklimaet for 
SMV og håndværksvirksomhederne, så de bliver i stand til at give en ny impuls 
til væksten, konkurrenceevnen og beskæftigelsen. 
b) Deltagerne ønsker en større åbning i EU-programmerne for deres 
virksomheders behov, idet de i højere grad vil inddrages i beslutningstagningen på 
regionalt, nationalt eller på europæisk niveau (således som det er tilfældet hvad 
angår strukturfondene). 
c) De ønsker endvidere større deltagelse af håndværksvirksomhedernes og de små 
8 
virksomheders konsulentorganer i udarbejdelsen og styringen af de 
fællesskabsprogrammer, der vedrører dem, for at fremskynde deres integrering i 
det indre marked og dermed forbedre deres konkurrenceevne. 
d) Endelig ønskes en del af støtten anvendt til uddannelse af konsulenter, således 
at de bedre kan rådgive virksomhederne vedrørende europæiske, strategiske valg 
eller gøre deres adgang til EU-programmerne lettere. 
Kommissionen har evalueret forslagene 
Den er nået frem til den konklusion, at ca. halvdelen af ønskerne er dækket af en 
række aktioner iværksat af Europa-Kommissionen lidt før eller efter Berlin-
konferencen (se bilag 2). 
- Dette gælder navnlig for det nye erhvervsuddannelsesprogram LEONARDO, der 
trådte i kraft den 1. januar 1995, og som giver SMV og håndværksvirksomheder, 
ledere af disse og mediværksættende ægtefæller en ny prioritet. 
- Det forholder sig lige sådan med særprogrammerne for forskning og teknologisk 
udvikling, hvor der i hvert program er indført et afsnit om SMV. 
- Hvad samarbejdet med SMV i Central- og Østeuropa angår, så prioriteres 
udviklingen af SMV i PHARE- og TACIS-programmerne, der allerede er på 
plads. 
Ifølge sektorens repræsentanter er forholdet ikke desto mindre det, at antallet af 
håndværksvirksomheder og små virksomheder, der deltager i disse EU-aktioner og 
-programmer, stadig er meget utilstrækkeligt. 
Fremtidige aktioner 
Kommissionen er klar over, at udviklingen af Fællesskabets politikker til fordel 
for SMV ville blive mere værdifuld, hvis disse var mere orienterede mod 
håndværkenes og de små industri- og servicevirksomheders behov, samtidig med 
at subsidiaritetsprincippet blev fuldt ud respekteret. 
I Kommissionens programmer skelnes der på nuværende tidspunkt sjældent 
mellem de små og mellemstore virksomheder, hvorfor det er vanskeligt i EU-
programmerne at sætte korrekte tal på den del, der omfatter små virksomheder, 
og den del, der omfatter håndværksvirksomheder. 
Med hensyn til de forslag fra håndværkene og de små virksomheder, der endnu 
ikke er omfattet af fællesskabsinitiativer, er Kommissionen klar over, at de fleste 
handler om et reelt behov, men på grund af budgetmæssige restriktioner kan de 
kun iværksættes gradvist. 
Nogle forslag vil kunne optages under forslaget til det tredje flerårige program, 
der er udvidet til fordel for SMV og håndværkserhvervene (1997-2000), og som 
Kommissionen snart vil forelægge Fællesskabets institutioner. 
Dette program burde orienteres mere mod en bedre integrering af de små industri-
. håndværks- og servicevirksomheder i det indre marked samt mod deres 
udvikling og en forbedring af deres konkurrenceevne. Disse repræsenterer i 
virkeligheden et stort potentiale for oprettelse af nye arbejdspladser i Europa. 
Alt imedens subsidiaritetsprincippet nøje overholdes, og med forbehold af at de 
nødvendige budgetmidler og menneskelige ressourcer kan tilvejebringes, bør 
følgende aktioner formentlig gives en særlig prioritering. 
1. Administrativ forenkling 
Videreførelse af aktionen for administrativ forenkling og styrkelse 
af systemet med analyseskemaer. 
Hensyntagen så vidt muligt i ny EU-lovgivning til håndværkenes og 
de små virksomheders stilling og begrænsede ressourcer. 
Øget gennemsigtighed vedrørende programmer og pilotaktioner 
samt forenkling af procedurerne for deltagelse i 
fællesskabsprogrammerne. 
2. Integrering af de små virksomheder i det indre marked 
Fremme af håndværkenes og de små virksomheders deltagelse i 
arbejder vedrørende standardisering, navnlig ved at tildele 
yderligere midler til den kommende europæiske sammenslutning, 
hvis opgave det vil blive at repræsentere håndværkenes og SMV's 
særlige interesser i Den Europæiske Standardiseringsorganisation. 
Der vedtages hvert år ca. 500 nye europæiske normer. De er i 
princippet frivillige, men henvender sig til alle EU-virksomheder, 
uanset om de eksporterer eller ej, og forældede nationale normer 
skal trækkes tilbage. Den nyligt gennemførte 
EUROMANAGEMENT-foranstaltning 
Standardisering/Certificering har imidlertid afsløret, at SMV og 
håndværksvirksomheder er meget bagefter på dette område. 
Støtte til oprettelse af et netværk mellem håndværkenes og de små 
virksomheders repræsentative organer i medlemsstaterne for at 
skabe certificeringssystemer, der er tilpasset virksomhedernes 
behov. Offentlige ordregivere og større private ordregivere stiller 
nemlig i stadig større omfang krav til SMV og 
håndværksvirksomheder om kvalitetsstyringscertificering. 
Opfølgning af EUROMANAGEMENT-foranstaltningen. Man har 
nemlig påvist de små virksomheders og håndværksvirksomhedernes 
ringe engagement mht. kvalitet, standardisering, certificering og 
sikkerhed på arbejdspladsen. 
3. Støtte til tjenesteydelser på tværs af grænserne til fordel for 
håndværkene og de små virksomheder 
Støtte til oprettelse af kontorer for udvikling på tværs af landegrænserne i 
de EU-grænseegne, der endnu ikke har et sådant, for at styrke den 
pilotaktion, der i øjeblikket gennemføres af Kommissionen. Disse 
kontorer, der bør oprettes i nær tilknytning til håndværkene og SMV's 
organisationer, skal beskæftige sig med oplysning og rådgivning for at 
overvinde de skranker, der gør det vanskeligt at præstere tjenesteydelser 
for små virksomheder og håndværksvirksomheder i nabolande. Små 
virksomheder og håndværksvirksomheder må nemlig kæmpe med talrige 
ikke-harmoniserede bestemmelser, der hæmmer grænseoverskridende 
10 
aktiviteter og gør udgifterne hertil uoverkommelige. Det er blevet foreslået 
at samle kontorerne i et net på EU-plan. 
4. Tværnationalt samarbejde 
Af en undersøgelse gennemført på Kommissionens vegne fremgår 
det, at afstanden ikke er en afgørende faktor for et vellykket 
samarbejde mellem små virksomheder. Tilmed kan virksomhederne 
udnytte et sådant partnerskab til nemmere at trænge ind på de 
udenlandske markeder. 
Styrkelse af det tværnationale samarbejde mellem håndværkere med 
støtte fra håndværksorganisationerne for at fremme kontakten 
mellem virksomhederne. Opbakning af deltagelsen af små 
virksomheder fra forskellige medlemsstater i messer og udstillinger 
i EU-landene ved opstilling af fælles stande. 
5. Forbedring af håndværksfagenes internationale konkurrenceevne 
Etablering eller styrkelse af samarbejdet med organisationer og 
virksomheder i Central- og Østeuropa og i Middelhavslandene, 
hvilket skal ske i nær samordning med de øvrige 
fællesskabsprogrammer. 
Støtte til et mindre antal aktioner til fremme af håndværkeres og 
små virksomheders deltagelse i messer og udstillinger i tredjelande 
ved opstilling af fælles stande. 
6. Uddannelses- og efteruddannelsesaktioner for ledere af små 
virksomheder og håndværksvirksomheder, mediværksættende 
ægtefæller, lærlinge og konsulenter, der ikke er omfattet af andre 
fællesskabsprogrammer 
Uddannelse af konsulenter (ansatte i håndværkskamre og 
erhvervsorganisationer) i EU-anliggender, herunder standardisering, 
certificering og miljøstyring. 
Støtte til oprettelse af europæiske net af kvindelige 
virksomhedsledere, uddannelse af mediværksættende ægtefæller og 
kvindelige virksomhedsledere for at vække større interesse for det 
indre markeds udfordringer. 
Støtte til oprettelse af et europæisk net for indplacering af unge 
håndværkere med henblik på at fremme supplerende 
uddannelseskurser af begrænset varighed i håndværksvirksomheder 
i andre medlemsstater. Ved hjælp af moderne ledelsesmetoder vil 
man hurtigere og nemmere kunne sørge for indplacering af unge 
arbejdstagere i de håndværksbrancher og medlemsstater, der svarer 
til deres ønsker. 
7. Fastlæggelse af kvalifikationer i fællesskab 
Tilskyndelse til igangsætning af Cedefops arbejder vedrørende fælles 
fastlæggelse af kvalifikationer. Det drejer sig om i samråd med 
erhvervsorganisationerne og medlemsstaterne at fremme gensidig 
11 
anerkendelse i EU af eksamensbeviser, så man kan opnå anerkendelse af 
vekseluddannelsen, samt udarbejdelse af europæiske eksamensbeviser, der 
lige fra starten skal udformes som sådanne af repræsentative 
håndværksorganisationer. 
8. Integrering af de små virksomheder og håndværksvirksomhederne i 
informationssamfundet 
Ved snævert samarbejde med Kommissionens andre tjenestegrene skal 
erhvervsorganisationerne sættes i stand til bedre at bistå de små 
virksomheder og håndværksvirksomhederne med at udnytte de talrige 
muligheder, de nye informationsteknologier byder. Med henblik herpå er 
det blevet foreslået at iværksætte en række aktioner til identificering af de 
nye muligheder og at meddele disse til konsulenterne. 
9. Forbedring af adgangen til finansieringskilder for 
håndværksvirksomheder og SMV 
Udvikling af gensidige garantier. 
Fremme af samarbejdet mellem banker og virksomheder ved en 
bedre dialog inden for rammerne af rundbordskonferencen af 
topfolk fra banksektoren. 
10. Forbedring af kendskabet til håndværket og den lille virksomhed og af 
håndværkets og den lille virksomheds synlighed og repræsentation på 
europæisk plan 
Støtte til lancering af et europæisk akademi for håndværkene og de 
små virksomheder, der skal fungere som et forum for oplysning, 
udveksling og rådslagning, hvor sektoren kan styrke sin identitet, 
rolle, særlige kendetegn og tilstedeværelse i EU's regioner. Selve 
initiativet til lanceringen skal naturligvis komme fra sektorens 
repræsentative organisationer. 
Medfinansiering af europæiske konkurrencer for unge håndværkere 
fra de forskellige håndværksbrancher med henblik på at valorisere 
europæisk identitet. 
Indførelse af en europæisk kunsthåndværkspris som et udtryk for 
den vigtigste fællesnævner i EU for håndværkene og de små 
virksomheder. Den skulle bestå dels af en pris til erfarne 
håndværkere som en anerkendelse af deres talent og kunnen, dels 
af en pris til unge håndværkere som en opmuntring til at fortsætte 
deres arbejde. 
Forbedring af kendskabet til sektorens økonomiske rolle ved 
iværksættelse af strukturerede analyser vedrørende små 
virksomheder og håndværksvirksomheder, kvindelige 
virksomhedsledere og mediværksættende ægtefæller. Udarbejdelse 
af statistikker med Eurostats og de nationale statistiske kontorers 
bistand ved hjælp af metoder, der giver tilfredsstillende resultater 
uden at belaste de små virksomheder yderligere. 
Tildeling af en mere betydningsfuld rolle til de små virksomheder 
12 
og håndværksvirksomhederne i forvaltningskomitéerne vedrørende 
fællesskabsprogrammerne (navnlig hvad angår strukturfondene samt 
forskning og teknologisk udvikling), bl.a. ved mere systematisk at 
rådføre sig med konsulentorganerne. Undersøgelse af de små 
virksomheders og håndværksvirksomhedernes deltagelse i disse 
programmer, identificering af hindringer herfor og tilrettelæggelse 
af en europæisk konference om resultaterne af undersøgelsen. 
Kommissionen vil angive de nærmere retningslinjer for de aktioner, der 
skal indgå i det tredje flerårige program til fordel for SMV og håndværk 
(1997-2000), og i tilknytning hertil fremsætte et finansieringsforslag. 
V. Identificering af mulige henstillinger til medlemsstaterne samt til de nationale 
og europæiske standardiseringskomitéer 
Rådet opfordrer i sin resolution af 10. oktober 1994 Kommissionen til at udforme 
de henstillinger, der skal sendes til medlemsstaterne med henblik på iværksættelse 
af Berlin-konferencens konklusioner. Kommissionen agter at rådføre sig 
deltagerne med henblik på at identificere prioriterede emner blandt de emner, der 
blev udvalgt på konferencen. 
Kommissionen er klar over de store forskelle, der hersker på nationalt niveau i 
håndværksvirksomhedernes og de små industrivirksomheders traditioner, gældende 
retsforskrifter, organisation og repræsentation. Disse forskelle letter ikke 
udarbejdelsen af henstillinger, idet der i disse ikke altid tages højde for 
virksomhedernes specielle og specifikke forhold, som ofte har deres oprindelse i 
en lang tradition. Desuden kan relevante erfaringer i én medlemsstat ikke bruges 
med samme held i andre medlemsstater, hvor der ikke findes erfarne offentlige 
eller private organisationer eller sammenslutninger af håndværkere og små 
virksomheder, der administreres af valgte repræsentanter for virksomhedslederne. 
Forholdet er ikke desto mindre det, at en række nationale erfaringer har vist sig at 
være så overbevisende, at de fortjener en imødekommende behandling i form af 
en udveksling af bedste praksis. Kommissionen vil i samarbejde med 
medlemsstaterne, Den Europæiske Standardiseringsorganisation samt 
repræsentanterne for sektoren for håndværkene og de små virksomheder uddybe 
nedenstående temaer for at afgøre, hvorvidt en henstilling fra Kommissionen vil 
kunne udgøre en fordel: 
1. Styrkelse af de små virksomheders og håndværksvirksomhedernes 
deltagelse i udarbejdelsen af fællesskabsprogrammerne hvad angår 
medlemsstaternes holdninger 
Håndværkenes og de små virksomheders konsulentorganer spiller en 
afgørende rolle for virksomhedernes udvikling såvel på 
erhvervsuddannelsesplan som på støtteaktionsplan. I de medlemsstater, 
hvor der findes udbyggede konsulentstrukturer, såsom handelskamre (der 
som oftest er organer administreret af valgte repræsentanter for 
virksomhedslederne), modtager de små virksomheder og 
håndværksvirksomhederne tjenester af en sådan kvalitet, at det giver dem 
mulighed for at forbedre deres konkurrenceevne. Disse konsulentorganer 
kan varetage vigtige funktioner hvad angår økonomisk og teknisk bistand 
til virksomhederne i forbindelse med grund- og videreuddannelse og 
uddannelse af ledende personale, navnlig med hensyn til rådgivning af 
virksomhederne om de nye udfordringer, de må tage op, såsom kvalitets-
og miljøstyring. 
13 
Med hensyn til de repræsentative organisationers medvirken i de lokale, 
regionale og nationale instanser for fælles planlægning, så forekommer der 
divergerende fremgangsmåder og bestemmelser alt efter, hvilke 
medlemsstater det drejer sig om. I betragtning af det betydelige potentiale, 
som de små virksomheder udgør på jobskabelsesområdet, synes det derfor 
ønskeligt at åbne de samarbejdende instanser på nationalt og regionalt plan 
for disses konsulenter. 
> I forbindelse med visse fællesskabspolitikker, herunder regionalpolitikken, 
anerkendelse af den rolle, håndværkenes og de små virksomheders 
repræsentative organisationer har på områderne uddannelse, 
konsulentbistand og deltagelse i de lokale, regionale og nationale instanser 
for fælles planlægning 
Fremme af lærlinge- og erhvervsuddannelse 
Hvad erhvervsuddannelse og lærlingeuddannelse angår giver 
vekseluddannelsen af lærlinge udmærkede resultater både for lærlingene 
selv, for de små virksomheder og håndværksvirksomhederne samt for hele 
økonomien. 
Samtidig med at lærlingene går på erhvervsfaglig skole er de integrerede i 
virksomhedernes liv og har derfor mindre besvær med at finde arbejde 
efter den endelige eksamen. Resultatet er en bedre bekæmpelse af 
ungdomsarbejdsløsheden. 
> Tilskyndelse til indførelse af vekseluddannelsen 
Fremme af iværksætterånden 
Der kræves en ny politisk indfaldsvinkel til oprettelsen af nye selvstændige 
erhvervsforetagender. Mellem 35 og 45% af alle nye arbejdspladser skabes 
som følge af oprettelsen af små virksomheder og håndværksvirksomheder. 
Dog må det konstateres, at lysten til at tage initiativer og viljen til at 
oprette virksomheder er blevet meget ringere i de senere år, hvilket har 
betydet en nedgang i antallet af selvstændige erhvervsdrivende, små 
virksomheder og håndværksvirksomheder. 
Denne nedgang synes til en vis grad at være nært forbundet med 
uddannelsesforløbets længere varighed. Viljen til at nedsætte sig som 
selvstændig erhvervsdrivende og til at oprette en virksomhed forsvinder 
gradvist, efterhånden som grunduddannelsen forlænges. Undersøgelser 
foretaget i flere medlemsstater viser, at kun mellem 5 og 20% af alle 
iværksættere, der opretter en mindre virksomhed, har en uddannelse på 
studentereksamensniveau. Det ser altså ud til, at skolesystemet og 
universiteterne ikke i tilstrækkelig grad fremmer initiativlysten i retning af 
virksomhedsoprettelse og etablering som virksomhedsleder, selvstændig 
erhvervsdrivende eller håndværker. Det kan endog hævdes, at de fratager 
de unge motivationen og indeholder talrige hindringer for udviklingen af 
iværksætterånden, f.eks. fordi indfaldsvinklen ikke er tilstrækkelig 
tværfaglig, de store institutioner og lønmodtagerkarrierer tillægges for 
stor betydning, og lærerne ikke er tilstrækkeligt fortrolige med 
virksomheds- og håndværksverdenen. Det ville navnlig være ønskeligt at 
gøre en indsats for informering og hensyntagen til de udfordringer, der 
ligger i oprettelsen af virksomheder, så de nye generationer kommer til et 
betragte iværksætterrollen som et attraktivt karrierevalg. 
14 
- > Tilvejebringelse af gunstige betingelser for små virksomheder og 
håndværksvirksomheder ved at styrke iværksætterånden, navnlig gennem 
udvikling af en pædagogik og en ny holdning, der gør det muligt at indføre 
iværksætterånden i uddannelsessystemet lige fra grundskolen til de 
videregående uddannelser. 
4. Bedre adgang til rådgivning 
En nyoprettet virksomheds varige beståen kan kun sikres, hvis 
iværksætteren er i stand til at klare de mange udfordringer, der opstår 
både ved etableringen og i forbindelse med forvaltningen af virksomheden, 
navnlig på det administrative område. Det hænder for ofte, at 
iværksætteren ikke er i stand til at finde bæredygtige løsninger og derfor 
må indstille sin aktivitet. Imidlertid øges chancerne for virksomhedens 
beståen i takt med mængden og kvaliteten af den rådgivning, der bliver 
den til del. Det er derfor ønskeligt at give iværksætterne mere og bedre 
rådgivning, såvel i oprettelsesfasen som i virksomhedens opstartsperiode. 
Rådgivningen bør gælde både de organisatoriske aspekter, den økonomiske 
og administrative forvaltning, markedsføringen og endog anvendelsen af 
nye teknologier i virksomheden. 
> Forbedring af mulighederne for rådgivning af iværksættere og nyoprettede 
virksomheder, navnlig ved udveksling af erfaringer om virkningen af en 
forberedende minimumsuddannelse (især på området økonomisk 
forvaltning og management) for at give nye håndværksvirksomheder større 
chancer for at overleve. 
5. Større hensyntagen til de små virksomheders og håndværksvirksomhederne 
interesser i forbindelse med den tekniske standardisering 
Der udstedes hvert år ca. 500 nye europæiske normer. Selv om de er 
frivillige, er de små virksomheder rent faktisk nødt til at anvende dem, 
hvadenten de eksporterer eller ej, navnlig fordi de nationale 
standardiseringsorganer er forpligtede til at trække de tidligere nationale 
normer tilbase. *£>* 
EUROMANAGEMENT-foranstaltningen Standardisering/Certificering har 
vist, at de fleste SMV er uvidende om europæisk standardisering og kun i 
meget begrænset omfang deltager i europæiske standardiseringsaktioner, 
det være sig på nationalt eller europæisk niveau. Der er dog store forskelle 
fra den ene medlemsstat til den anden. 
Ved udarbejdelsen af de nye europæiske tekniske normer ville det være 
hensigtsmæssigt, hvis Den Europæiske Standardiseringsorganisation, de 
nationale standardiseringskomitéer og de af SMV's europæiske 
organisationer, der er anerkendt af Den Europæiske 
Standardiseringsorganisation, undersøger normernes virkninger for SMV 
og håndværksvirksomheder. 
> Henstilling til de nationale og europæiske standardiseringsorganer med 
henblik på at indføre et system med SMV-analyseskemaer på 
standardiseringsområdet. 
15 
VI. Konklusioner 
Den anden europæiske konference om håndværk og den lille virksomhed i Berlin 
udgjorde en etape. Der venter håndværkene og de små virksomheder andre 
udfordringer, som fortjener debat, udveksling af erfaringer på europæisk plan og 
foranstaltninger, for at håndværkene og de små virksomheder lettere kan 
integreres i det indre marked og deres konkurrenceevne forbedres. 
Informationssamfundet og de muligheder, som det tilbyder virksomhederne, 
samarbejdet mellem håndværkene og de små virksomheder i Middelhavsområdet, 
håndværkenes og de små virksomheders rolle i den lokale udvikling i land- og 
byområder, udforskningen af kvalitetsstyring og miljøstyring fortjener således 
særlig opmærksomhed. For at vurdere de fremskridt, der er gjort på disse 
områder, foreslår Kommissionen, at der arrangeres en tredje europæisk 
konference om håndværk og den lille virksomhed i 1997. 
4. juli 1995 
Anden europæiske konference om håndværk og den lille virksomhed 
Herlin 26.-27. september 1994 
Liste over forslag fremsat af repræsentanterne for håndværksfagene og de små virksomheder 
Dette dokument indeholder de forslag, der er fremsat af repræsentanterne for håndværksfagene og de små virksomheder på 
europæisk plan og i medlemsstaterne under de forberedende seminarer, ekspertmøder og seminarer pi konferencen i Berlin. 
Det repræsenterer ikke Europa-Kommissionens synspunkter eller stillingtagen. Dokumentet henvender sig til Kommissionen 
og andre EU-institutioner, til medlemsstaterne samt til sektoren håndværksfag og små virksomheder. 
IIÅNDV/KRKSFAGKNK OC. DK SMÅ VIRKSOMHEDER I EU-POUTIK KERNE 
Overordnet politik 
1. Kemlbkab III seklmci iieo itkoimmloke 
rolle 
2. Måling af EU-lovgivningens indvirkning Intention 
1 . l'âvimilng ni BckluieiiB iikiiiniiiilbkc mile, laiti |iå 
jobskabelsesområdet, ved hjælp af igangsætning af 
statistiske analyser, der er sammenlignelige på 
europæisk niveau, og særlige undersøgelser 
2. Fremme af økonomisk og socialt 
forskningsarbejde på nationalt og europæisk plan 
Hensyntagen til EU-lovgivningens virkninger på de 
små virksomheder og håndværksfagene ved hjælp af 
undersøgelse af virkningerne på administrativt, juridisk 
og fiskalt plan, og ved forenkling af virksomhedernes 
administrative arbejde på hvert enkelt trin i driften Aktioner 
Nedsættelse q/ ekspertgruppe bestående uj stulistikeie fra 
håndværksfagenes nationale organisationer, der skal definere og afstikke 
retningslinjer for hensigtsmæssige statistiske analyser, og iværksættelse af 
disse i samarbejde med EUROSTAT 
Igangsætning af tematiske undersøgelser på europæisk eller nationalt plan 
af definerede temaer i fællesskab med håndværksfagenes organisationer og 
medlemsstaterne 
Tilrettelæggelse af seminar om temaet identifikations- og identitetskriterier 
for håndværksfag og små virksomheder i medlemsstaterne 
Undersøgelse af den nye europæiske lovgivnings virkning på 
håndværksfagene og de små virksomheder ved hjælp af systematisering af 
proceduren i forbindelse med analyseskemaer i sektoren håndværksfag og 
små virksomheder 
Bemyndigelse af håndværksfagenes europæiske organisationer til at 
deltage i de udvalg, der arbejder med administrativ forenkling og 
forbedring af virksomhedernes administrative, juridiske og fiskale vilkår 
Indførelse af princip om forlængelse af fristerne, eventuelt således al de 
helt små virksomheder fritages helt eller delvis fra at blive underlagt EU-
Invgivningen. Dette skal undersoges i hvert enkelt tilfælde-(lokalt marked) 
eller for visse eritvervs vedkommende i forhold til de investeringer, der er 
nødvendigefor at kunne tilpasse sig lovgivningens krav 
Fastlæggelse af tilstrækkelig lange frister til, at de små virksomheder og 
håndværksfagene kan gennemføre EU-lovgivningen på den mest 
hensigtsmæssige måde under hensyntagen til de nødvendige investeringer 
Oprettelse af et "Informations- og rådgivningskontor", hvor 
håndværksorganisationeme kan få klare oplyisninger om den europæiske 
lovgivning og dens gennemførelse i medlemsstaterne Koimn. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X Henvendt til 
Andre EF-
inilihil ioner Medlems-
ftlutcrm' 
* 
X 
X 
X 
HÅNDVÆRKSFAGENE OC» DE SMÀ VIRKSOMHEDER I EU-POLITIKKERNE 
Overordnet politik 
.1, Myikclo«: dl iiijii a;i>ciiloU<>iicii I lien 
Europæiske Union og loibedring al 
håndværksfagenes image Intention 
1. <)|ncllclbe til o I tiel I lig lin liénilvÆlkblttg ug blllA 
virksomheder inden loi UD XXIII 
2. Oprettelse af europæisk akademi for håndværk og 
små virksomheder som center for information, 
udveksling og fælles planlægning 
3. Fremme af samarbejdet mellem og 
sammenlægning af de repræsentative 
organisationer Aktioner 
Aimliing uf (il) XXII Is organigram 
Støtte til dannelse af reflektionsgruppe, der skal definere akademiets 
retningslinjer 
Støtte til at arrangere det forberedende arbejde (ekspertmøder, 
pilotaktioner etc.) og til oprettelse af akademiet 
Tilskyndelse til sammenlægning af de europæiske repræsentative 
organisationer 
Udvikling af sproguddannelsesprogram inden for rammerne af LINGUA 
for organisationernes ledende medarbejdere 
Fremme af tværnational udveksling af organisationernes ledende 
medarbejdere i form af volontørtjeneste 
Udvikling af ordningen "ekspertmoder på håndværksområdet " om særlige 
temaer og fremme af udvekslingen af de bedste arbejdsmetoder 
Indførelse - inden for rammerne af LEONARDO-programmet - af 
uddannelsesplan, der er relateret til europæiske forhold, for overordnet 
personale, virksomhedsrådgivere og ansvarshavende i 
håndværksorganisationer 
Kontrol med, at "Vejledning for håndværksfagenes og de små 
virksomheders organisationer" regelmæssigt føres ajour og udvides til 
også at omfatte de nye EU-medlemsstater Koiiim. Henvendt til 
Andre EF-
iit«li<iitioni<r Medlems-
C*> 
HÅNDVÆRKSFAGENE OC DK SMÅ VIRKSOMHEDER I Ell-POI.ITIKKERNE 
Overordnet politik 
4. Ilmlllg al llallilVittlkblttgCIICb ug lie Olllâ 
virksomheders repræsentative organisa­
tioner og inddragelse i arbejdsmarkeds-
dialogen 
5. Deltagelse i EU-programmer Intention 
1 lmliliagclae al hånd væi kolageneb ug «le bl I lå 
virksomheders europæiske organisationer i 
udarbejdelsen af EU-lovtekster 
2. Deltagelse af håndværksfagenes og de små 
virksomheders europæiske organisationer i 
rådgivende udvalg og arbejdsgrupper på EU-
niveau, herunder arbcjdsmarkcdsdialogcn 
3. Systematisering af princippet om høring af 
repræsentanterne for håndværksfagene og de små 
virksomheder i forbindelse med Europa­
parlamentets arbejder 
1. Hensyntagen lil håndværksfagenes specifikke 
karakter og særlige behov i EU-programmer. i 
påkommende tilfælde gennem prioritering nf 
bevillinger til små virksomheder 
2. Forbedring uf information om F.U programmer 
3. Udvidelse af princippet om "gennemførlig-
hedspræmier" med henblik på et lette de små 
virksomheders adgang til EU-programmer 
4. Fremme af håndværksfagenes og de små 
virksomheders organisationers deltagelse i 
forvaltningen af EU-programmer på nationalt 
(nationale koordineringsudvalg) og regionalt plan Aktioner 
Analyse af, i hvilkel omfang der tages hensyn til de små virksomheders og 
deres rådgivende organers deltagelse i EU-programmerne, inden for 
rammerne af uddannelsesprogrammer, forsknings- og udviklings­
programmer samt strukturfondene, herunder programmer foranstaltet på 
EU-initiativ 
Kanalisering af EU-information mod regionale og lokale strukturer, hl.a. 
gennem oprettelse af EIC (Euro-info-centre) i håndværkenes nationale 
organisationer 
Fremsendelse af en henstilling til medlemsstaterne Kom ni. 
X 
X 
X 
X 
X 
X Henvendt til 
Andre EF-
imtiliition<>r 
ØSU 
EP 
ØSU 
Reg. udv. 
EP Medleinv 
Htntørm* 
X 
oø 
HÅNDVÆRKSFAGENE OG DE SMÅ VIRKSOMHEDER I EU-POMTIKKERNE 
Overordnet polilik 
KeiuUkttli til og hensyntagen til de ainÅ 
virksomheders og håndværksfagenes 
specielle vilkår Intention 
1. .Sum e hensyntagen III aniA virksomheder tig 
håndværksvirksomheder, hvis forhold er særegne 
på grund af deres geografisk set fjerne 
beliggenhed, især virksomheder i randområder og 
fjerne øsamfund 
2. Styrkelse af afsnittet "Håndværk og små 
virksomheder" i EU's middelhavspolitik 
3. Understøttelse af håndværksvirksomhedernes og 
de små virksomheders aktiviteter på lokalt plan (på 
landet og i byerne) Aktioner 
Foranstaltning af europæisk seminar om snui virksomheder og 
håndværksvirksomheder I fjerne øsamfund med det formål at definere 
midler til at styrke den lokale udvikling samt virksomhedernes 
handelssamkvem med udlandet 
Analyse af forholdene og de indvundne erfaringer, især på området 
samarbejde og uddannelse 
Foranstaltning af et europæisk håndværksseminar for organisationerne og 
virksomhederne i hele middelhavsområdet 
Fremme en bedre deltagelse fra virksomhedernes side indenfor rammerne 
af LEADER og URBAN Kontin. 11 tilvendt til 
Andre EF-
iu«i it ul ioner Medlein.i-
it »terne 
0 
ERHVERVSUDDANNELSE OG EFFERUDDANNELSE AF HÅNDVÆRKERE, LEDERE OG IVÆRKSÆTTENDE ÆGTEFÆLLER 
Overordnet politik 
l'oinycl ol aide III nieslci 
læren og promovering af 
vekseluddannelsen Intention 
Kendbkiili III og udveksling ni de ekaibleiende vekbeliidilannel 
se «ordninger 
2. Anerkendelse af mesterlæren i alle medlemsstaters lovtekster 
l I lemme ni" HMiiiuihcjdcl Nkole/viikitoiiihol Aktioner 
4. Fremme af udvekslingen af erfaringer om den stilling, som de 
unge under uddannelse og håndværksmestrene indtager 
5. At skabe et positivt billede af håndværkeren og hans 
karrieremuligheder hos unge, deres familier og alle undervisere 
6. Samarbejde mellem håndværksfagenes organisationer og 
administrationen af de nationale og europæiske ordninger 
vedrørende vekseluddannelse 
7. Fremme af samarbejdet mellem uddannelsescentre samt 
udveksling af undervisere 
8. At skabe ligeværd mellem almen uddannelse og 
erhvervsuddannelse og nå frem til gensidig anerkendelse af 
uddannelserne saml samordning af eksamensbeviser på curo-
pæisk plan t letmentfitrelse t[f komparativ undersøgelse aj ile eksisterende vekseluddannelses­
ordninger i EU-medlemsstaterne (CEDEFOP) 
Undersøgelse af mulighederne for at overføre eksisterende ordninger til andre 
lande, idet der tages hensyn til socio-ktdturelle særegenskaber i de enkelte lande 
Henstilling til medlemsstaterne 
tiennent)rt>relse af en undersogrlse af de aktioner, iler gennen\fores 
medlemsstaterne af håndværksfagenes organisationer, de offentlige myndigheder 
og erhvervslivet, analyse af bedste metoder 
Foranstaltning af ekspertmøder eller arbejdsgrupper under CEDEFOP's ansvar 
Finansiering af samarbejdsaktioner skole/virksomhed inden for rammerne af 
LEONARDO-programmet 
Igangsættelse af en europæisk kampagne til fremme af mesterlæren 
Indspilning, med samfinansiering, af en videofilm, der viser 
håndværksvirksomhedens kvaliteter og dens muligheder 
Organisationernes deltagelse i EU-programmemes rådgivende udvalg, især 
LEONARDO 
Oprettelse af en arbejdsgruppe mellem GD XXIII, GD XXII, GD V, CEDEFOP og 
håndværksfagenes europæiske organisationer 
Fremstød for deres deltagelse i LEONARDO-programmet 
Bevis for erhvervsuddannelse Komm. 
X Henvendt til 
Andre EF-
iiiMitiilionei-Medleim-
Ktitlenie 
^ 
ERHVERVSUDDANNELSE OG EITERUDDANNELSE AF HÅNDVÆRKERE, LEDERE OG IVÆRKSÆTTENDE ÆGTEFÆLLER 
Overordnet politik 
Virksomhedsledere» kvalifikationer og 
udvikling af efteruddannelsen Intention 
Specifikke uddannelser i lived enkelt firma, 2) 
almene uddannelser af europæisk interesse, 3) 
uddannelse af undervisere og håndværksmestre, og 
4) udvikling af fjcrnuddannelsestcknikkcr og edb-
uddannelse 
2. Udvidelse af uddannelsen af virksomhedsrådgivere 
3. Fremme af den forudgående uddannelse af virk-
somhcdsiværksættere Aktioner 
CEDEFOP-analyse af specifikke behov på de forskellige områder med 
overtagelse af de metoder, der anvendes i håndværksfagenes nationale 
organisationer 
Iværksættelse, inden for rammerne af LEONARDO- eller SOCRATES-
programmet, af specifikke pilotuddannelsesprogrammer for ledere af 
håndværksvirksomheder, herunder på sprogområdet (UNGUA) 
Støtte til anvendelse af telematiske uddannelsesværktøjer i 
uddannelsescentre og i virksomheder 
Igangsætning af en analyse af de bedste metoder og de erfaringer, der er 
indvundet i medlemsstaterne 
Gennemførelse af et pilotprogram til understøttelse af nationale 
foranstaltninger til uddannelse af virksomhedsiværksættere Koiuiii. Henvendt til 
Andre EF-
inslitiitioiier Medlem v 
Nlutentc 
3. Styrkelse af udveksling af lærlinge og 
udvekslinger efter endt læretid 1. Forbedring af kompetencen hos virksomhedernes 
fremtidige ejere eller ansatte Evaluering af eksisterende erfaringer 
Støtte til aktioner 
håndværksorganisationer i forbindelse med sammenlægning af 
Igangsætning af overvejelser vedrørende den unge volontørs sociale status 
4. Styrkelse af deltagelsen 
programmer EU- 1. Adgang til programmernes retningslinjer for 
håndværksvirksomhedernes ledere, med-
iværksættende ægtefæller og de unge Evaluering og styrkelse af håndværksfagenes deltagelse i de europæiske 
uddannelsesprogrammer 
1° 
ERHVERVSUDDANNELSE OG EFTERUDDANNELSE AF HÅNDVÆRKERE, LEDERE OG IVÆRKSÆTTENDE ÆGTEFÆLLER 
Overordnet politik 
.S. tJiulersUilielbe al med -i væi Isættende 
ægtefællers økonomiske og sociale rolle 
6. Styrkelse af med-iværksættende ægte­
fællers kvalifikationer 
7. Europæisk uddannelsespolitik til gavn 
for små virksomheder og 
håndværksfagene Intention 
1. Klarlæggelse al med iværksættende ægtefællers 
sociale rolle 
2. Slotte til oprettelse af el europæisk netværk af de 
organisationer, der arbejder til gavn for med­
iværksættende ægtefæller 
3. Fremme af samarbejdet mellem ægtefællers 
organisationer og uddannelsesorganerne 
1. Indsamling og formidling af oplysninger om de 
allerede eksisterende uddannelsesprogrammer i 
medlemsstaterne 
2. Begunstigelse af uddannelse af ægtefællerne Aktioner 
t'åbegitndelse af specifik undersøgelse vedrørentle den økonomiske 
betydning af ægtefællernes rolle, deres juridiske stilling og deres status 
Undersøgelse vedrørende de bedste erfaringer på nationalt plan 
Udarbejdelse af en oversigt over med-iværksættende ægtefællers 
organisationer 
Slotte til oprettelse af europæisk netværk af medarhejileiule ægtefællers 
sammenslutninger 
Indplacering i det europæiske rammeprogram for ligestilling eller i 
LEONARDO-programmet 
Formidling af oplysninger 
Placering af ægtefællers uddannelse blandt LEONARDO-programmets 
prioriterede aktioner 
Udvikling af et eksperimentalt, tværnationalt uddannelsesprogram 
Integrering af håndværksfagenes behov og prioriteringer i programmet 
"1996 - europæisk uddannelsesår" og indlemmelse af håndværksfagenes 
og de små virksomheders organisationer i forberedelse og afvikling af 
programmet Koiuui. 
X 
X 
X 
X 
X 
X Henvendt til 
Andre EF-
insfitiitioner Medlents-
»i nierne 
STYRKELSE AF VIRKSOMHEDERNES KONKURRENCEEVNE 
Overordnet politik Intention Aktioner 
Kom in. Henvendt til 
Andre EF-
îiistiliitioner Medlems-
slntenie 
I Mutin til ivu-.tkawMaUa al kvalitet« 
politikker; hensyntagen til specielle 
byrder, der pålægges små virksomheder 
i forbindelse med de tekniske regier 
2. Iloviilolgiiiclbe ni liAnilvnikaviikbuiiilioilcine uni 
det europæiske standardiserings- og certificerings-
organisationers arbejde: 
håndværksvirksomhederne kender ikke disse 
standarder, som de ofte betragter som en hæmsko, 
navnlig når der er tale om produktstandarder, 
standarder for maskiners sikkerhed og EF-
va re mærkning 
Bevidstgørelse af nationale lovgivere og certifice­
ringsorganer om virkningerne for de små virksom­
heder af de krav, der er forbundet med iværk­
sættelse af tekniske regler og normer, især i 
forbindelse med tilpasningsomkostninger 
Begunstigelse af de små virksomheders organisa­
tioners deltagelse i standardiserings- og certifice-
ringsarbejde såvel på nationalt som på EU-niveau, 
bl.a. gennem et standardiseringskontor 
Stolle lil udarbejdelse af standardiserede reference-
dokumenter og vejledninger i god praksis Oplysning og heviilsthedsgørelse I samarbejde med håndværksfagenes og 
de små virksomheders organisationer med henblik på at bevidstgøre 
virksomhederne, idet der bygges på de nationale organisationers erfaring 
og resultaterne affællesskdbsarbejde 
Finansiering i de enkelte medlemsstater af informationsseminarer, hvori 
deltager håndværksorganisationer, certificeringsorganer samt de 
pågældende offentlige myndigheder 
Indførelse af system med analyseskemaer i forbindelse med europæisk 
standardisering 
Undersøgelse af de problemer, de små virksomheder og håndværksfagene 
kommer udfor som følge af brugen af nonner 
Udsendelse af EUROMANAGEMENT-konklusioneme: standardisering, 
certificering, kvalitet 
Intervention fra Kommissionens side over for Den Europæiske 
Standardiseringsorganisation 
Støtte til et europæisk standardiseringskontor for SMV og 
håndværksfagene, der kan deltage i de europæiske organisationers 
standardiseringsarbejde 
Understøttelse af de nationale organisationer med henblik på deres 
deltagelse i de nationale standardiseringsorganers arbejde 
Analyse af aktioner, som gennemføres i medlemsstaterne 
Finansiel støtte til erhvervsorganisationerne som hjælp til at få udarbejdet 
europæiske kodekser for god praksis 
j-
STYRKELSE AF VIRKSOMHEDERNES KONKURRENCEEVNE 
Overordnet politik 
2. Fremskyndelse af aktioner på miljø­
beskyttelsesområdet for håndværksvirk­
somheder Intention 
V tlddannalbé al eka|ieiiei 1 ItâiiiUdii kblagcncb og de 
små virksomheders organisationer på området 
standardisering, certificering og kvalitet 
6. Information og assistance til de små virksomheders 
kvalitetskampagne 
1. Tilpasning af national og europæisk lovgivning til 
de små virksomheders og håndværksvirksom­
hedernes særegne karakter 
2. Fremme af SMV's nationale og europæiske 
organisationers deltagelse i nationalt og europæisk 
lovgivningsarbejde 
3. Lempelse af virksomhedens overholdelse af lovene Aktioner 
Fremme i(f tværnationale uddannelser inden for rammerne irf LU-
programmerne i håndværksorganisationeme på området standardisering, 
certificering og kvalitet 
Igangsætning af EUROMANAGEMENT-kvaliietsprogram for håndværksfag 
Udveksling af de bedste metoder på området støtte til styrkelse af 
kvaliteten i håndværksvirksomheder 
Støtte til etablering og udbredelse af effektive, pædagogiske 
sensibiliserings- og hjælpeværktøjer til selvuddannelse 
Fastholdelse i fællesskabsteksteme af princippet om en længere 
tilpasningsperiode for de små virksomheder ved iværksættelsen af 
lovbestemmelser, og eventuelt indførelse af et fiitagelsessystem, når der 
ikke er tale om væsentlige hygiejne-, sundheds- og sikkerhedsmæssige krav 
Forenkling og kodificering af lovgivning om iværksættelse 
Udstedelse af en europæisk forordning om nedsættelse af afgifter, når 
virksomheden respekterer miljøstandarderne 
Udbygning af støtte til investering til indforelse af egnede teknologier 
indenfor rammerne af EIB og EIF Komm. 
x" 
X 
X 
X 
X 
X 
X Henvendt til 
Andre EF-
iti*tiluliom>r Medlents-
»1 nierne 
X 
X 
STYRKELSE AF VIRKSOMHEDERNES KONKURRENCEEVNE Jfr 
Overordnet politik 
3. Udvikling af forskning, teknologiover­
førsel og stolte til innovation Intention 
•1 Inl'otmolion og asslbtiuiLC til vlikmimlieden ved 
indforelse af nye støtteforanstaltninger 
1. Fortrolighed med de situationer, der kan opstå 
2. Fremme af teknologioverførsel på sektorielt og 
geografisk plan saml tulgnng til avancerede 
teknologier Aktioner 
Fremme tif tværnational uddannelse iif eksperter i lnUulværksorgunt 
salionerne indenfor rammerne af EU-programmeme 
Støtte til udformning og udbredelse af effektive pædagogiske 
sensibiliseringsværktøjer, hemnder til selvttddannelse 
Undersøgelse på europæisk niveau af de metoder, der anvendes i 
medlemsstaterne på området støtte til indførelse af miljøforanstaltninger i 
håndværksvirksomheder og analyse af de bedste metoder-
Støtte til oprettelse af ressoutve- og rådgivningscentre til gavn for 
håndværksfagene på miljøområdet 
Støtte til etablering af uddannelses- og kvalifikationsmoduler på 
miljøområdet 
Inkludering af de små virksomheders behov i ECO-A UDIT 
Igangsætning af en pilotaktion "EUROMANAGEMENT Miljø" til gavn for 
små virksomheder og håndværksvirksomheder 
Analyse af aktioner og foranstaltninger i medlemsstaterne til støtte af 
innovation og overførsel af teknologi indenfor håndværksfagene 
Analyse af de små virksomheders og håndværksvirksomhedernes deltagelse 
i europæiske programmer for forskning og teknologisk udvikling 
Udsendelse af vejledning om teknologioverførselscentre 
Støtte til små virksomheders deltagelse i EU's 4. FTU-program Komm. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X H en vault til 
Andre EF- Medlems-
__ Miderne 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
STYRKELSE AF VIRKSOMHEDERNES KONKURRENCEEVNE 
Overordnet politik 
4. MyikeUc al «amaihejde vliknoinhedeine 
imellem 
5. Ansporing til anvendelse af kunstnerisk 
eller industrielt design Intention 
1. Analyse al specilikke pmhlemei 
2. Forbedring af EU-samarbejdsværktøjer til gavn for 
små virksomheder 
3. Fremme af gennemforeisen af samlede aktioner for 
markedsforing (brochurer, salgscentraler, samlet 
deltagelse i messer og udstillinger) og køb 
1. Fremme af uddannelse og undervisning i design 
2. Oprettelse af europæisk håndværks- og kunsthånd-
værksdesignpris Aktioner 
Mode mellem eksperter fra medlemsstaternes organisationer 
Håndværksvirksomhedernes deltagelse i samarbejdsmøderne under 
"EUROPARTENARIAT" 
Fremme af udviklingen af INTERPRISE-håndværksfagene, især i 
grænseoverskridende regioner 
Slotte af samarbejdspilotprojekter til fordel for håndværksfagene 
Inkorporering af håndværksfagene i underentreprenomettene 
Stolle til samlet deltagelse af håndværkere fia mindst 3 medlemsstater i 
messer og udstillinger 
Fortegnelse over bedste undervisningspraksis i medlemsstaterne 
Udarbejdelse af vejledning om uddannelses- og rådgivningsorganer, der 
er specialiserede i industrielt design 
Støtte til etablering og udbredelse af uddannelsesmoduler navnlig 
forbindelse med LEONARDO-programmet 
Støtte til ekspertgruppe, der skal udarbejde princippet 
Igangsætning af pilotprojekt Komm. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X Henvendt til 
Andre EF-
_ nifttilultnner Medlenis-
Ntajprtrø 
X 
X 
rø 
STYRKELSE AF VIRKSOMHEDERNES KONKURRENCEEVNE 
Overordnet politik 
ri. Stolle til ojiiellclao og ovcitliagclac al 
virksomheder Intention 
1 l'oitiulighcd med de sniA viikaomliedeia og h&nd 
værksvirksoinhedernes hehov og specifikke vilkår 
2. Forbedring af uddannelse før oprettelse eller over­
dragelse 
3. Forbedring af vilkårene for virksomhedsoprellelse 
4. Forbedring af vilkårene for virksomhedsover­
dragelse Aktioner 
Slutte til oprettelse af el europæisk observatorium for oprettelse og 
overdragelse af virksomheder 
Udveksling af de bedste metoder på området støtte til opret­
telse/overdragelse 
Støtte til uddannelse før oprettelse eller overdragelse i EU-programmeme 
Ansporing af virksomhedsiværksættere til at deltage i en forudgående 
uddannelse 
Identifikation af administrative problemer i forbindelse med oprettelses-
formaliteter 
Begunstigelse af etablering af formalitetskontorer for virksomheder 
Konferencer med henblik på udveksling af de bedste metoder 
Iværksættelse af pilotaktion, der gør det muligt at indhente kapital udefra 
tit brug ved oprettelse af små virksomheder-
Styrkelse af programmer om europæisk støtte til virksomhedsoprettelser, 
der foretages af kvinder 
Identifikation af negative faktorer, der kan hindre overdragelse: beretning 
og henstilling 
Analyse af de bedste metoder i medlemsstaterne Kom ni. 
X XX X XXX X X X Henvendt tit 
Andre EF-
imfihitioiier Medlems­
staterne 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
FINANSIERING OG ADGANG TIL LÅNGIVNING 
Overordnet politik 
1. Indsigt t de m n A viikoomhedcib og 
håndværksfagenes specifikke vilkår, 
herunder de kvindelige virksomheds­
lederes vilkir på området finansiering og 
adgang til långivning 
2. Styrkelse af partnerskab 
bank/virksomhed Intention 
1. Fremme af samarbejdet bank/virksomhed 
2. Fremme af oprettelse og udvikling af forvaltnings-
kontorer samt kontorer, der tager sig af finansielle 
og regnskabsmæssige formaliteter Aktioner 
Affattelse tifen meddelelse um 
udveksling af de bedste metoder på området uddannelse i finansiel 
virksomhedsforvaltning 
adgang til långivning på nationalt og europæisk niveau 
styrkelse af egenkapital 
andre finansieringsformer 
Støtte af en arbejdsgnippe fra de berørte sektorer med henblik på 
fremsættelse af forslag om de praktiske forholdsregler, der kan iagttages 
Undersøgelse og analyse af eksisterende ordninger i medlemslandene 
Oprettelse i Europa af "autoriserede forvaltningskonlorer" eller "kontorer 
for rådgivning i skattespørgsmål", som skal bistå virksomhederne i 
regnskabs- og skattemæssige spørgsmål 
Udveksling af bedste metoder mellem disse kontorer Kom in. 
X 
X 
X Henvendt til 
Andre EF-
institutinner Medlems-
Materne 
-
X 
X 
FINANSIERING OG ADGANG TIL LÅNGIVNING 
Overordnet politik 
.1. Tilbud util lbiniisloiliigb|i|oduktci og 
-vilkår, der er tilpasset de små virksom­
heder Intention 
|. Udbygning al gensidig kanlloiieihig 
2. Hensynlagen til de små virksomheders særegen­
heder og de krav, der stilles til dem i forbindelse 
med de finansielle instrumenter Aktioner 
Oprettelse af gensidige katUlimeringsonlnlnger 1 de lande, hvor sådanne 
Ikke findes, i partnerskab med fagmænd, banker, offentlige myndigheder, 
europæiske institutioner 
Harmonisering af beskatningen af gensidige kautioneringsordninger ved 
fradrag af overskud henlagt til reserverne. 
Forøgelse af de gensidige kautioneringsordningers kapacitet 
Mulighed for at de gensidige kautioneringsselskaber kan modtage 
fællesskabsmidler 
Udveksling af bedste erfaringer med ordningen 
Orientere EIB og EIF imod normativ investering 
Oprettelse af globale bevillinger til finansierings- eller kautionsinstituuer 
for at gøre det muligt at støtte "mikrolån " til enkeltmandsvirksomheder Koinm. 
X 
X 
X Henvendt til 
Andre EF-
m*l il uf Ioner 
X Medletns-
it nierne 
X 
o 
GRÆNSEEGNE 
Overordnet politik 
1. I'oihcililng al |iioceiluiei 1 jorhindelae 
med formaliteter ved grænseoverskri­
dende aktiviteter Intention 
1. Analyse al krav og liiiidiingcr al teknisk karakter 
2. Opfølgning af arbejdet med forenkling og 
administrativ, teknisk, juridisk og fiskal deregule­
ring, der er nødvendig for at sikre fri udveksling 
af tjenesteydelser mellem landene 
3. Harmonisering af den sociale situation i de pågæl­
dende områder 
4. Fremskyndelse af arbejdet med at iværksætte et 
definitivt system for pålægning af moms i oprin­
delseslandet Aktioner 
Udarbejdelse af rapport fia Kommissionen om de krav og problemer, de 
små virksomheder kommer udfor i grænse genene 
Oprettelse af "bistandskontor" på Kommissions-niveau til behandling af 
tvistemålssager, der ikke kan behandles lokalt, og som er affødt af de krav 
og hindringer, de små virksomheder kommer udfor 
Inddragelse af håndværksfagenes og de små virksomheders organisationer 
i konsekvensanalyser af fællesskabslovgivningen 
Oprettelse af refleksions- og udvekslingsgntpper for grænseegne, der skal 
behandle hindringer for konkurrence mellem lokale virksomheder og 
virksomheder i nabolandet, samt igangsætning af pilotaktioner med 
henblik på fælles planlægning (mødedage) (INTERREG) 
Oprettelse af formalitelskontorer, der skal rådgive virksomheder eller 
udføre formaliteter for dem, herunder skatteformaliteter Koinm. 
™X 
X 
X 
X 
X Haivendt til 
Andre EF- Medlenis-
ntnterne 
X 
X 
X 
X 
£ 
GRÆNSEEGNE 
Overordnet politik 
2. Foi bedring al viikaomhedcmes 
aktivitetsvilkår 
3. Assistance til virksomhedslederen Intention 
1. Forbedring al information til virksomhederne om 
deres aktivitetsvilkår i grænselandet samt om kend­
skab til markeder og udviklingsmuligheder; støtte 
til oversættelse af relevante bestemmelser på 
nabolandets sprog 
2. Begunstigelse af informationsmøder partnerne 
imellem på tværs af grænserne og 
virksomhedssamarbejde 
3. Gennemforelse af uddannelsesprogrammer, der er 
tilpasset grænseoverskridende aktivitet, og som 
især er baseret på sproglige, økonomiske og 
kulturelle aspekter 
4. Stolte til samarbejde mellem de med-iværksættende 
agtcfællcrs organer i grænseområderne 
5. Slotte til udveksling af lærlinge mellem virksom­
heder i grænseområder 
1. Udvikling af tværregionale bistandsstrukturer for 
små virksomheder i den private sektor 
2. Fremme af uddannelse af økonomiske rådgivere 
på tværs af grænserne Aktioner 
Støtte til udfærdigelse af brochurer og tværregionalt informationsmateriale 
til håndværksvirksomheder indenfor rammerne af INTERREO-programmel 
Iværksættelse af et program til støtte for oversættelse af lovtekster og 
administrative bestemmelser og formularer 
Gennemførelse af "INTERPRISE"-moder eller lignende former for møde 
mellem 2 grænseregioner og ikke nødvendigvis mellem 3 lande 
Oprettelse af hjælpeprogram, der tilsigter direkte samarbejde mellem 2 
virksomheder, og som gør det muligt at støtte opfølgning af 
samarbejdsprojekter på området kommercielt og teknisk samarbejde samt 
samarbejde på forsknings- og udviklingsområdet 
Prioritering af tværregional uddannelse inden for rammerne af 
LEONARDO-programmet 
Støtte gennem LEONARDO-programmet 
Udvikling og styrkelse af Kommissionens initiativer til støtte for oprettelse 
af forvaltningsorganer på tværs af grænserne 
Stolte til at danne et nelvætk af grænseoverskridende forvaltningsorganer 
Give grænseoverskridende forvaltningsorganer et mellem- og langsigtet 
perspektiv 
Muliggøreise af aktioner, inden for rammerne af LEONARDO-
programmet, for uddannelse i grænseoverskridende aktiviteter med 
virksomhedsrådgivere som målgmppc Komm. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X Henvendt til 
Andre EF-
institutioner Medlems-
stillerne 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
tv 
SAMARBEJDE MED CENTRAL- OG ØSTEUROPA 
Overordnet politik 
1. Kendskab til de små viiksonihedcib 
vilkår i de central- og østeuropæiske 
lande 
2. Kendskab til de repræsentative, lokale 
organisationer og støtte til udbygning af 
disse 
3. Fremme af gennemforelse af politikker 
på nationalt eller regionalt niveau til 
fordel for håndværksfagene og de små 
virksomheder 
4. Fremme af håndværksvirksomheders og 
små virksomheders udvikling Intention 
Socialøkonomisk analyse al vilkår og behov 
Støtte til oprettelse af bistandsstrukturer (virksomheds-, 
håndværkskamre) styret af virksomhederne og støtte til 
deres aktioner 
Hjælp til administrationen med at genncmforc 
foranstaltninger til gavn for udviklingen af håndværks­
fag og små virksomheder 
1. Iværksættelse af specifikke 
uddannelsesprogrammer på stedet Aktioner 
Igangsættelse af undersøgelse, der viser juridiske og økonomiske data om 
de små virksomheders vilkår og rolle saml finansielle behov 
Identificering af eksisterende organisationer 
Støtte til samarbejde og sammenslutning med håndværkskamre og 
erhvervsorganisationer i EU, især gennem udvekslings- og uddannelses­
programmer for overordnet personale og konsulenter 
Finansiel støtte til organisationernes aktioner-
Støtte til grupper af overordnet personale i organisationerne i EU med 
henblik på at starte organisationer i de central- og østeuropæiske lande 
Information/uddannelse af de ansvarlige i administrationen især ved hjælp 
af udvekslingsprogrammer mellem europæiske administrationer og 
medlemsstater 
Finansiering af pilotprogrammer for eftemddannelse for håndværks­
virksomheder på områderne teknologisk udvikling, finansforvaltning, 
regnskabsføring og markedsføring 
Igangsættelse af pilotprogram for uddannelse af ægtefæller, sprog­
uddannelsesprogrammer for virksomhedsrådgivere og virksomhedsledere, 
uddannelsesprogrammer for undervisere, pilotprogrammer for 
vekseluddannelse; samtlige programmer iværksættes inden for rammerne 
af PHARE og TACIS og i samarbejde med organisationerne i EU Komni. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X Hen vault til 
Andre EF-
Iiwtîtiitîoner Medlems-
Mjilerne __ 
X 
X 
X 
X 
X 
^ 
w 
SAMARBEJDE MED CENTRAL- OG ØSTEUROPA 
Overordnet politik Intention 
2. I'ienuiie al kommercielt og teknologisk 
samarbejde mellem håndværksvirksomheder 
3. Overvågning af håndværksvirksomhedernes speci­
fikke udvikling i egne, der grænser op til EU-
landene 
4. Forbedring af virksomhedernes finansielle vilkår Aktioner 
Gennemførelse, inden for rammerne af I'll AR li og TACIS, at 
pilotprogram om individualiseret støtte til virksomheder gennem 
partnerskaber mellem EU/Central- og Østeuropa 
fra håndværkskamrene i EU-Iandene form af ekspertgruppe 
Finansiel støtte til deltagelse af håndværksvirksomheder i Central- og 
Østeuropa i erhvervsudstillinger i EU 
Finansiering af foranstaltninger med henblik på samarbejde mellem 
virksomheder, hovedsagelig gennem INTERPRISE og JOPP 
Udvikling sammen med de berørte organisationer af et fælles forsknings-
netværk og støtte til aktioner for samarbejde mellem virksomheder 
Oprettelse af kontorer for grænseoverskridende udvikling mellem hånd-
værksorganisationer og små virksomheders organisationer i de berørte 
egne 
Støtte til samarbejdspilotaktioner, især gennem udvikling af fælles messer 
og tværregionale udstillinger samt virksomhedsmøder (PHARE og 
INTERREG) 
Oprettelse af arbejdsgruppe bestående af bankeksperter og repræsentanter 
for håndværksfagenes og de små virksomheders organisationer i EU og de 
central- og østeuropæiske lande 
Fremme af etablering af gerfsidig kautioneringsfond og risikovillig kapital 
(startkapital) 
Udvikling af "mikrolån" i forbindelse med PHARE- og TACIS-program-
merne Kotnm. Henvatdt til 
Andre EF-
mstiliitinner 
t*J 
SAMARBEJDE MED CENTRAL- OG ØSTEUROPA 
Overordnet politik 
.V Udvikling al l'IIAKL og TACIS proce 
durer Intention 
1. Større åbning al l'IIARL- og TACIS-progiani-
mernes transaktioner for håndværksfagenes og de 
små virksomheders organisationer 
2. Intensivering af koordineringen af EU- og 
nationale instrumenter Aktioner 
større medinddragelse uf de central- og østeuropæiske landes 
repræsentative organisationer i valg og iværksættelse af foran­
staltningerne 
bevilling af EU-midler direkte til organisationerne med henblik på 
selvstændig forvaltning Kom in. 
X 
X Henvendt til 
Andre EF-
iiMllhitioner Medlents-
st «terne 
X 
v/3 
12.10.1995 
Anden europæiske konference om håndværk og den lille virksomhed 
Berlin 26.-27. september 1994 
Den Europæiske Unions svar 
på forslag fremsat af repræsentanterne for håndværksfagene og de små virksomheder 
I dette dokument fremlægges Europa-Kommissionens svar på de forslag, der er fremsat 
af repræsentanterne for håndværksfagene og de små virksomheder på europæiske plan 
og i medlemsstaterne under de forberedende seminarer, ekspertmøder og seminarer på 
konferencen i Berlin. Dokumentet henvender sig til Kommissionen og andre EU-
institutioner, til medlemsstaterne samt til sektoren håndværksfag og små virksomheder. 
n.n. = i betragtning af de nuværende begrænsede budgetmæssige og menneskelige 
ressourcer ønsker Kommissionen ikke at gå ind i denne aktion. 
O* 
HÅNDVÆRKSFAGENE OG DE SMÅ VIRKSOMHEDER I EU-POLITIKKERNE 
1. overordnede politik: Kendskab til sektorens økonomiske rolle 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Påvisning af sektorens 
nkottoiniKkc rolle, i.mrr pi'i 
jobskabelsesområdet, ved 
hjælp af 
igangsætning af statistiske 
analyser, der er 
sammenlignelige på europæisk 
niveau, og særlige 
undersøgelser. 
2. Fremme af økonomisk og 
socialt forskningsarbejde på 
nationalt og europæisk plan Nedsættelse af ekspertgruppe bestående af statistikere fra 
lu)iul\tvrksftti\t'iu's nationale orgtinisttt'umvr, der skal definere rrg 
afstikke retningslinjer for hensigtsmæssige statistiske analyser, 
og iværksættelse af disse i samarbejde med EUROSTAT. 
Igangsætning af tematiske undersøgelser på europæisk eller 
nationalt plan af definerede temaer i fællesskab med 
håndværksfagenes organisationer og medlemsstaterne. ' 
Tilrettelæggelse af seminar om temaet identifikations- og 
identitetskriterier for håndværksfag og små virksomheder i 
medlemsstaterne. Gruppen mødes første gang i december 1995 i Rom på 
IHIHIIIO Tiiylineiinw. 
n.n. 
Kommissionen er parat til at støtte en anmodning om 
tilrettelæggelse af et seminar på håndværksfagenes og de små 
virksomheders initiativ. 
2. overordnede politik: Måling af EU-lovgivningens indvirkning 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
Hensyntagen til 
EU-lovgivningens virkninger 
på de små virksomheder og 
håndværksfagene ved hjælp af 
undersøgelse af virkningerne 
på administrativt, juridisk og 
fiskalt plan, og ved forenkling 
af virksomhedernes 
administrative arbejde på hvert 
enkelt trin i driften. Undersøgelse af den nye europæiske lovgivnings virkning på 
håndværksfagene og de små virksomheder ved hjælp af 
systematisering af proceduren i forbindelse med analyseskemaer 
i sektoren håndværksfag og små virksomheder. 
Bemyndigelse af håndværksfagenes europæiske organisationer til 
at deltage i de udvalg, der arbejder med administrativ 
forenkling og forbedring af virksomhedernes administrative, 
juridiske og fiskale vilkår. 
Indførelse af princip om forlængelse af fristerne, eventuelt 
således at de helt små virksomheder fritages helt eller delvis fra 
at blive underlagt EU-lovgivningen. Dette skal undersøges i 
hvert enkelt tilfælde (lokalt marked) eller for visse erhvervs 
vedkommende i forhold til de investeringer, der er nødvendige 
for at kunne tilpasse sig lovgivningens krav. 
Oprettelse af et "Informations- og rådgivningskontor", hvor 
håndværksorganisationerne kan få klare oplysninger om den 
europæiske lovgivning og dens gennemførelse i medlemsstaterne. Systemet med analyseskemaer er udarbejdet især med henblik 
på SMV og særligt vigtige tilfælde. Håndværksvirksomheder 
og små virksomheder kan derfor kun undtagelsesvis komme i 
betragtning. 
UEAPME er anerkendt som observatør i det administrative 
forenklingsudvalg, der er oprettet af GD XXIII. 
Reglen om delvis eller hel fritagelse ved iværksættelse af et 
direktiv er ikke altid i håndværksvirksomhedens eller den lille 
virksomheds interesse, da forbrugeren ofte forsøger at finde 
de produkter, der har den bedste kvalitet. Endvidere hænder 
det, at medlemsstaterne opretholder en tilpasningsmargin på 
nationalt niveau. 
n.n. 
v/ 
3. overordnede politik: Slyrkclse af repræsentationen i Den Europæiske Union og forbedring at' håndværksfagenes image 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Oprettelse af afdeling tor Ændring af GD XXIII's organigram Kommissionen påtænker en snarlig ændring af GD XXIII's 
håndværksfag og små organigram 
virkHomhtxler inden for fïD 
XXIII 
2. Oprettelse af europæisk Støtte til dannelse af refleksionsgruppe, der skal definere Kommissionen støtter forslaget om at arrangere et 
akademi for håndværk og små akademiets retningslinjer forberedende seminar om dette tema og afventer UAPMEs 
virksomheder som center for forslag vedrørende etablering af akademiet, 
information, udveksling og 
fælles planlægning Støtte til at arrangere det forberedende arbejde (ekspertmøder, n.n 
pilotaktioner etc.) og til oprettelse af akademiet 
3. Fremme af samarbejdet Tilskyndelse til sammenlægning af de europæiske repræsentative Kommissionen er positivt indstillet over for sammenlægning 
mellem og sammenlægning af organisationer af europæiske repræsentative organisationer for at øge 
de repræsentative sektorens repræsentative karakter udadtil. Et sådant initiativ 
organisationer kan dog kun komme fra organisationerne selv. 
Udvikling af sproguddannelsesprogram indenfor rammerne af Denne type programmer eksisterede inden for rammerne af 
LINGUA for organisationernes ledende medarbejdere FORCE og LINGUA (aktion III) og kan ligeledes 
gennemføres under LEONARDO (afsnit III. l.b) 
Fremme af tværnational udveksling af organisationernes ledende n.n. 
medarbejdere i form af volontørtjeneste 
Udvikling af ordningen "ekspertmøder på håndværksområdet'' Før Berlin-konferencen blev der arrangeret fem ekspertmøder 
om særlige temaer og fremme af udvekslingen af de bedste om særligt vigtige målområder (lempelse af finansielle 
arbejdsmetoder byrder, adgang til långivning, statistikker etc.). GD XXIII er 
rede til på ny at støtte denne type aktioner (tekniske normer, 
miljø, bagere, bryggerier, erhvervsuddannelse etc.) inden for 
I de givne budgetrammer. 
ok 
Indførelse - indenfor rammerne af LEONARDO-programmet - LEONARDO-programmet (afsnit II) giver mulighed for 
af uddannelsesplan, der er relateret til europæiske forhold, for støtte til udformning uf uddannelsesplaner på tviernationalt 
overordnet personale, virksomhedsrådgivere og ansvarshavende niveau eller forslag fra en virksomhed eller en 
/ håndværksorganisationer. virksomhedssammenslutning. 
Kontrol med, al "Vejledning for håndværksfagenes og de små Ajourføring af vejledning påbegyndes i 1996 
virksomheders organisationer" regelmæssigt føres ajour og 
udvides til også at omfatte de nye EU-medlemsstater | 
4. overordnede politik: Høring af håndværksfagenes og de små virksomheders repræsentative organisationer og inddragelse i 
arbejdsmarkedsdialogen 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Inddragelse af Organisationerne konsulteres ved redigeringen af de grøn­
håndværksfagenes og de små og hvidbøger, der går forud for udarbejdelsen af 
virksomheders europæiske lovteksterne. 
organisationer i udarbejdelsen 
af EU-lovtekster 
2. Deltagelse af Ved den formelle høring af de europæiske 
håndværksfagenes og de små arbejdsmarkedsorganisationer deltager håndværksfagenes 
virksomheders europæiske og de små virksomheders repræsentanter på lige fod med 
organisationer i rådgivende de øvrige deltagere. I sin meddelelse om gennemførelsen 
udvalg og arbejdsgrupper på af protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken 
EU-niveau, herunder (KOM (93) 600 endelig udg. af 14.12.1993) klassificerer 
arbejdsmarkedsdialogen Kommissionen fællesudvalget "UEAPME/EUROPMI og 
andre tilknyttede organisationer" som en organisation, der 
skal høres formelt, før der vedtages et eventuelt forslag på 
det sociale område. 
Inden for rammerne af Det Stående Udvalg for 
Beskæftigelse findes der et arbejdsgiverkontaktudvalg, 
som inviteres med til møderne, og i dette kontaktudvalg 
deltager UEAPME på håndværksfagenes og de små og 
mellemstore virksomheders vegne. Kommissionen støtter 
de forskellige medlemmer af dette kontaktudvalg, herunder 
UEAPME, for at disse kan holde et forberedende møde, 
som går forud for Udvalgets plenarmøder. 
S. overordnede politik: Deltagelse i EU-programmer 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Hensyntagen til Analyse af, i hvilket omfang der tages hensyn til de små GD XXIII vil opfordre til, at der i alle 
håndværksfagenes specifikke virksomheders og deres rådgivende organers deltagelse i EU- evalueringsrapporter vedrørende EU-programmer tydeligt 
karakter og særlige behov i programmerne, indenfor rammerne aftiddannelsprogrammer, lages luijde for SMV's og hAndværksfagcnes deltagelse 
EU-programmer, i forsknings- og udviklingsprogrammer samt strukturfondene, 
påkommende tilfælde gennem herunder programmer foranstaltet på EU-initiativ 
prioritering af bevillinger til 
små virksomheder. 
2. Forbedring af information Kanalisering af EU-information mod regionale og lokale n.n 
om EU-programmer strukturer, bl.a. gennem oprettelse afEIC (Euro-info-centre) i 
håndværksfagenes nationale organisationer 
3. Udvidelse af princippet om Håndværksfagene og de små virksomheder er indbefattet i 
"gennemførlighedspræmier" de programmer, der er påbegyndt af GD XXIII; hvad de 
med henblik på at lette de små andre EU-programmer angår, så vinder princippet om 
virksomheders adgang til EU- gennemførlighedspræmier for SMV større og større 
•programmer indpas, navnlig når det drejer sig om forskning og 
teknologisk udvikling. 
4. Fremme af Fremsendelse af en henstilling til medlemsstaterne For at kunne overholde subsidiaritetsprincippet tilkommer 
håndværksfagenes og de små det medlemsstaterne at tage initiativ hertil, 
virksomheders organisationers 
deltagelse i forvaltningen af 
EU-programmer på nationalt 
(nationale 
koordineringsudvalg) og 
regionalt plan | | 
0 
6. overordnede politik: Kendskab til og hensyntagen til de små virksomheders og håndværksfagenes specielle vilkår 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Større hensyntagen til små Foranstaltning af europæisk seminar om små virksomheder og Kommissionen har støttet foranstaltningen af en 
virksomheder og håndværksvirksomheder i fjerne øsamfund med det formål at konference om dette tema på Martinique fra den 21. til den 
hAiulvirrksvirkKomhrHlrr, hvin definere midler til al styrke den loknlr udvikling samt 23. september 1005. 
forhold er særegne på grund af virksomhedernes handelssamkvem med udlandet 
deres geografisk set fjerne 
beliggenhed, især virksomheder 
i randområder og fjerne 
øsamfund 
2. Styrkelse af afsnittet Analyse af forholdene og de indvundne erfaringer, især på n.n. 
"Håndværk og små området samarbejde og uddannelse 
virksomheder" i EU's 
middelhavspolitik. Foranstaltning af et europæisk håndværksseminar for Det er fastsat, at denne aktion skal finde sted i 1996 
organisationerne og virksomhederne i hele middelhavsområdet. 
ERHVERVSUDDANNELSE OG EFTERUDDANNELSE AF HÅNDVÆRKERE, LEDERE OG IVÆRKSÆTTENDE ÆGTEFÆLLER" 
1. overordnede politik: Fornyet status til mesterlæren og promovering af vekseluddannelsen 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Kendskab til og tulvekKling af Gennemførelse af komparativ undersøgelse af tie eksisterende CF.D11POP hnr gennemfort on iiiulorMugoluc: "Appionticonhip in 
de eksisterende vekseluddan- vekseluddannelsesordninger i EU-medlemsstaterne the EU member states: a comparison" af sammenligningen af 
nelsesordninger (CEDEFOP) mesterlæreordningerne i medlemsstaterne (12), som vil være til 
rådighed ved udgangen af juli måned 1995. 
2. Anerkendelse af mesterlæren Henstilling til medlemsstaterne Kommissionen udelukker ikke en undersøgelse af et sådant 
i alle medlemsstaters lovtekster tiltag, som forekommer at være hensigtsmæssigt på EU-plan i 
forbindelse med en udveksling af de bedste erfaringer 
3. Fremme af samarbejdet Foranstaltning af ekspertmøder eller arbejdsgrupper under CEDEFOP kan påtage sig denne rolle med håndværksfagene 
skole/virksomhed CEDEFOP's ansvar som initiativtager. 
Finansiering af samarbejdsaktioner skole/virksomhed indenfor Indkaldelse af forslag er offentliggjort i forbindelse med 
rammerne af LEONARDO-programmet LEONARDO-programmet (EFT C.E. nr. C 128 af 24.5.1995) 
4. Fremme af udvekslingen af n.n. 
erfaringer om den stilling, som 
de unge under uddannelse og 
håndværksmestrene indtager. 
5. At skabe et positivt billede af Indspilning, med samfinansiering, af en videofilm, der viser Dette tiltag vil blive igangsat i 1996 
håndværkeren og hans håndværksvirksomhedens kvaliteter og dens muligheder 
karrieremuligheder hos unge, 
deres familier og alle 
undervisere | | 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
i 6. Samarbejde mellem Organisationernes deltagebe i EU-programmemes rådgivende UAPME har fået adgang til LEONARDO-programmets 
håndværksfagenes udvalg, især LEONARDO rådgivende udvalg 
organisationer og 
administrationen aide nationale 
og europæiske ordninger 
vedrørende vekseluddannelse 
7. Fremme af samarbejdet Oprettelse af en arbejdsgruppe mellem GD XXIII, GD XXII, n.n. 
mellem uddannelsescentre samt GD V, CEDEFOP og håndværksfagenes europæiske 
udveksling af undervisere organisationer 
Udveksling af undervisere medtages i LEONARDO-programmet 
Fremstød for deres deltagelse i LEONARDO-programmet 
8. At skabe ligeværd mellem Bevis for erhvervsuddannelse Foranlediget af Rådets tanker om et "erhvervsuddannelses­
almen uddannelse og adgangstegn" og af det "europæiske erhvervspas", der blev 
erhvervsuddannelse og nå frem anbefalet af Europa-Parlamentet og ETUC i deres 
til gensidig anerkendelse af meningstilkendegivelser om LEONARDO-programmet, blev der 
uddannelserne samt samordning i tiden mellem november 1993 og februar 1995 iværksat et 
af eksamensbeviser på pilotprojekt med betegnelsen "personlig portefølje" 
europæisk plan 
Desuden skulle direktiv 92/51/EØF om anden generelle ordning 
for anerkendelse af erhvervsuddannelser fremme gensidig 
anerkendelse af disse uddannelser. Kommissionen påtænker at 
fremsætte et forslag til direktiv vedrørende de erhverv/fag, der 
for øjeblikket er omfattet af de såkaldte 
1 "overgangsforanstaltningsdirektiver". 
2. overordnede politik: Virksomhedslederes kvalifikationer og udvikling af efteruddannelsen 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1.1) Specifikke uddannelser i CEDEFOP-analyse af specifikke behov på de forskellige CEDEFOP har i 1990 udarbejdet en "Vejledning for uddannelse 
hvert enkelt firma, 2) almene områder med overtagelse af de metoder, der anvendes i af virksomhedsledere", men har ikke i sinde at ajourføre denne, 
uddannelser af europæisk håndværksfagenes nationale organisationer 
interesse, 3) uddannelse af Inden for rammerne af programmerne LEONARDO (afsnit II) 
undervisere og Iværksættelse, indenfor rammerne af LEONARDO- og LINGUA er SMV-ledere støtteberettigede, når det drejer sig 
håndværksmestre, og 4) programmet, af specifikke pilotuddannelsesprogrammer for om denne type uddannelsesaktiviteter, 
udvikling af fjernuddannelses- ledere af håndværksvirksomheder, herunder på sprogområdet 
teknikker og edb-uddannelse (LINGUA) 
, Indkaldelse af tilbud er udsendt i forbindelse med programmerne 
Støtte til anvendelse af telematiske uddannelsesværktøjer i LEONARDO, ADAPT og Télématique. 
uddannelsescentre og i virksomheder 
2. Udvidelse af uddannelsen af Igangsætning af en analyse af de bedste metoder og de n.n. 
virksomhedsrådgivere erfaringer, der er indvundet i medlemsstaterne j 
3. overordnede politik: Styrkelse af udveksling af lærlinge og udvekslinger efter endt læretid 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Forbedring af kompetencen 
hos virksomhedernes 
fremtidige ejere olier ansatte Evaluering af eksisterende erfaringer 
Slotte til aktioner i forbindelse med sammenlægning af 
håtulværksorganisationer 
Igangsætning af overvejelser vedrørende den unge volontørs 
sociale status n.n. 
Akttoner af denne art er mulige inden for I.F.ONARDO 
programmet 
n.n. 
4. overordnede politik: Styrkelse af deltagelsen i EU-programmer 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Adgang til programmernes 
retningslinjer for 
håndværksvirksomhedernes 
ledere, med-iværksættende 
ægtefæller og de unge Evaluering og styrkelse af håndværksfagenes deltagebe i de 
europæiske uddanneisesprogrammer Det nye LEONARDO-program medtager i sine retningslinjer 
ledere af håndværksvirksomheder, med-iværksættende ægtefæller 
samt lærlinge og svende 
5. overordnede politik: Understøttelse af med-iværksættende ægtefællers økonomiske og sociale rolle 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Klarlæggelse af med­
iværksættende ægtefællers 
sociale rolle Påbegyndebe af specifik undersøgebe vedrørende den 
økonomiske betydning af ægtefællernes rolle, deres juridiske 
stilling og deres status 
Undersøgebe vedrørende de bedste erfaringer på nationalt plan n.n. 
Kommissionen har støttet flere aktioner med henblik herpå: 
tilrettelæggelse af seminar om temaet "Kvindelige med-
iværksætteres vilkår i Europas SMV" i Bruxelles den 25. og 26. 
oktober 1993, som gav anledning til udfærdigelse af en detaljeret 
rapport, der dækkede 12 medlemsstater; konference om 
kvindelige virksomhedsledere og medarbejdende ægtefæller i 
Saloniki i marts 1994; deltagelse i forummet om forenkling i 
Paris den 22. og 23. juni 1995. 
2. Støtte til oprettelse af et Udarbejdelse af en oversigt over med-iværksættende ægtefællers Kommissionen har fundet det tilrådeligt i første omgang at 
europæisk netværk af de organisationer registrere uddannelsesaktioner til fordel for med-iværksættende 
organisationer, der arbejder til ægtefæller. EMHC udarbejdede i forbindelse med en 
gavn for med-iværksættende tilbudsindkaldelse i 1991 en oversigt over disse uddannelser i 12 
ægtefæller medlemsstater. 
Støtte til oprettebe af europæisk netværk af medarbejdende Kommissionen har kontaktet UAPME i denne anledning 
ægtefællers sammenslutninger 
3. Fremme af samarbejdet Indplacering i det europæiske rammeprogram for ligestilling I forbindelse med LEONARDO-programmet, afsnit II, er der 
mellem ægtefællers eller i LEONARDO-programmet fastlagt specifikke aktioner til fordel for kvindelige 
organisationer og virksomhedsledere og medarbejdende ægtefæller 
uddannelsesorganerne | 
6. overordnede politik: Styrkelse af med-iværksættende ægtefællers kvalifikationer 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
2.' Begunstigelse af uddannelse Placering af ægtefællers uddannelse blandt LEONARDO- l LEONARDO-programmet er temaet uddannelse af med-
af ægtefællerne programmets prioriterede aktioner iværksættende ægtefæller medtaget under afsnit II. 
Udvikling af et eksperimentalt, tværnationalt I LEONARDO-programmet anerkendes denne type uddannelse i 
uddannelsesprogram afsnit II 
7. overordnede politik: Europæisk uddannelsespolitik til gavn for små virksomheder og håndværksfagene 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
Integrering af håndværksfagenes behov og prioriteringer i Kommissionen (GD XXII) er i direkte kontakt med 
programmet "1996 - europæisk uddannebesår" og indlemmebe håndværksfagenes og de små virksomheders repræsentanter. 
af håndværksfagenes og de små virksomheders organisationer i 
forberedebe og afvikling af programmet | 
STYRKELSE AF VIRKSOMHEDERNES KONKURRENCEEVNE 
1. overordnede politik: Støtte til iværksættelse af kvalitetspolitikker; hensyntagen til specielle byrder, der pålægges små virksomheder i forbindelse med de 
tekniske regler 
Intention . Foreslåede akt ioner Kommissionens svar 
2. Bevidstgørelse af nationale Indførelse af system med analyseskemaer i forbindelse med Kommissionen har allerede anvendt analyseskemaer i forbindelse 
lovgivere og europæisk standardisering med tekniske direktiver. Hvad normerne angår, drejer det sig 
certificeringsorganer om først og fremmest om selvstyret arbejde, der udføres af de 
virkningerne for de små europæiske standardiseringsmyndigheder. 
virksomheder af de krav, der 
er forbundet med iværksættelse Undersøgebe af de problemer, de små virksomheder og 
af tekniske regler og normer, håndværksfagene kommer udfor som følge af brugen af normer I forbindelse med EUROMANAGEMENT-programmet har 
især i forbindelse med Kommissionen ladet 850 virksomheder kontrollere. Den 
tilpasningomkostninger Udsendebe af EUROMANAGEMENT-konklusionerne: europæiske koordinator AFNORs endelige rapport vil blive 
standardisering, certificering, kvalitet offentliggjort ved udgangen af 1995. 
3. Begunstigelse af de små Intervention fra Kommissionens side overfor Den Europæiske Kommissionen har gentagne gange gjort Den europæiske 
virksomheders organisationers Standardiseringsorganisation Standardiseringsorganisation opmærksom på nødvendigheden af 
deltagelse i standardiserings- at lade SMV's og håndværksfagenes organisationer deltage i 
og certificeringsarbejde såvel standardiserings- og certificeringsarbejdet. 
på nationalt som på EU- Standardiseringsorganisationen er åben over for spørgsmålet om 
niveau, bl.a. gennem et deltagelse. 
sstandardiseringskontor 
Støtte til et europæisk standardiseringskontor for SMV og Kommissionen er indforstået med at støtte en fælles europæisk 
håndværksfagene, der kan deltage i de europæiske standardiseringsenhed for SMV og håndværksfagene. 
organisationers standardiseringsarbejde | Iværksættelse af en sådan er i gang. 
5. Uddannelse af eksperter i Fremme af tværnationale uddannelser indenfor rammerne af n.n. 
håndværksfagenes og de små EU-programmerne i håndværksorganisationerne på området 
virksomheders organisationer standardisering, certificering og kvalitet 
på området standardisering, 
certificering og kvalitet 
6. Information og assistance til Igangsætning af EUROMANAGEMENT-kvalitetsprogram for Med forbehold af forhøjelse af bevillingerne på budgettet 
de små virksomheders håndværksfag forventer Kommissionen at kunne igangsætte dette program 
kvalitetskampagne 
Udveksling af de bedste metoder på området støtte til styrkebe Kommissionen har allerede støttet flere arrangementer på 
af kvaliteten i håndværksvirksomheder området og agter at fortsætte med at støtte denne type aktioner 
Støtte til etablering og udbredebe af effektive, pædagogiske Ansøgninger om finansiering af denne type aktioner kan stiles til 
sensibiliserings- og hjælpeværktøjer til selvuddannebe Kommissionen inden for rammerne af LEONARDO-
programmet 
2. overordnede politik: Fremskyndelse af aktioner på miljøbeskyttelsesområdet for håndværksvirksomheder 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Tilpasning af national og Forenkling og kodificering af lovgivning om iværksættebe Kommissionen har igangsat kodificeringsarbejder 
europæisk lovgivning til de 
små virksomheders og 
håndværksvirksomhedernes 
særegne karakter 
2. Fremme af SMV's nationale Kommissionen vil bestræbe sig på at foretage en konsultation i 
og europæiske organisationers den private sektor; denne skal samtidig omfatte 
deltagelse i nationalt og sammenslutninger af SMV og håndværksfagene. 
europæisk lovgivningsarbejde 
3. Lempelse af virksomhedens Udbygning af støtte til investering til indførebe af egnede På Europa-Parlamentets anmodning blev et program om temaet 
overholdelse af lovene teknologier indenfor rammerne af EIB og EIF "vækst og miljø" iværksat i 1995; det tilsigter et samlet beløb 
1 for mulige lån på 150 mio. ECU. 
4. Information og assistance til Fremme af tværnational uddannelse af eksperter i n.n. 
virksomheden ved indførelse af håtulværksorganisationerne indenfor rammerne af EU-
nye støtteforanstaltninger programmerne. 
Støtte til udformning og udbredelse af effektive pædagogiske Kommissionen har pålagt EIC at udarbejde en vejledning 
sensibiliseringsværktøjer, herunder til selvuddannebe vedrørende virksomhedernes miljøstyring 
Undersøgebe på europæisk niveau af de metoder, der anvendes i n.n. 
medlemsstaterne på området støtte til indførébe af 
miljøforanstaltninger i håndværksvirksomheder og analyse af de 
bedste metoder. 
Støtte til oprettebe af ressource- og rådgivningscentre til gavn n.n. 
for håndværksfagene på miljøområdet 
Støtte til etablering af uddannebes- og kvaliftkationsmoduler på n.n. 
miljøområdet 
Inkludering af de små virksomheders behov i ECO-AUDIT Kommissionen vil støtte 50 virksomheder, således at de kan 
komme ind i ECO-AUDIT-certificeringen inden for rammerne 
Igangsætning af en pilotaktion "EUROMANAGEMENT Miljø" af det nye EUROMANAGEMENT-program Miljø 
til gavn for små virksomheder og håndværksvirksomheder. 
3. overordnede politik: Udvikling af forskning, teknologioverførsel og støtte til innovation 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Fortrolighed med de Analyse af de små virksomheders og håndværksvirksomhedernes Det forberedende arbejde i forbindelse med Berlin-konferencen 
situationer, der kan opstå deltagebe i europæiske programmer for forskning og teknologisk og Kommissionens undersøgelser har vist, at de små 
udvikling virksomheder kun undtagelsesvis deltager i EU-arbejde på 
1 området forskning og udvikling 
-C-
©to 
2. Fremme af Udsendelse af vejledning om teknologioverførsebcentre Kommissionen har inden for rammerne af SPRINT udgivet en 
teknologioverførsel på vejledning om teknologioverførselscentre. 
sektorielt og geografisk plan Støtte til små virksomheders deltagelse i EU's 4. FTU-program Kommissionens undersøgelser har vist, at de små virksomheder 
samt adgang til avancerede og håndværksvirksomhederne kun undtagelsesvis deltog i EU-
j£kj,Ji'l>_'fJ[ _ _ _ _ programmerne, herunder det 4. RDT-program 
4. overordnede politik: Styrkelse af samarbejde virksomhederne imellem ___ 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Analyse af specifikke Møde mellem eksperter fra medlemsstaternes organisationer I tilfælde af behov møder Kommissionen eksperterne fra 
problemer medlemslandenes organisationer. 
2. Forbedring af EU- Håndværksvirksomhedernes deltagelse i samarbejdsmøderne Under EUROPARTENARIAT-mødet i Dortmund den 20. og 
samarbejdsværktøjer til gavn under "EUROPARTENARIAT" 21. marts 1995 kom 1/3 af de udstillende virksomheder fra 
for små virksomheder håndværksfagene 
Fremme af udviklingen af INTERPRISE-håndværksfagene, især i INTERPRISE-aktioner til gavn for håndværksfag er gennemført 
grænseoverskridende regioner og vil blive fulgt op. 
Støtte af samarbejdspilotprojekter til fordel for håndværksfagene Kommissionen har igangsat et samarbejdsprogram til fordel for 
håndværksvirksomhederne støttet af disses rådgivere 
3. Fremme af gennemførelsen Støtte til samlet deltagelse af håndværkere fra mindst 3 n.n. 
af samlede aktioner for medlemsstater i messer og udstillinger 
markedsføring (brochurer, 
salgscentraler, samlet 
deltagelse i messer og 
I udstillinger) og køb | 
5. overordnede politik: Ansporing til anvendelse af kunstnerisk eller industrielt design 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
6. Fremme af uddannelse og Udarbejdebe af vejledning om uddannelses- og Kommissionen har i forbindelse med SPRINT-programmet 
undervisning i design rådgivningsorganer, der er specialiserede i industrielt design udarbejdet en vejledning om dette tema 
Støtte lil etablering og udbredelse af uddannelsesmoduler Kommissionen afventer forslag fra hver enkelt i denne 
navnlig i forbindelse med LEONARDO-programmet forbindelse 
2. Oprettelse af europæisk Støtte til ekspertgruppe, der skal udarbejde princippet Kommissionen har bevilget finansiel støtte. 
håndværks- og 
kunsthåndværksdesignpris Igangsætning af pilotprojekt Kommissionen afventer fælles evalueringsforslag fra de berørte 
organisationer 
6. overordnede politik: Støtte til oprettelse og overdragelse af virksomheder 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Fortrolighed med de små Udveksling af de bedste metoder på området støtte til I forbindelse med det Integrerede Program til gavn for SMV og 
virksomheders og oprettelse/overdragebe håndværksfagene vedtog Kommissionen den 7. december 1994 
håndværksvirksomhedernes en henstilling vedrørende overdragelse af SMV og 
behov og specifikke vilkår håndværksvirksomheder. Kommissionen agter at arrangere et 
forum om disse emner i Madrid den 16. og 17. november 1995. 
2. Forbedring af uddannelse Støtte til uddannebefør oprettebe eller overdragebe i EU-
før oprettelse eller programmerne LEONARDO-programmet giver mulighed for støtte til 
overdragelse virksomhedsledere og iværksættere. 
Ansporing af virksomhedsiværksættere til at deltage i en 
forudgående uddannebe ] | 
0 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
3. Forbedring af vilkårene for Identifikation af administrative problemer i forbindelse med Kommissionen har støttet etablering af et forum om 
virksomhedsoprettelse oprettelsesformalitetcr administrativ forenkling i Paris den 19. og 20. juni 1995. 
Begunstigelse af etablering if formalitet skontorer for Sådanne centre lindes i de regioner, der modtager støtte fru 
virksomheder strukturfondene. 
Konferencer med henblik på udveksling af de bedste metoder Kommissionen støtter dette forslag og deltager i konferencer om 
dette tema. 
Iværksættebe af pilotaktion, der gør det muligt at indhente Kommissionen igangsatte i 1989 et pilotprogram med 
kapital udefra til brug ved oprettebe af små virksomheder betegnelsen "startkapital" og støtter gennem strukturfondene, og 
specielt via EF-EIC-nettet, oprettelsen af flere lignende fonde. 
EF-EIC yder i de regioner, der modtager støtte fra disse 
fællesskabsprogrammer, en støtte i form af rådgivning og 
vejledning af iværksættere. 
Styrkelse af programmer om europæisk støtte til n.n. 
virksomhedsopretteber, der foretages af kvinder 
4. Forbedring af vilkårene for Identifikation af negative faktorer, der kan hindre overdragebe: Kommissionen vil fremsende en anbefaling herom til Rådet 
virksomhedsoverdragelse beretning og henstilling 
Analyse af de bedste metoder i medlemsstaterne Kommissionen arrangerede i 1994 et seminar om dette tema, 
som blev genopfrisket under forummet om administrativ 
1 forenkling i Paris den 19. og 20. juni 1995. 
^S 
FINANSIERING OG ADGANG TIL LÅNGIVNING 
1. overordnede politik: Indsigt i de små virksomheders og håndværksfagenes specifikke vilkår, herunder de kvindelige virksomhedslederes vilkår på 
området finansiering og adgang til långivning 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
Affattelse af en meddelelse om 
udveksling af de bedste metoder på området uddannebe Kommissionen udsendte i november 1993 en meddelelse om 
i finansiel virksomhedsforvaltning spørgsmålet finansiering af SMV, som den agter at supplere med 
adgang til långivning på nationalt og europæisk niveau en meddelelse i september 1995, der navnlig drejer sig om 
kapitalmarkederne for virksomheder i hastig vækst. 
styrkelse af egenkapital Kommissionen udsender før udgangen af 1995 en meddelelse om 
- andre finansieringsformer kapitalmarkederne for virksomheder i hastig vækst. 
2. overordnede politik: Styrkelse af partnerskab bank/virksomhed 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Fremme af samarbejdet Støtte af en arbejdsgruppe fra de berørte sektorer med henblik Kommissionen støtter "Rundbordskonference af topfolk fra 
bank/virksomhed på fremsættebe af forslag om de praktiske forholdsregler, der banksektoren", med deltagelse af repræsentanter fra 15 banker 
kan iagttages og 7 SMV-organisationer, der har den opgave at fremsætte 
forslag herom 
2. Fremme af oprettelse og Undersøgebe og analyse af eksisterende ordninger i Kommissionen afventer forslag om sådanne kontorer fra den 
udvikling af medlemslandene private sektor 
forvaltningskontorer samt 
kontorer, der tager sig af 
finansielle og 
regnskabsmæssige formaliteter | | 
IA 
3. overordnede politik: Tilbud om finansieringsprodukter og -vilkår, der er tilpasset de små virksomheder 
Intention Foreslåede aktioner __ Kommissionens svar 
1. Udbygning af gensidig Oprettelse af gensidige kautioneringsordninger i de lande, hvor Kommissionen har støttet oprettelsen af den Europæiske 
kautionering sådanne ikke findes, i partnerskab med fagmænd, banker, Sammenslutning for gensidig kautionering, som har støttet 
offentligt' myndigheder, cttroptviske institutioner opretteren af geimidige kuutionnringHonlniugni i Potlttgul og 
gør det samme i Grækenland. 
2. Hensyntagen til de små Orientere EIB og EIF imod normativ investering I forbindelse med pilotaktionen "Vækst og miljø" har 
virksomheders særegenheder Kommissionen ladet EIF's indsats koncentrere om at stille 
og de krav, der stilles til dem i garantier til kreditformidlende organer med henblik på lån til 
forbindelse med de finansielle virkomheder med mindst 50 ansatte, som investerer 
instrumenter miljøvenligt, især gennem anskaffelse af egnet teknologi. 
Oprettelse af globale bevillinger til finansierings- eller I forbindelse med EIB-aktioneme er der bevilget globale lån 
kautionsinstitutter for at gøre det muligt at støtte "mikrolån" til på 2 - 3 mia. ECU pr. år. I 1994/95 blev en pilotaktion for 
enkeltmandsvirksomheder rentegodtgørelse ved jobskabelse på 1 mia. ECU vel placeret på 
markedet til fordel for investeringer, der skaber nye 
arbejdspladser i SMV. 
GRÆNSEEGNE 
1. overordnede politik: Forbedring af procedurer i forbindelse med formaliteter ved grænseoverskridende aktiviteter 
Intention Foreslåede aktioner Kommissioneas svar 
1. Analyse af krav og Udarbejdelse tf rapport fra Kommissionen om de kniv og Kommissionen vil i l()<)o fremlægge en fuldstændig rapport om 
hindringer al teknisk karakter problemer, de små virksomheder kommer udfor i grænseegnene gennemførelsen af det indre marked og eventuelle hindringer for 
dets fuldførelse 
2. Opfølgning af arbejdet med Oprettelse af "bistandskontor" på Kommissions-niveau til I princippet skal tvistemål afgøres på bilateralt niveau. Desuagtet 
forenkling og administrativ, behandling af tvistemåbsager, der ikke kan behandles lokalt, og har virksomhederne mulighed for at indgive klager til 
teknisk, juridisk og fiskal som er affødt af de krav og hindringer, de små virksomheder Kommissionens generalsekretariat. 
deregulering, der er nødvendig kommer udfor 
for at sikre fri udveksling af 
tjenesteydelser mellem landene Oprettebe af refleksions- og udvekslings grupper for grænseegne, n.n. 
der skal behandle hindringer for konkurrence mellem lokale 
virksomheder og virksomheder i nabolandet, samt igangsætning 
af pilotaktioner med henblik på fælles planlægning (mødedage) 
(INTERREG) 
Oprettebe af formalitetskontorer, der skal rådgive virksomheder Kommissionen støtter, efter tilbudsindkaldelse, oprettelse af seks 
eller udføre formaliteter for dem, herunder skatteformaliteter formalitetskontorer ud over de allerede eksisterende. 
4. Fremskyndelse af arbejdet Kommissionen er naturligvis positivt indstillet over for dette 
med at iværksætte et definitivt tiltag og fortsætter sine undersøgelser af, om det kan omsættes 
system for pålægning af moms til praksis. 
i oprindelseslandet | | 
-C 
2. overordnede politik: Forbedring af virksomhedernes aktivitetsvilkår 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Forbedring af information Støtte til udfærdigelse af brochurer og tværregionalt n.n. 
til virksomhederne om deres informationsmateriale til håndværksvirksomheder indenfor 
aktivitetsvilkår i gnenselandet rammerne <f INTF.RRF.G programmet 
samt om kendskab til markeder 
og udviklingsmuligheder; 
støtte til oversættelse af 
relevante bestemmelser på 
nabolandets sprog 
2. Begunstigelse af Gennemførebe af "INTERPRISE"-møder eller lignende former I INTERPRISE-programmets vademecum er der fastsat 
informationsmøder partnerne for møde mellem 2 grænseregioner og ikke nødvendigvis mellem deltagelse af mindst tre partnere fra tre forskellige lande, 
imellem på tværs af grænserne 3 lande 
og virksomhedssamarbejde 
Oprettebe af hjælpeprogram, der tilsigter direkte samarbejde Kommissionen iværksatte i 1994 et program for SMV om 
mellem 2 virksomheder, og som gør det muligt at støtte samarbejde mellem håndværksvirksomheder og andre partnere 
opfølgning af samarbejdsprojekter på området kommercielt og samt et andet program om forskning/teknologisk udvikling, der 
teknisk samarbejde samt samarbejde på forsknings- og specielt var tiltænkt de små virksomheder. 
udviklingsområdet 
3. Gennemførelse af Prioritering af tværregional uddannelse indenfor rammerne af Denne aktion er mulig i forbindelse med LEONARDO-
uddannelsesprogrammer, der LEONARDO-programmet programmet (afsnit I, II eller III) 
er tilpasset 
grænseoverskridende aktivitet, 
og som især er baseret på 
sproglige, økonomiske og 
kulturelle aspekter 
4. Støtte til samarbejde mellem n.n. , 
de med-iværksættende 
ægtefællers organer i 
grænseområderne . 
5. Støtte til udveksling af Støtte gennem LEONARDO-programmet Kommissionen støtter udveksling af lærlinge mellem 
lærlinge mellem virksomheder virksomheder i forbindelse med LEONARDO-programmet 
i grænseområder | | 
3. overordnede politik: Assistance til virksomhedslederen 
»- 1 . 1 .—_— .—_— 
Intention Foreslåede aktioner Komm issiot lens s va r 
1. Udvikling af tværregionale Udvikling og styrkelse af Kommissionens initiativer til støtte jor n.n. 
bistandsstrukturer for små oprettelse af forvaltningsorganer på tvrrrs af grænserne 
virksomheder i tien private 
sektor Støtte til al danne el netværk af grænseoverskridende n.n. 
forvaltningsorganer 
Give grænseoverskridene forvaltningsorganer et mellem- og Kommissionen er meget positivt indstillet over for 
langsigtet perspektiv grænseoverskridene forvaltningsorganer, selv om det er 
vanskeligt for den at iværksætte nye foranstaltninger; den 
gældende regel består i et princip om progressiv neddrosling af 
Kommissionens støtte, når først igangsætningsfasen er overstået, 
med det formål at anspore de grænseoverskridende 
forvaltningsorganer til at være levedygtige på mellemlang sigt. 
2. Fremme af uddannelse af Muliggørebe af aktioner, indenfor rammerne af LEONARDO- I forbindelse med LEONARDO-programmet er det muligt at 
økonomiske rådgivere på tværs programmet, for uddannebe i grænseoverskridende aktiviteter udarbejde og udsende nyskabende støttemateriale. 
af grænserne med virksomhedsrådgivere som målgruppe J 
VA øv. 
F SAMARBEJDE MED CENTRAL- OG ØSTEUROPA 
L «overordnede politik: Kendskab til de små virksomheders vilkår i de central- og østeuropæiske lande 
__ Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
Socialøkonomisk analyse itf lgangstvttelse afundersøgelse, der viser juridiske og økonomiske Kommissionen har medfinansieret on undersøgelse uf dette tema, 
vilkår og behov data om de små virksomheders vilkår og rolle samt finansielle efter at de central- og østeuropæiske lande har fået adgang til 
behov markedsøkonomi; endvidere vil den institution, hvorunder Det 
Europæiske Observationscenter for SMV (EIM) hører, indsamle 
disponible data om SMV i de central- og østeuropæiske lande, 
således at disse oplysninger i rette tid kan supplere Det 
Europæiske Observationscenter for SMV 
2. overordnede politik: Kendskab til de repræsentative, lokale organisationer og støtte til udbygning af disse 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
Støtte til oprettelse af Identificering af eksisterende organisationer n.n. 
bistandsstrukturer 
(virksomheds-, Støtte til samarbejde og sammenslutning med håndværkskamre COOPME-programmet, der finansieres inden for rammerne af 
håndværkskamre) styret af og erhvervsorganisationer i EU, især gennem udvekslings- og PHARE, dækker disse samarbejds- og sammenslutningsaktioner 
virksomhederne og støtte til uddannelsesprogrammer for overordnet personale og 
deres aktioner konsulenter 
Nogle aktioner er blevet finansieret af Kommissionen 
Finansiel støtte til organisationernes aktioner 
n.n. 
Støtte til grupper af overordnet personale i organisationerne i 
EU med henblik på at starte organisationer i de central- og 
østeuropæiske lande 
3. overordnede politik: Fremme af gennemførelse af politikker på nationalt eller regionalt niveau til fordel for håndværksfagene og de små virksomheder 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
Hjælp til administrationen med Information/uddannebe af de ansvarlige i administrationen især Kommissionen modtager nogle administrativt ansvarlige fi­
at gennenføre foranstaltninger ved hjælp af udvekslingsprogrammer mellem europæiske disse lande i de tjenestegrene, der har med håndværksfag og 
til gavn for udviklingen af administrationer og medlemsstater. SMV at gøre, men PH AR E-programmet har ikke noget afsnit 
håndværksfag og små for håndværksfag 
virksomheder j 
VA 
4. overordnede politik: Fremme af håndværksvirksomheders og små virksomheders udvikling 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Iværksættelse af specifikke Finansiering af pilotprogrammer for efteruddannebe for n.n. 
uddannelsesprogrammer på håndværksvirksomheder på områderne teknologisk udvikling, 
stedet finansforvaltning, regnskabsføring og markedsføring. 
Igangsættelse af pilotprogram for uddannebe af ægtefæller, Sådanne aktioner eksisterer allerede i størstedelen af de central-
sproguddannebesprogrammer for virksomhedsrådgivere og og østeuropæiske lande; Kommissionen overvejer at starte nogle 
virksomhedsledere, uddannebesprogrammer for undervisere, supplerende aktioner med forbehold af en forøgelse af 
pilot grogrammer for vekseluddannebe; samtlige programmer bevillingerne på budgettet. 
iværksættes indenfor rammerne af PHARE og TACIS og i 
samarbejde med organisationerne i EU. 
2. Fremme af kommercielt og Gennemførebe, indenfor rammerne af PHARE og TACIS, af I forbindelse med PHARE-programmet opretter UAPME 
teknologisk samarbejde mellem pilotprogram om individualiseret støtte til virksomheder programmer for udveksling og ekspertgrupper fra EU 
håndværksvirksomheder gennem partnerskaber mellem EU/Central- og Østeuropa i 
form af ekspertgruppe fra håndværkskamrene i EU-landene 
Finansiel støtte til deltagebe af håndværksvirksomheder i Kommissionen har gennemført PR-programmer for eksport, der 
Central- og Østeuropa i erhvervsudstillinger i EU supplerer de nationale programmer 
Finansiering af foranstaltninger med henblik på samarbejde Kommissionen har igangsat en sådan aktion 
mellem virksomheder, hovedsagelig gennem INTERPRISE og 
fOPP 
Udvikling sattimen med de berørte organisationer af et fælles 
forskningsnetværk og støtte til aktioner for samarbejde mellem 
virksomheder 
3. Overvågning af Oprettebe af kontorer for grænseoverskridende udvikling n.n. 
håndværksvirksomhedernes mellem håndværksorganisationer og små virksomheders 
specifikke udvikling i egne, der organisationer i de berørte egne 
grænser op til EU-landene 
Støtte til samarbejdspilotaktioner, især gennem udvikling af n.n. 
fælles messer og tværregionale udstillinger samt 
1 virksomhedsmøder (PHARE og INTERREG). [ 
VA 
Intention ,• Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
4. Forbedring af Oprettelse af arbejdsgruppe bestående af bankeksperter og n.n. 
virksomhedernes finansielle repræsentanter for håndværksfagenes og de små virksomheders 
vilkår organisationer i EU og de central- og østeuropæiske lande 
Fremme af etablering af gensidig kautioneringsfond og Kommissionen ønsker at fremme disse etableringer og har støttet 
risikovillig kapital (startkapital) en pilotaktion vedrørende risikovillig kapital i Ungarn 
Udvikling af "mikrolån " iforbindebe med PHARE- og TACIS- Denne type lån findes allerede i Ungarn og er under overvejelse 
1 programmerne | for Rumæniens og Bulgariens vedkommende 
5. overordnede politik: Udvikling af PHARE- og TACIS-procedurer 
Intention Foreslåede aktioner Kommissionens svar 
1. Større åbning af PHARE- og - større medinddragebe af de central- og østeuropæiske landes n.n. 
TACIS-programmernes repræsentative organisationer i valg og iværksættebe af 
transaktioner for foranstaltningerne 
håndværksfagenes og de små 
virksomheders organisationer - bevilling af EU-midler direkte til organisationerne med henblik I PHARE-programmet er der ikke påtænkt transaktioner af 
på selvstændig forvaltning denne art, end ikke i tilfælde af indkaldelse af forslag; for at 
kunne bevare klare og gennemsigtige kriterier er en direkte 
aftale mulig mellem sammenslutninger (såsom Euro-kamrene) og 
derefter med deres medlemmer inden for rammerne af 
COOPM E-programmet. 
2. Intensivering af Kommissionen er for dette skridt 
koordineringen af EU- og 
nationale instrumenter J J 
a 

&E> 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 502 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 08 04 10 
Katalognummer : CB-CO-95-544-DA-C 
ISBN 92-77-94701-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg