Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om Europas indfaldsvinkel til standardisering og det globale informationssamfund« (97/C 89/05)

Kommissionen besluttede den 2. august 1996 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Michael Mobbs til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 8. januar 1997.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 342. plenarforsamling af 29.-30. januar 1997, mødet den 29. januar 1997, med 82 stemmer for, 1 imod og 1 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Både på globalt og europæisk plan karakteriseres IT-produkterne i stigende grad af kortere levetid. Teknologier indføres og udskiftes med stadig kortere mellemrum. Der sættes nu spørgsmålstegn ved værdien af europæiske standarder, fordi det tager så lang tid at udvikle dem, at de ikke skønnes at kunne leve op til de aktuelle fremgangsmåder. På andre områder, som fx udbygning af den grundlæggende teleinfrastruktur, skal de tekniske specifikationer imidlertid være stabile på lang sigt, således at brugerne tør foretage de nødvendige omfattende investeringer.

1.2. Det påpeges i meddelelsen, at standardiseringsprocessen er baseret på frivillighed og afspejler markedets dynamiske karakter. I denne forbindelse tages der i udtalelsen udgangspunkt i følgende definitioner:

- »Specifikation« (teknisk specifikation): bestemte krav til et produkts, en proces' eller en tjenesteydelses egenskaber;

- »Formel standard«: specifikation baseret på konsensus, som er godkendt af et anerkendt standardiseringsorgan, men som ikke obligatorisk skal være opfyldt;

- »De facto-standard«: specifikation, som anerkendes på markedet, typisk fordi en dominerende producents produkter har fundet bred accept;

- »Offentligt tilgængelige specifikationer (PAS)«: en de facto-standard, hvis brug ikke er ophavsretligt beskyttet;

- »Forordning« (teknisk forordning): dokument som fastlægger bindende retsforskrifter.

1.3. Standarder er ikke kun et teknisk anliggende. De afgør, hvilken teknologi informationssamfundet bliver baseret på, og er derfor af betydning for alle berørte parter. Det er tydeligt, at IT-markedet domineres af specifikationer fra USA. De er imidlertid åbne og kan frit benyttes af europæiske virksomheder.

1.4. Dem, der fastsætter standarderne, har en konkurrencemæssig fordel, fordi de kan markedsføre deres produkter tidligere. Hvis europæiske virksomheder skal kunne gøre sig gældende i »verdenseliten«, må de enten være førende på markedet og fastsætte standarderne selv, eller de må samarbejde med de førende. Som et godt eksempel kan nævnes GSM-standarden for mobiltelefoni, der har bragt Europa i front mange steder i verden. Den demonstrerer styrken ved åbne og fælles anerkendte standarder på europæisk plan.

1.5. Meddelelsen har til formål at beskrive, hvordan man på baggrund af IT-markedets og IT-standardiseringsprocessens særlige kendetegn kan skabe de bedste betingelser for etablering af de standarder, der kræves til informationssamfundet, og på hvilken måde EU agter at fremme de aspekter, den har et særligt ansvar for.

1.6. I sin vurdering af standardiseringens rolle på IT-markedet peger Kommissionen på de afgørende spørgsmål, der skal belyses:

- Vil de standarder, der er til rådighed, være nødvendige og tilstrækkelige?

- Vil de medføre opsplitning af markederne eller hjælpe til at samle dem?

- Vil de blive brugt til etablering eller konsolidering af en dominerende position eller et de facto-monopol på IT-området?

- Vil de sætte brugerne i stand til at drage den fulde nytte af teleliberaliseringen i 1998?

- Hvordan skal anvendelsesområdet og procedurerne for formel standardisering ændres?

- Hvordan kan man ved hjælp af standardisering sætte Europas borgere og virksomheder i stand til at drage den fulde nytte af de muligheder, der ligger i det globale informationssamfund?

2. Generelle bemærkninger

2.1. ØSU erkender, at der er tale om et kompliceret teknisk emne, men håber ikke des mindre, at fremtidige meddelelser på området kan præsenteres i et enklere og klarere sprog.

2.2. ØSU udtrykker tilfredshed med Kommissionens meddelelse, som anlægger et velafbalanceret syn på konkurrencemiljøet samt på den globale integration af IT-standardiseringen og endvidere kommer ind på EU's særlige rolle, når det gælder beskyttelsen af offentlighedens og især forbrugernes interesser. Det er kun rimeligt, at de facto-standardernes centrale rolle i det reelle markedsforløb anerkendes.

2.3. På denne baggrund bifalder ØSU de ni konklusioner, som Kommissionen opstiller. Især glæder det ØSU, at EU vil fremme passende FTU- og demonstrationsprojekter med henblik på udvikling og implementering af brugervenlige tekniske specifikationer og standarder på europæisk og internationalt plan.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Standardiseringens rolle på IT-markedet

Kommissionen understreger med rette interoperabilitetens kritiske betydning for brugere af IT-produkter og -tjenesteydelser generelt og telekommunikationsnet specielt.

3.2. Standarder i et konkurrencebetonet miljø

3.2.1. I pkt. 5 peger Kommissionen med rette på nødvendigheden af, at de europæiske markedsaktører deltager effektivt i de internationale fora, som fastlægger strategier for IT-standardisering på verdensplan, lige som det understreges, at bestræbelser på at øge gennemsigtigheden og sammenhængen i standardiseringen må tillægges stor betydning.

3.2.2. For den formelle standardiserings vedkommende anerkender ØSU betydningen af de europæiske nationale standardiseringsorganisationers kollektive bestræbelser på at medvirke målrettet i arbejdet i Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO) og Den Internationale Elektrotekniske Kommission (IEC), lige som det er vigtigt, at medlemsstaterne deltager effektivt i samarbejdet i Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU).

3.2.3. På europæisk plan bør arbejdet i Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN), Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering (CENELEC) og Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation (ETSI) styrke snarere end overlappe den globale standardiseringsindsats og sikre, at internationale standarder anvendes ensartet i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

3.2.4. Meddelelsens pkt. 6 henleder opmærksomheden på EU-konkurrencerettens sikkerhedsklausuler med hensyn til anvendelsen af de facto-standarder og offentligt tilgængelige specifikationer (PAS), og det påpeges, at PAS kun kan vedtages som eller sidestilles med formelle standarder, hvis principperne om gennemsigtighed og ikke-diskrimination respekteres. Som det pointeres i pkt. 8, skyldes de formelle standarders særlige legitimitet - som gør at der kan henvises til dem i den nationale lovgivning og EF-retten - at konsensus søges tilvejebragt og formidlet gennem en offentlig høring og afstemning på nationalt plan.

3.2.5. Pkt. 8 omtaler også de europæiske standardiseringsorganisationers opgave med at bevare en sammenhængende europæisk standardiseringsordning. Denne opgave har to begrænsninger. For det første er det - som Kommissionen selv allerede har erkendt - primært samarbejdet på ISO/IEC/ITU-plan, som sikrer den systematiske sammenhæng i standardiseringen. For det andet er de europæiske standardiseringsorganisationer ikke herrer over, om der dukker specifikationer op på markedet uden for det formelle standardiseringssystems rammer.

3.2.6. ØSU udtrykker tilfredshed med, at de europæiske standardiseringsorganisationer har taget initiativ til sammen med Kommissionen at udforske, hvordan de kan medvirke til at skabe en vis sammenhæng ved at nå til enighed om anerkendelsen af offentligt tilgængelige specifikationer som europæiske specifikationer som supplement til formelle standarder eller som et nødvendigt led forud for vedtagelsen af sådanne.

3.2.7. I pkt. 11 anerkendes det, at frivillig standardisering bør fremme konkurrencen snarere end diktere, at en bestemt teknologi skal anvendes, mens en anden udelukkes. Ganske vist må der efter den formelle standardiserings regler ikke tilbydes indbyrdes modstridende standardiseringsløsninger for samme produkt eller teknologi, men som markedet fungerer, er det umuligt at hindre, at konkurrerende løsninger vinder frem som de facto-standarder - en situation der i visse tilfælde kan betragtes som uheldig.

3.2.8. I pkt. 13 erkender Kommissionen betydningen af, at brugerne repræsenteres aktivt i CEN/CENELEC/ETSI's ICT Standards Board. Efter ØSU's opfattelse er Kommissionens initiativer afgørende vigtige, når det gælder om at gøre forbruger-, arbejdstager- og SMV-interessegrupper mere bevidste om konsortier, der udvikler specifikationer uden for det formelle standardiseringssystem, og i givet fald fremme deres deltagelse i arbejdet.

3.3. Den europæiske standardiseringspolitik under opbygningen af det globale informationssamfund

3.3.1. ØSU er enig i, at direktiv 83/189/EØF er vigtigt, når det gælder om at sikre notifikation og forhåndsundersøgelse af medlemsstaternes standardiseringsplaner. Det erkender også, at en EU-strategi til fremme af standardisering gennem målrettede FTU- samt demonstrations- og prøveprojekter er af afgørende betydning for gennemførelsen af informationssamfundet, og ØSU bifalder de foranstaltninger med henblik på opfyldelse af brugergruppernes behov, som skitseres i meddelelsens pkt. 17 til 20.

3.3.2. I pkt. 18 og 22 peges der med rette på dekodere som et eksempel på, at der bør gives officiel opbakning til en effektiv standardisering med henblik på at sikre, at brugerkravet om én enkelt set-top-boks accepteres af konkurrerende leverandører af elektronisk fremførte tjenester.

3.3.3. ØSU tilslutter sig grundsynspunktet i pkt. 20, hvorefter ikke blot virksomhedernes ledelse skal gøres opmærksomme på tekniske IT-specifikationer og standarder af hensyn til konkurrenceevnen, men også brugerne generelt - og især forbruger- og arbejdstagersammenslutninger - bør holdes orienteret.

3.3.4. Hvis små og mellemstore virksomheder skal kunne høste konkurrencefordelene af det globale informationssamfund, er det en afgørende forudsætning, at de involveres i FTU- og demonstrationsprojekter i tilknytning til standardisering og dermed beslægtede afprøvnings- og certificeringsprocedurer.

3.4. Offentligt tilgængelige specifikationers stilling i forhold til fællesskabsretten

3.4.1. Når det gælder direktiverne efter den nye metode, tilslutter ØSU sig Kommissionens konklusion om, at anerkendelse af offentligt tilgængelige specifikationer kun kan have relevans med specifik henblik på offentlige indkøb i henhold til direktivet om teleterminaludstyr. Kommissionen foreslår derfor at ændre dette direktiv (som omtales sidst i pkt. 30), men i tråd hermed ville det være rimeligt, om EU overvejede de offentligt tilgængelige specifikationers rolle under sin næste revision af hele viften af direktiver om offentlige indkøb (offentlige leverancer, offentlige arbejder, offentlige tjenester og forsyningsvirksomheder). (ØSU er nu blevet bedt om at afgive udtalelse om Kommissionens »Grønbog om offentlige indkøb i EU - mulige veje fremad« (KOM(96) 583 endelig udg. - foreligger d.d. ikke på dansk).)

3.4.2. Hvad angår pkt. 32, er ØSU enig i, at medlemsstaterne bør råde over en EU-dækkende mekanisme, som kan udpege specifikationer til fælles brug for offentlige indkøb i de tilfælde, hvor den formelle standardisering ikke kan tilbyde passende løsninger. ØSU bemærker, at det stående udvalg i direktiv 83/189/EØF kunne udgøre en sådan mekanisme.

3.4.3. ØSU er ved at udarbejde en separat udtalelse om den foreslåede udvidelse af den særlige lovgivningsmæssige kontrol, som er hjemlet i direktiv 83/189/EØF.

Bruxelles, den 29. januar 1997.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg