KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 685 endelig udg. 
Bruxelles, den 19.01.1994 
94/0009 (COD) 
94/0010 (SYN) 
KOMMISSIONENS MEDDELELSE 
TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
om fælles retningslinjer for transeuropæiske 
energinet 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING 94/0009 (COD) 
om et sæt retningslinjer for 
transeuropæiske net på energiområdet 
Forslag til 
RÅDETS BESLUTNING 94/0010 (SYNft 
om en række aktioner med henblik på at skabe gunstigere vilkår 
for udbygningen af transeuropæiske net på energiområdet 
(forelagt af Kommissionen) 
Side FÆLLES RETNINGSLINJER FOR 
TRANSEUROPÆISKE ENERGINET 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
I. INDLEDNING 3 
II. NÆRHEDSPRINCIPPET 6 
III. FÆLLES RETNINGSLINJER FOR TRANSEUROPÆISKE ENERGINET 9 
* Fællesskabets mål 9 
* Prioriteter 9 
* Hovedlinjer 10 
A. Fastlæggelse af projekter af fælles interesse 10 
B. Skabelse af gunstigere vilkår på det tekniske, administrative, juridiske og 
finansielle plan for oprettelsen af transeuropæiske energinet 14 
* Tredjelande 16 
IV. IVÆRKSÆTTELSE AF RETNINGSLINJERNE FOR TRANSEUROPÆISKE 
ENERGINET 17 
V. KONKLUSION 18 
* * * 
FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING OM ET SÆT 
RETNINGSLINJER FOR TRANSEUROPÆISKE NET PÅ ENERGIOMRÅDET 
FORSLAG TIL RÅDETS BESLUTNING OM EN RÆKKE AKTIONER MED HENBLIK PÅ 
AT SKABE GUNSTIGERE VILKÅR FOR UDBYGNINGEN AF TRANSEUROPÆISKE NET 
PÅ ENERGIOMRÅDET 
BILAG 
Kort, som viser den nuværende situation for transeuropæiske el- og naturgasnet samt 
projekterne af fælles interesse 
FÆLLES RETNINGSLINJER FOR 
TRANSEUROPÆISKE ENERGINET 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
I. INDLEDNING 
1. Kommissionen har de sidste par år gjort sig nærmere overvejelser over energinet på grundlag 
af to vigtige akter på dette område, som blev vedtaget i begyndelsen af denne periode, og som 
er resultatet af tidligere arbejde(1). Der er tale om følgende to dokumenter: 
- Traktaten om Den Europæiske Union 
Den aftale, der blev indgået i Maastricht, vidner om politisk enighed og vilje hos medlems­
staternes regeringer til at EF skal beskæftige sig med transeuropæiske net, herunder i energi­
sektoren, og til at tilpasse dem til de nye vilkår i det indre marked. De nærmere bestemmelser 
for dette nye handleområde for EF er fastsat i artikel 129 C i den nye Traktat. De omfatter: 
• opstilling af fælles retningslinjer, 
• aktioner, som måtte være nødvendige for at sikre nettenes interoperabilitet, og harmoni­
sering af tekniske standarder, 
• mulighed for finansiel støtte til projekter af fælles interesse, navnlig i form af støtte til 
forundersøgelser, lånegarantier eller rentegodtgørelser. 
Bestemmelserne i de to forslag til beslutning om transeuropæiske energinet, som ledsager 
denne meddelelse, er - efter Rådets ønske(2) - på linje med nævnte bestemmelser. 
- Meddelelsen om transportinfrastrukturerne for elektricitet og naturgas i Fællesskabet, 
som Kommissionen forelagde for Rådet i begyndelsen af 1992(3) 
I dette dokument analyseres situationen i forbindelse med net og de udviklingsprojekter, der 
er i gang eller planlagt, og det belyser under hensyntagen til den forudseelige udvikling i 
udbud og efterspørgsel for disse energiformer behovet for: 
• en sammenhængende udvikling af store energinet, som dækker hele Fællesskabet eller 
hele det europæiske kontinent, 
• større energitransportkapacitet, også til transport til Fællesskabets randområder, 
(1) Jf. Kommissionens meddelelse "Mod transeuropæiske net: EFs handlingsprogram" (KOM(90) 585 endelig 
udg. af 10. december 1990). 
(2) Jf. konklusionerne fra Rådet (det indre marked) den 31. marts 1992 om "transeuropæiske net". 
(3) Meddelelse fra Kommissionen til Rådet om transportinfrastrukturerne for elektricitet og naturgas i 
Fællesskabet (SEK(92) 553 endelig udg. af 27. marts 1992). 
• tilskyndelse til teknisk samarbejde mellem de operatører, der er ansvarlige for nettenes 
drift. 
2. Den nuværende situation for net til transport af elektricitet og naturgas vidner om den store 
udvikling, der er sket inden for disse sektorer i de fleste medlemsstater i løbet af de seneste 
årtier. Denne udvikling på nationalt plan har været ledsaget af et samarbejde på internationalt 
plan, som er kommet til udtryk i sammenkobling af nationale elnet - som for eksempel UCPTE, 
som dækker de fleste af medlemsstaterne - og anlæggelse af gasrørledninger på tværs af 
grænserne - som for eksempel gasrørledningerne fra Nederlandene til Rusland. 
Udbygningen af nettene har imidlertid været koncentreret om den nationale dimension i et forsøg 
på at blive selvforsynende med energi på dette plan, hvilket strengt taget ikke er helt foreneligt 
med Fællesskabets integreringsbestræbelser, herunder navnlig eksistensen af det indre marked. 
Udviklingen har heller ikke været ensartet i hele Fællesskabet, og der er stadig visse medlems­
stater og talrige afsides områder, grænseregioner og øsamfund, som bliver dårligt, eller slet ikke, 
forsynet fra de store europæiske energinet. For disse medlemsstater og mindre veludstyrede 
regioner er udbygningen af deres energitransportinfrastrukturer og deres tilslutning til trans­
europæiske net en af forudsætningerne for at de kan deltage effektivt i det indre marked og for 
øget økonomisk og social samhørighed i Fællesskabet. 
3. Den seneste og forudseelige udvikling i udbud og efterspørgsel efter energi viser følgende ten­
denser: 
- stigende handel med elektricitet mellem medlemsstaterne og med tredjelande - hermed ud­
nyttes det forhold, at de forskellige elproduktionssystemer kan supplere hinanden, med mulig­
heder for at supplere forsyningerne i de perioder, der kan opstå, hvor produktionen midler­
tidigt, sæsonbetonet eller selv mere permanent er for lille, 
- en hurtigt voksende import af naturgas fra kilder uden for EF. 
Betingelserne for denne stigende handel og nye import er, at der rådes over energitransportnet, 
som i stadig højere grad er afpasset efter og udnytter fællesskabsdimensionen eller snarere den 
europæiske dimension og indebærer større transportkapacitet. 
4. Gennemførelsen af det indre marked og udviklingen i udbud og efterspørgsel efter energi i 
Fællesskabet indebærer således en række udfordringer for el- og gassektorernes virksomheder 
samt til dels for de offentlige myndigheder, navnlig med hensyn til de store energinet: 
- at afskaffe standsningerne af de nationale net ved grænserne 
- at udvide kapaciteten af sammenkoblede elektricitetsnet og naturgasforsyningslinjer 
- at tilslutte isolerede eller utilstrækkeligt udstyrede lande og regioner 
- interoperabilitet mellem nettene på europæisk plan og opretholdelse af tjenestens kvalitet 
(uafbrudt forsyning, stabilt tryk, stabil frekvens m.m.) 
- udnyttelse af net, som bliver mere og mere komplekse på grund af det stigende antal 
sammenkoblinger og de større geografiske områder, der tilsluttes. 
5. Stillet overfor disse store opgaver forekommer de nationale foranstaltninger utilstrækkelige. 
Det ser derfor ud til at være nødvendigt, at Fællesskabet fastsætter retningslinjer for net til 
transport af elektricitet og naturgas med henblik på at fremme udbygningen af disse net og på 
fuld hensyntagen til EF-dimensionen heri og til de udfordringer, der ligger i deres indbyrdes 
afhængighed, som vil stige yderligere. Kommissionen foreslår i denne forbindelse to aktions­
linjer: 
- for det første at finde frem til, hvilke projekter der er af fælles interesse og som kan supplere 
og forstærke disse net, 
- for det andet at bidrage til, at der skabes gunstige vilkår for gennemførelsen af netprojekter 
gennem foranstaltninger på det tekniske, administrative, juridiske og finansielle plan. 
6. Denne EF-aktion inden for transeuropæiske energinet passer ind i et system, som bevæger sig 
i retning af frie og konkurrenceorinterede markeder. Virksomhederne må derfor træffe deres 
beslutninger om* eventuelle investeringer på grundlag af deres økonomiske prognoser, og de må 
selv påtage sig den dermed forbundne økonomiske risiko. Således vil den foreslåede 
identificering af projekter, der er af fælles interesse, ikke få nogen hindrende virkninger for de 
pågældende sektorers økonomiske beslutningstagere. For Fællesskabet drejer det sig om, under 
overholdelse af nærhedsprincippet, at fastlægge en referenceramme, som giver de økonomiske 
beslutningstagere mulighed for at tage bedre hensyn til EF-dimensionen ved udbygningen og 
driften af energitransportnet. 
7. Parallelt med denne referenceramme for transeuropæiske energinet har Kommissionen allerede 
udarbejdet et forslag til Rådets forordning (KOM(92) 15 endelig udg.) om en "erklæring om 
europæisk interesse" til fremme af bestemte projekter vedrørende transport af elektricitet og 
naturgas, som blev efterfulgt af et ændret forslag (KOM(93) 115 endelig udg). Formålet med 
denne "erklæring" er at bidrage til at tiltrække den fornødne finansiering og at fremme 
samarbejdet mellem de berørte offentlige myndigheder, for at få projekterne gennemført så 
hurtigt som muligt. Når erklæringen afgives om et bestemt projekt og forundersøgelserne er 
faldet positiv ud supplerer den bestemmelse om identifikation af projekter af fælles interesse, 
der er fastsat i retningslinjerne. 
8. Ved udarbejdelsen af dette forslag har Kommissionen også støttet sig til udtalelser fra 
medlemsstaternes eksperter og fra faglige organisationer, som repræsenterer energiproducent-, 
transport- og distributionsvirksomheder^ samt forbrugere(5), og som den har hørt i dette øjemed. 
Kommissionen har til hensigt at foretage nye høringer regelmæssigt, hvad medlemsstaternes 
eksperter angår i det udvalg, som den har foreslået oprettet, og hvad de faglige 
sammenslutninger og de økonomiske beslutningstagere angår i forbindelse med udarbejdelsen 
af de rapporter, der er omhandlet i disse forslag til beslutninger. 
II. NÆRHEDSPRINCIPPET 
9. Ud fra nærhedsprincippet begrundes de forslag til Rådets og Parlamentets beslutninger, der er 
vedføjet som bilag, og som fastlægger arten og rækkevidden af Fællesskabets retningslinjer for 
transeuropæiske energinet, således: 
a. Hvilke formål har den påtænkte handling set i lyset af EF' forpligtelser? 
Ved denne handling opfylder Fællesskabet de forpligtelser, der påhviler det i henhold til afsnit 
XII i traktaten om Den Europæiske Union. 
Fællesskabets foreslåede handling på området transeuropæiske energinet skal bidrage til 
opnåelsen af flere af Fællesskabets mål. Blandt disse kan nævnes overordnede mål som 
økonomisk vækst, det indre marked og integrering i EF, øget økonomisk og social 
samhørighed samt samarbejde med tredjelande i Europa og Middelhavsområdet. Mere 
specifikt for energisektoren skal den foreslåede handling bidrage til at konsolidere og 
forstærke energiforsyningssikkerheden i Europa og at indføre energisystemer, som mere 
miljøvenlige. 
b. Hører den påtænkte handling under EF's enekompetence, eller er der tale om 
kompetence, som EF deler med medlemsstaterne? 
Den påtænkte handling hører både ind under EF's og medlemsstaternes kompetence. 
(4) UCPTE: Unionen for Koordinering af Produktionen og Transporten af Electricitet. 
EUROLECTRIC: Europæisk sammenslutning af elselskaber. 
EUROGAS: Europæisk union for naturgasindustrien. <-
E & P FORUM: The Oil Industry International Exploration & Production Forum. 
CEDEC: Europæisk sammenslutning af offentlige kommunale cnergidistributionsselskaber. 
GEODE: Europæisk sammenslutning af energidistributionsselskaber og -organer - GEIE. 
ELECTRICITY ASSOCIATION (UK). 
ENERGIENED: Sammenslutning af energidistributionsselskaber i Nederlandene. 
(5) CEFIC: Europæisk råd for sammenslutninger af kemiske industrier. 
IFIEC: International sammenslutning af industrielle energiforbrugere. 
BEUC: Kontoret for de europæiske forbrugerorganisationer. 
UNICE: Sammenslutningen af Industri-og Arbejdsgiverorganisationer i Europa. 
c. Hvad er problemets EF-dimension (f. eks. hvor mange medlemsstater berøres heraf, og 
hvorledes er problemet hidtil blevet behandlet)? 
Alle medlemsstater berøres af udbygningen af de pågældende net: 
- for så vidt angår elektricitet, på grund af den ventede stigning i handelen med elektricitet 
efter gennemførelsen af det indre marked, medlemsstaternes stigende indbyrdes afhængig­
hed af elektriske systemer og ønsket om en stadig mere økonomisk drift af disse elek­
triske systemer, 
- for så vidt angår naturgas, på grund af den stigende del af energiforbruget, der regnes 
med at skulle dækkes af naturgas importeret fra tredjelande, og den ventede store stigning 
i gasmængder, som skal føres gennem en eller flere medlemsstater. 
EF-dimensionen er også meget vigtig for de medlemsstater og de regioner, hvis energi­
systemer for øjeblikket er isoleret fra eller dårligt tilsluttede til hovedtransportnettene for elek­
tricitet og naturgas i Fællesskabet, og som ofte svarer til de dårligst udviklede områder i 
Fællesskabet. 
d. Kan problemet løses mest effektivt af EF eller af medlemsstaterne? 
Fællesskabets foreslåede handling behandler på EF-plan begreber og aktioner, som findes i 
medlemsstaterne, og som det vil være mest effektivt herefter at behandle på EF-plan i 
betragtning af kompleksiteten og den stigende indbyrdes afhængighed af net til transport af 
elektricitet og naturgas i Europa. 
Fællesskabets foreslåede handling supplerer lignende aktioner, som medlemsstaterne gennem­
fører på nationalt plan, navnlig vejledende planer eller retningslinjer eller udviklingsplaner 
for energitransportinfratrukturen, som allerede eksisterer eller som er under forberedelse. 
e. Hvilke yderligere konkrete fordele er forbundet med den handling, EF påtænker, og 
hvad vil omkostningerne være ved at forholde sig passiv? 
Fællesskabets yderligere fordele ved den påtænkte handling er, at det bliver hurtigere at 
foretage undersøgelser, planlægning og investering i forbindelse med net til transport af 
elektricitet og naturgas. Denne større hurtighed skyldes: 
- Fællesskabets og dets medlemsstaters enighed om de store linjer i den fremtidige 
udbygning af disse net og de ledsageforanstaltninger, der måtte vise sig nødvendige, 
fokuseringen af interessen for virksomhederne i de pågældende sektorer og for 
investorerne, 
- tendenserne i Fællesskabets finansielle støtte, uanset om det drejer sig om støtte til 
struktur- eller særforanstaltninger for transeuropæiske net eller om lån fra bl. a. EIB (jf. 
den nye låneordning, der er indført i forbindelse med vækstinitiativet). 
Omkostningerne ved at forholde sig passiv vil hidrøre fra: 
- en utilstrækkelig udvikling i forhold til fremtidige behov og mindre sammenhæng på 
EF-plan af nettene til transport af elektricitet og naturgas, 
- negative virkninger for det indre markeds funktion og for samhørigheden. 
f. Hvilke handlingsmuligheder har EF (henstilling, finansiel støtte, forordning, gensidig 
anerkendelse osv.)? 
Handlingsmulighederne er: 
- vedtagelse af forslag til beslutninger, som forelægges af Kommissionen, med henblik på 
at regulere spørgsmålene om arten og rækkevidden af Fællesskabets retningslinjer for 
transeuropæiske energinet. I disse beslutninger fastlægges: 
• retningslinjerne for den fremtidige udvikling af disse net og 
• ledsageforanstaltninger med henblik på at skabe gunstige vilkår for udarbejdelsen og 
gennemførelsen af projekter af europæisk interesse. 
at der i forbindelse med budgetprocedurerne i givet fald ydes finansiel støtte som 
særforanstaltninger for transeuropæiske net til projekter af europæisk interesse, som er 
i overensstemmelse med retningslinjerne. 
g. Er det nødvendigt med ensartede forskrifter, eller er det tilstrækkeligt at opstille de 
generelle mål i et direktiv, der derefter gennemføres af medlemsstaterne? 
For øjeblikket er der behov for ensartede forskrifter, dvs. Rådets beslutning, for at fastlægge 
og afgrænse Fællesskabets handling inden for transeuropæiske energinet. 
I en anden fase og i forbindelse med de fastsatte ledsageforanstaltninger, og i særdeleshed på 
grundlag af analyser, som skal gennemføres i forbindelse med projektgodkendelsesproce­
durerne og reglerne forbundet med beskyttelse af miljøet og sundheden, vil en indbyrdes til­
nærmelse af visse gældende bestemmelser i medlemsstaterne kunne vise sig hensigtsmæssig 
eller nødvendig, i betragtning af den grænseoverskridende karakter af de fleste udviklings­
tiltag, der påtænkes for nettene, og også i betragtning af, at det er afgørende for virksom­
hederne at være i stand til at gennemføre projekterne inden for frister, som de kan klare og 
som er forenelige med udviklingen i energiudbuddet og -efterspørgselen på markedet. 
I disse tilfælde vil Fællesskabets handling kunne tage form af en henstilling eller der kan 
blive behov for et direktiv. 
III. FÆLLES RETNINGSLINJER FOR TRANSEUROPÆISKE ENERGINET 
10. Fællesskabets foreslåede retningslinjer klarlægger først og fremmest, hvilke af Fællesskabets 
målsætninger de transeuropæiske energinet skal bidrage til at opnå. Dernæst opstilles dg 
prioriteter, der bør følges ved udbygningen af nettene for effektivt at bidrage til gennemførelsen 
af disse mål. Endelig gøres der rede for hovedlinjerne i de aktioner, der påtænkes gennemført 
for at fremme udbygningen af nettene, dvs. fastlæggelse af projekter af fælles interesse og 
skabelse af gunstigere vilkår for gennemførelsen af netprojekterne. 
FÆU^SSKABETS MAL 
11. Fællesskabets retningslinjer for transeuropæiske energinet bidrager, samtidig med at de fremmer 
udbygningen, sammenkoblingen og interoperabiliteten af nettene samt adgangen til dem, til 
gennemførelsen af følgende EF-mål: 
- Styrkelse af Fællesskabets energiforsyningssikkerhed: 
• på kort og mellemlang sigt, gennem effektivisering og øget pålidelighed af alle 
Fællesskabets el- og gassystemer, 
• på lang sigt, gennem spredningen af forsyningskilder og tilførselsveje og uddybning af 
energirelationerne med leverance- og transittredjelandene. 
- Gennemførelsen af det indre marked med følgende dobbeltaspekt: 
• at råde over infrastrukturer, som gør det muligt for udbudet at følge med efterspørgslen 
efter naturgas og elektricitet på hele Fællesskabets område og dermed sikre, at det indre 
energimarked er i ligevægt. 
• at gøre det muligt for Fællesskabets borgere, økonomiske beslutningstagere samt regionale 
og lokale samfund fuldt ud at udnytte de fordele, der følger af gennemførelsen af et 
marked uden indre grænser. 
- Fremme økonomisk og social samhørighed ved at lette udviklingen af mindre gunstigt stillede 
regioner, randområder og øsamfund og bringe dem ud af deres isolation. 
PRIORITETER 
12. Med henblik på at nå disse mål foreslår Kommissionen at opstille følgende prioriteter for 
Fællesskabets retningslinjer for transeuropæiske energinet: 
- For elektriske net: 
• tilslutning af isolerede net, som hovedsageligt findes i Fællesskabets dårligst udviklede 
områder, 
• udvikling (oprettelse eller udbygning) af sammenkoblinger mellem medlemsstaterne samt 
af indenlandske forbindelser, som er absolut nødvendige, for at sammenkoblingerne kan 
fungere tilfredsstillende, 
• udvikling (oprettelse eller udbygning) af forbindelserne med de tredjelande i Europa og 
Middelhavsområdet, der bidrager til bedre pålidelighed og sikkerhed i Fællesskabets elnet 
eller i dets elforsyning. 
- For naturgasnet: 
• indførelse af naturgas i nye regioner, 
• tilslutning af isolerede net til transeuropæiske net, herunder de fornødne udbedringer af 
de pågældende net, samt tilslutning af særskilte net, 
• den forøgelse af kapaciteten til transport (gastransmissionsnet), modtagelse (LNG) og 
oplagring, der er nødvendig for at tilfredsstille efterspørgslen, og spredning af leverings­
kilderne og tilførselsvejene for naturgas. 
Ved at foreslå disse prioriteter, fastlægges der ikke nogen tidsmæssig rækkefølge, men er der 
tale om foranstaltningernes politiske og strategiske vigtighed. Prioriteterne fastlægges for en 
tidshorisont frem til år 2000 uden hermed at udelukke visse projekter, som forventes sat i drift 
efter dette tidspunkt, men hvorom der i mellemtiden indgås forpligtelser. Tidspunktet markerer 
den tidshorisont, for hvilken det er muligt at udarbejde rimeligt gode prognoser for 
energitransportnet. 
HOVEDLINJER 
13. Der foreslås følgende hovedlinjer i Fællesskabets indsats til fordel for transeuropæiske energinet: 
- fastlæggelse af projekter af fælles interesse 
- skabelse af gunstigere vilkår for gennemførelsen af projekter vedrørende transeuropæiske 
energinet gennem foranstaltninger på det tekniske, administrative, juridiske og finansielle 
plan. 
A. FASTLÆGGELSE AF PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE 
14. Kommissionen foreslår at fastlægge projekterne af fælles interesse i tre etaper: 
- i første omgang fastlægges, ud fra et teknisk synspunkt, hvilke projekttyper der kan komme 
i betragtning i forbindelse med denne fremme af "transeuropæiske energinet", 
- i anden omgang fastlægges, hvilke kriterier et projekt af fælles interesse skal opfylde, 
- i tredje omgang fastlægges behovene for at udbygge nettene, således som de ses for 
øjeblikket. 
10 
Ved formuleringen af disse forslag har Kommissionen taget hensyn til de oplysninger, som den 
har modtaget under høringen af medlemsstaternes eksperter og de berørte erhvervskredse. 
15. Teknisk definition 
Ud fra et teknisk synspunkt foreslås det hovedsageligt at tage hensyn til elektriske 
højspændingsledninger (på 220 kV og derover) samt til højtryksgasledninger. Definitionen skal 
endvidere omfatte udstyr, som er uundværligt for at disse el- og gasledninger kan fungere, 
herunder kontrolcentre. 
16. Kriterier for fælles interesse 
Det foreslås, at et projekt anses for at være af fælles interesse, når det opfylder alle de tre 
følgende kriterier: 
- det svarer til den tekniske definition, 
- det er i overensstemmelse med målene og prioriteterne i disse fælles retningslinjer, 
- det forekommer økonomisk levedygtigt. 
Kriteriet for, om et projekt er økonomisk levedygtigt vedrører først og fremmest den økonomiske 
rentabilitet. Der tages der ud over, i givet fald, hensyn til andre elementer end en omkostnings­
analyse - fordele, som der normalt ikke tages hensyn til på markedet, som for eksempel 
fordelene (eller omkostningerne) ved at tage miljøhensyn, ved forsyningssikkerhed og ved 
forøgelse af den økonomiske og sociale samhørighed. 
Liste over projekter af fælles interesse i forbindelse med transeuropæiske energinet 
fastlagt i 1993 
17. Bilaget til forslaget til beslutningen om "retningslinjer" indeholder en liste over de foreslåede 
projekter af fælles interesse for så vidt angår el- og gasnet. Projekterne på denne liste, er dem 
der for øjeblikket anses for at opfylde ovennævnte kriterier for fælles interesse. 
Hvert projekt på listen svarer til konstateringen af et kapacitetsbehov i nettet For af få et 
forenklet billede er projekterne samlet i behovskategorier og alt efter omstændighederne opdelt 
på strækning, region eller land. Et eller flere projekter eller dele af bestemte projekter vil kunne 
svare til et bestemt konstateret behov. I punkt 18 og 19 findes en beskrivelse af de på listen 
omhandlede behovskategorier. 
I henhold til traktatens artikel 129 D, stk. 2, kræver retningslinjer og projekter af fælles interesse, 
der vedrører en medlemsstats område, den pågældende medlemsstats godkendelse. Medlems­
staterne er blevet hørt, og de har i princippet tilsluttet sig de projekter på listen, der vedrører 
deres respektive områder. 
Den foreslåede liste over projekter af fælles interesse omfatter visse mindre avancerede projekter, 
som formodes at være økonomisk levedygtige, men hvor denne formodning først skal bekræftes 
11 
af teknisk-økonomiske forundersøgelser. 
Udover de projekter, der står på listen, er alle projekter vedrørende forbedring af den tekniske 
forvaltning af transeuropæiske el- og naturgasnet også af fælles interesse (jf. punkt 20). 
18. Følgende behovskategorier i forbindelse med de elektriske net er medtaget på listen: 
a. Tilslutning af isolerede elnet: 
Det drejer sig såvel om at tilslutte de nationale systemer til EF-net - dette gælder Grækenland 
og Irland, som endnu er isoleret fra andre elektriske net, og som via henholdsvis Italien og 
Det Forenede Kongerige med fordel vil kunne tilsluttes UCPTE-nettet - som om at udbygge 
de nationale net for at integrere områder, som er isolerede eller endnu ikke tilstrækkeligt 
tilknyttede, for eksempel tilslutning af de østtyske delstater eller tilslutning af øområder. 
b. Udbygning af sammenkoblede elnet mellem medlemsstaterne: 
Det drejer sig om at udbygge de internationale sammenkoblede net for at øge sikkerheden i 
hele det europæiske sammenkoblede system og at skabe mulighed for større udveksling på 
et bedre integreret indre marked. Denne udbygning er nødvendig i betragtning af, at de fleste 
eksisterende sammenkoblede net er praktisk talt mættede. 
c. Udbygning af medlemsstaternes indenlandske elnet i forbindelse med udbygningen af 
de sammenkoblede net mellem medlemsstaterne og med tredjelande: 
I et maskenet transmitteres effekten uden skelnen fra alle kraftværker til alle brugere over 
hele nettet. Der kan derfor opstå flaskehalse såvel inden for en medlemsstats net som i 
sammenkoblingerne mellem medlemsstaterne. Disse flaskehalse er således svage punkter, som 
vil kunne forstyrre driften af systemet og medføre strømafbrydelser. De bør derfor fjernes. 
d. Oprettelse eller udbygning af sammenkoblede elnet med tredjelande: 
Det drejer sig om at oprette eller udbygge den sammenkoblede kapacitet mellem 
medlemsstaterne og EF's nabolande: 
med Schweiz og Østrig, som er med i UCPTE-nettet, og som indtager en central stilling 
i udvekslingen mellem medlemsstaterne, 
med de skandinaviske lande for at udnytte komplementariteten mellem 
UCPTE/UK-systemet (domineret af termiske kraftværker) og Nordel-nettet (med store 
vand kraftressro îrcerl 
med landene i Ost- og Centraleuropa, hvis sammenkobling med UCPTE's synkrone system 
er planlagt på mellemlang sigt. Fordelen for Fællesskabet er nye udvekslingsmuligheder 
og på lidt længere sigt en forbedring af de elektriske systemer i dets grænseregioner, 
med tredjelande i Middelhavsområdet for at bidrage til Fællesskabets elforsyning (forbin-
12 
delser mellem Tunesien og Italien samt mellem Tyrkiet og Grækenland) eller for at frem­
me integreringen af regionale markeder (forbindelsen mellem Marokko og Spanien). 
19. Følgende behovskategorier i forbindelse med gasnettene er medtaget på listen: 
e. Indførelse af naturgas i nye regioner: 
Nogle af Fællesskabets regioner råder ikke over naturgasnet. Indførelsen af dette brændstof 
kan yde et væsentligt bidrag til deres konkurrencedygtighed og til deres økonomiske 
udvikling, til spredning af deres energiforsyning og til løsning af miljøproblemer. 
f. Tilslutning af isolerede eller særskilte gasnet: 
Nogle af Fællesskabets medlemsstater eller regioner, hvor der er lagt gasnet, er endnu ikke 
sammenkoblet med større rørledningssystemer til gastransport. Der er også enkelte tilfælde, 
hvor EF-nabostater, som allerede har eller vil fa naturgas, ikke er sammenkoblede indbyrdes. 
g. Forøgelse af kapaciteten til at modtage/oplagre LNG og til oplagring i undergrunden. 
Der er behov for større lagerkapacitet af hensyn til det øgede forbrug og naturgassens større 
andel i Fællesskabets energiforsyning, også i betragtning af den stigende afhængighed af 
naturgasleverancer fra tredjelande. Det er derfor både et spørgsmål om forsyningssikkerhed 
og om det øgede behov for lagerkapacitet i forbindelse med markedets større omfang. 
Ud over deres lagermuligheder øger de LNG-stationer, der indgår i basisinfrastrukturen af net 
til transport af naturgas, forsyningsmulighederne, selv fra meget fjerntliggende kilder. 
h. Nye gastransmissionsledninger (herunder udbygning af bestående systemer): 
I betragtning af den forventede udvikling i markedet for og forsyningen med naturgas, er det 
vigtigt at øge kapaciteten til transport via rørgasledninger fra de nuværende (Algeriet, Norge 
og Rusland) og potentielle (Libyen og Iran) leverandørlande. Gennemførelsen af projekter 
bestemmes endvidere af Den Europæiske Unions politik over for de pågældende tredjelande. 
For visse projekter vedrørende gastransmissionsledninger, som endnu ikke er afsluttede, kunne 
LNG-alternativet vise sig interessant. 
13 
B. SKABELSE AF GUNSTIGERE VILKÅR PÅ DET TEKNISKE, ADMINISTRATIVE, 
JURIDISKE OG FINANSIELLE PLAN FOR OPRETTELSEN AF TRANSEUROPÆISKE 
ENERGINET 
Handling på det tekniske plan 
20. Der eksisterer allerede et effektivt teknisk samarbejde mellem operatørerne af de transeuropæiske 
energinet. I betragtning af den fortsatte udvikling af de sammenkoblede net og systemernes 
stigende kompleksitet har øget teknisk samarbejde imidlertid vist sig påkrævet for at opnå den 
størst mulige interoperabilitet af nettene på EF-plan. 
Dette tekniske samarbejde vil navnlig kunne intensiveres gennem følgende projekter: 
- indførelse og almen udbredelse af et system til præsentation og udveksling af oplysninger 
mellem de transeuropæiske nets kontrolcentre (eller fordelings/regulatorstationer), 
- forskning i og udvikling af modeller for simulering og drift af transeuropæiske net, som 
fungerer bedre, og med bedre forenelighed mellem de forskellige driftsselskaber og kontrol­
centre. 
Som anført i punkt 17 foreslår Kommissionen, at disse projekter også betragtes som af fælles 
interesse. 
Det er en selvfølge, at dette tekniske samarbejde skal gennemføres i overensstemmelse med 
reglerne i traktaten, herunder navnlig konkurrencereglerne. 
Handling på det administrative og juridiske plan 
21. Godkendelseskriterier og-procedurer: 
Udbygningen af nettene kræver, at en række nye netprojekter lanceres og fuldføres. Der rejser 
sig to spørgsmål med hensyn til de gældende administrative og juridiske forpligtelser. Det første 
vedrører adgangen til eller snarere retten til at anlægge en elektricitets- eller gasledning, som for 
øjeblikket begrænses af de jure eller de facto monopolforhold i de fleste medlemsstater. Det 
andet spørgsmål vedrører de indviklede og i visse tilfælde langsomme administrative procedurer, 
der er nødvendige for at opnå tilladelserne til anlægsarbejdet. I enkelte ekstreme tilfælde har 
entreprenørerne måttet vente en halv snes år, inden de kunne påbegynde arbejdet. 
De forslag til rådsdirektiver om fælles regler for det indre marked for elektricitet og for naturgas 
(KOM (91) 548 endelig udg.), der for øjeblikket er til forhandling, indfører princippet med 
udstedelse af bevillinger til anlæggelse af net til transport af elektricitet og naturgas, som gør 
det muligt at harmonisere de betingelser, der gælder for investorerne, på grundlag af objektive 
og ikke-diskriminerende kriterier. 
14 
Der er endvidere ved at blive udarbejdet en detaljeret fortegnelse over godkendelsesprocedurer 
med henblik på at fremhæve de muligheder, der er for at forenkle eller fremskynde disse 
procedurer. Det foreslås på grundlag af denne fortegnelse og i samarbejde med medlemsstaterne 
at undersøge, hvilke muligheder der er for at forenkle og fremskynde godkendelsesprocedurerne 
for projekter vedrørende transeuropæiske net. 
22. Energinettenes indvirkning på miljøet 
Miljøhensyn står ofte centralt i diskussionerne om, hvor acceptable lokaliseringen af 
energinetprojekter er, og om deres virkninger. En klarlægning af, hvilke regler virksomhederne 
anvender for at reducere netprojekternes miljøvirkninger, samt af de regler og standarder som 
projekterne skal overholde, vil gøre det muligt at afkorte disse diskussioner og dermed at lette 
godkendelsesprocedurerne. 
Det har vist sig nødvendigt at indsamle oplysninger om de gældende regler og specifikationer 
i forbindelse med energinets (herunder navnlig højspændingsledningers) indvirkning på miljøet. 
Analyse af disse oplysninger skal danne grundlag for en samordnet indsats på EF-plan med 
henblik på at finde og i givet fald fastlægge et fælles grundlag for de tekniske aspekter forbundet 
med miljøbeskyttelse, som gælder for energinet, i forbindelse med ELPs gældende bestemmelser 
(bl. a. direktiv 85/337). 
Handling på det finansielle plan 
23. Finansieringen af investeringer til projekter inden for infrastrukturer til energitransport skal 
foregå under overholdelse af markedsreglerne. Ansvaret for udviklingen og finansieringen af 
energinet påhviler de økonomiske beslutningstagere. 
24. Med henblik på at fremskynde gennemførelsen vil EF imidlertid kunne yde finansiel støtte til 
medlemsstaterne til projekter af fælles interesse, som finansieres af medlemsstaterne, og som er 
blevet identificeret i forbindelse med de fælles retningslinjer for transeuropæiske net. Denne 
støtte kan gives i en af følgende tre former: 
- støtte til finansieringen af forundersøgelser, 
- lånegarantier, 
- rentegodtgørelser. 
25. På energiområdet bliver Fællesskabets finansielle støtte i form af særforanstaltninger for de 
transeuropæiske net stimulerende for gennemgørelsen af projekter af fælles interesse. Det vil i 
givet fald først og fremmest dreje sig om at fremme forundersøgelser for disse projekter. I visse 
tilfælde bør det overvejes at yde mere omfattende støtte i form af lånegarantier og 
rentegodtgørelser. Det er også ønskeligt, at denne finansielle støtte samtidig stimulerer tekniske 
undersøgelser og projekter, som omfatter udviklingen og forvaltningen af sammenkoblede 
systemer til transport af elektricitet og naturgas (jf. punkt 20). 
15 
26. EF vil om nødvendigt fortsat finansiere energiprojekter på tværs af dets støtte- og låneordninger. 
som strukturfondene (navnlig EFRU), vækstinitiativet (den europæiske investeringsfond og nye 
låneordning), Den Europæiske Investeringsbank og de finansielle instrumenter og programmer, 
der er oprettet til fordel for tredjelande. Under disse fonde, instrumenter og programmer tages 
der ligeledes hensyn til de retningslinjer, der er fastlagt for transeuropæiske energinet, ved 
udvælgelseskriterierne for deres støtte, efter deres egne regler og i overesnstemmelse med deres 
eget sigte. 
TREDJELANDE 
27. Disse retningslinjer tager navnlig sigte på EF. De har imidlertid også følgevirkninger uden for 
EF, hovedsageligt på følgende punkter: 
- samtidig anerkendelse i de tredjelande, der er berørt af et projekt af fælles interesse, 
- muligheden for finansiel støtte til net uden for EF, 
- udvidelse af begrebet "retningslinjer" for energinet til også at omfatte central- og 
østeuropæiske lande. 
28. Således kræver anlæggelsen af et projekt af fælles interesse - for eksempel en gastransmissions­
ledning fra en kilde i et tredjeland - samtykke fra producentlandet og fra eventuelle tredjelandje, 
som ledningen skal passere, for at kunne gennemføres. 
Anerkendelsen af den gensidige interesse (Fællesskabets og et tredjelands) i et projekt af fælles 
interesse, som er fastlagt i forbindelse med de fælles retningslinjer, skal i givet fald reguleres 
i bilaterale aftaler (om samarbejde, associering eller andet) mellem EF og det pågældende 
tredjeland og i disse aftalers forvaltningsprocedurer. 
29. Et andet problem er, hvorvidt det er muligt over de budgetmidler, der er afsat til 
"transeuropæiske energinet", at yde støtte til de dele, der ligger uden for EF. af projekter af 
fælles interesse, fastlagt efter de fælles retningslinjer. 
Under henvisning til de tekniske særtræk ved projekter vedrørende transport af elektricitet og 
naturgas, som reelt kun tillader drift af en elledning eller gasrørledning, når hele forbindelsen 
er færdig, er Kommissionen af den opfattelse, at det må være muligt at finansiere de dele af 
projekter af fælles interesse, der ligger uden for EF: 
- i alle de tilfælde, hvor der er tale om bidrag til forundersøgelser, 
- når der er tale om lånegarantier eller rentegodtgørelser, derimod kun til projekter, som 
hovedsagelig tager sigte på at forsyne EF med energi. 
Ud over disse muligheder kan Fællesskabet direkte deltage i medfinansiering af visse 
investeringer i infrastrukturnet i landene i Ost- og Centraleuropa med indtil 15% af det samlede 
budget for PHARE-programmet (jf formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i 
København, den 21.-22. juni 1993). 
16 
30. På grund af de central- og østeuropæiske tredjelandes ønske om at blive sammenkoblet mere 
effektivt med Fællesskabets net, og det dermed forbundne behov der er for, at de også indbyrdes 
bliver mere effektivt sammenkoblet, er der ligeledes et stigende behov for at råde over et sæt 
retningslinjer for energinet i denne del af Europa. Kommissionen vil støtte denne foranstaltning 
under Fællesskabets programmer til fordel for disse lande 
Fastlæggelsen af retningslinjer for transeuropæiske energinet i den centrale og østlige del af 
Europa kræver samarbejde mellem de pågældende tredjelande og samordning med Fællesskabet. 
Resultaterne fra de undersøgelser, der er gennemført under PHARE-programmet, om 
sammenkoblinger af henholdsvis el- og gasnet i denne del af Europa, vil kunne danne grundlag 
for udarbejdelsen af et sæt retningslinjer for udbygningen af energinet i de central- og 
østeuropæiske lande. 
IV. IVÆRKSÆTTELSE AF RETNINGSLINJERNE FOR TRANSEUROPÆISKE ENERGINET 
31. Med henblik på iværksættelsen af retningslinjerne for transeuropæiske energinet foreslås det, at 
- Kommissionen far til opgave at: 
• følge iværksættelsen af retningslinjerne samt regelmæssigt udarbejde en rapport om deres 
iværksættelse og fremsende den til Rådet og Europa-Parlamentet til underretning, 
• holde listen over projekter af fælles interesse ajourført, 
fremsætte forslag, således af projekter af fælles interesse, som skal gennemføres på 
tredjelandes territorier, af disse lande også kan betragtes som projekter af gensidig 
interesse, 
samordne de aktiviteter, der bidrager til skabelse af gunstigere vilkår på det tekniske, 
administrative og juridiske plan, 
• vedtage foranstaltninger til finansiel støtte fra EF til projekter af fælles interesse fra de 
finansielle midler, der stilles til rådighed i forbindelse med særforanstaltningerne for 
transeuropæiske net. 
- medlemsstaterne opfordres til at lægge stor vægt på gennemførelsen af projekter af fælles 
interesse og til at træffe enhver foranstaltning på nationalt, regionalt og lokalt plan, der kan 
lette denne gennemførelse. 
32. Kommissionen bistås ved udførelsen af ovennævnte opgaver af et rådgivende udvalg, sammensat 
af eksperter fra medlemsstaterne inden for transeuropæiske energinet, bortset fra til ajourføringen 
af listen over projekter af fælles interesse, hvor der er tale om et forvaltningsudvalg. 
Det rådgivende udvalg vil også være et passende forum for drøftelsen af ethvert spørgsmål i 
forbindelse med samordningen af medlemsstaternes politik på de områder, der har indflydelse 
på udbygningen af transeuropæiske energinet. 
17 
r 
V. KONKLUSION 
33. Kommissionen forelægger ud fra denne begrundelse Europa-Parlamentet og Rådet vedføjede tQ. 
forslag til beslutninger: 
• det første om et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet, og 
• det andet om en række foranstaltninger, som tager sigte på at skabe gunstigere vilkår for 
udbygningen af transeuropæiske net på energiområdet. 
Med disse forslag reagerer Kommissionen, for så vidt angår energisektoren, på et ønske fra det 
europæiske topmøde i København, som i sine konklusioner "opfordrede Kommissionen og Rådet 
til i begyndelsen af 1994 at færdigbehandle planerne for net i alle sektorerne (transport, 
telekommunikation og energi)". 
34. Disse forslag er udarbejdet med hjemmel i artikel 129 B, C og D i traktaten om Den Europæiske 
Union. 
Artikel 129 D kræver blandt andet forskellige vedtagelsesprocedurer med hensyn til 
Europa-Parlamentets rolle alt efter om det drejer sig om retningslinjer i traktatens forstand 
(fælles vedtagelsesprocedure efter artikel 189 B) eller om de øvrige foranstaltninger (proceduren 
i artikel 189 C) vedrørende transeuropæiske net. Derfor er det område, der er omfattet af denne 
meddelelse, fordelt på to forskellige forslag. 
Det skal også bemærkes, at det i artikel 129 D fastslås, at "retningslinjer og projekter af fælles 
interesser, der vedrører en medlemsstats område, kræver den pågældende medlemsstats 
godkendelse". Artiklen indfører således en supplerende betingelse i vedtagelsesproceduren for 
det første forslag. 
*** 
18 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING 
om et sæt retningslinjer for 
transeuropæiske net på energiområdet 
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 129 D, 
stk. 1, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(1), 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget^, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Oprettelsen og udviklingen af transeuropæiske net bidrager til virkeliggørelsen af vigtige mål for EU, 
såsom gennemførelsen af det indre marked og styrkelsen af økonomisk og social samhørighed; 
oprettelsen og udviklingen på hele ELPs område af transeuropæiske net på energiområdet tager 
endvidere særligt sigte på at gøre ELTs energiforsyninger mere pålidelige og øge 
forsyningssikkerheden samt at opnå ligevægt på det indre energimarked som led i et system, der 
bevæger sig i retning af frie og konkurrenceorienterede markeder; 
for at bidrage til opnåelsen af nævnte mål må udbygningen af sammenkoblede net til transport af 
elektricitet og naturgas i EU fremskyndes - navnlig i områder, hvor der er behov for udbygning af 
nettene, eller i endnu isolerede regioner - samt med tredjelande i Europa og i Middelhavsområdet; 
det er nødvendigt at fastsætte fælles retningslinjer for transeuropæiske energinet i overensstemmelse 
med nærhedsprincippet; 
for at udbygge disse net, så de far fællesskabsdimension, er det nødvendigt at finde frem til projekter 
af fælles interesse og at skabe gunstigere vilkår på det tekniske, administrative, juridiske og 
finansielle plan for anlæggelsen og driften af disse net; 
projekter af fælles interesse svarer til de nævnte mål og prioriteter; der må kun tages hensyn til 
projekter, som er potentielt økonomisk levedygtige; i denne sammenhæng omfatter levedygtig-
hedsbegrebet ud over projektets økonomiske rentabilitet også andre elementer, såsom pålidelige og 
sikre energiforsyninger, større økonomisk og social samhørighed samt beskyttelse af EU*s miljø; 
(i) 
(2) 
19 
til gennemførelsen af denne beslutning er det nødvendigt at nedsætte et udvalg -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
I denne beslutning fastlægges arten og rækkevidden af de fælles retningslinjer for transeuropæiske 
energinet. I beslutningen opstilles et sæt retningslinjer, som omfatter mål, prioriteter og hovedlinjer 
i EU's handling på området transeuropæiske energinet. Det fastlægges, hvilke projekter der er af 
fælles interesse inden for transeuropæiske el- og naturgasnet. 
Artikel 2 
Denne beslutning vedrører: 
1) i elektricitetsnettene: 
- alle linjer med en spænding på 220 kV og derover og undersøiske kabler for så vidt sådanne 
anlæg anvendes til tværregional eller international transport 
- driftssystemer hertil, dvs. beskyttelses-, styrings- og reguleringssystemer samt alt det udstyr 
eller de anlæg, der er nødvendige for, at det pågældende system kan fungere tilfredsstillende 
2) i naturgasnettene: 
- højtryksgasrørledninger til forsyning af EU's regioner fra kilder inden for og uden for EU 
- underjordiske lagre tilsluttet ovennævnte højtryksgasrørledninger 
- terminaler til modtagelse, oplagring og forgasning af flydende naturgas (LNG) 
- driftssystemer hertil, dvs. beskyttelses-, styrings- og reguleringssystemer samt alt det udstyr 
eller de anlæg, der er nødvendige for, at det pågældende system kan fungere tilfredsstillende. 
Artikel 3 
EU fremmer sammenkobling, interoperabilitet og udvikling af transeuropæiske energinet samt adgang 
til disse net med det formål at 
effektivisere gennemførelsen af det indre marked i almindelighed og det indre energimarked i 
særdeleshed 
lette udviklingen af EU's mindre gunstigt stillede områder og bringe dem ud af deres isolering 
og således bidrage til større økonomisk og social samhørighed 
øge energiforsyningssikkerheden, bl. a. ved at uddybe energirelationerne med tredjelande. 
20 
Artikel 4 
Der lægges særlig vægt på følgende områder ved Fællesskabets indsats inden for transeuropæiske 
energinet: 
1) for elektricitetsnettene: 
- tilslutning af isolerede elektricitetsnet 
- udvikling af sammenkoblede net mellem medlemsstaterne samt indenlandske forbindelser, 
hvor dette er nødvendigt af hensyn til udnyttelsen af disse sammenkoblede net 
- udvikling af sammenkoblede net med tredjelande i Europa og Middelhavsområdet, som 
bidrager til større pålidelighed og sikkerhed i EU's elnet eller til EUs elforsyning 
2) for naturgasnettene: 
- indførelse af naturgas i nye regioner 
- tilslutning af isolerede net til transport af naturgas, herunder den udbygning af bestående net, 
som dette kræver, samt tilslutning af særskilte naturgasnet 
- øget kapacitet til transport (gastransmissionsnet), modtagelse (LNG) og oplagring, som er 
nødvendig for at tilfredsstille efterspørgslen, samt spredning af leveringskilderne og 
tilførselsvejene for naturgas. 
Artikel ? 
Hovedlinjerne i EU's indsats for transeuropæiske energinet ser således ud: 
fastlæggelse af projekter af fælles interesse 
skabelse af gunstigere vilkår på det tekniske, administrative, juridiske og finansielle plan for 
udbygningen af disse net. 
Artikel 6 
1. Ethvert energinetprojekt, som opfylder følgende kriterier, er af fæltes interesse: 
- det opfylder kravene i artikel 2 
- det svarer til de målsætninger og prioriteter, der er fastsat i henholdsvis artikel 3 og 4 
- det modsvarer et behov og ser indtil videre ud til at være økonomisk levedygtigt. 
2. Ved projekter af fælles interesse forstås projekter, der er anført på listen i bilaget. 
21 
3. Enhver anmodning fra en medlemsstat eller fra Kommissionen om at få ændret listen over 
projekter af fælles interesse i bilaget vedtages efter proceduren i artikel 7. Kriterierne i stk. 1 
finder anvendelse, når der tages stilling til en sådan anmodning. Et projekt kan ikke medtages 
i nævnte liste, medmindre alle de medlemsstater, hvis territorium projektet vedrører, har 
godkendt medtagelsen. 
4. Medlemsstaterne træffer enhver hensigtsmæssig foranstaltning på nationalt, regionalt og lokalt 
plan for at lette og fremskynde gennemførelsen af projekter af fælles interesse. Navnlig skal de 
fornødne godkendelsesprocedurer afsluttes så hurtigt som muligt. 
5. Befinder dele af projekter af fælles interesse sig på tredjelandes territorier, skal Kommissionen 
fremsætte egnede forslag, i givet fald som led i forvaltningen af aftaler mellem Fællesskabet og 
disse tredjelande for projekter, som af de pågældende tredjelande også anerkendes som værende 
af gensidig fælles interesse. 
6. Evalueringen af den i stk. 1, tredje led, omhandlede økonomiske levedygtighed baseres på en 
samlet cost-benefit analyse, hvorunder der tages hensyn til alle fordelene, herunder også 
miljøaspekter, forsyningssikkerhed og bidrag til den økonomiske og sociale samhørighed. 
Artikel 7 
1. Der nedsættes herved et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har 
Kommissionens repræsentant som formand. 
Kommissionen forelægger enhver anmodning fra Kommissionen eller en medlemsstat om 
ændring af listen over projekter af fælles interesse for dette udvalg efter proceduren i stk. 2. 
2. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal 
træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist,' som formanden kan 
fastsætte under hensyntagen til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig 
med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som 
Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de 
stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte 
artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen . 
Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i 
overensstemmelse med udvalgets udtalelse, underrettes Rådet dog straks af Kommissionen om 
disse foranstaltninger. Kommissionen kan da i højst en måned fra denne meddelelse udsætte 
anvendelsen af de foranstaltninger, den har vedtaget. 
Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt 
i ovenstående afsnit. 
Artikel 8 
Kommissionen udarbejder hvert andet år en rapport om gennemførelsen af denne beslutning, som den 
forelægger for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. 
22 
Artikel 9 
Denne beslutning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende. 
Artikel 10 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Europa-Parlamentents vegne På Rådets vegne 
Formand Formand 
23 
BILAG 
TRANSEUROPÆISKE ENERGINET 
Liste over projekter af fælles interesse 
ELEKTRISKE NET 
a. Tilslutning af isolerede elnet: 
al 
a2 
a3 
a4 
a5 
a6 Nordirland - Skotland 
Irland - Det Forenede Kongerige 
Tyskland: tilslutning til de østtyske delstater 
Grækenland - Italien 
Grækenland: tilslutning af øen Kreta 
Spanien: tilslutning af De Baleariske Øer 
b. Udbygning af sammenkoblede elektriske net mellem medlemsstaterne: 
bl 
b2 
b3 
b4 
b5 
b6 
b7 
b8 
b9 Tyskland - Danmark 
Tyskland - Nederlandene 
Tyskland - Belgien 
Frankrig - Belgien 
Frankrig - Tyskland 
Frankrig - Italien 
Frankrig - Spanien 
Belgien - Nederlandene 
Belgien - Luxembourg 
blO: Spanien - Portugal 
c. Udbygning af medlemsstaternes indenlandske elektriske net i forbindelse med 
sammenkoblede net mellem medlemsstaterne eller med tredjelande: 
cl: Det Forenede Kongerige: Wales 
c2: Danmark: øst-vest forbindelsen 
c3: Nederlandene: det nordøstlige område 
c4: Frankrig: det nordøstlige område 
c5: Italien: strækningerne fra nord til syd og fra øst til vest 
c6: Spanien: strækningen fra nord til syd og hovedlinjerne langs med kysterne ved Middel­
havet og Det Kantab ri ske Hav 
c7: Portugal: udbygning i forbindelse med sammenkoblingen med Spanien 
c8: Grækenland: øst-vest rute 
24 
d. Anlæggelse eller udbygning af sammenkoblede elektriske net med tredjelande: 
dl 
d2 
d3 
d4 
d5 
d6 
d7 
d8 
d9 
dlO 
dll 
dl2 
d!3 Tyskland - Sverige 
Tyskland - Polen 
Tyskland - Norge 
Tyskland - Østrig 
Italien - Schweiz 
Italien - Østrig 
Italien - Tunesien 
Grækenland - Balkanlandene 
Grækenland - Tyrkiet 
UK - Norge 
Nederlandene - Norge 
Frankrig - Schweiz 
Spanien - Marokko 
GASNET 
e. Indførelse af naturgas i nye regioner: 
el 
e2 
e3 
e4 
e5 
e6 Nordirland 
Tyskland: de østtyske delstater 
Korsika og Sardinien 
Spanien: nye regioner 
Portugal: hele landet 
Grækenland: hele landet, herunder øen Kreta 
f. Tilslutning af isolerede elller særskilte gasnet: 
fl 
f2 
f3 
f4 
f5 
f6 Irland - Nordirland 
Storbritannien - kontinentet 
Tyskland - Luxembourg - Belgien: tilslutning af net til det rørgasledmngssystem, der 
udgår fra Zeebrugge 
Tyskland: tilslutning til de østtyske delstater 
Spanien - Frankrig 
Portugal - Spanien 
g. Større kapacitet til modtagelse/oplagring af LNG og oplagring i undergrunden: 
gi 
g2 
g3 
g4 
g5 
g° 
g6 
g« 
g° Irland: opførelse af en LNG-station 
Tyskland: opførelse af en LNG-station 
Frankrig: udvidelse af LNG-stationer 
Italien: udvidelse og opførelse af LNG-stationer 
Spanien: udvidelse af LNG-stationer 
Tyskland) oprettelse af underjordiske lagre 
Frankrig: oprettelse af underjordiske lagre 
Spanien: oprettelse af underjordiske lagre 
Portugal: oprettelse af underjordiske lagre 
25 
h. Nye gastransmissionsnet: 
hl: Norge - Belgien eller Nederlandene: nyt projekt under overvejelse 
h2: Norge - Tyskland (Emden): ZEEPIPE-projektet 
h3: Norge - Danmark - Sverige: SCANPIPE-projektet 
h4: Algeriet - Marokko - Spanien - Frankrig (Toulouse/Fos) 
h5: Algeriet - Tunesien - Italien : udvidelse af kapaciteten 
h6: Rusland - Ukraine - EF: udbygning af det bestående rørgasledmngssystem 
h7: Rusland - Hviderusland - Polen - EF 
h8: Rusland - De skandinaviske lande - EF 
h9: Libyen - Italien 
hlO: Iran -Tyrkiet - EF 
hl 1 : Bulgarien - Grækenland 
NB: For visse projekter vedrørende gastransmissionsnet, som endnu ikke er færdige, vil 
LNG-alternativet kunne vise sig interessant. 
TEKNISK SAMARBEJDE 
i. Endvidere betragtes projekter vedrørende forbedring af det tekniske samarbejde om driften af 
sammenkoblede transeuropæiske el- og naturgasnet også som projekter af fælles interesse. 
**• 
26 
Forslag til 
RÅDETS BESLUTNING 
om en række aktioner med henblik på at skabe gunstigere vilkår 
for udbygningen af transeuropæiske net på energiområdet 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 129 D, 
stk. 3, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
i samarbejde med Europa-Parlamentet0\ 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg*2*, 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget^, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Skabelsen af gunstigere vilkår på det tekniske, administrative og juridiske plan for udbygningen af 
transeuropæiske energinet er et led i de aktionslinjer efter traktatens artikel 129 C, stk. 1, der er 
fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning af om [et sæt retningslinjer for 
transeuropæiske net på energiområdet](4); 
skabelsen af gunstigere vilkår på det tekniske, administrative og juridiske plan bør navnlig tage sigte 
på at stimulere det tekniske samarbejde mellem netoperatørerne samt på at forenkle og fremskynde 
medlemsstaternes gældende procedurer for godkendelse af netprojekter for herved at forkorte fristerne 
og på at finde en fælles indfaldsvinkel for de tekniske aspekter, der skal gælde for disse projekter; 
for at fremskynde gennemførelsen af de projekter af fælles interesse, der er fastlagt i beslutning , 
er det nødvendigt at fastsætte, at EU kan yde støtte - fra de finansielle midler, der specielt er afsat 
til transeuropæiske net - til medlemsstaternes finansielle indsats til fordel for disse projekter, navnlig 
i form af støtte til forundersøgelser, men eventuelt også i form af lånegarantier og rentegodtgørelser; 
de andre finansielle instrumenter, som EU har til sin rådighed, såsom strukturfondene, den europæiske 
investeringsfond og interventioner fra Den Europæiske Investeringsbank samt programmer til fordel 
for tredjelande, kan yde et vigtigt og i visse tilfælde afgørende bidrag til gennemførelsen af projekter 
af fælles interesse, som er fastlagt i beslutning -
(i) 
(2) 
(3) 
(4) EFT nr. L 
27 
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
I denne beslutning fastlægges, hvilken indsats der skal gøres på det tekniske, administrative, juridiske 
og finansielle plan for at skabe gunstigere vilkår for gennemførelsen af projekter af fælles interesse 
inden for transeuropæiske energinet og for driften af disse net på EU-plan. 
Artikel 2 
1. For at bidrage til skabelsen af gunstigere vilkår på det tekniske, administrative og juridiske plan 
for udbygningen af transeuropæiske net vil EU fremme: 
- projekter vedrørende teknisk samarbejde mellem de beslutningstagere, der er ansvarlige for 
forvaltning, styring og regulering af transeuropæiske energinet 
- samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på at forenkle og fremskynde procedurerne 
for godkendelse af projekter vedrørende transeuropæiske energinet for herved at afkorte 
tidsfristerne 
- fastlæggelsen af en fælles indfaldsvinkel for de tekniske aspekter, der skal gælde for 
transeuropæiske energinet. 
2. Kommissionen tager i nært samarbejde med medlemsstaterne alle de fornødne initiativer med 
henblik på at fremme samordningen af de aktiviteter, der er omhandlet i stk. 1. 
Artikel 3 
For at bidrage til skabelsen af gunstigere vilkår for transeuropæiske energinet på det finansielle plan: 
1) kan EU som led i sin særlige indsats for transeuropæiske energinet yde finansiel støtte til 
projekter af fælles interesse, som finansieres af medlemsstaterne: 
- til forundersøgelser for projekter af fælles interesse, som er fastlagt i beslutning 94/.../EF, og 
til gennemførelsesfasen af sådanne projekter i form af rentegodtgørelse og lånegaranti 
- til undersøgelser og projekter, som tager sigte på at forbedre det tekniske samarbejde om drift 
af transeuropæiske energinet, og som der er henvist til i artikel 2, stk. 1, første led. 
Kommissionen vedtager finansiel støtte, der skal ydes som led i den særlige indsats for 
transeuropæiske energinet, efter proceduren i artikel 4, stk. 2, og i overensstemmelse med 
bestemmelserne i Rådets forordning [om fastlæggelse af generelle retningslinjer for 
finansieringen af transeuropæiske net(5)] 
(5) EFT nr. L 
28 
2) tager EU hensyn til projekter af fælles interesse, som er fastlagt i beslutning 94/.../EF, ved 
interventionerne fra dets fonde og finansielle programmer, som gælder for disse net, efter deres 
egne regler og i overensstemmelse med deres eget sigte. 
Artikel 4 
1. Ved gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, bistås Kommissionen 
af det udvalg, der er nedsat ved artikel 7, stk. 1, i beslutning 94/.../EF. 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal 
træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan 
fastsætte under hensyntagen til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved 
afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover skal enhver medlemsstat have ret til at anmode 
om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. 
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, 
hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. 
2. Ved gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, nr. 1, bistås 
Kommissionen af det udvalg, der er nedsat ved artikel 7, stk. 1, efter proceduren i samme 
artikels stk. 2, i beslutning 94/.../EF. 
Artikel ? 
De beløb, der ydes i henhold til denne beslutning, afsættes årligt på De Europæiske Fællesskabers 
almindelige budget. De omfatter den finansielle støtte, der er omhandlet i artikel 3, nr. 1. 
Artikel 6 
Kommissionen udarbejder hvert andet år en rapport om gennemførelsen af denne beslutning, som den 
forelægger for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. 
Artikel 7 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
29 
TRANSEUROPÆISKE ELNET 
- PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE -
Ajourført den 15.10.1993 30 
31 
TRANSEUROPÆISKE GASNET 
PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE -
Ajourført den 15.10.1993 32 
HOVEDTRANSPORTNETTET l-OR NATURGAS I 
EF OG DETS NABOLANDE I EUROPA (Xi 
MIDDELHAVSOMRÅDET 
33 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: Finansiel støtte til transeuropæiske net 
2. BUDGETPOST: B5-710 - Energinet 
3. RETSGRUNDLAG: 
- Artikel 129 B, C og D i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. 
- Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning, forelagt af Kommissionen den , om 
et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet. 
- Forslag til Rådets beslutning, forelagt af Kommissionen den , om en række foranstaltninger 
med henblik på at skabe gunstigere vilkår for udbygningen af transeuropæiske net på energi­
området. 
- Rådets direktiv 90/547/EØF af 29.10.1990 om transit af elektricitet gennem de overordnede 
net (EFT nr. L 313 af 13.11.1990, s. 30). 
- Rådets direktiv 91/296/EØF af 31.5.1991 om transit af naturgas gennem de overordnede net 
(EFT nr. L 147 af 12.6.1991, s. 37). 
- Rådets resolution af 22.1.1990 om de transeuropæiske net (EFT nr. C af 6.2.1990). 
- Forslag til Rådets direktiv om fælles regler for det indre marked for elektricitet og naturgas 
(KOM(91) 548 endelig udg. af 21.1.1992 - EFT nr. C 65 af 14.3.1992, s. 4). 
- Forslag til Rådets forordning om en erklæring om europæisk interesse (KOM(92) 15 af 
24.2.1992) efterfulgt af et ændringsforslag (KOM(93) 115 af 19.4.1993). 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1 Foranstaltningens generelle mål 
At bidrage til oprettelse og udvikling af transeuropæiske net på energiområdet ved at 
fremme sammenkobling og samkøring af nationale net samt adgangen til disse net. 
Der tale om at lette fremkomsten, udviklingen og den optimale drift af projekter af fælles 
interesse, som vedrører transport af naturgas og elektricitet, og som fastlægges i 
retningslinjerne for transeuropæiske net på energiområdet. 
34 
J 
Foranstaltningen går ud på at fremme gennemførelsen af projekter vedrørende 
sammenkobling af el- og gasnet i EF, herunder navnlig i de områder, hvor der er behov 
for udbygning af nettene, eller i områder, der stadig er isolerede, samt med tredjelande i 
Europa og i Middelhavsområdet, for at bidrage til målsætningerne i forbindelse med 
gennemførelsen af det indre marked, økonomisk og social samhørighed og pålidelige/sikre 
energiforsyninger i EF. 
Fællesskabets finansielle støtte tager hovedsagelig sigte på fastlæggelsen og iværksættelsen 
af projekter af fælles interesse ved at fremme forundersøgelser med henblik på disse 
projekter og, i givet fald, ved rentegodtgørelser i projekternes gennemførelsesfase. 
Der vil også kunne ydes finansiel støtte til stimulering af undersøgelser, som går ud på 
at forbedre det tekniske samarbejde om driften af sammenkoblede transeuropæiske el- og 
naturgasnet. 
4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse/fornyelse 
Varighed: 1994-1998. Om det er hensigtsmæssigt at fortsætte støtten efter denne periode 
vil blive vurderet på grundlag af resultaterne fra evalueringen. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 
5.1 Ikke-obtigatoriske udgifter 
5.2 Opdelt bevilling 
5.3 Indtægtstype - Ingen 
6. UDGIFTERNES ART 
- Deltagelse i finansieringen af forundersøgelser vedrørende projekter af fælles interesse, i form 
af finansiel støtte. 
- Medfinansiering af undersøgelser og projekter, som tager sigte på teknisk samarbejde, i form 
af finansiel støtte på indtil 50% af de samlede omkostninger. 
- Rentegodtgørelser til fordel for projekter af fælles interesse, som har vist sig at være 
potentielt økonomisk levedygtige, og eventuelt lånegarantier. 
35 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen 
(fastlæggelse af gennemsnitsomkostninger pr. enhed) 
De investeringer, der i alt er nødvendige på Fællesskabets område til gennemførelsen af 
projekter af fælles interesse vedrørende transeuropæiske el- og naturgasnet, er for perioden 
1994-1999 beregnet til at være af en størrelsesorden på omkring 13 milliarder ECU. 
Investeringerne vedrører ca. 70 projekter. 
Halvdelen af disse projekter forventes at kunne fa støtte til fremme af forundersøgelser i 
perioden 1994-1998. Omkostningerne ved en sådan undersøgelse ligger for øjeblikket på 
mellem 2 og 4 mio ECU, afhængigt af det pågældende projekt. Det samlede beløb til disse 
undersøgelser bliver således på omkring 50 mio ECU, når der regnes med en 
gennemsnitlig medfinansiering på 50%. 
Der regnes med at anvende et beløb på omkring 10 mio ECU til fremme af det tekniske 
samarbejde mellem nettene. 
Et beløb på omkring 30 mio ECU skal anvendes til rentegodtgørelser. Der ydes kun 
rentegodtgørelser til projekter, hvor cost/benefit-analysen er positiv, og hvor ydelsen er en 
afgørende faktor for den pågældende investering. Som vejledning anslås det, at 
nedsættelsen af renten med et procentpoint (f. eks. fra 10% til 9%) ved et lån på 1000 mio 
ECU, som tilbagebetales over en periode på 10 år, modsvarer en omkostning på omkring 
7 mio ECU/år Med det anslåede beløb på 30 mio ECU skulle der således kunne ydes 
rentegodtgørelser på 1% til et samlet lånebeløb på 1000 mio ECU i 4 år. 
De samlede omkostninger ved foranstaltningen bliver således på 90 mio ECU. Dette beløb 
betragtes som et minimum for en fællesskabsforanstaltning, hvis den skal være troværdig 
og effektiv. Det vil eventuelt kunne vise sig nødvendigt med et større budget fra 1999, 
afhængigt af Kommissionens evaluering i de rapporter, der er omhandlet i de udkast til 
beslutninger, der er vedføjet denne meddelelse. 
11994, dvs. det år hvor støtteforanstaltningen indledes, skal det ansøgte beløb udelukkende 
anvendes til fremme af forundersøgelser. I 1995 vil disse undersøgelser fortsat være 
prioriterede, men der skal også iværksættes foranstaltninger til fordel for det tekniske 
samarbejde. Fra 1996 regnes der, ud over støtten til forundersøgelser og samarbejde, også 
med at skulle ydes rentegodtgørelser. 
På grundlag af det bedste nuværende overslag vil den del af den samlede støtte, der går 
til elsektoren kunne blive på omkring 40% og til gassektoren på 60%. 
Cost/benefit-analysen og den fremskyndende virkning fra Fællesskabets bidrag vil 
imidlertid også her spille en afgørende rolle for den endelige fordeling af støtten mellem 
de to sektorer. 
36 
7.2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer 
i mio ECU 
ELEMENTER 
Forundersøgelser 
Fremme af teknisk 
samarbejde 
Rentegodtgørel ser 
I ALT 1993-
budget 
p.m. FBF 
1994 
7 
7 VEJLEDENDE FORFALDSPLAN 
1995 
12 
3 
15 1996 
12 
3 
5 
20 1997 
12 
2 
10 
24 1998 
7 
2 
15 
24 I ALT 
50 
10 
30 
90 
7.3 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne 
i mio ECU 
1993-
budget 
p.m. FBF 
1994 
7 VEJLEDENDE FORFALDSPLAN 
1995 
15 1996 
20 1997 
24 1998 
24 I ALT 
• 90 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) 
Forholdsregler mod svig (kontrol, indsendelse af rapporter osv.) indgår i alle aftaler eller 
kontrakter mellem Kommissionen og modtagerne afbetalinger. 
Kontrollen med tilskud eller modtagelse afbestilte ydelser og forundersøgelser eller evalueringer, 
foretages af Kommissionens tjenestegrene inden udbetalingen, under hensyntagen til kontraktlige 
forpligtelser, spareprincipper og god finansiel eller global forvaltningspraksis. 
9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 
9.1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 
Øget integrering af infrastrukturerne til transport af naturgas og elektricitet er af stor 
betydning for gennemførelsen af det indre energimarked og bidrager endvidere til større 
smidighed og energiforsyningssikkerhed og på længere sigt større økonomisk og social 
samhørighed i EF 
Det er navnlig absolut nødvendigt at tilpasse infrastrukturerne for transport af naturgas og 
elektricitet til fællesskabsdimensionen af hensyn til en effektiv gennemførelse af Rådets 
direktiver om transit af elektricitet (Rådets direktiv af 29.10 1990 - EFT nr. L 313 af 
13.11.1990) og naturgas (Rådets direktiv af 31.5.1991 - EFT nr. L 147 af 12.6.1991). 
37 
Indførelsen af større konkurrence, som fastsat i forslaget til Rådets direktiv om fælles 
regler for det indre marked for elektricitet og gas (dok. KOM 548 endelig udg. af 
21.2.1992), kræver en ekstra indsats på området energiinfrastrukturer, for at disse 
markeder kan fungere tilfredsstillende. 
Den fortsatte integrering på fællesskabsplan af infrastrukturer til transport af elektricitet 
og naturgas skal blandt andet ledsages af en udbygning af handelen med energi med 
tredjelandene. Denne handel er et væsentligt element i forsyningssikkerheden. Det er 
vanskeligt at sætte tal på disse elementer i en cost/effectiveness-analyse. 
Hvis der derimod blot tages hensyn til EF-dimensionen i forvaltningen af elsystemet, vil 
der med de sammenkoblede net kunne gennemføres yderligere besparelser ud over de 
gevinster, der allerede er opnået, og som er en følge af udvekslinger, som hovedsagelig 
er baseret på bilaterale leveringskontrakter. I den sammensætning, som nettene til transport 
af elektricitet har for øjeblikket, indbefattet igangværende projekter, vil denne yderligere 
besparelse, som for størstepartens vedkommende finder sted i omkostningerne ved den 
primærenergi, der anvendes i kraftværkerne, ifølge elindustriens eksperter, kunne blive på 
omkring en milliard ECU om året i faktisk værdi, hvilket udgør ca. 3% af 
elproduktionsomkostningerne. Der kan regnes med tilsvarende besparelser for naturgas. 
9.2 Begrundelse for foranstaltningen 
Tilrådighedsstillelsen af energinet, som er tilpasset til det indre energimarked og til den 
europæiske industris behov, kræver tilskyndelse og samordning på EF-plan af 
medlemsstaternes og den private sektors foranstaltninger. Der findes ikke noget alternativ, 
som gør det muligt at nå de samme mål på et andet kompetenceniveau 
Fællesskabsdimensionen gør det absolut nødvendigt, at Fællesskabet griber ind, for at 
fremme gennemførelsen af projekter, hvis fordele går videre end til den stat eller de 
medlemsstater, hvor projekterne gennemføres. 
Følgevirkningerne, udover gennemførelsen af det indre energimarked, vedrører 
hovedsagelig Fællesskabets forsyningssikkerhed inden for et strategisk vigtigt område som 
energi og økonomisk og social samhørighed, hvortil kommer positive effekter på det 
udenrigspolitiske område, navnlig overfor landene i Østeuropa og Middelhavsområdet. 
Multiplikatoreffekten, navnlig mulighederne for at mobilisere andre finansieringskilder, er 
ved at blive undersøgt, men det er allerede nu klart, at denne form for projekter kan 
mobilisere betydelig offentlig og privat kapital, som det har vist sig ved 
finansieringsordningerne under strukturfondene, hvor der er konstateret en 
medrivningseffekt på omkring 4 til 5 gange Fællesskabets deltagelse inden for 
energiområdet. 
38 
9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen 
- Ifølge forslaget til Rådets beslutning om en række foranstaltninger med henblik på at 
skabe gunstigere vilkår for udbygningen af transeuropæiske net på energiområdet skal 
der nedsættes et udvalg, som består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som skal 
bistå Kommissionen med at overvåge og evaluere disse foranstaltninger. 
- Ifølge forslaget skal der også udarbejdes en rapport, som Kommissionen hvert andet 
år skal forelægge for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
og Regionsudvalget. 
9.4 Budgetsammenhængen 
- Foranstaltningen indgår i generaldirektoratets finansielle planlægning for de pågældende 
år. 
Målsætningen for den foreslåede foranstaltning indgår i den mere generelle målsætning 
for oprettelsen af transeuropæiske energinet. 
39 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 685 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 12 
Katalognummer : CB-CO-93-751-DA-C 
ISBN 92-77-63147-3 
Kontoret for De Buropæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
40