Særberetning Integrationen af EU’s 
vandpolitiske mål i den 
fælles landbrugspolitik: 
en delvis succesDA 2014  nr. 04

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2014
ISBN 978-92-872-0025-9
doi:10.2865/14986
© Den Europæiske Union, 2014
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
DA 2014  nr. 04
Særberetning Integrationen af EU’s 
vandpolitiske mål i den 
fælles landbrugspolitik: 
en delvis succes
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)
02
 Indhold
Punkt
 Anvendte termer og forkortelser
I-XI Resumé
1-14  Indledning
1-6  Sammenhængen mellem EU’s vandpolitik og den fælles landbrugspolitik
7-11  Instrumenter under den fælles landbrugspolitik, der kan være med til at hjælpe med at integrere 
EU’s vandpolitiske mål i den fælles landbrugspolitik
12-14  Midler fra den fælles landbrugspolitik med potentiel indvirkning på vandressourcerne
15-20  Revisionen
15-17  Revisionens omfang og revisionsmetoden
18-20  Tidligere revisioner
21-79  Bemærkninger
21-32  Svagheder i gennemførelsen af EU’s vandpolitik har hindret dens integration i den fælles 
landbrugspolitik
33-48  Krydsoverensstemmelsesordningens effekt på vandrelaterede spørgsmål har hidtil været 
begrænset
34-39  Krydsoverensstemmelsesmekanismen har en effekt, men den udnyttes ikke fuldt ud
40-48  Svagheder i anvendelsen af krydsoverensstemmelse
49-61  Det potentiale, der ligger i støtten til udvikling af landdistrikterne, udnyttes ikke fuldt ud til 
at afhjælpe spørgsmål med relation til vand
52-55  Medlemsstaternes planer for udgifter til udvikling af landdistrikterne tilgodeser ikke altid EU’s 
vandpolitiske mål og heller ikke medlemsstaternes behov med hensyn til vand
56-61  Midlerne til udvikling af landdistrikterne er ikke i tilstrækkelig grad blevet brugt til at tilgodese vandhensyn
62-65  Princippet om, at forureneren betaler, er ikke blevet integreret i den fælles landbrugspolitik
66-79  Overvågnings- og evalueringssystemerne giver ikke et fuldstændigt billede
03 Indhold
80-87  Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I  —  De revisionsspørgsmål og -kriterier, der blev brugt til revisionen
 Bilag II  —  Rundspørgeresultater: væsentligste ændringer rapporteret 
af rådgivningsenhederne i landbrugssektoren efter indførelsen 
af krydsoverensstemmelse
 Bilag III  —  Eksempler på vandrelaterede spørgsmål, der ikke er omfattet 
af krydsoverensstemmelse
 Bilag IV  —  Supplerende midler fra sundhedstjekket og den europæiske økonomiske 
genopretningsplan anvendt af medlemsstaterne til vandforvaltning
 Kommissionens svar
04
 Anvendte termer 
og forkortelser
Direkte betalinger : Betalinger, der ydes direkte til landbrugerne under en indkomststøtteordning, 
f.eks. enkeltbetalingsordningen eller den generelle arealbetalingsordning.
ELFUL : Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, der i denne beretning også refereres 
til som »midler til udvikling af landdistrikterne«.
Eutrofiering : En proces, hvorved vandområder modtager et overskud af næringsstoffer, særlig fosfater og nitrater. 
Disse næringsstoffer fremmer typisk overdreven algevækst, der nedbryder den ilt, der er i vandet, og som dermed 
forårsager, at andre organismer, f.eks. fisk, dør.
FLP : Den fælles landbrugspolitik.
Foranstaltning :
(1) Foranstaltning til udvikling af landdistrikterne : en række aktioner, der kan finansieres af ELFUL. Hver foranstaltning 
fastsætter specifikke regler, der skal overholdes;
(2) Foranstaltning som defineret i VRD (vandområdeplaner og indsatsprogrammer):  en række aktioner, herunder 
lovgivningsmæssige og administrative initiativer samt kontrolforanstaltninger, der indgår i vandområdeplanerne, 
og som bidrager til gennemførelsen af VRD. En landbrugsforanstaltning er i denne sammenhæng en række 
aktioner eller initiativer, der kan bruges til at afbøde effekten af den belastning af vandressourcerne, som 
landbrugsaktiviteterne forårsager.
GLM -normer : Forpligtelsen til at bevare jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand henviser til en række 
normer for jordbeskyttelse, bevarelse af jordens indhold af organiske stoffer og jordens struktur, undgåelse 
af forringelse af levesteder og vandforvaltning.
Krydsoverensstemmelse : En mekanisme, der betyder, at landbrugerne for at kunne modtage direkte betalinger 
og en række landdistriktsbetalinger skal overholde en række regler vedrørende miljø, fødevaresikkerhed, 
dyre- og plantesundhed, dyrevelfærd og bevarelse af landbrugsjord i god landbrugs- og miljømæssig stand. 
Krydsoverensstemmelseskravene henviser til 18 lovgivningsbestemte forvaltningskrav og 15 GLM -normer. 
Manglende overholdelse af disse normer og krav kan medføre, at landbrugsstøtten til den enkelte landbruger 
nedsættes.
LDP : Landdistriktsprogram.
Plantebeskyttelsesmidler : Anvendes til at beskytte planter eller afgrøder mod skader forårsaget af ukrudt, 
sygdomme eller insekter.
SMR : Lovgivningsbestemte forvaltningskrav — 18 EU -lovbestemte normer inden for miljø, fødevaresikkerhed, dyre- 
og plantesundhed samt dyrevelfærd.
Sundhedstjek : I 2009 blev de forskellige dele af den fælles landbrugspolitik gennemgået og tilpasset med henblik 
på at styre den fælles landbrugspolitik i retning af en afbalanceret og miljøvenlig udvikling. Denne justering kaldes 
»sundhedstjekket«.
05 Anvendte termer og forkortelser
Vandløbsopland : Landområde, hvorfra al overfladestrømning løber gennem en række mindre og større vandløb 
og eventuelt søer ud til havet i én enkelt flodmunding eller ét enkelt delta.
Vandområdedistrikt : Et land- og havområde bestående af et vandløbsopland eller flere tilstødende 
vandløbsoplande sammen med det tilhørende grundvand og kystvand, som i VRD er fastlagt som hovedenhed for 
vandløbsoplandets forvaltning.
Vanddirektører : Direktørerne for vandpolitik i de forskellige medlemsstater og andre deltagende lande.
VOP : Vandområdeplan.
VRD : Vandrammedirektivet — Europa -Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om 
fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1) — er 
en overordnet retsakt, der blev vedtaget i 2000 for at gøre de mange forskellige politikker og den forskellige 
lovgivning mere sammenhængende. Direktivets tilgang til vandforvaltning bygger på vandområder som en naturlig 
miljøenhed og ikke på administrative eller lovfæstede grænser. Direktivet henviser til flere andre direktiver, der 
har relation hertil, bl.a. badevandsdirektivet, drikkevandsdirektivet, byspildevandsdirektivet, nitratdirektivet og 
direktivet om slam fra rensningsanlæg. VRD betragter gennemførelsen af disse direktiver som et minimumskrav. 
Gennemførelsesforanstaltningerne skal være integreret i en vandområdeplan. Det skal bemærkes, at der ikke via 
VRD stilles specifikke midler til rådighed til gennemførelsen af EU’s vandpolitik.
06
 Resumé
I
Siden EU sidst i 1970’erne begyndte at vedtage speci -
fikke retsakter på vandbeskyttelsesområdet, har Unio -
nen prioriteret beskyttelsen af Europas vandressour -
cer højt. Vandrammedirektivet blev vedtaget i 2000 
som en lovgivningsmæssig ramme for beskyttelse og 
genoprettelse af vandområder i hele Europa og for at 
sikre en bæredygtig udnyttelse af vandressourcerne. 
Vandområdeplaner (VOP) og indsatsprogrammer er de 
vigtigste instrumenter, som medlemsstaterne bruger 
til at gennemføre EU’s vandpolitik. Medlemsstaterne 
kan gennemføre en del af vandpolitikken ved hjælp af 
midler fra andre politikker.
II
Landbrug er en væsentlig kilde til miljømæssig belast -
ning. Landbruget tegner sig for ca. 33 % af det sam -
lede vandforbrug i Europa og er den vigtigste kilde til 
næringsstofforurening i vand.
III
Den fælles landbrugspolitik tegner sig for lidt under 
40 % af EU -budgettet. Gennem den fælles landbrugs -
politik søger EU at influere på landbrugspraksis, der 
påvirker vandressourcerne. Der er på nuværende 
tidspunkt to instrumenter, der bruges til at integrere 
EU’s vandpolitiske mål i den fælles landbrugspolitik: 
krydsoverensstemmelse, der er en mekanisme, der 
kobler bestemte betalinger under den fælles land -
brugspolitik sammen med specifikke miljøkrav, og 
Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Land -
distrikterne (ELFUL — der i denne beretning også refe -
reres til som »midler til udvikling af landdistrikterne«), 
der giver et økonomisk incitament til foranstaltninger, 
som er mere vidtgående end de obligatoriske krav.IV
Europa -Kommissionen og Rådet har gentagne gange 
understreget, at der er behov for, at vandpolitikken 
integreres bedre i andre politikker, f.eks. landbrugs -
politikken. EU’s vandpolitiske mål kræver handling 
på forskellige politikområder og derfor involvering 
af en række myndigheder, der kan have forskellige 
og muligvis også modsatrettede interesser. På denne 
baggrund tog Rettens revision sigte på at besvare 
følgende spørgsmål: Er det lykkedes at integrere EU’s 
vandpolitiske mål i den fælles landbrugspolitik? Retten 
forsøgte at besvare dette spørgsmål ved at undersøge, 
i hvilket omfang implementeringen af EU’s vandpolitik 
har betydet, at den er blevet en del af den fælles land -
brugspolitik, og gennem en analyse af krydsoverens -
stemmelse og udvikling af landdistrikterne.
V
Retten undersøgte, om det var lykkedes at integrere 
målene for EU’s vandpolitik i den fælles landbrugspo -
litik, men konstaterede, at det indtil nu kun delvist var 
lykkedes. Det skyldtes et misforhold mellem målsætnin -
gerne for politikken og de instrumenter, der anvendes 
til at frembringe ændringer. Revisionen påviste svaghe -
der i de to instrumenter, som Kommissionen på nuvæ -
rende tidspunkt bruger til at integrere vandspørgsmål 
i den fælles landbrugspolitik (krydsoverensstemmelse 
og udvikling af landdistrikterne), og fremhævede for -
sinkelse og svagheder i gennemførelsen af VRD.
VI
Retten konkluderer, at finansieringen af krydsoverens -
stemmelse og udvikling af landdistrikterne hidtil har 
haft en positiv effekt med hensyn til at støtte politikmå -
lene om at forbedre vandmængden og -kvaliteten, men 
at disse instrumenter er begrænsede set i forhold til de 
politiske ambitioner for den fælles landbrugspolitik og 
de endnu mere ambitiøse mål i de nye forordninger for 
den fælles landbrugspolitik for perioden 2014-2020.
Resumé 07
VII
Retten konkluderer endvidere, at forsinkelserne i for -
bindelse med gennemførelsen af VRD rent faktisk har 
hindret integrationen af vandpolitiske mål i den fælles 
landbrugspolitik.
VIII
Retten konstaterede også, at hverken de overvåg -
nings- og evalueringssystemer, der er direkte forbun -
det med den fælles landbrugspolitik, eller dem, der 
leverer mere generelle data, gav de oplysninger, der 
er nødvendige for fuldt ud at informere de politiske 
beslutningstagere om landbrugsaktiviteternes belast -
ning af vandressourcerne, selv om der blev konstateret 
en del nyttige initiativer.
IX
Retten anbefaler, at Kommissionen foreslår de nød -
vendige ændringer til de nuværende instrumenter 
(krydsoverensstemmelse og udvikling af landdistrik -
terne) eller, i givet fald, foreslår nye instrumenter, der 
kan opfylde de mere ambitiøse mål med hensyn til inte -
gration af vandpolitiske mål i den fælles landbrugspo -
litik. Medlemsstaterne bør afhjælpe de påviste svaghe -
der med hensyn til krydsoverensstemmelse og udnytte 
midlerne til udvikling af landdistrikterne bedre, så de 
i højere grad opfylder målene for vandpolitikken.
X
Retten anbefaler endvidere, at Kommissionen og med -
lemsstaterne afhjælper forsinkelserne i gennemførel -
sen af VRD og forbedrer deres vandområdeplaner ved 
at beskrive de enkelte foranstaltninger og sikre, at de 
er tilstrækkeligt klare og konkrete på operationelt plan.
XI
Med hensyn til overvågning og evaluering bør Kom -
missionen sikre, at den som minimum har de oplys -
ninger, der gør det muligt at måle udviklingen i de 
belastninger af vandressourcerne, der skyldes land -
brugspraksis, og medlemsstaterne bør pålægges at 
indsende dataene om vand hurtigere og på en mere 
pålidelig og konsekvent måde.
08
 Indledning
Sammenhængen mellem 
EU’s vandpolitik og den 
fælles landbrugspolitik
01 
Beskyttelse af vand (både med hensyn 
til kvalitet og mængde) prioriteres 
højt på de fleste offentlige dagsor -
dener, ikke kun i EU, men også på 
verdensplan og på nationalt, regionalt 
og lokalt niveau. Det vigtigste over -
ordnede mål for EU’s vandpolitik er at 
sikre adgang til vand af god kvalitet og 
i tilstrækkelig mængde for alle euro -
pæere og at sikre en god tilstand i alle 
vandområder i Europa1. De vigtigste 
af de juridiske instrumenter, som EU 
bruger til at opfylde dette mål, er 
de direktiver på vandområdet, som 
Europa -Parlamentet og Rådet har ved -
taget. Et direktiv er en EU -retsakt, der 
pålægger medlemsstaterne at opnå et 
bestemt resultat, men som ikke fast -
sætter, hvordan de skal gøre det.
02 
Formålet med nitratdirektivet, der 
blev vedtaget i 1991, var at nedbringe 
nitratforureningen fra landbrugskilder 
i Europas vandområder2. Det blev fulgt 
op af det mere omfattende vandram -
medirektiv (VRD) i 2000. Ifølge VRD 
skal medlemsstaterne have opnået 
»en god tilstand for overfladevand 
og grundvand« senest i 20153. Med -
lemsstaterne skal udarbejde vand -
områdeplaner og dermed forbundne 
indsatsprogrammer, der er de vigtigste 
af de instrumenter, som medlems -
staterne bruger til at implementere 
direktivet og dermed til at gennemføre 
EU’s vandpolitik. Medlemsstaterne 
kan gennemføre en del af vandpoli -
tikken ved hjælp af midler fra andre 
politikker. Foranstaltningerne i vand -
områdeplanerne kan f.eks. i nogle 
tilfælde finansieres gennem den fælles 
landbrugspolitik.03 
Ifølge Det Europæiske Miljøagenturs 
rapport om vandtilstanden4 er det ikke 
sandsynligt, at Europas vandområder 
vil kunne opfylde det mål, der er fastsat 
i VRD for 2015, hverken for så vidt angår 
vandkvalitet eller -mængde, selv om der 
i de seneste tiår er sket forbedringer.
04 
Landbruget tegner sig for den største 
andel af arealudnyttelsen i Europa 
(ca. 50 % af det samlede areal). Det har 
formet det europæiske landskab og har 
i de sidste 50 år kraftigt øget brugen af 
eksterne input (gødning, pesticider og 
vand). Landbruget er derfor en væsent -
lig kilde til miljøbelastninger5. Land -
bruget i Europa tegner sig for ca. 33 % 
af det samlede vandforbrug og er den 
største kilde til næringsstofforurening 
i vand6. Som den største forbruger af 
vand har landbruget derfor en afgø -
rende rolle at spille i forbindelse med 
bæredygtig forvaltning af vandmæng -
den og -kvaliteten.1 http://ec.europa.eu/
environment/water/index_
en.htm  og artikel 4 i VRD.
2 Rådets direktiv 91/676/EØF 
af 12. december 1991 om 
beskyttelse af vand mod 
forurening forårsaget af 
nitrater, der stammer fra 
landbruget (EFT L 375 
af 21.12.1991, s. 1). Ifølge 
nitratdirektivet skal 
medlemsstaterne overvåge 
overflade- og grundvand 
og udpege nitratsårbare 
zoner. Medlemsstaterne 
skal fastsætte en kodeks 
for godt landmandskab, 
der skal anvendes frivilligt 
på hele deres territorium. 
Medlemsstaterne skal 
endvidere vedtage 
handlingsprogrammer, 
der er obligatoriske 
i nitratfølsomme zoner.
3 Artikel 4 i VRD.
4 Det Europæiske Miljøagenturs 
rapport nr. 9/2012:  »European 
waters — current status and 
future challenges«.
5 »A Green CAP? Reform options 
from an environmental 
angle«. Det Europæiske 
Miljøagenturs projekt om 
grøn landbrugspolitik, 
interimsrapport, første fase, 
23. juni 2011.
6 Det Europæiske Miljøagenturs 
rapport nr. 1/2012: »Towards 
efficient use of water 
resources in Europe«.
09 Indledning
05 
Rådet for Den Europæiske Union har 
ved flere lejligheder understreget be -
hovet for at beskytte vandet gennem 
den fælles landbrugspolitik7:
 — I 2007 understregede Rådet, at 
»integrering af hensynet til bæ -
redygtig vandudnyttelse i andre 
sektorpolitikker (f.eks. landbrug)« 
var en »forudsætning for at nå 
de vandpolitiske mål«, og at det 
var »nødvendigt at være særlig 
opmærksom på den videre udvik -
ling og om nødvendigt tilpasse 
de nuværende landbrugspolitik -
ker for at bidrage til bæredygtig 
vandforvaltning«.
 — I 2009 pegede Rådet på vand -
forvaltning som en afgørende 
ny udfordring for landbruget og 
erklærede, at »spørgsmålet om 
vandforvaltning, herunder vand -
kvalitet, bør tages yderligere op 
i de relevante instrumenter under 
den fælles landbrugspolitik«.
 — I 2010 erkendte Rådet, at der var 
behov for at fremme »et mere 
effektivt og bæredygtigt vandfor -
brug i landbruget«.
06 
Europa -Kommissionen, Det Europæiske 
Miljøagentur, Rådet for Den Europæiske 
Union og vanddirektørerne har klart 
udtrykt, at der er behov for yderligere 
at integrere vandforvaltningshensyn 
i andre politikområder, f.eks. landbrug8. 
Integrationen af EU’s vandpolitiske 
mål i den fælles landbrugspolitik er et 
vigtigt mål, ikke mindst i betragtning af 
artikel 11 i traktaten om Den Europæi -
ske Unions funktionsmåde, hvori det 
hedder, at »miljøbeskyttelseskrav skal 
integreres i udformningen og gennem -
førelsen af Unionens politikker og ak -
tioner, især med henblik på at fremme 
en bæredygtig udvikling«.7 Rådets konklusioner om 
vandknaphed og tørke 
af 30. oktober 2007. 
Rådets konklusioner om 
vandknaphed, tørke og 
tilpasning til klimaændringer 
af 11. juni 2010. Betragtning 
1 og 4 til Rådets forordning (EF) 
nr. 74/2009 af 19. januar 2009 
om ændring af forordning (EF) 
nr. 1698/2005 om støtte til 
udvikling af landdistrikterne fra 
Den Europæiske Landbrugs-  
fond for Udvikling af 
Landdistrikterne (ELFUL) 
(EUT L 30 af 31.1.2009, s. 100) 
efter sundhedstjekket.
8 • KOM(2012) 673 af 
14. november 2012, »Én 
plan for at beskytte Europas 
vandressourcer«: »der er 
[...] behov for en bedre 
gennemførelse og større 
integration af vandpolitiske 
målsætninger i andre 
politikker som f.eks. den fælles 
landbrugspolitik«.  
• Betragtning 16 til VRD: 
»Der er behov for yderligere 
integration af vandbeskyttelse 
og bæredygtig vandforvaltning 
i andre fællesskabspolitiske 
områder, navnlig energipolitik,  
transportpolitik, landbrugs-  
politik, fiskeripolitik, regional-  
politik og turistpolitik«.  
• Betragtning 6 til Rådets 
forordning (EF) nr. 1698/2005 
af 20. september 2005 
om støtte til udvikling af 
landdistrikterne fra Den 
Europæiske Landbrugsfond for 
Udvikling af Landdistrikterne 
(ELFUL) (EUT L 277 af 
21.10.2005, s. 1): »Aktiviteterne 
under Den Europæiske 
Landbrugsfond for Udvikling 
af Landdistrikterne og de 
operationer, som den bidrager 
til, bør være konsekvente 
og stemme overens med 
fællesskabspolitikken på 
andre områder og være 
i overensstemmelse med hele 
fællesskabslovgivningen«.  
• Det Europæiske 
Miljøagenturs rapport 
nr. 9/2012: »Det kræver en 
langt større indsats at integrere 
vandforvaltningshensyn 
i de forskellige sektorpolitikker, 
f.eks. landbrug og transport.«  
• Vanddirektørernes erklæring 
af 30. november 2006 
om VRD og landbrug: 
»(…) vandressourcernes 
betydning socialt, økonomisk 
og miljømæssigt skal 
anerkendes og integreres 
i alle sektorpolitikker.«
10 Indledning
Instrumenter under den 
fælles landbrugspolitik, 
der kan være med til at 
hjælpe med at integrere 
EU’s vandpolitiske mål i  
den fælles landbrugs-  
politik
07 
Der er på nuværende tidspunkt to 
instrumenter under den fælles land -
brugspolitik, der bruges til at integrere 
EU’s vandpolitiske mål i den fælles 
landbrugspolitik: krydsoverensstem-  
melsesordningen og Den Europæiske  
Landbrugsfond for Udvikling af Land-  
distrikterne (jf. figur 1 ). Disse instrumenter har potentiale til 
at bidrage til et bæredygtigt landbrug 
ved at tilskynde til gode landbrugs -
praksis, fremme landbrugsaktiviteter -
nes overholdelse af miljølovgivningen, 
f.eks. nitratdirektivet, og give incita -
ment til miljøvenlige offentlige varer 
og tjenesteydelser.Figur 1Forbindelsen mellem den fælles landbrugspolitik og EU’s vandpolitik
Bemærk: Denne figur viser på den ene side, hvordan midler under den fælles landbrugspolitik kan anvendes i form af direkte betalinger og støtte 
til udvikling af landdistrikterne. For landbrugere, der modtager direkte betalinger og/eller visse former for støtte til landdistriktsudvikling, kæder 
krydsoverensstemmelsesordningen disse betalinger sammen med overholdelsen af visse miljømæssige forpligtelser. De aktiviteter, der finan -
sieres af den fælles landbrugspolitik, kan påvirke vandressourcerne positivt eller negativt. På den anden side viser figuren de vigtigste milepæle 
i VRD, der er det vigtigste instrument til at gennemføre vandpolitikken på EU -niveau.
WFD entered
into
establishmentof 
monitoring dra
measures
-FLP
Lovgivning & midlerSAMMENHÆNG?
Lovgivning, men
ingen midlerVANDPOLITIK(landbrugs-) aktiviteter eﬀektVRD (1. cyklus)
VRD trådte i kraft 2000
Etablere
overvågningsnet2006
Fremlæggeudkast til VOP2008
Færdiggøre VOPog indsats-programmer2009
Gøreprogrammerneoperationelle2012
Opfylde miljømål 2015
God tilstand for
vandområderMedlemsstaternes forpligtelser
 +/– eﬀekt på vand 
  
KrydsoverensstemmelseUdvikling af landdistrikterne (ELFUL)
Medlemsstaternes LDP’er (2007-2013)Direkte betalinger
11 Indledning
08 
Krydsoverensstemmelse er en meka -
nisme, der kobler de direkte betalinger 
til landbrugerne (og en række betalin -
ger til udvikling af landdistrikterne9) 
sammen med overholdelsen af en 
række regler vedrørende miljø, føde-  
varesikkerhed, dyre- og plantesund -
hed, dyrevelfærd og bevarelse af 
landbrugsjord i god landbrugs- og mil -
jømæssig stand (GLM)10. Disse regler 
er beskrevet i 18 lovgivningsbestemte 
forvaltningskrav og 15 normer for god 
landbrugs- og miljømæssig stand. 
Manglende overholdelse af disse nor -
mer og krav kan føre til, at betalinger -
ne under den fælles landbrugspolitik 
til den enkelte landbruger nedsættes.09 
Seks krydsoverensstemmelseskrav har 
direkte indflydelse på vandkvaliteten 
og -mængden. De vises i  tabel 1 . Flere 
andre krydsoverensstemmelseskrav 
har en indirekte indflydelse på vand -
beskyttelse (f.eks. SMR om bevarelse 
af vilde fugle og naturlige habitater og 
GLM -normerne om minimumsjorddæk -
ke eller beskyttelse af landskabstræk).9 Krydsoverensstemmelse an -
vendes på syv foranstaltninger 
til udvikling af landdistrikter -
ne, der tegner sig for ca. 40 % 
af de planlagte ELFUL -udgifter 
i perioden 2007-2013.
10 Krydsoverensstemmelse blev 
indført i 2003 ved Rådets 
forordning (EF) nr. 1782/2003 
af 29. september 2003 om 
fastlæggelse af fælles regler for 
den fælles landbrugspolitiks 
ordninger for direkte støtte 
og om fastlæggelse af visse 
støtteordninger for landbru -
gere og om ændring af for -
ordning (EØF) nr. 2019/93, (EF) 
nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001, 
(EF) nr. 1454/2001, (EF) 
nr. 1868/94, (EF) nr. 1251/1999, 
(EF) nr. 1254/1999, (EF) 
nr. 1673/2000, (EØF) nr. 2358/71 
og (EF) nr. 2529/2001 (EUT L 270 
af 21.10.2003, s. 1). Siden 2005 
har alle landbrugere, der mod -
tager direkte betalinger, været 
omfattet af obligatoriske be -
stemmelser om krydsoverens -
stemmelse. For programme-  
ringsperioden 2007-2013 
finder krydsoverensstemmelse 
også anvendelse på en række 
ELFUL -betalinger (i forbindelse 
med foranstaltning 211, 212, 
213, 214, 221, 224 og 225), og 
siden 2008 har visse betalinger 
vedrørende vin også været om -
fattet af disse bestemmelser.Tabel 1Overblik over vandrelaterede krydsoverensstemmelseskrav
Norm Vedrørende
SMR2 Beskyttelse af grundvandet mod forurening1
SMR3 Anvendelsen i landbruget af slam fra rensningsanlæg2
SMR4Beskyttelse af vand mod forurening af nitrater, der stammer 
fra landbruget3
SMR9 Markedsføring af plantebeskyttelsesmidler4
GLM-godkendelses-  
procedurer i forbindelse med 
kunstvandingHvor brug af vand til vanding skal godkendes, overholdelse 
af godkendelsesprocedurer
GLM-bræmmer Anlæggelse af bræmmer langs søer og vandløb
1  Artikel 4 og 5 i Rådets direktiv 80/68/EØF af 17. december 1979 om beskyttelse af grundvandet mod forurening forårsaget af visse farlige stof -
fer (EFT L 20 af 26.1.1980, s. 43).
2  Artikel 3 i Rådets direktiv 86/278/EØF af 12. juni 1986 om beskyttelse af miljøet, navnlig jorden, i forbindelse med anvendelse i landbruget 
af slam fra rensningsanlæg (EFT L 181 af 4.7.1986, s. 6).
3  Artikel 4 og 5 i Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer 
fra landbruget (EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1).
4  Artikel 3 i Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).
12 Indledning
10 
Ved hjælp af støtte til udvikling af 
landdistrikterne bidrager EU til med -
lemsstaternes investeringer for at 
styrke konkurrenceevnen inden for 
landbrug og skovbrug, beskytte mil -
jøet og bevare landskabet, forbedre 
livskvaliteten og øge diversificerin -
gen af landdistrikternes økonomi og 
fremme lokale tilgange til udvikling af 
landdistrikterne. EU støtter medlems -
staternes landdistriktsprogrammer 
(LDP). I centrale tekster om udvikling 
af landdistrikterne, f.eks. Fællesskabets 
strategiske retningslinjer for udvikling 
af landdistrikterne11 og forordning (EF) 
nr. 1698/200512, betragtes beskyttelse 
og bæredygtig forvaltning af vand 
som et af de centrale miljøspørgsmål, 
der skal tages op.
11 
Gennem foranstaltninger til udvikling 
af landdistrikterne kan landbrugerne 
frivilligt deltage i aktioner, der går vi -
dere end den obligatoriske lovgivning, 
mod til gengæld at modtage finansiel-  
le incitamenter eller godtgørelser (jf. 
tekstboks1 ).
Midler fra den fælles land -
brugspolitik med poten -
tiel indvirkning på 
vandressourcerne
12 
EU’s udgifter til landbrugsaktiviteter, 
der afholdes over den fælles landbrugs -
politik, er høje (58,1 milliard euro i 2012 
eller lige under 40 % af EU -budgettet). 
Landbrug og andre aktiviteter, der 
finansieres over den fælles landbrugs -
politik, kan påvirke vandressourcerne 
positivt eller negativt (jf.  figur 1 ).13 
I nogle tilfælde finansierer den fælles 
landbrugspolitik målrettet aktioner, 
der påvirker vandressourcerne positivt. 
Det gælder for eksempel foranstaltnin -
gerne til udvikling af landdistrikterne, 
som specifikt nævner vandbeskyt -
telse. En detaljeret vurdering af LDP’er 
med fokus på vandforvaltning viser, 
at medlemsstaterne har tildelt 51 % af 
deres LDP -budgetter13 til foranstalt -
ninger, der mere eller mindre vedrører 
vand (75  milliarder  euro i perioden 
2007-2013)14. Dertil kommer, at 27 % af 
de supplerende midler, der blev be -
vilget efter sundhedstjekket (der blev 
godkendt i 2009, og som giver 4,8 mil -
liarder euro ekstra) blev tildelt til det 
prioriterede område »vandforvaltning« 
(1,3 milliarder  euro)15.
14 
Forordningerne for den fælles land -
brugspolitik for perioden 2014-2020 
gav vandkvalitet en mere fremtræden -
de placering som mål under den fælles 
landbrugspolitik. Lovbestemmelserne 
om »grønnere« direkte betalinger 
under den fælles landbrugspolitik 
indebærer forskellige praksis, hvoraf 
nogle potentielt har en gunstig effekt 
på vandressourcerne. Ifølge en erklæ -
ring fra Rådet og Europa -Parlamentet 
skal nogle af de forpligtelser, der følger 
af VRD, integreres i krydsoverens -
stemmelseskravene. En mere effektiv 
anvendelse af vand er et eksplicit 
element (fokusområde) i en af de 
prioriteter i forbindelse med udvikling 
af landdistrikterne, der er fastsat for 
den reformerede fælles landbrugs -
politik. Endvidere skal medlemssta -
terne fra 2014 rådgive støttemod -
tagerne om kravene i VRD gennem 
bedriftsrådgivningssystemet.11 Del 2.5 og 3.2 i Rådets 
afgørelse 2006/144/EF 
af 20. februar 2006 om 
Fællesskabets strategiske 
retningslinjer for udvikling af 
landdistrikterne (program-  
meringsperioden 2007-2013) 
(EUT L 55 af 25.2.2006, s. 20).
12 Betragtning 31 til Rådets 
forordning (EF) nr. 1698/2005.
13 De samlede offentlige udgifter, 
dvs. også nationale midler.
14 Sammenfattende rapport 
om en dybtgående vurdering 
af LDP’er 2007-2013 for så 
vidt angår vandforvaltning 
udarbejdet af Ecologic Institute 
og Vito, april 2009 ( http://
www.ecologic.eu/download/
projekte/1900-1949/1937/
final_report.pdf ).
15 Ifølge Kommissionens 
pressemeddelelser IP 09/1568, 
IP 09/1813, IP 09/1945 og 
IP/10/102.
13 Indledning
Eksempler på foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne
Støtte til landbrugere, der forpligter sig til i en femårs periode at anvende miljøvenlige landbrugsteknikker, 
der går videre end godt landmandskab ( miljøvenlige landbrugsforanstaltninger ), f.eks. ekstensiv forvalt -
ning af græsarealer (dvs. ekstensiv græsning, ingen brug af gødning eller spildevandsslam, stærkt begrænset 
brug af pesticider osv.).
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
Støtte til »ikke-produktive« investeringer , f.eks. etable -
ring og genopretning af vådområder. Vådområder bevarer 
vandkvaliteten ved at fjerne kvælstof, fosfor og pesticider 
fra spildevand fra landbruget.
Støtte til investeringer i landbrugs -
bedrifter , f.eks. drypvandingsudstyr. 
Drypvanding kan i modsætning til 
sprinklervanding hjælpe med at ned -
sætte mængden af vand, der indvin -
des til kunstvanding.Tekstboks 1
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
14 Indledning Tekstboks 1Støtte til infrastruktur  forbundet med udvikling og tilpasning af landbrug, f.eks. erstatning af gamle og øde -
lagte vandingskanaler.
Støtte til »ikke-produktive« investeringer , 
f.eks. genetablering af afvandingsgrøfter. 
Den mindst stejle side af en bevokset af -
vandingsgrøft fungerer som en gødningsfri 
og pesticidfri bræmme og spiller en posi -
tiv rolle i forbindelse med forebyggelse af 
oversvømmelser.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
15
 Revisionen
Revisionens omfang og 
revisionsmetoden
15 
Formålet med revisionen var at under -
søge forbindelsen mellem den fælles 
landbrugspolitik og EU’s vandpolitik. 
Det overordnede revisionsspørgsmål, 
som søgtes besvaret, var:
Er det lykkedes at integrere EU’s 
vandpolitiske mål i den fælles 
landbrugspolitik?
16 
Revisorerne undersøgte, om EU’s 
vandpolitiske mål er afspejlet korrekt og 
hensigtsmæssigt i den fælles landbrugs -
politik, både på strategisk niveau og 
på gennemførelsesniveau (jf. bilag I ). 
Det blev gjort ved at analysere de to 
instrumenter, der bliver brugt til at inte -
grere EU’s vandpolitiske mål i den fælles 
landbrugspolitik: krydsoverensstem -
melse og fonden for udvikling af land -
distrikterne (jf. punkt 7-11). For så vidt 
angår krydsoverensstemmelse dækkede 
revisionen perioden fra 2005, da denne 
mekanisme blev indført (eller 2009/2012 
for de medlemsstater, der tiltrådte 
EU i henholdsvis 2004 og 2007). Med 
hensyn til udvikling af landdistrikterne 
dækkede revisionen programmerings -
perioden 2007-2013. Seks krydsoverens -
stemmelseskrav med direkte indvirk -
ning på vandkvalitet og -mængde blev 
vurderet under revisionen (jf. tabel 1 ).17 
Revisionen blev gennemført mellem 
oktober 2012 og juli 2013. Der blev 
indhentet revisionsbevis fra:
 — Dokumentgennemgang og sam -
taler med medarbejdere i Kom -
missionen og i Det Europæiske 
Miljøagentur.
 — Revisionsbesøg i syv medlems -
stater: Danmark, Grækenland, 
Spanien (Andalusien), Frankrig, 
Italien (Lombardiet), Nederlandene 
og Slovakiet. Disse medlemsstater 
har store problemer med vandkva -
liteten (for eksempel høje koncen -
trationer af næringsstoffer som 
nitrater) og/eller -mængden (for 
eksempel høj belastning af vand -
ressourcerne eller høj vandings -
intensitet). I hver af de besøgte 
medlemsstater blev der valgt et 
vandområdedistrikt, således at 
revisionen blev koncentreret om 
et område med en specifik vand -
områdeplan (jf. figur 2 ).
 — En onlinespørgeundersøgelse 
blandt 140 rådgivningsenheder 
i landbrugssektoren i de samme 
syv medlemsstater og konsultati -
onsmøder med landbrugsparaply -
organisationer på EU -niveau.
16 Revisionen Figur 2Udvælgelse af medlemsstater med henblik på revisionsbesøg
Slovakiet
VOP: Slovakiet (Donau)
ItalienVOP: Po
GrækenlandVOP: Thessalien (Pinios)
Danmark
VOP: Ringkøbing Fjord
Nederlandene
VOP: Maas
FrankrigVOP: Loire-Bretagne
SpanienVOP: Guadalquivir
Besøgt medlemsstat
Problem med vandkvaliteten
Problem med vandmængden

17 Revisionen
Tidligere revisioner
18 
De sidste 20 år har Retten offentlig -
gjort beretninger, der direkte eller 
indirekte vedrører vandpolitik, og 
som også i et vist omfang nævner 
den fælles landbrugspolitik, men 
ingen af disse beretninger har ude -
lukkende haft fokus på forbindelsen 
mellem EU’s vandpolitik og den fælles 
landbrugspolitik.
19 
I sin særberetning nr. 8/2008 om 
krydsoverensstemmelse henledte Ret -
ten opmærksomheden på det komplek -
se problem med sameksistens mellem 
obligatoriske krav (krydsoverensstem -
melse) og økonomiske incitamenter 
(miljøvenligt landbrug) i forbindelse 
med f.eks. randzoner og kritiserede 
krydsoverensstemmelsesordningens 
begrænsede anvendelsesområde med 
hensyn til vand. Beretningen frem -
hævede også svagheder i medlems -
staternes definition af krav og normer. 
Særberetning nr. 7/2011 om miljøven -
ligt landbrug konkluderede, at målene 
for ordningen var for vage, at der var 
problemer med fastsættelsen af støt -
tebeløbene, og at målretningen var 
utilstrækkelig. I særberetning nr. 5/2011 
om enkeltbetalingsordningen noterede 
Retten, at der ikke var en direkte forbin -
delse mellem enkeltbetalingsstøtten 
og landbrugernes omkostninger ved 
at opfylde sådanne forpligtelser, at det 
ikke var muligt at fastslå en direkte for -
bindelse mellem enkeltbetalingsstøtte 
og de positive offentlige eksterne 
virkninger af landbrugsdrift, og at beta -
lingsnedsættelserne for ikke at opfylde 
krydsoverensstemmelsesforpligtelserne 
ikke var tilstrækkeligt afskrækkende.20 
Inden for rammerne af sin årlige 
revisionserklæring (DAS) reviderer 
Retten en stikprøve af transaktioner 
og undersøger, om krydsoverensstem -
melseskravene og de særlige regler, 
der gælder for betalinger til udvikling 
af landdistrikterne, er opfyldt. I denne 
beretning er der taget hensyn til be -
mærkningerne fra disse revisioner.
18
 Bemærkninger
Svagheder i gennemførel -
sen af EU’s vandpolitik 
har hindret dens integra -
tion i den fælles 
landbrugspolitik
21 
VRD er et centralt element i EU’s 
vandpolitik, da det sammen med 
andre tilknyttede direktiver16 behand -
ler de vigtigste af de faktorer, som 
belaster de indre farvande, herunder 
forurenende stoffer, hydromorfologi 
og vandmængdespørgsmål. Et vigtigt 
element i integrationen af vandpoliti -
ske mål i den fælles landbrugspolitik 
er, at medlemsstaterne skal udarbejde 
deres egne vandområdeplaner og 
dertilhørende indsatsprogrammer ret -
tidigt (jf.  figur 1 ), og at disse program -
meringsdokumenter klart skal angive, 
hvilke foranstaltninger til afhjælpning 
af væsentlige belastninger der skal 
træffes for at gøre det muligt at nå må -
lene for VRD . Hidtil er selve gennemfø -
relsen af VRD imidlertid blevet væsent -
ligt forsinket. Retten konstaterede, at 
de programmeringsdokumenter, med -
lemsstaterne har udarbejdet i relation 
til EU’s vandpolitik, er af dårlig kvalitet, 
og at Kommissionen rent juridisk har 
begrænset indflydelse på kvaliteten af 
disse programmeringsdokumenter.Forsinket gennemførelse af 
vandrammedirektivet
22 
Ifølge VDR skal medlemsstaterne for 
hvert af de berørte vandområdedistrik -
ter i deres udkast til vandområdepla -
ner bl.a. anføre signifikante belastnin -
ger, mål og konkrete foranstaltninger, 
der skal træffes17, samt give nærmere 
oplysninger om, hvordan foranstalt -
ningerne vil blive finansieret. Når der 
forventes bidrag fra den fælles land -
brugspolitik, skal dette fremgå klart.
23 
Vandområdeplanerne skulle offentlig -
gøres senest den 22. december 2009 
og sendes til Kommissionen senest 
den 22. marts 201018. Men ikke en gang 
halvdelen af medlemsstaterne kunne 
opfylde dette krav inden for tidsram -
men19. I september 2013 havde fire 
lande (Danmark, Grækenland, Portu -
gal og Spanien) stadig ikke vedtaget 
alle de vandområdeplaner, som de er 
ansvarlige for. Figur 3 giver et over -
blik over datoerne for vedtagelse af 
vandområdeplanerne.16 Badevandsdirektivet 
(76/160/EØF), fugledirektivet 
(79/409/EØF),  drikkevandsdirektivet  
(80/778/EØF), som ændret 
ved direktiv (98/83/EF), 
direktivet om større uheld 
(Seveso -direktivet) 
(96/82/EF), direktivet om 
vurdering af virkning 
på miljøet (85/337/EØF), 
direktivet om spildevandsslam 
(86/278/EØF), direktivet om 
rensning af byspildevand 
(91/271/EØF), direktivet om 
plantebeskyttelsesmidler 
(91/414/EØF), nitratdirektivet 
(91/676/EØF), habitatdirektivet 
(92/43/EØF) og direktivet om 
integreret forebyggelse og 
bekæmpelse af forurening 
(96/61/EF).
17 En komplet detaljeret 
beskrivelse af, hvad 
vandområdeplanerne skal 
indeholde, findes i bilag VII 
til VRD.
18 Artikel 13, stk. 6, og artikel 15, 
stk. 1, i VRD.
19 Ifølge Kommissionen havde 
»25 medlemsstater og Norge 
vedtaget og indsendt 121 ud 
af i alt 174 vandområdeplaner 
for deres nationale dele af 
vandområdedistrikterne 
i november 2012«. 
Kommissionens arbejds-  
dokument SWD(2012) 379 
final 1/30, Bruxelles, 14.11.2012: 
European Overview (1/2), 
der ledsager rapporten 
fra Kommissionen til 
Europa -Parlamentet og 
Rådet om gennemførelsen 
af direktiv 2000/60/EF 
om fastlæggelse af en 
ramme for Fællesskabets 
vandpolitiske foranstaltninger 
— Vandområdeplaner. 
Norge har vedtaget 
11 pilotvandområdeplaner. 
Norge gennemfører 
vandrammedirektivet 
som led i aftalen om 
Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde og 
med den specifikke tidsplan, 
der er fastsat deri.
19 Bemærkninger
Marts 2010
Oktober 2010
Marts 2011
Oktober 2011
Marts 2013
Planer, som stadig
ikke var fuldt udi overensstemmelsemed reglernepr. september 2013Planer vedtaget
og indsendt pr.:Figur 3Oversigtskort, som viser datoerne for vedtagelse af vandområdeplanerne 
pr. september 2013
Bemærk:  Danmark — alle vandområdeplanerne blev vedtaget i december 2011, men blev trukket tilbage, og nye planer er under 
høring. Grækenland — 8 (ud af 14) vandområdeplaner var vedtaget. Spanien — 10 (ud af 25) vandområdeplaner var vedtaget.  
Portugal — 8 (ud af 9) vandområdeplaner var vedtaget.
20 Bemærkninger
24 
Ifølge VRD skulle hver vandområde -
plan omfatte et indsatsprogram rettet 
mod de forskellige belastninger, der 
er identificeret lokalt i vandområde -
distriktet, herunder landbrugsrelate -
rede foranstaltninger (jf. tekstboks 2 ). 
Foranstaltningerne skulle have været operationelle senest den 22. decem -
ber 201220. Under Rettens revisions -
besøg i medlemsstaterne undersøgte 
revisionsholdene dette aspekt med 
særlig vægt på landbrugsrelaterede 
foranstaltninger og konstaterede, at de 
fleste af disse foranstaltninger endnu 
ikke var operationelle (jf. tekstboks 3 ).
Foranstaltningstyper i vandområdeplanerne
Bilag VI til VRD er en liste over de foranstaltninger, der skal indgå i indsatsprogrammerne, heraf en del, som er 
direkte forbundet med landbrug, f.eks.:
 οforanstaltninger, der skal styre efterspørgslen efter vand, herunder fremme af afpasset landbrugsproduk -
tion, såsom afgrøder med lavt vandforbrug i tørkeramte områder
 οforanstaltninger med henblik på at kontrollere udledninger, f.eks. nedfældning af gødning i jorden i stedet 
for at sprede den ud på overfladen
 οeffektivitets- og genbrugsforanstaltninger, herunder vandbesparende vandingsmetoder eller genanven -
delse af renset spildevand til kunstvanding.
Forsinket gennemførelse af landbrugsforanstaltningerne i vandområdeplanerne
I Italien (vandområdeplanen for Po) var kun tre af de fem landbrugsforanstaltninger, der skulle gennemføres på 
kort sigt, operationelle i alle regioner. En fjerde foranstaltning er kun gennemført i en del af vandområdedistrik -
tet, og den sidste foranstaltning anvendes kun i nogle områder, fordi den er i strid med den lokale lovgivning.
I Frankrig (vandområdeplanen for Loire -Bretagne) er foranstaltningerne for generelle til at være operationelle, 
da de skal udvikles yderligere ved hjælp af lokale vandområdeplaner (SAGEs). I september 2013 var under 
halvdelen af vandområdedistriktet dækket af en SAGE.
I Grækenland (vandområdeplanen for Thessalien) var fem af de seks foranstaltninger, der blev undersøgt i lø -
bet af Rettens revisionsbesøg, ikke operationelle den 22. december 2012.Tekstboks 2 Tekstboks 320 Artikel 11, stk. 7, i VRD.
21 Bemærkninger
25 
Når der ikke findes en vandområ -
deplan med mål for vandområdedi -
striktet, mangler medlemsstaterne et 
vigtigt benchmark, som de kan tilpasse 
de vandrelaterede mål i deres LDP’er 
efter. Midlerne til landdistriktsudvik -
ling kan dermed ikke bruges under 
behørig hensyntagen til kriterierne 
i EU’s vandpolitik.
Indsatsprogrammerne er 
af dårlig kvalitet
26 
Kommissionen har gennem en af sine 
ekspertgrupper fastsat retningslinjer  
for landbrugsforanstaltningerne i  
vandområdeplanerne, der skal være 
tydelige, gennemsigtige og operatio -
nelle på bedriftsniveau21.27 
Retten anvendte kriterierne i Kommis -
sionens retningslinjer til at foretage en 
detaljeret analyse af seks landbrugs -
foranstaltninger for hver af de syv 
vandområdeplaner, der blev udvalgt til 
denne revision (jf. tabel 2 ). Resultatet 
af analysen var, at de fleste af de rele -
vante foranstaltninger ikke er udfor -
met korrekt med hensyn til omfang, 
mål, tidsplan, overvågningssystemer 
og/eller meddelelse af resultater.
28 
Kommissionen har også draget kon -
klusioner om indsatsprogrammernes 
kvalitet på grundlag af sin egen over -
vågning. Efter at have gennemgået de 
vandområdeplaner, der var forelagt 
medio 2012, konkluderede Kommissio -
nen, at der i mange af vandområdepla -
nerne generelt manglede oplysninger 
om, hvordan foranstaltningerne ville 
blive gennemført mht. tidsplan, finan -
siering og overvågning22.21 »Retningslinjer til forvaltninger 
om tydelige og gennemsigtige 
landbrugsforanstaltninger i   
henhold til VRD på bedrifter-  
ne«. Disse retningslinjer 
er udarbejdet ved hjælp 
af et samarbejdsprogram 
med partnere i den fælles 
gennemførelsesstrategi (CIS) 
for VRD og blev støttet af 
vanddirektørerne i maj 2011.
22 Kommissionens arbejds-  
dokument: European 
Overview (2/2), der ledsager 
rapporten fra Kommissionen 
til Europa -Parlamentet og 
Rådet om gennemførelsen 
af direktiv 2000/60/EF 
om fastlæggelse af en 
ramme for Fællesskabets 
vandpolitiske foranstaltninger 
— Vandområdeplaner.Tabel 2Detaljeret analyse af seks landbrugsforanstaltninger i indsatsprogrammerne 
i de syv vandområdeplaner1
DK EL ES FR IT NL SK
Foranstaltningerne angiver det nødvendige deltagelsesniveau. 
Foranstaltningerne er identificeret som grundlæggende (dvs. obligatoriske) 
eller  supplerende. 
Foranstaltningerne er defineret på deloplandsniveau eller på regionalt/lokalt niveau. 
Når det ikke er tilfældet, er det på overbevisende måde forklaret, hvorfor foranstaltnin -
gerne er fastsat for hele vandoplandet.
Indsatsprogrammet fastsætter klare mål for disse foranstaltninger.
Indsatsprogrammet fastsætter et klart system til overvågning af de fremskridt, 
der gøres i forbindelse med disse foranstaltninger.
 Alle seks analyserede foranstaltninger opfyldte kriteriet.
 Nogle af de analyserede foranstaltninger opfyldte kriteriet.
 Ingen af de analyserede foranstaltninger opfyldte kriteriet.
1  Vurderingen af de danske vandområdeplaner blev foretaget på grundlag af de planer, der blev vedtaget i december 2011. 
Disse vandområdeplaner blev dog trukket tilbage, og nye planer er i høring.
22 Bemærkninger
I praksis har Kommissionen 
begrænset indflydelse 
på programmerings -
dokumenternes kvalitet
29 
Vandområdeplanerne skulle sikre, at 
målet om god tilstand for vandområ -
derne nås i 2015. I kraft af sin rolle som 
»traktatens vogter«23 skal Kommissio -
nen sørge for, at dette mål nås, men 
den er ikke ansvarlig for at godkende 
vandområdeplanerne. Hvis Kommissio -
nen vurderer, at vandområdeplanerne 
ikke er af tilstrækkelig god kvalitet, har 
den kun én mulighed, og det er at gå 
rettens vej.
30 
I den forbindelse har Den Europæi -
ske Unions Domstol afsagt adskillige 
domme på grundlag af VRD. Disse 
sager vedrørte imidlertid bestem -
melser i VRD, der kan betragtes som 
enkle at afgøre (f.eks. manglende 
meddelelse af gennemførelsesfor -
anstaltninger, forsinket indsendelse, 
forsinket vedtagelse af overvågnings -
programmer og vandområdeplaner), 
og ikke mere komplicerede spørgsmål 
om fortolkningen af centrale begreber 
som f.eks. forsyningspligtydelser eller 
anvendelse af undtagelser i medfør af 
artikel 4 i VRD24. Retssager varer ofte 
mange år, og afgørelserne kommer 
ofte lang tid efter sidste frist for opfyl -
delsen af forpligtelsen. Selv om Kom -
missionen har nedsat arbejdsgrupper 
og afholdt seminarer med repræsen -
tanter fra medlemsstaterne med hen -
blik på at forbedre vandområdepla -
nernes kvalitet, er det begrænset, hvor 
stor kapacitet den har til at påvirke 
medlemsstaternes ambitionsniveau.31 
Det fremgik af revisionen, at ambi -
tionsniveauet i medlemsstaternes 
indsatsprogrammer var svingende. 
Målet om at opnå god tilstand for vand 
i alle medlemsstater senest i 2015 er 
fastsat i artikel 4 i VRD. Samme artikel 
tillader undtagelser, når medlemssta -
terne kan begrunde det. Medlemssta -
ternes vurdering af, hvilke forhold der 
kan begrunde en undtagelse, er meget 
forskellig. I sin vurdering af vandom -
rådeplanerne22 har Kommissionen 
erkendt, at:
 — der generelt mangler passende og 
gennemskuelige begrundelser for 
de kriterier, der lægges til grund 
for anvendelsen af undtagelser 
i medfør af artikel 4, stk. 4-7
 — medlemsstaterne har fortolket de 
forskellige begrundelser for anven -
delsen af undtagelser væsentligt 
forskelligt
 — den omfattende brug af undtagel -
ser kan afspejle det lave ambitions -
niveau i mange af planerne med 
hensyn til at nå miljømålene.23 Ifølge Lissabontraktatens 
artikel 258 skal Kommissionen 
drage omsorg for gennem-  
førelsen af de i traktaten 
indeholdte bestemmelser 
og af de bestemmelser, som 
med hjemmel i denne træffes 
af institutionerne.
24 Kommissionens arbejds-  
dokument SWD(2012) 379 
final 1/30, Bruxelles, 14.11.2012: 
European Overview (1/2), 
der ledsager rapporten 
fra Kommissionen til 
Europa -Parlamentet og 
Rådet om gennemførelsen 
af direktiv 2000/60/EF 
om fastlæggelse af en 
ramme for Fællesskabets 
vandpolitiske foranstaltninger 
— Vandområdeplaner.
23 Bemærkninger
32 
I forbindelse med gennemførelsen 
af nitratdirektivet, der er en integre -
rende del af VRD, og hvis formål er at 
bekæmpe et erkendt og vedvarende 
forureningsproblem i vandområder 
(jf. tekstboks 4 ), forelægger med -
lemsstaterne endvidere nitrathand -
lingsprogrammer med et varierende 
ambitionsniveau.Disse programmer kræver ikke Kom -
missionens godkendelse. Det medfø -
rer, at der f.eks. er væsentlige forskelle 
mellem de kriterier, som medlems -
staterne bruger, når de skal definere 
sårbare områder og de foranstaltnin -
ger, der skal træffes. I de undersøgte 
tilfælde med relation til nitrathand -
lingsprogrammerne viser længden på 
retssagerne, at der er grænser for, hvor 
meget Kommissionen kan påvirke kva -
liteten af medlemsstaternes program -
mer (jf.  tekstboks 5 ). Figur 4 Tekstboks 4Nitratforureningens omfang
En ny rapport fra Det Europæiske Miljøagentur viser, at nitratniveauerne, som de udvikler sig på nuværende 
tidspunkt, ikke er så lave, at der kan opnås en god tilstand, heller ikke i 2027 (jf. figur 4 ). Det Europæiske Miljø -
agenturs rapport nr. 8/2012 anerkender, at den positive udvikling i nitratkoncentrationerne til dels skyldes for -
anstaltninger til begrænsning af nitrattilførslen fra landbruget på europæisk plan og på medlemsstatsniveau, 
men at det er nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger for at reducere diffus forurening, hvis de fleste 
vandområder skal have et nitratniveau i 2027, der svarer til høj eller god økologisk tilstand.
Tendenserne for nitrater viser, at der stadig vil være en kløft mellem god tilstand 
og forventet tilstand i 2027
Kilde:  Udarbejdet på grundlag af rapport nr. 9/2012 fra Det Europæiske Miljøagentur. 1,01,52,02,53,0
1992 1996 20000,5
03,5
2004 2008 2012 2016 2020 2024 2028Forventet
tilstand
God tilstandGAPVandløb, der har en dårlig
økologisk tilstandVandløb, der har en ringe økologisk tilstandVandløb, der har en moderatøkologisk tilstandVandløb, der har en godøkologisk tilstandVandløb, der har en højøkologisk tilstandSamlet gennemsnitlig koncentration af nitrat i vandløb (mg N/l)
Dataene for dårlige og ringe vandløb svarer til 29 % af det samlede antal
Data for moderate vandløb svarer til 48 % af  det samlede  antal
24 Bemærkninger
Tyve år efter nitratdirektivets ikrafttrædelse er der stadig problemer med gennem -
førelsen i nogle medlemsstater
Nitratdirektivet trådte i kraft i 1991, men i 2013 verserede der stadig traktatbrudssager vedrørende den kor -
rekte og fuldstændige anvendelse af direktivet og nitrathandlingsprogrammernes relevans mod otte med -
lemsstater (Bulgarien, Tyskland, Estland, Grækenland, Frankrig, Letland, Polen og Slovakiet).
Den 13. juni 2013 fastslog Domstolen f.eks. (i sag C-193/12), at Frankrig havde undladt at udpege flere zoner 
som nitratsårbare. I nogle af disse områder var nitratkoncentrationen i grundvandet på over 50 mg/l (hvilket 
er den højeste tilladte koncentration i drikkevand), og i andre var der risiko for eutrofiering af overfladevan -
det, hvis der ikke blev gennemført en handlingsplan.Tekstboks 5
Krydsoverensstemmelses -
ordningens effekt på 
vandrelaterede spørgs -
mål har hidtil været 
begrænset
33 
Resultaterne af Rettens spørgeun -
dersøgelse (jf. punkt 17)25 viser, at 
krydsoverensstemmelse har øget land -
brugernes bevidsthed og har medført 
en del ændringer i landbrugspraksis 
i forbindelse med vand. Effekten har 
dog hidtil været begrænset, både fordi 
vigtige vandrelaterede problemer ikke 
er omfattet af krydsoverensstemmelse, 
og fordi de sanktioner, der anvendes  
under ordningen, ikke beregnes i  
forhold til omkostningerne ved den 
forvoldte skade og derfor muligvis kun 
udgør en lille del af disse omkostnin -
ger. Endvidere reducerer de svaghe -
der, der er konstateret i anvendelsen 
af krydsoverensstemmelse i medlems -
staterne, ordningens potentielle effekt 
yderligere. Disse problemstillinger 
behandles nærmere i det følgende.Krydsoverensstemmelsesme -
kanismen har en effekt, men 
den udnyttes ikke fuldt ud
Resultaterne af 
spørgeundersøgelsen viser 
en øget bevidsthed blandt 
landbrugerne og en del 
ændringer i landbrugspraksis 
i relation til vand
34 
Da der ikke findes undersøgelser på 
EU-niveau af effekten af krydsoverens -
stemmelse og udvikling af landdistrik -
terne på landbrugernes bevidsthed 
og landbrugspraksis i relation til vand, 
gennemførte Retten en spørgeunder -
søgelse blandt 140 rådgivningsenheder 
i landbrugssektoren i syv medlems -
stater. Det fremgår af spørgeundersø -
gelsen, at indførelsen af krydsoverens -
stemmelse har øget landbrugernes 
bevidsthed i medlemsstaterne/regio -
nerne i stikprøven (jf.  figur 5 ) og frem -
kaldt ændringer i landbrugspraksis 
i relation til vand, navnlig for så vidt 
angår nitrater og pesticider (for nær -
mere oplysninger jf. bilag II ).25 Mere detaljerede 
oplysninger om resultaterne 
af spørgeundersøgelsen 
fås på Rettens websted 
(www.eca.europa.eu ).
25 Bemærkninger Figur 5Øget bevidsthed blandt landbrugerne efter indførelsen af krydsoverensstemmelse
På en skala fra 1 (slet ikke) til 4 (i høj grad), hvor meget vurderer du, at indførelsen af krydsoverens-  
stemmelse har øget landbrugernes bevidsthed om landbrugets indvirkning på vandressourcerne?
Procentdel af respondenterne
SMR2 (grundvand)
SMR3 (slam fra
rensningsanlæg)
SMR4 (nitrater)
SMR9 (pesticider)
GLM — bræmmer
GLM — kunstvanding
Gennemsnit
O % 25 % 50 % 75 % 100 %
1 — Slet ikke
2 — Lidt3 — En hel del
4 — MegetIkke relevant
Intet svar
26 Bemærkninger
Krydsoverensstemmelses -
kravene har begrænset 
effekt, fordi en række 
vigtige vandrelaterede 
spørgsmål ikke er omfattet 
af krydsoverensstemmelse
35 
På nuværende tidspunkt omfatter 
krydsoverensstemmelse ikke krav om, 
at landbrugerne skal begrænse brugen 
af fosfor på deres jord eller mindske 
anvendelsen af pesticider26 i umid -
delbar nærhed af vandområder, heller 
ikke når der er enighed om, at disse 
problemer skal afhjælpes27. Fosfor fin -
des i gødning og anvendes i dyrefoder. 
Det kan give problemer med vandkva -
liteten, f.eks. i form af eutrofiering. Pe -
sticider beskytter afgrøder mod skade 
forårsaget af ukrudt, sygdomme og 
insekter, men de kan skade mennesker, 
vilde dyr og planter samt miljøet. Kun 
en meget lille del af de anvendte pesti -
cider når målskadegørerne, hvilket be -
tyder, at hovedparten af pesticiderne 
påvirker miljøet, f.eks. vandområderne. 
Nogle medlemsstater har ikke desto 
mindre taget initiativ til at gøre noget 
ved dette problem, selv om de ikke er 
forpligtede til det (f.eks. ved at indføre 
restriktioner med hensyn til anven -
delsen af pesticider i GLM -normerne 
vedrørende bræmmer) (for nærmere 
oplysninger jf. bilag III ).26 Pesticider kan anvendes til at 
beskytte planter eller afgrøder 
mod skade forårsaget af 
ukrudt, sygdomme eller 
insekter. Derfor kaldes de også 
plantebeskyttelsesmidler.
27 Nogle medlemsstater, 
f.eks. Nederlandene, har 
medtaget fosforkrav i deres 
nitrathandlingsprogrammer, 
men overtrædelse af disse 
krav medfører ikke en 
krydsoverensstemmelses -
sanktion. Med hensyn til 
pesticider — og kun meget 
farlige pesticider — kan 
medlemsstaterne, når de 
tillader brugen heraf, anlægge 
bræmmer langs vandløb, 
hvor det er forbudt at sprøjte.
27 Bemærkninger
36 
Bæredygtig anvendelse af pesticider, 
navnlig i form af overholdelse af prin -
cipperne om integreret bekæmpelse 
af skadegørere, skulle oprindeligt have 
været indført i krydsoverensstemmel -
sesordningen fra og med 2014. Men 
ifølge forordning (EU) nr. 1306/201328 
er tidsrammen for, hvornår dette med -
tages, nu usikker (jf.  tekstboks  6).
37 
Den forventede inddragelse i kryds-  
overensstemmelsesordningen af visse 
krav, der følger af VRD og af direktivet 
om bæredygtig anvendelse af pesti -
cider, burde løse de problemer, der er 
omhandlet i punkt 35.Drøftelser af Kommissionens forslag 
om en reform af den fælles landbrugs -
politik efter 2014 har medført følgende 
erklæring: »Rådet og Europa -Parla -
mentet opfordrede Kommissionen til 
at overvåge medlemsstaternes om -
skrivning og gennemførelse af […] VRD 
og direktivet om bæredygtig anven -
delse af pesticider og, […] hvis det er 
relevant, når disse direktiver er blevet 
gennemført i alle medlemsstaterne, og 
de forpligtelser, der direkte gælder for 
landbrugerne, er blevet identificeret, 
at forelægge et lovgivningsmæssigt 
forslag til retsakt om ændring af denne 
forordning med henblik på at inddrage 
relevante dele af de nævnte direktiver 
i krydsoverensstemmelsessystemet«29. 
Tidspunktet for, hvornår disse krav kan 
inddrages, afhænger derfor af, hvor 
langt medlemsstaterne er kommet 
med at gennemføre direktiverne. Det 
betyder, at der kan komme til at gå 
meget lang tid, før denne meget vigti -
ge politiske beslutning er gennemført.Tekstboks 6Bæredygtig anvendelse af pesticider: to skridt frem og et skridt tilbage
I 2009 vedtog Europa -Parlamentet og Rådet en forordning om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler30. 
Hensigten med forordningen var bl.a. at indføre bæredygtig anvendelse af pesticider (og i særdeleshed inte -
greret bekæmpelse af skadegørere) i krydsoverensstemmelsesordningen (SMR9) fra 2014.
I sit forslag til forordning om finansiering af den fælles landbrugspolitik 2014-202031 (der førte til forordning 
(EU) nr. 1306/2013) udelukkede Kommissionen imidlertid udtrykkeligt bæredygtig anvendelse af pesticider 
og integreret bekæmpelse af skadegørere fra krydsoverensstemmelsesordningens anvendelsesområde ved 
ikke at medtage den sætning, der henviste specifikt hertil32.
Selv om det var meningen, at bæredygtig anvendelse af pesticider skulle medtages i krydsoverensstemmel -
sen fra 2014, gør den nuværende forordning nu denne tidshorisont usikker.
30 Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om 
ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1).
31 KOM(2011) 628 endelig/2.
32 Forordning (EF) nr. 1107/2009, Artikel 55, 3. sætning: »Det skal også være i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2009/128/EF, 
navnlig de generelle principper om integreret bekæmpelse af skadegørere som omhandlet i nævnte direktivs artikel 14 og bilag III, der skal finde 
anvendelse senest den 1. januar 2014.«28 Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1306/2013 om finansiering, 
forvaltning og overvågning 
af den fælles landbrugspolitik 
og om ophævelse af 
Rådets forordning (EØF) 
nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) 
nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, 
(EF) nr. 1290/2005 og (EF) 
nr. 485/2008 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 549).
29 Fælles erklæring fra Europa - 
Parlamentet og Rådet om 
krydsoverensstemmelse 
i forordning (EU) nr. 1306/2013.
28 Bemærkninger
GLM -normerne om 
godkendelsesprocedurer 
for kunstvanding har 
kun begrænset effekt, da 
Kommissionen ikke anmoder 
medlemsstaterne om at 
udarbejde specifikke krav
38 
I modsætning til SMR bruges GLM -nor-
merne til at fremme god landbrugs -
praksis, hvor der (endnu) ikke findes 
miljølovgivning på EU -niveau, ved at 
indføre nye forpligtelser for landbru -
gerne. Kommissionen har imidlertid 
ikke foreslået at definere GLM -normer 
om godkendelsesprocedurer for kunst -
vanding33 på en sådan måde, at det 
fremmer god landbrugspraksis. GLM 
om kunstvanding henviser til eksiste -
rende national eller regional lovgiv -
ning, men indfører ikke nye forpligtel -
ser. Den indebærer ikke en forpligtelse 
til at indføre visse elementer i godken -
delsesprocedurerne — f.eks. tilladelser 
til vandindvinding, vandmålere og 
rapportering om vandforbrug — hvor 
disse ikke allerede findes.39 
I et land med meget svage godken -
delsesprocedurer, eller hvor der ikke 
findes sådanne procedurer, vil denne 
GLM derfor ikke have nogen effekt 
(jf. tekstboks 7 ), og det kan have sær -
lig stor betydning på steder, hvor der 
er vandknaphed (jf. tekstboks 8 ).
Et eksempel på svage godkendelsesprocedurer
I Grækenland skulle landbrugere i medfør af en ministeriel afgørelse fra juni 2011 ansøge om en vandlicens 
senest den 16. december 2011 (også de landbrugere, der allerede havde en gyldig licens). Sidste frist for 
ansøgning om en licens blev gentagne gange udsat — til henholdsvis den 16. juni 2012, 17. december 2012, 
15. maj 2013 og senest den 15. januar 2014. I Piniosflodens opland (Thessalien) var der i alt mere end 30 000 
og måske helt op til 33 000 borehuller, og for de fleste af dem var der ingen licens34.
Retten konstaterede også svagheder i forbindelse med kontrollen af disse licenser (jf. tekstboks 9 ).
34 Vandområdeplanen for Thessalien. En undersøgelse gennemført af Joint Venture for Thessaly, Epirus and Western Sterea Ellada’s River Basin 
Management Plans (joint venture for vandområdeplanerne for Thessalien, Epirus og det vestlige Sterea Ellada), s. 103.Tekstboks 733 »Hvor brug af vand til vanding 
skal godkendes, overholdelse 
af godkendelsesprocedurer«.
29 Bemærkninger
Kunstvandet landbrug breder sig i områder, hvor der er vandknaphed
Overindvinding af vand til kunstvanding er et velkendt problem, navnlig i det sydlige Europa, hvor kunst -
vandet landbrug har bredt sig i de seneste tiår35. Trods et mindre fald i indvindingen af vand til kunstvanding 
mellem begyndelsen af 1990’erne og tiåret 1998-2007 (jf. figur 6 ) og trods øget kunstvandingseffektivitet på 
grund af mere udbredt brug af drypvanding er vandressourcerne i nogle områder stadig under voldsomt pres, 
med faldende grundvandsspejl, nedsivning af saltvand i grundvandet og udtørring af vådområder til følge36.
35 Det Europæiske Miljøagenturs rapport nr. 2/2009: »Water resources across Europe — confronting water scarcity and drought«.
36 Water resources: quantity and flows — SOER 2010 thematic assessment , Det Europæiske Miljøagenturs rapport om miljøsituationen (State of the 
Environment report 2010) ( http://www.eea.europa.eu/soer/europe/water -resources -quantity -and -flows ). Websted besøgt den 5. oktober 2012.
Indvinding af vand til kunstvanding
Bemærk:  Øst: Bulgarien (1990;2007), Den Tjekkiske Republik (1990; 2007), Ungarn (1992; 2006), Letland (1991; 2007), Polen (1990; 2007), 
Rumænien (1990; 2006), Slovakiet (1990; 2007), Slovenien (1990; 2007), Vest: Østrig (1990; 2002), Belgien (1994; 2007), Danmark (1990; 2004), 
England og Wales (1990; 2006), Finland (1994; 2005), Tyskland (1995; 2002), Nederlandene (1995; 2006), Norge (1995; 2006), Sverige (1990; 2007), 
Syd: Frankrig (1991; 2006), Grækenland (1990; 2007), Portugal (1990; 1998), Spanien (1991; 2006).
Kilde: http://www.eea.europa.eu/data -and -maps/figures/water -abstraction -for-irrigation -million -m3-year -in-the-early-1990s -and-1997 Figur 6 Tekstboks 8
mio. m3 / år45 000
40 000
35 00030 00025 000
20 000
15 000
10 000
5 000
0
Øst Vest SydTidlige 1990’ere
1998-2007
30 Bemærkninger
Svagheder i anvendelsen 
af krydsoverensstemmelse
Der er svagheder i anvendelsen 
af vandrelaterede 
krydsoverensstemmelseskrav 
på bedriftsniveau i medlems-  
staterne
40 
Ved DAS -revisionerne i de forskellige 
EU-medlemsstater konstaterer Retten 
ofte overtrædelser af de vandrelate -
rede krydsoverensstemmelseskrav på 
bedriftsniveau. De fleste af disse over -
trædelser vedrører støttemodtagere, 
som ikke overholder SMR4 (vandbe -
skyttelse i nitratfølsomme områder): 
utilstrækkelige oplagringsfaciliteter 
eller utilstrækkelig oplagringskapacitet 
for husdyrgødning, ufuldstændige eller 
fejlagtige gødningsregnskaber, ingen 
kvælstofanalyse, en nitratudledning 
på mere end 170 kg/ha, oplagring af 
husdyrgødning på jorden i en periode, 
hvor det er forbudt, osv. Andre konsta -
teringer vedrører SMR2 (beskyttelse af 
grundvandet), SMR9 (plantebeskyttel -
sesprodukter) og GLM på bræmmer.Krydsoverensstemmelses -
kontrollen er behæftet 
med svagheder på 
medlemsstatsniveau
41 
Medlemsstaterne er ansvarlige for at 
gennemføre krydsoverensstemmel -
sesordningen. Med hensyn til SMR 
omfatter det, at de relevante elementer 
i den specifikke lovgivning indføres 
i krydsoverensstemmelsesordningens 
anvendelsesområde. Med hensyn til 
GLM omfatter det at indføre de rele -
vante normer i den nationale og regio -
nale lovgivning og definere de prakti -
ske krav og normer, som landbrugerne 
forventes at overholde. Medlemsstater -
ne er også forpligtede til at underrette 
landbrugerne om disse krav og til at 
oprette et administrations- og kontrol -
system, der gør det muligt at kontrol -
lere en stikprøve af støttemodtagere 
på stedet og at pålægge sanktioner, 
hvis de ikke overholder kravene.
42 
En iboende begrænsning i kryds-  
overensstemmelseskontrollen er, at 
nogle krav i sagens natur er meget van -
skelige at kontrollere. F.eks. vedrører 
et af kravene tidspunktet og metoden 
for anvendelse af pesticider. Problemet 
er, at krydsoverensstemmelseskontrol -
ler normalt meddeles i forvejen, og at 
det derfor er meget usandsynligt, at en 
inspektør vil finde en landbruger, der 
sprøjter med et forbudt produkt eller 
på en ulovlig måde. Andre krav kan kun 
kontrolleres på et bestemt tidspunkt af 
året, eller når vejret tillader det (f.eks. 
når der ikke er stærk vind eller frost), 
hvilket ikke nødvendigvis falder sam -
men med timingen af kontrollen på 
stedet.
31 Bemærkninger
43 
I de besøgte medlemsstater blev der 
konstateret mangler i de vandrelatere -
de krydsoverensstemmelseskontroller 
hos forvaltningsmyndighederne:
 — Der findes kun detaljerede ar -
bejdsinstrukser for et begrænset 
antal kontroller, og nogle instruk -
ser er så generelle, at de hverken 
kan sikre, at inspektørerne præ -
cist ved, hvad og hvornår de skal 
kontrollere, eller at de forskellige 
inspektører foretager kontrollen 
på samme måde.
 — Obligatoriske kontroller blev 
indført for sent eller er endnu ikke 
blevet indført.
 — Kontrollen på stedet er i høj grad 
koncentreret om efteråret. Det er 
ikke alene i strid med visse lovgiv -
ningsmæssige krav37; det betyder 
også, at en række vandrelaterede 
krav (f.eks. forbud mod spredning 
af husdyrgødning på opdyrkede 
bræmmer) ikke kan verificeres 
visuelt på stedet.
 — Kontrollen i forbindelse med GLM 
vedrørende kunstvanding var ikke 
fuldstændig (jf.  tekstboks 9 ).Kommissionen sikrer 
ikke, at GLM -normerne 
er hensigtsmæssige på 
medlemsstatsniveau
44 
Formålet med GLM -normerne under 
krydsoverensstemmelsesmekanismen 
er at styrke grundlæggende god prak -
sis38. Medlemsstaterne forventes at fast -
sætte minimumskrav, der tager hensyn 
til deres egne agronomiske, miljømæs -
sige og klimatiske betingelser.
45 
På nuværende tidspunkt modtager 
Kommissionen kun begrænsede 
oplysninger om implementeringen af 
GLM i medlemsstaterne via en online -
database. Oplysningerne består af 
henvisninger til den gældende natio -
nale lovgivning samt resuméer fra de 
enkelte medlemsstater. Meddelelserne 
gives på det geografiske niveau, som 
medlemsstaterne selv finder hensigts -
mæssigt. Der var for eksempel ingen 
oplysninger om implementeringen 
af GLM -normerne på regionalt niveau 
for de af de besøgte medlemsstater, 
hvor dette var relevant (som i Italien 
og Spanien).Tekstboks 9Den faktiske mængde indvundet vand blev ikke sammenholdt med den tilladte 
mængde
Ved revisionen konstateredes der svagheder i kontrollen af opfyldelsen af kravene i GLM -normen om kunst -
vanding. Denne norm har følgende ordlyd: »Hvor brug af vand til vanding skal godkendes, overholdelse 
af godkendelsesprocedurer«. Revisorerne konstaterede flere tilfælde, hvor den vandmængde, der reelt var 
indvundet, ikke blev kontrolleret i forhold til det loft, der var fastsat i tilladelsen, selv om det var fastsat i med -
lemsstatens procedurer, at det skulle angives i tilladelsen, hvor meget vand der maksimalt måtte indvindes. 
Sådanne mangler gør kontrollerne væsentligt mindre effektive.
Det fremgår af de tjeklister, der bruges af de inspektører, der udfører krydsoverensstemmelseskontrol i Græ -
kenland og Spanien, at den indvundne vandmængde for øjeblikket ikke sammenholdes med tilladelserne. 
I Slovakiet konstaterede Retten, at den indvundne vandmængde end ikke blev målt. Kontrollen kan derfor kun 
sikre, at en støttemodtager har en tilladelse, men ikke, at vedkommende har holdt sig inden for de grænser, 
der er fastsat i tilladelsen.37 Artikel 53, stk. 1, 
i Kommissionens 
forordning (EF) nr. 1122/2009 
af 30. november 2009 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF) 
nr. 73/2009 for så vidt angår 
krydsoverensstemmelse, 
graduering og det integrerede 
forvaltnings- og kontrolsystem 
inden for rammerne af 
de ordninger for direkte 
støtte til landbrugerne, 
som er omhandlet 
i nævnte forordning, og om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF) 
nr. 1234/2007 for så vidt angår 
krydsoverensstemmelse 
inden for rammerne af 
støtteordningen for vin 
(EUT L 316 af 2.12.2009, 
s. 65) og artikel 14, 
stk. 1, i Kommissionens 
forordning (EU) nr. 65/2011 
af 27. januar 2011 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF) 
nr. 1698/2005 for så vidt  
angår kontrol og krydsover-  
ensstemmelse i forbindelse 
med støtteforanstaltninger til 
udvikling af landdistrikterne 
(EUT L 25 af 28.1.2011, s. 8).
38 Europa -Parlamentet.
Sustainable management of 
natural ressources with a focus 
on water and agriculture.  
Study – Final Report, maj 2013 
(http://www.europarl.europa.
eu/RegData/etudes/etudes/
join/2013/488826/IPOL -JOIN_
ET(2013)488826_EN.pdf ).
32 Bemærkninger
46 
Kommissionen vurderer implemente -
ringen af GLM -normerne set ud fra et 
juridisk synspunkt gennem en skrive -
bordsgennemgang baseret på med -
lemsstaternes oplysninger suppleret 
med besøg på stedet. Kommissionen 
vurderer ikke, om de krav, medlems -
staterne har fastsat i relation til de 
to vandrelaterede GLM -normer, er 
hensigtsmæssige ud fra et miljømæs -
sigt synspunkt med hensyn til opfyl -
delse af målene om vandbeskyttelse. 
I praksis varierer GLM -kravene væsent -
ligt medlemsstaterne imellem. Mind -
stebredden af bræmmer39 (jf.  figur 7 ) 
er for eksempel på mellem 25 cm 
og 10 m (jf.  tabel 3 ).
47 
I nogle medlemsstater/regioner må 
bræmmerne opdyrkes, mens de i andre 
skal være dækket med græs eller bevok -
set med krat. Nogle medlemsstater gør 
undtagelser for en lang række vand -
områder, som kan være beliggende på 
landbrugsarealer (jf. tekstboks 10 ).48 
Kravene kan også variere enormt 
medlemsstaterne imellem, selv mel -
lem medlemsstater, hvor der er et 
stort pres på vand - hvilket er tilfældet 
i forbindelse med GLM om kunstvan -
ding. Denne GLM -norm henviser til 
eksisterende lovgivning i medlemssta -
terne, men indfører ikke nye forplig -
telser. I nogle medlemsstater/regioner 
afhænger forpligtelsen til at have en 
tilladelse til vandindvinding af den 
indvundne mængde, den geografiske 
beliggenhed og typen af indvundet 
vand (overflade- eller grundvand). 
Nogle medlemsstater forbyder kunst -
vanding lokalt i tørre perioder. I an -
dre lande skal landbrugerne hvert år 
indberette mængden af vand, der er 
brugt til kunstvanding. Ved revisionen 
konstateredes der tilfælde, hvor kra -
vene i tilladelsen til kunstvanding ikke 
tilskynder landbrugerne til at bruge 
mindre vand. I nogle lande beregnes 
det beløb, landbrugerne skal betale, 
f.eks. på grundlag af bedriftens areal 
og ikke det faktiske vandforbrug.Figur 7Bræmme
vandområde bræmmemarkafgrøder
  39 Denne GLM -norm skal mindst 
overholde kravene med 
hensyn til betingelserne for 
tilførsel af gødning til jorden 
nær vandløb som fastsat 
i nitratdirektivet.
33 Bemærkninger
Vandområder undtaget fra GLM -kravene til bræmmer
Medlemsstaterne har fritaget visse kategorier af vandområder fra at opfylde GLM -kravene til bræmmer. I Ita -
lien (Lombardiet) kræves der ikke bræmmer ved vandløb, der er under 5 km lange, eller som hører ind under 
et vandopland på mindre end 10 km². I Spanien (Andalusien) er damme, vandingskanaler og afvandingsgrøf -
ter undtaget, uden at disse vandområder er defineret ordentligt, og undtagelserne er begrundet med ikkemil -
jømæssige argumenter. Det øger risikoen for, at alt for mange vandløb vil blive fritaget fra at overholde kravet 
til bræmmer, hvorved GLM’s effekt på vandkvaliteten mindskes.Tabel 3 Tekstboks 10Der er stor forskel på GLM -kravene til bræmmer
Land Bræmmernes bredder Forpligtelser og begrænsninger
Danmark mindst 2 m Ingen dyrkning, jordbehandling eller beplantning
Grækenlandmellem 1 m og 6 m
afhængigt af hældning og begrænsningstypeIngen dyrkning (1 m), ingen nitrogenholdige gødnings -
stoffer (2 eller 6 m)
Spanien (Andalusien) mellem 2 m og 10 mObligatorisk kratbevoksning
ingen gødningsstoffer eller pesticider 
Frankrig 5 mObligatorisk græsdække, kratbevoksning, buske eller træer
Ingen mineralske eller organiske gødningsstoffer 
eller  pesticider
Italien (Lombardiet)mellem 5 m og 3 m
afhængigt af vandområdets tilstandObligatorisk græsdække
Ingen jordbearbejdning, ingen uorganiske gødnings-  
stoffer, husdyrgødning eller gylle
Nederlandenemellem 25 cm og 9 m
afhængigt af afgrøden og bestemte 
tekniske specifikationerIngen gødningsstoffer
Slovakiet 10 m Ingen industrielle eller organiske gødningsstoffer 
34 Bemærkninger
Det potentiale, der ligger 
i støtten til udvikling af 
landdistrikterne, udnyt -
tes ikke fuldt ud til at 
afhjælpe spørgsmål med 
relation til vand
49 
Midlerne til udvikling af landdistrik -
terne beløber sig til næsten 100 mil -
liarder  euro i perioden 2007-2013. 
Forordning (EF) nr. 1698/2005 om 
udvikling af landdistrikterne identi -
ficerer beskyttelse af vand som et af 
de centrale spørgsmål, som skal tages 
op40. Forordningen understreger også, 
at »aktiviteterne under Den Europæi -
ske Landbrugsfond for Udvikling af 
Landdistrikterne (ELFUL) og de opera -
tioner, som den bidrager til, bør være 
konsekvente og stemme overens med 
fællesskabspolitikken på andre om -
råder«41, f.eks. vandpolitikken. Land -
distriktsudvikling har derfor et betyde -
ligt potentiale til at kunne bidrage til 
integrationen af EU’s vandpolitiske mål 
i den fælles landbrugspolitik ved at 
stille midler til rådighed og fastsætte 
klare vandrelaterede mål.
50 
Medlemsstaterne stiller midler til 
rådighed til udvikling af landdistrik -
terne gennem deres landdistrikts -
programmer (jf. punkt 10 og 11), der 
indeholder en række foranstaltninger, 
som målpopulationerne (dvs. land -
brugerne) frivilligt forpligter sig til at 
træffe. Modtagere af støtte til udvik -
ling af landdistrikterne forpligter sig 
til at overholde de særlige betingelser, 
medlemsstaten har fastsat.51 
På nuværende tidspunkt udnyttes det 
potentiale, der ligger i støtten til udvik -
ling af landdistrikterne, ikke fuldt ud. 
LDP’erne implementeres for øjeblikket 
på en måde, som begrænser effekten 
på vand, fordi ikke alle vandrelaterede 
belastninger er blevet identificeret, 
LDP’erne og vandområdeplanerne 
endnu ikke er tilpasset hinanden, og 
man ikke altid undgår negative bivirk -
ninger. Endvidere er betragtelige beløb 
målrettet til finansiering i forbindelse 
med vand ikke blevet brugt.40 Betragtning 31 til forordning 
(EF) nr. 1698/2005: 
»Støtte til særlige 
arealforvaltningsmetoder 
skal bidrage til en bæredygtig 
udvikling ved specielt at 
tilskynde landbrugere og 
skovbrugere til at anvende 
arealudnyttelsesmetoder, 
der er forenelige med 
nødvendigheden af at 
bevare det naturlige miljø 
og landskabet og beskytte og 
forbedre naturressourcerne. 
Støtten skal bidrage til 
gennemførelsen af EU’s sjette 
miljøhandlingsprogram og 
formandskabets konklusioner 
vedrørende strategien for 
bæredygtig udvikling. Blandt 
hovedpunkterne kan nævnes 
biodiversitet, forvaltning af 
Natura 2000-områderne, 
beskyttelse af vand og 
jordbund […]«.
41 Betragtning 6 til forordning 
(EF) nr. 1698/2005.
35 Bemærkninger
Medlemsstaternes planer 
for udgifter til udvikling af 
landdistrikterne tilgodeser 
ikke altid EU’s vandpolitiske 
mål og heller ikke medlems -
staternes behov med hensyn 
til vand
Medlemsstaternes LDP’er 
identificerer ikke altid alle 
vandrelaterede problemer, 
og de er endnu ikke bragt 
i overensstemmelse med 
vandområdeplanerne
52 
For hver medlemsstat/region, der blev 
besøgt under revisionen, undersøgte 
Retten, om den miljøvurdering42, der 
var udarbejdet inden for rammerne  af 
forhåndsevalueringen af LDP , og de 
miljøanalyser, der var udført i forbin -
delse med vandområdeplanerne, var 
fuldstændige og sammenhængende. 
Selv om Retten erkender, at de to 
vurderinger ikke nødvendigvis dæk -
ker samme geografiske område, og at 
deres tidsramme43, art og formål kan være forskellige, mener den alligevel, 
at der burde have været foretaget en 
ensartet vurdering af de vandrelate -
rede problemer i de to analyser. Retten 
konstaterede imidlertid, at identifika -
tionen af vandrelaterede problemer 
i LDP’ernes miljøanalyser undertiden 
er ufuldstændig, og at den heller ikke 
altid er i overensstemmelse med de 
oplysninger, der er disponible inden 
for rammerne af vandområdeplanerne. 
Ved revisionen konstateredes der 
vandrelaterede problemer, der ikke var 
identificeret i LDP’erne, og som derfor 
ikke blev behandlet i nogen foranstalt -
ning til udvikling af landdistrikterne 
(jf. tekstboks 11 ).
53 
Den dårlige kvalitet af indsatsprogram -
merne i områdeplanerne (jf. punkt 27 
og 28) er på nuværende tidspunkt 
en hindring for, at de tilpasses LDP . 
Hvor der findes tilpasninger, er det 
i form af foranstaltninger til udvikling 
af landdistrikterne, der er integreret 
i en vandområdeplan.
Vandrelaterede problemer, der ikke er identificeret udførligt
—  I Danmark er vandindvinding ikke dækket af miljøvurderingen i LDP , selv om det ifølge vandområdeplanen 
er relevant i den vestlige del af Danmark. Ingen foranstaltninger i det danske LDP behandler problemet 
med vandindvinding.
—  I Spanien (Andalusien) omfatter indsatsprogrammet i vandområdeplanen for Guadalquivir foranstaltnin -
ger til færdiggørelse af vandregistret og bekæmpelse af ulovlig vandindvinding. I LDP’ens rapport om 
miljømæssig bæredygtighed og i den miljøanalyse, der blev udført i forbindelse med vandområdeplanen 
for Guadalquivir, er problemet med ulovlig indvinding af grundvand imidlertid blevet overset. Bortset fra 
de foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, der er omfattet af krydsoverensstemmelsesordningen 
(jf. punkt 8), indeholder landdistriktsprogrammet ikke nogen mekanisme, som kan anspore støttemodta -
gerne til at overholde procedurerne i forbindelse med vandtilladelser.
—  I Slovakiet indeholder LDP ingen foranstaltninger til at tackle problemer med vandmængde, pesticidfor -
urening, tab af vådområder eller for høj lokal grundvandsindvinding; alle disse problemer er identificeret 
i vandområdeplanen, men de er ikke nævnt i miljøvurderingen for LDP .
—  I Grækenland nævner vandområdeplanen for Thessalien, at der er problemer med hydromorfologiske 
ændringer og ikkeregistrerede borehuller, men disse problemer er ikke med i miljøvurderingen for LDP . 
Det græske LDP har ingen foranstaltninger til afhjælpning af hydromorfologiske belastninger.Tekstboks 1142 http://ec.europa.eu/
agriculture/rurdev/eval/
guidance/note_c_da.pdf  (s. 14).
43 Miljøvurderingerne for LDP 
blev udarbejdet i 2006, mens 
de miljøanalyser, der skulle 
udføres inden for rammerne 
af vandområdeplanerne 
(herunder »en analyse af 
[vandområdedistriktets] 
karakteristika«, »en vurdering 
af menneskelige aktiviteters  
indvirkning på overflade-  
vandets og grundvandets 
tilstand« og »en økonomisk 
analyse af vandanvendelsen« 
(jf. artikel 5 i VRD)), senest 
skulle være færdige 
den 22. december 2004.
36 Bemærkninger
Gennemførelsen af 
LDP’erne har undertiden 
negative bivirkninger for 
vandressourcerne
54 
Landbrugs- og miljøpolitikken kan have 
konkurrerende mål. Midlerne til udvik -
ling af landdistrikterne bør imidlertid 
anvendes på en bæredygtig måde med 
hensyn til vandforvaltning, og der bør 
derfor være visse beskyttelsesklausuler 
i LDP’erne, så potentielt negative bivirk -
ninger kan undgås (jf.  tekstboks 12 ). 
Før den godkender et LDP , foretager 
Kommissionen en række kontroller 
for at identificere potentielle negative 
virkninger af foranstaltningerne til ud -
vikling af landdistrikterne. Alligevel kan 
udformningen af nogle af de behørigt 
godkendte foranstaltninger til udvikling 
af landdistrikterne ikke hindre, at de har 
store negative bivirkninger for vandres -
sourcerne. Visse LDP’er blev godkendt, 
selv om der ikke var passende beskyt -
telsesklausuler (jf. tekstboks 12 ).55 
I nogle tilfælde har gennemførelsen af 
foranstaltningerne i praksis negative 
bivirkninger for vandressourcerne, 
også selv om landdistriktsprogrammet 
indeholder beskyttelsesklausuler for 
at undgå, at der opstår sådanne bivirk -
ninger (jf. tekstboks 13 ).
Eksempler på landdistriktsprogrammer med og uden beskyttelsesklausuler
Landdistriktsprogrammet for Italien (Lombardiet), der blev undersøgt under revisionen, indeholder beskyt -
telsesklausuler, som vedrører den foranstaltning, der er målrettet investeringer i modernisering af landbrugs -
bedrifter. LDP giver kun mulighed for, at der kan bygges nye drivhuse til gartnerier, hvis der er energi- og 
vandbesparelser. Investeringer til udvidelse af eksisterende kunstvandingsnetværk, eller som har til formål at 
øge det kunstvandede areal, betragtes ikke som støtteberettigede.
Men den samme foranstaltning i LPD for Spanien (Andalusien) er udformet på en sådan måde, at den kan få 
væsentlige negative bivirkninger, som f.eks. at det kunstvandede areal udvides, eller at der godkendes projek -
ter, som medfører en stigning i det samlede vandforbrug.
Et eksempel på negative bivirkninger på grund af svagheder i gennemførelsen af 
en foranstaltning til udvikling af landdistrikterne
Under en DAS -revision i Spanien konstaterede Retten, at et projekt under foranstaltning 125 (infrastruktur af 
betydning for udviklingen og tilpasningen af landbrug og skovbrug) var blevet godkendt, selv om de vandrettig -
heder, støttemodtageren havde fået tildelt, ikke var tilstrækkelige til at gøre projektet økonomisk levedygtigt, og 
støttemodtageren brugte væsentligt mere vand, end han var berettiget til, og overtrådte dermed to støtteberet -
tigelseskriterier for denne type af projekter. Det viser, at den kontrol, der blev udført for at godkende projektan-  
søgningen, ikke var effektiv, og at der ikke var nogen garanti for, at de grundlæggende krav, som i princippet 
skulle have forhindret negative bivirkninger (f.eks. at den anvendte mængde vand ikke måtte stige), var opfyldt.Tekstboks 12 Tekstboks 13
37 Bemærkninger
Midlerne til udvikling af 
landdistrikterne er ikke i til -
strækkelig grad blevet brugt 
til at tilgodese vandhensyn
De vandrelaterede 
foranstaltninger gennemføres 
ikke altid som planlagt
56 
De foranstaltninger til udvikling af 
landdistrikterne, der kan have en 
direkte effekt på vandbeskyttelse, er 
bl.a. foranstaltninger, som kræver, at 
landbrugerne ændrer deres landbrugs -
praksis ved at begrænse anvendelsen 
af pesticider eller gødningsstoffer 
eller ved at tilpasse deres afgrøder til 
de lokale hydrologiske forhold. Hvor -
dan disse foranstaltninger anvendes 
på nuværende tidspunkt, er en vigtig 
faktor, når det skal vurderes, om ELFUL’s 
potentiale med hensyn til vandbe -
skyttelse er blevet udnyttet fuldt ud. 
Retten undersøgte først dette aspekt 
ved at analysere de foranstaltninger, 
som medlemsstaterne havde aktiveret 
i deres landdistriktsprogrammer, og 
dernæst ved at se på, hvordan de havde 
brugt de muligheder, de har ifølge ar -
tikel 38 i forordning (EF) nr. 1698/2005 
med hensyn til omkostninger forbun -
det med gennemførelsen af VRD.
57 
Retten har analyseret gennemførel -
sesgraden for aktive foranstaltninger 
til udvikling af landdistrikterne, som 
ifølge medlemsstaternes egen vurde -
ring direkte indvirker på vandbeskyt -
telse. Selv om denne analyse har visse 
begrænsninger44, viser resultaterne, at 
ca. halvdelen af samtlige foranstaltnin -
ger gennemføres som planlagt.44 Da foranstaltningerne ofte 
har delforanstaltninger, der 
ikke beskæftiger sig med 
vand, er det ikke alle projekter, 
der finansieres under disse 
foranstaltninger, der reelt 
vedrører vandbeskyttelse.
38 Bemærkninger
58 
Medlemsstaterne havde imidlertid ikke 
udnyttet mulighederne i artikel 38 i for -
ordning (EF) nr. 1698/2005, hvori det 
specifikt hedder, at foranstaltning 21345 
kan anvendes til at »kompensere for 
omkostninger og indkomsttab som 
følge af ulemper i de pågældende 
områder i forbindelse med gennemfø -
relsen af [VRD]« (jf.  tabel 4 ).59 
Da revisionsbesøgene fandt sted, var 
det kun Danmark46, der havde akti -
veret foranstaltning 213 med hensyn 
til VRD som fastsat i artikel 38. Ifølge 
Kommissionen22 var det kun anført 
i 4 % af de vandområdeplaner, den 
fik forelagt, at man ville bruge ar -
tikel 38 til at yde kompensation til 
landbrugere, som er berørt af kravene 
i VRD. Den begrænsede anvendelse af 
foranstaltning 213 skyldtes bl.a. forsin -
kelser i medlemsstaternes udarbejdel -
se af de endelige vandområdeplaner. 
En anden faktor, der ikke fremmede 
brugen af foranstaltning 213, var, 
at gennemførelsesbestemmelserne 
for de betalinger, der er forbundet 
med VRD, først blev offentliggjort 
i februar 201047 — dvs. tre år og to må -
neder efter programmeringsperiodens 
start48 og over et år efter, at vandområ -
deplanerne skulle have været færdige 
ifølge artikel 13 i VRD.Tabel 4Gennemførelsesgraden for de foranstaltninger1 til udvikling af landdistrikterne, 
som ifølge medlemsstaterne har direkte indvirkning på vandbeskyttelse (i %)
Land Foranstaltning115 121 125 213 214 216 226 321
Danmark 84,1 24,2
Frankrig (hovedlandet)  69,7 39,8 85,8 16,9
Grækenland 17, 0 35,7 71,7 21,5
Italien (Lombardiet) 75,8 42,4 69,0 51,9
Slovakiet 85,8 88,2 91,8
Nederlandene 51,0 30,4 95,7 9,7
Spanien (Andalusien) 9,4 70,0 27, 6 73,1
 Gennemføres som planlagt (> 60 %)
 Foranstaltning 213 var ikke aktiveret i de medlemsstater, der blev besøgt under revisionen.
 Foranstaltning, som medlemsstaten ikke havde identificeret som havende direkte indflydelse på vandressourcerne. 
1  Foranstaltning 115: »Oprettelse af drifts-, vikar- og rådgivningstjenester«, foranstaltning 121:  »Modernisering af landbrugsbedrifter«, for -
anstaltning 125: »Infrastruktur af betydning for udviklingen og tilpasningen af landbrug og skovbrug«, foranstaltning 214: »Betalinger for 
miljøvenligt landbrug«, foranstaltning 216: »Ikkeproduktive investeringer«, foranstaltning 226: »Genetablering af potentialet i skovbruget 
og indførelse af forebyggende aktioner og foranstaltninger« og 321: »Basale tjenester for erhvervslivet og befolkningen i landdistrikterne«.
Kilde: Europa -Kommissionen, data pr. 31. marts 2013.45 Foranstaltning 213: 
Natura 2000-betalinger og 
betalinger i forbindelse med 
direktiv 2000/60/EF (VRD).
46 Danmark havde aktiveret 
foranstaltning 213 for at 
kompensere for omkostninger 
i forbindelse med indførelsen af 
de 10 m brede randzoner, men 
på grund af udsættelsen af 
de danske vandområdeplaner 
i december 2012 er 
gennemførelsen af denne 
foranstaltning stillet i bero.
47 Kommissionens forordning 
(EU) nr. 108/2010 af 
8. februar 2010 om 
ændring af forordning 
(EF) nr. 1974/2006 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF) 
nr. 1698/2005 om støtte til 
udvikling af landdistrikterne 
fra Den Europæiske Land-  
brugsfond for Udvikling 
af Landdistrikterne (ELFUL) 
(EUT L 36 af 9.2.2010, s. 4).
48 ELFUL 2007-2013.
39 Bemærkninger
De finansielle instrumenter, 
der specifikt er udformet til 
at afhjælpe vandrelaterede 
spørgsmål, er næsten ikke 
blevet brugt
60 
Rådets beslutning 2009/61/EF49 anførte, 
at der var behov for at styrke indsatsen 
med hensyn til en række »afgørende 
nye udfordringer«, der blev identifice -
ret i 200350, hvoraf én var »vandforvalt -
ning«. I overensstemmelse med denne 
beslutning blev der med sundhedstjek -
ket stillet yderligere midler til rådighed, 
der var målrettet disse nye udfordrin -
ger. Det samlede supplerende budget 
var på 3,8  milliarder  euro. Samtidig ud -
arbejdede Kommissionen den europæi -
ske økonomiske genopretningsplan51 
(EERP) som reaktion på den økonomi -
ske krise i 2008. EERP stillede yderligere 
en milliard euro til rådighed til bred -
bånd i landdistrikter og til finansiering 
af de nye udfordringer.61 
Som følge af de første ændringer 
af LDP’erne efter sundhedstjekket 
afsatte medlemsstaterne i 2010 26,9 % 
(1, 3  milliarder  euro) af de supplerende 
midler under den fælles landbrugs -
politik til den »nye udfordring« vand -
forvaltning52 (jf. figur 8 ). Ved udgan -
gen af 2012 var den gennemsnitlige 
udnyttelsesgrad for disse midler 17,5 % 
for EU27, selv om tallet varierer stærkt 
fra medlemsstat til medlemsstat53 
(for nærmere oplysninger jf. bilag IV ). 
Selv om sundhedstjekket gav mulighed 
for yderligere at integrere vandfor -
valtningshensyn i LDP , havde de fleste 
medlemsstater i praksis kun udnyttet 
ganske få af de ekstra midler.Figur 8Den planlagte fordeling af midlerne fra sundhedstjekket  
og EERP på de »nye udfordringer« pr. 2010
Kilde: Europa -Kommissionen.Biodiversitet
31,2 %
Vandforvaltning
26,9 %Vedvarende energi5,6 %Klimaændringer14,2 %Bredbånd7,3 %0,3 %Innovation i forbindelse
med nye udfordringerStrukturomlægning —  mejerisektoren
14,5 %49 Rådets beslutning 2009/61/EF 
om ændring af beslutning 
2006/144/EF om Fællesskabets 
strategiske retningslinjer for 
udvikling af landdistrikterne 
(programmeringsperioden 
2007-2013) (EUT L 30 af 
31.1.2009, s. 112).
50 Betragtning 3 til beslutning 
2009/61/EF: »I evalueringen af 
gennemførelsen af reformen 
af den fælles landbrugspolitik 
af 2003 er klimaændringer, 
vedvarende energikilder, 
vandforvaltning, biodiversitet 
og strukturomlægning inden 
for mejerisektoren blevet 
udpeget som afgørende 
nye udfordringer for det 
europæiske landbrug«.
51 KOM(2008) 800 final af 
26. november 2008.
52 Retten anerkender, at nogle af 
de midler, som er blevet opført 
under den nye udfordring 
»biodiversitet«, også kan 
påvirke vandressourcerne 
positivt.
53 Kommissionen har ingen 
validerede tal for disse 
udnyttelsesgrader. De tal, 
Retten fremlægger, bygger 
dog på oplysninger fra 
Kommissionen.
40 Bemærkninger
Princippet om, at for-  
ureneren betaler, er ikke 
blevet integreret i den 
fælles landbrugspolitik
62 
Princippet om, at forureneren beta -
ler, indebærer, at forureneren bærer 
udgifterne til forureningsforebyggelse, 
-kontrol og -oprensning54. I dag er prin -
cippet en lovbunden forpligtelse, der 
er godkendt af EU i traktaten55 og i di -
rektivet om miljøansvar56, og som der 
henvises eksplicit til i artikel 9 i VRD.
63 
Landbrugspraksis medfører både 
fordele for og belastninger af miljøet. 
Landbrugets negative miljøvirkninger 
omfatter ofte udledning til miljøet af 
uønskede kemiske (forurenende) stoffer. 
Forureningen fra landbrug kommer fra 
diffuse kilder, og det er vanskeligt at 
identificere forureneren. Det er derfor 
vanskeligt at håndhæve miljølove og 
fordele ansvaret for skaderne54. Ikke 
desto mindre bør princippet om, at 
forureneren betaler, anvendes, når land -
brugsaktiviteter medfører skade på mil -
jøet og på privat og offentlig ejendom54. 
Der kan være indført mekanismer, som 
kan anvendes til at håndhæve princip -
pet om, at forureneren betaler (f.eks. 
bøder, der pålægges på medlemsstats -
niveau), men de påvirker ikke de beløb, 
som støttemodtagerne under den fæl -
les landbrugspolitik får udbetalt.64 
De sanktioner, der på nuværende 
tidspunkt pålægges landbrugere, der 
ikke overholder krydsoverensstem -
melsesforpligtelserne (dvs. overskrider 
det acceptable forureningsniveau, 
der er fastsat i lovgivningen), er ikke 
beregnet på grundlag af den forårsa -
gede skade og vil derfor eventuelt kun 
udgøre en del af denne omkostning. 
I mange tilfælde står bøderne ikke 
i et rimeligt forhold til, hvor alvor -
lig landmandens overtrædelse af 
krydsoverensstemmelsesforpligtelser -
ne er. Retten fremsatte allerede denne 
bemærkning i særberetning nr. 8/2008. 
I den forbindelse skal Retten igen 
henlede opmærksomheden på de 
svagheder med hensyn til anvendel -
sen af krydsoverensstemmelse, der er 
nævnt i punkt 40-43. Som ordningen 
anvendes på nuværende tidspunkt, 
kan krydsoverensstemmelse være et 
nyttigt middel, som kan være med til 
at håndhæve princippet om, at forure -
neren betaler, men er ikke nok til at 
sikre, at det overholdes fuldt ud.
65 
Et væsentligt antal betalinger til udvik -
ling af landdistrikterne er ikke knyttet 
til krydsoverensstemmelse9. En land -
bruger, der forurener, vil derfor fortsat 
kunne modtage disse betalinger uden 
nogen form for nedsættelse. På nuvæ -
rende tidspunkt findes der ingen me -
kanisme, der kan sikre, at omkostnin -
gerne til forureningsforebyggelse eller 
oprensning efter forurening forårsaget 
af en landbruger tages i betragtning, 
og at betalingerne til den pågældende 
under ordningen for udvikling af land -
distrikterne nedsættes i overensstem -
melse hermed.54 Margaret Rosso Grossman, 
Agriculture and the Polluter 
Pays Principle, Electronic 
Journal of Comparative Law , 
vol 11.3, december 2007 
(http://www.ejcl.org/113/
article113-15.pdf ).
55 Artikel 191, stk. 2, i traktaten 
om Den Europæiske Unions 
funktionsmåde.
56 Europa -Parlamentets og 
Rådets direktiv 2004/35/EF 
(EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56) 
ændret ved direktiv 
2006/21/EF (EUT L 102 af 
11.4.2006, s. 15) og direktiv 
2009/31/EF (EUT L 140 af 
5.6.2009, s. 114).
41 Bemærkninger
Overvågnings- og evalu -
eringssystemerne giver 
ikke et fuldstændigt 
billede
66 
Der er gået nogle år, siden EU’s 
vandpolitik blev styrket, og der blev 
indført instrumenter under den fælles 
landbrugspolitik med potentiale til at 
afhjælpe vandrelaterede spørgsmål:
i) Krydsoverensstemmelsesordnin -
gen blev indført i 2003 og har 
siden 2005 været obligatorisk for 
alle landbrugere, der modtager 
direkte betalinger.
ii) Udvikling af landdistrikterne kom 
med i den fælles landbrugspolitik 
i 2000.
iii) I 2000 trådte vandrammedirektivet 
i kraft med krav om, at medlems -
staternes overvågningsprogram -
mer skulle være operationelle 
senest ved udgangen af 2006.
67 
I deres nuværende form giver overvåg -
ningssystemerne ikke et fuldstændigt 
overblik over landbrugets belastning 
af vand. De oplysninger, der findes, 
er ufuldstændige, fragmenterede og 
foreligger undertiden for sent. Det 
skyldes, at
i) overvågnings- og evalueringssy -
stemerne under den fælles land -
brugspolitik kun er til begrænset 
nytte med hensyn til vandrelate -
rede oplysninger
ii) overvågningsordningerne under 
vandpolitikken blev etableret sent 
og er ufuldstændige
iii) der ikke findes noget andet in -
formationssystem, der kan levere 
de data, der er nødvendige for at 
kæde vandkvalitet og -mængde 
sammen med landbrugspraksis.Overvågnings- og 
evalueringssystemerne under 
den fælles landbrugspolitik 
er af begrænset værdi 
med hensyn til at måle de 
fremskridt, der gøres i retning 
af at opfylde de vandmål, der er 
fastsat i forordningerne om den 
fælles landbrugspolitik
68 
Ifølge EU -retten57 skal medlemsstaterne 
forelægge en årsrapport til Kommis -
sionen med »resultatet af krydsoverens -
stemmelseskontrollerne«. Dette resultat 
henviser til antallet af udførte kontrol -
ler og overtrædelser af de forskellige 
krydsoverensstemmelseskrav. Det om -
fatter ikke oplysninger om effekten af 
krydsoverensstemmelse på vandkvalite -
ten, og det har aldrig været hensigten, 
at disse oplysninger skulle indgå heri.
69 
Kommissionen overvåger og evaluerer 
alle foranstaltninger til udvikling af 
landdistrikterne for programmerings -
perioden 2007-2013 gennem den fælles 
overvågnings- og evalueringsramme 
(CMEF). CMEF anvender indikatorer til 
at måle de fremskridt, der gøres i ret -
ning af at opfylde målene for udvikling 
af landdistrikterne, og evalueringer, der 
udføres af uafhængige evaluatorer.57 Artikel 84, stk. 1, litra e) 
i forordning (EF) nr. 1122/2009.
42 Bemærkninger
70 
CMEF fastsætter fem udgangsindika -
torer for vand58, en resultatindikator 
(område omfattet af effektiv arealfor -
valtning, som bidrager til vandkvalite -
ten) og en effektindikator (forbedring 
af vandkvaliteten). Revisorerne kon -
staterede, at resultatindikatoren ikke 
er tilstrækkeligt præcis, da det ikke 
defineres nærmere, hvad der menes 
med »effektiv arealforvaltning«, effekt -
indikatoren for vandkvalitet henviser 
kun til nitrat og fosfor, og der er ingen 
indikator for vandmængde. Endvidere 
er medlemsstaternes indberetninger 
i forbindelse med samtlige CMEF- indi -
katorer ofte forældede eller ufuldstæn -
dige. I mange tilfælde har medlemssta -
terne ikke fastsat mål.71 
I et vejledningsdokument59 er der 
fastsat fem evalueringsspørgsmål med 
relation til vand. Der blev konstateret 
en del gode eksempler på midtvejs-  
evalueringer, hvor evaluatorerne kun -
ne kvantificere effekten af visse (del-)
oranstaltninger på vandkvaliteten ved 
hjælp af modeller, rundspørger blandt 
støttemodtagere og kvalitative un -
dersøgelser (jf. tekstboks 14 ). Denne 
metode anvendes dog ikke generelt, 
og der er klare mangler med hensyn til 
systematisk kvantificering af resulta -
ter og effekt, datafuldstændighed, 
pålidelighed og konsekvens. I adskil -
lige midtvejsevalueringer henvises der 
til, at der ikke er fastsat mål i LDP’erne, 
hvilket gør det vanskeligt at vurdere 
de fremskridt, der gøres i retning af at 
opfylde vandmålene.
Et godt eksempel på kvantificering af effekten i en midtvejsevaluering
Italien (Lombardiet), foranstaltning 214 (betalinger for miljøvenligt landbrug). Evaluatoren brugte modeller til 
på parcelniveau at beregne kvælstofoverskuddet og forholdet mellem toksicitet og eksponering i grundvan -
det som følge af brugen af pesticider. På regionalt niveau var den overordnede reduktion i kvælstofoverskud -
det på grund af foranstaltning 214 2,6 kg/ha, og der var en reduktion på 3,9 % i forholdet mellem toksicitet 
og eksponering. Effekten var mere udtalt på områder, hvor flere landbrugere anvendte denne foranstaltning.Tekstboks 14
Vandpolitikken overvåges ikke 
fuldt ud
72 
I medfør af artikel 8 i VRD skal med -
lemsstaterne opstille »programmer 
for overvågning af vandtilstanden, 
for at der kan udarbejdes en sam -
menhængende og overordnet 
oversigt over denne inden for hvert 
vandområdedistrikt«. Det var meningen, at overvågnings -
programmerne skulle være operatio -
nelle senest i 2006 og bestå af et kon -
trolovervågningsprogram (der skulle 
dække hele vandområdedistriktet) og 
et operationelt overvågningsprogram 
(med hyppigere og tættere overvåg -
ning gearet til at identificere problem -
områder). Medlemsstaterne kan også 
vælge at indføre undersøgelsesover -
vågningsprogrammer (f.eks. for speci -
fikke stoffer).58 Vandkvalitet (bruttobalance for 
næringsstoffer), vandkvalitet 
(forurening med nitrater 
og pesticider), vandkvalitet 
(% af medlemsstatens 
areal, som er udpeget 
til nitratfølsomt område), 
anvendelse af vand (% af det 
udnyttede landbrugsareal, 
som kunstvandes), skove, 
der fortrinsvis beskytter 
jordbund og vand.
59 »Håndbog om den 
fælles overvågnings- 
og evalueringsramme. 
Vejledningsdokument«, 
Generaldirektoratet for 
Landbrug og Udvikling 
af Landdistrikter, 
september 2006.
43 Bemærkninger
73 
Efter en vurdering af medlemsstater -
nes overvågningsprogrammer i 2012 
udtalte Det Europæiske Miljøagentur, 
at der er eksempler på rapportering 
af meget høj kvalitet. Der er dog 
også tilfælde, hvor der er huller el -
ler modsigelser i rapporterne60. I en 
anden rapport anfører Kommissionen, 
at »de oplysninger, der er fremlagt 
for Kommissionen, påviser tydelige 
mangler i overvågningen. [...] I nogle 
medlemsstater er den økologiske og 
kemiske vandtilstand ukendt for mere 
end 50 % af vandområderne«61. I nogle 
medlemsstater blev overvågningsnet -
værkene etableret sent, og/eller de har 
metodologiske svagheder. Ved revisionen konstateredes det, at 
overvågningen i nogle medlemsstater 
har fokus på indsamling af oplysninger 
om vandområdernes tilstand, men at 
man ikke bekymrer sig meget om at 
overvåge belastningen af vandres -
sourcerne (jf. tekstboks 15 ). På lokalt 
niveau har der været eksempler på 
videnskabelige undersøgelser eller 
eksperimentale netværk, der knytter 
landbrugspraksis sammen med vand -
kvalitet (jf. tekstboks 16 ).
Et eksempel på svagheder i et overvågningsnetværk
Frankrig — resultattavlen for vandområdeplanen indeholder ikke specifikke indikatorer til alene at overvåge 
belastningerne fra landbruget. En af indikatorerne vedrører den effekt, som husholdninger, industri- og land -
brugsdrift tilsammen har på vandtilstanden. Det samme gælder for en indikator vedrørende overskridelse af 
kvantitative mål ved knudepunkter.
Også i Frankrig — en indikator, der måler mængden af vand, som forskellige erhvervssektorer henter fra 
grundvands- og overfladevandområder, og som bruges til kunstvanding, men denne indikator i) har intet 
kvantificeret mål og ii) gør det ikke muligt at sammenligne de indvundne mængder med, hvad der er bære -
dygtigt i perioder med vandknaphed.
Gode eksempler på overvågning af netværk
Nederlandene anvender to specifikke overvågningsnet, som knytter landbrug sammen med vand. I det første 
net vurderes koncentrationerne af en række stoffer på landbrugsbedrifter, og disse kobles sammen med 
oplysninger i en database om forvaltningstype, husdyrgødning, anvendte stoffer osv. Det andet net bruger 
de eksisterende kontrolsteder i landbrugsområderne til at vurdere landbrugets påvirkning af vandkvaliteten 
(fosfor- og kvælstofindhold).
Danmark har et overvågningsprogram, der skal dokumentere, hvilken effekt de danske vandmiljøplaner og 
andre programmer i landbrugssektoren har på udsivningen af næringsstoffer i vandmiljøet. Seks repræsen -
tative afvandingsområder overvåges gennem direkte målinger, samtaler med landbrugerne om deres land -
brugspraksis og modellering af forholdet mellem landbrug og tab af næringsstoffer til miljøet.Tekstboks 15 Tekstboks 1660 Det Europæiske Miljøagenturs 
rapport nr. 8/2012: »European 
waters — assessment of status 
and pressures«.
61 KOM(2012) 670 final. 
Rapport fra Kommissionen 
til Europa -Parlamentet og 
Rådet om gennemførelsen 
af direktiv 2000/60/EF om 
fastlæggelse af en ramme  
for Fællesskabets vand-  
politiske foranstaltninger — 
Vandområdeplaner.
44 Bemærkninger
74 
Overvågningen under vandrammedi -
rektivet har dermed øget kendskabet 
til vandområdernes tilstand i Europa 
og det pres, de er udsat for, men er sta -
dig ufuldstændig, og resultaterne skal 
fortolkes med forsigtighed på grund af 
manglende data og metodemæssige 
svagheder. I de fleste tilfælde overvå -
ger medlemsstaterne ikke de enkelte 
programforanstaltninger i vandområ -
deplanerne (jf. tabel 2 ).
75 
Med hensyn til overvågning af ni -
tratindholdet i overfladevand og 
grundvand kræver nitratdirektivet62, 
at medlemsstaterne »udarbejder 
og gennemfører passende overvåg -
ningsprogrammer med henblik på 
at vurdere effektiviteten af [...] hand -
lingsprogrammer«. Hvert fjerde år skal 
de rapportere om nitratkoncentratio -
ner i grundvand og overfladevand, 
eutrofiering af overfladevand, hand -
lingsprogrammernes indvirkning på 
vandkvaliteten og landbrugspraksis, 
revision af nitratfølsomme zoner og 
handlingsprogrammer og forventede 
fremtidige tendenser med hensyn 
til vandkvalitet63. Medlemsstaternes 
rapporter anvendes som grundlag 
for en sammenfattende rapport fra 
Europa -Kommissionen om gennemfø -
relsen af direktivet. Der har imidlertid 
været forsinkelser i medlemsstaternes 
rapportering i medfør af nitratdirekti -
vet. Den sammenfattende EU -rapport 
for 2008-2011 blev først offentliggjort 
den 4. oktober 201364.76 
De enkelte medlemsstaters rappor -
ter for 2008-2011 er forskellige med 
hensyn til kvalitet og metode. I den 
sammenfattende rapport anfører 
Kommissionen, at der er stor forskel på 
formatet af rapporterne fra de forskel -
lige medlemsstater og på indholdets 
kvalitet, og at det derfor er en stor ud -
fordring at udarbejde en konsekvent 
sammenfatning på EU -niveau. I de 
digitale data, der blev indsendt sam -
men med medlemsstaternes rapporter, 
var der endvidere inkonsekvenser 
og fortolkningsvanskeligheder, som 
krævede en nærmere forklaring fra 
medlemsstaterne. Ikke alene foreligger 
der ikke altid data for alle medlems -
stater — i nogle tilfælde er der ingen 
datasammenlignelighed mellem 
medlemsstaterne.62 Artikel 5, stk. 6, 
i nitratdirektivet (91/676/EØF).
63 http://ec.europa.eu/
environment/water/
water -nitrates/
64 Arbejdsdokument fra 
Kommissionens tjenestegrene 
SWD(2013) 405 final, der 
ledsager rapporten fra 
Kommissionen til Rådet og 
Europa -Parlamentet om 
gennemførelsen af Rådets 
direktiv 91/676/EØF om 
beskyttelse af vand mod 
forurening forårsaget af 
nitrater, der stammer fra 
landbruget, baseret på 
medlemsstaternes rapporter 
for perioden 2008-2011.
45 Bemærkninger
WISE, »porten til oplysninger 
om den europæiske 
vandtilstand«, bør forbedres 
yderligere
77 
Vandinformationssystemet for Europa 
(WISE) blev oprettet i 2003 både som 
et rapporteringsredskab for med -
lemsstaterne og en onlineportal, der 
giver adgang til vandoplysninger på 
EU-plan. WISE fodres med en lang ræk -
ke datastrømme, både fra obligatoriske 
data, som Kommissionens Generaldi -
rektorat for Miljø indsamler som led 
i dets forpligtelser i medfør af vand -
rammedirektivet, byspildevandsdirek -
tivet, badevandsdirektivet og drikke -
vandsdirektivet, og fra frivillige data, 
der hvert år indsamles af Det Europæi -
ske Miljøagentur65. WISE indeholder 
ikke de data, som medlemsstaterne 
indberetter under nitratdirektivet66, 
eller data, som GD for Landbrug ind -
samler gennem CMEF. Fra 2003 til 2011 
havde de data, der blev indsamlet og 
registreret i WISE, fokus på vandkva -
litet og ikke på vandmængde eller på 
risikoen for vandknaphed4.
78 
Selv om WISE har potentiale til at 
levere udførlige oplysninger om vand 
i Europa, er der visse problemer. Ikke 
alle datastrømmene i WISE er fuldt 
integrerede. Af hensyn til datafortrolig -
hed og på grund af forskelle i omfang, 
datafrekvens (for eksempel årlige gen -
nemsnit over for fireårige gennemsnit) 
og medlemsstaternes databehandling 
(nogle lande leverer aggregerede data), 
er det ikke altid muligt at sammenholde 
dataene, så de kan udnyttes fuldt ud.Det er endnu ikke lykkedes 
Kommissionen at udvikle 
indikatorer, der kobler 
vandkvalitet og vandmængde 
sammen med landbrugspraksis
79 
Siden 2002 har Kommissionen arbejdet 
på at udvikle en række landbrugsmiljø -
indikatorer for at spore integrationen 
af miljøhensyn i den fælles landbrugs -
politik på EU -plan, medlemsstatsplan 
og på regionalt niveau67. I praksis er 
datatilgængelighed et problem for de 
fleste af disse indikatorer (jf. tabel 5 ). 
Ingen af landbrugsmiljøindikatorerne 
kobles sammen med individuelle 
landbrugspraksis.65 Det Europæiske Miljøagenturs 
indikatorer vedrørende 
landbrug og vand er: 
bruttobalance for næringsstof, 
brug af ferskvandsressourcer, 
iltforbrugende stoffer 
i vandløb, næringsstoffer 
i ferskvand, næringsstoffer 
i overgangs-, kyst- og havvand; 
pesticider i grundvandet 
(EEA Environmental Indicator 
Report 2012).
66 For så vidt angår nitrater har 
Det Europæiske Miljøagentur 
og GD for Miljø de seneste 
år arbejdet på at strømline 
dataene fra rapporterne 
om miljøets tilstand og 
de data, der indsamles 
i medfør af nitratdirektivet 
og VRD. Formålet er at 
nedbringe medlemsstaternes 
rapporteringsbyrde 
og samtidig forbedre 
sammenligneligheden 
af data fra forskellige kilder 
og overensstemmelsen 
mellem dem. Dette arbejde 
er for tiden indstillet.
67 http://epp.eurostat.ec.europa.
eu/portal/page/portal/agri_
environmental_indicators/  
introduction.
46 Bemærkninger Tabel 5Overblik over landbrugsmiljøindikatorer, der identificerer væsentlige belastninger 
for vandkvalitet og -mængde
IndikatorbetegnelseVæsentligste 
indikator/delindikatorAnsvarligt organ Konstaterede problemer
BruttokvælstofbalancePotentielt kvælstofoverskud 
på landbrugsjord (kg/ha/år)EurostatDer anvendes ikke samme metoder til 
beregning af bruttokvælstofbalancen 
i alle lande, og dataene er ikke sam -
menlignelige landene imellem. 
Risiko for fosforforureningPotentielt fosforoverskud på  
landbrugsjord (kg/ha/år)
Sårbarhed overfor 
fosforlækning/afstrømningEurostat
GD for MiljøDer anvendes ikke samme metoder til 
beregning af bruttofosforbalancen i alle 
lande, og dataene er ikke sammenligne -
lige landene imellem.
Endnu ikke klar, da der kun foreligger  
 begrænsede data, og på grund af 
metodologiske vanskeligheder. 
Vandkvalitet — nitrat-  
forurening Vandløb og grundvand med nitrat -
koncentrationer på over 50 mg NO3/l
Nitratkoncentrationer 
på over 25 mg NO3/l 
er alarmtærsklenEurostatDe disponible data er ikke detaljerede 
nok til, at det kan fastslås, om tendensen 
er anderledes på arealer, der er omfattet 
af foranstaltninger under den fælles 
landbrugspolitik, end på arealer, der ikke 
er omfattet. Der er ingen differentiering 
på grundlag af region, jordbundstype 
osv., selv om det kunne være nyttigt for 
at fastslå årsagerne til disse tendenser.
Vandkvalitet  — pesticid -
forureningDet Europæiske MiljøagenturDer forelå kun begrænsede oplysninger. 
Der mangler pålidelige data om pestici -
der i  grundvandet.
KunstvandingAndel (i %) af vandingsareal 
i udnyttet landbrugsareal (ULA) 
(og tendensen)EurostatDer forelå ingen oplysninger om vand -
måling, der kunne anvendes til måling 
af produktiviteten. Der er ikke givet 
oplysninger for vandløbsoplande. Der er 
intet link til vandforbrug (vandindvin -
ding og vandets tilstand i området).
VandindvindingÅrlig vandindvinding pr. kilde 
og sektor
Vand anvendt pr. leveringskategori 
og brugerDet Europæiske 
Miljøagentur/EurostatDer foreligger kun data for 
mellem halvdelen og to tredjedele 
af medlemsstaterne.
PesticidrisikoIndeks for risiko for skader fra toksi -
citet af pesticider og eksponering af 
pesticiderGD for Sundhed og 
Forbrugerbeskyttelse/
EurostatDer foreligger ingen data for denne indi -
kator. Der skulle foreligge data for salg 
af pesticider fra 2013 og data om brug 
af pesticider fra 2015.
Bemærk: En række andre landbrugsmiljøindikatorer har indirekte forbindelse til vand: forbrug af kunstgødning i landbruget, pesticid -
forbrug, dyrkningsmønstre, mønstre i den animalske produktion, jorddække, gødningshåndtering, landbrugsbedrifternes specialise -
ring og intensivering/ekstensivering af landbrugsdrift.
47
 Konklusioner 
og anbefalinger
80 
Kommissionen og medlemsstaterne 
har fastsat ambitiøse politiske mål for 
forbedring af vandforvaltningen i EU på 
mellemlangt og langt sigt. Landbruget, 
der er en af de største forbrugere og 
forurenere af vand, har en central rolle 
at spille i den forbindelse. Dette aner -
kendes både i vandrammedirektivet og 
i de senere politiske aftaler om fremti -
den for den fælles landbrugspolitik.
81 
For at nå disse ambitiøse mål skal den 
fælles landbrugspolitik gennemføres 
på en sådan måde, at den tilskynder til 
den mest effektive og produktive brug 
af vand i landbruget og modvirker spild, 
forurening osv. De fleste EU -midler og 
landbrugsbetalinger er gjort betinget af 
visse gode praksis med hensyn til vand 
(som led i krydsoverensstemmelsesord -
ningen). Ved hjælp af foranstaltninger til 
udvikling af landdistrikterne stilles der 
også betydelige midler til rådighed til 
specifikke vandrelaterede projekter.
82 
Revisorerne undersøgte, om det er lyk -
kedes at integrere EU’s vandpolitiske 
mål i den fælles landbrugspolitik. Ret -
ten konkluderer, at det kun delvist er 
lykkedes Kommissionen og medlems -
staterne at gøre dette. Det skyldes, at 
der er et misforhold mellem de ambi -
tiøse politikmål og de anvendte instru -
menters evne til at frembringe ændrin -
ger. De instrumenter under den fælles 
landbrugspolitik, der på nuværende 
tidspunkt anvendes til at tilgodese 
vandhensyn, har hidtil været forvaltet 
med henblik på at opnå tilstrækkelige 
fremskridt i retning af at opfylde de 
ambitiøse politiske mål, der er fastsat 
med hensyn til vand. Revisionen frem -
hæver svagheder både i udformningen 
og i anvendelsen af krydsoverensstem -
melsesordningen og i anvendelsen af 
midler til udvikling af landdistrikterne 
og peger på forsinkelser og svagheder 
i gennemførelsen af VRD.83 
Med hensyn til krydsoverensstemmel -
se viste revisionen, at en række vigtige 
vandrelaterede problemer endnu ikke 
er omfattet af krydsoverensstemmel -
seskrav (punkt 35-37), og at Kommis -
sionen ikke har sikret, at GLM -normer -
ne (god landbrugs- og miljømæssig 
stand) med hensyn til vand er hen -
sigtsmæssige på medlemsstatsniveau 
eller formuleret på en sådan måde, 
at de fremmer god landbrugspraksis 
(punkt 38 og 44-48). Hertil kommer, at 
krydsoverensstemmelsesordningen, 
som den anvendes på nuværende tids -
punkt, nok kan medvirke til, men ikke 
fuldstændigt sikre, at princippet om, at 
forureneren betaler, overholdes, og de 
sanktioner, der anvendes i forbindelse 
med krydsoverensstemmelse, bereg -
nes ikke på grundlag af omkostningen 
ved den forvoldte skade og vil derfor 
eventuelt kun udgøre en del af denne 
omkostning (punkt 62-65).
84 
Inden for rammerne af reformen af den 
fælles landbrugspolitik er der i den 
nye periode (2014-2020) fastsat endnu 
mere ambitiøse mål for integratio -
nen af vandpolitiske mål i den fælles 
landbrugspolitik. For den nye periode 
har Kommissionen til hensigt at udvide 
krydsoverensstemmelsesordningens 
anvendelsesområde. På baggrund af 
sine tidligere bemærkninger om, hvor -
dan krydsoverensstemmelsesordningen 
fungerer, anbefaler Retten følgende:
Anbefaling 1
På politisk plan bør Kommissionen 
foreslå EU -lovgiver de nødvendige æn -
dringer af de nuværende instrumenter 
(krydsoverensstemmelse og udvikling 
af landdistrikterne) eller, i givet fald, 
nye instrumenter, der kan opfylde de 
mere ambitiøse mål med hensyn til 
integration af vandpolitiske mål i den 
fælles landbrugspolitik.
48 Konklusioner og anbefalinger
85 
På medlemsstatsniveau konkluderer  
Retten, at der, i betragtning af at 
krydsoverensstemmelse og udvikling 
af landdistrikterne er de vigtigste in -
strumenter til integration af vandhen -
syn i den fælles landbrugspolitik, er  
svagheder i anvendelsen af kryds-  
overensstemmelsesordningen (punkt 
40-43), og at det potentiale til at tilgo -
dese vandhensyn, der ligger i med -
lemsstaternes programmer til udvik -
ling af landdistrikterne, endnu ikke er 
blevet udnyttet fuldt ud (punkt 49-61). 
Retten anbefaler derfor:
Anbefaling 2
Medlemsstaterne bør:
— afhjælpe de svagheder i udførel -
sen af krydsoverensstemmelses -
kontroller, som blev identificeret 
ved revisionen
— pålægge passende sanktioner 
i tilfælde af overtrædelse
— lægge øget vægt på at identi -
ficere vandrelaterede proble -
mer i deres LDP’er og sikre, at 
de er i overensstemmelse med 
vandområdeplanerne
— etablere beskyttelsesordninger og 
sørge for, at de overholdes strengt, 
så man undgår, at aktiviteter 
finansieret med midler til udvikling 
af landdistrikterne har negative 
bivirkninger for vandressourcerne
— mere aktivt overveje, hvordan 
midler, der er øremærket til vand-  
relaterede spørgsmål, bedst kan 
anvendes, og fremme hensigts -
mæssig anvendelse af sådanne 
midler i overensstemmelse med 
principperne for forsvarlig økono -
misk forvaltning.86 
Retten konstaterer, at der er et erkendt 
behov for at integrere vandforvalt -
ningshensyn i andre politikområder, 
f.eks. landbrug, og i betragtning af 
VRD’s betydning for EU’s vandpolitik 
konkluderer den, at de forsinkelser og 
svagheder, der indvirker på gennem -
førelsen af VRD, har hindret integratio -
nen af vandpolitiske mål i den fælles 
landbrugspolitik (punkt 21-32 og 72-76). 
I erkendelse af, at EU’s vandpolitik reelt 
gennemføres med midler fra andre po -
litikker (f.eks. den fælles landbrugspo -
litik) og for at opnå kontinuitet mellem 
EU’s vandpolitik og landbrugspolitik -
ken, anbefaler Retten derfor:
Anbefaling 3
Kommissionen bør foreslå hensigts -
mæssige mekanismer, der effektivt kan 
påvirke kvaliteten af medlemsstaternes 
programmeringsdokumenter i forbin -
delse med VRD i positiv retning og 
hindre, at den tidsplan, der er fastsat 
i VRD, fraviges. Der kunne for eksempel 
fastsættes minimumsbetingelser med 
hensyn til gennemførelsen af VRD, som 
skal være opfyldt, før der afsættes mid -
ler til udvikling af landdistrikterne.
Medlemsstaterne bør hurtigst muligt 
fremskynde gennemførelsesprocessen 
for VRD og forbedre deres vandområ -
deplaner for den næste forvaltnings -
cyklus (2015) ved at beskrive de enkelte 
foranstaltninger (f.eks. med hensyn 
til omfang, tidsplan, mål og omkost -
ninger) og sikre, at de er tilstrækkeligt 
klare og konkrete på operationelt plan.
49 Konklusioner og anbefalinger
87 
Retten konkluderer også, at der på 
europæisk plan og i medlemsstaterne 
ikke er tilstrækkelig viden om de 
belastninger af vandressourcerne, som 
skyldes landbrugsaktiviteter, og om 
hvordan disse belastninger udvikler sig 
(punkt 66-79). Vi konstaterede følgen -
de svagheder i Kommissionen og på 
medlemsstatsniveau:
 — Overvågnings- og evaluerings -
systemerne under den fælles 
landbrugspolitik er af begrænset 
værdi med hensyn til at måle frem -
skridt i retning af opfyldelse af de 
vandrelaterede mål, der er fastsat 
i forordningerne om den fælles 
landbrugspolitik.
 — Vandinformationssystemet for 
Europa (WISE) er ufuldstændigt.
 — Kommissionens indsats med hen -
blik på at udvikle indikatorer, der 
kobler vandkvalitet og -mængde 
sammen med landbrugspraksis, 
har endnu ikke givet resultat.Retten anbefaler derfor:
Anbefaling 4
Kommissionen bør øge sin viden om 
forbindelsen mellem vandkvalitet/  
-mængde og landbrugspraksis ved 
at forbedre de eksisterende overvåg -
ningssystemer og sikre, at de mindst 
er i stand til at måle udviklingen i de 
belastninger af vandressourcerne, der 
skyldes landbrugspraksis. Dette vil 
kunne hjælpe med til at identificere de 
områder, hvor behovet for midlerne fra 
den fælles landbrugspolitik er størst.
Kvaliteten af oplysningerne om vand for 
EU samlet set afhænger af kvaliteten af 
de oplysninger, som medlemsstaterne 
leverer, og forudsætningen for, at der 
kan træffes sunde politiske afgørelser, 
er, at disse oplysninger er disponible. 
Medlemsstaterne opfordres derfor til 
at sikre, at de data, de indsender til 
Kommissionen og Det Europæiske Mil -
jøagentur, forbedres med hensyn til ret -
tidighed, pålidelighed og konsekvens.
Vedtaget af Afdeling I, der ledes af Rasa BUDBERGYTĖ, medlem af 
Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 26. marts 2014.
På Revisionsrettens vegne
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Formand

50
 Bilag
De revisionsspørgsmål og -kriterier, der blev brugt til revisionenBilag I
Krydsoverensstemmelsesordningen udnyttes fuldt ud
(gælder for alle relevante betalinger/foranstaltninger)for at undgå negative bivirkninger
Kommissionen sikrer sig, at medlemsstaterne korrekt haroverført krydsoverensstemmelseskravene til deres egne normer
Kommissionen har meddelt medlemsstaterne retningslinjer for,hvordan de skal behandle vandbeskyttelse gennem deres LDP’er 
Kommissionen kontrollerer, om LDP’erne omhandlervandbeskyttelse 
Kravene til krydsoverensstemmelse i medlemsstaternes gennem-førelsesnormer er tilstrækkeligt omfattende, og foranstaltnin-gerne i LDP ﬁnansierer udelukkende projekter eller interventio-ner, der er mere vidtgående end krydsoverensstemmelseskravene
Krydsoverensstemmelseskravene i medlemsstaternesgennemførelsesnormer er konkrete og operationellepå bedriftsniveau, og systemet til kontrol af, at de opfyldes,fungerer korrekt
Under udarbejdelsen af LDP er de vigtigste aktører medansvar for gennemførelsen af EU’s vandpolitik blevet hørt
Vandområdeplanerne og programmerne for foranstaltningerer operationelle, speciﬁkke og målelige, og der er såledesintet til hinder for, at de integreres i LDP for den næsteprogrammeringsperiode
Den miljøanalyse, der er gennemført med henblik på LDP,er i overensstemmelse med den miljøanalyse,der er gennemført for VOP
LDP-foranstaltningerne afhjælper de vandrelaterede behov,der er deﬁneret i behovsanalysen
LDP-foranstaltningerne er udformet således, at man undgårnegative bivirkninger for vandmiljøet
Kommissionens overvågningssystem er pålideligt og viser,at landbrugspolitikken bidrager positivt til at nå målenefor EU’s vandpolitik
Medlemsstaternes overvågningssystem er pålideligt og viser,at landbrugspolitikken bidrager positivt til at nå målenefor EU’s vandpolitik
Støttemodtagerne kender de vandrelateredekrydsoverensstemmelseskrav, og disse har tilskyndet demtil bedre at overholde de vandrelaterede forpligtelser,når de gennemfører deres aktiviteter
Landdistriktsprogrammerne er så attraktive, at de har kunnettilskynde støttemodtagerne til at indføre landbrugsmetoder,der bidrager til vandbeskyttelse, og som er mere vidtgåendeend de obligatoriske kravKrydsoverensstemmelsesreglerne  vedrører vandmængde
og -kvalitet
Har Kommissionensikret, at  krydsoverens-stemmelsesreglerneog gennemførelsenheraf i medlemsstaternetager højde forbehovet for at opfyldeEU’s vandpolitiske mål?
Har Kommissionen sikret,at medlemsstaternesøger at opnå EU’svandpolitiske målgennem deres LDP’er?Har Kommissionendeﬁneret, hvordaninstrumenterneunder den fælleslandbrugspolitik bedstkan bruges til at nåEU’s vandpolitiske mål?1 KOM
Har medlemsstaternebrugt krydsoverens-stemmelse til at søgeat nå målene for EU’svandpolitik?
Har medlemsstaternebrugt deres LDP’er tilat søge at nå målenefor EU’s vandpolitik? Har medlemsstaternebrugt de instrumenter,der er til rådighedgennem den fælleslandbrugspolitik,til at søge at nå EU’svandpolitiske mål?Har Kommissionen og med-lemsstaterne en strategifor, hvordan instrumen-terne under den fælleslandbrugspolitik bedstkan anvendes til at nåEU’s vandpolitiske mål?
Kan Kommissionen bevise, at instrumenternei den fælles landbrugspolitik har væretet eﬀektivt middel i bestræbelsernepå at nå målene for EU’s vandpolitik? 
Kan medlemsstaterne bevise, at instrumenternei den fælles landbrugspolitik har væretet eﬀektivt middel i bestræbelsernepå at nå målene for EU’s vandpolitik?Kan Kommissionen ogmedlemsstaterne bevise,at instrumenterne i denfælles landbrugspolitik harværet et eﬀektivt middeli bestræbelserne på at nåmålene for EU’s vandpolitik?Har den fælleslandbrugspolitikeﬀektivt integreret EU’s vandpolitiske mål?2 KOM
3 KOM
4 KOM
5 KOM
1 MS
2 MS
3 MS
4 MS
5 MS
6 MS
7 MS
6 KOM
8 MS
9 MS
10 MSGennemgang
i KommissionenForklaring
Besøg
i medlemsstat
eller skrivebords-
kontrol
51 Bilag
Rundspørgeresultater: væsentligste ændringer rapporteret af rådgivnings-  
enhederne i landbrugssektoren efter indførelsen af krydsoverensstemmelseBilag II
31
24
16
14
9
8
8
5
5
4
4
13— Individuelle kloaksystemer, der i højere grad er
 i overensstemmelse med reglerne
— Øget kapacitet i gylletanke— 
Anvendelse af vaskepladser, der er i overensstemmelse
 med reglerne— Overholdelse af de perioder, hvor det er forbudt at anvende gødningsstoﬀer— Vedligeholdelse af hjemmehørende beplantning i randzoner, nedbringelse af erosionen— Genanvendelse af renset vand i overensstemmelse med reglerne
— Sikrere håndtering af pesticiderBedre overvågning og brug af gødningsstoﬀer
Bedre overvågning og brug af pesticider
Bedre kendskab til/overholdelse af forordningerne
Ingen brug af gødning/pesticider på bræmmer
Etablering af sikre opbevaringsrum til pesticider, bedre genanvendelse
Bedre overholdelse af bestemmelserne om opbevaring
af gødningsstoﬀer
Bedre kontrakter om og overvågning af anvendelsen
af spildevandsslam
Anvendelse af vandbesparende vandingsmetoder
Bedre overholdelse af reglerne for sprøjtningssystemer
Installation af vandmålere
Bedre opbevaring af farlige stoﬀer
AndetGiv venligst eksempler på eventuelle ændringer i landbrugspraksis, som du har konstateret siden indførelsen
af krydsoverensstemmelse
Antal citater
Alle
SMR2SMR3SMR4
SMR9
GLM — kunstvandingGLM — bræmmer
52 Bilag
Eksempler på vandrelaterede spørgsmål, der ikke er omfattet af 
krydsoverensstemmelse
Anvendelse af fosfor i  landbrugetAnvendelse af pesticider i  umiddelbar nærhed 
af vandområderAnvendelse 
i landbrugetLandbrugsjord tilføres fosfor gennem mineralske og organiske 
gødningsstoffer (f.eks. NPK-blandinger eller husdyrgødning/gylle) 
og anvendes i dyrefoder.Pesticider beskytter afgrøder fra skader forårsaget af ukrudt, 
sygdomme og insekter.Indvirkning på vandFosfor kan migrere til overfladevand og medføre problemer med 
vandkvaliteten, f.eks. eutrofiering.Flysprøjtning kan have alvorlige negative virkninger for menneskers 
sundhed og miljøet, navnlig som følge af aerosolspredning1.
Det er blevet vurderet, at kun 0,1 % af de anvendte pesticider når 
skadegørerne, og at langt de fleste pesticider (99,9 %) derfor påvir -
ker miljøet2 (f.eks. vandområderne).Nuværende tilstandLandbrugets bidrag til fosforbelastningen i  overfladevand vurderes 
af Det Europæiske Miljøagentur til et eller andet sted mellem 20 % 
og over 50 %3.
De seneste rapporter fra Kommissionen viser, at en god fosfortil -
stand måske ikke vil kunne nås i 2015, men først i 2027 (dvs. tolv 
år efter den frist, der er fastsat i VRD).Ifølge Det Europæiske Miljøagentur er de samlede oplysninger om 
Europa begrænsede, og der mangler pålidelige data om pesticider 
i grundvandet.
I sin rapport nr. 9/2012 udtaler Det Europæiske Miljøagentur, at pe -
sticider i høj grad er årsag til dårlig kemisk tilstand i vandløb.Hvad gøres der på nuværende 
tidspunkt?De krav, der vedrører nitrater (SMR4) påvirker sandsynligvis fosfor-  
niveauet indirekte. Landbrugere i nitratfølsomme områder skal 
overholde kvælstofgrænserne, hvilket omfatter overvågning af 
niveauet og tidsplanen for brug af gylle og husdyrgødning. Det  
begrænser samtidig tilførslen af fosfor.Nogle medlemsstater, f.eks. Frankrig og Spanien (Andalusien), 
har medtaget restriktioner i brugen af pesticider i GLM for bræmmer 
ved at forbyde brugen af disse stoffer i en nærmere fastsat afstand 
fra vandområder. 
I de andre fem medlemsstater/regioner, der blev besøgt under 
revisionen, vedrører restriktionerne for bræmmer gødningsstoffer, 
men ikke pesticider (jf. tabel  3).Nogle medlemsstater, f.eks. Nederlandene, har benyttet lejligheden 
til at specifikt at behandle diffus fosforforurening i deres nitrathand -
lingsprogram og fastsætte normer for anvendelsen af fosfat, som 
landbrugerne skal overholde.
1 Direktiv 2009/128/EF.
2 Horrigan, L., Lawrence, R. S., & Walker, P. (2002), »How sustainable agriculture can address the environmental and human health harms of industrial 
agriculture«, Environmental Health Perspectives , 2002, vol. 110, nr. 5  
(http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1240832/pdf/ehp0110-000445.pdf).
3 Addressing phosphorus-related problems in farm practice, Final report to the European Commission. Soil Service of Belgium, november 2005 
(http://ec.europa.eu/environment/natres/pdf/phosphorus/AgriPhosphorusReport%20final.pdf).Bilag III
53 Bilag
Supplerende midler fra sundhedstjekket og den europæiske økonomiske gen-  
opretningsplan anvendt af medlemsstaterne til vandforvaltning
ELFUL-midler i  millioner euro
Medlemsstat1Midler fra sundhedstjekket 
og EERP afsat2  til den »nye 
udfordring« vandforvaltning  
(data for 2010)Udgifter3 
(frem til udgangen af 2012)Udnyttelsesgrad (%)
Belgien 21,6 20,1 92,9
Bulgarien 19,0 8,7 45,9
Den Tjekkiske Republik 7, 0 2,4 34,4
Danmark 61,0 7, 6 12,5
Tyskland 166,0 78,0 47, 0
Irland 26,0 0,4 1,6
Grækenland 70,0 0,0 0,0
Spanien 188,6 47, 2 25,0
Frankrig 460,5 3,4 0,7
Italien 88,5 20,4 23,0
Nederlandene 21,0 1,1 5,2
Polen 34,0 0,0 0,0
Rumænien 22,0 0,0 0,0
Slovenien 1,0 0,2 17,7
Finland 31,0 2,3 7, 3
Sverige — 35,4  —
Det Forenede Kongerige 104,0 5,7 5,4
EU27 1 332,0 232,9 17, 5
1 Medlemsstater, der ikke havde afsat midler fra sundhedstjekket eller EERP til vandforvaltning, er ikke medtaget i denne liste.
2 Ifølge KOM pressemeddelelse IP 09/1568, IP 09/1813, IP 09/1945 og IP/10/102.
3 Data fra Kommissionen fra de samlede overvågningsdata for EU27 for 2010, 2011 og 2012.Bilag IV
54
 — medlemsstaternes større kendskab til de ana -
lytiske rammer for politikken for udvikling af 
landdistrikterne og til proceduren for udarbej -
delse af vandområdeplaner  — VOP’er (inden for 
rammerne af VRD)
 — de særlige betingelser i den nye forordning om 
udvikling af landdistrikterne vedrørende støtte 
til investeringer i kunstvanding.
VII
Kommissionen anerkender, at der har været for -
sinkelser i gennemførelsen af landbrugsforan -
staltninger under VRD, og er fast besluttet på at 
samarbejde med medlemsstaterne om at løse dette 
problem. Hvis dette ikke kan ske frivilligt, vil Kom -
missionen fremskynde gennemførelsen gennem 
indledning af traktatbrudsprocedurer.
IX
Som led i reformen af den fælles landbrugspolitik 
har Kommissionen foreslået  — og medlovgiverne er 
blevet enige herom i en fælles erklæring1 — at VRD 
og direktivet om bæredygtig anvendelse af pestici -
der indarbejdes i krydsoverensstemmelsesreglerne, 
når disse direktiver er blevet gennemført i alle med -
lemsstaterne, og de forpligtelser, der direkte gælder 
for landbrugerne, er blevet identificeret.
Medlovgiverne er også blevet enige om, at disse 
to direktiver  — indtil de er blevet indarbejdet 
i krydsoverensstemmelsesordningen  — skal ind -
arbejdes i det obligatoriske anvendelsesområde 
for bedriftsrådgivningsordningen, således at alle 
berørte landbrugere har adgang til relevant råd -
givning. Hovedelementerne i EU’s vandpolitik vil 
således blive indarbejdet i den fælles landbrugs-  
politik på længere sigt.
Med hensyn til politikken for udvikling af landdi -
strikterne tilvejebringes de nødvendige redskaber 
og mekanismer for perioden 2014-2020 gennem 
den nye forordning om udvikling af landdistrikterne   
(Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 
1305/2013) og gennem relateret lovgivning.
1 Fælles erklæring fra Europa -Parlamentet og Rådet om 
krydsoverensstemmelse, der er vedhæftet forordning  
(EU) nr. 1306/2013.Resumé
Fælles svar på punkt V og VI
Kommissionen ønsker at understrege, at kryds-  
overensstemmelse har øget landbrugernes viden 
og forbedret deres praksis på vandområdet. Kom -
missionen bemærker imidlertid, at der fortsat er 
visse svagheder i medlemsstaternes gennemførelse 
af krydsoverensstemmelse.
Vigtig vandrelateret EU -lovgivning, navnlig vedrø -
rende nitrater og pesticider, er allerede integreret 
i anvendelsesområdet for krydsoverensstemmelse. 
De resterende vandrelaterede spørgsmål skal 
håndteres af medlemsstaterne som led i opfyldel -
sen af forpligtelserne i vandrammedirektivet (VRD). 
Der skal være fokus på alle de obligatoriske krav 
i artikel 11, stk. 3, i indsatsprogrammer. De relevante 
foranstaltninger i VRD vil blive integreret i anven -
delsesområdet for krydsoverensstemmelse på 
længere sigt, når forpligtelserne på bedriftsniveau 
er tilstrækkelig klare. I mellemtiden er der blevet 
fastsat normer for god landbrugs- og miljømæs -
sig stand (GLM) med henblik på opfyldelse af visse 
eksisterende, grundlæggende krav i den nationale 
lovgivning for at kæde denne sammen med betalin -
ger under den fælles landbrugspolitik.
Med hensyn til udvikling af landdistrikterne vil der 
efter Kommissionens opfattelse ske forbedringer 
i perioden 2014-2020 som følge af:
 — indførelsen af udtrykkeligt vandrelaterede »fo -
kusområder« (delprioriteter) i den nye forord -
ning om udvikling af landdistrikterne — med 
tilsvarende indikatorer til brug for medlemssta -
ternes fastsættelse af mål i deres LDP’er
 — kravet i den nye forordning om udvikling af 
landdistrikterne om at anvende mindst 30 % af 
det samlede bidrag fra ELFUL til hvert enkelt 
program for udvikling af landdistrikterne til 
modvirkning af og tilpasning til klimaforandrin -
ger samt miljømæssige forhold ved hjælp af 
bestemte foranstaltningerKommissionens  
svar
Kommissionens svar 55
XI
Med hensyn til det nyligt indførte overvågnings- og 
evalueringssystem for den fælles landbrugspolitik 
er det meget vanskeligt at knytte vandkvalitet og 
vandmængde sammen med landbrugspraksis på 
grund af de meget forskellige landbrugsmetoder og 
agronomiske forhold i EU, belastninger fra ikkeland -
brugsmæssige kilder, der også har en betydelig ind -
virkning på vandkvaliteten og -tilgængeligheden, 
og udfordringerne med at finde de underliggende 
årsager. De omkostninger og administrative byrder, 
der er forbundet med overvågnings- og evalue -
ringssystemer, skal derfor afvejes nøje mod forde -
lene ved bedre forvaltning og politikudformning.
Erfaringerne fra den fælles overvågnings- og evalu -
eringsramme (CMEF) for perioden 2007-2013 viste, 
at det var meget vanskeligt at fastsætte præcise 
mål for effektindikatorer såsom vandkvalitet på 
grund af de mange eksterne faktorer, der spiller 
ind. Medlemsstaterne har fået tilsendt vejlednings -
dokumenter, der skal gøre det nemmere at måle 
disse effektindikatorer, som forventes at indgå i de 
efterfølgende evalueringer.
Med hensyn til resultatindikatorerne anerkendes det, 
at der var en række vanskeligheder forbundet med 
at registrere data for resultatindikatoren »område 
omfattet af effektiv arealforvaltning« korrekt.
Under VRD skal medlemsstaterne identificere 
signifikante belastninger og indberette disse i vand -
områdeplanerne og i vandinformationssystemet for 
Europa (WISE). Det anerkendes, at der ikke er blevet 
indberettet tilstrækkelige data til analyseformål, og 
det er derfor inden for rammerne af VRD/CIS -pro-
cessen blevet drøftet at ændre indberetningskra -
vene med henblik på at sikre, at det bliver nemmere 
at identificere belastninger og vurdere, i hvilket 
omfang de indførte foranstaltninger virker.
Se også svaret på punkt VIII.I forordningen om udvikling af landdistrikterne 
(dvs. i hovedlovgivningen) er »bedre vandforvalt -
ning« og »effektivitetsforbedringer i vandforbruget 
i landbruget« udtrykkelige elementer i de »priorite -
ter«, på grundlag af hvilke medlemsstaterne/regio -
nerne skal programmere udgifterne i deres LDP’er.
Der er indført en række foranstaltninger, som skal 
understøtte opfyldelsen af disse prioriteter  — 
støtte til uddannelse, rådgivningstjenester, inve -
steringer, flerårige arealforvaltningsmetoder og 
eksperimentel udvikling (herunder inden for ram -
merne af det europæiske innovationspartnerskab 
for landbrugets produktivitet og bæredygtighed).
Kommissionen har oplyst medlemsstaterne om 
disse muligheder i forskellige fora, herunder navnlig 
gennem arbejdsgruppen om den fælles gennemfø -
relsesstrategi for VRD vedrørende landbrug. Endelig 
skal det bemærkes, at der i politikken for udvikling 
af landdistrikterne skal være fokus på en række 
prioriteter, og de finansielle midler er begrænsede.
X
Kommissionen har vurderet alle indberettede 
vandområdeplaner og vil afholde møder med alle 
medlemsstaterne inden efteråret 2014 for at drøfte 
problemer i den første fase af gennemførelsen af 
vandområdeplanerne og nå til enighed om et hand -
lingsprogram til afhjælpning af alvorlige mangler. 
Manglerne med hensyn til effektive landbrugs -
foranstaltninger er blevet drøftet med medlems -
staterne, og de har fået en frist til at bringe disse 
forhold i orden, hvorefter Kommissionen vil træffe 
yderligere foranstaltninger.
Kommissionen vil ligeledes fortsætte samarbejdet 
med medlemsstaterne i arbejdsgruppen om den 
fælles gennemførelsesstrategi (CIS) for VRD ved -
rørende landbrug, hvor eksempler på god praksis 
identificeres og fremmes over for medlemsstaterne.
Kommissionens svar 56
Selv om disse mål ikke er klart defineret, er det 
imidlertid ikke helt umuligt at udarbejde LDP’er 
i overensstemmelse med kriterierne i EU’s vandpoli -
tik, og det skal stadig ske på grundlag af de detal -
jerede analyser af styrker, svagheder, muligheder 
og trusler (SWOT) og af »behov« — der indgår i alle 
LDP’er. Det vil dog være langt sværere uden pas -
sende vandområdeplaner og mål.
33
Kommissionen er enig med Retten i, at krydsover-  
ensstemmelse har øget landbrugernes bevidsthed 
og medført ændringer i landbrugspraksis i forbin -
delse med vand.
Kommissionen vil også gerne understrege, at vigtig 
EU-lovgivning vedrørende beskyttelse af EU -far-
vande mod landbrugsforurening, såsom nitratdirek -
tivet eller pesticidforordningen, har været indarbej -
det i krydsoverensstemmelsessystemet fra starten.
Kommissionen er enig med Retten i, at der kan kon -
stateres svagheder i anvendelsen af krydsoverens -
stemmelse i medlemsstaterne, men vil gerne 
understrege, at der rettes op på identificerede 
svagheder i forbindelse med regnskabsafslutnin -
gen. Denne procedure er et virkningsfuldt middel 
til at anspore medlemsstaterne til at gennemføre 
krydsoverensstemmelsesreglerne.
35
Det er Kommissionens opfattelse, at forurening med 
fosfor og pesticider i en række lande er omfattet 
af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav (SMR) 
vedrørende gennemført EU -lovgivning.  I nogle 
medlemsstater omfatter handlingsprogrammerne 
for nitratdirektivet også krav vedrørende fosfor, og 
dette direktiv er indarbejdet i krydsoverensstem -
melsesreglerne. Bestemmelserne i pesticidforord -
ningen om godkendelse af plantebeskyttelsesmid -
ler er ligeledes omfattet af anvendelsesområdet for 
krydsoverensstemmelse.
Nogle medlemsstater har endvidere suppleret 
denne lovgivning med en række GLM -normer.Revisionen
19
Med hensyn til særberetning nr. 7/2011 anerkendte 
Kommissionen, at der kunne ske forbedringer på 
nogle områder, men fremhævede samtidig styr -
kerne ved de miljøvenlige landbrugsforanstaltnin -
ger, der blev gennemført i perioden 2007-2013.
Bemærkninger
21
De obligatoriske komponenter, der skal indarbejdes 
i en vandområdeplan, er defineret i direktivet. Kom -
missionen har kontrolleret kvaliteten af vandom -
rådeplanerne. Resultaterne er blevet offentliggjort 
i medlemsstatsrapporter, og der er blevet afholdt 
bilaterale møder for at drøfte de forbedringer, der 
skal indføres i fremtidige vandområdeplaner.
23
Der er blevet udarbejdet 23 vejledningsdokumenter 
inden for rammerne af den fælles gennemførel -
sesstrategi for VRD, som skal gøre det lettere for 
medlemsstaterne at udarbejde vandområdeplaner 
af god kvalitet.
Kommissionen og medlemsstaterne lægger fortsat 
vægt på, at disse vejledningsdokumenter følges.
24
Kommissionen er opmærksom på de manglende 
fremskridt med hensyn til at gøre landbrugsforan -
staltninger operationelle på bedriftsniveau og vil 
bruge Rettens dokumentation og Kommissionens 
egen dokumentation (rapportering om indsats -
programmer) til at følge op herpå bilateralt med 
medlemsstaterne for at forbedre indsatsen på dette 
område i vandområdeplanernes anden fase.
25
Medlemsstaterne udvikler vandområdeplaner på 
vandområdedistriktsplan og fastsætter derefter mål 
på vandområdeplan. Kommissionen vil undersøge, 
om disse mål er blevet defineret, fremsætte anbefa -
linger og om nødvendigt indlede traktatbrudspro -
cedurer mod medlemsstaterne.
Kommissionens svar 57
42
Det forhold, at nogle krav er vanskelige at kontrol -
lere, er ikke et specifikt problem i forbindelse med 
krydsoverensstemmelseskontrol, men skyldes 
selve forpligtelsen. Det er korrekt, at den årlige 
krydsoverensstemmelseskontrol ikke kan tilpasses 
alle typer krav, men der kan ligeledes følges op på 
resultater opnået ved andre lejligheder i forbindelse 
med krydsoverensstemmelsen.
43
Når der konstateres svagheder under Kommissio -
nens revisioner, kan der foretages finansielle kor -
rektioner, indtil manglerne er afhjulpet.
46
De forskellige krav til anlæggelse af bræmmer 
hænger sammen med de specifikke bestemmelser 
i nitratdirektivet. Ved fastsættelse af kravene til 
bræmmer skal der tages hensyn til miljøbetingel -
serne i de relevante områder i den pågældende 
medlemsstat (artikel 5, stk. 3, litra b)). Kravene til 
bræmmer kan således variere, hvis bræmmernes 
udformning sammen med de øvrige foranstalt -
ninger i handlingsprogrammet i tilstrækkelig grad 
reducerer vandforurening forårsaget af nitrater 
(artikel 5, stk. 5).
Kommissionen spiller ikke nogen formel rolle i ved -
tagelsen af de nitrathandlingsprogrammer, hvori 
foranstaltningerne, herunder kravene til bræmmer, 
defineres. Verserende traktatbrudssager vidner 
imidlertid om, at Kommissionen rent faktisk bestri -
der foranstaltningernes egnethed med hensyn til at 
opfylde målene for vandkvalitet.37
Tidsfristerne for gennemførelse af vandrammedi -
rektivet og direktivet om bæredygtig anvendelse 
af pesticider, herunder på bedriftsniveau, er fast -
sat i selve lovteksterne. Hvis medlemsstaterne 
ikke overholder disse frister, kan der indledes 
traktatbrudsprocedurer.
38
GLM -normen for brug af vand til kunstvanding er 
baseret på eksisterende national lovgivning og har 
til formål at kæde disse nationale regler sammen 
med betalinger under den fælles landbrugspolitik. 
Forhåndstilladelse til vandindvinding er et krav i   
henhold til artikel 11, stk. 3, litra e), i VRD. Det kan 
ikke sidestilles med brug af vand og blev derfor ikke 
føjet til GLM -normen for brug af vand. Hvis den nati -
onale lovgivning ikke omfatter udtrykkelige bestem -
melser om vandmålere og rapportering af vandfor -
brug, vil de heller ikke blive indført i GLM -normen. 
I den nationale lovgivning skal der i princippet tages 
hensyn til de nationale, regionale og lokale behov 
for brug af vand. Disse behov er meget forskellige 
fra sted til sted, og det ville ikke være hensigtsmæs -
sigt at stille de samme krav på hele EU’s område.
Kommissionen bemærker imidlertid, at der i pro -
grammeringsperioden 2014-2020 kun vil blive ydet 
støtte til investeringer i kunstvanding gennem 
ELFUL, hvis der allerede forefindes måling af van -
danvendelse på investeringsniveau eller som en del 
af investeringen. Forskellige andre betingelser skal 
ligeledes opfyldes  — hvoraf mange vedrører til-  
standen af de vandområder, der berøres af kunst-  
vandingsprojekter.
39
VRD er det relevante EU -instrument til at forbedre 
forvaltningen af farvande i EU på en planlagt og 
sammenhængende måde, og på længere sigt vil der 
blive stillet forslag om indarbejdelse af direktivet 
i krydsoverensstemmelsesreglerne, når de forplig -
telser, der direkte gælder for landbrugerne, er blevet 
identificeret. Medlemsstaternes vandområdeplaner 
skal omfatte foranstaltninger til kontrol af indvin -
dings- og vandprissætningspolitikker, der sikrer en 
»god« kvantitativ tilstand, jf. kravet i VRD. Hvis denne 
kontrol ikke sker eller anses for at være utilstrækkelig 
med henblik på opfyldelse af målene i VRD, følger 
Kommissionen op herpå med medlemsstaterne.
Kommissionens svar 58
 — de særlige betingelser i den nye forordning om 
udvikling af landdistrikterne vedrørende støtte 
til investeringer i kunstvanding.
Tekstboks 1 1
 — På trods af fokusset i den danske strategiske 
miljøvurdering om vandkvaliteten omfatter 
foranstaltning 121 (investering i landbrugsbe -
drifter) ligeledes særlig støtte til nedbringelse 
af vandforbruget i havebrugssektoren og er 
således direkte rettet mod vandindvinding.
 — Vandindvinding kan ligeledes omfattes af 
grundlæggende foranstaltninger til fremme af 
en mere effektiv udnyttelse af vandet i overens -
stemmelse med princippet om, at forureneren 
betaler. Disse foranstaltninger finansieres ikke 
nødvendigvis gennem LDP .
 — LDP omfatter uddannelsesforanstaltninger 
under foranstaltning 111, der skal øge land -
brugernes viden om miljølovgivningen. Råd -
givningsforanstaltninger støttes også under 
foranstaltning 115, der skal fremme et mere 
bæredygtigt vandforbrug.
 — I Slovakiet blev VOP’en vedtaget og indberettet 
i marts 2010, lang tid efter gennemførelsen af 
miljøvurderingen for LDP (det slovakiske LDP 
blev vedtaget den 4. december 2007). Dette er 
årsagen til, at de foranstaltninger, der blev iden -
tificeret i VOP’en, ikke var omfattet af miljøvur -
deringen for LDP . Det skulle være muligt at sikre 
en bedre sammenhæng fremadrettet, da den 
første VOP nu er blevet indberettet.
 — I Grækenland blev VOP’en godkendt lang tid ef -
ter godkendelsen af LDP . De negative miljømæs -
sige og økonomiske konsekvenser af borehuller 
blev imidlertid identificeret i miljøvurderingen 
for LDP . På denne baggrund medfinansie -
rer foranstaltning 125 projekter vedrørende 
indsamling og udnyttelse af overfladeafstrøm -
ningsvand, modernisering og forbedring af 
kunstvandingsforhold, dræning, adgang og 
infrastruktur, der gør det nemmere at overvåge 
og registrere konsekvenserne af hydromorfolo -
giske belastninger på grundvandsmagasiner.48
Kommissionen er opmærksom på en række ure -
gelmæssigheder i kontrollen af vandindvinding 
i landbrugssektoren og følger op herpå bilateralt 
med medlemsstaterne på grundlag af vurderingen 
af vandområdeplanerne for at sikre, at der er indført 
effektiv lovgivning.
Se også svaret på punkt 39.
49
I betragtning 6 henvises ikke særskilt til EU’s vand -
politik, men denne politik er naturligvis omfattet af 
»fællesskabspolitikken på andre områder«.
51
Kommissionen er enig i, at analysen af vandrela -
terede belastninger skal være grundig, at der skal 
være god sammenhæng mellem LDP’er og VOP’er, 
at negative bivirkninger af vandrelateret støtte bør 
undgås, og at programmidler enten skal anvendes 
effektivt eller om nødvendigt omfordeles korrekt 
(med en solid begrundelse).
Indsatsen kan forbedres på nogle områder i perio -
den 2014-2020. Efter Kommissionens opfattelse vil 
der ske forbedringer som følge af:
 — indførelsen af udtrykkeligt vandrelaterede »fo -
kusområder« (delprioriteter) i den nye forord -
ning om udvikling af landdistrikterne — med 
tilsvarende indikatorer til brug for medlemssta -
ternes fastsættelse af mål i deres LDP’er
 — kravet i den nye forordning om udvikling af 
landdistrikterne om at anvende mindst 30 % af 
det samlede bidrag fra ELFUL til hvert enkelt 
program for udvikling af landdistrikterne til 
modvirkning af og tilpasning til klimaforandrin -
ger samt miljømæssige forhold vha. bestemte 
foranstaltninger
 — medlemsstaternes større kendskab til de ana -
lytiske rammer for politikken for udvikling af 
landdistrikterne og til proceduren for udarbej -
delse af vandområdeplaner  — VOP’er (inden for 
rammerne af VRD)
Kommissionens svar 59
58
Artikel 38 blev gennemført i 2010 straks efter fristen 
for indsendelse af VOP . De nye forpligtelser blev 
obligatoriske for landbrugerne ved udgangen af 
2012 lige før afslutningen af landdistriktsprogram -
merne i 2013. Denne foranstaltning blev således 
kun anvendt af nogle få medlemsstater.
Derudover skal der tages hensyn til, at udbeta -
lingen af kompensation kan medvirke til at frem -
skynde gennemførelsen. Da artikel 38 vedrører 
kompensationsomkostninger, stilles ingen nye 
miljøkrav. Medlemsstaterne kan således være ambi -
tiøse i gennemførelsen uden at udnytte mulighe -
derne i artikel 38.
59
Selv om de årsager, som Retten anfører for den 
begrænsede anvendelse af foranstaltning 213, er en 
gyldig forklaring, henledes opmærksomheden på to 
yderligere punkter.
For det første anvendes nogle foranstaltninger til 
udvikling af landdistrikterne mere end andre.
For det andet er foranstaltning 213 lidt usædvanlig, 
da der tilbydes kompensation for ulemper som følge 
af obligatoriske krav på bestemte områder. De fleste 
foranstaltninger virker anderledes (dvs. betalinger 
for foretagne investeringer/indførelse af praksis på 
frivillig basis). Dette særlige træk ved foranstalt -
ning 213 betyder, at nogle medlemsstater er forsig -
tige med at gennemføre foranstaltningen, indtil de 
har set andre lande gøre det med gode resultater.
Kommissionen forventer under alle omstændighe -
der en øget brug af foranstaltningen vedrørende 
VRD -betalinger i perioden 2014-2020, da VOP’erne 
nu er på plads.53
Kommissionen er enig i, at en lang række medlems -
stater har brug for langt bedre definerede indsats -
programmer for landbrugssektoren i VOP’ernes 
anden fase, og samarbejder aktivt med medlems -
staterne på dette område.
54
Den nye forordning om udvikling af landdistrikterne 
for programmeringsperioden 2014-2020 omfatter 
særlige foranstaltninger til støtte for investeringer 
i kunstvanding, der kædes sammen med vandmåling, 
indsendelse af en VOP med relevante foranstaltnin -
ger for landbruget og med vandområdernes tilstand.
I henhold til forskellige retsakter, navnlig miljøvur -
deringsdirektivet, skal der i forbindelse med visse 
investeringer forudgående foretages en miljø -
vurdering (denne bestemmelse er også indført 
i artikel 45, stk. 1, i forordningen om udvikling af 
landdistrikterne).
Endelig er gennemførelsen af GLM -minimumskra -
vene til brug af gødningsstoffer og plantebeskyttel -
sesmidler og vandprissætning forhåndsbetingelser 
for støtte under ELFUL (jf. bilag V til forordningen 
om udvikling af landdistrikterne).
Tekstboks 12
Generelt vil en udvidelse af det kunstvandede areal 
og/eller en stigning i det samlede vandforbrug kun 
have »negative bivirkninger«, hvis der ikke er en 
tilstrækkelig vandmængde til rådighed til at dække 
det øgede vandforbrug og sikre bevarelsen eller 
opnåelsen af en god vandtilstand.
Investeringer under foranstaltning 125 i det spanske 
LDP , der udvider det kunstvandede areal eller øger 
det samlede vandforbrug, er ikke støtteberettigede, 
hvorimod risikoen for en udvidelse af det kunstvan -
dede areal reduceres gennem investeringer under 
foranstaltning 121. Dette skyldes, at den vandinfra -
struktur/de rør, der befinder sig uden for bedriftens 
område, og som forsyner bedriften med vand, ikke 
kan være støtteberettigede under foranstaltning 
125, hvis de medfører en udvidelse af det kunstvan -
dede areal.
Kommissionens svar 60
I forbindelse med flerårige programmer såsom 
landdistriktsprogrammerne kan visse resultater, 
f.eks. effekten på vandkvaliteten, først vurderes 
korrekt godt inde i programmeringsperioden og 
efterfølgende. Denne effekt kan først måles et godt 
stykke tid efter gennemførelsen.
68
Kontroller kan ikke tilvejebringe oplysninger om 
effekten af en politik. Målingen af en effekt forudsæt -
ter en nøje udformet evaluering, der gør det muligt 
at adskille effekten af en politik, såsom krydsoverens -
stemmelse, fra andre faktorer, der spiller ind.
69
I den fælles overvågnings- og evalueringsramme 
(CMEF) defineres en række indikatorer, der medvir -
ker til at måle fremskridt i retning af opfyldelse af 
målene. Disse indikatorer anvendes som en infor -
mationskilde af evaluatorerne under deres arbejde.
70
Siden 2014 har den nye overvågnings- og evalue-  
ringsramme også omfattet oplysninger om vand -
mængde. Det skal generelt bemærkes, at der er 
praktiske problemer og omkostninger forbundet 
med indsamling af oplysninger. Der er således en 
grænse for, hvilke oplysninger, der kan indsamles, 
og hvor hyppigt de kan indsamles.
Erfaringerne fra CMEF for perioden 2007-2013 viste, 
at det var meget vanskeligt at fastsætte præcise 
mål for effektindikatorer såsom vandkvalitet på 
grund af de mange eksterne faktorer, der spiller ind. 
Medlemsstaterne har fået tilsendt vejledningsdo -
kumenter, der skal gøre det nemmere at måle disse 
effektindikatorer, som forventes at indgå i de efter -
følgende evalueringer.
Med hensyn til resultatindikatorerne anerkendes det, 
at der var en række vanskeligheder forbundet med 
at registrere data for resultatindikatoren »område 
omfattet af effektiv arealforvaltning« korrekt.64
Se svaret på punkt 83.
65
De foranstaltninger til udvikling af landdistrik -
terne, som Retten nævner, der ikke er knyttet 
til krydsoverensstemmelse, er hovedsagelig 
investeringsforanstaltninger.
Lovgivningen om udvikling af landdistrikterne 
for perioden 2014-2020 omfatter bestemmelser, 
der medvirker til at sikre, at der kun ydes støtte til 
miljømæssigt bæredygtige investeringer. I denne 
forbindelse er bestemmelserne om investeringer 
i kunstvanding særlig detaljerede.
Den administrative byrde, der er forbundet 
med at inddrage investeringsforanstaltninger 
i krydsoverensstemmelse, ville være stor, da forvalt -
ningen af disse foranstaltninger er flerårig. Virknin -
gen ville desuden være meget begrænset, da de 
fleste af de landbrugere, der modtager støtte til inve -
steringer gennem politikken til udvikling af landdi -
strikterne, allerede er omfattet af krydsoverensstem -
melse gennem ordningerne for direkte betalinger 
under søjle I og gennem områderelaterede foran -
staltninger til udvikling af landdistrikterne.
67
For den nye programmeringsperiode 2014-2020 
er der i forordning (EU) nr. 1306/2013 blevet ind -
ført et nyt system til overvågning og evaluering af 
den fælles landbrugspolitik som helhed i forhold 
til målene. Dette system omfatter ligeledes oplys -
ninger om vandforbrug og vandkvalitet. Det er 
imidlertid meget vanskeligt at knytte vandkvalitet 
og vandmængde sammen med landbrugspraksis 
på grund af de meget forskellige landbrugsme -
toder og agronomiske forhold i EU, belastninger 
fra ikkelandbrugsmæssige kilder, der også har en 
betydelig indvirkning på vandkvaliteten og -tilgæn -
geligheden, og udfordringerne forbundet med at 
finde de underliggende årsager. Omkostningerne 
og de administrative byrder, der er forbundet med 
overvågnings- og evalueringssystemer, skal derfor 
afvejes nøje mod fordelene ved bedre forvaltning 
og politikudformning.
Kommissionens svar 61
Konklusioner og anbefalinger
82
Se svaret på punkt V.
83
Vigtig vandrelateret EU -lovgivning er allerede 
integreret i anvendelsesområdet for krydsoverens -
stemmelse. Derudover er vandrelaterede spørgsmål 
omfattet af vandrammedirektivet, som på længere 
sigt vil blive foreslået indarbejdet i anvendelsesom -
rådet for krydsoverensstemmelse, når direktivet er 
blevet gennemført i alle medlemsstaterne, og de 
forpligtelser, der direkte gælder for landbrugerne, 
er blevet identificeret. I mellemtiden er der blevet 
fastsat GLM -normer med henblik på opfyldelse af 
visse eksisterende grundlæggende krav i den natio -
nale lovgivning for at kæde denne sammen med 
betalinger under den fælles landbrugspolitik.
Krydsoverensstemmelse bidrager til overholdelsen 
af princippet om, at forureneren betaler, men har 
ikke til formål at kompensere for omkostningerne 
forbundet med miljømæssige skader. Princippet for 
beregning af krydsoverensstemmelsesnedsættelser 
er rent faktisk baseret på en procentdel af alle de 
berørte betalinger under den fælles landbrugspoli -
tik, som landbrugeren modtager. Det er selve pro -
centsatsen og ikke det absolutte beløb, der afspejler 
alvoren af landbrugerens overtrædelse af EU -reg-
lerne i henhold til proportionalitetsprincippet.
Anbefaling 1
Kommissionen mener, at denne anbefaling er blevet 
delvist gennemført, og at den vil blive gennemført 
fuldt ud, når visse betingelser er opfyldt.
Som led i reformen af den fælles landbrugspolitik 
efter 2014 har Kommissionen foreslået, at vandram -
medirektivet (VRD) og direktivet om bæredygtig 
anvendelse af pesticider indarbejdes i krydsoverens -
stemmelsesreglerne, når disse direktiver er blevet 
gennemført i alle medlemsstaterne, og de forpligtel -
ser, der direkte gælder for landbrugerne, er blevet 
identificeret. Europa -Parlamentet og Rådet blev 
enige om denne tilgang og udarbejdede en fælles 
erklæring herom i forbindelse med vedtagelsen af 
reformen af den fælles landbrugspolitik.71
Generelt kom midtvejsevalueringer så tidligt 
i programmerne, at det ikke var muligt at generere 
pålidelige data om effekt og resultater, da det i de 
fleste tilfælde var så tidligt i programmet, at resulta -
terne/effekten af politikken ikke var slået igennem.
På denne baggrund er midtvejsevalueringer blevet 
afskaffet i den nye programmeringsperiode.
I forbindelse med flerårige programmer såsom land -
distriktsprogrammerne kan visse resultater, f.eks. 
effekten på vandkvaliteten, først vurderes korrekt 
godt inde i programmeringsperioden og efterføl -
gende. Denne effekt kan først måles et godt stykke 
tid efter gennemførelsen. For de fleste interventio -
ner var dette endnu ikke tilfældet på tidspunktet for 
gennemførelse af midtvejsevalueringen (2010).
74
Gennem arbejdsgruppen om den fælles gennemfø -
relsesstrategi for VRD vedrørende indberetning arbej -
des der på at ændre indberetningen, således at der 
kan etableres en mere tydelig kobling mellem belast -
ninger, foranstaltninger og tiltag. Kommissionen vil 
desuden træffe de nødvendige foranstaltninger for at 
sikre, at VRD -overvågningskravene opfyldes.
78
Kommissionen og Det Europæiske Miljøagentur 
(EEA) samarbejder med medlemsstaterne om at 
forbedre WISE.
79
Landbrugsmiljøindikatorerne forbedres løbende, 
og en række indikatorer omfatter landbrugspraksis 
såsom AEI 15 (bruttonæringsbalance), AEI 12 (inten -
sivering/ekstensivering, AEI 11 (landbrugspraksis) 
og AEI 7 (kunstvanding). Det anerkendes, at der 
fremadrettet skal tilskyndes til en bedre synergi 
mellem den fælles overvågnings- og evaluerings -
ramme, data i det integrerede forvaltnings- og kon -
trolsystem og undersøgelserne af landbrugsbedrif -
ternes struktur i overensstemmelse med artikel 17 
i Inspiredirektivet om udveksling af geodatasæt.
Kommissionens svar 62
86
EU’s vandpolitik gennemføres til dels med støtte fra 
»midler«, men til dels uden (med henblik på over -
holdelse af princippet om, at forureneren betaler). 
Ikkefinansierede lovkrav spiller en meget stor rolle 
i hele den pakke af foranstaltninger, der er nødven -
dige for at afbøde landbrugets indvirkning på vand.
Anbefaling 3
Svar på første afsnit i anbefaling 3:
Kommissionen finder, at denne anbefaling er blevet 
delvist gennemført.
Kommissionen vil fortsætte den bredt anerkendte 
VRD/CIS -proces, der indtil videre har givet anled -
ning til udarbejdelse af 23 vejledningsdokumenter, 
hvori der redegøres nærmere for gennemførelsen 
af VRD, på grundlag af planen for vandressourcer 
vedtaget i 2012. I CIS -arbejdsgruppens mandat er 
der stor fokus på at forbedre vandområdeplanernes 
kvalitet og EU -farvandenes tilstand ved at gennem -
føre forslagene i planen.
Kommissionen følger op på alvorlige mangler i de 
foranstaltninger, der skal træffes for at gennemføre 
VRD, med medlemsstaterne bilateralt, således at 
problemerne bliver løst inden den næste forvalt -
ningscyklus for vandområdeplanerne i 2015. I nogle 
tilfælde vil der blive indledt traktatbrudsprocedurer, 
hvis det er relevant.
I 2016 indsender medlemsstaterne deres ajourførte 
vandområdeplaner til Kommissionen. Kommissio-  
nen vil vurdere disse planer og vil bl.a. på dette 
grundlag fuldføre gennemgangen af VRD og foreslå 
eventuelle nødvendige ændringer senest i 2019 og/
eller andre initiativer.
Med hensyn til LDP er en af de grundlæggende 
bestemmelser  — artikel 9 om vandprissætnings -
politik — en forhåndsbetingelse for LDP , og med -
lemsstaterne er derfor nødt til at sikre, at dette krav 
opfyldes, for at sikre, at de kan trække på LDP -mid -
ler i påkommende tilfælde.
Svar på andet afsnit i anbefaling 3:
Denne del af anbefalingen rettes til medlemsstaterne.I 2012 tog EU -vanddirektørerne2 anbefalingerne fra 
den strategiske koordinationsgruppe og Kommissio -
nen til efterretning. Vanddirektørerne anerkendte, at 
det burde overvejes at indarbejde listen med forslag til 
grundlæggende foranstaltninger i krydsoverensstem -
melsesordningen, hvis Europa -Parlamentet og Rådet 
nåede til enighed om at indarbejde VRD -bestemmel -
serne i krydsoverensstemmelsesordningen under 
drøftelserne af den fælles landbrugspolitik.
Medlovgiverne er også blevet enige om, at disse 
to direktiver  — indtil de er blevet indarbejdet 
i krydsoverensstemmelsesordningen  — skal indar -
bejdes i det obligatoriske anvendelsesområde for 
bedriftsrådgivningsordningen, således at alle berørte 
landbrugere har adgang til relevant rådgivning. Ho-  
vedelementerne i EU’s vandpolitik kan således indar -
bejdes i den fælles landbrugspolitik på længere sigt.
Med hensyn til politikken for udvikling af landdi -
strikterne tilvejebringes de nødvendige redskaber 
og mekanismer for perioden 2014-2020 gennem 
den nye forordning om udvikling af landdistrikter-  
ne (Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) 
nr. 1305/2013) og gennem relateret lovgivning.
I forordningen om udvikling af landdistrikterne 
(dvs. i hovedlovgivningen) er »bedre vandforvalt -
ning« og »effektivitetsforbedringer i vandforbruget 
i landbruget« udtrykkelige elementer i de »priorite -
ter«, på grundlag af hvilke medlemsstaterne/regio -
nerne skal programmere udgifterne i deres LDP’er.
Der er indført en række foranstaltninger, som skal 
understøtte opfyldelsen af disse prioriteter  — 
støtte til uddannelse, rådgivningstjenester, inve -
steringer, flerårige arealforvaltningsmetoder og 
eksperimentel udvikling (herunder inden for ram -
merne af det europæiske innovationspartnerskab 
for landbrugets produktivitet og bæredygtighed).
Endelig skal det bemærkes, at der i politikken for 
udvikling af landdistrikterne skal være fokus på 
en række prioriteter, og at de finansielle midler er 
begrænsede.
Anbefaling 2
Denne anbefaling er rettet til medlemsstaterne.
2 https://circabc.europa.eu/w/
browse/25d8b24a -c247-4275-9a56-9676a75a90f6
Kommissionens svar 63
Under VRD skal medlemsstaterne identificere 
signifikante belastninger og indberette disse 
i vandområdeplanerne og i WISE-systemet. Kom -
missionen anerkender, at der ikke er blevet indbe -
rettet tilstrækkelige data til analyseformål, og det 
er derfor inden for rammerne af VRD/CIS -processen 
blevet drøftet at ændre indberetningskravene med 
henblik på at sikre, at det bliver nemmere at identi -
ficere belastninger og vurdere, i hvilket omfang de 
indførte foranstaltninger virker.
Svar på andet afsnit i anbefaling 4:
Denne del af anbefalingen rettes til medlemsstaterne.87 Andet led
Kommissionen og EEA samarbejder med medlems -
staterne om at forbedre WISE.
87 Tredje led
En korrekt og effektiv gennemførelse af landbrugs -
miljøindikatorerne afhænger af medlemsstaternes 
levering af data og oplysninger. Indikatorerne kan 
ikke fungere korrekt uden denne information. 
Problemet med utilstrækkelig information berører 
navnlig indikatorerne for vand.
Anbefaling 4
Svar på første afsnit i anbefaling 4:
Kommissionen finder, at denne anbefaling gennem -
føres fuldt ud i øjeblikket.
For den nye programmeringsperiode 2014-2020 blev 
der i forordning (EU) nr. 1306/2013 indført et nyt 
system til overvågning og evaluering af den fælles 
landbrugspolitik som helhed i forhold til målene. 
Dette system omfatter ligeledes oplysninger om 
vandforbrug og vandkvalitet. Det er imidlertid meget 
vanskeligt at knytte vandkvalitet og vandmængde 
sammen med landbrugspraksis på grund af de meget 
forskellige landbrugsmetoder og agronomiske for -
hold i EU. De omkostninger og administrative byrder, 
der er forbundet med overvågnings- og evaluerings -
systemer, skal derfor afvejes nøje mod fordelene ved 
bedre forvaltning og politikudformning.
I forbindelse med flerårige programmer såsom 
landdistriktsprogrammerne kan visse resultater, 
f.eks. effekten på vandkvaliteten, først vurderes 
korrekt godt inde i programmeringsperioden og 
efterfølgende. Denne effekt kan først måles et godt 
stykke tid efter gennemførelsen.
Erfaringerne fra CMEF for perioden 2007-2013 viste, 
at det var meget vanskeligt at fastsætte præcise 
mål for effektindikatorer såsom vandkvalitet på 
grund af de mange eksterne faktorer, der spiller 
ind. Medlemsstaterne har fået tilsendt vejlednings -
dokumenter, der skal gøre det nemmere at måle 
disse effektindikatorer, som forventes at indgå i de 
efterfølgende evalueringer.
Med hensyn til resultatindikatorerne anerkendes det, 
at der var en række vanskeligheder forbundet med 
at registrere data for resultatindikatoren »område 
omfattet af effektiv arealforvaltning« korrekt.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
•  flere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
• via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Betalingsabonnementer:
•  via Den Europæiske Unions Publikationskontors salgskontorer  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).
QJ-AB-14-004-DA-C ISSN 1831-0796
EU har prioriteret beskyttelsen af Europas 
vandressourcer højt siden sidst i  1970’erne. 
Landbruget, der er en af de største forbrugere og 
forurenere af vand, har en central rolle at spille 
i forbindelse med bæredygtig vandforvaltning.
Unionen har gentagne gange erkendt, at der 
bør være sammenhæng mellem dens forskellige 
politikker, og anerkender derfor behovet 
for at sikre, at dens miljøpolitikker, herunder 
vandpolitikken, understøttes af den fælles 
landbrugspolitik. Revisionsretten undersøgte 
ved denne revision, om det er lykkedes at 
integrere EU’s vandpolitiske mål i den fælles 
landbrugspolitik, og konstaterede, at det kun 
delvis er tilfældet.