KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 17.07.1995 
KOM(95)344 endelig udg 
ÅRSBERETNING 
1. AUGUST 1993 - 31. JULI 1994 
Te mp u s 
& Tacis 
Program for samarbejde inden for de videregående uddannelser mellem 
Central- og Østeuropa, 
de nyligt uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen, sam Mongoliet 
og den Europæiske Union 

Bibliografiske data findes bagest i denne publikation 
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1995 
ISBN 92-827-0206-5 
© BKSF-EP-EAEF, Bruxelles • Luxembourg, 1995 
Eftertryk tilladt med kildeangivelse, dog ikke til kommercielle formål 
Printed in Belgium 
fc 
Udarbejdet for Europa-Kommissionen 
Generaldirektion XXII - Uddannelse og Ungdomsanliggender 
af 
European Training Foundation 
Villa Gualino 
Viole Settimio Seven 65 
1-10133 Torino 
ITALY 
Tel: (39)11-630.2232 
Fax: (39)11-630.22.00 
Det Europæiske Uddannelsesinstitut er et uafhængigt agentur under den Europæiske Union, der 
har til formål at støtte og koordinere aktiviteter mellem EU og partnerlandene i Central- og 
Østeuropa samt i Centralasien indenfor arbejdsmarkedsuddannelserne, samt at assistere EU -
Kommissionen med implementeringen af Tempus programmet. 
INHOLDSFORTEGNELSE 
Side 
I. TEMPUS UDVIKLING 1990 - 1993 1 
1.1. TEMPUS-PROGRAMMETS OPRINDELSE 1 
I. 2. FØRSTE FASE AF TEMPUS 1990 - 1993 2 
I. 3. MINISTERRÅDSBESLUTNING AF 29 APRIL 1993: TEMPUS II 
VEDTAGET 3 
II. OVERSIGT OVER TEMPUS-AKTIVITETER ÂR 1993 - 1994 4 
Tempus (Phare) 4 
II.1. BUDGET : 4 
II. 2. ETABLERING AF NATIONALE PRIORITETER OG 
UDVÆLGELSESPROCEDURE FOR PROJEKTERNE ....4 
II. 3. JEP-STØTTE AKTIVITETER: RESULTATET AF 1994-
UDVÆLGELSEPROCEDUREN 5 
II. 3.1. Analyse af prioriterede fagområder 6 
II. 3.2. Analyse af Partnerlande, EU-Medlemsstater og G-24 
deltagerlande 6 
II. 3.2.1. Partnerlande deltagelse 6 
II. 3.2.2. Medlemsstaters deltagelse 6 
II. 3.2.3. G-24 deltagerlande 6 
II. 3.3. JEP+ udvælgelsen 7 
II. 3.4. Særlig aktivitet - strukturel JEP: etablering af Eurofaculty 7 
II. 3.5. Udvælgelse af Fælleseuropæiske Netværk (JEN'er) 8 
H.4. INDIVIDUELLE MOBILITETSSTDRENDIER 8 
II. 4.1. Særlig Aktion Syd 8 
II. 5. SUPPLERENDE AKTIVITETER (CME) 9 
II. 5.1. CME+ 9 
n. 6. AKTIVITETER VEDRØRENDE UNGDOMSUDVEKSLING (YEX) 10 
II. 7. OPFØLGNING 10 
II. 7.1. Phare partnerlande: publikationer om de enkelte lande 11 
Tempus (Tacis) 11 
II. 8. BUDGET 11 
II. 9. PRÆ-JEP STRATEGIEN OG ETABLERING AF PRIORITETER 11 
II. 10. UDVÆLGELSESPROCEDUREN 12 
H. 11. RESULTATET AF UDVÆLGELSESRUNDERNE 11993 (PRÆ-JEP'er) 
OG 11994 (PRÆ-JEFer OG JEP'er) 13 
II. 11.1. Analyse af prioriterede fagområder 14 
II. 11.2. Analyse af støtteberettigede stater og EU-Medlemslande 14 
Informations- og koordineringsaktiviteter. : 15 
II. 12. INFORMATIONSAKTIVITETER, TEMPUS (PHARE) OG 
TEMPUS (TACIS) 15 
11.13. KOORDINERINGSAKTIVITETER 16 
Tempus (Phare) 16 
Tempus (Tacis) , 16 
III. RAPPORTER OM PHARE-LANDE 17 
III. 1. ALBANIEN 18 
III. 2. BULGARIEN 20 
III. 3. DEN TJEKKISKE REPUBLIK 23 
III. 4. ESTLAND 26 
ni.5. UNGARN , 28 
HI. 6. LETLAND 31 
III. 7. LITAUEN 33 
III. 8. POLEN 35 
III. 9. RUMÆNIEN. 38 
m. 10. DEN SLOVAKISKE REPUBLIK 42 
ffl. 11. SLOVENIEN 46 
3> 
IV. HOVEDÆNDRINGER OG UDVIKLING I TEMPUS 1990 - 1994 49 
IV. 1. SAMMENHÆNGEN IPHARE-PROGRAMMET... 49 
IV. 1.1. Udvikling af nationale prioriteter for støtte 50 
IV.2. SAMARBEJDSFORMER 50 
IV. 2.1. Udvikling i Fælleseuropæiske Projekter (JEP)-konceptet 50 
IV. 2.2. Sammenhæng mellem JEFer og udviklingen af videregående 
uddannelser i partnerlande ved hjælp af prioriteter 51 
IV. 2.3. Mindre støtte til regionale JEFer 52 
IV. 2.4. Understregning af resultaternes levedygtighed og 
spredningseffekten med hensyn til Fælleseuropæiske Netværk 
(JEN'er) 52 
IV. 2.5. Ændringer i tilskudsordningen for Individuelle 
Mobilitetsstipendier 52 
IV. 2.6. Ændringer i støtteordningen for Supplerende Aktiviteter 53 
IV. 3. PROJEKT-IMPLEMENTERING 54 
IV. 3.1. Skridt mod øget ansvar for projektkoordinering og 
kontrahering for partnerlandene 54 
IV. 3.2. Indførelse af flerårig støtte 54 
BILAG 1 - TEMPUS PUBLIKATIONER 
BILAG 2 - STATISTISK OVERSIGT 
I. TEMPUS UDVIKLING 1990 - 1993 
1.1. TEMPUS-PROGRAMMETS OPRINDELSE 
Begivenhederne i 1989 og 1990 i Øst- og Centraleuropa havde en dramatisk effekt på Det 
Europæiske Fællesskab. Medlemsstaterne stod enkeltvis og kollektivt over for hidtil ukendte 
politiske og økonomiske udfordringer i forhold til den etablerede verdensorden og procedurer i 
internationale forhold. Samtidig var der ikke tvivl om nødvendigheden af at fremkomme med et 
passende hurtigt og effektivt svar på disse udfordringer, ikke kun i form af nødhjælp, men også 
ved at tilvejebringe konkrete udveje for de berørte lande, hvorved de kunne udvikle nye 
perspektiver og nye mål, der er forbundet med en meningsfyldt opfattelse af Europa. 
Med målsætningen om et helstøbt, globalt svar, søgte Fællesskabet hurtigt at tilvejebringe en 
vidtspændende ramme bestående af praktisk bistand og sagkundskab for at hjælpe de berørte 
lande med at omstrukturere deres økonomier og politiske systemer, så de kunne få størst mulig 
udbytte af den nye situation. Ministerrådet godkendte et generelt bistandsprogram i 
december 1989. Phare1, tilvejebragte rammen for Fællesskabets bistand med henblik på at støtte 
den økonomiske og sociale reformproces i landene i Central- og Østeuropa. 
Videregående uddannelse og undervisning var blevet udpeget af partnerlandene som et af 
prioritetsområderne for samarbejde. Ikke fordi de troede, at aktiviteter, der skulle forbedre den 
videregående uddannelse kunne få nogen umiddelbar og dramatisk effekt på deres politiske og 
økonomiske situation, men snarere fordi det repræsenterede en stærkt fremtrædende, fælles 
investering i fremtiden for hele kontinentets intellektuelle ressourcer. Allerede på et meget tidligt 
tidspunkt blev et antal specialiserede programmer for bistand inden for uddannelsesområdet lagt 
ind i Phare, hvoraf det største var Tempus - Trans-European Mobility Scheme for University 
Studies (Trans-Europæiske Mobilitetsprogram for Universitetsstudier). 
Det var i dette perspektiv, at Ministerrådet i december 1989 anmodede Europa-Kommissionen om 
hurtigt at stille detaljerede forslag, der skulle effektueres inden for rammerne af Phare, til 
passende foranstaltninger inden for videregående uddannelse og undervisning for at støtte 
reformprocessen i Central- og Østeuropa. 1 januar 1990 forelagde Kornmissionen sine planer for 
Rådet og Europa-Parlamentet om at skabe et nyt program, der var specielt konstrueret til at 
afgrænse og opfylde de præcise behov inden for det omhandlede område. 
PA det tidspunkt betød Phare Tologne, Hongrie: Assistance à la Restructuration Economique". Det nuværende fulde 
navn er "Phare - Fællesskabsprogram for assistance til økonomisk omstrukturering i landene i Central- og Østeuropa". 
-2 
Motivet bag beslutningen om at etablere Tempus-programmet som et program, der skulle fungere 
ved siden af de allerede eksisterende intrakommunitære programmer for de videregående 
uddannelser (som ERASMUS og COMETT) og de forskellige forskningsaktiviteter (som 
internationalt samarbejde, human capital og forsker mobilitet) var den opfattelse, at det var 
nødvendigt at styre reformprocessen ved at intervenere i den sociale dimension, der var specifik 
for de enkelte lande. Man erkendte at dybe ændringer i de personers udsyn og attituder, der var 
beskæftiget som lærere eller var studerende ved de videregående uddannelser, ville være en 
vigtig faktor ved understregningen af anvendeligheden af de menneskelige ressourcer, der var 
brug for til at fremme selve reformprocessen. Det var ikke kun et spørgsmål om at forbedre den 
faglige og tekniske uddannelse af fremtidige ledere, videnskabsmænd og ingeniører, hvor 
ønskeligt det end måtte være. Man indså også, at gennem en kritisk revision af 
uddannelsesstrukturen og -filosofien, kunne man tage nogle vigtige skridt i retning af at 
overvinde modstanden mod nødvendige ændringer i hele samfundet, ligesom man kunne skabe 
mere relevant viden, teknik og kvalifikationer, og som det vigtigste, udskifte gamle tankebaner og 
beslutningsprocedurer med nye. 
1.2. FØRSTE FASE AF TEMPUS 1990 -1993 
Tempus blev vedtaget af Ministerrådet den 7 maj 1990 med henblik på en indledende 'pilotfase' 
på tre år begyndende 1 juli 1990 og med en samlet tidsramme på 5 år. En senere Rådsbeslutning 
udvidede pilotfasen med ét år til slutningen af juni 1994.2 Ansvaret for gennemførelsen af 
programmet blev lagt i hænderne på Kornmissionen. I overensstemmelse med artikel 5 i den 
Rådsbeslutning, der etablerer Tempus-programmet, bliver Kommissionen bistået af et udvalg 
sammensat af to repræsentanter udpeget af hver medlemsstat, som har Kommissionens 
repræsentant som formand. 
Fra begyndelsen har hoveddrivkraften i det mellemuniversitære samarbejde, der er forudsat 
under Tempus-programmet, været de fælleseuropæiske projekter (JEFer), der modtager støtte i 
en periode på maksimum tre år og omfatter deltagelse af mindst ét universitet fra et partner-land 
og af partnerorganisationer, hvoraf én skal være et universitet, i mindst to EU-medlemsstater. 
Strategisk set var fremgangsmåden i den indledende fase at forsøge at nå Tempus-programmets 
ornstmktureringsmålsætninger ved at støtte initiativer foreslået af universiteterne selv 'bottom-
up', som rettede sig mod de grundliggende emner for reform gennem udvikling af læseplaner, 
organiseret mobilitet for personale (særligt med henblik på efteruddannelse og ajourføring) og 
også for studenter, samt anskaffelse af og støtte til væsentligt undervisnings- og kommunikations­
udstyr. 
Der blev også givet støtte til forskellige aktiviteter, der gik ud på at opbygge effektive netværk 
(individuelle mobilitetsstipendier til personale med henblik på undervisningsopgaver, 
praktikpladser, efteruddannelse og ajourføring af personale samt besøg) samt til supplerende 
aktiviteter med henblik på udvidelse af europæiske sammenslutninger inden for videregående 
uddannelse og andre aktiviteter til også at omfatte partnerlandene. 
Der var også sørget for en begrænset støtte til ungdomsaktiviteter og relaterede aktiviteter, der 
skulle virke som katalysatorer, således at unge mennesker kunne få en større bevidsthed om den 
europæiske dimension. 
De respektive nationale myndigheder etablerede et nationalt Tempus-kontor i hvert af de 
involverede partnerlande, der på fuldtid står for gennemførelsen af Tempus-programmet i det 
omhandlede land. 
Se denne beretning afsnit L3. vedrørende programmets videre udvikling. 
-3-
I perioden maj 1990 til juli 1993 gennemførte Task Force for Menneskelige Ressourcer bistået af 
EFs Tempus-kontor3,1 tæt samarbejde med de nationale myndigheder i et stadigt stigende antal 
partnerlande, fire udvælgelsesrunder vedrørende fælleseuropæiske projekter, der var rettet mod 
de enkelte landes særlige prioriteter inden for den ramme, der er skitseret ovenford4. Den sidste 
af disse, udvælgelsen i foråret 1993, blev baseret på et begrænset antal ansøgninger, eftersom 
budgetmidlerne blev anvendt til at dække resterende udgifter vedrørende fælleseuropæiske 
projekter påbegyndt i 1991/92 og 1992/93. Således kunne Albanien, Ungarn, Estland, Letland og 
Litauen kun godkende et meget begrænset antal nye ansøgninger, mens Bulgarien, Den Tjekkiske 
Republik, Slovakiet og Polen helt måtte afvise at modtage nye ansøgninger. I Sloveniens tilfælde 
fortsatte indsendelsen af ansøgninger, men det viste sig, at det økonomiske 'efterslæb' fra de to 
foregående år ikke tillod finansiering af nye projekter. 
1.3. MINISTERRÅDSBESLUTNING AF 29 APRIL 1993: TEMPUS II 
VEDTAGET 
Ved at følge en indledende meningsudveksling blandt Undervisningsministrene inden for det 
Europæiske Fællesskab i november 1992, og Europa-Pariamentes positive mening i marts 1993, 
vedtog Rådet den 29 april 19935 at forlænge programmet med en anden fase (Tempus II). Denne 
beslutning muliggjorde effektivt at fortsætte Tempus-programmet i de eksisterende partnerlande, 
men også at udvide det til også at omfatte republikkerne i det tidligere Sovjetunionen. Herved 
blev det muligt for de republikker, der ønskede det, at reservere en del af de midler, der var stillet 
til rådighed for dem, til deltagelse i Tempus-programmet. Ved udvælgelsesrunden i 1994 for det 
akademiske år 1994/95 var de deltagende republikker: Hviderusland, Kasakhstan, Kirgistan, 
Moldova, Den Russiske Føderation, Ukraine og Usbekistan. 
EF's Tempus-konot er et autonomt kontor i det European Cooperation Fund, der ifølge sin kontrakt histår De 
Europæiske Fællesskaber i gennemførelsen af Tempus-programmet. 
Antallet af støtteberettigede lande steg fra de oprindelige to i maj 1990 (Polen og Ungarn) til ét samlet antal ad 11 i 
februar 1992.1 juli 1993 var disse: Albanien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Den Slovakiske 
Republik, Slovenien, Den Tjekkiske Republik og Ungarn. 
O} No. L112/34,6 maj 1993. 
-4-
II. OVERSIGT OVER TEMPUS-AKTIVITETER ÅR 
1993 - 1994 
For at lette gennemgangen fremstilles Tempus (Phare) og Tempus (Tacis) hver for sig. 
Tempus (Phare) 
II. 1. BUDGET 
Den altovervejende faktor med hensyn til de budgetmekanismer, der styrer Tempus-programmet 
er, at Tempus udgør en del af Phare. De afgørende faktorer er: 
• Phare-budgettet for hvert partner-land bliver fastsat årligt ved forhandlinger mellem 
Kommissionen på den ene side og de nationale myndigheder fra de omhandlende lande på 
den anden side. 
• inden for det nationale budget er anvendelserne af midlerne underlagt myndighedernes 
skøn, og den andel af budgettet, der tildeles Tempus aktiviteter fastsættes af dem i samråd 
med Kommissionen. 
Den budgetformende proces for Tempus aktiviteter i 1994/95 måtte tage højde for, at 
udvælgelsesrunden i foråret 1994 ville blive den første i det nye Tempus II, hvorved 
deltagerlandenes ansøgninger ville blive behandlet på grundlag af flerårige stipendier 
(jf. afsnit ^.3.2.). 
Et samlet budget på mere end 95,9 MECU blev afsat for dette år. 
II. 2. ETABLERING AF NATIONALE PRIORITETER OG UDVÆLGELSES­
PROCEDURE FOR PROJEKTERNE 
Visse kriterier ligger til grund for definitionen af Tempus rammer for videregående uddannelser i 
de pågældende lande og at fremme udviklingsprocessen mellem Tempus og andre støttede 
aktiviteter inden for Phare-programmet. 
Definitionen af Tempus-prioriteter er resultatet af en tæt forbindelse mellem Kommissionen og 
myndighederne i hvert støttemodtagerland. Prioriteterne for 1994/95 blev fastlagt i første halvdel 
af 1993 og udgivet i en særlig Vejledning for Ansøgere. 
Tempus har på denne måde været i stand til at fortsætte og udvikle, samt imødekomme de 
problemer og tvivlsspørgsmål, der opstår omkring projektvurderingen, og ansøgerlandene 
hjælpes til at målrette sine projekter inden for de i vejledningen angivne fagområder. 
-5 
Inden for rammerne af Tempus/Phare-budgettet udvælges relevante projekter ud fra 
kvalitetskriterier udviklet i samarbejde mellem Kommissionen og de lokale myndigheder. 
Kommissionen bedømmer, i hvilken grad projektet lever op til kriterierne fastsat inden for 
Tempus-programmet, medens hvert lands pågældende myndigheder vurderer projektets relevans 
i forhold til omstruktureringen af videregående uddannelser. 
Kommissionen udvælger de endelige projekter til støttebevilling og især projekter, der har fået 
det Nationale Tempus-kontor's (ofte med råd fra nationale ekspertpaneler) og EF-kontorets 
godkendelse, går videre i 1994/95-udvælgelsesproceduren. 
I denne procedure søges på bedst mulig måde inden for de givne økonomiske rammer at give 
støtte til de projekter, der bedst lever op til kvalitetskrav og fastsatte prioriteter. Selvom en stor 
del af ansøgningerne til JEP-støtten opfylder de givne betingelser, der er anført i Vejledning for 
Ansøgere, er det dog kun muligt at imødekomme en relativ lav procentdel af disse. 
II. 3. JEP-STØTTE AKTIVITETER: RESULTATET AF 1994-UDVÆLGELSE-
PROCEDUREN 
I løbet af første halvdel af 1994 udvalgtes de JEP-støttede projekter, der skulle begynde i det 
akademiske år 1994/95. Resultatet af udvælgelsen er som følger: 
Antal støttede JEFer i 1994/95 464 
Antal af nye JEFer i 1994/95 239 
Antal fornyede JEFer i 1994/95 225 
Antal nye JEP-ansøgninger modtaget i 1994 1.365 
Antal nye JEP-ansøgninger på prioriterede fagområder 975 
Samlet beløb afsat til Tempus i 1994/95 fra Phare-budgettet 95,9 MECU 
6-
II. 3.1. Analyse af prioriterede fagområder 
Af de ialt 1.365 indkomne JEP-ansøgninger, omhandlede 975 (71%) emner, der var blevet udpeget 
som prioriterede af de nationale myndigheder i det omhandlede partner-land. For yderligere 
information om de nationale prioriteter henvises til afsnit III, Rapporter om Phare-lande, i denne 
årsberetning. 
II. 3.2. Analyse af Partnerlande, EU-Medlemsstater og G-24 deltagerlande 
II. 3.2.1. Partnerlandes deltagelse 
Institutioner i partnerlande optræder som koordinatorer i 66,9% af de støttebevilligede projekter i 
1994/95-udvælgelsen. Institutioner fra et af de fem partnerlande, hvis nationale myndigheder har 
anmodet om, at institutionerne i deres respektive lande kan optræde som kontrahent, 
repræsenterer ialt 32,2% af projektkontrahenterne på projekter udvalgt i den nuværende 
udvælgelsesrunde6. 
En detaljeret analyse af støtteberettigede landes deltagelse i JEFer foreligger i afsnit III. 
II. 32.2. Medlemsstaters deltagelse 
Det Forenede Kongerige, Tyskland og Frankrig er de tre medlemsstater, der deltager i flest 
projekter. Disse lande, samt Belgien, optræder ligeledes hyppigst som projektkoordinatorer og -
kontrahenter. I en række medlemsstater modsvares lysten til at medvirke i programmet ikke af 
lysten til at påtage sig ansvaret som enten koordinator eller kontrahent. I en del lande, hvor 
deltagelsesprocenten har vist sig særlig lav, er der foretaget foranstaltninger til at fremme 
forbindelsen til partnerlandene ved f.eks. en hurtigere ansøgningsprocedure ved ansøgninger fra 
akademikere fra partnerlande om individuelle mobilitetsstipendier for at indlede 
projektforberedelser i underrepræsenterede medlemslande (Se afsnit II.4.1. Særlig Aktion Syd). 
II. 3.2.3. G-24 deltagerlande 
17% af JEP-ansøgningerne i 1992/93 (sidste ubegræsede ansøgningsrunde) involverede deltagelse 
af G-24 lande. Alene i den nuværende udvælgelsesrunde inkluderede lidt over 210(15%) 
projekter samarbejdspartnere fra G-24 lande, hovedsageligt fra de skandinaviske lande, Østrig, 
Schweiz og USA. Kun få projekter omtalte institutioner i lande som Australien, Canada, Japan og 
Malta som partnere. Ialt 22 ansøgninger involverede G-24 partnere som koordinatorer, hvoraf 
18 blev bevilliget støtte. 2/3 af disse projekter blev koordineret af institutioner i Sverige, den 
resterende 1/3 af institutioner i Østrig eller Finland. Det er måske signifikant, at de samme tre 
lande har etableret fonde til støtte af deres videregående uddannelsesinstitutioners deltagelse i 
Tempus. 
'Projektkoordinator' er en organisation, der er ansvarlig for koordineringen af ansøger/projekt-konsortiets aktiveteter. 
'Kontrahent' er en organisation med kontraktmæssigt ansvar for projektet over for Kommissionen, men ikke 
nødvendigvis samtidig koordinator af projektet 
-7-
II. 3.3. JEP+ udvælgelsen 
1 det akademiske år 1993/94 blev der givet mulighed for tre nye former for støtte inden for 
Tempus-programmet. To af disse, under betegnelsen JEP+ og CME+, skulle dække et behovsfelt 
mellem de nationale prioriterede fagområder og aktiviteter udbudt af det europæiske akademiske 
samfund7. For JEP+ strategiens vedkommende (for CME+, se afsnit II.5.1.) skulle de nationale 
myndigheder definere prioriterede områder som udgangspunkt for indkaldelse af ansøgninger, 
som ansøgerne forventedes at svare på i form af fælleseuropæiske projekter (eller supplerende 
aktiviteter). De indkomne JEP+ forslag omhandlede forbedringer af økonorrustyringen på 
universiteterne, opdatering af universitetsbibliotekeme, udvikling af universiteternes 
internationale kontorer, udvikling af fjernundervisning i europæiske studier og endelig informatik 
i videregående uddannelser. De ovennævnte prioriterede områder blev alle omtalt i Vejledning for 
Ansøgere med mere detaljerede informationer fra EFs og nationale Tempus-kontorer. En første 
udvælgelse fandt sted i første halvdel af 1994. 
Ialt 11JEP+ projekter fik tildelt støtte og begyndte aktiviteterne i det akademiske år 1994/95: 8 gik 
til Polen og ét til hvert af landene Bulgarien, Den Tjekkiske Republik og Rumænien til en samlet 
bevilling af 4.195.415 ECU fordelt på de tre støtteår. 
II. 3.4. Særlig aktivitet - strukturel JEP: etablering af Eurofaculty 
Første fase af det nye Eurofaculty's aktiviteter bestod af efteruddannelse af universitetslærere 
(inklusiv engelsk og tysk undervisning) og opdatering af eksisterende universitetsbiblioteker 
i Estland, Letland og Litauen. Der udbydes allerede nu kurser på universiteter i Tartu (Estland), 
Riga (Letland) og Vilnius (Litauen) af lærerhold med én vesteuropæisk repræsentant fra hvert af 
følgende samarbejdslande: Danmark, Finland, Tyskland og Sverige. På nuværende tidspunkt er 
de udbudte discipliner: jura, økonomi, offentlig forvaltning og virksomhedsledelse. Hvert af disse 
hovedområder vil styrke støttemodtageruniversiteterne til at fremstå som ekspertisecentre i den 
planlagte reformproces. Det er planen at udvide netværket til sin tid til også at omfatte 
universiteter i Rusland (Kaliningrad og Skt. Petersborg). 
Centret vil blive en juridisk autonom fond, der bliver finansieret af nationale donationer og af 
Kommissionen gennem Tempus-programmet. Det samlede budget for de første to år ligger på 
anslået 3,5 MECU inklusiv for det akademiske år 1993/94 et samlet budget på 320.000 ECU tildelt 
fra de nationale Tempus-budgetter fra de fire partnerlande, der er involveret (Estland, Letland, 
Litauen og Polen) inden for rammerne af et regionalt JEP, der skal finansiere det nødvendige 
forberedende arbejde og aktiviteterne i den første fase. For det akademiske år 1994/95 er 
yderligere 360.000 ECU tildelt fra de fire nationale Tempus-budgetter. 
7 Den tredje er en JEN Aktion se §1135. 
II. 3.5. Udvælgelse af Fælleseuropæiske Netværk (JEN'er) 
JEN-aktiviteten, der blev lanceret i 1993 og fik tildelt de første stipendier i 1994, var tænkt som en 
hjælp over en periode på maksimum to år til de mest succesrige allerede fuldførte 
fælleseuropæiske tre-årige projekter i de partnerlande, som har deltaget længst i Tempus­
programmet til at vedligeholde deres netværk, sprede de opnåede resultater og give eksempler på 
god praksis. Budgetmidlerne til JEN-aktiviteteme beløb sig i 1993/94 til 769.005 ECU fordelt på 
30 projekter. 
H. 4. INDIVIDUELLE MOBILITETSSTIPENDIER 
Udvælgelsesproceduren for de Individuelle Mobilitetsstipendier ligner proceduren for de 
Fælleseuropæiske projekter. Dog gives der her støtte på baggrund af to udvælgelsesrunder hvert 
år. EFs Tempus-kontor indstiller til Kommissionen de ansøgere inden for EF, der søger stipendier 
til at rejse tu et partner-land, mens de nationale Tempus-kontorer vurderer ansøgninger om at 
rejse fra et partner-land til EF i overensstemmelse med standardiserede udvælgelseskriterier. 
I de to udvælgelsesrunder i 1993/94 var der ialt 1.491 ansøgninger fra universitetsansatte fra 
partnerlande om individuelle besøg til et fælleskabsuniversitet til et samlet beløb på 
3.573.752 ECU, mens der blev givet et beløb på 561.188 ECU til 629 besøg fra universitetsansatte 
inden for EF på institutioner i partnerlande. 
Antallet af stipendier til EF-ansøgere var usædvanligt stort (353) i første runde af 1993/94. Dette 
kan måske skyldes, at indkaldelsen af JEP-ansøgere blev aflyst i mange lande i december 1992 (Se 
afsnit I.2.), hvorfor potentielle projektpartnere sikkert har søgt alternative midler inden for 
Tempus for alligevel at udvikle kontakter og samarbejde. 
I løbet af første halvdel af 1994 fandt udvælgelsen af kandidater til Individuelle 
Mobilitetsstipendier sted med ikrafttræden fra begyndelsen af det akademiske år 1994/95 
(1994/95 1. runde). Ialt 71.170 ECU blev udbetalt til 64 besøg til partnerlande ud af i alt 
195 indkomne ansøgninger. Ydermere blev 1.772.120 ECU overført til 589 af de indkomne 
978 ansøgninger fra partnerlande, som vil rejse inden for det Europæiske Fællesskab. 
II. 4.1. 'Særlig Aktion Syd* 
Et særligt tiltag fandt sted i 1993 med det formål at fremme samarbejdet mellem partnerlande og 
de medlemslande, der var underrepræsenterede i fælleseuropæiske projekter, der løbende 
modtog støtte (Irland, Italien, Portugal og Spanien). Denne aktivitet har form af Individuelle 
Mobilitetsstipendier til univeritetspersonale fra partnerlande til studierejser i de ovennævnte 
medlemslande med det formål at forberede Fælleseuropæiske projekter. Ansøgninger til disse 
'Aktion Syd' stipendier, bekendtgjort i april 1993, blev indsendt til den sædvanlige frist for anden 
runde af Individuelle Mobilitetsstipendier (15 juni 1993), men med en fremskyndet 
udvælgelsesprocedure udført af de nationale Tempus-kontorer (ved brug af de eksisterende 
standardprocedurer og kriterier). På den måde kunne de udvalgte kandidater starte deres besøg 
-9 
mellem 1. september og 31 december samme år og herved muliggøre, at nye JEP-ansøgninger blev 
indsendt inden ansøgningsfristens udløb den 31 januar 1994. 
I alt 112 'Særlige Aktion Syd-stipendier blev tildelt en samlet støtte på 116.265 ECU. 
II. 5. SUPPLERENDE AKTIVITETER (CME) 
Af de to udvælgelsesrunder i 1993/94 blev der givet i alt 188.595 ECU til 19 universitets-
sammenslutninger med henblik på udvidelse af det akademiske netværk til Central- og 
Østeuropa og til publikationer, studier og oversigter, der skulle virke som igangsætter og 
multiplikator for samarbejdsinitiativer i tæt relation til Tempus' formål. Udvælgelsen fulgte 
proceduren for JEP-stipendier. 
I den første halvdel af 1994 blev de Supplerende Aktivitets-projekter udvalgt, der skulle begynde 
i det akademiske år 1994/95 (1994/95 1. runde). Der indkom 29 ansøgninger, af hvilke 14 fik 
økonomisk støtte på ialt 147.825 ECU. 
I løbet af 1994 besluttede man at iværksætte en omstrukturering af 'Aktion Syd'. Den nye 'Aktion 
Syd', der træder i kraft i 1995/96, vil i højere grad være rettet mod strategiske emner i relation til 
videregående uddannelse i partnerlandene med støtte til planlægning inden for videregående 
uddannelsesinstitutioner, til foranstaltninger til udbredelse af opnåede JEP-resultater inden for 
særlige emneområder og til udformning af en generel uddannelsespolitik på nationalt niveau. 
II. 5.1. CME+ 
11993 iværksattes CME+ (jvf. Afsnit II. 3.3.) finansiering til sammen med JEP+ aktionen at virke 
som supplerende støtte til særlige prioriteter inden for videregående uddannelsesreformer, sådan 
som de er defineret af de nationale myndigheder i de respektive partnerlande. En særlig 
ansøgningsprocedure blev gennemført på grundlag af et detaljeret kommissorium, der var kunne 
indhentes fra EF Tempus kontor og nationale Tempus kontorer fra oktober 1993. Ialt 8 sådanne 
projekter (ét til hvert af partnerlandene Albanien, Bulgarien, Ungarn, Letland, Rumænien og to til 
Polen) blev finansieret i 1994 med et samlet budget på 269.120 ECU. 
CME+ stipendierne er især rettet mod at yde teknisk assistance og støtte til nationale 
myndigheder inden for områder, som beskæftiger sig med politik for videregående uddannelse. I 
Letland støttedes, for eksempel, en undersøgelse af muligheden af en integration mellem 
universiteterne og forskningsinstitutterne på Letlands Forskningsakademi, og i Polen tilbød et 
CME+ projekt rådgivning af den polske undervisrungsniinister om etablering af et nationalt 
akkrediteringscenter for videregående uddannelser. 
10 
n. 6. AKTIVITETER VEDRØRENDE UNGDOMSUDVEKSLING (YEX) 
I det akademiske år 1993/94 var der, ligesom i det foregående år, et mindre beløb af 
fondsmidlerne til rådighed til støtte af ungdomsudvekslinger og beslægtede aktiviteter, der 
involverer organiseret kulturel udveksling, der skal gøre det muligt for unge mellem 15 og 25 år, 
der almindeligvis er uden for det videregående uddannelsessystem, at blive mere bevidste om 
den europæiske dimension. 
En samlet sum på 1.112.464 ECU blev fordelt til 114 projekter med dette formål i de to 
udvælgelsesrunder i 1993/94. 
Udvælgelsen af Ungdomsudvekslingsprojekter fandt sted i første halvdel af 1994 for aktiviteter, 
der skulle påbegynde i september 1994 (1994/95 1. runde). 272.102 ECU blev fordelt på 
32 projekter ud af 124 indkomne ansøgninger. 
I tilknytning hertil fortsatte det polske Ungdoms-pilot-projekt, der blev igangsat efter en enkelt 
udvælgelsesrunde i 1992/93, sine aktiviteter i 1993/94. Den økonomiske bistand til 33 af disse nye 
typer aktiviteter med lokalt virkefelt og styret af de unge deltagere selv beløb sig til 578.400 ECU i 
januar 1994 udvælgelsesrunderL Projekternes succes mere end fordoblede ansøgningerne fra den 
foregående udvælgelsesrunde til den efterfølgende. Dette skyldes i høj grad den intensive 
informationskampagne, der blev ført af det polske Tempus-kontor og at et medlem fra EF 
Tempus Kontor blev udsendt til det polske Tempuskontor i perioden september 1993 til august 
1994. En yderligere udvælgelsesrunde i august 1994, hvor der var indkommet 41 ansøgninger, 
placerede Pilotprojekterne i det sædvanlige mønster med to årlige udvælgelsesrunder. 
II. 7. OPFØLGNING 
Kommissionen gennemførte et komplet program med interne opfølgningsprocedurer for samtlige 
Tempus-aktiviteter og udarbejdede detaljerede undersøgelser og analyser af en del relevante 
aspekter (situationen i de forskellige partnerlande, de forskellige prioriterede fagområder, 
Fællesskabets engagementer, G-24 engagementer osv.) for så vidt angår de projekter, der er blevet 
støttet i den forudgående udvælgelsesrunde. 
Organiseringen og gennemførelsen af et intensivt Projektbesøgs-program, der startede i 1992/93, 
fortsatte i indeværende beretningsår og involverede i alt 36 studiebesøg til et repræsentativt 
udsnit af igangværende Fælleseuropæiske Projekter i alle partnerlandene. Opfølgning af projekter 
indebærer to forskellige typer besøg: ét til den samarbejdende partnerinstitution, hvor 
hovedformålet er at kontrollere opnåede resultater af de ønskede målsætninger, det andet er en 
regnskabsrevision foretaget i den kontraherende institution. 
Et vigtigt nyt element inden for denne aktivitet var gennemførelsen af 7 'institutionsbesøg' for at 
bedømme effekten af udvalgte institutioners deltagelse i Tempus. Besøgsholdet var især 
interesseret i at undersøge den gensidige påvirkning projekterne imellem, og hvorledes 
projekterne tilsammen bidrog til den overordnede udvikling af strategipolitikker for 
universiteterne. 
Der vil blive udgivet en særskilt rapport over de vigtigste erfaringer fra Projektbesøg-
programmerne udført i det akademiske år 1993/94. 
11-
Erfaringer og resultater fra disse besøg, der styres af Kommissionen og bistås af de nationale 
Tempus-kontorer med hjælp fra akademiske eksperter både fra medlemslandene samt fra 
Central- og Østeuropa, har bidraget til en forenkling af procedurerne, til et forøget antal af 
projektbesøg, og, håber man, at de ansvarlige for videregående uddannelser i partnerlandene 
iværksætter strategisk planlægning på uddannelsesområdet. 
II. 7.1. Phare partnerlande: publikationer om de enkelte lande 
I løbet af 1994 indledtes en række undersøgelser og studier af Tempus (Phare)-programmets 
indvirkning på, i første omgang, 7 af i de alt 11 støtteberettigede lande, som har deltaget i 
Tempus (Phare) siden 1991. Disse syv lande er Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Ungarn, 
Rumænien, Polen, Den Slovakiske Republik og Slovenien. Det første af disse studier, skrevet efter 
kontrakt med EFs Tempuskontor, beskriver indvirkningen af Tempus-projekterne i Den 
Slovakiske Republik og er blevet udgivet tidligt i 1995. 
Tempus (Tacis) 
II. 8. BUDGET 
Det samlede rådighedsbeløb for Tempus (Tacis) i 1993/94 til projektfinansiering var på 
3,42 MECU. 
I det akademiske år 1994/95 blev 21,73 MECU stillet til rådighed for projektfinansiering. 
II. 9. PRÆ-JEP STRATEGIEN OG ETABLERING AF PRIORITETER 
Tempus II aktiviteter begyndte i det akademiske år 1994/95. For at få gennemført anvendelige 
Tempus (Tacis) Fælleseuropæiske projekter på det tidspunkt indledte Kommissionen et 
forberedelsesarbejde i løbet af 1993/94, der gik ud på at finansiere et-årige Præ-Jep'er. Disse 
omhandlede forberedende mobilitet af personale mellem universiteter, der planlægger 
samarbejde på institutionsniveau på et senere tidspunkt (fx undersøgelses- og informations-
indsamlingsbesøg, forberedelse af institutsamarbejde, personale ajourføring og efteruddannelse, 
undervisningsopgaver osv.). 
De lande, der var berettigede til støtte til disse Præ-programfase aktiviteter i det akademiske år 
1993/94 var Hviderusland, Den Russiske Føderation og Ukraine. Støtteberettigede partnere i de 
begunstigede lande blev begrænset til ét universitet pr. projekt, mens to til tre videregående 
uddannelsesinstitutioner fra EF kunne deltage. En institution fra et ikke-EF (G24) land kunne også 
deltage. 
-12 
Der blev givet støtte til projekter inden for følgende prioritetsområder: 
• Humaniora og Samfundsvidenskab 
• Statskundskab og Økonomi (ikke fokus på virksomhedsledelse) 
• moderne europæiske sprog ( som ikke fokuserer på litteratur eller lingvistik) 
• forbedring af universitetsledelse. 
Kommissionen besluttede endvidere, i lyset af de generelle målsætninger for Tacis programmet, 
at der skulle gives særskilt opmærksomhed til relevante projekter inden for landbrug, energi og 
transport. 
Ved at anspore til forberedende mobilitet, som forudsat i denne præ-programfase, i perspektivet 
af det planlagte samarbejde mellem institutionerne, var det Kommissionens intention at dække 
behovet for genetablering af kontakter mellem akademikere i SNG ( Nye Uafhængige Stater ) og 
deres kolleger i Fællesskabet, samtidig med at anerkende værdien af støtte til institutionel 
udvikling som den optimale metode til at maksimere virkningen af Tempus i SNG. 
De konsortier, der havde fuldført og afsluttet et-årige Præ-JEP forløb fik mulighed for at ansøge 
om en yderligere tre-årig finansiering af enten en revision og forbedring af universitetsledelsen i 
partnerinstitutionen i et præ-JEP Konsortium eller omstrukturering og udvikling af akademiske 
grader og deres indhold (heri indgår også hjælp til at oprette nye institutter, fakulteter, 
undervisningsplaner og ændrede ledelsesstrukturer for at implementere de nye kurser. 
Ansøgningsfristen var 15 juni 1994. Fristen for anden indkaldelse til Præ-JEP'er stipendier, blev 
påbegyndt tidligt i 1994 (udløbningsfrist 28 april 1994). Efter anmodning kom Kasakhstan, 
Kirgistan, Moldovien og Usbekistan med i anden runde. 
H. 10. UDVÆLGELSESPROCEDUREN 
En udvælgelsesprocedure på fire faser blev indført: 
• En teknisk vurdering blev udformet af EFs Tempus-kontor. 
• På baggrund af den tekniske vurdering opstiller Kommissionen en foreløbig liste over 
støtteegnede projekter. 
• Akademiske eksperter fra både EU og partnerlande konsulteres vedrørende alle ansøgninger. 
• Den endelige afgørelse om at yde støtte træffes af Kommissionen. 
-13-
11.11. RESULTATET AF UDVÆLGELSESRUNDERNE 11993 (PRÆ-JEFer) 
OG 11994 (PRÆ-JEFer OG JEFer) 
De samlede resultater af præ-JEP og JEP udvælgelserne fremgår af nedenstående tabel: 
Land 
Hviderusland 
Rusland 
Ukraine 
Kasakhstan 
Kirgistan 
Moldovien 
Usbekistan 
Ialt Prae-
projekter 
1993/94 
8 
57 
12 
77 Budget 
1993/94 
(MECU) 
0,38 
2,54 
0,50 
3,42 Prae-
projekter 
1994/95 
5 
39 
10 
9 
2 
5 
6 
76» Almindelige 
projekter 
1994/95 
4 
20 
4 
28 Budget 
1994/95 
(MECU) 
2,10 
1537 
3^2 
037 
0,09 
0,23 
0,25 
21,73 Totaludgifter 
pr. land 
(MECU) 
2,48 
17,91 
3,82 
037 
0,09 
0,23 
0,25 
25,15 
Ud over de 76 præ-projekter, der er nyligt er udvalgt i 1994/95, fik 50 et-årige præ-
projekter, der startede i 1993/94, tildelt støtte i 1994 og vil være støtteberettiget til 
almindelige .projektstipendier (JEP'er) i 1995 (Hviderusland: 5; Den Russiske 
Føderation: 37; Ukraine: 8) 
Humaniora og 
Samfundsvidenskab, inkl. Jura 
Økonomi og statskundskabinkl. 
Europæiske studier 
Moderne europæiske sprog 
Forbedring af universitets­
ledelse 
Andre 
Ialt Præ-projekter 
1993/94 
29 
14 
16 
18 
0 
77 Præ-projekter 
1994/95 
13 
25 
15 
18 
5 
76 Almindelige 
projekter(JEFer) 
1994/95 
7 
9 
5 
6 
0 
27 
14 
n. 11.1. Analyse af prioriterede fagområder 
Af de 264 modtagne præ-JEP ansøgninger, der blev modtaget i 1993/94 udvælgelsesrunden, faldt 
222 inden for kategorien prioriteter. 
11994/95 udvælgelsen blandt 408 præ-JEP ansøgninger kunne de 335 betegnes som dækkende de 
prioriterede fagområder, hvoraf Økonomi, Universitetsledelse og Moderne europæiske sprog 
udgjorde mere end halvdelen. 
De partnerlande, der deltog for første gang (Kasakhstan, Kirgistan, Moldova og Usbekistan) fik 
alle ansøgninger godkendt til støtte. 
Hvad angår JEP udvælgelsen, hvor indkaldelsen af ansøgninger var begrænset til eksisterende 
præ-JEP Konsortier, var alle med undtagelse af én ansøgning inden for de prioriterede områder. 
II. 11.2. Analyse af støtteberettigede stater og EU-Medlemslande 
I 1993/94 præ-JEP udvælgelsesrunden var fordelingen af succesrige projekter blandt 
partnerlandene som følgende: Hviderusland, 8; Den Russiske Føderation, 57; Ukraine, 12. De 
264 modtagne ansøgninger var rettet mod de tre lande med stort set samme proportionsfordeling. 
Denne fordeling holdt sig til 1994/95 JEP udvælgelsen, hvor de 28 støttede projekter fra 1993/94 
præ-JEP Konsortier grupperede sig således: 4 til Hviderusland, 20 til Den Russiske Føderation og 
4 til Ukraine. 
Ved 1994/95 præ-JEP udvælgelsesrunden, hvor Kasakhstan, Kirgistan, Moldovien og Usbekistan 
deltog for første gang, viste det samme billede sig for Hviderusland, Den Russiske Føderation og 
Ukraine, men disse tre lande tegnede sig dog for mere end 86% af alle modtagne ansøgninger. 
Efterfølgende informationsrejser til regionale universiteter i Hviderusland, Den Russiske 
Føderation og Ukraine medførte at i starten af 1994,1994/95 udvælgelsen resulterede i en langt 
bedre regional spredning af projekterne. 
For så vidt angår Medlemsstater kan der kun konkluderes lidt ud fra det mønster, der tegner sig i 
1993/94 udvælgelsesrunden på grund af tidspunktet for dens ikrafttræden. Ansøgninger blev 
forberedt af de universitetslærere, der havde fri til det i ferieperioden. Institutioner i Frankrig, 
Tyskland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige var de mest aktive i projektkoordineringen 
(partnerinstitutioner kunne ikke deltage i koordineringen). 
Derimod viser der sig et langt mere roligt billede af 1994/95 præ-JEP udvælgelsen. Antallet af 
medlemsstater, der var mindst repræsenteret i foregående runde fordobledes, mens i JEP 
udvælgelsen steg repræsentationen af de samme lande fra 10% i 1993/94 præ-JEP'er til 16% i 
efterfølgende JEP-udvælgelse. En række informationskampagner i de mindst repræsenterede 
lande i 1993/94 har sandsynligvis påvirket den øgede geografisk fordeling af præ-JEP deltagelser 
i 1994/95. 
-15-
Informations- og koordineringsaktiviteter 
11.12. INFORMATIONSAKTTVITETER/ TEMPUS (PHARE) OG TEMPUS 
(TACIS) 
En folder med en kort introduktion til programmet blev udgivet på de ni sprog. 
Yderligere blev i indeværende beretningsår udgivet to typer mere detaljeret informations­
materiale: Den ene type var rettet mod brugerne af programmet (Vejledning for ansøgere), den 
anden til forskellige institutioner i Fællesskabet, EU medlemslande, de Nationale 
Tempuskontorer, Phare koordinatorer, andre institutioner i partnerlandene (Phare) samt til 
medierne (de to Årsberetninger). 
En ny udgave af Vejledning for ansøgere og en ansøgningsformular blev fremstillet i et nyt format 
og udsendt på alle ni sprog i Fællesskabet. Vejledningens reviderede format med selvstændige 
kataloger over hver af Tempus (Phare) programmerne, en Generel Introduktion og separate 
kataloger med detaljer angående partnerlandenes nationale prioriteter er også blevet udarbejdet 
for at give brugerne væsentlige informationer med større klarhed i en mere tilgængelig form. 
Særlige Vejledninger vedrørende præ-Jep fasen af Tempus (Tacis) og Tempus (Phare) Ungdoms-
aktiviteter er også blevet udarbejdet og udsendt på de ni sprog, mens en Vejledning med 
ansøgningsblanketter om Det polske Pilotprojekt for Ungdomsaktiviteter blev udsendt på fire 
sprog (tysk, engelsk, fransk og italiensk). 
Et Kompendium vedrørende alle de løbende projekter i 1993/94 blev udgivet i efteråret 1993 
efterfulgt af Årsberetningen vedrørende programmets aktiviteter for perioden 1 august 1992 -
31 juli 1993. Et andet Kompendium, udsendt i foråret 1994, giver detaljerede oplysninger om de 
første Tempus (Tacis) præ-Jep'er. 
Endnu en publikation, der udkom for første gang, var Årsberetningen 1992/93 over Projektbesøg med 
detaljerede beskrivelser om kvalitetsanalyser af projektbesøg under Tempus (Phare) (jf. Afsnit U.7.). 
(En komplet angivelse af Tempus publikationer forefindes i bilag.) 
-16 
II. 13. KOORDINERINGSAKTTVTTETER 
Tempus (Phare) 
Et tæt samarbejde mellem Kommissionen og de nationale Tempuskontorer i partnerlandenes 
hovedstæder forstærkedes i løbet af dette beretningsår. Det regehnæssige samråd mellem 
Kommissionen og EU Tempus kontor gennem bilaterale og fælles diskussioner om operationelle 
anliggender (så som forberedelse af udvælgelsesprocedurer og informations aktiviteter), var 
fortsat et væsentligt led i FæUesskabssamarbejdet og i centrum for koordineringsaktiviteterne. 
Af særlig betydning for samarbejdet er den helt centrale rolle, som de nationale Tempuskontorer 
spiller. Ved at sørge for en god og åben kontakt mellem Kommissionen og de respektive nationale 
myndigheder lettes samarbejdet om definitionen af nationale Tempus prioriteter, og kontorernes 
direkte forbindelser til Phare koordinatorerne hjælper til disses forberedelser af forhandlingerne 
vedrørende budgettet med Kommissionen. 
De nationale Tempuskontorer har udviklet sig støt. Visse kontorer organiserer nu for første gang 
i 1993/94 selv institutionsbesøg som led i Projektbesøg inden for JEP og udformer ligeledes selv 
besøgsprogrammer, der komplementerer det besøgsprogram, der koordineres af EF's Tempus­
kontor. Deres organisatoriske rolle og personalets deltagelse i besøgsprogrammemes udformning 
har bidraget væsentligt til opfølgningen (jf. § H.7.). 
Herudover har Tempuskontorerne påtaget sig adskillige aktiviteter, bl.a. udgivelser af 
publikationer og organisering af workshops med det formål at udbrede resultater af Tempus 
projekter som eksempler på god praksis til deres egne lande. 
Samarbejdet mellem de nationale Tempuskontorer og EF's Tempus kontor fik stor gensidig værdi, 
da en EF Tempus-medarbejder blev udlånt til det nationale Tempuskontor i Warszawa for at 
deltage i Ungdomsaktivitets pilotprogrammet, og da en anden EF Tempus-medarbejder blev 
udlånt til det nationale Tempuskontor i Sofia for at deltage i informations-, efteruddannelses- og 
udbredelsesaktiviteter. Personalegrupper fra de nationale Tempuskontorer har i mellemtiden 
deltaget i adskillige videreuddannelseskurser med det formål at forbedre forståelsen af detaljerne 
i EF Tempus kontorets procedurer, for hermed på længere sigt at styrke samarbejdet og skabe 
fælles arbejdsrutiner. 
Tempus (Tacis) 
I løbet af 1993/94 blev der etableret et lille kontor i Moskva besat af én medarbejder fra Bruxelles 
og af en lokalt udpeget sekretær for at indføre Tempus (Tacis) i Den Russiske Føderation og SNG. 
17 
III. RAPPORTER OM PHARE-LANDE 
Foruden det materialet som fremgår af de følgende rapporter om Fhare-landene, henledes 
læserens opmærksomhed på følgende publikationen 
• Tempus' publikationer (se H.7.I.). 
• Fælleseuropæiske projekter 1990-93 (Prag: 1994, det tjekkiske nationale Tempuskontor). 
• Evaluering af den ungarske erfaring med Tempus-programmet 1990-93 (Budapest: 1994, det 
ungarske nationale Tempuskontor). 
• Rapport angående implementeringen af Tempus (Phare) -programmet 1990/91-1993/94 (Warszawa: 
1994, det polske nationale Tempuskontor). 
• Rapport angående resultaterne af den første serie af Tempus-projekter. JEP 1990-93 (Bratislava: 1994, 
det slovakiske nationale Tempuskontor). 
-18-
m. 1. ALBANIEN 
m. 1.1. Budget 
Albanien tilsluttede sig Tempus-programmet i det akademiske år 1992/93, og i slutningen af 
1993/94 var landet blevet tildelt en total-investering i Programmet på 6,19 MECU. 
HL 1.2. Projekter 
I slutningen af 1993/94 var der blevet tildelt støtte til den albanske deltagelse i 
13 Fælleseuropæiske Projekter, 4 Supplerende Aktiviteter og 2 Ungdomsudvekslingsprojekter, 
mens der var blevet tildelt 226 Individuelle Mobilitetsstipendier til rejse mellem albanske og EF 
videregående uddannelsesinstitutioner. 
III. 12.1. Emneområder 
Den samlede fordeling af Fælleseuropæiske Projekter inden for de forskellige fagområder er som 
følgende: 
Fordeling af JEPer efter Fagområde 
lagcntarvideaikaber. Teknologi og 
Mbnnttik2l% 
Aadre Fagomrider (takl. 
HddaaaeUe/bermiddMwebe) 
7* Virittoraiiediledelie cg Haadelfatudier 
14* 
MedkMske Videukaber 13% 
L^aufcnit^ og Ixvoednnkklel videnskab 
29% Naturvideotlcaberog 
Matematik 7% MlWwtdaaUb 
Di 
Kantet DMifn 
Affctokttft By* OK RtgririwrpiiwthfgntM 
n 
H NawvidaakstNro|MMuatik 
• o| LanadaniddiMdnaUb 
Andni^|OCTrtdtr(takL 
III. 122. Perspektiver for 1994/95 
I udvælgelsesrunden fuldendt i juni 1994, blev der tildelt støtte til 5 nye Fælleseuropæiske 
Projekter og 147 Individuelle Mobilitetsstipendier blev tildelt til rejser mellem albanske og EF 
videregående uddannelsesinstitutioner (den første af to IMG udvælgelsesrunder for 1994/95). 
I juni 1994 blev der ikke tildelt støtte hverken til Supplerende Aktiviteter eller til 
Ungdomsudvekslingsprojekter, den første af to udvælgelsesrunder for det akademiske år 
1994/95. Men, et CME+ projekt blev udvalgt som støtteberettiget. 
19 
III. 1.3. Bemaerkninger til de albanske prioriteter i projekter godkendt for 
1994/95 
I JEP-udvælgelsen for 1994/95 er følgende områder blevet defineret som prioriteter for Albanien: 
+ Udvikling af nye undervisningsplaner indenfor områder såsom bioteknologi- og miljøstudier. 
Dette område er blevet dækket af to nyligt godkendte projekter. Et af disse projekter tilsigter 
skabelse af en "miljødel" i uddannelsen af tredje-, fjerde- og femteårs ingeniørstuderende på 
Tiranas Politekniske Universitet, mens de andre projekter tilsigter forbedring af 
undervisningsplanen i bioteknologisk videnskab og miljøvidenskab inden for 12 forskellige 
studiefelter i biologi ved Tirana Universitetet. 
<fi Ajourføring og efteruddannelse af lærere indenfor områder såsom turisme, finansiering og bankvæsen. 
Dette område er dækket af to projekter. Et af disse projekter tilsigter læreruddannelse og 
udvikling af kurser og ledelsesuddannelsesprogrammer inden for turisme og hotelbranchen 
på 2 albanske universiteter (Tirana Universitet og Koreas Politekniske Universitet). Det andet 
projekt tilsigter udvikling af et et-årigt Ph.D. kursus i bankvæsen på Tirana Universitet. 
*• Introduktion af praktisk uddannelse og ajourføring af kurser i medicin og veterinærvidenskab på et 
præ-klinisk/første periode niveau. 
Dette område er repræsenteret ved et projekt, som tilsigter modernisering af Fakultetet for 
Medicin på Tirana Universitet, inklusiv omstrukturering af medicinstudier fra universitets­
niveau til praktiserende doktorgrads niveau med hensyn til kursusindhold, laboratorieudstyr 
og læreruddannelse. 
Alle de albanske prioritetsområder er blevet dækket af nyligt godkendte JEP'er. 
III. 1.4. Geografisk fordeling af JEP'er 
Fire ud af syv albanske videregående uddannelsesinstitutioner deltog i JEP'er i 1994. 
Én ansøgning i udvælgelsesrunden 1994/95 blev indsendt af en albansk koordinationsinstitution, 
men blev ikke støttegodkendt. 
20 
HL 2. BULGARIEN 
III. 2.1. Budget 
Bulgarien tilsluttede sig Tempus-programmet i det akademiske år 1991/92, og i slutningen af 
1993/94 var landet blevet tildelt en total-investering i Programmet på 30,63 MECU. 
HI. 2.2. Projekter 
I slutningen af 1993/94 var der blevet tildelt støtte til den bulgarske deltagelse i 
80 Fælleseuropæiske Projekter, 35 Supplerende Aktiviteter og 28 Ungdomsudvekslingsprojekter, 
mens der var blevet tildelt 564 Individuelle Mobilitetsstipendier til rejse mellem bulgarske og EF 
videregående uddannelsesinstitutioner. 
III. 22.1. Emneområder 
Den samlede fordeling af Fælleseuropæiske Projekter inden for de forskellige fagområder er som 
følgende: 
Fordeling af JEP'er efter Fagområde 
Mulkiaikr ViikianVihn 
3% 
Aitittktur. By- og 
RegionalpUaIcgning 3% 10% 
lageriarvideaekaber. 
Teknologi og IttfwiMtik 
39% Virkjotnhedfledebe og 
Effavervtstudier 13% 
Humaaioral« 
Naturvideockaberog 
Matematik 9% 
Sprog 1% 
MUtavideaifcab 3% 
AndwPagomrtdcrS* 
Laadbfiiga-og 
5% 
IIT. 2.2.2. Perspektiver for 1994195 
I udvælgelsesrunden fuldendt i juni 1994, blev der tildelt støtte til 32 nye Fælleseuropæiske 
Projekter og 80 Individuelle Mobilitetsstipendier blev tildelt til rejse mellem bulgarske og EF 
videregående uddannelsesinstitutioner (den første af to IMG udvælgelsesrunder for 1994/95). 
Fire Supplerende Aktiviteter (inklusiv et CME+ projekt) og 2 Ungdomsudvekslingsprojekter blev 
tildelt støtte i juni 1994, den første af to udvælgelsesrunder for det akademiske år 1994/95. 
-21-
III. 2.3. Refleksion af de bulgarske prioriteter i projekter godkendt for 
1994/95 
I JEP-udvælgelsen for 1994/95 er følgende områder blevet defineret som prioriteter for Bulgarien. 
<• Introduktion af interdisciplinære studier i samarbejde med mere end et bulgarsk universitet, med 
henblik på: 
m udvidelse af perspektivet for tekniske universiteter ved indføring af ikke-tekniske 
emneområder (såsom humaniora, økonomi, samfundsvidenskaber eet.); 
• introduktion af moderne informationsteknologi på de humanitære fakulteter på 
universiteter; 
• udvikling af interuniversitære centre, som assisterer ved introduktionen af et mere 
interdisciplinært element i videregående uddannelsesinstitutioner. 
Dette brede område er blevet dækket af 15 (næsten halvdelen af alle nye bulgarske JEFer) nyligt 
godkendte projekter. Dette område ( og området for udvikling af åbne og selvstudier på Ph.D. 
niveau, se prioriteterne nævnt nedenfor) er f.eks.repræsenteret ved et projekt, som tibigter 
oprettelse af et Center for Indførelse af nye Metoder til åbne og selvstudier ved det Åbne Fakultet 
på det Videregående Institut for Elektro- og Elektronikingeniører i Sofia gennem brug af multi­
media, teknikker og gennem forberedelse af nye undervisningsmaterialer til mindst 
13 interdisciplinære emner. Dette projekt er koordineret af Sofia's partnerinstitution, og det 
involverer Plovdiv Universitet samt 9 EU partnerinstitutioner. 
-> Der er yderligere blevet givet proritet til projekter medfølgende mål: 
m modernisering af undervisningsplaner til europæiske standarder, som tilsigter en 
international anerkendelse af de bulgarske akademiske grader (dækket ved 5 nyligt 
godkendte projekter, eksempler herpå er nævnt nedenfor, under behandlingen af 
målfagområderne); 
• indledende uddannelse for skolelærere og efteruddannelse af undervisningspersonale 
for videregående uddannelse (dækket ved 4 nyligt godkendte projekter, eksempler 
herpå er nævnt nedenfor); 
• udvikling af videregående uddannelse og åbne og selvstudier på et Ph.D. niveau 
(dækket ved 10 nyligt godkendte projekter, eksempler herpå er nævnt nedenfor); 
i de følgende emneområder: 
• Materialelære 
Dette område er blevet dækket af 3 nyligt godkendte projekter, et af dem tilsigter f.eks. 
udvikling af nye undervisningsplaner inden for polymert materialelære for universitets- og 
Ph.D. studerende og videregående uddannelse for folkeskolelærere og specialister inden for 
erhvervslivet på Det Videregående Institut for Kemiteknologi i Sofia. 
• Generel praktiserende uddannelse og sundhedspleje 
Dette område er blevet dækket af 4 nyligt godkendte projekter, hvoraf et af dem, f.eks., 
tilsigter etablering af et universitetscenter for interdisciplinære studier inden for områdene 
biokemi, klinisk kemi, klinisk og molekylær immunologi og genetik rettet mod kandidat- og 
Ph.D. studerende ved Sofia Universitet. 
-22-
• Landbrug og landbrugsøkonomi 
Dette område er blevet dækket af 2 nyligt godkendte projekter, hvoraf et af dem, f.eks., 
tilsigter udvikling og implementering af korte integrerede erhvervsorienterede programmer 
om landbrugshold, markedføringssystemer og miljølære og husdyrhold, rettet mod 
universitetsstuderende og professionelle. 
• Miljøbeskyttelse 
Dette område er blevet dækket af 6 nyligt godkendte projekter, hvoraf et af dem, f.eks., 
tilsigter introduktion af et nyt interdisciplinært Ph.D. kursus inden for miljøbeskyttelse og 
vedligeholdende udvikling, som fører til en Master grad på europæisk niveau, udvikling af 
undervisningsplaner i overensstemmelse med vestlige standarder, som fører til en 
international anerkendt akademisk grad og udvikling af universitet-virksomhedssamarbejde 
med henblik på en effektiv udbredelse af ekspertise til bulgarske virksomheder. Projektet 
involverer to bulgarske universiteter (Det Højere Institut for Kemiteknologi i Sofia og Det 
Højere Institut for Økonomi og Finansvæsen 'D.A. Tsenov' i Svishtov) samt en bulgarsk 
virksomhed og EU partnerinstitutioner. 
• Samfundsvidenskab og økonomi relateret ril sociale og økonomiske ændringer (det vil sige 
psykologi og adfærdsstudier, integrering af minoriteter, Statskundskab) 
Dette område er blevet dækket af 2 nyligt godkendte projekter. Det ene af disse projekter 
tilsigter udvikling og implementering af tre Ph.D. programmer (erhvervsinformatik, 
computerlingvistik og kognitiv videnskab), et universitetsprogram inden for informations­
videnskab og to andre undervisningsplaner (en til informationsteknologistøtte inden for 
samfundsvidenskaber og den anden inden for humaniora) på 8 bulgarske universiteter. 
• Europæisk ret og Europæiske studier 
Dette område er blevet dækket af 2 nyligt godkendte projekter, hvoraf det ene tilsigter 
oprettelse af et Inter-Universitet Center for Ph.D. Europæiske Studier tilknyttet Centret for 
Europæiske Studier i Sofia indbefattet udarbejdelse og etablering af et et-årigt Ph.D. kursus, 
samt etablering af en gruppe europæiske afdelinger på bulgarske universiteter. 
• Moderne europæiske sprog 
Dette område er dækket af 2 nyligt godkendte projekter, hvoraf det ene tilsigter oprettelse af 
en regional gruppe af lærere for inter-aktive metoder til sprogundervisning og oprettelse af 
et regionalt netværk i Østbulgarien til undervisning i engelsk, spansk og andre centrale 
europæiske sprog både til basis- og løbende læreruddannelse. Projektet involverer to 
bulgarske universiteter: Bourgas Fri Universitet og Det Højere Pædagogiske Institut 
'Konstantin Preslavski' i Shoumen, samt britiske, tyske og spanske partnerinstitutioner. 
Alle bulgarske prioriteter er blevet dækket af de nyligt godkendte projekter, både hvad angår de 
strukturelle forudsætninger (f.eks. modernisering af undervisningsplaner i overensstemmelse 
med europæiske standarder) og målfagområderne (f.eks. miljøbeskyttelse). I flere tilfælde dækker 
et af de nyligt godkendte projekter mere end et af prioritetsområderne defineret for Bulgarien. 
III. 2.4. Geografisk fordeling 
73 bulgarske institutioner, fordelt på 20 forskellige byer, er involverede i løbende JEFer i 1994/95. 
40 af disse institutioner (55%) ligger i Sofia. Varna og Plovdiv er de andre byer, bortset fra 
hovedstaden, hvor løbende JEP'er bedst repræsenteret. 
23-
IH.3. DEN TJEKKISKE REPUBLIK 
III. 3.1. Budget 
Den Tjekkiske Republik har deltaget i Tempus-programmet siden det akademiske år 1990/91, 
først som del af den Tjekkoslovakiske Føderalistiske Stat og siden januar 1993 som en separat 
enhed. I slutningen af 1993/94 havde Den Tjekkiske Republik fået tildelt en anslået total­
investering i programmet på mere end 34 MECU*. 
III. 3.2. Projekter 
I slutningen af 1993/94 var der blevet tildelt støtte til tjekkiske deltagelse i 114 Fælleseuropæiske 
Projekter, 38 Supplerende Aktiviteter, 47 Ungdomsudvekslingprojekter og 10 Fælleseuropæiske 
Netværk, mens der var blevet tildelt 912 Individuelle Mobilitetsstipendier til rejse mellem 
videregående uddannelsesinstitutioner i Tjekkiet og EF. 
III. 32.1. Emneområder 
Den samlede fordeling af Fælleseuropæiske Projekter inden for de forskellige fagområder er som 
følger: 
Fordeling af JEFer efter fagområde 
Miljøvidenskab 
10% 
Medicinske Videnskaber 7% 
Andre Fagområder 7% 
Landsbrugs-og 
Levtsidsmiddel videnskab 
3% 
Sprog 11% Arkitektur. By- og 
RegkmalplanUegning 
1% 
Kunst og Design 
3% Virksomhedsledelse og 
Erhvervsstudier 19% 
Humaniora 4% 
Samfundsvidenskab 6% 
Naturvidenskaber og 
Matematik 9% 
mgeruømdenskaber, 
Teknologi og 
Informatik 
20% • Virksomhedsledelse og Erttvenstudier 
O Humaniora 
• Samnndsvidenskab 
H NalunrkJeasltsberof Mstemstik 
El Ingeniørvidenskab, Teknologi og uiwiiMsnowiiBliiolflgi 
O Kunst og Design 
B Sprog 
Dl I Mstmsji rig I »»«»liiahfckiliihksMiali 
B AIKIIB FsgoasnVJer (iaU. udduaalsa/ 
Aikaektur. By- og ffrginaalplssilBgaiag 
8 Beregningen er blevet udregnet på basis af en fordeling af støtten i henhold til de relative befoUcningsstorrelser i de 
Tjekkiske Lande og i Den Slovakiske Republik, det vil sige i forholdet 2:1. 
-24-
m. 322. Perspektiver for 1994195 
I udvælgelsesrunden fuldendt i juni 1994, blev der tildelt støtte til 15 nye Fælleseuropæiske 
Projekter, (inklusiv 1JEP+) og 40 Individuelle Mobilitetsstipendier blev tildelt til rejse mellem 
videregående uddannelsesinstitutioner i Tjekkiet og EF (den tørste af to IMG udvælgelsesrunder 
for 1994/95). 
Fire Supplerende Aktiviteter og 2 Ungdomsudvekslingsprojekter blev tildelt støtte i juni 1994, den 
tørste af to udvælgelsesrunder for det akademiske år 1994/95. 
III. 3.3. Bemærkninger til de tjekkiske prioriteter i projekter godkendt for 
1994/95 
JEP-udvælgelsen for det akademiske år 1994/95 er følgende områder blevet defineret som 
prioriteter for Den Tjekkiske Republik: 
*• Økonomi inden for følgende områder: 
m landbrugsøkonomi (1 godkendt projekt); 
• markedsøkonomiens instrumenter (1 godkendt projekt); 
• public relations og markedsføring (3 godkendte projekter). 
Dette område er blevet dækket af 5 nyligt godkendte projekter. Et af disse projekter tilsigter, for 
eksempel, oprettelse af de fornødne betingelser for integreringen af Prags Skole for Økonomi 
(projektets koordinator) i Fællesskabet af Europæiske Management Skoler (CEMS) gennem 
implementering af et meritoverførselssystem, fornyelse af universitetskurser, der gør dem 
kompatible med CEMS's fælles kundskabsorgan og oprettelse af 6 nye kandidatkurser for en 
målgruppe på 20 studerende, som følger CEMS-programmet. 
> Retsvidenskab inden for følgende områder: 
m Europæisk ret (1 godkendt projekt); 
• erhvervs/handelsret; 
• udvikling af grundlovs- og offentlig ret; 
• forbrugerret. 
En begrænset interesse inden for dette område (kun indsendt 4 ansøgninger) resulterede i, at kun 
én ansøgning fik godkendt støtte, og den koordineres af Charles Universitet i Prag. Projektet er 
rettet mod basisforberedelse af en fremtidig kompatibilitet af Den Tjekkiske Republiks lovgivning 
med den af den Europæiske Union. Projektet tilsigter omstrukturering og udvikling af nye 
undervisningsplaner og undervisningsmateriale på universitetsniveau for både det generelle 
kursus "Europæisk Fællesskabsret" og det specialiserede kursus Europæisk Fællesskabsret på to 
tjekkiske universiteter (Charles Universitet i Prag og West Bohemia Universitet i Pilsen). Det 
tilsigter samtidig udvikling af et to-årigt Ph.D kursus for Offentlige Administratorer og oprettelse 
af et nyt 'Institut for Sammenlignende Ret og Retintegrering'. Udover de to tjekkiske videregående 
uddannelsesinstitutioner, er 4 andre tjekkiske og EU partnere involverede i projektet. 
<- Medicinske videnskaber inden forfølgende områder: 
m hjertekar- og kræftsygdomme (1 godkendt projekt); 
• generel uddannelse af praktiserende læger (introduktion og udvikling); 1 godkendt 
projekt. 
25 
Målfagområdet inden for medicinske videnskaber er blevet dækket af 2 godkendte projekter og et 
projekt rettet mod uddannelse af praktiserende læger, koordineret af Charles Universitet i Prag og 
er et udmærket eksempel på tjekkisk prioritetsdækning. Det lille netværk af partnere (kun en 
tjekkisk partner og 2 EU partnere) tilsigter udvikling af nye undervisningsplaner, som 
introducerer gundlæggende begreber for primær pleje med særlig vægt på aspekter såsom 
sundhed i familien og fællesskabet, epidemiske principper og færdigheder i doktor-patient 
kommunikation. 
<t> Miljøstudier inden for følgende områder: 
m affaldsbehandling (2 godkendte projekter); 
• jordbunds- og underjordisk vandbeskyttelse (1 godkendt projekt); 
• nye energikilder (1 godkendt projekt); 
• skovbrug. 
Dette område er blevet dækket af 4 nyligt godkendte projekter. Et af disse projekter inkluderer, 
for eksempel, samarbejdsaspekter med virksomheder og er koordineret af en tjekkisk institution 
(Ostrava's Tekniske Universitet for Minedrift og Metallurgi). Projektet tilsigter udvikling af et 
Inter-Universitetscenter i identifikation, behandling og kontrol af affald, som vil fungere som et 
regionalt uddannelses- og rådgivningscenter for virksomhedsdrivende og det lokale styre. Det 
tilsigter samtidig udvikling af en ny modulopbygget undervisningsplan 'Program til Beskyttelse 
af Miljøet'/ som består af 9 moduler og med en målgruppe på 120 universitetsstuderende, 20 Ph.d. 
studerende og 40 industrifolk og virksomhedsledere. Udover den tjekkiske koordinator, 
involverer projektet både tjekkiske og EU partnere, inklusive ervhervspartnere. 
Præference er blevet givet til projekter: 
• med inter-disciplinære aspekter; 
• forberedt i samarbejde med virksomheder; 
• i hvilke koordinatoren og/eller kontrahenten er tjekkisk. 
Alle tjekkiske prioriteter er blevet dækket af de nyligt godkendte projekter, både hvad angår 
strukturelle forudsætninger (f.eks. projekter med umversitet-virksoirmedssairtarbejdsaspekter) og 
målfagområderne. Blandt de strukturelle forudsætninger var den mest succesfulde prioritet den, 
hvor der blev givet præference til projekter med tjekkisk koordinator og/eller kontrahent, for alle 
de projekter, med undtagelse af et, som opfyldte denne forudsætning. Visse projekter dækker 
mere end et prioritetsområde defineret for Den Tjekkiske Republik. 
HI. 3.4. Geografisk fordeling af igangværende JEFer i Den Tjekkiske 
Republik i 1994/95 
41 tjekkiske institutioner, fordelt på 16 forskellige byer, er involverede i igangværende JEFer 
i 1994/95.13 af disse institutioner (32%) ligger i Prag. Brno, Ostrava og Libérée er de andre byer, 
bortset fra hovedstaden, hvor igangværende JEFer er bedst repræsenteret. 
-26-
III. 4. ESTLAND 
III. 4.1. Budget 
Estland tilsluttede sig Tempus-programmet i det akademiske år 1992/93, og i slutningen af 
1993/94 var landet blevet tildelt en total-investering i Programmet på 4,63 MECU. 
III. 4.2. Projekter 
I slutningen af 1993/94 var der blevet tildelt støtte til den estiske deltagelse i 14 Fælleseuropæiske 
Projekter, 4 Supplerende Aktiviteter og 4 Ungdomsudvekslingsprojekter, mens der var blevet 
tildelt 156 Individuelle Mobilitetsstipendier til rejse mellem videregående uddannelses­
institutioner i Estland og EF. 
IH. 42.1. Emneområder 
Den samlede fordeling af Fælleseuropæiske Projekter inden for de forskellige fagområder er som 
følger: 
Fordeling af JEPer efter Fagområde 
Landbrugs-og 
Levendsmiddel videnskab 11% 
Miljøvidenskab 6% 
Ingeniørvidenskaber. 
Teknologi og 
Informatik 
22% 
Arkitektur, By- og 
Regionalplanltsgning 
6% Samfundsvidenskaber 
16% 
Andre 
Fagområder 6% Virksomhedsledelse og 
Erhvervsstudier 6% 
Naturvidenskaber og 
Matematik 11% I Humanion 
LJ Samfundsvidenskaber 
I VirksomhedskddseogEihvefVssttidier 
B Naturvidenikaber af Matematik 
D Medicinske videnskaber 
ED Kunst Of Design 
• Sprog 
D Andre Fagområder (iakL uddannelse/) 
ueiemddanneise) 
• Anatektur. By- og Kegicaal^ssilBigning 
I Ingrniamrtnnrtrahf r. Teknologi og 
• MuJsMdeaskab 
H Landbrugs- og Levaedsmiddeivideaakab 
III. 422. Perspektiver for 1994195 
I udvælgelsesrunden, der blev afsluttet i juni 1994, blev der tildelt støtte til 6 nye 
Fælleseuropæiske Projekter og 23 Individuelle Mobilitetsstipendier blev tildelt til rejse mellem 
videregående uddannelsesinstitutioner i Estland og EF (den første af to IMG udvælgelsesrunder 
for 1994/95). 
Der blev ikke tildelt støtte til hverken Supplerende Aktiviteter eller Ungdomsudvekslings­
projekter i juni 1994, der var den første af to udvælgelsesrunder for det akademiske år 1994/95. 
27 
III. 4.3. Bemærkninger til estiske prioriteter i projekter godkendt for 1994/95 
I JEP-udvælgelsen 1994/95 er følgende områder blevet defineret som prioriteter for Estland: 
+ Fremme af inter-disciplinære studier. 
Dette område er blevet dækket af to nyligt godkendte projekter. Et af disse tilsigter udvikling af 
diplom-modulkurser for Ph. D. studerende, der er i arbejde og kompetencecertifikat i 
informationsteknologi for estiske lærere, der endnu ikke er kommet i arbejde, inden for alle 
fagområder og sektorer på 3 estiske universiteter (Tallin Pædagogisk Universitet, Tallin Teknisk 
Universitet og Tartu Universitet). Det andet projekt tilsigter udvikling og introduktion af nye 
undervisningsplaner (og undervisningsmateriale) i produktudvikling og entreprenørvirksomhed 
for universitetsstudier og for videregående uddannelseskurser på Efteruddannelsescenttret ved 
Tallins Tekniske Universitet. 
•o- Introduktion af nye ledelsesformer og strukturer på estiske videregående uddannelsesinstitutioner. 
Dette område er endnu ikke blevet dækket af noget nyt godkendt projekt, grundet den lave 
kvalitet af de indkomne ansøgninger. 
<• Introduktion af nye fagområder og metoder på estiske videregående uddannelsesinstitutioner. 
Dette område er blevet dækket af 3 nyligt godkendte projekter. Et af disse tilsigter oprettelse af to 
centre for Analytisk Filosofi på Tallinn Pædagogisk Universitet og Tartu Universitet og udvikling 
af kurser for kandidatstuderende og kandidater ved humaniora og samfundsvidenskaber. Det 
andet projekt tilsigter oprettelse af et nyt Institut for Laboratoriemedidn på Tartu Universitet og 
udvikling og introduktion af kandidat- og postgraduate undervisningsplaner til laboratoriemedidn. 
Det tredje projekt tilsigter en yderligere udvikling af eksisterende kurser og oprettelse af nye kurser 
gennem inrroducering af undervisning i moderne musik på Estlands Musikkonservatorium i Tallinn. 
Der er især blevet lagt vægt på projekter, som vil have en spredningseffekt på hele det 
videregående uddannelsessystem. 
To ud af tre estiske prioritetsområder er blevet dækket af de nyligt godkendte projekter. Et andet 
godkendt projekt var et regionalt JEP, det hørte derfor ikke direkte ind under de nationale estiske 
prioriteter. 
III. 4.4. Geografisk fordeling af igangværende JEFer i Estland i 1994/95 
10 estiske institutioner, fordelt på to byer (Tallin og Tartu), er involverede i JEFer, som løber 
i 1994/95.7 af disse institutioner (70%) ligger i hovedstaden Tallin. 
28-
ni. 5. UNGARN 
Hl. 5.1. Budget 
Ungarn har deltaget i Tempus-programmet siden det akademiske år 1990/91, og i slutningen af 
1993/94 havde landet fået tildelt en total-investering i Programmet på 59,9 MECU. 
HI. 5.2. Projekter 
I slutningen af 1993/94 var der blevet givet støtte til ungarsk deltagelse i 204 Fælleseuropæiske 
Projekter, 73 Supplerende Aktiviteter, 75 Ungdomsudvekslingsprojekter og 8 Fælleseuropæiske 
Netværk, mens der var blevet tildelt 944 Individuelle Mobilitetsstipendier til rejse mellem 
videregående uddannelsesinstitutioner i Ungarn og EF. 
HL 5.2.1. Emneområder 
Den samlede fordeling af Fælleseuropæiske Projekter inden for de forskellige fagområder er som 
følger: 
Fordeling af JEPer efter Fagområde 
Arkitektur, plantegning 
Ingeniørvidenskab. Teknologi 
og Informatik 
17% 
Medicinske 
videnskaber 8% 
Andre Fagområder 
(inU. uddannelse) 
10% Samfundsvidenskaber 
17% 
Landbrugs-og 
Levnedsmiddel­
videnskab 8% 
Virksom hewlfdelse og 
EAvervsstudier 14% 
Matematik 
9% B Humaniora 
el Samfuadsvideas kåber 
B Landbrugs-og 
Uvsedstniddetvideaskab 
B Virksomhedsledelse og 
D Nattrvideaskaber og Matamtik 
• Sprog 
B Aadre Fagområde (iakl. oddaaaelse) 
BkjmtogDesigB 
B Iageaiervideaskaber, Tekaoiogi og 
lafomalik 
B Arkitektur. pUabegaiag 
IH. 522. Perspektiver for 1994/95 
I udvælgelsesrunden fuldendt i juni 1994, blev der givet, støtte til 41 nye Fælleseuropæiske 
Projekter og 24 Individuelle Mobilitetsstipendier blev tildelt til rejser mellem videregående 
uddannelsesinstitutioner i Ungarn og EF (den første af to IMG udvælgelsesrunder for 1994/95). 
29 
I juni 1994 blev der tildelt støtte til fire Supplerende Aktiviteter (inklusiv 1CME+) og 
6 Ungdomsudvekslingsprojekter. Dette var den første af to udvælgelsesrunder for det 
akademiske år 1994/95. 
III. 5.3. Bemærkninger til de ungarske prioriteter i projekter for 1994/95 
I JEP-udvælgelsen 1994/95 er følgende områder blevet defineret som prioriteter for Ungarn: 
-> Udvikling af nye undervisningsplaner, som fører til opbygning af nye akademiske og faglige profiler 
inden for videregående uddannelsesinstitutioner, og som har forbindelse med udviklingsstrategien for 
de omhandlede institutioner. 
Dette område er blevet dækket på tilfredsstillende vis af de indkomne ansøgninger, som 
resulterede i godkendelse af 20 nye projekter med dette mål. Et af disse projekter tilsigter, for 
eksempel, etablering af et kandidatprogram inden for landbrugsledelse på Debrecen Universitet 
for Landbrugsvidenskab. 
^ Omfattende udvikling af en hel institution eller dele af den i overensstemmelse med udviklings­
strategien for den omhandlede institution. 
Dette område er endnu ikke blevet dækket af et nyligt godkendt projekt, grundet den dårlige 
kvalitet af de indkomne ansøgninger. Dette skyldtes især manglen på et dokument vedrørende 
institutionens udviklingsstrategi i de modtagne ansøgninger. 
^ Efteruddannelse af akademikere: kursusudvikling og etablering af Ph.D.-programmer på 
universiteterne. 
Dette område er blevet dækket på tilfredsstillende vis af de indkomne ansøgninger, hvilket 
resulterede i godkendelsen af 10 nye projekter med denne form for målsætning. Et af disse 
projekter tilsigter, for eksempel, udvikling af veterinæruddannelsen i Ungarn gennem 
forberedelse af Universitetet for Veterinærvidenskab i Budapest til at blive akkrediteret 
som en 'EU-anerkendt uddannelsesinstitution' inklusiv oprettelse af 7 nye/ajourførte 
undervisningsplaner med tilfredsstillende undervisningsmateriale, et videreuddannelsesprogram 
for akademiske kandidater, som skal udvikle kurser inden for 9 forskellige områder, og et 
operativt Ph.D.-program inden for 8 forskellige områder. 
+ Udvikling af universitetsledelse. 
Dette område var ikke specielt godt dækket af de indkomne ansøgninger, og derfor blev kun 
3 nye projekter med denne form for målsætning godkendt. Et af disse projekter tilsigter udvikling 
af ledelsesstrategier og -teknikker på de ungarske universiteter i Budapest, Pécs, Debrecen og 
Veszprém, og af deres kapacitet til at gennemføre strategipolitikker på langt og mellemlangt sigt 
inden for universitetsledelse, evalueringssystemskvalitet og universitet/virksomhedssamarbejde. 
30 
* Udvikling af universiteters kapacitet til at tilbyde efter- og videreuddannelse. 
Dette område var ikke specielt godt dækket af de indkomne ansøgninger og bliver derfor kun 
dækket af 4 nye godkendte projekter. Et af disse projekter tibigter udvikling af universitets-, 
postgraduate og videreuddannelse og selvstudier programmer inden for "mekatronik" ved 
Fakultet for Maskiningeniører på Miskolc Universitet og oprettelse af et Center for 
Videreuddannelse, som skal fungere som kontaktflade med det ungarske erhvervsliv og tilbyde 
uddannelse for personale på erhvervs- og tekniske skoler. 
Derudover, blev der givet prioritet til projekter, som tilsigtede involvering af en eller flere af de 
ovenfornævnte målsætninger inden for området af Europæiske studier. Grundet det begrænsede 
antal og kvaliteten af sådanne forslag, er dette område blevet dækket af ikke mere end to nyligt 
godkendte projekter. Et af dem tilsigter oprettelse af et Center for Europæiske Studier og 
Uddannelse på Budapest Universitet for Økonomi. 
Inden for rammen af de ovennævnte målsætninger, blev der også givet præference til projekter, 
som indeholder så mange af de følgende aspekter som muligt: 
udvikling af undervisningsmetoder, der kan anvendes over for et større antal 
studerende; 
udvikling af fælles undervisningsplaner med EU universiteter, der fører til gensidig 
anerkendelse af studieperioder og dobbelte akademiske grader (7 sådanne projekter er 
blevet godkendt); 
afveskling i universitetsaktiviteter (især dem, der skal dække de ændrede 
beskæftigelsesbehov); 
udvikling af samarbejde mellem universiteter og erhvervsliv (virksomheder), (6 sådanne 
projekter er blevet godkendt); 
forbedring af samarbejdet mellem ungarske videregående uddannelsesinstitutioner; 
udvikling af samarbejde inden for en basisuddannelse mellem videregående 
uddannelsesinstitutioner og forskningsinstitutter; 
støtte til trans-europæiske netværk til studentermobilitet (8 nye mobilitetsprojekter er 
blevet godkendt); 
ungarsk koordinering af projekterne (78% af de nyligt godkendte projekter med ungarsk 
involvering har ungarske koordinatorer); 
opnåelse af supplerende støtte; 
fortsættelse af finansieringen efter de maksimale tre års Tempus støtte; 
udvikling af spredningseffekt (f.eks. læreruddannelse); 
aktiviteter, der støtter Ungarns integrering i Den Europæiske Union. 
Visse godkendte projekter omfatter mere end et prioritetsområde. Størstedelen af de ungarske 
prioriteter, inklusive præferencerne, er blevet dækket af de nyligt godkendte projekter. 
III. 5.4. Geografisk fordeling af igangværende JEFer i Ungarn i 1994/95 
90 ungarske institutioner, fordelt på 25 forskellige byer, er involverede i JEFer, som løber i 
1994/95. 44 af disse institutioner (49%) ligger i Budapest. Debrecen, Pécs, Gyor og Szeged er de 
andre byer, bortset fra hovedstaden, hvor igangværende JEFer er bedst repræsenteret. 
-31-
in. 6. LETLAND 
III. 6.1. Budget 
Letland tilsluttede sig Tempus-programmet i det akademiske år 1992/93, og i slutningen 
af 1993/94 var landet blevet tildelt en total-investering i Programmet på 6,2 MECU. 
in. 6.2. Projekter 
I slutningen af 1993/94 var der blevet tildelt støtte til den lettiske deltagelse i 17 Fælleseuropæiske 
Projekter, 2 Supplerende Aktiviteter og 12 Ungdomsudvekslingsprojekter, mens der var blevet 
tildelt 139 Individuelle Mobilitetsstipendier til rejse mellem videregående uddannelses­
institutioner i Letland og EF. 
HI. 62.1. Emneområder 
Den samlede fordeling af Fælleseuropæiske Projekter inden for de forskellige fagområder er som 
følger 
Fordeling af JEPer efter fagområde 
Ssmfurdsvidensksber 13% 
Ingeniørvidenskaber, 
Teknologi og 
Informatik 19% 
Medtdnske 
Videnskaber 6% 
Andre Fs§onuade 
13* Landsbnjgs-og 
l^vnedamiddelsvkfcwsfcso 
19% 
ViitsnnM*in(lsk»kilsf ng riihmnsliirtHii 
18% BJ VatinsUiailiOlii cg Bkvwinsaislsi 
Bl 
• Sprog 
•fiftafirøSr(i,kt' 
BJ KaastegDesiga 
B ksisistswMsaaTiaBST. Tskaotegi og 
"~ r.By-ogRsg*aaa*a»*sga*sg 
HI. €22. Perspektiver i 1994/95 
1 udvælgelsesrunden i juni blev der tildelt støtte til 6 nye Fælleseuropæiske Projekter, 
2 Supplerende Aktiviteter og 1 Ungdomsudvekslingsprojekt og 25 Individuelle Mobilitets­
stipendier fik tildelt støtte til rejser mellem videregående uddannelsesinstitutioner i Letland og 
EF. Den anden udvælgelsesrunde for Supplerende Aktiviteter, Ungdomsudveksling og 
Individuelle Mobilitetsstipendier for 1994/95 er endnu ikke afsluttet. 
-32 
ni. 6.3. Bemaerkninger til lettiske prioriteter i projekter godkendt for 1994/95 
11994/95 er følgende projektmål blevet defineret som prioriteter for Letland: 
+ Introduktion af nye uddannelsesteknologier og undervisningsmetoder for voksenuddannelse og 
ajourføring af skolelærere på folkeskole-, gymnasie- og universitetsniveau. 
Dette område er blevet dækket af 2 nyligt godkendte projekter. Et af dem tilsigter udvikling af 
centre for voksenuddannelse med henblik på omstrukturering af det lettiske efteruddannelses-
system for lærere, samt omstrukturering/oprettelse af undervisningsplaner inden for 
emneområderne voksenuddannelse, historie, sociologi, modersmål (lettisk), matematik, 
videnskab og særlig uddannelse for generelle efteruddannelseskurser for lærere og Ph.D. kurser 
på 4 lettiske videregående uddannelsesinstitutioner (Daugavpils Pædagogiske Institut, Liepajas 
Pædagogiske Højere Skole, Institut for Fremmeisen af Uddannelse i Riga og Letlands Universitet i 
Riga). De andre projekter tilsigter oprettelse af multi-media laboratorier på Daugavpils 
Pædagogiske Institut og Liepajas Pædagogiske Højere Skole med henblik på implementering af et 
kursus i 'Computer og Multi-media Teknologiuddannelse' til brug for basislæreruddannelse og 
uddeling til genopfriskningskurser for lærere. 
+ Udvikling af nye undervisningsplaner og studier inden for de nationale Phare prioritetsområder 
angående landbrug, miljø- og energistudier. Projektkoordinatorerne er blevet henstillet til at søge 
supplerende finansiel støtte til supplerende aktiviteter omhandlende disse områder. 
Dette område er blevet dækket af et nyligt godkendt projekt, som tilsigter oprettelse af et center 
på Letland Universitet (Riga) for de nyeste computermetoder i maskiningeniørstudiet for energi-
og miljøstudier inklusiv udvikling af nye kurser inden for maskin-, proces- og materialelæreteknik 
på Bachelor og Master niveau. 
-> Udvikling af mobilitetsprojekter, særlig for studerende og personale fra mindre/periferiske universiteter 
i Letland med henblik på at forbedre deres internationale kontakter. 
Dette område er blevet dækket af to nyligt godkendte JEFer. Et af disse projekter tilsigter 
oprettelse af et mobilitetsnetværk hvorved universitets- og Ph.D.studerende fra europæiske 
lande, særlig fra Letland, vil gennemgå en mobilitetsperiode ved et andet universitet med fuld 
akademisk anerkendelse. Det andet projekt tilsigter introduktion af to kurser i korledelse og 
musikterapi samt ajourføring af eksisterende og introduktion af nye kurser ved afdelingerne for 
symfonisk dirigering, blæserinstrumenter og sangstudier og omstrukturering af den endelige 
eksamen (BA) for klaver- og strengeafdelingerne ved Jazeps Vitola Lettiske Musikkonservatorium 
i Riga. 
Alle de lettiske prioritetsområder er blevet dækket af de nyligt godkendte JEFer. Et af de 
godkendte projekter var et regionalt projekt og hørte derfor ikke direkte ind under de nationale 
lettiske prioriteter. 
Prioriteterne for JEFer i 1994/95 omhandlede en række strukturproblemer, eftersom det krævede 
nye undervisningsplaner inden for Phare prioritetsområderne for Letland i landbrugs-, miljø- og 
energistudierne. 
ni. 6.4. Geografisk fordeling af igangværende JEFer i Letland 
18 lettiske institutioner, fordelt på 6 forskellige byer, er involverede i igangværende JEFer i 
1994/95.13 af disse institutioner (72%) ligger i Riga (Letlands hovedstad). De resterende 5 byer er 
involverede med hver én institution. 
33 
IH. 7. LITAUEN 
IH. 7.1. Budget 
Litauen tilsluttede sig Tempus-programmet i det akademiske år 1992/93, og i slutningen 
af 1993/94 var landet blevet tildelt en total-investering i programmet på 6,70 MECU. 
IH. 7.2. Projekter 
I slutningen af 1993/94 var der givet støtte til den litauiske deltagelse i 16 Fælleseuropæiske 
Projekter, 7 Supplerende Aktiviteter og 11 Ungdoinsudvekslingsprojekter, mens der var blevet 
tildelt 147 Individuelle Mobilitetsstipendier til rejse mellem videregående uddannelses­
institutioner i Litauen og EF. 
HI. 72.1. Emneområder 
Den samlede fordeling af Fælleseuropæiske Projekter inden for de forskellige fagområder er som 
følger. 
Fordeling af JEPer efter Fagområde 
Samniadsvideaskaber 18% 
lagsaiarvidsasksber. Tekaotogi 
oglafbnaenk 
2t% LflMdfarui*- og 
Uvswdmskkfelvideaskab 12% 
VMw»ihadstodeucog 
12% 
ÀMft FåfQKIfåQe 
12% Sprog 6% • 
BJ KiuMegMga 
BJ lngedanwdinrtshif.Teksptogioglsfcfnatlk 
• Arkastaur. By- eg «sginmilnlssaigalng 
| MUjemdwUb 
III. 722. Perspektiver for 1994195 
I udvælgelsesrunden i juni 1994, blev der givet støtte til 5 nye Fælleseuropæiske Projekter og 
21 Individuelle Mobilitetsstipendier blev tildelt til rejse mellem videregående uddannelses­
institutioner i Litauen og EF (den tørste af to IMG udvælgelsesrunder for 1994/95). I juni 1994 
blev der givet støtte til én Supplerende Aktivitet og ét Ungdomsudvekslingsprojekt (den tørste af 
to udvælgelsesrunder for det akademiske år 1994/95). 
34 
ni. 7.3. Bemærkninger til litauiske prioriteter i projekter godkendt for 
1994/95 
11994/95 er følgende områder blevet defineret som prioriteter for Litauen: 
* Miljøstudier inden forfølgende områder: 
m energibesparelse; 
• materialebesparende teknologier. 
Dette område er blevet dækket af to nyligt godkendte projekter. Et af dem tilsigter 
omstrukturering af undervisningsprogrammer i maskinkonstruktion, ledelse og administration på 
fakulteterne for Miljøkemi/-Maskinteknik på Kaunas Teknologiske Universitet, og oprettelse af et 
Center for ressourcer og teknologi inden for miljøområdet. Det andet projekt tilsigter oprettelse af 
et netværk for Miljøcentre på fire deltagende litauiske universiteter (Kaunas Teknologiske 
Universitet, Det Litauiske Akademi for Landbrugsmaskinteknik, Vytautus Magnus Universitet i 
Kaunas og Vilnius Universitet), som tilbyder et uddannelsesprogram i miljøbeskyttelse og 
vedligeholdende udvikling, der tages som en yderligere kvalifikation efter en Bachelor­
uddannelse eller som enkelte kurser integrerede i Bachelor, Master, eller Ph.D. kurser. 
4- Omstrukturering af landbrugsuddannelsen med særlig henblik på en landbrugsreform og 
landbrugsteknologi. 
Dette område er blevet dækket af et nyligt godkendt JEP, som tilsigter omstrukturering af 
eksisterende undervisningsplaner og integrering af andvendte forskningsaktiviteter inden for 
undervisningen på Det Litauiske Akademi for Landbrugsmaskinteknik og Det Litauiske Akademi 
for Veterinærmedicin. 
•ø- Multi-disciplinær metode til transport- og kommunikationsstudier. 
Dette område er blevet dækket af et nyligt godkendt JEP, som tilsigter kundskabs- og 
teknologioverførsel inden for områder rettet mod transport, distribution og logistik, inklusiv 
oprettelse af et Uddannelsescenter' ved Afdelingen for Transportledelse på Vilnius' Tekniske 
Universitet og revision og ajourføring af undervisningsplaner og uddannelse og udvikling af nye 
kurser. 
Der er givet præference til projekter, som udvikler integrering af forskning på universiteter og 
individuelle fakulteter. Alle de litauiske prioritetsområder er blevet dækket af de nyligt 
godkendte JEFer. Et af de godkendte projekter, var et regionalt projekt og hører derfor ikke 
direkte ind under de nationale litauiske prioriteter. 
ni. 7.4. Geografisk fordeling af løbende JEP'er i Litauen 
16 institutioner, fordelt på 5 forskellige byer, er involverede i igangværende JEFer i 1994/95.5 af 
disse institutioner (31%) ligger i Vilnius (Litauens hovedstad). Kaunas og Siauliali er de andre 
byer, bortset fra Vilnius, hvor igangværende JEFer er bedst repræsenteret. 
35 
IH. 8. POLEN 
in. 8.1. Budget 
Polen har deltaget i Tempus-programmet siden det akademiske år 1990/91, og i slutningen 
af 1993/94 havde landet fået tildelt en total-investering i programmet på 97,53 MECU. 
IH. 8.2. Projekter 
I slutningen af 1993/94 var der givet støtte til polsk deltagelse i 248 Fælleseuropæiske Projekter, 
76 Supplerende Aktiviteter, 171 Ungdomsudvekslingsprojekter, 51 Ungdomsudvekslingspilot-
projekter9 og 16 Fælleseuropæiske Netværk, mens der er blevet tildelt 2190 Individuelle 
Mobilitetsstipendier til rejser mellem videregående uddannelsesinstitutioner i Polen og EF. 
III. 8.2.1. Emneområder 
Den samlede fordeling af Fælleseuropæiske Projekter inden for de forskellige fagområder er som 
følger: 
Fordeling af JEFer efter Fagområde 
Ingeniørvidenskaber. Teknologi og 
laformatik 
25% 
Arkitektur. By-og 
Regioaalplsakegaiag 2% 
AadreFagcmiifc(iakl. Samruadsvioeukaber 
7% 
)7% 
Mujavajeasksb 9% 
Leveedsmidddvideaskab 3% Virksooftedsledelseog 
Eifevervsstudier24% 
KusMogDarigalf) 
Mednaske Videnskaber 6% 
Naturvidenskaber og D 
I Sprog 
BJ VirtuomhediledelK og Erhvtrnsudw 
Cd KiiHlogDaigB 
Q MadicuakeVii 
BJ Aadre FsgomrAds 
B AikaskMr. By- og «lajma^assktgaiag 
BJ inpnJsmWwisIfabut. Tefcsoktgi og lafcnwatik 
III. 822. Perspektiver for 1994/95 
I udvælgelsesrunden, der blev afsluttet i juni 1994, blev der givet støtte til 91 nye 
Fælleseuropæiske Projekter og 117 Individuelle Mobilitetsstipendier blev tildelt til rejser mellem 
videregående uddannelsesinstitutioner i Polen og EF(den første af to IMG udvælgelsesrunder for 
1994/95). I juni 1994 blev der givet støtte til 8 Supplerende Aktiviteter og 
13 Ungdomsudvekslingsprojekter ( den første af to udvælgelsesrunder for det akademiske år 
1994/95). 
(Stipendier til 1994/95 JEN og Ungdomsudvekslingspilotprojekter var i skrivende stund endnu 
ikke blevet uddelt.) 
9 I den første af to udvælgelsesprocedurer for budget-året 1993/94, blev 33 Uiui^oiroudTOksungspUcrtprojekter tildelt 
stipendier i januar 1994. 
ni. 8.3. 36-
Bemærkninger til de polske prioriteter i projekter godkendt for 
1994/95 
De polske prioriteter præsenteret i Vejledning for Ansøgere 1994/95 var: 
• Udvikling af universitet-virksomhedssamarbejde; 
• Udvikling og omstrukturering af korte videregående uddannelseskurser; 
• Introduktion og modernisering af efteruddannelseskurser for akademikere; 
i 6 brede målfagområder. 
De polske autoriteter havde oprindeligt defineret hvilken procentdel af de samlede godkendte 
projekter, der skulle høre ind under hver disciplin. Dette viste sig dog at være for besværligt at 
gennemføre, eftersom de indkomne ansøgninger ikke fulgte det samme mønster. Som det kan ses 
i tabellen nedenfor, fulgte de godkendte projekter derfor mønstret for de indkomne ansøgninger i 
fordeling efter fagområde i stedet for det mønster, som var blevet fastsat oprindeligt. 
Prioritetsområder 
Økonomi/management 
Maskinteknik/teknologi 
Europæiske studier/moderne 
Europæiske sprog 
Miljøbeskyttelse 
Samfunds- og stats-videnskab 
Medicin/Naturviden-skab/ 
Matematik/Historie/Arkæologi/ 
Kunst og Design anbefalede % af det 
samlede 
15% 
15% 
25% 
15% 
15% 
15% % af indkomne 
ansøgninger 
24% 
36% 
10% 
16% 
7% 
7% % af godkendte 
projekter 
23% 
36% 
12% 
12% 
5% 
11% 
Prioritetsområdet for økonomi og management er blevet dækket af 19 nyligt godkendte projekter. Et 
af disse projekter tilsigter oprettelse af et "tredie grads" uddannelsescenter for ledelse af 
markedsføring for landbrug og landbrugsfødevarer på Landbrugsakademiet Warszawa. 
Derudover, tilsigter det udvikling af fællesskaber mellem polske landbrugs- og 
landbrugsfødevarevirksomheder og det omhandlede akademi. 
Området for maskinteknik og teknologi er blevet dækket af 29 nyligt godkendte projekter. Et af disse 
projekter tilsigter, for eksempel, udvikling af en ny bachelor grad, forbedring af den akademiske 
Mastergrad og introduktion af efteruddannelseskurser for professionelle i erhvervsinformatik på 
Afdelingen for Informationssystemer ved Gdansk Universitet. 
Området for europæiske studier og moderne europæiske sprog er blevet dækket af 10 nyligt godkendte 
projekter. Et af disse projekter tilsigter forberedelse af et nyt universitetskursus i Den Europæisk 
Union's økonomi og polsk integrering i Den Europæiske Union på to polske universiteter 
(Akademiet for Økonomi i Wroclaw og Wroclaw Universitet). Projektets målgruppe vil være 
erhvervs- og jurastuderende, og kurserne vil inkludere uddannelse af lærere og Ph.D. studerende 
og udvikling af undervisningsmateriale. 
37-
Området for miljøbeskyttelse er blevet dækket af 10 nyligt godkendte projekter. Et af disse 
projekter tibigter introduktion af inter-disciplinære kurser omhandlende miljøkontrol (korte 
kurser, førstegrads- og efteruddannelsesniveau) på Fakultetet for Elektronik ved Gdansk Tekniske 
Universitet. Kurserne fuldendes med oprettelsen af et laboratorium for forureningskontrol, 
forbedring af edb-programmer på bibliotekerne og efteruddannelse af personale fra universiteter, 
virksomheder og offentlige ansatte. 
Området for samfunds- og statsvidenskab er blevet dækket af 4 nyligt godkendte projekter. Et af 
disse tilsigter, for eksempel, introduktion af kortvarige kurser for uddannelsen i social velfærd på 
Instituttet for Anvendte Samfundsvidenskaber ved Warszawa Universitet. 
Området, som indbefatter 6 forskellige fagområder, (medicin, naturvidenskaber, matematik, historie, 
arkæologi, kunst og design) er blevet dækket af 9 nyligt godkendte JEFer. Et af disse projekter 
tilsigter udvikling af en ny undervisningsplan inden for miljøkemi på førstegrads-, Master- og 
Ph.D.-niveau på 3 polske universiteter (Jagiellonian Universitet i Cracow, Adam Mickiewicz 
Universitet i Poznan og Wroclaw Universitet), inklusiv efteruddannelse af lærere og studerende, 
organisering af praktikpladser og oprettelse af et laboratorium. 
Alle polske prioriteter er blevet dækket af de nyligt godkendte projekter, både hvad angår de 
strukturelle forudsætninger (f.eks. udvikling af universitet-virksomhedssamarbejde) og 
målfagområderne, også selv om fordelingen af de godkendte projekter inden for de forskellige 
fagområder var forskellig fra den oprindeligt definerede. Dette er grunden til, at man har opgivet 
at bruge præ-definering til fordeling af emneområder for den fremtidige (1995/96) JEP-
udvælgelse. 
III. 8.4. Geografisk fordeling af igangværende JEP'er i Polen i 1994/95 
167 polske institutioner, fordelt på 38 forskellige byer, er involverede i igangværende JEFer 
i 1994/95. 38 af disse institutioner (23%) ligger i Warszawa. Katowice, Cracow, Lodz, Poznan og 
Wroclaw er de andre byer, bortset fra hovedstaden, hvor igangværende JEFer bedst 
repræsenteret. 
-38 
III. 9. RUMÆNIEN 
III. 9.1. Budget 
Rumænien tilsluttede sig Tempus-programmet i det akademiske år 1991/92, og i slutningen 
1993/94 havde landet fået tildelt en total-investering i programmet på 41,75 MECU. 
ni. 9.2. Projekter 
I slutningen af 1993/94 var der blevet givet støtte til den rumænske deltagelse i 
94 Fælleseuropæiske Projekter, 32 Supplerende Aktiviteter og 44 Ungdomsudvekslingsprojekter, 
mens 692 Individuelle Mobilitetsstipendier var blevet tildelt til rejser mellem videregående 
uddannelsesinstitutioner i Rumænien og EF. 
III. 92.1 Emneområder 
Den samlede fordeling af Fælleseuropæiske Projekter inden for de forskellige fagområder er som 
følger: 
Fordeling af JEPer efter fagområde 
Landbrugs- og Levnedsmiddelvidenskab 
5% 
lageaisvvidenskaber. Teknologi 
og Informatik 
3S% Samfundsvidenskaber 
11% 
Miljavidenikabo» 
Arkitektur, By- og 
ReponalpUakcgaing 2% 
Andre Fagområde 3% 
Medicinske Videnskaber 11% 
Sprog 
4% Kuastog Design 1% 
Naturvidenjkaber og Matematik 
9% 
HT. 922. Perspektiver for 1994/95 
I udvælgelseproceduren, der blev afsluttet i juni 1994, blev der tildelt støtte til 24 nye 
Fælleseuropæiske Projekter og 110 Individuelle Mobilitetsstipendier blev tildelt til rejser mellem 
videregående uddannelsesinstitutioner i Rumænien og EF (den første af to udvælgelsesrunder for 
1994/95). 3 Supplerende Aktiviteter og 6 Ungdomsudvekslingsprojekter blev støttet i juni 1994 
(den første af to udvælgelsesrunder for det akademiske år 1994/95). 
-39-
in. 9.3. Bemærkninger til de rumænske prioriteter i projekter godkendte for 
1994/95 
De rumænske prioriteter præsenteret for 1994/95 JEP-udvælgelsen var: 
o- Udvikling af kortvarig videregående uddannelse på universitetsplan (collegii) inden for emneområder 
med relation til maskinteknik-, anvendt økonomi-, landbrugs- og sekretærialstudier. 
Dette mål opfyldes af to nyligt godkendte projekter. Et af disse projekter tilsigter udvikling af 
kortvarig videregående uddannelse ved 4 rumænske universiteter (Akademiet for 
Økonomistudier i Bukarest, Intituttet for Arkitektur 'Ion Mincu i Bukarest, Bukarest Polytekniske 
Universitet og Cluj-Napoca Tekniske Universitet) inden for områderne: maskinteknik, anvendt 
økonomi, sekretæriale aktiviteter og arkitektur ved ajourføring af de omhandlede undervisnings­
planer og oprettelse/modernisering af passende laboratorier samt ved etablering af et center for 
samarbejde med erhvervslivet. 
<• Udvikling af universitet/virksomhedssamarbejde via oprettelsen af universitetscentre, som tilbyder 
uddannelses-/efteruddannelseskurser til virksomheder. 
Dette område er blevet dækket af 4 nyligt godkendte projekter, se blandt andet eksemplet ovenfor. 
<- Oprettelse af kurser for akademiske Master-grader i naturvidenskaber og humaniora. 
Kun et projekt, der var rettet mod denne målsætning, blev godkendt i 1994/95. Dette projekt 
tilsigter oprettelse af en ny akademisk Mastergrad i filosofi (fem års studium) på Fakultetet for 
Filosofi på Bukarest Universitet og indførelse af filosofikurser i undervisningsplanen ved Bukarest 
Polytekniske Universitet. 
<- Udvikling af studentermobilitet. 
To nye mobilitets-JEFer blev støttegodkendt. 
Der blev givet prioritet til projekter inden for følgende emneområder: 
+ Miljøbeskyttelse inden for følgende områder: 
m udvikling af undervisningsplaner i miljøvidenskab; 
si atomsikkerhed og strålingsbeskyttelse. 
Dette område er blevet dækket af 3 nyligt godkendte projekter, som alle er rettet mod udviklingen 
af undervisningsplaner. Et af disse projekter tilsigter, for eksempel, oprettelse af et uddannelsescenter 
for miljøvenlige landbrugsteknologier, til brug for kandidater, Ph.D.-studerende og videre- og 
efteruddannelse på Universitetet for Landbrugsvidenskab i Bukarest og på to tekniske universiteter 
(Timisoara og Iasi). Projektet involverer oprettelsen af 4 nye undervisningsplaner inden for 
området. 
<• Sundhedsvidenskab i området ledelse inden for sundhedspleje. 
Dette område er blevet dækket af 2 nyligt godkendte projekter. Et af disse projekter tilsigter 
formgivning og implementering af nye undervisningsplaner inden for ledelse i sundhedspleje på 
universitets- og Ph.D.-niveau på Universiteterne for Medicin og Farmaci i Bukarest og Iasi. 
-40-
+ Samfundsvidenskaber inden for områderne social velfærd og arbejdsløshed. 
Dette område er blevet dækket af 2 nyligt godkendte JEFer, af hvilke ét tilsigter etablering af 
uddannelse på doktorniveau centreret omkring arbejdsrelaterede samfundsvidenskaber på Iasi 
Universitet, udvikling af Skolen for Socialrådgiver ved det samme universitet, og oprettelse af et 
Ph.D.-eksamensbevis for socialt arbejde på Suceava Universitet. 
•ø- Økonomi. 
m virksomhedsadministration og -ledelse af små og mellemstore private virsomheder 
inden for industri, service og landbrug; 
• bankvæsen og offentlig finansiering. 
Dette område er blevet dækket af 5 nyligt godkendte projekter, som alle er inden for 
virksornhedsadirdnistration og -ledelse. Et af disse projekter tilsigter oprettelse af et Europæisk 
Institut for Administration af Virksomheder sammensat af syv sektorer på rumænske 
partneruniversiteter10 og undervisning af intensive videregående uddannelseskurser inden for 
områderne virksomhedsledelse og -administration, hotel og turisme samt kurser på doktor- og 
masterniveau i ledelse og admiriistration af virksomheder. 
• Højteknologi 
m udvikling af kurser i teknologioverførsel og distribueret databehandling (4 godkendte 
projekter); 
• nye teknologimaterialer (3 godkendte projekter). 
Dette område er blevet dækket af 7 nyligt godkendte projekter. Et projekt tilsigter, for eksempel, 
oprettelse af et Teknologioverførselscenter i datamatstøttet konstruktion på Cluj-Napoca's 
Tekniske Universitet, som tilbyder uddannelse i form af korte kurser for færdige ingeniører og 
ingeniørstuderende, installering af et Informationspunkt tilsluttet europæiske netværk samt 
forbedring af biblioteket. Cluj-Napoca's TU er projektets koordinator og Transilvania' Universitet 
i Brasov er også involveret. 
Præference blev givet til projekter i hvilke: 
• Koordinatoren var et rumænsk universitet (83% af nye godkendte JEFer er koordinerede af 
rumænske institutioner); 
• to eller flere rumænske universiteter deltog i projektet (92% af nye godkendte JEFer har 
mere end et rumænsk partneruniversitet); 
• studenter var direkte involverede i formuleringen og ledelsen af mobilitetsprojekter: 
Alle rumænske prioriteter er blevet dækket af de nyligt godkendte projekter, både hvad angår de 
strukturelle forudsætninger (f.eks. udvikling af universitet/virsomhedssamarbejde) og 
målfagområderne. 
10 Transilvania Universitet i Brasov, "Babes Boiyai" Universitet i Cluj-Napoca, "Ovidus" Universitet i Constanta, Craiova 
Universitet, "Alexandra loan Cuza" Universitet i Iasi og Timisoara Universitet. 
-41 
in. 9.4. Geografisk fordeling af igangværende JEFer i Rumænien i 1994/95 
135 rumænske institutioner, fordelt på 22 forskellige byer, er involverede i igangværende JEFer i 
1994/95. 36 af disse institutioner (27%) ligger i Bukarest. Brasov, Iasi, Quj-Napoca og Timisoara 
er de andre byer, bortset fra hovedstaden, hvor igangværende JEFer er bedst repræsenteret. 
11994 deltog 29 af 50 videregående uddannelsesinstitutioner i Rumænien i JEFer. 
42-
III. 10. DEN SLOVAKISKE REPUBLIK 
III. 10.1. Budget 
Den Slovakiske Republik har deltaget i Tempus-programmet siden det akademiske år 1990/91, 
først som del af Den Tjekkoslovakiske Føderalistiske Stat og siden januar 1993 som en separat 
enhed. 1 slutningen af 1993/94 havde Den Slovakiske Republik fået tildelt en anslået total­
investering i Programmet på mere end 17,83 MECU11 
III. 10.2. Projekter 
I slutningen af 1993/94 var der tildelt støtte til den slovakiske deltagelse i 82 Fælleseuropæiske 
Projekter, 20 Supplerende Aktiviteter, 26 Ungdomsudvekslingsprojekter* og 2 Fælleseuropæiske 
Netværk, mens 472 Individuelle Mobilitetsstipendier var tildelt til rejser mellem videregående 
uddannelsesinstitutioner i Slovakiet og EF. 
III. 102.1 Emneområder 
Den samlede fordeling af Fælleseuropæiske Projekter inden for de forskellige fagområder er som 
følgende: * 
Fordeling af JEP'er efter Fagområde 
Landbrugs- og Levnedsmiddelvidenskab 
6% 
Medicinske Videnskaber 6% 
Miljavideaskab7% 
Humaniora 1% 
Andre Fagområde 
7% 
Sprog 11% 
Kun* og Design 3% 
SnnmiadsvkaHUkaber3% Virksomhedsledelse og Erhvcrvsstudier 
14* 
Namrvidensksber og Malematik 8% 
Arkitektur, By- og 
RegJonalpUnlrgning 1% 
Ingeniørvidenskaber. Teknologi og 
Injormnlik 33% • VirivomhaMadnteag Bmwrvaaudtar 
I I Naurvideatkabcr og Matematik 
| Artitduur.By-ogRetioBalplanaefBiig 
H IngMHjrvirtHiikahfr. Teknologi og Informatik 
EU KiuatogDarign 
Hl SanAadsvideMkaber 
B Seng 
BP Andre Fagområde (iakl. iiddaaiirlaWlawnafclaaarlit) 
Mujandaatkab 
MadkiatkeVidnMkaber 
Uadbraas- og Lr»a«dtmido>lvirinnkih 
III. 1022. Perspektiver i 1994/95 
I udvælgelsesrunden, der afsluttedes i juni 1994, blev der tildelt støtte til 15 nye Fælleseuropæiske 
Projekter og 27 Individuelle Mobilitetsstipendier ril rejser mellem videregående uddannelses­
institutioner i Slovakiet og EF (den første af to IMG udvælgelsesrunder for 1994/95). En Supplerende 
Aktiviteter og 3 Ungdomsudvekslingsprojekter fik støtte i juni 1994 (den tørste af to udvælgelsesrunder 
for det akademiske år 1994/95). 
il Beregningen af den anslåede værdi er blevet udregnet på basis af en fardeling af støtten i henhold til de relative 
befolkningsstørrelser i de Tjekkiske Lande og i Den Slovakiske Republik, i forholdet 2:1. 
De to sidste tal er kun overslag. 
-43 
III. 10.3. Bemærkninger til de slovakiske prioriteter i projekter godkendt for 
1994/95 
De slovakiske prioriteter tor 1994/94 JEP-udvælgelsen var. 
+ Tremme af universitet/virksomhedssamarbejde. 
Denne målsætning bliver opfyldt af 3 nyligt godkendte projekter. Et eksempel herpå gives i 
behandlingen af prioritetsemneområderne nævnt nedenfor. 
+ Introduktion af en kortvarig universitetsuddannelse (Bachelm 
Denne målsætning bliver opfyldt af 3 nyligt godkendte projekter. Et eksempel herpå gives i 
behandlingen af prioritetsemneområderne nævnt nedenfor. 
<- Introduktion af et meritsystem og oprettelse af modulstrukturerede akademiske grader inden for det 
slovakiske videregående uddannelsessystem. 
Denne målsætning bliver opfyldt af 3 nyligt godkendte projekter. Et eksempel herpå gives i 
behandlingen af prioritetsemneområderne nævnt nedenfor. 
4* Udvikling af multi-disciplinære mobUitetsprojekter som et instrument for strukturelle ændringer i 
videregående uddannelsesinstitutioner. 
3 nye mobilitetsprojekter blev støttegodkendt. Et af disse projekter tilsigter oprettelse af et netværk for 
studentermobilitet inden for områderne europæiske studier, miljøret, social velfærd og 
sarnfundspolitik Projektet støtter opbygning og gennemførelse af et nyt bachelorgradsprogram i 
europæiske studier på Safarik Universitet i Presov (projektets koordinator), konsolidering af afdelingen 
for socialt arbejde ved det samme universitet og spredning af viden inden for økologi- og miljøret på 
Zvolen's Tekniske Universitet gennem efteruddannelse af personale og udvikling af nyt 
undervisningsmateriale. 
Der blev givet præference til projekter inden for følgende emneområder: 
-> økonomisk og europæisk integrering inden for følgende områder. 
m makroøkonomi; 
• bankvæsen og regnskabsføring; 
• turist- og restaurationsbranchen; 
• regionalplanlægning. 
Dette emneområde er blevet dækket af 4 nyligt godkendte projekter (et JEP i hvert under-område). Et 
af disse projekter tilsigter, for eksempel, etablering af et kandidatsuddannelsescenter for 
regnskabsføring i små og mellemstore virksomheder på Kollegiet for Virksomhedsledelse ved 
Comenius Universitet i Bratislava, som dækker kandidatuddannelse (fjerde- og femteårs studier) i 
regnskabsføring inden for SMV. Praktisk forberedelse er en obligatorisk del af den akademiske grad. 
Projektet tilsigter derudover udvikling af et Konsuhationscenter på Comenius Universitet, som tilbyder 
tjenesteydelser til erhvervslivet (dette projekt hører ind under prioritetsmålsaetningen for tremme af 
umversitet/virksomhedssamarbejde). 
<- Retsvidenskab inden for følgende områder: 
m europæisk ret og sammenlignende ret; 
• miljøret. 
44 
Dette område er blevet dækket af 2 nyligt godkendte projekter, begge inden for europæisk ret. Et af 
disse projekter tilsigter etablering af et center for kurser i europæisk ret, der fokuserer på international 
og europæisk ret på Fakultetet for Jura ved Comenius Universitet i Bratislava med henblik på at tilbyde 
uddannelse/videreuddannelse for specialister og universitetslærere. Der vil blive udviklet nye 
undervisningsplaner for europæisk ret for jurastuderende og PhD.-studerende samt deltagere fra 
andre emneområder. Saf arik Universitet i Kosice er også involveret i dette JEP. 
•*> Samfundsvidenskaber inden forfølgende områder. 
m europæiske studier (1 godkendt projekt); 
• social velfærd og sarnfundspolitik; 
• ledelse inden for sundhedspleje (1 godkendt projekt). 
Dette område er blevet dækket af 2 nyligt godkendte projekter. Et af disse projekter tilsigter etablering 
af et 1-årigt fuldtids-Ph.D. i europæiske studier på Istropolitana Akademiet i Bratislava. Kurset 
afholdes på engelsk for en målgruppe af 25 studenter og dækker følgende studieområder: europæisk 
kultur og samfundshistorie og europæisk integrering og samarbejde. 
<- Miljøbeskyttelse inden forfølgende områder. 
m behandling af fast og flydende affald; 
• spildfri forbrændingsteknologi 
Dette område er blevet dækket af 4 nyligt godkendte projekter inklusive 3 JEFer inden for 
affaldsbehandling og 1 inden for generel miljøbeskyttelse. Et af disse projekter tilsigter udvikling af en 
kortvarig akademisk grad (tre år) inden for miljøvidenskab, sikkerheds- og affaldsstyring med en 
modulstruktur, der inkluderer et meritsystem med studiepoint, som gennemføres på Fakultetet for 
Materialelære og Teknologi på Det Slovakiske Tekniske Universitet i Trnava. Den akademiske grad 
lægger særlig vægt på miljøbiologi og -kemi, ledelse, lovbestemte og sociale emner, moderne 
videnskabelige metoder med hensyn til databehandling, overvågnings- og fejlmeldingsmetoder (dette 
projekt hører ind under prioritetsmålsætningerne for introduktion af kortvarig universitetsuddannelse, 
introduktion af et pointsystem og oprettelse af modulstrukturerede akademiske grader). 
4- lntroduldionafm()aWmtekmbgierindmforfølgena^omrda^æ 
m EF standardiseringer inden for kvalitetskontrol; 
• transportlogistik; 
• levnedsmiddelvidenskab. 
Dette område er blevet dækket af 2 nyligt godkendte projekter, begge to inden for transport-logistik. Et 
af disse projekter tilsigter introduktion af nye kurser inden for området af transportudformning og 
planlægning, transportprognose og optimering af kandidat- og PhD.-undervisningsplaner ved 
fakultetet for Ledelsesstudier på Universitetet for Transport og Kommunikation i Zilina. Derudover 
tilsigter projektet oprettelse af et uddannelsescenter og et laboratorium, hvor der afholdes kurser i 
transport-logistik for universitetspersonale og specialister, samt for de nyligt indførte kurser for 
studerende. 
Der blev givet præference til projekter, i hvilke koordinatoren og/eller kontrahenten befinder sig i Den 
Sbvakiske Republik 80% af de nyligt godkendte projekter med slovakisk deltagelse er koordinerede af 
slovakiske institutioner, og 73% har slovakiske kontrahenter. 
45 
Alk slovakiske prioriteter er blevet dækket af de nyligt godkendte projekter, både hvad angår de 
strukturelle fomdsætninger (f.eks. udvikling af uruVersitet/\^ksornliedsr3amarbejde) og 
målfagcrairåderne. I flere tilfælde dækker nyligt godkendte slovakiske projekter mere end et 
prioritetsområde. 
in. 10.4. Geografisk fordeling af igangværende JEFer i Den Slovakiske 
Republik i 1994/95 
25 sbvakiske institutioner, fordelt på 11 forskellige byer, er involverede i igangværende JEFer i 
1994/95. 9 af disse institutioner (36%) ligger i Bratislava. Kosice, Nitra og Zilina er de andre byer, 
bortset fra hovedstaden, hvor igangværende JEFer bedst repræsenteret. 
-46 
III. 11. SLOVENIEN 
ni. 11.1. Budget 
Slovenien har deltaget i Tempus-programmet siden 1991/92, tørst som del af Den Jugoslaviske 
Føderale Stat og siden det akademiske år 1992/93 som en uafhængig stat I slutningen af 1993/94 
havde Slovenien fået tildelt en total-investering i programmet på 6,57 MECU. 
III. 11.2. Projekter 
I slutningen af 1993/94 var der blevet tildelt støtte til den slovenske deltagelse i 20 Fælleseuropæiske 
Projekter, 5 Supplerende Aktiviteter og 9 Ungdomsudvekslingsprojekter, mens der var blevet tildelt 
217 Individuelle Mobilitetsstipendier til rejser mellem videregående uddannelsesinstitutioner i 
Sbvenien og EF. 
IH. 112.1. Emneområder 
Den samlede fordeling af Fælleseuropæiske Projekter inden for de forskellige fagområder er som 
følger: 
Fordeling af JEPer efter Fagområde 
Artbtekmr. By- og 
Regjonalpbalaigning 
Medicinske Videnskaber 9% 
Naturvidenskaber og 
Matematik 2% 
Milj#videnskab7» Samruadsvideaskaber 12« 
Humaniora 2% 
Vaksonhedsledelseog 
Erbvervsstudier17% 
Landbrugs-og 
tevnednniddel videnskab 2% 
togenJarvidcntkabcr. Teknologi og 
Informatik 
34% gana^iaotvMeaakabar 
• 
Maåriaikii "litnairaliii 
Arkadaur, By- og Ragionilplaalnajniag 
IH. 1122. Perspektiverfor 1994/95 
I udvælgelsesrunden fuldendt i juni 1994, blev der tildelt støtte ril 5 nye fælleseuropæiske projekter og 
44 Individuelle Mobilitetsstipendier til rejser mellem videregående uddannelsesinstitutioner i Sbvenien 
og EF. (den første af to IMG udvælgelsesrunder for 1994/95). To Supplerende Aktiviteter og ét 
Ungdomsudvekslingsprojekt fik støtte i juni 1994, (den første af to udvælgelsesrunder for det 
akademiske år 1994/95). 
-47 
in. 11.3. Bemærkninger til de slovenske prioriteter i projekter godkendt for 
1994/95 
Følgende emneområder blev præsenteret som slovenske prioriteter for 1994/95 JEP-udvælgelsen: 
<• ledelse og økonomi inden for følgende områder. 
m bankvæsen og offentlig økonomi; 
• etablering af kortvarige kurser i turisme i kystområder. 
Dette område er blevet dækket af 2 nyligt godkendte projekter. Et af disse projekter tilsigter 
omstrukturering af Finansafdelingen på Ljubljana Universitet gennem udvikling af undervisnings­
planer i bankvæsen og offentlig økonomi inden for spedaliseringsornråder på det 4-årige 
kandidatniveau og på det 2-årige kandidatniveau. De andre projekter tilsigter udvikling af et nyt 
overordnet skolecenter for gæstfrihed og turisme, omstntkturermg af Søfarts- og Trafikkollegiet i 
Portoroz, udvikling af deltidsprogrammer for videregående uddannelse og efteruddannelse af 
personer, der arbejder inden for turistsektoren 
4 Udvikling af kortvarige kurser i grafisk teknologi. 
Der er ikke blevet ydet støtte til nye projekter inden for dette område. 
4- Samfundsvidenskaber i området inden for udvikling af undervisningsplaner og "in-service" uddannelse i 
offentlig administration. 
Dette område er blevet dækket af 1 nyligt godkendt projekt, som tilsigter introduktion af nye 
undervisningsplaner i offentlig administration på Ljubljana Universitet med veluddannet personale, 
der starter på universitetsniveau, og udvikling af et system af kurser for "in-service" og "på-job" 
uddannelse for tjenestemænd og administratorer. 
•ø- Udvikling af universiteters kapacitet til at udbyde efteruddannelses- og ajourjøringskurserfor skolelærerefor 
de ældste skoleklasser. 
Der er ikke blevet ydet støtte til projekter inden for dette område. 
<• Moderne europæiske sprog inden for området tolkning og oversættelse. 
Dette område er blevet dækket af 1 nyligt godkendt projekt Projekt tilsigter oprettelse af en ny afdeling 
ved Fakultetet for Kunst på Ljubljana Universitet, samt et Center for Oversættelse og Tolkning med et 
program, der skal begynde i 1997/98 med engelsk, tysk, fransk, italiensk og spansk. 
4- Europæisk ret 
Dette område er blevet dækket af et nyligt godkendt projekt, som tilsigter omstrukturering af kursur i 
europæisk ret på Ljuljana og Maribor universiteterne med udvikling af et Mastergrads kursus i 
europæisk ret og oprettelsen af en International Sommerskole i europæisk ret. 
5 ud af 7 slovenske prioriteter er blevet dækket af nyligt godkendte JEFer, eftersom kun 5 nye projekter 
kunne støttegodkendes på grundlag af det slovenske nationalbudget for 1994/95.1 de resterende to 
prioritetsområder var de indkomne ansøgninger af en utilstrækkelig kvalitet. 
-48-
ni. 11.4. Geografisk fordeling af igangværende JEP'er i Slovenien i 1994/95 
14 slovenske institutioner, fordelt på 6 forskellige byer, er involverede i igangværende JEFer i 1994/95. 
9 af disse institutioner (643%) ligger i Ljubljana (Sbveniens hovedstad). Maribor, Kranj, Domzale, Izola 
og Portoroz er de andre byer, som er repræsenteret i igangværende JEFer. 
-49 
IV. HOVEDÆNDRINGER OG UDVIKLING I TEMPUS 
1990 - 1994 
IV. 1. SAMMENHÆNGEN IPHARE-PROGRAMMET 
De erfaringer og den viden, der var opnået gennem Fælleskabsprogrammerne på uddannelses- og 
efteruddannelsesområdet, særligt ERASMUS og COMETT, dannede grundlag for oprettelsen af 
Tempus i 1990. Uddannelsesområdet blev defineret som eet af hovedområderne for samarbejdet 
med de nye demokratier i Central- og Østeuropa, og man følte, at de positive resultater, der var 
opnået inden for mellemuniversitært samarbejde, studentermobilitet og erhvervsliv/universitet­
samarbejde i EU, med fordel kunne danne grundlaget for et venskabsprogram, der skulle virke 
som et umiddelbart svar på identificerede uddannelsesbehov i Central- og Østeuropa. 
Derfor var hovedformålet med Tempus, som det fremgår af art. 4 i Rådsbeslutningen af 
17 maj 1990, helt fra starten at bidrage til en omstrukturering af uddannelsessystemet i de berørte 
lande (til at begynde med Polen og Ungarn) især gennem stipendier til udvekslinger og mobilitet 
for både studenter og universitetslærere. 
Denne sammenhæng og disse formål har derfor været hovedudviklingen i Tempus siden 1990. 
Med årene har man indset - i det mindste så længe Tempus finansieres af Phare budgettet, der 
støtter økonomisk og sociale reformer i partnerlandene - at reformhandlinger inden for 
videregående uddannelser i Central- og Østeuropæiske lande ikke kan betragtes isoleret eller som 
et venskabsprogram i tilknytning til Fællesskabsprogrammerne, men nødvendigvis må betragtes 
som en vigtig hjælpeforanstaltning til sociale, økonomiske og politiske reformprogrammer. For 
Tempus-programmets vedkommende har dette betydet, at man skulle definere strategiske 
refonnmålsætninger for hvert af de implicerede lande snarere end at finansiere samarbejds- og 
mobilitetsprogrammer som et mål i sig selv. 
Denne vigtige ændring i formålsparagraffen er beskrevet i Rådsbeslutningen fra 1993 vedrørende 
Tempus II, som indeholder retningslinierne for perioden 1994 -1998. Teksten henviser klart og 
tydeligt til den centrale rolle, som udviklingen af højere uddannelser har i den samlede 
reformproces. Det fremgår endvidere, at Tempus' formål er at fremme udviklingen af de højere 
uddannelsessystemer i partnerlandene, som en vigtig del af de overordnede målsætninger og retningslinjer 
for Phare og Tacis programmerne i sammenhæng med økonomisk og social reform. 
Som et resultat heraf er de specifikke målsætninger ikke længere fremme af udveksling og 
mobilitet, men at give støtte til: 
• udarbejdelse og revision af undervisningsplaner inden for prioritetsområder; 
• omlægning af strukturer og institutioner inden for de videregående uddannelser samt 
forvaltningen heraf; 
• udviklingen af praktisk betonede uddannelser med henblik på at imødekomme specifikke 
behov under den økonomiske reform, navnlig gennem bedre og udvidede forbindelser til 
erhvervslivet. 
-50 
Denne ændring i målsætningen og den tættere tilknytning til Phare har også afstedkommet en 
anden og mindre synlig forskel, nemlig, at Tempus ikke som ERASMUS, har udviklet sig til et 
program rettet mod de store masser af universiteter især i EU-landene. Givet et anseeligt 
engagement, der er nødvendigt for alle involverede parter for at opfylde målsætningerne og opnå 
resultater ofte under meget vanskelige forhold, tiltrækker Tempus-programmet i stadigt stigende 
grad de universiteter og fakulteter, der har truffet en bevidst beslutning om at have samarbejde 
med Central- og Østeuropa som et af deres egne strategiske mål. 
IV. 1.1. Udvikling af nationale prioriteter for støtte 
Udviklingen af de nationale støtteprioriteter er blevet bedre i takt med at nationale strategier for 
implementering har udviklet sig inden for Phares rammer. Kvalitet vedbliver at være et 
hovedkriterie for godkendelse af projekter, men et ansøgerlands specifikke reformbehov og dets 
strategier til at imødegå disse gives nu langt større vægt ved udvælgelsesprocessen. 
Under denne proces er et vigtigt aspekt af Tempus blevet ændret, men uden at miste det særegne 
for programmet og andre uddannelses- og efteruddannelsesprogrammer i EU. Bottom-up-
metoden er bibeholdt, hvor ansøgninger indsendes efter årlige indkaldelser, men i løbet af de 
sidste to år, er der tilføjet et 'top-down' element, hvorved ansøgere anmodes om ikke blot at 
koncentrere sig om den akademiske interesse de deler med deres samarbejdspartner, men også at 
indsende projekter, der bidrager til en overordnet national strategi af nye reformer. 
Støtteprioriterede områder defineres af de nationale myndigheder i hvert partnerland i samråd 
med Europakommissionen og udgives i Vejledning for Ansøgere. Ansøgninger, der ikke falder 
inden for én af disse nøje definerede prioriteter kommer ikke i betragtning. 
En nærmere redegørelse af prioriteter inden for Tempus støtten findes i afsnit IV.2.2. nedenfor. 
IV. 2. SAMARBEJDSFORMER 
IV. 2.1. Udvikling i Fælleseuropæiske Projekter (JEP)-konceptet 
I tråd med formålsændringen beskrevet ovenfor, er Fælleseuropæiske Projekter (JEP) 
- instrumentet, der blev introduceret i 1990 for at etablere et netværk, hvorved man kunne 
udvikle højere uddannelse som det sker i partnerlande - også blevet ændret noget gennem årene 
(selvom den grundlæggende idé med mindst to Fælleskabsinstitutioner og ét universitet fra 
mindst et Central- eller Østeuropæisk land forbliver uændret). 
51 
Først og fremmest skelnes der mellem strukturelle JEFer (langt de fleste) og mobilitets JEP'er. 
Hvad angår strukturelle JEP'er, lægges der nu i modsætning til tidligere, langt større vægt på 
identificeringen af målsætninger og klare, præcise formuleringer om resultater, og i denne 
sammenhæng på en aktivitetsbeskrivelse og de ressourcer, der er nødvendige for at nå de 
beskrevne mål i en given periode. Samtidig er det uhyre vigtigt, at ansvarlige for den centrale 
styring af programmet giver råd og vejledning til projektkoordinatorerne og -kontrahenterne 
gennem hele projektets levetid, for om muligt at øge resultaterne og projektets endelige 
indvirkning på nationalt niveau. 
Mobilitetsprojekter sigter mod såvel en etablering af et netværk til organisering af 
studentermobilitet som mod støtte af studentermobilitet i sig selv. Man håber med erfaringerne 
fra disse projekter, at institutionerne på et senere tidspunkt vil være i stand til at deltage i 
samarbejdsprogrammer inden for EU. 
IV. 2.2. Sammenhæng mellem JEP'er og udviklingen af videregående 
uddannelser i partnerlande ved hjælp af prioriteter 
For at Tempus kan medvirke på en mere effektiv måde til en strukturreformproces, som 
beskrevet ovenfor, skal projektbeskrivelser og aktiviteter opfylde bestemte prioriteter, bestemt af 
hvert enkelt partnerland, for at opfylde bevillingskravene. 
Nedenfor er anført prioriteter og målsætninger, som bør være opfyldt i ansøgningerne til Tempus. 
De kan beskrives som følger: 
• prioritet af projekter, der fremmer strukturelle ændringer og reformer, som for eksempel 
indførelsen af flerfaglige studier, der involverer samarbejde mellem flere fakulteter og 
institutter inden for samme institution eller udviklingen af nye undervisnmgsstrukturer, især 
kortere bachelor-grader og Ph.D. kurser, der kvalificerer til arbejdsmarkedets ændrede 
behov; 
• prioritet af projekter inden for bestemte akademiske fagområder, for eksempel 
virksomhedsledelse og økonomi, og især finansiering, bankvæsen og privatisering, eller 
områder i direkte tilknytning til Phare-reformprogrammet, såsom landbrug, medicinske 
studier, offentlig forvaltning osv.. Endelig prioriteres projekter, der er forbundet med et 
bredere europæisk samarbejde, såsom jura og europæiske studier; 
• præference til projekter, der indeholder visse karakteristiske træk, så som fremme af 
samarbejdet mellem flere institutioner inden for samme land eller projekter styret lokalt frem 
for af EU-partnere, vil blive særligt begunstigede. 
Forhåbentlig medfører disse ændringer, at Tempus kan udvikle sig fra at være et hjælpeprogram, 
der tidligere hovedsageligt gav individuelle stipendier til professorer og institutter, til et nyttigt 
bistandsprojekt, der støtter udviklingen af universiteter i partnerlandene, og på en 
sammenhængende måde skaber strategier for hvert lands videregående uddannelser. 
52-
IV. 2.3. Mindre støtte til regionale JEFer 
Som et resultat af den skærpede interesse for nationale prioriteter, er der sket et drastisk fald i 
antallet af regionale projekter, dvs. projekter, der involverer mere en ét partnerland. Problemer 
med at udforme projektbeskrivelser, der opfylder flere landes prioriteter på samme tid, er 
indlysende. Det forudsætter, at projektet repræsenterer en meget høj prioritetsgrad for alle de 
implicerede lande. Det er dog muligt at opnå støtte hertil under det såkaldte flerlande Phare. 
Det skal dog samtidig understreges, at der ikke ud fra eksisterende projektrapporter eller 
projektbesøg gives noget vidnesbyrd om, at store regionale projekter har været blandt de mest 
vellykkede Tempus-projekter. De har ofte vist sig at fungere som en række bilaterale projekter, 
der arbejder sideløbende, og ikke som et projekt, der behandler et problem ud fra et samlet 
regionalt synspunkt. I mange tilfælde manglede projekterne fokusering, hvorfor det ofte har 
været svært at bestemme værdien af dem. 
Et regionalt element af en anden karakter bliver stadig mere og mere interessant for en række 
forskellige lande, idet man tilskynder et samarbejde mellem flere universiteter inden for samme 
projekt. Dette er derfor et vigtigt udvælgeseskriterie for JEP projekter i mange lande. 
IV. 2.4. Understregning af resultaternes levedygtighed og sprednings­
effekten med hensyn til Fælleseuropæiske Netværk (JEN'er) 
Med det formål at få det bedste resultat ud af de hidtil investerede ressourcer i Tempus projekter 
introduceredes Det Fælleseuropæiske Netværk i 1993, der gav en yderligere begrænset støtte på 
2 år til det mest vellykkede projekt, der havde afsluttet sin første tre-årige støtteperiode. 
Hovedformålet med JEN-programmet er følgende: 
• at fastholde de opnåede resultater fra en treårig støtteperiode, og herved sikre det største 
udbytte af den investerede finansielle støtte og de opnåede resultater; 
• at opmuntre til en spredning af resultaterne fra de mest vellykkede projekter, især på 
nationalt niveau i de implicerede partnerlande. 
Der bliver generelt set lagt meget stor vægt på vigtigheden af spredning af projektresultaterne, 
især på nationalt niveau. Dette belyses nærmere i afsnittet om Supplerende Aktiviteter (jf. IV.2.6). 
IV. 2.5. Ændringer i tilskudsordningen for Individuelle Mobilitetsstipendier 
Den mest iøjefaldende udvikling siden 1990 på dette område er, at studentermobilitetsstipendier 
er fjernet fra Tempus-programmet (med undtagelse af Fælleseuropæiske Projekter), og at man 
kun koncentrerer sig om mobilitet af undervisningspersonale. Denne ændring kan igen forklares 
med nødvendigheden af at anvende de begrænsede ressourcer til projekter, der har størst 
mulighed for at medvirke til varige strukturændringer i partnerlandene. Det skal i tilknytning 
hertil nævnes, at målet med at støtte projekter, der har en klar indre europæisk værdi foretrækkes 
frem for bilateral studentermobilitet mellem et medlemsland og et partnerland. 
-53 
I overensstemmelse med ændringerne henimod nationale politikker for Tempus, har nogle 
partnerlande også udviklet prioriteter for Individuelle Mobilitetsstipendier. Det er interessant at 
bemærke, hvor vigtig disse Individuelle Mobilitetsstipendier er blevet for små lande med 
begrænset Tempus-budget og derfor meget få Fælleseuropæiske Projekter. En strategisk 
anvendelse af stipendierne betyder, at vigtige fagområder og universiteter og fakulteter alligevel 
kan modtage en eller anden form for Tempus-støtte. 
Hertil skal nævnes, at et område, der er værd at se nærmere på i fremtiden, er en mere 
målrettet anvendelse af disse Individuelle Mobilitetsstipendier, for at inddrage de 
personalegrupper/institutter/fakulteter, der endnu ikke deltager i internationale sammenhænge. 
IV. 2.6. Ændringer i støtteordningen for Supplerende Aktiviteter 
Supplerende Aktiviteter, der oprindeligt var baseret på ERASMUS-modellen og skulle støtte 
udvidelsen af univeraitetssammenslutninger til Central- og Østeuropa, publikationer, studier og 
undersøgelser, er blevet fuldstændig ændret for at understøtte Tempus' overordnede mal, og for 
at give supplerende udvidet støtte i tilskud til den overordnede projektstøtte for at maksimere 
resultater på mellemlangt sigt. På nuværende tidspunkt findes der tre hovedstøttemuligheder: 
• støtte til universiteter og fakulteter til at udvikle og styrke muligheden for strategisk 
planlægning og institutudvikling på universitets- eller fakultetsniveau, f.eks. inden for 
områder som personaleudvikling, kvalitetsstyring, projektformulering, administration, 
personaleledelse, oprettelsen af internationale kontorer osv.; 
• støtte udbredelsen af Tempus-resultater, især på nationalt niveau, inden for særlige 
fagområder eller sektorer; 
• støtte de nationale myndigheder i partnerlandene med at udvikle strategier for højere 
uddannelser på nærmere definerede områder, for eksempel med henvisning til integrering af 
forskningsinstitutter i universiteterne, eller med at oprette et nationalt videregående 
uddannelsesakkrediteringscenter osv. 
-54 
IV. 3. PROJEKT-IMPLEMENTERING 
Endelig har der, sideløbende med ændringerne i programmernes målsætning og 
støttemulighederne, været en række forhåbentlig tilsvarende ændringer i projekt-gennemførelsen. 
Det er især interessant at nævne følgende aspekter: 
IV. 3.1. Skridt mod øget ansvar for projektkoordinering og kontrahering for 
partnerlandene 
I løbet af de sidste få år er det blevet gjort muligt at overføre ansvaret for projektledelsen, hvis 
projektparterne ønsker det: først og fremmest for alle landes vedkommende hvad angår 
projektkoordinering ( akademisk ledelse); dernæst - med hensyn til kontrahentansvaret for de 
landes vedkommende, hvor banksystemet tillader dette ( finansiel ledelse). Dette skal besluttes af 
parterne i fællesskab i ethvert potentielt projekt, men for flere partnerlande er det et vigtigt 
aspekt, der bør inddrages i projektudvælgelsen. På denne måde håber man så godt som muligt at 
sikre, at projekterne svarer til partnerlandets behov og endelig at overføre erfaringen med 
projektledelse fra universitetslærere fra EU-universiteter til kolleger i partnerlandene. Endelig 
bemærkes det, at omkostningerne forbundet med projektstyringen udført af et partnerland er 
langt mindre en hvis udført af EU. 
IV. 3.2. Indførelse af flerårig støtte 
Fra starten af Tempus II - dvs. fra det akademiske år 1994/95 og frem - vil succesrige 
kontrahenter modtage en treårig kontrakt på deres Fælleseuropæiske Projekter, i stedet for at 
skulle være afhængige af årlige kontraktfornyelser ofte med forsinkelser til følge. Projekterne vil 
fortsat blive fulgt op gennem hele perioden og planlægningen af budgetrevisionen i starten af 
hvert nyt år vil stadig være vigtig, men man håber hermed at skabe større fleksibilitet inden for 
større, klarere projektrammer. 
Igennem de sidste fire år, er der sket fundamentale ændringer inden for Tempus, hvad angår 
programmålsætninger, støtteordninger og den praktiske gennemførelse. Forhåbentlig vil 
programmet blive ved med at udvikle sig i fremtiden, i overensstemmelse med de begunstigede 
landes behov, og således bidrage til en udvikling af de højere uddannelser inden for hvert enkelt 
lands nationale rammer. 
BILAG 1 
TEMPUS PUBLIKATIONER 
Tempus publikationer, der er udkommet i perioden 1. august 1993 - 31. juli 1994: 
1. Tempus (Phare) Vejledning for ansøgere 1993/94, på 9 sprog, der giver alle oplysninger 
vedrørende programmet, dets målsætninger og udvælgelseskriterier, sammen med 
ansøgningsskemaer til de forskellige aktiviteter. 
DA Katalog nr 11 16 CY-79-93-695-DA-C ISBN: 92-826-6132-6 
DE Katalog nr 11 16 CY-79-93-695-DE-C ISBN: 92-826-6133-4 
EN Katalog nr 11 16 CY-79-93-695-EN-C ISBN: 92-826-6135-0 
ES Katalog nr 11 16 CY-79-93-695-ES-C ISBN: 92-826-6131-8 
FR Katalog nr 11 16 CY-79-93-695-FR-C ISBN: 92-826-6136-9 
GR Katalog nr 11 16 CY-79-93-695-GR-C ISBN: 92-826-6134-2 
IT Katalog nr 11 16 CY-79-93-695-IT-C ISBN: 92-826-6137-7 
NL Katalog nr 11 16 CY-79-93-695-NL-C ISBN: 92-826-6138-5 
PT Katalog nr 11 16 CY-79-93-695-PT-C ISBN: 92-826-6139-3 
2. Vejledning for Tempus (Phare) Ungdomsaktiviteter, det akademiske år 1994/95, på 9 sprog, 
der giver oplysninger vedrørende denne del af Tempus programmet, sammen med et 
ansøgningsskema. 
DA Katalog nr 11 16 CY-79-93-704-DA-C ISBN: 92-826-6150-4 
DE Katalog nr 11 16 CY-79-93-704-DE-C ISBN: 92-826-6151-2 
EN Katalog nr 11 16 CY-79-93-704-EN-C ISBN: 92-826-6153-9 
ES Katalog nr 11 16 CY-79-93-704-ES-C ISBN: 92-826-6149-0 
FR Katalog nr 11 16 CY-79-93-704-FR-C ISBN: 92-826-6154-7 
GR Katalog nr 11 16 CY-79-93-704-GR-C ISBN: 92-826-6152-0 
IT Katalog nr 11 16 CY-79-93-704-IT-C ISBN: 92-826-6155-5 
NL Katalog nr 11 16 CY-79-93-704-NL-C ISBN: 92-826-6156-3 
PT Katalog nr 11 16 CY-79-93-704-PT-C ISBN: 92-826-6157-1 
3. Tempus (Phare) pilotprojekter i Polen, perioden 1. juni 1994 til 31. december 1995, på 4 sprog 
(tysk, engelsk, fransk, italiensk), med oplysninger om denne særlige aktivitet i Tempus 
programmet, sammen med et ansøgningsskema. 
Katalog nr ingen ISBN: ingen 
4. Tempus (Phare) Kompendium for 1993/94, på engelsk (forord på tysk, engelsk, fransk), der 
giver oplysninger om alle igangværende JEP'er og supplerende aktiviteter, med index. 
EN Katalog nr 11 16 CY-80-93-678-EN-C ISBN: 92-826-6670-0 
-i-Ou 
5. Tempus (Phare) Årsberetning 1992/93, på 9 sprog. 
DA Katalog nr 11 16CY-82-93-133-DA-C ISBN: 92-826-7156-9 
DE Katalog nr 11 16 CY-82-93-133-DE-C ISBN: 92-826-7157-7 
EN Katalog nr 11 16 CY-82-93-133-EN-C ISBN: 92-826-7159-3 
ES Katalog nr 11 16 CY-82-93-133-ES-C ISBN: 92-826-7155-0 
FR Katalognrll 16CY-82-93-133-FR-C ISBN: 92-826-7160-7 
GR Katalog nr 11 16 CY-82-93-133-GR-C ISBN: 92-826-7158-5 
IT Katalog nr 11 16 CY-82-93-133-IT-C ISBN: 92-826-7161-5 
NL Katalog nr 11 16 CY-82-93-133-NL-C ISBN: 92-826-7162-3 
PT Katalog nr 11 16 CY-82-93-133-PT-C ISBN: 92-826-7163-1 
6. Tempus (Phare) Program for projektbesøg Årsberetning 1992/93, på 9 sprog. 
DA Katalog nr 11 16 CY-81-93-131-DA-C ISBN: 92-826-6821-5 
DE Katalognrll 16 CY-81-93-131-DE-C ISBN: 92-826-6822-3 
EN Katalognrll 16 CY-81-93-131-EN-C ISBN: 92-826-6824-X 
ES Katalognrll 16 CY-81-93-131-ES-C ISBN: 92-826-6820-7 
FR Katalog nr 11 16 CY-81-93-131-FR-C ISBN: 92-826-6825-8 
GR Katalog nr 11 16 CY-81-93-131-GR-C ISBN: 92-826-6823-1 
IT Katalog nr 11 16 CY-81-93-131-IT-C ISBN: 92-826-6826-6 
NL Katalog nr 11 16 CY-81-93-131-NL-C ISBN: 92-826-6827-4 
PT Katalog nr 11 16 CY-81-93-131-PT-C ISBN: 92-826-6828-2 
7. Tempus (Tacis) Vejledning for ansøgere Præ-JEP'er fasen det akademiske år 1994/95, på 9 
sprog. 
DA Katalog nr 11 16 CY-81-93-139-DA-C ISBN: 92-826-6812-6 
DE Katalog nr 11 16 CY-81-93-139-DE-C ISBN: 92-826-6813-4 
EN Katalog nr 11 16 CY-81-93-139-EN-C ISBN: 92-826-6815-0 
ES Katalog nr 11 16 CY-81-93-139-ES-C ISBN: 92-826-6811-8 
FR Katalognrll 16 CY-81-93-139-FR-C ISBN: 92-826-6816-9 
GR Katalog nr 11 16 CY-81-93-139-GR-C ISBN: 92-826-6814-2 
IT Katalog nr 11 16 CY-81-93-139-IT-C ISBN: 92-826-6817-7 
NL Katalog nr 11 16 CY-81-93-139-NL-C ISBN: 92-826-6818-5 
PT Katalog nr 11 16 CY-81-93-139-PT-C ISBN: 92-826-6819-3 
8. Tempus (Tacis) kompendium for 1993/94 (på engelsk), der giver oplysninger om alle 
igangværende Præ-JEP'er, med index. 
Katalog nr ingen ISBN: ingen 
9. Tempus brochure, på 9 sprog, kort omtale af programmet. 
Katalog nr ingen ISBN: ingen 
ii-fc 
BILAG 2 
STATISTISK OVERSIGT 
Støttede projekter 
JEP FORDELING PAFAGOMRADE (.y. og fonA projekter) 
Fagområde Antal % 
100: Humanoria 13 2,8 
200: Samfundsvidenskaber 46 9,9 
300: Management og Erhvervsstudier 78 16,8 
400: Naturvidenskaber og Matematik 24 5,1 
500: Anvendte videnskaber og Teknologi 240 51,7 
600: Kunst og Design 4 1,0 
700: Sprog 19 4,1 
800: Andre Fagområde 29 6,3 
900: JEP+Fagområder 11 2,3 
Ialt 464 100 
-1 
SAMLET OVERSIGT OVER JEP UDVÆLGELSEN 1994/95 
TEMPUS PROGRAMMET: SAMLET OPGØRELSE 
E 1990 1991 1992 1993 Tempus IB 
1994 IALT 
1. BUDGET: 
Ialt Tempus budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre Phare midler 23,16 
23.16 70,5 
55,5 
15,0 98,0 
85,5 
12,5 •129,15 
108,00 
10,25 
10,90 95,9 
95,9 416,71 
368,06 
37,75 
10,90 
* Til finansiering af fler-årige aktiviteter 
2.2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 153 
118 
35 
153 452 
357 
95 
134 
318 643 
506 
137 
403 
240 504 
414 
90 
465 
39 464 
428 
36 
225 
239 989 
Mobilitetsstrømme inden for Fælleseuropæiske 
Projekter (nve + fornyede): 
Personale: (ialt) 
fra CØE'til EF 
fraEFtilCØE 
fra CØE til CØE 
Studenter: (ialt) 
fra CØE til EF 
fra EF til CØE 
fra CØE til CØE 1308 
724 
584 
1.218 
1.033 
185 5.198 
3.148 
2.050 
3.099 
2.747 
352 9.870 
6.014 
3.794 
62 
6.407 
5.612 
786 
9 9318 
5.876 
3.436 
206 
6.166 
5.253 
873 
40 93chfr 
25.894 
15.762 
9.864 
268 
16.890 
14.645 
2.196 
49 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
1 (hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til CØE 
fra CØE til EF 
Studenter: fraEFtilCØE 
fra CØE til EF 1372 
315 
489 
35 
733 1.657 
280 
706 
34 
637 1396 
314 
1.082 2239 
629 
1.610 1369 
162 
1.207 8.233 
1.700 
5.094 
69 
1.370 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 40 37 42 19 25 163 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 65 66 106 114 93 444 
CØE s Central- og Østeuropa 
Det fler - årige koncept indebærer, at præcise mobilitits opgørelser ildce er mulige på nuverendetidspunla. 
m -
SAMLET OVERSIGT FOR HVERT STØTTEBERETTIGET LAND 
Statistiske Oplysninger for Albanien 
1990 
1. BUDGET: 
* Til finansiering af fler-årige aktiviteter Tempus 1 
1991 
Ialt Tempus budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre Phare midler 1992 1993 j Ternpus nj 1 
I 1994 | IALT I 
IfflT.I.'IL'IU ' HlMHUiNTil1l"iWTTCrifa»CMB«rMOMnBl 
2. PROJEKTER: 
I Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
| Mobilitetsstrømme inden for Fælleseuropæiske 
I Projekter (rive + fornvede): 
Personale: fra ALB (ialt) 
til EF 
til CØE 
til ALB (ialt) 
fra EF 
fra CØE 
Students: fra ALB (ialt) 
til EF 
til CØE 
til ALB (ialt) 
fra EF 
fra CØE 9 
8 
1 
1 
8 
47 
47 
48 
48 
50 
50 14 
13 
1 
9 
5 
124 
124 
73 
73 
65 
65 
6 
6 17 
17 
12 
5 13 
171 
171 
121 
121 
115 
115 
6 
6 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til ALB 
fraALBtilEF 
Studenter: fra EF til ALB 
fraALBtilEF 63 
9 
54 163 
37 
126 191 
9 
182 417 
55 
362 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor ALB er involveret) 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor ALB er involveret) 
IV 
Statistiske Oplysninger for Bulgarien 
1990 Tempus I 
1991 1992 
1. BUDGET: 
Ialt Tempus budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre Phare midler 6,0 
5,0 
1.0 8,92 
8,00 
0,92 •15,71 
15,00 
0,71 12,0 
12,0 42,63 
40,0 
2,63 
* Til finansiering af fler-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrømme inden for Fælleseuropæiske 
Projekter (nye + fornvede): 
Personale: fra BG (ialt) 
til EF 
1 til CØE 
1 til BG (ialt) 
1 fra EF 
fra CØE 
I Studenter: fra BG (ialt) 
| til EF 
til CØE 
til BG (ialt) 
fra EF 
fra CØE 53 
31 
22 
7 
46 
259 
259 
150 
150 
70 
70 86 
59 
27 
52 
34 
607 
607 
341 
341 
295 
295 
29 
29 66 
49 
17 
66 
620 
620 
344 
344 
321 
321 
57 
57 59 
54 
5 
27 
32 80 
1,486 
1,486 
835 
835 
686 
686 
86 
86 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til BG 
fra BG til EF 
Studenter: fra EF til BG 
fra BG til EF 140 
16 
102 
22 128 
20 
108 296 
54 
242 246 
19 
155 810 
109 
607 
22 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor BG er involveret) 19 12 42 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor BG er involveret) 7 12 9 7 35 
Statistiske Oplysninger for Den Tjekkiske Republik2 
1. BUDGET: 
Ialt Tempus budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre Phare midler •10,94 
8,00 
2,94 53 
5,5 16,44 
13,50 
2,94 
* Til finansiering of fkr-àrige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrømme inden for Fælleseuropæiske 
Projekter (nye + fornyede): 
Personale: fra CZ (ialt) 
tilEF 
til CØE 
til CZ (ialt) 
fra EF 
fra CØE 
Studenter: fra CZ (ialt) 
til EF 
til CØE 
til CZ (ialt) 
fra EF 
fra CØE 81 
26 
55 
81 
691 
671 
20 
428 
417 
11 
612 
608 
4 
130 
126 
4 41 
23 
18 
26 
15 
691 
671 
20 
428 
417 
11 
612 
608 
4 
130 
126 
4 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til CZ 
fra CZ til EF 
Studenter: fra EF til CZ 
fra CZ til EF 240 
89 
151 83 
29 
54 323 
118 
205 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor CZ er unvolveret) 3 8 11 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor CZ er unvolveret) 15 
2 for 1990-1992 se statistiske oplysninger for Tjekkoslovakiet 
vi 
Statistiske Oplysninger for Den Slovakiske Republik3 
1990 Tempus I 
••MHPnMMaHH 1991 1992 1993 
1. BUDGET: 
Ialt Tempus budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre Phare midler «6,18 
5,00 
1,18 5,0 
5,0 11,18 
10,00 
1,18 
* Til finansiering of fler-irige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrømme inden for Fælleseuropæiske 
Projekter (nye + fornyede): 
Personale: fra SK (ialt) 
til EF 
til CØE 
til SK (ialt) 
fra EF 
fra CØE 
Studenter: fra SK (ialt) 
til EF 
til CØE 
til SK (ialt) 
fraEF 
fra CØE 46 
12 
34 
44 
2 
365 
351 
14 
226 
210 
16 
292 
289 
3 
41 
36 
5 33 
19 
14 
18 
15 2 
365 
351 
14 
226 
210 
16 
292 
289 
3 
41 
36 
5 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til SK 
fra SK til EF 
Studenter: fra EF til SK 
fra SK til EF 136 
41 
95 73 
9 
64 209 
50 
159 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor SK er unvolveret) 2 4 6 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor SK er unvolveret) 10 6 16 
3 for 1990-1992 se statistiske oplysninger for Tjekkoslovakiet 
VU-
Statistiske Oplysninger for Forhenværende Tjekkoslovakiet 
1. BUDGET: 
Ialt Tempus budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre Phare midler 3,7 
3.7 12,8 
9,0 
3,8 18,46 
15,00 
3,46 34,96 
27,70 
7,26 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetssrrørnme inden for FæUeseuropæiske 
Projekter (nye + fornvede): 
Personale: fra CS (ialt) 
til EF 
til CØE 
til CS (ialt) 
fra EF 
fra CØE 
Studenter: fra CS (ialt) 
til EF 
til CØE 
til CS (ialt) 
fra EF 
fra CØE 39 
39 
39 
141 
141 
119 
119 
154 
154 
28 
28 124 
57 
67 
50 
74 
636 
636 
405 
405 
500 
500 
70 
70 163 
70 
93 
125 
38 
1.192 
1.181 
11 
660 
649 
11 
980 
979 
1 
167 
165 
2 145 
1.969 
1.958 
» 1.184 
1.173 
11 
1.634 
1.633 
1 
265 
263 
2 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til CS 
fra CS til EF i rersonaie: 
I Studenter: fra EF til CS 
fra CS til EF 287 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor CS er unvolveret) 24 21 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor CS er unvolveret) 14 22 12 53 
48 
- vin -
Statistiske Oplysninger for Estland 
1990 1991 empusl 
1992 1993 Tempus 
1994 ! IALT 
1. BUDGET: 
Ialt Tempus budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre Phare midler 1,01 
1,00 
0,01 •3,62 
1,50 
0,02 
2,10 1,5 
1,5 6,13 
4,00 
0,03 
2,10 
* Til finansiering of fler-årige aktiviteter 
2. PRQJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
MobiUtetsstrømme inden for FæUeseuropæiske 
Projekter (nye + fornyede): 
Personale: fra EE (ialt) 
til EF 
til CØE 
til EE (ialt) 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fra EE (ialt) 
til EF 
til CØE 
til EE (ialt) 
fraEF 
1 fraCØE 8 
6 
2 
8 
57 
57 
33 
33 
36 
36 
1 
1 17 
11 
6 
11 
6 
67 
62 
5 
65 
56 
9 
63 
63 
8 
8 19 
15 
4 
6 
13 14 
124 
119 
5 
98 
89 
9 
99 
99 
9 
9 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til EE 
fra EE til EF 
Studenter: fra EF til EE 
fra EE til EF 43 
10 
33 113 
20 
93 62 
5 
57 218 
35 
183 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor EE er unvolveret) 3 1 2 6 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor EE er unvolveret) - 4 « 2 6 
- IX -
Statistiske Oplysninger for Ungarn 
1990 Tempus I 
1991 1992 i Tempus Di 
1993 I 1994 j IALT 
1. BUDGET: 
* Til finansiering of fler-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: Ialt Tempus budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre Phare midler 6,2 
6,2 16,1 
12,0 
4,1 19,27 
16,00 
3,27 •18,33 
16,0 
2,33 16,00 
16,00 75,9 
66,2 
9,7 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 63 
63 
63 161 
89 
72 
62 
99 179 
91 
88 
155 
24 125 
75 
50 
107 
18 66 
52 
14 
25 
41 245 
MobiUtetsstrømme inden for FæUeseuropæiske 
Projekter (nve + fornyede): 
Personale: fra H (ialt) 
til EF 
til CØE 
til H (ialt) 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fra H (ialt) 
til EF 
til CØE 
til H (ialt) 
fraEF 
fra CØE 224 
224 
192 
192 
403 
403 
74 
74 678 
678 
455 
455 
844 
844 
160 
160 1.115 
1.103 
12 
802 
790 
12 
1419 
1.417 
2 
232 
230 
2 988 
971 
17 
517 
496 
21 
1.179 
1.178 
1 
197 
191 
6 3.005 
2.976 
29 
1.966 
1.933 
33 
3.845 
3.842 
3 
663 
655 
8 
Antal bevilgede Indivkluelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til H 
fraHtilEF 
Studenter: fra EF til H 
fraHtilEF 351 
124 
83 
24 
120 284 
63 
77 
5 
139 125 
65 
60 184 
82 
102 63 
22 
41 1.007 
356 
363 
29 
259 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor H er unvolveret) 27 23 16 7 7 80 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor H er unvolveret) 32 17 13 13 13 88 
Statistiske Oplysninger for Litauen 
1990 Tempus I 
1991 1992 1993 1994 ? IALT 
1. BUDGET: 
Ialt Tempus budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre Phare midler 1,5 
1,5 •5,2 
2.5 
2,7 2,0 
2,0 8,7 
6,0 
2,7 
* Til finansiering of fler-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrrtmme inden for FæUeseuropæiske 
Projekter (nye + fornyede): 
Personale: fra LT (ialt) 
til EF 
til CØE 
til LT (ialt) 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fra LT (ialt) 
til EF 
til CØE 
til LT (ialt) 
fraEF 
fra CØE 11 
7 
4 
11 
83 
83 
36 
36 
65 
65 
11 
11 16 
11 
5 
11 
5 
142 
133 
9 
96 
90 
6 
89 
89 
19 
19 20 
14 
6 
15 
5 21 
225 
216 
9 
132 
126 
6 
154 
154 
30 
30 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til LT 
fraLTtilEF 
Studenter: fra EF til LT 
fraLTtilEF 34 
12 
22 113 
45 
68 46 
4 
42 193 
61 
132 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor LT er unvolveret) 3 4 4 11 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor LT er unvolveret) 3 8 4 15 
XI 
Statistiske Oplysninger for Letland 
1990 Tempus I 
1991 1992 1993 Tempus Hl 
1994 
1. BUDGET: 
• Til finansiering of fler-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: IALT 
Ialt Tempus budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre Phare midler 1,5 
1,5 «4,7 
2,0 
2,7 2,0 
2,0 8,2 
5,5 
2,7 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetssfrrtmme inden for FæUeseuropæiske 
Projekter (nye + fornyede): 
Personale: fra LV 
tilEF 
til CØE 
tilLV 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fra LV 
til EF 
til CØE 
tilLV 
fraEF 
fra CØE 11 
7 
4 
11 
95 
95 
45 
45 
52 
52 15 
9 
6 
9 
6 
124 
116 
8 
95 
89 
6 
138 
138 
40 
40 19 
13 
6 
13 
6 23 
219 
211 
8 
140 
134 
6 
190 
190 
40 
40 
Antal bevilgede Individuelle MoMtitetssttpendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til LV 
fraLVtilEF 
Studenter: fra EF til LV 
fraLVtilEF 43 
14 
29 96 
31 
65 75 
4 
71 214 
49 
165 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor LV er unvolveret) - 2 14 90 
Antal bevilgede Urigdomsaktrviteter 
(antal projekter hvor LV er unvolveret) 5 7 58 229 
•XII-
Statistiske Oplysninger for Polen 
1990 Tempus I 
1991 1992 1993 Tempus 
1994 ï IALT 
1. BUDGET: 
Ialt Tempus budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre Phare midler 12,4 
12,4 18,1 
13,5 
4,6 29,51 
26,00 
3,51 •37,52 
35,00 
2,52 35,0 
35,0 132£3 
121,90 
10,63 
* Til finansiering of fler-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrømme inden for FæUeseuropæiske 
Projekter (nye + fornyede): 
Personak: fra PL (ialt) 
til EF 
til CØE 
til PL (ialt) 
fraEF 
fraCØE 
Studenter: fra PL (ialt) 
til EF 
til CØE 
til PL (ialt) 
fraEF 
fra CØE 85 
85 
85 
326 
326 
256 
256 
467 
467 
58 
58 144 
76 
68 
82 
62 
786 
786 
550 
550 
879 
879 
53 
53 245 
150 
95 
145 
100 
1.724 
1.719 
5 
1.178 
1.173 
5 
1.764 
1.763 
1 
251 
250 
1 155 
105 
50 
154 
1 
1.557 
1.536 
21 
958 
931 
27 
1.506 
1.496 
10 
265 
261 
4 175 
154 
21 
84 
91 339 
4.393 
4.367 
26 
2.942 
2.910 
32 
4.616 
4.605 
11 
627 
622 
5 
Antal bevilgede Indivkluelle Mobilitetsstipendier 
(hver perse« kan besøge mere end et land) 
Personale: fraEF til PL 
fra PL til EF 
Studenter: fra EF til PL 
fra PL til EF 884 
124 
199 
10 
551 444 
97 
114 
9 
224 323 
69 
254 539 
142 
397 339 
32 
307 2.529 
464 
1.271 
19 
775 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter h vor PL er unvolveret) 31 24 19 2 14 90 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor PL er unvolveret) 26 20 66 59 58 229 
-XIII -
Statistiske Oplysninger for Rumænien 
1990 Tempus I 
1991 1992 1993 Tempus 
1994 IALT 
1. BUDGET: 
Ialt Tempus budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre Phare midler 10,2 
10,0 
0,2 13,32 
13,00 
0,32 •18,23 
18,00 
0,23 12,0 
12,0 53,75 
53,00 
0,75 
* Til finansiering of fler-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetssrrrtmme inden for FæUeseuropæiske 
Projekter (nye + fornyede): 
Personale: fra RO 
til EF 
til CØE 
til RO 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fra RO 
til EF 
til CØE 
til RO 
fraEF 
fra CØE 69 
62 
7 
6 
63 
498 
498 
287 
287 
316 
316 
57 
57 104 
85 
19 
73 
31 
901 
901 
575 
575 
817 
817 
84 
84 87 
78 
9 
87 
1.045 
1.041 
4 
575 
575 
842 
842 
91 
91 51 
49 
2 
27 
24 118 
2.444 
2.440 
4 
1.437 
1.437 
1.975 
1.975 
232 
232 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til RO 
fra RO til EF 
Studenter: fra EF til RO 
fra RO til EF 182 
16 
95 
1 
70 273 
31 
242 237 
64 
173 192 
30 
162 884 
131 
672 
1 
70 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor RO er unvolveret) 18 11 3 9 41 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor RO er unvolveret) 10 18 16 9 53 
XIV-
Statistiske Oplysninger for Slovenien 
1990 Tempus I 
Hnanantjnnnanai 1991 1992 1993 Tempus 
1994 
1. BUDGET: ï IALT 
Ialt Tempus budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre Phare midler 2,81 
2,30 
0,51 •3,76 
2,50 
0,26 
1,00 2£0 
2,50 9,07 
7,30 
0,77 
1,00 
* Hl finansiering of fler-årige aktiviteter 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrørnme inden for FæUeseuropæiske 
Projekter (nye + fornyede): 
Personale: fraSLO 
til EF 
til CØE 
tilSLO 
fraEF 
fra CØE 
Studenter: fraSLO 
til EF 
til CØE 
tilSLO 
fraEF 
fra CØE 44 
24 
20 
24 
20 
225 
221 
4 
106 
104 
2 
138 
138 
16 
16 38 
25 
13 
38 
256 
251 
5 
162 
155 
7 
166 
164 
2 
39 
38 
1 24 
18 
6 
19 
5 25 
481 
472 
9 
268 
259 
9 
304 
302 
2 
55 
1 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipeiidier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF tilSLO 
fraSLO til EF 
Studenter: fra EF tilSLO 
fraSLO til EF 95 
6 
89 122 
24 
98 81 
9 
72 296 
39 
259 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor SLO er unvolveret) 3 2 5 10 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor SLO er unvolveret) 4 5 3 12 
-XV 
Statistiske Oplysninger for Forhenværende Jugoslavien 
1. BUDGET: 1990 Tempus I 
1991 1992 1993 Tempus 
1994 ï IALT 
Ialt Tempus budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre Phare midler 7,3 
6,0 
1.3 7,3 
6,0 
1.3 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrømme inden for FæUeseuropæiske 
Projekter (nye + fornyede): 
Personale: fra YU 
til EF 
til CØE 
tilYU 
fraEF 
fraCØE 
Studenter: fraYU 
til EF 
til CØE 
tilYU 
fraEF 
fraCØE 71 
42 
29 
13 
58 
291 
291 
203 
203 
138 
138 
12 
12 58 
291 
291 
203 
203 
138 
138 
12 
12 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til YU 
fraYU til EF 
Studenter: fra EF til YU 
fraYU til EF 155 
18 
96 
3 
38 155 
18 
96 
3 
38 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor YU er unvolveret) 19 19 
Antal bevilgede Ungdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor YU er unvolveret) 5 5 
XVI 
Statistiske Oplysninger for Forhenværende DDR 
1990 Tempusl 
1991 1992 1993 Tempus D| 
1994 IALT 
1. BUDGET: 
Ialt Tempus budget (i MECU) 
Det nationale indikative program 
Regionale midler 
Andre Phare midler 0,9 
0,9 0,9 
0,9 
2. PROJEKTER: 
Antal bevilgede Fælleseuropæiske Projekter 
nationale projekter 
regionale projekter 
af hvilke: fornyede 
nye 
Mobilitetsstrømme inden for FæUeseuropæiske 
Projekter (nye + fornyede): 
Personale: fra DDR 
til EF 
% til CØE 
til DDR 
fraEF 
fraCØE 
Studenter: fra DDR 
til EF 
til CØE 
til DDR 
fraEF 
fraCØE 12 
12 
12 
33 
33 
17 
17 
9 
9 
25 
25 12 
33 
33 
17 
17 
9 
9 
25 
25 
Antal bevilgede Individuelle Mobilitetsstipendier 
(hver person kan besøge mere end et land) 
Personale: fra EF til DDR 
fra DDR til EF 
Studenter: fra EF til DDR 
fraDDR til EF 50 
9 
32 
9 50 
9 
32 
9 
Antal bevilgede Supplerende Aktiviteter 
(antal projekter hvor DDR er unvolveret) 17 17 
Antal bevilgede Urigdomsaktiviteter 
(antal projekter hvor DDR er unvolveret) - -. 
-xvu 
Europa-Korainissionen 
Tempus (Phare) & (Tacit)- Årsberetning -1 J.Mrø-31.7.1994 
* 
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
1995-84 s.-21,0x29,7 cm 
ISBN 92-827-0206-5 
Xuw\ 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 344 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 11 
Katalognummer : CB-CO-95-374-DA-C 
ISBN 92-77-91754-7 
Kontoret for De Europsiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg