Regionsudvalgets udtalelse om:

- »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anden tilpasning af afgørelse nr. 1110/94/EF om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (1994-1998)«, og - »Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om anden tilpasning af afgørelse nr. 94/268/Euratom om et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998)« (96/C 337/10)

REGIONSUDVALGET har

under henvisning til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anden tilpasning af afgørelse nr. 1110/94/EF om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (1994-1998) og Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om anden tilpasning af afgørelse nr. 94/268/Euratom om et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998) og det forhold, at disse forslag er samlet i ét dokument (KOM (96) 12 endelig udg.) ();

under henvisning til Rådets beslutning af 29. marts 1996 om at anmode om Regionsudvalgets udtalelse om emnet i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 198 C;

under henvisning til Regionsudvalgets beslutning af 18. juli 1995 om at henvise sagen til Underudvalg 7 »Borgernes Europa, Forskning, Kultur, Ungdom og Forbrugerspørgsmål«;

under henvisning til det forslag til udtalelse (CdR 129/96 rev.), som Underudvalg 7 vedtog enstemmigt den 23. april 1996 (ordfører: Alfred Geisel);

under henvisning til EU-traktatens artikel 130 F, 130 G og 130 I;

enstemmigt vedtaget følgende udtalelser på sin 13. plenarforsamling den 12.-13. juni 1996 (mødet den 13. juni 1996).

1. Indledning

1.1. Fællesskabet har som mål at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og at fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne samt at fremme alle de forskningsaktioner, der skønnes nødvendige i medfør af andre kapitler i traktaten.

1.2. Med henblik på at nå disse mål gennemfører Fællesskabet følgende aktioner, som skal supplere de aktioner, der iværksættes i medlemsstaterne:

- iværksættelse af programmer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration gennem fremme af samarbejdet med og mellem virksomheder, forskningscentre og universiteter,

- fremme af samarbejdet vedrørende forskning, teknologisk udvikling og demonstration i Fællesskabet med tredjelande og internationale organisationer,

- formidling og nyttiggørelse af resultaterne af aktiviteter vedrørende forskning, teknologisk udvikling og demonstration i Fællesskabet,

- fremme af uddannelse og mobilitet for forskere i Fællesskabet.

1.3. Alle Fællesskabets aktioner sammenfattes i et flerårigt rammeprogram. Rammeprogrammet tilpasses eller udbygges på baggrund af udviklingen. Rammeprogrammet iværksættes ved hjælp af særprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af aktionerne, og hvori de nærmere bestemmelser angives.

2. Generelle bemærkninger om forsknings- og teknologipolitik

2.1. Forskning og teknologisk udvikling er af fundamental betydning for EU's evne til at klare sig i den internationale konkurrence og for de fremtidige vækstmuligheder. Det kan kun lade sig gøre at reducere arbejdsløsheden, sikre et tilfredsstillende beskæftigelsesniveau og skabe nye arbejdspladser, hvis der via innovative foranstaltninger sikres vedvarende, beskæftigelsesfremmende økonomisk vækst. Det kom allerede klart til udtryk i hvidbogen »Vækst, Konkurrenceevne, Beskæftigelse«. At fremme forskning og teknologisk udvikling er således en investering i fremtiden.

2.2. Regionsudvalget understreger derfor på ny, at EU's støtte til forskning og udvikling er særdeles vigtig.

2.3. Rådet har i sine afgørelser af 26. april 1994 fastslået, at der skal foretages en revision af 4. rammeprogram for EU's indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (1994-1998) og af rammeprogrammet for EURATOM (1994-1998). Ifølge de kriterier, der er fastlagt i disse afgørelser, kan det samlede maksimumsbeløb til det 4. EF-rammeprogram forhøjes med 595 mio. ECU til 11.641 mio. ECU og maksimumsbeløbet til Euratom-rammeprogrammet med 105 mio. ECU til 1.359 mio. ECU.

2.4. Som følge af Østrigs, Finlands og Sveriges indtræden i EU blev de finansielle midler forøget med 6,5 %. Anvendte man samme sats i forbindelse med den her omtalte forhøjelse, ville den blive på 745 mio. ECU.

2.5. Men på grund af den anspændte budgetsituation foreslår Kommissionen kun at forhøje bevillingerne til det 4. rammeprogram og EURATOM-programmet med i alt 700 mio. ECU.

3. Særlige bemærkninger vedrørende forøgelsen af midlerne til det 4. forskningsrammeprogram og EURATOM-rammeprogrammet

3.1. På grundlag af de første indkaldelser af forslag, som blev offentliggjort fra december 1994 til marts 1995, er der indgået forpligtelser for over 99 % af de bevillinger, der er afsat til 1995.

3.2. De første tendenser, der aftegner sig, er ifølge Kommissionen: Massiv deltagelse i indkaldelsen af forslag, større industrideltagelse i de fleste programmer, en mærkbar kvalitetsforbedring, generelt større projektforslag og stærkere mobilisering af aktørerne omkring lovende projekter.

3.3. Som et problem nævner Kommissionen, at der ikke er tilstrækkelige midler til rådighed til at finansiere alle forslag af kvalitet. Således lå finansieringskvoten kun på 9 % for forslag inden for biomedicin og - trods en forøgelse af det oprindeligt afsatte beløb - kun på 20 % inden for informationsteknologi og anvendte telematiksystemer.

3.4. Kritisk bemærker Kommissionen endvidere, at der kan konstateres en generel tendens til for stor spredning af forskningsstøtten, så projekterne endnu alt for hyppigt savner den nødvendige størrelse. På den baggrund vil Kommissionen sammenknytte forskning og teknologisk udvikling på den ene side og vækst og beskæftigelse på den anden side ved at danne »task forces«, der skal fungere som effektive berøringsflader mellem forskningsprogrammerne og industriens og samfundets behov.

3.5. Allerede sidste år begyndte Kommissionen derfor at oprette en række »task forces«, der som berøringsflader mellem forskningsprogrammerne og erhvervslivets og industriens behov målrettet skal beskæftige sig med de udfordringer, som forskningen og den teknologiske udvikling i Fællesskabet i fremtiden stilles over for. Kommissionen foreslår at fordele den foreslåede forøgelse på 700 mio. ECU mellem følgende task forces:

3.5.1. Task force »Det flytekniske område« (165 mio. ECU)

Flyindustrien tilskynder til erhvervelse og beherskelse af et meget bredt udvalg af avanceret teknologi og knowhow, der senere kan anvendes i andre sektorer. Demonstration og anvendelse af nøgleteknologi via et integreret program på EU-niveau kan få afgørende betydning for flyindustrien, hvis overlevelse afhænger af samarbejde på europæisk plan. Kommissionens anbefalinger går ud på selektiv udbygning af og forbedret synergi mellem visse foranstaltninger inden for rammeprogrammets første aktion.

3.5.2. Task force »Multimedier til undervisningsbrug« (125 mio. ECU)

I informationssamfundet skal undervisning og uddannelse ud over de traditionelle opgaver forberede borgerne på anvendelsen af de nye kommunikationsværktøjer. Der er brug for en kraftig forsknings- og udviklingsindsats, hvis den eksisterende knowhow og de teknologiske landvindinger skal kunne omsættes til konkrete resultater. Det drejer sig navnlig om at holde stand mod konkurrencen, at bygge på den kulturelle og sproglige mangfoldighed i Europa og at udvikle en ny generation af multimedieprodukter og -tjenester inden årtusindskiftet. Der vil blive gjort en særlig indsats for at koordinere fællesskabsprogrammerne indbyrdes og sikre, at de supplerer de nationale initiativer.

3.5.3. Task force »Bilområdet« (130 mio. ECU)

Udvikling af renere køretøjer skal bidrage til at reducere emissionerne af forurenende stoffer og drivhusgasser såvel som de øvrige gener, som trafikken forårsager. Automobilsektoren indtager en nøgleposition i den europæiske økonomi. Den europæiske industri må hurtigt finde teknologiske løsninger, som sætter den i stand til at opfylde EU-borgernes forventninger om bæredygtig mobilitet og samtidig gør det muligt at øge den europæiske bilindustris markedsandel. I Europa vil en øget koordinerings- og forskningsindsats på bilområdet få kraftige følger for beskæftigelse og uddannelse.

3.5.4. Task force »Integrerede transportkæder« (90 mio. ECU)

Der er for tiden betydelig mangel på integration mellem de forskellige transportformer. Foruden renere person- og godstransportteknologi må der i højere grad gøres brug af miljøvenlige og mindre hårdt belastede transportformer, først og fremmest jernbanen. Dette stiller krav om bedre integration af de forskellige transportformer. For at kunne udnytte de umådelige markedsmuligheder, der findes, må der tilvejebringes mere information om og bedre teknologi til brug for integrerede transporttjenester. Igangværende forskningsaktiviteter og eksisterende ekspertise bør koordineres bedre. Det er nødvendigt at nå mærkbare resultater, som kan reducere trafiksystemets overbelastning og forbedre Europas konkurrenceevne.

3.5.5. Task force »Miljø og vand« (85 mio. ECU)

Centrale emner for denne task force er kvantitative og kvalitative spørgsmål vedrørende vandforvaltning. Det forventes, at verdens vandforsyningsmarked tredobles i løbet af de næste 15 år. Indledende analyser af forskningsbehovet viser, at der er behov for en yderligere indsats og en mere målrettet strategi inden for det internationale samarbejde. Skønt vandforvaltning hovedsageligt er et lokalt anliggende, er der flere områder af fælles interesse, hvor et europæisk initiativ efter Kommissionens opfattelse er berettiget af hensyn til effektiviteten.

3.5.6. Task force »Nuklear sikkerhed« (105 mio. ECU)

Dette emne, der navnlig trænger sig på i Central- og Østeuropa og i SNG-staterne, er særdeles vigtigt, fordi det truer miljøet. På dette område råder EU over fremragende knowhow, men på nogle felter er der brug for bedre koordinering af forskningsarbejdet. Efter Kommissionens opfattelse bør en væsentlig del af det afsatte beløb anvendes til at forbedre den nukleare sikkerhed i Øst- og Centraleuropa og i SNG-staterne.

3.6. Nedenstående tre task forces har Kommissionen tiltænkt koordinerende opgaver, der skal løses, uden at yderligere midler stilles til rådighed:

3.6.1. Task force »Bioteknologi: vacciner og virussygdomme«

Udvikling af vacciner kræver tværnational styring og tværnationale ressourcer samt anvendelse af tværfaglige metoder inden for biovidenskaberne. Omlægningen af vaccinemarkedet, den skarpe konkurrence fra USA og Japan og fremkomsten af nye producenter udgør en udfordring for Europa, som kun kan overvindes ved en betydelig udvidelse af forsknings- og udviklingskapaciteten. Lægemiddelindustrien har været og er stadig en central faktor i den europæiske økonomi.

3.6.2. Task force »Fremtidens tog«

Aktiviteterne sigter mod, at jernbanerne skal tage større hensyn til brugernes behov. Målet er at finde og overvinde markedets svagheder og hindringerne for, at denne transportforms muligheder udnyttes fuldt ud. Via nedbringelse af transportomkostningerne og stimulering af aktiviteterne hos underleverandørerne skal der ydes et bidrag til at styrke industriens konkurrenceevne.

3.6.3. Task force »Skibsfartsområdet«

EU's maritime industri er aktiv i hele verden og er udsat for stærk international konkurrence. I de seneste år er EU-industrien takket være samarbejde og teknologisk udvikling blevet mere konkurrencedygtig, og den har øget sin produktivitet. Den teknologiske udvikling er af afgørende betydning for denne industrigren, som er yderst vigtig for Europa.

3.7. Ud over Kommissionen har også Europa-Parlamentet gjort sig overvejelser om oprettelse af task forces. Bortset fra de emner, som Kommissionen har valgt, lægger det særlig vægt på udforskning af alternative energiformer, navnlig fotovoltaik, og søgning af landminer ved hjælp af mikrobølger.

4. Konklusioner

4.1. Generelle konklusioner vedrørende forsknings- og udviklingspolitik

4.1.1. I erkendelse af, at det er vigtigt at yde støtte til forskningen for at sikre, at erhvervslivet indretter sig på fremtiden, finder Regionsudvalget forøgelsen af midlerne til forskning og udvikling nødvendig. Det bør i den forbindelse nævnes, at det mål, som EU tilstræber, nemlig at anvende 6 % af de samlede budgetmidler til forskning, langt fra er nået selv med den foreslåede forøgelse. Regionsudvalget anser det endvidere for påkrævet, at Kommissionen evaluerer den indholdsmæssige og regionale prioritering i den hidtidige forskningspolitik og drager konsekvenserne heraf for det 5. rammeprogram.

4.1.2. Regionsudvalget finder det nødvendigt at evaluere alle de aktiviteter, der er gennemført som led i det 4. forskningsrammeprogram, og kræver, at der snarest forelægges evalueringsrapporter med henblik herpå. Regionsudvalget henviser i den forbindelse til forøgelsen af midlerne til det 3. rammeprogram i 1993, hvor et overblik over finansieringssituationen inden for de enkelte programmer også blev lagt til grund for afgørelsen.

4.1.3. Uafhængigt af evalueringen af alle særprogrammerne i det 4. forskningsrammeprogram støtter Regionsudvalget Kommissionen i, at den ikke lineært vil overføre midlerne til de bestående forskningsprogrammer, men koncentrere dem om nøgleemner. Derfor støtter Regionsudvalget også kraftigt oprettelsen af task forces, der efter dets opfattelse bør sammensættes således, at de koncentrerer sig om forskningsaspekterne og ikke om markedsadgang. Med afprøvningen af task force-idéen kan det samtidigt uforbindende undersøges, om den rummer muligheder med henblik på det 5. forskningsrammeprogram. Regionsudvalget henstiller, at Kommissionen fremover, når den fastlægger indholdet i forskningsprogrammer og opgaverne for eventuelle task forces, hører Regionsudvalget på et tidligt stadium og søger at etablere en dialog med de regionale og kommunale myndigheder, universiteterne, andre videnskabelige forskningsorganer og de berørte industrier, herunder især mindre og mellemstore virksomheder.

4.1.4. Regionsudvalget mener dog, at en vis del af de ekstra midler bør anvendes til at sikre bestående programmers funktionsdygtighed. Regionsudvalget henviser i denne forbindelse særligt til TMR-programmet (Stimulation of Training and Mobility of Researchers), som støtter udveksling af og samarbejde mellem forskere og bidrager til at styrke det regionale samarbejde.

4.1.5. Regionsudvalget beklager, at det ikke kan ses, hvordan midlerne til de enkelte task forces fordeler sig på det 4. rammeprograms forskellige særprogrammer og aktioner. F.eks. fremgår det ikke, hvorledes de midler, der er afsat til telematikformål, fordeles på de enkelte task forces. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at fremlægge en klar og kontrollerbar fordeling af midlerne for at sikre større transparens.

4.1.6. Regionsudvalget rejser samtidig det spørgsmål, om task force-metoden på længere sigt er forenelig med den hidtidige programstruktur. Det er navnlig task force-midlernes fordeling på de forskellige programmer, der ligger til grund for dette spørgsmål.

4.2. Vurdering af task forces

4.2.1. Regionsudvalget hilser velkommen, at Kommissionens forslag indebærer oprettelse af task forces, hvormed et nyt element i EU's forsknings- og teknologipolitik skal afprøves. Særlig støtter Regionsudvalget det med task forces tilstræbte mål, nemlig at styrke den europæiske industris konkurrenceevne ved at koncentrere Fællesskabets forskningsindsats.

4.2.2. Regionsudvalget konstaterer, at valget af emner for task forces i første række er truffet via en politisk beslutning i Kommissionen og ikke i forståelse med medlemsstaterne og Europa-Parlamentet, som det kræves i forbindelse med opstilling af rammeprogrammer og særprogrammer.

4.2.3. Regionsudvalget anerkender imidlertid, at Kommissionen med sit forslag har haft til hensigt at bevare og styrke den europæiske industris konkurrenceevne. Dette gælder navnlig for task forces som »Det flytekniske område«, »Bilområdet« og »Integrerede transportkæder«. Regionsudvalget går derfor ind for, at disse task forces får stillet midler til rådighed i det af Kommissionen foreslåede omfang.

4.2.4. Regionsudvalget anser emnet »Nuklear sikkerhed« for særlig vigtigt, bl.a. af hensyn til beskyttelse af borgerne og miljøet, ikke mindst med henblik på landene i Central- og Østeuropa og SNG-staterne. Men Regionsudvalget anser det for ønskeligt, at en del af de ekstra midler anvendes til andre formål som f.eks. forskning i ikke-nukleare energiformer.

4.2.5. På grund af dets industri- og sundhedspolitiske betydning prioriterer Regionsudvalget task force-området »Bioteknologi/vacciner og virussygdomme« væsentlig højere end Kommissionen. Imod Kommissionens forslag opfordrer Regionsudvalget derfor til at styrke dette område, ikke bare via øgede koordineringsbestræbelser, men også med finansiel støtte fra de forøgede midler.

4.2.6. Hvad angår task force »Multimedier til undervisningsbrug« gør Regionsudvalget opmærksom på, at kompetencen vedrørende skoler og akademisk uddannelse ligger hos medlemsstaterne og/eller regionerne. Regionsudvalget kræver, at subsidiaritetsprincippet nøje efterleves, og opfordrer Kommissionen til at undersøge, om det i lyset af dette princip er nødvendigt at stille midler til rådighed til dette formål. Hvad angår erhvervsuddannelse kræver Regionsudvalget, at de ansvarlige instanser i medlemsstaterne og regionerne inddrages, og at der sker en koordinering i forhold til andre EF-programmer. I øvrigt indgår området »Multimedier« allerede i det løbende særprogram vedrørende informationsteknologi.

4.2.7. Den af Kommissionen foreslåede task force »Miljø og vand« er først under opbygning og kan derfor endnu ikke forelægge sikre resultater. Derfor fremgår det heller ikke af Kommissionens forslag, i hvilket omfang der på dette task force-område består et virkeligt forskningsbehov, som kan begrunde et ekstra finansielt behov. Men Regionsudvalget anser det for ønskeligt, at der ydes målrettet forskningsstøtte specielt på området vandforsyning i forbindelse med udnyttelse af solenergi. Dette ville ikke mindst komme Middelhavsområdet til gode.

4.2.8. Regionsudvalget tager til efterretning, at Kommissionen ser et behov for bedre koordinering i forbindelse med videreudvikling af forskningen i jernbanetrafik og i maritime systemer og derfor også har nedsat interne task forces med dette formål.

4.3. Finansielle overslag

4.3.1. Da der for øjeblikket hersker uklarhed om finansieringen - specielt om, om de påtænkte midler overhovedet er til stede i det ønskede omfang inden for rammerne af de gældende finansielle overslag - opfordrer Regionsudvalget til, at man, inden midlerne fordeles, først gør sig klart, hvorledes og med hvilke midler finansieringen kan foregå.

4.3.2. Da der inden for andre budgetområder, f.eks. landbrugssektoren, har været betydelige minusudgifter, går Regionsudvalget ind for en omfordeling af midler, der først og fremmest skal komme forskningsstøtten til gode. Det ville være en understregning af, hvor vigtigt det er at investere i fremtiden. Derfor indser Regionsudvalget heller ikke, hvorfor Kommissionen har reduceret forøgelsen fra 745 til 700 mio. ECU.

4.3.3. Går det, trods alle bestræbelser for en omfordeling, på grund af den finansielle situation sådan, at der bliver et klart mindre beløb end planlagt til forøgelse af det 4. rammeprogram og EURATOM-programmet, opfordrer Regionsudvalget til, at midlerne forbeholdes nogle af de foreslåede task forces, så selve task force-idéen kan blive afprøvet intensivt.

Bruxelles, den 13. juni 1996.

Pasqual MARAGALL i MIRA

Formand for Regionsudvalget

() EFT nr. C 115 af 19. 4. 1996, s. 1/13.