DA Den Europæiske Unions Tidende C 175/4

Regionsudvalget udtalelse: »Sjette situationsrapport om økonomisk og social samhørighed«

(2010/C 175/02)

I. POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

Indledning

1. ser med tilfredshed på den sjette situationsrapport om økonomisk og social samhørighed, der har fokus på kreativitet og innovation som et middel til at få EU til at komme hurtigere og styrket ud af den økonomiske krise. Den viser, hvilke faktorer der kan styrke kreativiteten og innovationen i alle regioner i EU. Regionsudvalget er også tilfreds med den sammenfatning, der gives, om debatten om territorial samhørighed efter lanceringen af grønbogen sidste år;

2. konstaterer, at verden er midt i en alvorlig finansiel og økonomisk krise. De offentlige myndigheder og de finansielle institutioner kæmper for at tackle problemerne. Små og store virksomheder er i økonomiske vanskeligheder. Mænd og kvinder i hele Europa oplever, at deres hjem og arbejde er truet, mens udsigterne til arbejde forsvinder for andre. Hverken på kort eller mellemlang sigt er de økonomiske og sociale perspektiver gode med arbejdsløshed, virksomhedslukninger samt fald i statens og kommunernes indtægter og mindre manøvremargin for de offentlige finanser;

3. erkender, at klimaforandringerne er en reel trussel mod mange menneskers og arters liv verden over, og at der ufortøvet må sættes ind på alle niveauer for at minimere temperaturstigningen. Samtidig giver klimaforandringerne os en god mulighed for at gøre tingene anderledes til fordel for miljøet, samfundet og økonomien;

4. er klar over, at den situation, vi nu befinder os i, er væsentligt forskellig fra situationen på det tidspunkt, hvor parametrene for programmet for perioden 2007-2013 blev fastlagt. Imidlertid resterer der mere end halvdelen af den indeværende programmeringsperiode, inden de nye programmer begynder i 2014. Regionsudvalget accepterer, at formålet med samhørighedspolitikken er at fastlægge og gennemføre langsigtede strategiske mål, men mener samtidig, at der kunne opnås visse fordele ved at foretage mindre justeringer nu for at afbøde virkningerne for medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder af den aktuelle økonomiske og finansielle krise samt fremme genopretningen. Regionsudvalget mener, at dette kan ske inden for rammerne af de nuværende strategiske mål for politikken;

5. er klar over, at der ikke vil blive foretaget en fuldstændig midtvejsevaluering af den indeværende programmeringsperiode, hvorfor det er vigtigt at gribe den mulighed, som den sjette situationsrapport om samhørighed giver, for at udnytte den til dato fastlagte bedste praksis. Det er en mulighed for at se nærmere på, hvordan EU's strukturfonde benyttes lokalt og regionalt og på, hvordan de kan finde bedre anvendelse. I lyset af den begyndende voksende bekymring for EU's samhørighedspolitik i fremtiden skal dette input bruges til at formidle et klart budskab i den femte samhørighedsrapport, som skal offentliggøres i efteråret 2010 med henblik på drøftelserne om den fremtidige programmeringsperiode efter 2013, og som i henhold til artikel 175 i den nye traktat om Den Europæiske Unions Funktionsmåde fremover skal omhandle den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed;

6. anerkender, at politikken om territorial samhørighed, som under den nye traktat er et nyt mål for EU, også skal ses i forhold til Lissabondagsordenen. Revisionen af dagsordenen i 2010 er endnu en lejlighed for EU til at vurdere, hvad der har været en succes, og hvor der er brug for større fleksibilitet for at give medlemsstaterne og ikke mindst de lokale og regionale myndigheder mulighed for at opnå gode resultater med gennemførelsen af programmer, som vil have reel direkte indflydelse på borgernes velfærd og muligheder. Revisionen vil endvidere give mulighed for i større udstrækning at tage hensyn til klimaspørgsmål i EU's fremtidige udvikling, navnlig via en revision af mekanismen for øremærkning af strukturfondene på grundlag af Lissabonstrategiens nye målsætninger;

7. er skuffet over, at den sjette situationsrapport om samhørighed desværre ikke indeholder en analyse af den aktuelle økonomiske situation og miljøets tilstand. Den forsømmer at perspektivere den aktuelle situation i forhold til den værste økonomiske krise siden den store depression, og der træffes ingen vigtige beslutninger om at modvirke klimaforandringerne. Vigtigst af alt ses der ikke nærmere på virkningerne for vores regioner, byer og de mennesker, der bor der;

8. mener, at den regionale indvirkning af EU's innovationspolitikker må undersøges bedre for at indkredse og fremme tiltag, som på europæisk plan har vist sig bedst egnede til at understøtte investeringer i innovation på lokalt og regionalt plan. Regionernes konkurrenceevne, som er drivkraften i en bæredygtig vækst, kan kun sikres gennem velanbragte offentlige investeringer i innovation inden for produktionssektoren, men især inden for servicesektoren;

9. har udarbejdet denne udtalelse i et forsøg på at tage fat på problemerne, men ikke for at finde internationale løsninger, men løsninger som virker i regioner og byer og for de mænd og kvinder, som bor der.

De lokale og regionale økonomiers nuværende tilstand Regionsudvalget

10. er klar over, at lokale virksomheder, som vokser organisk med en by eller region, bidrager til et lokalområdes styrke og økonomiske stabilitet. Sådanne virksomheder kan – hvad enten de er SMV'er, sociale virksomheder eller lokale initiativer - katalysere genrejsningen af et område. Men før disse virksomheder kan vokse, skal der gribes ind for at sikre, at de økonomiske, økologiske og sociale betingelser er de rigtige, bl.a. skal færdigheder forbedres, forskellige fremmeprogrammer gennemføres, årsagerne til fattigdom begrænses, og investeringerne i offentlige infrastrukturer øges, for at virksomheder kan trives;

11. erkender også vigtigheden af udefra kommende investeringer i lokalområdet. Regioner og lokalsamfund bestræber sig på at tiltrække investeringer fra virksomheder, hente kvalificerede arbejdstagere og har desuden et ansvar for at holde på dem, som allerede bor eller har studeret i regionen. Dette betyder, at de må se på de lokale økonomiske og sociale problemstillinger og finde løsninger herpå, for først derefter vil de kunne få udbytte af det, deres region særligt har at byde på, og udnytte de komparative fordele, de kan tilbyde med hensyn til beskæftigelse, boliger, uddannelse og livskvalitet;

12. erkender, at Kommissionens analyse i den sjette situationsrapport af situationen i de forskellige regionstyper (konvergens, overgang og konkurrenceevne og beskæftigelse) afspejler deres forskellige sociale og økonomiske situation, især angående evnen til kreativitet, innovation og iværksættervirksomhed. Såvel den aktuelle økonomiske krise som de forskellige variabler, der har indflydelse på en regions udviklingsmuligheder (demografi, tilgængelighed, innovationsevne osv.), er faktorer, som klart viser, at der findes vigtige data, som skal tages med i betragtning ved evalueringen af de lokale og regionale økonomier og udformningen af en effektiv samhørighedspolitik. Det er derfor nødvendigt at indføre nye indikatorer udover BNP pr. indbygger til brug for typeinddelingen af regionerne med henblik på den nye programmeringsperiode efter 2013.

Territorial samhørighed

13. glæder sig over redegørelsen i den sjette situationsrapport for reaktionerne på grønbogen om territorial samhørighed, hvortil de lokale og regionale myndigheder har ydet et væsentligt bidrag. Ifølge den sjette situationsrapport er målet med territorial samhørighed at fremme en harmonisk og bæredygtig udvikling af alle områder ved at sætte dem i stand til at bygge på det, der er typisk for dem, og på deres egne ressourcer. Dette kræver også fysisk planlægning af de nødvendige transport- og kommunikationsforbindelser, der kan sikre en effektiv forsyning af varer, tjenesteydelser og kapital. Regionsudvalget understreger endvidere det budskab, at der ikke findes to regioner, som er ens, de har hver især noget særligt at tilbyde i bestræbelserne på at få det fulde udbytte af deres potentiale;

14. beklager dog i lyset af den omfattende støtte til den nye territoriale målsætning og på baggrund af den aktuelle situation, at der mangler konkrete forslag hvad angår gennemførelsen af den territoriale samhørighed både i indeværende og i den fremtidige programmeringsperiode;

15. minder om, at territorial samhørighed har fået større betydning med gennemførelsen af Lissabontraktaten, eftersom territorial samhørighed er blevet et politisk mål for EU og en tredje dimension af samhørighedspolitikken. Regionsudvalget gentager derfor sin anmodning fra udtalelsen om grønbogen om territorial samhørighed om, at der efter ratifikationen af Lissabontraktaten udarbejdes en hvidbog om territorial samhørighed med en mere præcis beskrivelse af, hvordan dette mål vil blive integreret i alle EU's politikker og kunne gennemføres i praksis;

16. fastholder, at programmerne for så vidt angår det territoriale samarbejde skal tage udgangspunkt i at finde løsninger på fælles problemer og skabe merværdi for EU ved at bygge på de erfaringer og resultater, der hidtil er opnået under programmerne. Merværdien vil man opnå ved at arbejde med lokale og regionale myndigheder, med bredere funktionsområder, ved at dele et land- eller søområde eller via tematiske udfordringer, der inddrager to eller flere medlemsstater. I denne programmeringsperiode kunne man udvikle og støtte en række pilotprojekter mellem funktionelle økonomiske områder på tværs af to eller flere medlemsstater i et forsøg på at skabe en mere fremadrettet strategisk tilgang. Regionsudvalget ser frem til at bidrage til revisionen af forordningen om en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) i 2010 på grundlag af de lokale og regionale myndigheders erfaringer.

Integration af innovation og kreativitet i samhørighedspolitikken

17. mener, at formålet med enhver evaluering af samhørighedspolitikken må være at lære af gode erfaringer i stedet for at bygge videre på dårlige. Derfor må samhørighedspolitikken i sig selv være kreativ og innovativ, drage fordel af den viden og de erfaringer, som lokale myndigheder, byer og regioner har indsamlet, og bygge på deres erfaringer, såvel nu som i fremtiden;

18. er klar over, at innovation og kreativitet ikke kun er kendetegnende for førende virksomheder eller højere uddannelsesinstitutioner. Lokale og regionale myndigheder har også brug for at være kreative og innovative og fremme disse karakteristika. Strukturfondene er et redskab, der kan benyttes til dette formål. Imidlertid er der brug for en større grad af fleksibilitet, så disse midler hurtigere kan fordeles, og der kan fokuseres på ikke bare høj vækst eller højere kvalifikationer, men også på fremme af en iværksætterkultur på en lang række områder. Dette vil give lokale borgere, der ser en mulighed for at starte en ny virksomhed, adgang til den rådgivning og vejledning, som sætter dem i stand til at tage det næste skridt;

19. anerkender fremskridtene i relation til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi, men opfatter primært instituttet som et redskab for førende virksomheder og forskningsinstitutioner. Innovation og kreativitet må fremmes i hele EU, på alle forvaltningsniveauer og af EU's borgere. Til det formål henstiller Regionsudvalget til Kommissionen, at det undersøger mulighederne for og er indstillet på at etablere et »virtuelt kreativitetsnetværk«, idet udvalget samtidig erklærer sig parat til at medvirke ved netværkets udformning. Dette skal – som mange af EU's Open Learning Networks – være åbent for alle og kunne levere rådgivning, støtte og adgang til såvel risikovillig kapital som tekniske tjenesteydelser. Alle relevante lokale og regionale myndigheder, centrale offentlige organer samt den private sektor og almindelige borgere med idéer, erfaringer og fantasi vil få mulighed for at fremlægge deres idéer i et bredere netværk;

20. erkender, at iværksættere og opfindere har behov for at udveksle erfaringer med ligesindede personer og grupper og derved blive opmuntret til at fortsætte. Et virtuelt netværk for kreativitet ville skabe denne mulighed og frembringe »innovationsstjerner«, samtidig med at der stilles vejledning og ekspertise til rådighed. Fordelen ved et virtuelt netværk er, at det vil sætte borgere fra øer, regioner i den yderste periferi, landdistrikter, bjergegne og tyndt befolkede egne, der kan have langt til universiteter, i stand til at drage fordel af adgangen til ekspertbistand, uddannelse og viden. De vil også få adgang til iværksætterstøtte og finansiel vejledning og mulighed for at udvikle et virtuelt, om ikke fysisk eksisterende, fællesskab;

21. mener, at der også er brug for kreativitet og innovation i det nuværende program, så bæredygtigheds- og klimaudfordringerne kan imødegås på bedst mulig vis. Fremme af energieffektivitet på lokalt og regionalt niveau har ikke bare potentialet til at reducere emissionsomfanget, men kan også skabe nye »grønne« arbejdspladser og virksomheder, der sikrer en stabil beskæftigelse på lang sigt, og højner kvalifikationsniveauet, hvilket EU's samhørighedspolitik bør støtte. Nogle regioner har allerede fastsat mål for kulstofreduktion i deres programmer, og denne bedste praksis kan formidles til andre i den resterede del af denne programmeringsperiode;

22. mener, at det er nødvendigt at etablere et jævnbyrdigt partnerskab mellem repræsentanter for den offentlige eller private sektor baseret på en strategi, som fremmer regional og lokal innovation og en deltagelse, som er inkluderende og ikke ekskluderende. Partnerskabets betydning, hvad enten der er tale om et offentligt/privat eller et offentligt/offentligt, og hvad enten det er inden for samme forvaltningsniveau eller mellem forskellige forvaltningsniveauer, kan ikke overvurderes. Lokale og regionale myndigheder og deres partnere kan eventuelt bygge bro over innovationskløften, hvis de støttes heri;

23. erklærer, at det nu er på tide at være innovativ og kreativ og give lokale og regionale myndigheder mulighed for at drage fordel af deres ekspertise og viden. F.eks. bygger kultur og turisme hovedsageligt på lokale og regionale aktiviteter og har potentiale til at skabe beskæftigelse og fremme investeringer. Hvad enten de er europæiske kulturhovedstæder eller kulturelle centre i sig selv, har mange europæiske byer og regioner dokumenteret disse politiksektorers evne til at udvikle et attraktivt og unikt image samt udnytte et beskæftigelsespotentiale, der også kan tiltrække nye investeringer.

Forenkling af forvaltningen for at forbedre effektivitet og kontrol

24. bifalder de forenklingsforanstaltninger, der er truffet hidtil og opmuntrer til, at debatten med aktørerne videreføres med det formål at undersøge, hvor der kan gennemføres yderligere tilpasninger i denne programmeringsperiode. Regionsudvalget mener, at en overdreven finansiel styring og kontrol lægger hindringer i vejen for samhørighedspolitikken og kan gøre denne kontraproduktiv, idet projektsponsorer opgiver politikken på grund af den store byrde, som er forbundet med komplekse finansielle regler. Selvom Regionsudvalget anerkender betydningen af en streng finansiel kontrol med offentlige midler, bør denne ikke tvinge regionale og lokale myndigheder til at blive sikkerhedsfokuserede, dvs. undgå innovative og kreative programmer på grund af en frygt for at fejle eller blive ramt af tilbageslag. Desuden bør forvaltningen forenkles, nyfortolkninger bør undgås, og der bør gennem klare og præcise bestemmelser sikres en stabil og præcis juridisk ramme for hver enkelt programmeringsperiode;

25. mener, at ubrugte midler under N+2 ikke bør returneres til Kommissionen, der så sender dem tilbage til medlemsstaten, men at disse midler i stedet kunne anvendes til regionalt baserede fonde for risikovillig kapital og startkapital eller Kommissionens Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. Et andet forslag er en europæisk fond for tilpasning til klimaændringer, som skulle hjælpe med finansieringen af lokale projekter, der sigter mod at tilpasse forskellige sektorer til aktuelle og fremtidige miljøkrav. Tilpasningerne kunne f.eks. tage form af omskolingsprojekter, projekter til faglig omstilling af de berørte arbejdstagere til et arbejde i miljømæssigt bæredygtige erhverv og omstruktureringsprogrammer for virksomheder, der ikke er miljømæssigt bæredygtige. De midler, der gives til fonden for risikovillig kapital via Den Europæiske Investeringsbank, kunne give SMV'er, erhvervsdrivende foreninger og lokalsamfundsinitiativer adgang til kortsigtet og vækstorienteret finansiering, som i den aktuelle økonomiske situation er blevet vanskelig at opnå. Under alle omstændigheder bør N+2-reglen gøres mere fleksibel i betragtning af samhørighedspolitikkens mål og de cykliske økonomiske udsving, der rammer offentlige midler og privat investering;

26. fastholder ligeledes, at en yderligere forenkling kan opnås ved, at Kommissionen analyserer medlemsstaternes revisionsprocedurer og undersøger, om der kan indgås »tillidsaftaler«, så dobbeltarbejde i revisionsprocedurerne undgås. Her bør det ikke dreje sig om at styrke kontrollen, men i første række om at undgå fejl, om at forebygge og om at evaluere resultaterne. Med hensyn til reglerne for mindre projekter bør proportionalitetsprincippet anvendes, så forvaltningsbyrden reduceres.

Mere og bedre viden: Et blik fremad …

27. har noteret sig de pilotprojekter til introduktion af indikatorer ud over BNP, som Kommissionen vil iværksætte primo 2011. Regionsudvalget har i adskillige udtalelser gjort sig til talsmand for udarbejdelsen af nye indikatorer, der kan sikre, at der tages bedre hensyn til territoriale skævheder i de offentlige politikker generelt og i samhørighedspolitikken i særdeleshed;

28. støtter udveksling af erfaringer mellem EU's regioner og udvikling af virksomhedsklynger med henblik på innovation og øko-innovation, som kan bidrage væsentligt til at modvirke den overdrevne koncentration af disse aktiviteter i visse egne samt mindske regionale skævheder;

29. anerkender, at denne information ikke formidles, og at der ikke bygges videre på gode erfaringer. Det er grunden til, at Regionsudvalget med stor succes har iværksat Europæiske Iværksætterregioner med henblik på at udveksle god praksis og belønne den bedste strategi for den økonomiske udvikling af en iværksætterregion i EU. Regionsudvalget bifalder også initiativer som InfoRegio og RegioStars-priser. Imidlertid ville en mere brugervenlig database over projekter, der ideelt set går videre end til regionalpolitikkens fonde, gøre det muligt at udveksle erfaringer. En interaktiv database, der tager udgangspunkt i principperne bag en kommerciel hjemmeside eller et socialt netværksredskab, vil være en fordel for alle;

30. anerkender, at manglen på data nu, hvor dataene om den finansielle situation og dens indvirkning på de lokale og regionale myndigheder er mindst to år gamle, påvirker programmernes gennemførelse, gør reaktionen mindre fleksibel og begrænser de nødvendige ændringer til interne reguleringer;

31. vurderer, at tildeling af strukturfondsmidler udelukkende ud fra BNP skjuler det reelle økonomiske billede i regionerne og stigningen i fattigdomslommer i medlemsstater med et højt BNP;

32. mener, at man bør undersøge en yderligere forenkling i form af en kombination af EFRU-, ESF- og landdistriktudviklingsprogrammer. En »one-stop-shop«-tilgang kunne være udgangspunktet for at overveje dette. Dette kunne sætte regionerne i stand til at drage bedre fordel af finansieringsmuligheder og at planlægge behovsbaserede tjenester, dvs. at kombinere EFRU og ESF for at opgradere færdigheder og skabe beskæftigelse for potentielle medarbejdere;

33. mener, at der i den fremtidige samhørighedspolitik bør anlægges en mere fleksibel tilgang, så byer og regioner får mulighed for at udvikle programmer baseret på regionernes og lokalsamfundenes behov i stedet for at forsøge at få behovene til at passe ind i topstyrede rammer. Det betyder, at programmerne bør bygge på regionale strategier, som alle interessenter er konsulteret bredt om;

34. mener, at udviklingen af strategier på makroniveau, f.eks. EU-strategien for Østersøområdet, skal bidrage til at øge det lokale og regionale niveaus rolle i gennemførelsen af EU-politik i et bredere perspektiv; foreslår desuden, at man fortsætter med at udvikle nye strategier i andre geografiske områder med tilstrækkelig opbakning fra de involverede lande og EU-institutionerne;

35. foreslår, at bestræbelserne på energieffektivitet i bygninger og på transportområdet bliver et væsentligt element i samhørighedsfinansiering som en nødvendig søjle i tilladt EU-finansieret udvikling.

Anbefalinger

36. mener, at en hvidbog om territorial samhørighed kunne være en nyttig tilgang, og spørger Kommissionen, hvad man agter at gøre med de 400 reaktioner på grønbogen om territorial samhørighed for at støtte begrebet territorial samhørighed og gennemførelsen heraf i EU's fremtidige politikker;

37. gentager nødvendigheden af, at samhørighedspolitikken videreføres efter 2013 som et instrument i Den Europæiske Unions udvikling, hvilket er mere afgørende end nogen sinde ikke mindst efter den alvorlige økonomiske krise, der har ramt Europa. Regionsudvalget kræver derfor, at den femte samhørighedsrapport bekræfter sin støtte til en ambitiøs samhørighedspolitik med en stærk stedbaseret tilgang, som i overensstemmelse med Lissabontraktatens artikel 174 skal tage sigte på fremme af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og være tilgængelig ikke kun i tilbagestående regioner, men i alle EU's regioner til at løse nuværende ugunstige økonomiske og sociale omstændigheder og udnytte regionale aktiver;

38. anmoder Kommissionen om at etablere en brugervenlig database over bedste praksis på forskellige offentligpolitiske områder (f.eks. støtte til innovation, støtte til indslusning, klimatiltag). Dette er et afgørende område for teknisk bistand inden for alle EU-finansierede programmer med det sigte at muliggøre en reel udveksling og at bygge på bedste praksis;

39. gør opmærksom på, at visse regioner fremmer innovative og miljøvenlige initiativer, som aktivt fremmer iværksætterånd, samtidig med at programmernes behov for at være både socialt og miljømæssigt bæredygtige anerkendes. Endvidere er der behov for at give de lokale og regionale myndigheder mulighed for at lære af god praksis i andre medlemsstater (1);

40. accepterer, at man udover BNP bør overveje at anvende alternative indikatorer, men bemærker, at man ikke er nået til enighed herom på EU-niveau, og at de ikke anvendes på NUTS 2-niveau. Derfor støtter Regionsudvalget Kommissionens forslag i meddelelsen »BNP og mere« om senest i 2012 at aflægge rapport om suppleringen af EU's indikatorer;

41. opfordrer Kommissionen til fortsat at se nærmere på, hvordan gennemførelsen bedre kan forenkles og lettes. Det kan måske ske via den interne arbejdsgang og kræver måske ikke altid ændringer i bestemmelserne. Enkle tiltag til at give alle forvaltningsmyndigheder en klar fortolkning og utvetydig vejledning ville være med til at forebygge unødvendige forsinkelser og vanskeligheder i programmernes gennemførelse. Offentliggørelse af de vejledende noter om gennemførelsen, som er blevet fastlagt i koordineringsudvalgene mellem Kommissionen og medlemsstaterne, vil i den sammenhæng også være nyttige. Det ville under alle omstændigheder være til stor gavn, hvis retsakterne anvendte den samme terminologi og de samme indholdsbestemmelser relateret til forvaltning for de forskellige programmeringsperioder, da det er naturligt og logisk, at de ikke ændres;

42. anbefaler, at ubrugte N+2 og N+3 fra en region kan bruges i regionalt baserede fonde for risikovillig kapital og startkapital med det udtrykkelige formål at etablere SMV-støtteprojekter til innovation og udvikling, i Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen eller i en fremtidig fond for tilpasning til klimaændringer;

43. anbefaler, at alle programmer får adgang til nuværende god praksis for nedbringelse af CO2-aftrykket i forbindelse med gennemførelsen af EFRU-, ESF- og landdistriktudviklingsprogrammer, så andre kan indbygge dette i deres programmer til tackling af vor fælles klimaudfordring. I den fremtidige planlægning skal der ses på, hvordan strukturfondene fungerer ikke blot i forhold til de aktuelle Lissabonmål, men også i forhold til en EU-omspændende kulstoffattig økonomi, i lyset af bedste praksis inden for CO2-fri programmer;

44. henstiller til Kommissionen at undersøge mulighederne for at etablere et »virtuelt kreativitetsnetværk«, idet udvalget samtidig erklærer sig parat til at medvirke ved netværkets udformning;

45. anbefaler, at samhørighedspolitikken omformes, så nærhedssprincippet finder anvendelse på lokalt og regionalt plan, og ikke blot på medlemsstatsniveau;

46. opfordrer Kommissionen til at anvende proportionalitetsprincippet i de administrative procedurer også i den næste programmeringsperiode, således at den krævede dokumentation står i et rimeligt forhold til de ydede beløb for at mindske bureaukratiet.

Bruxelles, den 10. februar 2010 Mercedes BRESSO Formand for Regionsudvalget

(1) Regionsudvalget noterer med interesse følgende projekter: www.train2000.org.uk/wiced – et førende eksempel på iværksætterånd og innovation i verden. W.I.C.E.D. (»The Women's International Centre for Economic Development«). Projektet yder støtte til og fremmer kvindelige iværksættere i Liverpool. http://www.deaca.dk/ - Dansk eksempel: Erhvervsudvikling og miljøet. Regionale erhvervsudviklingscentre investerede i 2007 ca. 42 mio. i støtte til 28 projekter. Disse spænder fra udvikling af bæredygtig energi, biobrændsel og biomasse til støtte til konkrete energibesparende projekter. Eksempler på energibesparende projekter er intelligent energistyring i drivhuse i Region Syddanmark, hvorved energiforbruget i testdrivhusene er blevet nedbragt med 50 procent. http://www.nwdacarboncalculator.com– miljømæssig bæredygtighed – »CO2-regnemaskinen« gør det muligt for programkoordinatorer i den nordvestlige region i England at identificere effekten af deres initiativ på miljøet, især CO2-udledningernes omfang. http://www.goeast.gov.uk/goeast/european_funding/project_case_studies/ - Miljømæssig bæredygtighed – Regionen i Østengland tilskynder til identificering og udbredelse af innovative former for projektudforming og –gennemførelse. http://www.em-lyon.com/english/emlyon/who/index.aspx- Iværksætterånd - EMLYON (Frankrig) er en europæisk handelshøjskole, der har specialiseret sig i livslang læring for virksomhedsforvaltning og international ledelse.