A4-0297/96

Beslutning om Kommissionens beretning til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om faelles foranstaltninger med indvirkning paa turismen (Raadets afgoerelse 92/421/EOEF) (KOM(96)0029 - C4-0125/96)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens beretning (KOM(96)0029 - C4-0125/96),

- der henviser til EF-traktatens artikel 3, litra t), og 3 B,

- der henviser til Raadets afgoerelse 92/421/EOEF om en EF-handlingsplan for turisme ((EFT L 231 af 13.08.1992, s. 26.)),

- der henviser til Kommissionens groenbog om Den Europaeiske Unions betydning for turismen (KOM(95)0097 - C4-0157/95),

- der henviser til Kommissionens beretning om civilbeskyttelse, turisme og energi (SEK(96)0496),

- der henviser til det foerste fleraarige program til stoette for turismen i Europa - PHILOXENIA (1997-2000) ((EFT C 222 af 31.07.1996, s. 9.)),

- der henviser til Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 15. september 1994 om turisme (94/C 393/25) ((EFT C 393 af 31.12.1994, s. 168.)) og af 14. september 1995 om Den Europaeiske Unions betydning for turismen - groenbog fra Kommissionen (95/C 301/15) ((EFT C 301 af 13.11.1995, s. 68.)),

- der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 2. februar 1995 vedroerende betydningen af udvikling af turisme i landdistrikterne (95/C 210/17),

- der henviser til Barcelona-erklaeringen og det arbejdsprogram, der blev vedtaget som afslutning paa Euro-Middelhavskonferencen den 27.-28. november 1995 ((Bulletin for Den Europaeiske Union, nr. 11, november 1995, s. 153.)), samt Raadets resolution af 13. maj 1996 om Euro- Middelhavssamarbejdet inden for turistsektoren (96/C 155/01) ((EFT C 155 af 30.05.1996, s. 1.)),

- der henviser til Raadets direktiv 95/57/EF af 23. november 1995 om indsamling af statistiske oplysninger vedroerende turisme ((EFT L 291 af 06.12.1995, s. 32.)),

- der henviser til en undersoegelse af beskyttelsen af turister, som Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Forskning udfoerte i november 1995 (PE 165.611),

- der henviser til henholdsvis sine beslutninger af 11. juni 1991 om Faellesskabets turistpolitik ((EFT C 183 af 15.07.1991, s. 74.)), af 18. januar 1994 om turismen paa vej mod aar 2000 ((EFT C 44 af 14.02.1994, s. 61.)) og af 15. december 1994 om faelles aktioner med indvirkning paa turismen ((EFT C 18 af 23.01.1995, s. 15.)), sin afgoerelse af 13. december 1995 om Raadets faelles holdning til forslaget om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med aftaler vedroerende fjernsalg ((EFT C 17 af 22.01.1996, s. 51.)), og sine beslutninger af 13. februar 1996 om Kommissionens groenbog om Den Europaeiske Unions betydning for turismen ((EFT C 65 af 04.03.1996, s. 34.)), af 13. marts 1996 om indkaldelse af Regeringskonferencen og evaluering af Refleksionsgruppens arbejde og praecisering af Europa-Parlamentets politiske prioriteringer i forbindelse med Regeringskonferencen ((EFT C 96 af 01.04.1996, s. 77.)), af 6. juni 1996 om den faelles transportpolitik - handlingsprogram for 1995-2000 ((EFT C 181 af 24.06.1996, s. 21.)), af 19. september 1996 om mindreaarige voldsofre ((Protokollen af denne dato, del II, punkt 8.)) og ligeledes af 19. september 1996 om katastrofen paa campingpladsen »Las Nieves« i Biescas (Huesa, Spanien) ((Protokollen af denne dato, del II, punkt 13a).)),

- der henviser til Agenda 21, der blev vedtaget som afslutning paa FN's konference om miljoe og udvikling (Rio de Janeiro, 1992),

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Transport og Turisme og udtalelser fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik og Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier (A4-0297/96),

A. der henviser til, at begrebet turisme hos de internationale organisationer saasom OECD og WTO daekker alle rejser med et rekreativt, handelsmaessigt, studiemaessigt og sundhedsmaessigt formaal af mere end 24 timers varighed, og at markedet for turisme saaledes omfatter udarbejdelse og forbrug af produkter og tjenesteydelser knyttet til befordring af personer uden for deres saedvanlige opholdssted og uafhaengigt af formaalet,

B. der henviser til, at turiststroemmen i 1995 steg med 3,8% paa verdensplan, svarende til en indtaegtsstigning paa 7,2% eller ca. 372 mia USD, og at vaeksten paa omraadet er saa stor, at den menes at kunne resultere i en fordobling af markedet for turisme paa mindre end 20 aar,

C. der henviser til, at turismen i den europaeiske oekonomi udgoer ca. 5,5% af BNP og direkte giver arbejde til ca. 9 millioner mennesker (6% af arbejdspladserne i EU),

D. der henviser til, at Europas andel i den globale turisme er i nedgang,

E. der henviser til, at turismen er snaevert knyttet til andre oekonomiske sektorer, og at den i mange regioner og mindre byer udgoer den primaere og eneste indtaegtskilde,

F. der henviser til, at det ud fra disse oekonomiske og sociale tal forekommer temmelig snaeversynet, hvis man fortsat fastholder, at der ikke i forbindelse med reformen af EU-traktaten er behov for et saerligt afsnit, hvor turismen paa EU-plan og internationalt defineres som et vaesentligt omraade for EU's politik inden for rammerne af det indre marked,

G. der henviser til denne sektors opsplitning og den utilstraekkelige udnyttelse af dens potentiale baade hvad angaar oekonomi, sundhed, natur og kunst,

H. der henviser til, at turistsektoren formodentlig er den sektor, der er mest afhaengig af den offentlige politik, fordi denne politik er afgoerende for turisternes livskvalitet, udbuddet af serviceydelser og beskyttelsen af natur- og kulturarven,

I. der henviser til, at efterspoergslen efter serviceydelser inden for turisme er snaevert knyttet til transportinfrastrukturen,

J. der henviser til, at den offentlige politik til fordel for turismen boer bygge paa baeredygtighed baade i oekonomisk, beskaeftigelsesmaessig, social og miljoemaessig henseende,

K. der henviser til, at det potentiale, turismen rummer med hensyn til bekaempelse af arbejdsloesheden og skabelse af nye arbejdspladser, forudsaetter, at der fuldt og helt kan regnes med stoette fra EU - ogsaa i oekonomisk henseende,

L. der henviser til, at den store stigning i antallet af aeldre, som forventer at faa, eller som allerede har en bedre livskvalitet, som beskrevet i Kommissionens beretning om den demografiske situation i Den Europaeiske Union -1995 (KOM(96)0060), aabner mulighed for, at turisme for den tredje alder kan indgaa i indsatsen mod den staerke saesonafhaengighed og blive en kilde til stabil beskaeftigelse i turistsektoren,

M. der henviser til, at turismen yder et vaesentligt bidrag til den oekonomiske konvergens og medvirker aktivt i udbredelsen af forskellige nationale kulturer, samtidig med at den skaber en staerk europaeisk identitet,

N. der henviser til de positive virkninger, som en faelles europaeisk moent vil faa for turismen i EU,

1. gentager sit adskillige gange fremsatte krav om, at der indfoejes et retsgrundlag for turismepolitikken i den naeste reform af EU-traktaten, saaledes at denne politik forsynes med den institutionelle legitimitet, der tilkommer denne i oekonomisk, beskaeftigelsesmaessig og social henseende strategiske sektor;

2. oensker, at der hurtigt, jf. forretningsordenens artikel 141, gives tilladelse til nedsaettelse af et underudvalg om turisme under Udvalget om Transport og Turisme, der skal have til opgave at undersoege de mange forskellige aspekter af denne sektor, der hidtil er blevet forsoemt;

3. lykoensker Kommissionen med dens dokument, der belyser de faelles foranstaltninger, der direkte skyldes EF-handlingsplanen for turisme (Raadets afgoerelse 92/421/EOEF), foruden andre faellesskabsforanstaltninger, der ogsaa har indvirkning paa turismen, men som er vedtaget som led i andre EU-politikker; anmoder derfor Kommissionen om snarest muligt at forelaegge en beretning om 1995, jf. artikel 5 i denne afgoerelse;

4. anmoder Kommissionen om hvert aar at udarbejde et saadant dokument vedfoejet statistisk-oekonomiske oversigter over de midler, EU har anvendt paa initiativer, der direkte er rettet mod turismen;

5. mener, at dette dokument i fremtiden boer inddeles i to afsnit, og at det ene skal omhandle nedenstaaende prioriterede elementer i den europaeiske turismepolitik, nemlig:

- turismen som et europaeisk erhverv baade set i forhold til arbejdsgivere og arbejdstagere samt forbedring af det europaeiske turisterhvervs globale konkurrenceevne med det formaal at oprette nye arbejdspladser

- kvalitetsforbedring af ydelserne inden for turisme

- spredning, rationalisering og optimering af turismeaktiviteterne og - produkterne

- integrering af begrebet baeredygtig og afbalanceret udvikling i turismen,

og at det andet afsnit skal omhandle de tre felter af saerlig interesse for turismen:

- udvikling af virksomhederne og navnlig de smaa og mellemstore

- beskyttelse og tilfredsstillelse af turister som forbrugere

- beskyttelse af natur- og kulturarven;

6. understreger noedvendigheden af en horisontal indfaldsvinkel ved integrering af turismen i de oevrige faellesskabspolitikker og af, at der i de af Kommissionens tjenestegrene, der bidrager til udvikling af turismen (landbrug, fiskeri, transport, miljoe, sundhed, sociale anliggender, konkurrence, smaa og mellemstore virksomheder osv.), oprettes enheder, der skal overvaage, at principperne for turismepolitikken bliver fulgt, og at turismeafdelingen i GD XXIII desuden skal have til opgave at varetage en overordnet koordinering af de aktiviteter, der udfoldes af de nationale organer, der virker inden for denne sektor;

7. mener, at der boer ivaerksaettes flere aktioner, som kan fremme ungdomsturismen i Faellesskabet, ud fra den betragtning, at netop denne befolkningsgruppe er fremtidens europaeiske borgere, som skal fuldende udviklingen hen imod etableringen af de politiske og kulturelle baand, som danner grundlaget for Den Europaeiske Union;

8. konstaterer betydningen af korrekt planlagt og forvaltet turisme i landdistrikter med henblik paa udvikling af landdistrikter og stoette af samfund i landdistrikter samt bevarelse af deres livsmoenster;

9. understreger, at EU's indsats inden for turismen ikke boer tage sigte paa overdreven lovgivningsmaessig harmonisering, men snarere paa koordinering og mere samarbejde mellem de europaeiske institutioner, de nationale, regionale og lokale myndigheder, virksomhederne inden for denne sektor samt repraesentanter for turist-forbrugernes og arbejdstagernes sociale og oekonomiske interesser for ad denne vej at bidrage til at imoedegaa de udfordringer, som den oekonomiske globalisering i almindelighed og turismens globalisering i saerdeleshed udgoer for Europa;

10. fremhaever turismens betydning for EU's rand- og fjernomraader og haaber, at der vil blive vedtaget positive foranstaltninger, der kan oege turismen og udbuddet af serviceydelser i disse regioner, bl.a. med det formaal at lette turisttrykket paa de mest soegte lokaliteter (kunstbyer);

11. understreger, at turismen skal anerkendes som et erhverv og tilkendes de ressourcer, der er noedvendige for at styrke det, paa grund denne sektors af afgoerende betydning for jobskabelsen i EU og dens mange smaa og mellemstore virksomheder og de muligheder som disse aabner for, at navnlig unge mennesker og kvinder kan finde beskaeftigelse; understreger desuden, at turismen vil opleve en betydelig fremgang som foelge af saavel gennemfoerelsen af det indre marked som indfoerelsen af den faelles moent; Kommissionens bestraebelser boer derfor fokuseres paa gennemfoerelsen af det indre marked; fremhaever endvidere betydningen af et gunstigt lovmaessigt og finansielt klima for de virksomheder, der er involveret i turistsektoren;

12. mener, at turismen er en vigtig faktor i forbindelse med skabelsen af bedre vaekstmuligheder i mindre begunstigede regioner, omraader med industriel tilbagegang og i landdistrikter; den kan ligeledes bidrage til en baeredygtig udvikling og goere bekaempelsen af social udelukkelse inden for Unionen effektiv;

13. bemaerker, at turismen paa verdensplan oplevede en hurtig udvikling i 1994, medens Europas markedsandel udviste en stoet nedadgaaende tendens; eftersom betingelserne for yderligere vaekst paa efterspoergselssiden er meget gunstige, er det vigtigt, at den europaeiske turistsektor faar knyttet denne efterspoergsel til sit udbud; dertil kraeves, at den er konkurrencedygtig;

14. beklager, at der ikke har vaeret nogen udgiftsforpligtelser paa omraadet »turisme med socialt sigte« (handlingsplan 8), selv om der i 1994 blev fuldfoert aktioner, der var paabegyndt aaret foer;

15. mener, at der boer ivaerksaettes flere saeraktioner til fremme af aeldreturismen; henviser til, at saadanne programmer kan organiseres i lavsaesonen med deraf foelgende lavere priser og stoerre komfort, idet denne befolkningsgruppe ikke er afhaengig af arbejdstider, og at programmerne samtidig vil vaere en hjaelp for turistvirksomhederne i perioder med ringe soegning;

16. mener, at der er behov for at tillaegge vekselvirkningen mellem kulturpolitik og turistpolitik paa saavel nationalt som paa faellesskabsplan stoerre opmaerksomhed, og opfordrer derfor Kommissionen til at foretage en undersoegelse af den oekonomiske og sociale betydning af dette forhold; henviser til, at det isaer boer undersoeges, hvilke fordele en forhoejelse af stoetten til RAPHAEL-programmet vil faa for medlemsstaterne som kulturelle rejsemaal;

17. mener, at det er saerlig vigtigt at forbedre uddannelserne paa omraadet, fordi uddannelse er et noeglebegreb for kvalitetsforbedring af de ydelser, de ansatte i turistsektoren leverer, og opfordrer til etablering af uddannelses- og udvekslingsnet og til anerkendelse via saerlige erhvervskvalifikationer, der skal stilles krav om ved besaettelse af stillinger, hvor der ikke tidligere har vaeret stillet den slags krav;

18. opfordrer Kommissionen til i den naeste hvidbog om turisme at undersoege foelgende omraader:

- de mest hensigtsmaessige foranstaltninger til forbedring af turisterhvervets evne til at skabe nye arbejdspladser

- behovet for at fuldfoere det indre marked inden for turisterhvervet

- den snaevre forbindelse mellem udvikling af infrastrukturnettene og baeredygtig vaekst inden for turisme

- beskyttelse af turismen under forskellige former:

a) beskyttelse af erhvervsfolk og operatoerer inden for turisterhvervet

b) beskyttelse af turisterne

c) beskyttelse af arbejdstagere inden for turisme

- foelgerne for turismen af de forpligtelser, der er indeholdt i Agenda 21 fra Rio de Janeiro, bl.a. set i forbindelse med bevarelse af kunst- og arkitekturarven og de historiske bykerner i byer, hvor kunsten spiller en saerlig rolle

- sikkerhed i forbindelse med turisme, bl.a. i form af beskyttelse mod brande, der skyldes uagtsomme turister, samt udarbejdelse af et europaeisk charter om rettigheder og pligter for turister og turisterhvervets operatoerer

- adgang til informationer vedroerende turisme

- indfoerelse af et kvalitetsmaerke for turismen til klassificering af tjenesteydelser og produkter inden for denne sektor i EU;

19. understreger desuden, at Kommissionen i den omtalte hvidbog boer goere rede for de forskellige former for turisme i det moderne samfund (individuel turisme, masseturisme, kulturturisme, sportsturisme og underholdningsturisme, terapeutisk turisme, turisme for den tredje alder, i forbindelse med kongresser, erhvervsturisme osv.);

20. anmoder om, at der indfoeres en faelleseuropaeisk klassificeringsordning for turismen, der skal goere det muligt hurtigt og let at finde frem til de enkelte lokaliteters miljoemaessige og kulturelle egenart, serviceudbud og andre faciliteter;

21. kraever, at de maalsaetninger, der er opstillet for EU-handlingsplanerne til fordel for turismen, tages i betragtning under beslutningsproceduren for projekter, der foreslaas som led i strukturfondene;

22. understreger, at selv om udviklingen af et ensartet system for indsamling af statistiske oplysninger er afgoerende, saa boer det finansieres ved, at de fornoedne midler stilles til raadighed paa Eurostats budget for saaledes at frigoere en del af de beskedne ressourcer, der i stedet kan bruges til udbredelse af resultaterne af projekter vedroerende turisme;

23. anmoder om, at der oprettes et globalt forum, der skal droefte og traeffe foranstaltninger vedroerende emner saasom sexturisme og geografisk og saesonmaessig spredning af turismen og stille konkrete forslag til differentiering af turismeprodukterne og til udvikling af nye ferietyper;

24. konstaterer den nedadgaaende tendens i Europas popularitet som turistmaal og det paafoelgende behov for at fremme Europa som turistmaal og udvikle en faellesskabspolitik for en korrekt planlagt og forvaltet baeredygtig turisme, som respekterer det naturlige og menneskeskabte miljoe og vaertsbefolkningernes rettigheder og interesser;

25. mener, at turismen kan yde et vigtigt bidrag til mellemfolkelig forstaaelse gennem kendskab til andre kulturer, sprog, traditioner og maader at leve paa; mener, at det er saadanne aspekter, der boer stilles i forgrunden i det salgsfremmende materiale, der produceres eller stoettes af Den Europaeiske Union;

26. opfordrer Kommissionen til et naert samarbejde med Europaraadet og UNESCO i spoergsmaal vedroerende turisme med kulturelt sigte og navnlig spoergsmaal som forvaltning af steder med kulturel arv, besoegsforvaltning, udvikling af kulturelle rejseruter og oeget adgang til monumenter og steder under anvendelse af nye teknologier;

27. anmoder Kommissionen om at foretage en undersoegelse af virkningerne for EU af den yderligere liberalisering af markederne for de forskellige turismeydelser, der er en foelge af GATS-konventionen (General Agreement Trade and Services), der blev undertegnet som led i Marrakesch-aftalen den 15. april 1994;

28. erindrer om indholdet i sine ovennaevnte beslutninger om faelles aktioner med indvirkning paa turismen og om Kommissionens groenbog om turisme, hvori Kommissionen anmodes om at traeffe foranstaltninger med henblik paa oprettelse af et europaeisk agentur for turisme; dette agentur kunne efter koordinering med Miljoeagenturet bidrage til at fastsaette maalsaetningerne for en politik, der tager hensyn til miljoeet, undersoege kapaciteten i kystomraader, der har naaet deres maetningspunkt, eller hvis ressourcer, f.eks. vand, udpines osv., og dernaest kontrollere, at de foreskrevne kvalitetsnormer overholdes;

29. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, Regionsudvalget, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, de regioner i medlemsstaterne, der har enekompetence inden for turisme, de central- og oesteuropaeiske landes, Den Russiske Foederations og SNG- landenes regeringer og parlamenter, Middelhavslandenes regeringer og parlamenter, regeringer og parlamenter i lande, der deltager i det Europaeiske OEkonomiske samarbejde (EOES), Amerikas Forenede Staters regering og kongres, Raadet for Kommuner og Regioner i Europa, Den Europaeiske Kommission for Turisme, Den Europaeiske Rejsekommission (ETC), Verdensturistorganisationen, de nationale organisationer for turisme i medlemsstaterne, Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), World Travel and Tourism Council (WTTC) og IATM (International Association of Tour Managers).