En vellykket gennemførelse af ESIF-programmerne – og af de strategier, der ligger til grund for dem via forhåndsbetingelserne – vil afhænge af god forvaltningsskik og af, at programmerne indledes omgående og gennemføres fuldt ud i de kommende år. Det er også nødvendigt med en vilje til at tilpasse sig skiftende omstændigheder som f.eks. flygtningekrisen. De områder, hvor der er behov for en fortsat indsats i hele gennemførelsesperioden 2014-2020, er især sikring af resultatorientering og et passende ambitionsniveau for målene, en udvidet anvendelse af finansielle instrumenter og fuld udnyttelse af synergierne mellem ESI-fondene, EFSI og andre finansieringsressourcer såsom Horisont 2020, både på projektniveau, i forbindelse med finansielle instrumenter og gennem investeringsplatforme. De 750 handlingsplaner, der er blevet iværksat med henblik på at opfylde forhåndsbetingelserne, viser, at der er plads til udvikling og behov for, at Kommissionen yder praktisk bistand i nogle af medlemsstaterne for at sikre de rette vilkår for investeringer.

De reformerede ESI-fonde bidrager til væksten i EU på måder, der rækker langt ud over blot finansiering. Forhåndsbetingelserne understøtter og tilskynder til strukturreformer og hjælper til at skabe et bedre investeringsklima for såvel private som offentlige investorer. Endvidere vil det øgede fokus på god forvaltningsskik og på administrativ kapacitet i den offentlige sektor sikre moderne og effektive offentlige forvaltninger (bl.a. ved at rette op på markedssvigt og forbedre leveringen af offentlige goder). Interreg-programmer og makroregionale strategier vil desuden føre borgere fra forskellige medlemsstater sammen og forbedre deres sociale og økonomiske levevilkår gennem grænseoverskridende samarbejde.

De europæiske struktur- og investeringsfonde baner vejen for langsigtet bæredygtig vækst og for et bedre Europa med bedre levevilkår for borgerne. Frem mod 2023 vil programmerne under ESI-fondene i alt investere for over 637 mia. EUR i samtlige medlemsstater i tråd med den nye Kommissions prioriteter. De over 500 innovationsprogrammer indgår i virkeliggørelsen af EU's politikmål, herunder investeringsplanen for Europa, ved både at mobilisere finansielle ressourcer og forbedre investeringsvilkårene. Programmerne sigter også mod at øge effekten af bevillingerne, hvilket vil få en positiv indvirkning på levevilkårene og beskæftigelsesmulighederne for mange millioner europæere. De bidrager desuden i betydeligt omfang til gennemførelsen af EU-lovgivningen og til strukturelle reformer efter henstillingerne i forbindelse med det europæiske semester ved at forbedre erhvervsklimaet og udvide den administrative kapacitet.

Et skub fremad for investeringer i EU

Bedre administrativ service som følge af diversificeret adgang for brugerne, optimering af de interne forvaltningsprocesser samt interoperabilitetsløsninger inden for eforvaltning

ESI-fondene støtter oprettelsen af stabile og pålidelige institutioner, som har evnen til at reagere på samfundsmæssige udfordringer, som er åbne over for at indgå i dialog med offentligheden, og som gør brug af ny teknologi for at kunne tilbyde bedre service. 17 af medlemsstaterne vil investere i alt 4,2 mia. EUR (fra ESF og EFRU) i opbygning af institutionel kapacitet til dækning af deres individuelle behov. Blandt de forventede resultater kan nævnes:

Kvaliteten af den offentlige forvaltning har direkte indflydelse på de økonomiske forhold og er derfor afgørende for at stimulere produktivitet, konkurrenceevne og vækst. Det er blevet fastslået i de årlige vækstundersøgelser for de seneste fire år, at medlemsstaterne er nødt til at forbedre kvaliteten af den offentlige forvaltning, og at retssystemernes effektivitet må have topprioritet, hvis det skal lykkes at gennemføre Europa 2020-strategien.

Selv om støtteberettigelsen for udgifter i forbindelse med ungdomsbeskæftigelsesinitiativet blev fastlagt tidligt (den 1. september 2013), blev gennemførelsen indledt sent og forløb forholdsvis langsomt i 2014. Finansiel likviditet blev udpeget som værende et problem, som blev afhjulpet ved at hæve forhåndsfinansiering for initiativets budgetpost for 2015 til 30 %.

hjælpe 3,1 mio. arbejdsløse eller ikke-erhvervsaktive deltagere til at fuldføre et projekt i initiativets regi

Medlemsstaterne vil anvende midler, der er afsat til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, til at investere i lærlingeuddannelser, praktikophold og job af høj kvalitet, som kan bidrage til at sikre en varig integration af unge på arbejdsmarkedet og øge deres beskæftigelsesegnethed. Dette vil være til støtte for en central politisk målsætning for EU på dette område, jf. Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti (2013). Gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet forventes at nå sit højdepunkt – både med hensyn til økonomiske fremskridt og deltagernes resultater – i 2016-2018.

20 af medlemsstaterne er berettigede til at omfattes af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, som er integreret i 34 ESF-programmer. Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet blev lanceret i 2013 og var opført på budgettet for 2014 og 2015 med henblik på at opnå konkrete resultater i bekæmpelsen af den høje ungdomsarbejdsløshed. Det løber frem til udgangen af 2018.

Ca. 10 % af EHFF's budget vil blive anvendt til erhvervsrettet uddannelse og livslang læring for erhvervsaktive inden for fiskeri og akvakultur og deres partnere. Dette omfatter diversificering af aktiviteterne i lokalsamfundene, især for kvinder og unge.

Derudover vil investeringer i uddannelsesinfrastruktur føre til bedre adgang til uddannelse af høj kvalitet og til et fald i antallet af elever, der forlader skolen tidligt, til forbedrede og moderniserede uddannelsessystemer, der er nødvendige for opkvalificering af arbejdsstyrken samt til skabelse af nye arbejdspladser.

400 000 mennesker vil påbegynde en uddannelse eller erhvervsuddannelse efter at have modtaget støtte

ESI-fondene vil investere i uddannelse og erhvervsuddannelse. De fleste af medlemsstaterne vil afsætte penge til dels at gøre uddannelser og erhvervsuddannelser mere relevante, dels at lette overgangen fra uddannelse til arbejdsliv og livslang læring. De fleste af bevillingerne på dette område vil imidlertid gå til at forebygge kort skolegang og fremme lige adgang til uddannelse af høj kvalitet på førskole-, grundskole- og gymnasieniveau. Videregående uddannelse, lære- og praktikpladser samt uddannelsesinfrastrukturer vil også blive støttet.

Med ESI-fondenes bidrag til social inklusion vil der hovedsageligt blive fokuseret på de udfordringer, der er påpeget i de landespecifikke henstillinger, så der vil blive givet støtte til udsatte personer, sundhedssystemer og langtidspleje. Disse investeringer har til formål at sikre tilgængeligheden og effektiviteten af social- og sundhedsydelser og at fremme romaernes integration. Der vil blive brugt mindst 1,5 mia. EUR på at støtte marginaliserede befolkningsgrupper som f.eks. romaerne.

hjælpe 237 700 mennesker til at kunne deltage i lokale mobilitetsinitiativer eller fælles initiativer inden for beskæftigelse og videreuddannelse på tværs af grænserne.

forbedre chancerne for at finde arbejde for 10 mio. af de arbejdsløse i EU

I overensstemmelse med de landespecifikke henstillinger vil ESI-fondene fremme aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, deriblandt forbedring af adgangen til arbejdsmarkedet, styrkelse af arbejdsmarkedets institutioner samt arbejdstagermobiliteten. Fondene vil fokusere på de målgrupper, der har størst behov for støtte, f.eks. langtidsledige, ikke-erhvervsaktive og arbejdsløse unge samt ældre arbejdstagere. Det er desuden målet med investeringerne i beskæftigelse at bidrage til en bedre balance mellem arbejde og privatliv, at fremme ligestillingen mellem kvinder og mænd og aktiv og sund aldring samt at støtte jobskabelsen ved at forbedre mulighederne for selvstændig erhvervsvirksomhed, iværksætteri og virksomhedsetablering, herunder også for mikrovirksomheder og små virksomheder.

Derudover vil ESI-fondene yde betydelig støtte til at gøre transporten i Europa grønnere og mere effektiv, f.eks. ved at:

Derudover er der blevet indført en ny type risikostyringsinstrument under ELFUL, som omfatter støtte til forsikringspræmier, oprettelse af investeringsforeninger og et indkomststabiliseringsredskab. 14 medlemsstater har tilført et samlet beløb på 2,7 mia. EUR i offentlige udgifter til risikostyringsredskaber, der vil komme ca. 635 000 landbrugsbedrifter til gavn.

Medlemsstaterne vil anvende støtte fra EHFF til at opnå en mere bæredygtig udnyttelse af havets biologiske ressourcer og mindske miljøbelastningen (bl.a. ved at fremme selektive fangstmetoder) via investeringer, der modvirker utilsigtede fangster og øger merværdien af fiskeriprodukter.

Miljøbeskyttelse vil fortsat modtage betydelig støtte med udvidet anvendelsesområde og fokus på innovative løsninger. Det er en forudsætning for finansieringen, at EU's centrale miljølovgivning bliver gennemført (eksempelvis vedrørende miljøkonsekvensvurderinger). Dette vil hjælpe vand- og affaldssektorerne i mange medlemsstater i deres arbejde med byfornyelse, fremme naturbeskyttelsen, sætte EU's industrier i stand til at blive mere ressourceeffektive og bidrage til opfyldelse af EU's målsætninger for en cirkulær økonomi. Ved hjælp af territoriale samarbejdsprogrammer vil den fælles forvaltning af fælles naturressourcer blive styrket og økosystemtjenester vil blive udviklet. Blandt de forventede resultater af investeringerne på dette område kan nævnes:

Bedre sammenkobling af energiforsyningsnettet - i seks medlemsstater påtænker man at bruge ca. 2 mia. EUR på intelligent infrastruktur på el- og gasområdet for at fjerne flaskehalse.

Et andet centralt investeringsområde er produktion af lavemissionsenergi og udvikling af energiforsyningsnet, der er bedre sammenkoblede, mere moderne og lettere at administrere, dvs. "intelligente net". Investeringerne inden for dette område forventes at betyde:

Disse forbedringer vil hjælpe EU til at nå sine mål for energieffektivitet og føre til lavere energiregninger, bedre leve- og arbejdsvilkår, lokale arbejdspladser og mere konkurrencedygtige virksomheder.

Der vil blive lagt særlig vægt på energieffektivitet for at opnå følgende forventede resultater:

ESI-fondene vil være afgørende for bæredygtig vækst i Europa og vil komme både mennesker, virksomheder og miljø til gode. Programmerne vil med et budget på 193 mia. EUR – det højeste EU-budget nogensinde for investeringer i energi, miljø, klima, risikohåndtering og bæredygtig transport – bidrage væsentligt til at opfylde målsætningerne for centrale EU-politikker såsom energiunionen og til at styre Europa i retning af en lavemissionsøkonomi. De vil desuden skabe forretningsmuligheder og grønne job i sektorer, der har stort vækstpotentiale og generelt har udvist modstandsdygtighed i krisetider.

Støtten i fiskerisektoren vil hovedsagelig udgøres af støtte til ikke-industrielt småfiskeri, som er af stor social, økonomisk og kulturel betydning for lokalsamfundene langs kysterne, navnlig i Middelhavsområdet. Det forventes, at der vil blive skabt over 10 200 nye arbejdspladser inden for fiskeri- og akvakultursektoren og at andre 85 000 vil blive bibeholdt.

Over 334 000 virksomheder i landdistrikterne vil øge deres konkurrenceevne. Endvidere vil ca. 138 000 landbrugere modtage støtte til at deltage i kvalitetsorienterede ordninger, og næsten 129 000 landbrugere vil få støtte til at deltage i producentorganisationer. 30 000 landbrugere vil få hjælp til at oprette og indgå i korte forsyningskæder og lokale markeder.

ESI-fondene vil fremme innovation blandt SMV'erne og bidrage til et stærkere og mere fair indre marked med et styrket industrigrundlag. Dette vil de gøre ved hjælp af støtte til forskning og innovation, erhvervsudvikling, iværksætteri, væksthusordninger, teknologioverførsel, energieffektivitet, industriklynger samt bedre supporttjenester for SMV'er. Næsten halvdelen af denne støtte vil blive ydet gennem finansielle instrumenter. Følgende resultater forventes:

ESI-fondenes investeringer vil bidrage til opfyldelse af målsætningerne for det digitale indre marked. Forbedret bredbåndsinfrastruktur vil give forbrugere og virksomheder bedre adgang til digitale varer og tjenesteydelser, ikke mindst i landdistrikterne. Forbedret e-forvaltning og interoperabilitet vil øge omkostningseffektiviteten og kvaliteten af den service, der leveres. Digitaliseringen af virksomheder vil medvirke til integration af nye teknologier og forvaltning af omstillingen til et intelligent industrielt system.

I landdistrikterne vil over 3 000 innovationsprojekter modtage støtte, og over 12 000 projekter i landbrugs-, fødevare- og skovbrugssektoren vil modtage støtte til at udvikle nye arbejdsmetoder, processer og teknologier. 3,9 mio. landbrugsbedrifter og andre SMV'er i landdistrikterne vil få tilbudt uddannelse, og 1,4 mio. støttemodtagere vil modtage rådgivning.

129 460 virksomheder vil modtage støtte til at øge deres kapacitet inden for forskning og innovation, og 71 250 af dem vil samarbejde med forskningsinstitutioner.

I samtlige medlemsstater og regioner i EU påtænker man at investere i forskning og innovation. Der er især fokus på aktiviteter, der tilskynder til innovation blandt SMV'er, såsom væksthusordninger, kuponordninger, innovation inden for processer, design og service, samarbejde mellem universiteter og virksomheder samt dannelse af klynger og netværk. Der påtænkes desuden væsentlige bevillinger til infrastruktur og udstyr til offentlig og privat forskning og innovation, supporttjenester, teknologioverførsel og udvikling af innovative løsninger, der skal løfte samfundsmæssige udfordringer inden for eksempelvis energi, miljø og det aldrende samfund. Nedenfor følger nogle nøgletal for de forventede resultater:

Strategier for intelligent specialisering (RIS3) er hjørnestenen i investeringer i forskning og innovation. De er en forudsætning for EFRU-finansiering og medregnes også i forbindelse med ELFUL-finansiering. De udgør de politiske rammer for en stærk støtte til forskning og innovation, som bygger på dokumenteret viden og inddragelse af interessenter, tager afsæt i regionale styrkeområder og følger en fælles arbejdsmetode. Denne forudsætning har udløst et paradigmeskift i den måde, hvorpå innovationspolitik gennemføres, og medført en ændret holdning til regional planlægning, der bygger på aktiv medvirken af de berørte parter. Desuden forventes den at bidrage til kapacitetsopbygning i de offentlige forvaltninger, hvilket igen vil fremme synergier med Horisont 2020 og forbedre kvaliteten og effekten af investeringer i forskning og innovation.

ESI-fondene bidrager med 121 mia. EUR til at opfylde EU's målsætninger om intelligent vækst og medvirker dermed til at forbedre forskning og innovation, SMV'ernes konkurrenceevne og det digitale indre marked. Disse investeringer i realøkonomien forventes at styrke virksomheders og højere læreanstalters forskningskapacitet, muliggøre oprettelse af virksomhedsvæksthuse og teknologicentre, give adgang til risikovillig kapital og lån, understøtte opbygning af klyngepartnerskaber, igangsætte innovationsøkosystemer, øge udbuddet af avancerede tjenester, stimulere samarbejde i europæiske værdikæder for at styrke det indre marked og industrigrundlaget samt fremskynde en genopblomstring af landdistrikterne i Europa.

I bilag IV gives et overblik over tidsrammen for godkendelse af partnerskabsaftaler, som blev indgået, og partnerskabsprogrammer, som blev gennemført, efter at lovgivningen blev vedtaget i slutningen af 2013.

ESI-fondene er underlagt en fælles lovgivnings- og strategiramme i hele EU. Hver enkelt medlemsstat har en partnerskabsaftale, der samler midler fra op til fem ESI-fonde. Nedenfor gives en oversigt over de forventede resultater af den ESIF-finansiering, der kanaliseres gennem 456 nationale (tematiske) og regionale programmer og gennem Interregs 79 samarbejdsprogrammer. I bilag II findes nærmere oplysninger om ESI-fondene i medlemsstaterne, og i bilag I findes nærmere oplysninger om Interreg-programmerne.

For perioden 2014-2020 er der afsat 454 mia. EUR fra ESI-fondene til at fremme jobskabelse og vækst. National medfinansiering forventes at beløbe sig til mindst 183 mia. EUR, så de samlede investeringer bliver på 637 mia. EUR.

Der er afsat særlige bevillinger til at dække de specifikke behov i områder såsom regionerne i den yderste periferi, tyndt befolkede egne samt medlemsstater, der er bjergrige eller består af øer. Endelig bliver midler til territorialt samarbejde nu i højere grad anvendt til at løse fælles udfordringer.

23 medlemsstater deltager i en eller flere makroregionale strategier og/eller havområdestrategier, hvilket giver dem mulighed for at udforme og gennemføre deres nationale og regionale prioriteter på en mere effektiv og koordineret måde, så det fælles potentiale udnyttes optimalt. Samtlige makroregionale strategier (for Østersøområdet, for Donauområdet, for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav og for Alperegionen) og havområdestrategien for Atlanterhavet er for perioden 2014-2020 integrerede i ESIF-programmerne.

Lokal udvikling styret af lokalsamfundene giver lokale aktionsgrupper mulighed for at gennemføre strategier for jobskabelse og vækst og fremme social inklusion ved at kombinere midler fra forskellige EU-fonde. I løbet af programmeringsperioden vil lokaludvikling styret af lokalsamfundene modtage støtte på over 12 mia. EUR fra flere fonde. Inden for udvikling af landdistrikterne vil over 2 500 lokale strategier nå ud til halvdelen af EU's landbefolkning, mens EHFF vil støtte omkring 280 lokale strategier i samfund langs kysterne og inde i landet. 17 af medlemsstaterne vil også støtte strategier for lokal udvikling under samhørighedspolitikken.

Støtten til strategier for bæredygtig byudvikling, hvor kommuner og bymyndigheder spiller en rolle i gennemførelsen, vil overstige 16 mia. EUR (9,9 % af det samlede EFRU-budget og dermed over målet på 5 %), og dertil kommer, at der i en række medlemsstater vil være betydelige bevillinger fra ESF. Hovedparten af midlerne vil gå til at støtte byområderne i deres styring af omstillingen til lavemissionsøkonomi gennem investeringer i energieffektivitet og vedvarende energi, bæredygtig mobilitet i byerne og forbedring af bymiljøet. Der vil også blive brugt EFRU-midler på udbedring af fysiske mangler og bekæmpelse af sociale problemer i byområderne.

Integrerede territoriale investeringer gør det muligt at kombinere finansiering fra forskellige ESIF-programmer til at støtte gennemførelsen af territoriale udviklingsstrategier. I 20 medlemsstater vil man gøre brug af integrerede territoriale investeringer på områder, der spænder lige fra fattige bykvarterer til storbyområder og fra kulturarvsruter til egne, der er ramt af økonomisk omstrukturering.

For at give mulighed for større fleksibilitet i udformningen af tilførsel af ESIF-midler baseret på behovene i det pågældende område er der indført nye og forbedrede mekanismer:

Kommissionen har lagt særlig vægt på, hvordan medlemsstaterne inddrager partnere i partnerskabsaftaler og programmer. Responsen har generelt været positiv, og de betænkeligheder, Kommissionen har fået kendskab til, er blevet påpeget over for de nationale myndigheder. Endvidere gennemfører de enkelte medlemsstater partnerskabsprincippet forskelligt, alt afhængigt af deres nationale forvaltningsstruktur og kultur. En styrkelse af partnerskabskulturen er en tidskrævende proces, og resultaterne bliver først synlige på mellemlang og lang sigt.

I perioden 2014-2020 er det endnu vigtigere end før at leve op til partnerskabsprincippet. Dette indebærer et tæt samarbejde mellem offentlige myndigheder, erhvervslivets interesseorganisationer og arbejdsmarkedets parter samt organer, der repræsenterer civilsamfundet, i løbet af hele udarbejdelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af programmet med henblik på at opnå et bredt kollektivt engagement og ejerskab og programmer af høj kvalitet. Kommissionen har i sin adfærdskodeks opstillet minimumsstandarder for, hvordan et velfungerende partnerskab skal tilrettelægges: det bør sikre, at de relevante interessenter inddrages i processen, og at der indhentes holdningstilkendegivelser fra dem under åbne høringer.

Som reaktion herpå har Kommissionen oprettet Højniveaugruppen af Uafhængige Eksperter vedrørende Overvågning af Forenkling for de Europæiske Struktur- og Investeringsfondes Støttemodtagere. Denne gruppe har til opgave at definere både god og dårlig praksis og hjælpe med at formidle forenklingsmuligheder over for medlemsstaternes myndigheder. Dens arbejde vil kunne bidrage til at opfylde de generelle målsætninger om bedre regulering og føre initiativet "et resultatorienteret EU-budget" ud i livet.

Forenkling er en vigtig faktor for adgangen til finansiering og anerkendes som en løbende proces, hvorigennem man definerer og iværksætter enkle, men fornuftige gennemførelsespraksisser. Den nye lovgivningsmæssige ramme giver rig mulighed for forenkling, navnlig i forbindelse med fælles regler for støtteberettigelse, forenklede omkostninger samt eforvaltning ("egovernance"). I partnerskabsaftaler og programmer har medlemsstaterne givet en sammenfatning af de tungeste administrative byrder for støttemodtagerne (primært ansøgnings- og betalingsprocedurer, men også revision og kontrol, rapportering og projektforberedelse) samt planlagte forenklingstiltag, der skal afhjælpe disse. Overordnet set viser erfaringerne, at der er plads til selvrefleksion, og at medlemsstaterne kan lære af hinandens forskellige praksisser.

Som følge af drøftelser med medlemsstaterne er de planlagte bevillinger fra samtlige ESI-fonde til finansielle instrumenter steget betydeligt (se tabel 2). For at øge synergien og komplementariteten mellem ESI-fondene og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) maksimeres udsender Kommissionen en brochure til medlemsstaterne og de øvrige berørte parter. Derudover ligger der et potentiale i at kombinere midler fra ESI-fondene med finansielle instrumenter under Horisont 2020 og andre EU-programmer, hvortil der også bliver ydet vejledning.

Denne tendens er blevet styrket med investeringsplanen for Europa, hvori Kommissionen kraftigt opfordrer til, at der benyttes finansielle instrumenter fremfor traditionelle tilskud ved ESIF-finansiering på områder såsom SMV-støtte, CO2-reduktion, miljø- og ressourcemæssig effektivitet, IKT, bæredygtig transport samt forskning og innovation. Som det fremgår af investeringsplanen, forventes det, at de midler, der er afsat til innovative finansielle instrumenter i perioden 2014-2020, vil få en direkte forstærkende effekt, afføde yderligere investeringer på 40-70 mia. EUR og endda få en endnu højere multiplikatoreffekt på realøkonomien ved at tiltrække private investeringer.

Takket være de finansielle instrumenters løftestangseffekt har de større virkning end tilskud til de samme politikområder ville have haft. For perioden 2014-2020 er der indført en stærkere ramme for at fremme udbredelsen af finansielle instrumenter (lån, garantier og egenkapital) på politikområder, hvor investeringerne giver finansielle afkast, der gør det muligt for støttemodtagerne at tilbagebetale i det mindste en del af den modtagne støtte.

Trods tidligere krav om målsætninger, indikatorer og mål er disse ikke blevet anvendt systematisk og konsekvent. De forbedringer, der er blevet indført for perioden 2014-2020, sikrer, at programmerne har en tydeligere resultatorientering, og at investeringsbehovene er knyttet til specifikke målsætninger og prioriteter med tilsvarende resultatindikatorer og -mål. Hvert program har en resultatbaseret ramme, og resultaterne vil blive vurderet i forhold til denne ramme. Dette gør det muligt at sikre en gennemsigtig rapportering og evaluering af fremskridtene hen imod målene for hvert enkelt program.

Bæredygtig udvikling og klimahensyn er blevet integreret i al ESIF-støtte (eksempelvis gennem finansielle bevillinger, strategiske miljøvurderinger og integrering af miljøkrav i udvælgelsen af projekterne). Medlemsstaterne har også vist stor vilje til at reagere på klimaforandringerne ved at afsætte 25 % af ESIF-midlerne – svarende til over 114 mia. EUR – til foranstaltninger til begrænsning af og tilpasning til klimaforandringerne. Hermed vil ESI-fondene yde kraftig støtte til at opfylde EU's målsætning om at bruge mindst 20 % af EU-budgettet på klimatiltag.

Fordi det er nødvendigt her og nu at udvikle den menneskelige kapital, har medlemsstaterne i forhold til den foregående programmeringsperiode tildelt en større andel af budgettet for samhørighedspolitikken til ESF. Både minimumsandelen for ESF og minimumstildelingen til social inklusion er oversteget, hvilket viser betydningen af, at der bliver foretaget investeringer på disse områder. ESF koncentrerer finansieringen på følgende fem prioritetsområder: aktiv inklusion, adgang til beskæftigelse, bæredygtig integration af unge på arbejdsmarkedet, længere skolegang samt livslang læring.

I de tilfælde, hvor tidligere erfaringer viste, at tilførsel af ESIF-midler ikke havde den ønskede virkning som følge af mangel på kritisk masse, er der blevet der indført skærpede krav for at sikre, at ESI-fondene i 2014-2020 fokuserer på centrale investeringsområder og de flaskehalsproblemer, der bremser væksten. Takket være drøftelser mellem Kommissionen og medlemsstaterne er medlemsstaterne ofte gået længere, end lovgivningen kræver, med hensyn til tematisk koncentrering af EFRU's ressourcer, og investeringerne er nu mere fokuserede på SMV-støtte, på fremme af lavemissionsøkonomien og på styrkelse, efter behov, af grundlæggende infrastruktur i mindre udviklede regioner.

Ca. 75 % af alle forhåndsbetingelser var opfyldt på det tidspunkt, hvor programmerne blev godkendt, men 750 var ikke (f.eks. masterplaner for transport til underbygning af transportinvesteringer). Der er aftalt handlingsplaner med Kommissionen for opfyldelse af disse inden udgangen af 2016. Disse planer vil gøre de ESIF-støttede investeringer mere effektive og produktive og vil desuden påvirke øvrige offentlige og private investeringer og medvirke til, at EU's lovgivning og politikker bliver håndhævet i medlemsstaterne.

Med baggrund i tidligere erfaringer med utilstrækkelig planlægning på vigtige investeringsområder blev der indført forhåndsbetingelser som led i reformen af ESI-fondene. Disse betingelser indebærer, at de lovgivningsmæssige og politiske rammer skal være på plads, og at der skal være tilstrækkelig administrativ kapacitet, inden man foretager investeringer. Betingelserne dækker de fleste investeringsområder, herunder forbedring af regionale strategier for intelligent specialisering inden for forskning, udvikling og innovation såvel som strategiske planer for vand- og transportsektoren, aktiv inklusion, sundhedsydelser samt uddannelse og erhvervsuddannelse.

I de kommende år vil fremtidige landespecifikke henstillinger, hvor det er relevant, udløse justeringer af ESIF-programmerne, også på initiativ af Kommissionen, for at sikre Kommissionens støtte til strukturreformer i medlemsstaterne. Dette viser, at der findes en tæt sammenhæng mellem ESI-fondene, det europæiske semester og EU's økonomiske prioriteter i en række medlemsstater, som har fået landespecifikke henstillinger, der er relevante for ESI-fondene. Dette bidrager til den tredje søjle i investeringsplanen for Europa, nemlig et bedre investeringsmiljø.

Over to tredjedele af de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget i 2014, var relevante for de samhørighedspolitiske investeringer og er blevet taget i betragtning i medlemsstaternes programprioriteter. Eksempler på landespecifikke henstillinger, hvor midlerne skal understøtte reformer:

Kommissionens udgangspunkt for drøftelser med medlemsstaterne om finansieringsprioriteterne for partnerskabsaftaler og programmer for perioden 2014-2020 er forankret i Europa 2020-målene, de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med det europæiske semester samt socioøkonomiske analyser på medlemsstatsplan og regionalt plan.

Som følge af de erfaringer man har indhøstet i tidligere programmeringsperioder og under hensyntagen til behovet for bedre udnyttelse af ESI-fondene, blev der med forordningerne for 2014-2020 indført en række væsentlige reformer. Der er en klar tendens i retning af en mere målrettet politik, en stærkere resultatorientering, faste rammebetingelser for investeringer, mere samordnet brug af midler fra ESI-fondene gennem den fælles strategiske ramme samt bedre sammenhæng mellem EU's prioriteter og regionale behov.

I 2014-2016 forventes det, at ESI-fondenes forpligtelser i gennemsnit vil tegne sig for ca. 14 % af de samlede offentlige investeringer, og i nogle medlemsstater forventes denne andel at nå op på over 70 % (se tabel 1). Dette bidrag til investeringerne styrker den første søjle i investeringsplanen for Europa, nemlig mobilisering af finansielle midler.

ESI-fondene har fået større betydning for de offentlige investeringer og kompenserer for faldende investeringer

Vejen hen imod Europa 2020-målene har været ujævn. Der er gjort betydelige fremskridt, hvad angår tilpasning til klimaforandringer, energi og uddannelse, men ikke med hensyn til at nå målene for beskæftigelse og fattigdomsbekæmpelse. Fremskridtene inden for forskning og innovation har også været begrænsede. Endvidere er regioner, der er mindre udviklede, eller som er overgangsøkonomier, meget dårligere end andre regioner til at nå de fleste af Europa 2020-målene. De bliver nødt til at forbedre deres resultater betydeligt, for at EU skal kunne opfylde sine målsætninger. Det var på denne baggrund, at medlemsstaterne og Kommissionen drøftede ESIF-programmerne for 2014-2020.

Den Europæiske Union er gradvist ved at komme sig efter den økonomiske krise med faldende arbejdsløshed, og i 2015 forventes det reale BNP at stige med 1,9 % og blive liggende noget over niveauet inden krisen. Ikke desto mindre forventes den samlede beskæftigelse fortsat at ligge under niveauet for 2008. Krisen eliminerede den gevinst, som den økonomiske konvergens havde betydet for flere europæiske regioner og medlemsstater siden 2000, og dette medførte, at tendensen til mindskelse af regionale skævheder og fattigdom blev vendt om.

ESI-fondene bidrager til investeringsplanen for Europa og supplerer Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) på flere måder: Ved at mobilisere offentlige og private investeringer, støtte strukturreformer og forbedre adgangen til finansiering. ESI-fondene vil yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af den nytiltrådte Kommissions politiske prioriteter: Det digitale indre marked, politikkerne vedrørende energiunionen og klimaforandring, det indre marked samt økonomisk styring, alt sammen i tråd med de landespecifikke henstillinger i forbindelse med europæiske semester. Alle ESI-fondenes investeringer har i sidste ende til formål at fremme beskæftigelse, vækst og investeringer i hele Europa med særligt fokus på de mindst udviklede områder. De bidrager desuden til sammen at løfte fælles udfordringer og udnytte fælles muligheder gennem territorialt samarbejde og makroregionale strategier.

Perioden efter krisen har givet ekstra motivation til at reformere den planlagte og faktiske anvendelse af ESI-fondene. I en tid med faldende samlede investeringer har det topprioritet at maksimere ESI-fondenes effekt, navnlig fordi de i mange lande udgør hovedparten af de offentlige investeringer. En reform af ESI-fondene har ført til større fokus på resultater, til at midlerne målrettes bedre, og til at investeringerne baseres på bedre strategisk planlægning og evne til at levere resultater. ESI-fondene er blevet et fremtidsorienteret investeringspolitisk redskab, som reelt kan bruges til at imødegå de udfordringer, Europa står over for i dag og i de kommende år.

Som noget helt afgørende vil fondene investere i den europæiske arbejdsstyrkes kvalifikationer og tilpasningsevne og derved give millioner af mennesker, deriblandt mange unge, mulighed for at efteruddanne sig, omskole sig eller starte egen virksomhed. Disse muligheder vil også blive tilgængelige for flygtninge og indvandrere med lovligt ophold.

Investeringer i infrastrukturen skal hjælpe medlemsstaterne til at forbedre befolkningens levevilkår og erhvervslivets konkurrenceevne. Dette er navnlig tilfældet i de mindre udviklede medlemsstater, som dermed bliver i stand til at nå op på samme niveau som de mere udviklede medlemsstater. Bedre adgang til bredbånd af høj kvalitet og til tjenester inden for informations- og kommunikationsteknologi (IKT-tjenester) samt forbedret vandforsyning til millioner af europæere – dette er blot nogle få eksempler på, hvad ESI-fondene forventes at bidrage til.

Over 2 mio. virksomheder vil modtage støtte fra fondene for at højne deres konkurrenceevne, udvikle produkter, finde nye markeder og skabe nye job.

Senest i 2023 vil ESI-fondene have foretaget tilstrækkeligt store investeringer på EU's centrale prioriteringsområder til at tilgodese realøkonomiens behov ved at støtte jobskabelse og få Europas økonomi til på bæredygtig vis at vokse igen. Eksempelvis har medlemsstaterne forpligtet sig til følgende:

De europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene eller ESIF) har et budget på 454 mia. EUR for 2014-2020 og udgør dermed Den Europæiske Unions (EU's) primære investeringspolitiske redskab.

Selv om forordningerne giver mulighed for en medfinansieringsandel fra EFRU på op til 85 %, er det værd at bemærke, at de Interreg-programpartnere (primært offentlige), som har arbejdet sammen via Interreg i mange år, ofte anvender en lavere medfinansieringsandel. Dette viser, at de samarbejdsmekanismer, der allerede er etableret i de pågældende regioner, gradvist modnes.

Programmerne indgår i Kommissionens bestræbelser på at forenkle og i forskellig grad lette støttemodtagernes administrative byrde. Forenklingen vil delvis blive opnået gennem en harmonisering af regler og modeller på tværs af Interreg-programmerne. Endvidere muliggør de fleste af programmerne forenklede omkostninger, som der lægges op til i forordningerne, og mange programdeltagere har iværksat særlige tiltag for at lette den administrative byrde over for støttemodtagerne.

Den indbyrdes koordinering mellem forvaltningsstrukturerne for henholdsvis Interreg-programmerne og programmerne for investeringer i vækst og beskæftigelse er hovedsagelig af organisatorisk art: Repræsentanter for Interreg-programmerne deltager i ESIF-koordineringsorganer på nationalt plan og er derfor inddraget i beslutningsprocessen.

Indførelsen af resultatrammen har vist sig at være en stor udfordring for samarbejdsprogrammerne, først og fremmest på grund af den akutte mangel på brugbare data relateret til grænseoverskridende og tværnationale aktiviteter. Det er vanskeligt at opstille referencerammer og mål, når der ikke foreligger dokumentation for bestemte strømme.

Generelt er forvaltningsstrukturerne for Interreg-programmerne forblevet stabile i forhold til den foregående periode. Der har imidlertid været adskillige væsentlige ændringer i gennemførelsesstrukturerne, i og med at man har defineret tre nye tværnationale programområder (Danube, Adrion og Balkan Med) og udpeget nye forvaltningsmyndigheder for 13 programmer for tværnationalt samarbejde.

Endelig berører Interreg-programmerne også det institutionelle samarbejde, idet der afsættes 790 mio. EUR til at iværksætte eller styrke samarbejdsstrukturer og effektivisere den offentlige service. Derudover vil nogle af programmerne bidrage til et institutionelt samarbejde med støtte fra sektorspecifikke aktiviteter, såsom miljøbeskyttelse, sundhedsydelser og social inklusion.

13 % af Interreg-budgettet er øremærket til at fremme inklusiv vækst. Aktiviteter relateret til beskæftigelse, uddannelse og erhvervsuddannelse vil munde ud i væsentligt flere muligheder for fælles beskæftigelses- og uddannelsesinitiativer. Blandt de forventede resultater kan nævnes:

Tiltag, der er relaterede til klimaforandringerne, tegner sig for 20 % af Interreg-bevillingerne, hvilket er i overensstemmelse med EU's målsætning om at bruge mindst 20 % af sit budget på initiativer af denne type.

Bæredygtig vækst tegner sig for langt den største andel af Interreg-investeringerne. Via 73 samarbejdsprogrammer vil der blive investeret 41 % af EFRU's samlede Interreg-budget i foranstaltninger til miljøforbedring og i fælles initiativer inden for områderne vandforvaltning, behandling af spildevand, bevarelse og genopretning af habitater og arter, forebyggelse af naturskabte og menneskeskabte risici såsom oversvømmelser og brande, bæredygtig turisme samt energieffektivitet. Dette er i overensstemmelse med den almindelige opfattelse, at miljøbeskyttelse i sagens natur ikke kan følge administrative grænser, og at den derfor er et fælles ansvar, som kræver samordning og samarbejde.

Europæisk territorialt samarbejde (også kendt som Interreg) er den anden målsætning for samhørighedspolitikken. Det udgør en ramme for en fælles indsats blandt medlemsstaterne med henblik på at finde fælles løsninger på fælles problemer. Det fremmer grænseoverskridende samarbejde gennem 79 programmer fordelt på tre niveauer: det grænseoverskridende, det tværnationale og det mellemregionale.

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 14.12.2015 COM(2015) 639 final BILAG

BILAG II: Landeoversigter til Meddelelse fra Kommissionen Investering i job og vækst - maksimering af bidraget fra de europæiske struktur- og investeringsfonde



BILAG II LANDEOVERSIGTER Indholdsfortegnelse Østrig Belgien Bulgarien Kroatien Cypern Tjekkiet Danmark Estland Frankrig Tyskland Grækenland Ungarn Irland Italien Letland Litauen Luxembourg

Malta Nederlandene Polen Portugal Rumænien Slovakiet Slovenien Spanien Sverige Det Forenede Kongerige 1. Europæiske struktur- og investeringsfonde i Østrig Økonomiske og sociale udfordringer med relevans for de europæiske struktur- og investeringsfonde Efter en periode med fornuftig økonomisk udvikling efterfulgt af en beskeden afmatning som følge af krisen synes Østrig nu at være på vej ind i en fase med lavere vækst. Det kan gøre det sværere for landet at nå sine mål inden for innovation, arbejdsmarked og uddannelse, nedbringelse af CO2-udledningen og ressourceeffektivitet. Østrig har specifikke problemer inden for overførsel af innovation og teknologi fra forskningsinstitutioner til SMV'er og inden for private investeringer i forskning og udvikling. Det er vigtigt, at landet på disse områder forbedrer de naturvidenskabelige og tekniske uddannelser og øger beskæftigelsesmulighederne. Mere generelt er det nødvendigt at hjælpe ældre, kvinder, unge og personer med indvandrerbaggrund til at blive mere beskæftigelsesegnede. Endelig skal Østrig også forbedre sin ressourceeffektivitet for at gøre en indsats mod den stigende CO2-udledning, landbrugets høje forbrug af nitrat og manglende biodiversitet, der skyldes skovbrug. EU's politiske anbefalinger til Østrig i forbindelse med det europæiske semester fokuserer på nogle af disse problemer, som er en del af Østrigs generelle udfordringer med pensionsalderen, pensionssystemets bæredygtighed, arbejdsmarkedet samt uddannelse og opkvalificering. Vigtigste prioriteter og resultater Ved at fremme innovation, forskning og teknologisk udvikling vil ESI-fondene hjælpe Østrig med at opfylde sin målsætning om at blive førende inden for innovation og nå sit ambitiøse Europa 2020-strategimål om at bruge 3,76 % af BNP på forskning og udvikling. ESI-fondene vil støtte forskningsinfrastrukturerne og -kapaciteten i regioner, der er stærke inden for forskning, og fremme landets rolle i vigtige europæiske projekter som det europæiske konsortium for en forskningsinfrastruktur og Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer. 248 mio. EUR vil blive anvendt på forskning og udvikling i SMV'er, hvilket skal øge antallet af virksomheder, der er førende på det teknologiske felt, og på generelt at gøre erhvervslivet mere innovativt. 792 mio. EUR vil blive brugt til at gøre SMV'erne mere konkurrencedygtige, især inden for landbruget, industrien, servicesektoren og akvakulturen. ESIF-bevillinger skal bidrage til en planlagt årlig stigning på 3 % i antallet af nystartede virksomheder, navnlig i de innovative og vidensintensive sektorer, og støtte den planlagte årlige vækst på 5 % i antallet af SMV'er. Nogle af midlerne vil blive brugt til at hjælpe Østrig med at nå sit mål om forbedret eller ny bredbåndsinfrastruktur til gavn for 2,3 millioner indbyggere i landdistrikterne inden 2030 og til frem mod 2023 at investere i omstrukturering og modernisering af ca. 20 000 landbrug og i næsten 650 samarbejdsprojekter. Desuden vil 231 mio. EUR gå til at reducere CO2-udledningen i alle sektorer af økonomien. Disse penge skal øge virksomhedernes brug af vedvarende energi fra 10 % til 12-13 %, hjælpe erhvervslivet med at opnå en 5 % årlig stigning i ressourceeffektiviteten og finansiere lokale og regionale strategier for nedbringelse af CO2-udledningen. Der er afsat 1,27 mia. EUR til tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og risikostyring i landdistrikterne, og yderligere 1,28 mia. EUR vil blive investeret i bevarelse og beskyttelse af miljøet og fremme af ressourceeffektiviteten i landdistrikterne. ELFUL-bevillinger skal bidrage til at genoprette, bevare og styrke biodiversiteten og østrigske landbrugs- og skovbrugssystemer med en høj bevaringsværdi. Det er ønsket, at mere end 83 % af landets landbrugsjord skal være omfattet af forvaltningskontrakter, der fremmer biodiversiteten og/eller understøtter bevarelsen af landskaber, og at 78 % skal være omfattet af forvaltningskontrakter om en bedre forvaltning af jordbunden. 75 % af landbrugsjorden vil være omfattet af støtte fra ELFUL til udvikling af bæredygtig vandforvaltning. EHFF-tilskud skal gøre fiskeriet og akvakulturen mere bæredygtige, forbedre vandøkosystemerne og den akvatiske biodiversitet og øge landets årlige akvakulturproduktion med 5 000 ton inden 2023. Tilførsel af ESIF-midler på 123 mio. EUR vil blive brugt til fremme af bæredygtig beskæftigelse af høj kvalitet og styrkelse af arbejdskraftens mobilitet, navnlig ved at støtte en integreret bæredygtig udvikling i udvalgte byer og landdistrikter og ved at forbedre beskæftigelsesmulighederne for ældre arbejdstagere, kvinder, unge (især dem med indvandrerbaggrund) og andre befolkningsgrupper, der trues af social udstødelse. 553 mio. EUR er afsat til at fremme social inklusion og bekæmpe fattigdom og diskrimination. Disse penge skal først og fremmest gå til at støtte unge mennesker og folk med indvandrerbaggrund (herunder romaer). Derfor får inklusiv vækst ca. 19 % af midlerne fra ESI-fondene. 243 mio. EUR skal investeres i uddannelse og erhvervsuddannelse med fokus på opkvalificering og livslang læring, der vil især blive lagt vægt på at forbedre uddannelsesresultaterne for dårligt stillede unge og støtte livslang læring og erhvervsuddannelse inden for landbrug og skovbrug. Det skønnes, at antallet af personer, der får gavn af disse midler, vil nå op på næsten 610 000 i perioden frem til 2023. Brug af finansielle instrumenter og territoriale redskaber

Østrig planlægger at afsætte 3 mio. EUR til finansielle instrumenter med henblik på egenkapitalinvesteringer via OÖ HightechFonds i Linz i Oberösterreich, som stiller venturekapital til rådighed for nye teknologiorienterede virksomheder i opstartsfasen og for vækstvirksomheder. Selv om investeringerne i finansielle instrumenter er faldet betydeligt i forhold til i perioden 2007-2013, lykkes det Østrig at dække sine behov ved brug af eksisterende nationale instrumenter, og der er derfor ikke noget hul, der skal fyldes via ESI-fondenes midler. 27,2 mio. EUR (dvs. 5 % af de samlede EFRU-midler, som tildeles Østrig) vil blive brugt til integreret bæredygtig byudvikling i Wien og Oberösterreich. Centeret for ansvarlig flodmodellering ("Responsible River Modelling Centre") vil blive medfinansieret i Wien, hvilket vil bidrage til at realisere EU's strategi for Donauområdet. Som et forsøg skal der i syv af provinsen Tyrols underregioner bruges en metode til lokaludvikling, hvor lokalsamfundet selv overtager styringen, og dette initiativ modtager 5,5 mio. EUR. Lokale partnerskaber i landdistrikter forventer at skabe 800 arbejdspladser. Nøgleoplysninger Samhørighedspolitikken (ESF og EFRU) ELFUL EHFF Europæisk territorialt samarbejde Antal programmer 2 nationale 1 1 10 Disponible bevillinger (i EUR) 978 349 432 3 937 551 997 6 965 000 1 061 990 384 2. Forhåndsbetingelser for effektiv og produktiv anvendelse af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde Østrig har opfyldt alle gældende forhåndsbetingelser for effektiv og produktiv anvendelse af de europæiske struktur- og investeringsfonde. Før vedtagelsen af programmerne sikrede Kommissionen sig, at Østrig havde indført de nødvendige lovgivningsmæssige betingelser for støtte til forskning og innovation, og at landet havde en strategi for intelligent specialisering på nationalt og regionalt plan. 3. Forvaltningen af ESI-fondene Forbundskanslerens kontor og den østrigske konference for fysisk planlægning vil i fællesskab koordinere finansieringen fra ESI-fondene. Landet har reduceret antallet af programmer under ESI-fondene fra 13 i 2007-2013 til 4, hvilket gør gennemførelsen af dem enklere. Der er nu ét landsdækkende EFRU-program i stedet for ni regionale programmer og ét ESF-program i stedet for to. Antallet af forvaltningsmyndigheder er desuden faldet fra 11 til 2. Der er nu kun 16 bemyndigede organer, der beskæftiger sig med EFRU-støtte mod tidligere 36, og de myndigheder, der reviderer og godkender EFRU-relaterede udgifter, øger via ansættelse af mere personale deres administrative kapacitet. Da et vigtigt bemyndiget organ ophører med at skabe udgifter, der er relevante i forbindelse med ESF-støtte, vil Kommissionen overvåge Østrigs absorptionskapacitet og sikre sig, at de nye overvågnings- og kontrolsystemer er pålidelige. 4. Forenkling for støttemodtagerne For yderligere at reducere den administrative byrde for støttemodtagerne vil Østrig revidere sine EFRU- og ESF-relaterede nationale regler for støtteberettigelse og sine budgetlovbestemmelser, så de bliver mere sammenhængende og konsekvente. Landet vil også indføre e-forvaltningssystemer for ansøgninger og rapportering og overvejer at indføre forenklede omkostninger, faste støttebeløb og standardsatser for enhedsomkostninger i nationale og regionale regler for støtteberettigelse, hvis det er relevant.

1. De europæiske struktur- og investeringsfonde i Belgien Økonomiske og sociale udfordringer med relevans for de europæiske struktur- og investeringsfonde Efter flere års stagnation er Belgien vendt tilbage til økonomisk vækst og har styrket sin konkurrenceevne og forbedret sin finanspolitiske ramme, mens den stigende offentlige gæld forventes at stabilisere sig på omkring 107 % af BNP i 2016. Det er imidlertid nødvendigt at sikre finanspolitisk bæredygtighed, gennemføre strukturreformer, øge beskæftigelsen og fortsætte med at forbedre konkurrenceevnen. Belgiens resultater sammenholdt med Europa 2020-strategiens mål og EU's politiske anbefalinger i forbindelse med det europæiske semester viser, at der er behov for at forbedre den måde, arbejdsmarkedet fungerer på, navnlig ved at mindske de økonomiske faktorer, der fjerner folks incitament til at arbejde, ved at lette adgangen til arbejdsmarkedet for særlige målgrupper og ved at rette op på manglen på bestemte kompetencer og misforholdet mellem efterspurgte og udbudte kvalifikationer. Belgien er også nødt til at sikre, at lønningerne udvikler sig i overensstemmelse med produktiviteten. Desuden kan landet ved at fokusere mere på modernisering, innovation, forskning og udvikling yderligere forbedre sine resultater med hensyn til de aspekter af konkurrenceevnen, som ikke er knyttet til omkostninger. Hvis Belgien skal nå sit 2020-mål for drivhusgasudledning, skal der gøres mere brug af bæredygtig transport med flere forskellige transportmidler. Desuden bør produktionen af vedvarende energi og energieffektiviteten fremmes for at forbedre landets samlede økonomiske effektivitet, nedbringe afhængigheden af importeret energi, styrke betalingsbalancen, mindske økonomiens sårbarhed over for eksterne prischok og nedbringe udledningen af drivhusgasser. Belgien har et alvorligt og voksende problem med trængsel i trafikken, og de føderale og regionale myndigheder har endnu ikke truffet konkrete foranstaltninger til at løse dette problem. Vigtigste prioriteter og resultater I perioden 2014-2020 vil Belgien anvende ESIF-bevillingerne til at nå centrale tematiske mål, der flugter med målene i Europa 2020-strategien. Omkring 28 % af de samlede ESIF-midler, der er afsat til Belgien, vil blive brugt til at fremme et innovationsvenligt erhvervsklima. Dette skal gøre SMV'erne mere konkurrencedygtige, forbedre innovationen og forskningsresultaterne og fremme væksten af e-økonomien. I den forbindelse vil Belgien fokusere på at skabe synergi mellem virksomheder, forsknings- og udviklingscentre og de videregående uddannelser. Det forventes, at ca. 8 000 belgiske virksomheder vil modtage støtte til produktive investeringer, og at ca. 1 000 virksomheder vil indgå samarbejde med forskellige forskningsinstitutioner. Samtidig skal omkring 45 % af landbrugsbedrifterne moderniseres og omstruktureres, så de bliver mere konkurrencedygtige. ESI-fondene vil hjælpe Belgien med at nå en beskæftigelsesfrekvens på 73,2 % i 2020 (mod 67,3 % i 2014). Omkring 1,1 mia. EUR i investeringer skal bruges til at udvikle den menneskelige kapital og forbedre erhvervshyppigheden ved at styrke uddannelse på alle niveauer, fremme den sociale inklusion og hjælpe de mest sårbare grupper i samfundet, navnlig unge og langtidsledige, til at komme i arbejde. Målet er at bidrage til, at omkring 460 000 mennesker finder et job, starter deres egen virksomhed, kommer tilbage på skolebænken eller følger erhvervsrettede kurser. Hvad angår energi- og klimamålsætningerne, skal 657 mio. EUR bruges til at fremme en bæredygtig og effektiv udnyttelse af naturressourcerne og tilvejebringe de investeringer, der er nødvendige for at støtte omlægningen til lavemissionsøkonomi, primært via investeringer i energieffektivitet. Fra 2014 til 2020 skal 114 mio. EUR af ESI-fondenes midler anvendes til at gøre bygninger mere energieffektive (virksomhedslokaler, offentlige bygninger og boliger) og forbedre fjernvarmen og den højeffektive kraftvarmeproduktion. ESI-støttede projekter skal hjælpe Belgien til at reducere drivhusgasudledningen med ca. 11 000 ton CO2-ækvivalenter og skabe yderligere 11 MW produktionskapacitet inden for vedvarende energi. Der vil blive afsat 64 mio. EUR til at realisere overgangen til en energieffektiv transportsektor med lav CO2-udledning. ESIF-midler, der er øremærket til fiskeri, skal også fremover bruges til at gøre fiskeriet og akvakulturen mere bæredygtige, forbedre de marine økosystemer og den akvatiske biodiversitet og reducere mængden af utilsigtede fangster. På landbrugsområdet skal moderniseringen af den belgiske landbrugssektor gå hånd i hånd med bæredygtigt landbrug, økologisk arealforvaltning og investeringer i ny teknologi. Mere end 85 000 hektar jord er udvalgt til at modtage støtte til udvikling af økologisk landbrug, mens miljøvenligt landbrug og klimavenlige foranstaltninger skal beskytte over 160 000 hektar jord.

Brug af finansielle instrumenter og territoriale redskaber Belgien vil bruge ca. 98 mio. EUR på finansielle instrumenter, som navnlig skal støtte SMV'er og energieffektivitet. Det er planen at indføre finansielle instrumenter i Wallonien og Bruxelles, men ikke i Flandern. Belgien bør se nærmere på anvendelsen af ESIF-finansierede finansielle instrumenter sammen med de eksisterende nationale og regionale instrumenter. Målet er, at lokaludvikling styret af lokalsamfundet skal omfatte ca. 70 % af befolkningen i landdistrikterne i Flandern og en tredjedel af befolkningen i landdistrikterne i Wallonien. Tre integrerede territoriale investeringer er planlagt i Flandern (Limburg, Kempen og Vestflandern). Programmerne for hovedstadsregionen Bruxelles er udelukkende byudviklingsprojekter. Formålet med de integrerede territoriale investeringer i Limburg og Kempen er at tage fat på problemerne med industriel omstilling. Nøgleoplysninger Samhørighedspolitikken (ESF, EFRU, SF og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet) ELFUL EHFF Europæisk territorialt samarbejde Antal programmer 7 regionale 2 1 7 Disponible bevillinger (i EUR) 2 020 742 087 647 797 759 41 746 051 1 378 392 541 2. Forhåndsbetingelser for effektiv og produktiv anvendelse af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde Forhåndsbetingelsen vedrørende strategien for intelligent specialisering er endnu ikke fuldt ud opfyldt for Wallonien og hovedstadsregionen Bruxelles, og der er derfor udarbejdet handlingsplaner for at rette op på dette. Hovedstadsregionen Bruxelles har også en handlingsplan for energispørgsmål inden for rammerne af sit EFRU-program. 3. Forvaltningen af ESI-fondene For perioden 2014-2020 har Wallonien besluttet at fortsætte sin praksis med fælles overvågningsudvalg for EFRU og ESF. Overvågningsudvalgene for ELFUL bliver holdt adskilt fra disse. 4. Forenkling for støttemodtagerne Forvaltningsmyndighederne for de europæiske struktur- og investeringsfonde er ved at planlægge en udvidet anvendelse af metoden med forenklede omkostninger. Den øgede brug af informations- og kommunikationsteknologi har mindsket den administrative byrde for støttemodtagerne og de offentlige myndigheder væsentligt.

1. De europæiske struktur- og investeringsfonde i Bulgarien Økonomiske og sociale udfordringer med relevans for de europæiske struktur- og investeringsfonde Bulgariens økonomi har været på lavt blus i perioden efter krisen. Efter en nedgang i den økonomiske aktivitet i 2009 har væksten ligget på omkring 1 % om året. Strukturelle flaskehalse som f.eks. misforholdet mellem udbud af og efterspørgsel efter kvalifikationer på arbejdsmarkedet, den fortsatte reduktion af den erhvervsaktive befolkning, den laveste arbejdsproduktivitet og den højeste energiintensitet i produktionen i hele EU og en ineffektiv forvaltning af naturressourcer såsom vand lægger hindringer i vejen for en bæredygtig vækst på lang sigt. De offentlige tjenesteydelser er ineffektive og dårlige, fordi der kun sker begrænsede fremskridt inden for administrationen og reformen af retsvæsenet. Som reaktion på dette har de politiske anbefalinger i forbindelse med det europæiske semester fokus på arbejdsmarkedet, social inklusion, kvaliteten af uddannelserne, et innovationsvenligt erhvervsklima, energieffektivitet og opbygning af administrativ kapacitet. Disse prioriteter er afspejlet i ESIF-programmerne for Bulgarien for 2014-2020, idet der skal investeres penge i alle 11 tematiske mål. Vigtigste prioriteter og resultater De europæiske struktur- og investeringsfonde vil medvirke til at øge beskæftigelsen, sikre menneskelig kapital af høj kvalitet gennem bedre uddannelse, styrke kvalifikationer og færdigheder og forbedre folkesundheden og sundhedsplejen med særlig vægt på unge, ældre og dårligt stillede befolkningsgrupper såsom romaerne. Bulgarien ønsker at øge beskæftigelsesfrekvensen for folk i alderen 20-64 år fra 63,5 % i 2013 til 76 % i 2020. For de ældre (55-64 år) er 2020-beskæftigelsesmålet 53 %, mens målet for ungdomsarbejdsløsheden er at komme ned på 7 % i 2020. For at fremme den sociale inklusion af den dårligst stillede og mest sårbare del af befolkningen sigter Bulgarien mod at have 260 000 færre fattige i 2020. Desuden skal flere tusinde børn, herunder handicappede, have bedre adgang til sundhedsydelser. Via ESI-fondene forventes ca. 100 000 mennesker at blive opkvalificeret, 28 000 arbejdssøgende at finde job, 17 000 unge at få beskæftigelses- og uddannelseshjælp og 160 000 personer at få gavn af programmer inden for livslang læring. På uddannelsesområdet vil ca. 1 500 skoler modtage støtte fra ESI-fondene, og det vil give 160 000 elever mulighed for at udvikle deres viden og færdigheder. Ca. 30 000 universitetsstuderende vil modtage stipendier, mens tusindvis af skole- og gymnasieelever vil få erhvervsvejledning og uddannelse i et rigtigt arbejdsmiljø. De europæiske struktur- og investeringsfonde vil medvirke til at forbedre Bulgariens erhvervsklima ved at styrke SMV'ernes videnbaserede konkurrenceevne. I 2020 skal det bulgarske erhvervsliv været nået op på at bruge 1,5 % af BNP på forskning og udvikling. 528 mio. EUR fra ESI-fondene vil gå til at støtte innovationen i virksomhederne, opstart af nye, innovative virksomheder og forbedring af innovations- og forskningsinfrastrukturen.

Der vil blive brugt ESIF-midler til at gøre 3 500 landbrugsbedrifter og 120 skovbrugsvirksomheder mere konkurrencedygtige og miljøvenlige, hvilket skal skabe job inden for både landbrug og andre sektorer i landdistrikterne. Mere end 4 000 små landbrugere vil modtage støtte til at udvikle deres landbrug, og 1 630 unge landbrugere vil få etableringsstøtte. I fiskerisektoren vil ESI-fondene støtte investeringer og innovation, som skal mindske fiskeriets negative indvirkning på det marine miljø og hjælpe SMV'er inden for akvakultur- og forarbejdningsindustrien. ESI-fondenes investeringer i Bulgarien skal føre til en stigning på 25 % i energieffektiviteten inden for både husholdningerne, industrien, servicesektoren og transportområdet. I 2020 skal andelen af vedvarende energi i det endelige bruttoenergiforbrug være kommet op på 16 %. ESI-fondene vil investere midler i vand- og affaldsforvaltning samt i bevarelse af naturressourcer, fremme af biodiversitet og forebyggelse af risici, der skyldes klimaforandringer. 1,6 mia. EUR fra de europæiske struktur- og investeringsfonde vil blive afsat til opgradering af Bulgariens transportinfrastruktur med det formål at skabe bedre forbindelser mellem regionerne og med nabolandene, forbedre adgangen til tjenesteydelser og fremme handel og turisme: Der vil blive bygget 190 km jernbane og 62 km motorvej som en del af det transeuropæiske transportnet, og en udvidelse af metroen i Sofia med 8 km spor forventes at øge antallet af metroture fra 80 mio. til 105 mio. om året i 2023. Indførelse af god forvaltningspraksis er én af Bulgariens største udfordringer. Medarbejderne i den offentlige administration og retsvæsenet har behov for ordentlig forvaltning og udvikling. Derfor vil der blive anvendt midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde til at udvikle områder som e-forvaltning, e-justice og serviceydelser af høj kvalitet for borgere og virksomheder. I 2020 skal den tid, det er nødvendigt at bruge for at levere administrative tjenesteydelser, være reduceret med 50 % i forhold til 2013, og den gennemsnitlige varighed af strafferetlige og civilretlige sager skal være reduceret med 10 %. Brug af finansielle instrumenter og territoriale redskaber 612 mio. EUR af EFRU-, SF- og ESF-budgetterne er øremærket til finansielle instrumenter, hvilket er 70 % mere end i perioden 2007-2013. Hovedparten af støtten vil blive brugt på energieffektivitet, affalds- og vandsektorerne, SMV'er, byudvikling og turisme. Bulgarien deltager desuden i EU's SMV-initiativ med et bidrag på 102 mio. EUR. ESI-fondene vil endvidere medvirke til lokaludvikling styret af lokalsamfundet i landdistrikter og fiskeriafhængige områder, hvilket skal skabe 600 job. En tredjedel af Bulgariens befolkning i landdistrikterne vil få gavn af infrastruktur, som er blevet forbedret med hjælp fra ESIF. Nøgleoplysninger Samhørighedspolitikken (ESF, EFRU, SF og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet) ELFUL EHFF Europæisk territorialt samarbejde Antal programmer 7 nationale 1 1 8 Disponible bevillinger (i EUR) 7 422 791 277 2 366 716 966 88 066 622 701 131 995 2. Forhåndsbetingelser for effektiv og produktiv anvendelse af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde Tre af de specifikke forhåndsbetingelser vedrørende EHFF og 7 ud af de 11 tematiske forhåndsbetingelser er stadig ikke er opfyldt, og dette gælder bl.a. for områderne intelligent specialisering, vand, transport, sundhed og digital vækst samt den afgørende vigtige generelle forhåndsbetingelse for offentlige udbud. Bulgarien har imidlertid iværksat handlingsplaner for at opfylde alle sine forhåndsbetingelser inden udgangen af 2016. 3. Forvaltningen af ESI-fondene Programmeringen, forvaltningen, overvågningen og kontrollen af ESI-fondenes programmer i Bulgarien er underlagt vicepremierministeren med ansvar for forvaltningen af EU's midler og det bulgarske ministerråds centrale koordineringsenhed. Vicepremierministeren koordinerer og er formand for rådet for koordinering af forvaltningen af EU-midler med deltagelse af alle de ministerier, der har ansvar for EU-midler. De forskellige ESIF-programmer indeholder foranstaltninger til styrkelse af den administrative kapacitet hos de organer, der er ansvarlige for koordinering, forvaltning, gennemførelse, betaling og kontrol. Modtagerne af projektstøtte som f.eks. kommuner, domstole og institutionelle støttemodtagere i transportsektoren er også berettigede til modtage tilskud til styrkelse af deres administrative kapacitet. Internationale finansielle institutioner såsom Den Europæiske Investeringsbank, Verdensbanken og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling stiller deres ekspertise til rådighed. 4. Forenkling for støttemodtagerne De bulgarske myndigheder arbejder på at nedbringe den administrative byrde for støttemodtagerne ved at digitalisere kommunikationen mellem støttemodtagerne og forvaltningsmyndighederne, hvor det er muligt. Dette omfatter elektronisk indsendelse af projektforslag og projektrapporter og forenkling og effektivisering af de administrative procedurer. Det betyder f.eks., at ansøgnings- og rapportformularer vil blive standardiseret, at der indføres regler for forenklede omkostninger ved indrapportering af udgifter, og at de forskellige revisions- og kontrolorganer skal koordinere deres inspektioner.

1. De europæiske struktur- og investeringsfonde i Kroatien Økonomiske og sociale udfordringer med relevans for de europæiske struktur- og investeringsfonde Den langvarige recession har reduceret Kroatiens reale BNP med omkring 12,5 %, mens arbejdsløsheden er fordoblet fra 8,6 % i 2008 til 17,3 % i 2014. De seneste år har vist, at der er behov for strukturelle ændringer, navnlig for at tackle de finanspolitiske ubalancer, gennemføre en reform af arbejdsmarkedet, udvikle bæredygtige systemer på social- og sundhedsområdet, forbedre erhvervsklimaet og reformere statsforvaltningen og retsvæsenet. De nationale myndigheder har gennemført en række reformer som led i det europæiske semester. En betydelig del af de 10,676 mia. EUR, der tildeles Kroatien fra ESI-fondene for perioden 2014-2020, er øremærket til at gennemføre reformer og opfylde nationale mål som en del af Europa 2020-strategien. Vigtigste prioriteter og resultater

ESIF-midlerne vil blive brugt til at fremme forskning, udvikling og innovation i Kroatien med det formål at gøre økonomien mere innovativ og konkurrencedygtig og hjælpe landet med at opfylde sit mål om senest i 2020 at anvende 1,4 % af BNP til forskning og udvikling (mod 0,75 % i 2012). Kroatien sigter desuden mod at øge værditilvæksten pr. ansat i SMV'erne med 50 % inden 2023. Kroatien har en af de laveste erhvervsfrekvenser i EU, og det rammer især de unge, de lavtuddannede, de ældre arbejdstagere og kvinderne. Kroatiens nationale mål er en beskæftigelsesfrekvens på 65,2 % i 2020 (mod 55,4 % i 2012), og der er særligt fokus på at øge beskæftigelsesegnetheden hos unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. For at opnå dette vil der blive brugt ESIF-midler på at rette op på misforholdet mellem arbejdstagernes kvalifikationer og arbejdsmarkedets behov via en reform af de videregående uddannelser og af den offentlige beskæftigelsesindsats og på at støtte erhvervsuddannelser og livslang læring. Der er også afsat penge til at støtte selvstændig virksomhed og til at reducere langtidsledigheden. Kroatien vil anvende ESIF-midler på opbygning af infrastruktur, som kan sætte gang i den økonomiske vækst. Der vil især være fokus på udviklingen af vigtige netværk som det transeuropæiske transportnet, bæredygtig bytransport og bedre adgang til de enkelte regioner. Desuden er det Kroatiens mål, at 53 % af husstandene får bredbåndsdækning inden 2023 (mod 33 % i 2013). ESIF-midlerne vil også gå til at fremme EU's miljødagsorden: I 2023 skal 1 mio. kroater have adgang til bedre vandforsyning og behandling af spildevand. Der er også afsat penge til at reducere andelen af deponeret kommunalt affald til 35 % fra 83 % i 2012, til at få 40 % af Kroatiens Natura 2000-forvaltningssystem på plads og til at sikre, at hele befolkningen får adgang til information om luftkvaliteten i byområder. Mere end 160 mio. fra ESI-fondene vil blive investeret i produktion af vedvarende energi, og det gennemsnitlige årlige energiforbrug til opvarmning og køling af moderniserede offentlige bygninger skal ned på 50 kWh/m² i 2023 (mod 250 kWh/m² i 2013). Kroatien har en række sociale udfordringer, hvilket bl.a. viser sig i stor fattigdom og udbredt social udstødelse, og det er et nationalt mål at nedbringe antallet af personer, der er truet af fattigdom eller social udstødelse, med 150 000 frem mod 2020. For at nå dette mål vil midler fra ESI-fondene blive investeret i at integrere sårbare grupper på arbejdsmarkedet og i samfundet, sikre bedre adgang til sundhedspleje og til sociale serviceydelser af høj kvalitet, herunder støtte til overgangen fra institutionelle til lokalsamfundsbaserede serviceydelser, forebygge og bekæmpe forskelsbehandling, udvikle socialt iværksætteri og gennemføre byfornyelsesprojekter. Endelig skal ESIF-midlerne understøtte den nationale reform af den offentlige forvaltning gennem en forbedret og forsvarlig administration af de offentlige finanser, som kan opnås ved at skære unødvendige procedurer bort, udvikle e-forvaltning, og bekæmpe korruption. Derudover skal dialogen med arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet yderligere udvikles, og retsvæsenets effektivitet skal styrkes ved at fremskynde de retlige procedurer og sikre domstolenes upartiskhed. De europæiske struktur- og investeringsfonde vil medvirke til at gøre Kroatiens fødevareproduktion, akvakultur- og fiskerisektor mere konkurrencedygtige og miljøvenlige. Der skal investeres i omstrukturering og modernisering af mere end 1 800 landbrug, mindst 1 000 unge landbrugere vil få etableringsstøtte, hvilket skal fremme generationsskiftet i landdistrikterne, og forvaltningskontrakter for mere end 101 000 hektar landbrugsjord skal medvirke til større biodiversitet. Kroatien sigter desuden mod at opnå en afbalanceret regional udvikling og en opbremsning i den økonomiske nedgang i landdistrikterne, og et af midlerne vil være udvikling af alternative økonomiske aktiviteter. Endelig vil ESI-midlerne blive brugt til at forbedre og diversificere den lokale økonomi i kystområderne og styrke Kroatiens vækstpotentiale i de marine og maritime sektorer, bæredygtigheden i fiskeriet og akvakulturen, vandøkosystemerne og den akvatiske biodiversitet. Det skal især fremhæves, at akvakulturproduktionen forventes at stige med 400 %. Brug af finansielle instrumenter og territoriale redskaber Kroatien forventer at bruge over 440 mio. EUR af ESIF-midlerne til finansielle instrumenter, der skal fremme vilkårene for små og mellemstore virksomheder og for forskning, udvikling og innovation, øge energieffektiviteten, styrke bytrafikken og støtte selvstændig virksomhed og socialt iværksætteri. Når man tager i betragtning, at Kroatien ingen finansielle instrumenter havde i den foregående programmeringsperiode, er dette et ambitiøst program. Det er nødvendigt, at landet fokuserer mere på anvendelsen af finansielle instrumenter inden for informations- og kommunikationsteknologi, byudvikling og transportinfrastruktur. Kroatien vil bruge mindst 400 mio. EUR på integrerede territoriale investeringer i bæredygtig byudvikling og i lokaludvikling styret af lokalsamfundet i landdistrikter, fiskeridistrikter og maritime områder. Lokale udviklingsstrategier under Leader-programmet skal omfatte 1,5 mio. mennesker i landdistrikterne i perioden 2014-2020. Nøgleoplysninger Samhørighedspolitikken (ESF, EFRU, SF og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet) ELFUL EHFF Europæisk territorialt samarbejde Antal programmer 2 nationale 1 1 9 Disponible bevillinger (i EUR) 8 463 255 776 2 026 222 500 252 643 138 1 201 084 956 2. Forhåndsbetingelser for effektiv og produktiv anvendelse af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde Inden udgangen af 2016 skal Kroatien vedtage en række strategier og investeringsplaner for at opfylde forhåndsbetingelserne for en effektiv anvendelse af ESI-fondene. Kroatien forventer bl.a. at vedtage en strategi for intelligent specialisering, strategier for bredbånd og digitalisering, en strategi for forvaltningen af naturlige risici, en vandprisstrategi, en vandområdeplan, affaldshåndteringsplaner og affaldsforebyggelsesprogrammer, en integreret transportstrategi, en hospitalsmasterplan, et program for udvikling af erhvervsuddannelsessystemet og en strategi for udvikling af den offentlige forvaltning. To af de EHFF-specifikke forhåndsbetingelser vedrørende den administrative kapacitet til gennemførelse af kontrol og rapportering af fiskerikapacitet er kun delvis opfyldt, og der skal inden den 31. december 2016 iværksættes handlingsplaner for deres opfyldelse. 3. Forvaltningen af ESI-fondene Et nationalt (statsligt) koordineringsudvalg skal koordinere gennemførelsen af de fire nationale programmer og programmerne for europæisk territorialt samarbejde. I betragtning af den kraftige stigning i ESIF-bevillinger til Kroatien i 2014-2020 vil den tekniske og administrative kapacitet både nationalt og på støttemodtagerniveau sandsynligvis blive styrket væsentligt. 4. Forenkling for støttemodtagerne Der vil blive taget forskellige initiativer, herunder et websted for støttemodtagere, en koordineret mekanisme til oplysning om de europæiske struktur- og investeringsfonde, og forenkling af ansøgnings- og udvælgelsesprocedurerne. Kroatien planlægger desuden at gøre brug af forenklede omkostninger.

1. De europæiske struktur- og investeringsfonde i Cypern Økonomiske og sociale udfordringer med relevans for de europæiske struktur- og investeringsfonde

Som en betingelse for den finansielle pakke til Cypern på 10 mia. EUR (bestående af 9 mia. EUR fra den europæiske stabilitetsmekanisme og 1 mia. EUR fra IMF) er landet underlagt et økonomisk tilpasningsprogram for perioden 2013-2016. På baggrund af et fortsat udfordrende økonomisk klima er Cypern ved at komme bagud med hensyn til nogle af sine Europa 2020-strategimål. For eksempel afviger beskæftigelses- og fattigdomsniveauet betydeligt fra de nationale mål. Mens de to uddannelsesindikatorer i Europa 2020-strategien blev forbedret i 2014 og lever op til de nationale mål, står Cypern med EU's laveste beskæftigelsesfrekvens for nyuddannede (64,9 % mod gennemsnitligt 80,7 % i EU i 2013). Den procentdel af BNP, som Cypern bruger på forskning og udvikling, ligger fortsat en smule under det nationale mål. De klimatiske indikatorer for Europa 2020-strategien er stadig på rette vej: Energieffektivitetsindikatoren for 2013 lå over det foreløbige mål for året, og indikatoren for vedvarende energi lå på et tilfredsstillende niveau. Imidlertid er Cyperns miljøresultater fortsat meget dårlige, navnlig inden for forvaltningen af fast affald, hvor der er en lav genanvendelsesgrad. Vigtigste prioriteter og resultater ESIF-programmerne for perioden 2014-2020 fokuserer på tre centrale områder: 1) konkurrenceevne, 2) beskæftigelse og social inklusion og 3) bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af naturressourcerne. ESIF-midlerne vil blive brugt til at diversificere økonomien og at gøre den mere konkurrencedygtig via en styrkelse af innovationen i virksomhederne og fremme af samarbejdet mellem virksomheder og forskningscentre inden for de områder, der er angivet i strategien for intelligent specialisering. Iværksætterkulturen og konkurrenceevnen i de små og mellemstore virksomheder vil blive støttet, specielt inden for turisme, fødevarer og akvakultur, hvor der forventes en produktionsstigning på 46 %. ESIF-midlerne forventes at komme mere end 600 SMV'er til gavn og skabe 1 200 nye job, mens den andel af BNP, der går til forskning og udvikling, skønnes at ville stige fra 0,47 % af BNP i 2012 til 0,5 % i 2020, hvilket også vil sætte skub i de private investeringer. ESI-fondene vil desuden støtte investeringer i fiskeriet, hvilket skal mindske sektorens negative indvirkning på det marine miljø og hjælpe SMV'er inden for akvakultur- og forarbejdningsindustrien. Cypern planlægger at gøre en indsats for e-forvaltning og digitalt iværksætteri via investeringer i informations- og kommunikationsteknologi og at anspore SMV'erne til at øge brugen af disse teknologier. Højhastighedsbredbåndsdækningen forventes at nå op på 50 % af husholdningerne, mens borgernes og SMV'ernes brug af informations- og kommunikationsteknologi skønnes at ville stige med henholdsvis 10 % og 6 %. De europæiske struktur- og investeringsfonde vil medvirke til beskæftigelse og social samhørighed ved at øge beskæftigelsesmulighederne for sårbare grupper såsom arbejdsløse og langtidsledige – ikke mindst de unge. Desuden skal ungdomsbeskæftigelsesinitiativet bruges til at støtte disse unge. Mere end 14 000 ledige forventes at få gavn af støtten, og af dem er størstedelen (9 000) unge. Ud af disse unge vil 5 800 modtage bistand via ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, og resten vil få hjælp via ESF. Takket være ESIF-støttens forventes arbejdsmarkedsdeltagelsen og beskæftigelsesfrekvensen at stige, så målet på 75-77 % for 2020 nås (tallet lå på 67,3 % i 2014). ESIF-midler forventes også at bidrage til forbedring af den offentlige administration. Bevillingerne skal desuden forbedre den sociale inklusion ved at hjælpe sårbare personer til at komme ind på arbejdsmarkedet og ved at fremme skabelsen af 180 sociale virksomheder. Dette vil medvirke til, at Cypern kan nå sit mål om at nedbringe andelen af fattige fra 27,8 % i 2013 til 19,3 % i 2020. ESI-fondene forventes også at bidrage til forbedring af livslang læring og erhvervsuddannelse, og der vil blive lagt vægt på at opbygge kvalifikationer, der opfylder arbejdsmarkedets behov. Midlerne vil hjælpe Cypern til at skifte til en ressourceeffektiv lavemissionsøkonomi gennem fremme af energieffektiviteten (der skønnes at ville stige til 14,3 % mod 12,3 % i 2011) og af forbruget af vedvarende energi (13 % i 2020 mod 7,7 % i 2011). Derudover vil omkring 3 500 husstande få hjælp til at nedsætte deres energiforbrug, hvilket gør, at de vil få en bedre energiforbrugsklassifikation. Der er afsat ESIF-midler, der skal medvirke til opfyldelse af Cyperns presserende behov for at overholde EU's krav med hensyn til håndtering af fast og flydende affald. Cypern forventes at øge sin genanvendelsesprocent til 50 %, mens det skønnes, at 2 300 husstande (regnet i personækvivalenter) vil få gavn af en forbedret spildevandsrensning. De europæiske struktur- og investeringsfonde vil også blive brugt til investeringer i Cyperns TEN-T-havn og dennes forbindelser. Derfor forventes det, at transporten af varer vil stige fra ca. 300 000 TEU til 1 mio. TEU. Forbedringer af bytrafikken, navnlig i Nicosia, forventes at føre til, at dobbelt så mange mennesker vil bruge offentlige transportmidler. ELFUL-midlerne vil gå til investeringer til fremme af bæredygtig forvaltning og anvendelse af naturressourcerne, beskyttelse af biodiversiteten, tilpasning til klimaforandringerne og skabelse af nye arbejdspladser i landdistrikterne. Der vil ved anvendelsen EHFF-midlerne blive lagt vægt på beskyttelse og genopretning af levende marine ressourcer. Brug af finansielle instrumenter og territoriale redskaber Cypern har angivet, at landet vil afsætte 15 mio. EUR til finansielle instrumenter til SMV-støtte. Der er iværksat forhåndsvurderinger af mulighederne, hvad angår egenkapital-, låne- og garantiordninger til SMV'er, informations- og kommunikationsteknologi, energisektoren og investeringer i miljø og transport. Cypern har øremærket store beløb (20 % af EFRU-midlerne, dvs. ca. 60,2 mio. EUR) til bæredygtig udvikling af byerne. Målet er at fremme integrerede tiltag for at løfte de økonomiske, miljømæssige og sociale udfordringer, som påvirker de 4 vigtigste byer. Dette er langt over det minimum på 5 %, der kræves i henhold til EU-lovgivningen. Der vil ikke blive gennemført integrerede territoriale investeringer. Derimod vil lokaludvikling styret af lokalsamfundet blive gennemført inden for rammerne af programmerne for ELFUL og for EHFF. Nøgleoplysninger Samhørighedspolitikken (ESF, EFRU, SF og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet) ELFUL EHFF Europæisk territorialt samarbejde Antal programmer 2 nationale 1 1 5 Disponible bevillinger (i EUR) 702 401 708 132 244 377 39 715 209 526 153 917 2. Forhåndsbetingelser for effektiv og produktiv anvendelse af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde EHFF-specifikke forhåndsbetingelser vedrørende indsendelse af fiskerikapacitetsrapporter er delvis opfyldt, og der er udarbejdet en handlingsplan. Fem af de 11 tematiske forhåndsbetingelser er ikke opfyldt. De vigtigste af dem vedrører bredbåndsnet, fastsættelse af vandpriser og vandområdeplaner, herunder genvinding og genbrug af affald. Der er udarbejdet handlingsplaner, og der er fastsat tidsfrister for opfyldelsen af betingelserne. Den generelle forhåndsbetingelse vedrørende statistikker og indikatorer er ikke opfyldt, men der er udarbejdet en handlingsplan, hvori det fastsættes, at den skal være opfyldt inden december 2015. 3. Forvaltningen af ESI-fondene Antallet af programmer i Cypern er det samme som i programmeringsperioden 2007-2013. Cypern har oprettet én forvaltningsmyndighed (generaldirektoratet for europæiske programmer, koordination og udviklingssamarbejde) og et fælles overvågningsudvalg for at sikre koordineringen af EFRU's, SF's og ESF's programmer, mens der anvendes ét samlet informationssystem for alle programmer. 4. Forenkling for støttemodtagerne De cypriotiske myndigheder planlægger at gøre mere udstrakt brug af forenklede omkostninger og forbedre det dedikerede informationssystem. Samtidig vil de fokusere på at øge brugen af elektroniske formularer, forbedre samarbejdet mellem de offentlige forvaltninger om automatisk udstedelse af dokumenter og attester og reducere det krævede antal af disse.



1. De europæiske struktur- og investeringsfonde i Tjekkiet Økonomiske og sociale udfordringer med relevans for de europæiske struktur- og investeringsfonde De nuværende makroøkonomiske tendenser er positive: den tjekkiske økonomi begyndte at vokse igen i 2014 efter to års afmatning. Det forventes imidlertid, at negative demografiske tendenser vil forårsage en stigning i udgifterne til både pensioner og sundhedspleje på lang sigt. Tjekkiet hører i øjeblikket til blandt de "innovationsmoderate" økonomier og forventes at bevæge sig opad i værditilvækstkæden. Arbejdsløsheden har været faldende, men arbejdsmarkedet er kendetegnet ved lav deltagelse af visse grupper og et misforhold mellem udbud af og efterspørgsel efter kvalifikationer. En analyse af Europa 2020-strategimålene for Tjekkiet viser, at der er væsentlige mangler på nationalt og regionalt plan, hvad angår anvendelsen af flere midler til forskning og innovation (især private investeringer), forbedring af energieffektiviteten, reform af de videregående uddannelser, bekæmpelse af korruption og en korrekt anvendelse af reglerne for offentlige udbud. Ifølge de politiske anbefalinger i forbindelse med det europæiske semester bør der oprettes et centralt register over offentlige kontrakter, og det skal sikres, at antikorruptionsplanen gennemføres korrekt, at der vedtages en reform af de videregående uddannelser, og at dårligt stillede børn såsom romaer i højere grad får en skoleuddannelse. Vigtigste prioriteter og resultater I perioden 2014-2020 vil ESIF-midlerne blive brugt til at gøre den tjekkiske økonomi mere konkurrencedygtig og innovativ gennem investering af 2,5 mia. EUR i forskning, teknologisk udvikling og innovation. Landet har arbejdet på at indhente sit efterslæb med hensyn til investeringer i forskning og udvikling ved hjælp af øgede tildelinger fra fondene og skal i 2020 op på samlet at bruge 2,97 % af BNP på forskning og udvikling. Investeringen skal forbedre forsknings- og innovationsstrukturerne og -kapaciteten og sætte skub i samarbejdet mellem forskningssektoren, erhvervslivet og de videregående uddannelser. Mere end 2 mia. EUR (1,4 % af BNP) af midlerne vil udgøre den vigtigste kilde til finansiering af omlægningen til lavemissionsøkonomi. Den tjekkiske industri, som primært anvender kul som energikilde, har en af de højeste energi- og ressourceintensiteter i EU. Det forventes, at der opnås markante resultater ved at øge produktionen af energi fra vedvarende ressourcer med 83 MW om året og ved at nedbringe udledningen af drivhusgasser med 920 000 ton CO2 om året. ESI-fondene vil bidrage med 2,8 mia. EUR til beskyttelse af miljøet og til et effektivt ressourceforbrug. Investeringen vil blive målrettet forbedret vandkvalitet (bl.a. vil yderligere 150 000 personer få gavn af en bedre vandforsyning), affaldshåndtering (bl.a. skal genvindingskapaciteten stige med 700 000 ton om året), forbedret luftkvalitet, styrkelse af biodiversiteten, økologisk landbrug (400 000 ha landbrugsjord skal overgå til økologi) og miljøvenligt landbrug (landbrugere på 870 000 ha jord skal have støtte til at opfylde landbrugsmiljømæssige og klimarelaterede forpligtelser). EHFF vil gøre fiskeri- og akvakultursektoren i Tjekkiet mere bæredygtig ved hjælp af mere effektive og miljøvenlige produktionsmetoder. I transportsektoren skal en tildeling på 6,2 mia. EUR støtte bæredygtig transport og afskaffelse af flaskehalse i vigtige transportnetinfrastrukturer. Disse midler vil også bidrage til at lukke huller i det europæiske transportnet og forbedre interoperabiliteten i jernbanenettet. 140 km jernbanestrækninger bliver ombygget eller opgraderet som en del af en større omlægning til bæredygtig mobilitet. En forbedring af infrastrukturen skal gøre landets regioner mere tilgængelige og få flere til at benytte den offentlige transport i byerne. Endelig er en ESIF-investering på 200 mio. EUR øremærket til opgradering af højspændingstransmissionsnettet og forbedring af dets sikkerhed. Næsten 1,4 mia. EUR vil blive målrettet fremme af bæredygtig beskæftigelse af høj kvalitet og af arbejdskraftens mobilitet med særligt fokus på dårligt stillede grupper, f.eks. lavtuddannede, ældre og unge, via støtte til 585 000 mennesker, hvoraf 230 000 skal oplæres i nye færdigheder. ESIF-midlerne skal også anvendes til social inklusion og uddannelse, som hver især får bevillinger på 2 mia. EUR, der skal bruges til at hjælpe dårligt stillede personer og personer i vanskelige situationer, til at højne kvaliteten af de sociale serviceydelser og sundhedsydelserne og til at investere i uddannelsessektoren. Hvad angår offentlige serviceydelser, skal der oprettes 30 nye mobile sundhedsteam og 83 sundhedsplejeinstitutioner, og uddannelsessystemet vil blive støttet på alle niveauer for at sikre lige adgang til kvalitetsundervisning på både førskole-, primær- og sekundærtrinnet. Endelig er der afsat penge til at udvikle universiteterne ved at forbedre forvaltningen af deres menneskelige ressourcer og lette adgangen til de videregående uddannelser (bl.a. 869 elever i nye bachelorstudieprogrammer). Omkring 180 mio. EUR vil blive brugt til styrke effektiviteten og gennemsigtigheden i den offentlige administration og retssystemet, nedbringe de administrative byrder, forbedre personalets kvalifikationer og effektivisere forvaltningen af de menneskelige ressourcer. Brug af finansielle instrumenter og territoriale redskaber Via programmerne under samhørighedspolitikken forventes det, at ca. 763 mio. EUR bliver kanaliseret gennem finansielle instrumenter. Dette er mere end en fordobling i forhold til beløbene i den foregående programmeringsperiode. De vigtigste indsatsområder er støtte til SMV'er, transportinfrastruktur og investeringer i energieffektivitet samt, i mindre omfang, i ressourceeffektivitet. Det lovbestemte krav om at anvende mindst 5 % af EFRU's midler til bæredygtig byudvikling vil blive opfyldt med investeringer via programmet vækstområde Prag og 7 integrerede territoriale investeringer, som skal gennemføres i de største storbyområder. Den samlede tildeling til integrerede territoriale investeringer er 1 mia. EUR fra EFRU og 223 mio. EUR fra Samhørighedsfonden. Lokaludvikling styret af lokalsamfundet er særlig vigtig for den integrerede udvikling af landdistrikterne, som modtager støtte i form af flerfondsfinansiering. Dette omfatter finansiering fra EFRU (418 mio. EUR), ELFUL (115 mio. EUR) og ESF (64 mio. EUR), der kan anvendes til at realisere integrerede, tværsektorielle lokale udviklingsstrategier, som er udviklet af lokalsamfundene, der er organiseret i omkring 160 lokale aktionsgrupper, som dækker 55 % af befolkningen. Nøgleoplysninger Samhørighedspolitikken (ESF, EFRU, SF og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet) ELFUL EHFF Europæisk territorialt samarbejde Antal programmer 8 nationale 1 1 7 Disponible bevillinger (i EUR) 21 643 218 575 2 305 673 996 31 108 015 1 144 24 031 2. Forhåndsbetingelser for effektiv og produktiv anvendelse af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde De strategiske rammer for visse investeringsområder (forskning og udvikling samt informations- og kommunikationsteknologi) er ikke færdiggjort. Der er vedtaget handlingsplaner for 11 tematiske og tre generelle forhåndsbetingelser. 3. Forvaltningen af ESI-fondene

Tjekkiet har strømlinet sin forvaltning af de europæiske struktur- og investeringsfonde og desuden centraliseret den mere ved at reducere antallet af programmer (fra 17 programmer under samhørighedspolitikken i 2007-2013 til nu 8) og bemyndigede organer. Ministeriet for regionaludvikling fungerer som national koordinerende myndighed. Yderligere samordning mellem fondene sikres gennem overvågningsudvalg, koordinerede indkaldelser af forslag og arbejdsgrupper. Loven om offentligt ansatte, der blev vedtaget i 2014, skal medvirke til at forbedre den administrative kapacitet. 4. Forenkling for støttemodtagerne Tjekkiet sigter mod at mindske den administrative byrde for støttemodtagerne og den offentlige forvaltning ved at reducere antallet af programmer og bemyndigede organer, oprette et nyt overvågningssystem for hele gennemførelsesprocessen og indføre en fælles procedure for alle programmer. Finansielle instrumenter og muligheder såsom forudbetalinger og forenklede omkostninger vil blive brugt mere.

1. De europæiske struktur- og investeringsfonde i Danmark Økonomiske og sociale udfordringer med relevans for de europæiske struktur- og investeringsfonde Den danske økonomi blev forholdsvis hårdt ramt af den finansielle krise, hvilket har ført til en betydelig stigning i arbejdsløsheden, særlig blandt unge og personer med udenlandsk baggrund. Selv om Danmark har et positivt erhvervsklima, er det kun få SMV'er, der er i vækst. Dette skyldes til dels, at det kun i begrænset omfang er lykkedes at omsætte innovation til indtjening, at udviklingen af iværksætterfærdigheder har været skuffende, og at den primære sektor ikke i tilstrækkelig grad har været innovativ inden for bæredygtig produktion. Desuden har Danmark stadig en række problemer med hensyn til arbejdsstyrkens færdigheder. Det drejer sig bl.a. om, at en faldende andel af arbejdstagerne tager en erhvervsuddannelse, at en lavere procentdel af (især mandlige) personer med indvandrerbaggrund nu får en uddannelse, og at der er en konstant høj frafaldsprocent på uddannelserne. I forbindelse med det europæiske semester 2014 var en af de politiske anbefalinger til Danmark at løse disse problemer. Danmark har generelt gode miljøresultater, men landet ser ikke ud til at leve op til sine målsætninger om reduktion af drivhusgasudledningen. Der er desuden stadig et stærkt pres på habitater og vandområder, bl.a. fordi jorden dyrkes intensivt, fiskeressourcerne udnyttes intensivt og der sker udvaskning af næringsstoffer. Danmark er et rigt land med relativt små, socioøkonomiske forskelle sammenlignet med andre medlemsstater, og de fleste af de udfordringer, som landet står over for, forsøges løst via nationale tiltag. Da ESI-fondenes tildeling til Danmark er beskeden, har programmerne fokus på at medvirke til løsningen af disse udfordringer. Vigtigste prioriteter og resultater 300 mio. EUR fra de europæiske struktur- og investeringsfonde skal hjælpe danske SMV'er i industrien, servicesektoren, landbruget, akvakulturen og fiskeriet til at blive mere innovative og bedre til at omsætte innovation til fortjeneste. Der er også afsat ESIF-midler til forbedring af erhvervslivets konkurrenceevne, f.eks. via støtte til klynger og samarbejdsnetværk. Desuden er en stor del af de miljø- og klimarelaterede investeringer øremærket til at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne og vækst. Dertil kommer, at Danmark vil anvende midlerne fra ESI-fondene til at udvikle udvalgte potentielle vækstområder, både i en række virksomheder og i forbindelse med regionale strategier for intelligent specialisering. Det forventes, at ca. 3 200 virksomheder vil deltage i samarbejdsnetværk, bl.a. sammen med videnscentre, og at mere end 4 000 vil lancere innovative løsninger og produkter. Danmark vil også bruge 270 mio. EUR fra ESI-fondene på social inklusion ved at hjælpe mennesker i udkanten af arbejdsmarkedet og på initiativer til at forbedre beskæftigelsesegnetheden ved at hjælpe flere til at fuldføre en erhvervsuddannelse eller en videregående uddannelse (der er afsat nationale midler til en indsats for mennesker, der befinder sig længere væk fra arbejdsmarkedet). Dermed bliver ESIF-bevillingerne brugt til at følge de politiske anbefalinger, som blev givet i forbindelse med det europæiske semester. Der skal i alt skabes omkring 5 500 arbejdspladser, og der vil blive investeret i erhvervsrettede kurser, der skal hjælpe 52 000 personer til at blive mere beskæftigelsesegnede. Danmark vil investere over 635 mio. EUR af ESIF-midlerne i miljø og klima. De miljømæssige investeringer skal målrettes beskyttelse og bevarelse af naturressourcer, forbedring af vandkvaliteten og biodiversiteten og miljøvenlig og bæredygtig udnyttelse af dyrkede arealer og fiskebestande, bl.a. inden for akvakultur, som bestemt i den nye fælles fiskeripolitik. Inden for fiskeriet vil ESI-fondene f.eks. støtte reduktionen af utilsigtede fangster med 5 000 ton og forøgelsen af den økologiske akvakulturproduktion med 3 000 ton frem mod 2023. ESIF-midlerne til landbrugssektoren vil blive anvendt til at støtte bevarelsen af landskaber og biodiversitet på et areal på mindst 3 400 km² (dvs. mere end 10 % af landbrugsarealet). Af Danmarks samlede investeringer i miljø og klima vil 91 mio. EUR blive investeret i omlægningen til lavemissionsøkonomi, der skal føre til en reduktion af drivhusgasudledningen med 51 000 ton og af energiforbruget med 905 000 GJ. Dette vil hjælpe Danmark til at opfylde sit Europa 2020-strategimål om at nedbringe drivhusgasudledningen med 20 %. Øget ressourceeffektivitet er en del af Danmarks strategi for forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne, og de midler, der anvendes til at styrke konkurrenceevnen, vil også bidrage til landets omlægning til lavemissionsøkonomi. Det forventes, at ca. 577 mio. EUR, svarende til 46 % af de samlede afsatte ESIF-midler til Danmark, vil blive brugt på bekæmpelse af klimaforandringer. Brug af finansielle instrumenter og territoriale redskaber Danmark afsatte i perioden 2007-2013 28 mio. EUR til finansielle instrumenter. I perioden 2014-2020 har landet gjort det muligt for regionerne at bruge midler fra finansielle instrumenter til investeringer i forbedring af virksomhedernes energi- og ressourceeffektivitet. Danmark vil bruge 5 % af EFRU-bevillingerne til bæredygtig byudvikling, der er fokuseret på erhvervsudvikling gennem innovation og energi- og ressourceeffektivitet. Disse byudviklingsinitiativer vil blive integreret i en overordnet strategi for de økonomiske, sociale, demografiske, miljømæssige og/eller klimatiske udfordringer i visse byområder. Samlet set vil der ved hjælp af Leader-metoden blive givet støtte til 26 lokale aktionsgrupper, der omfatter både landdistrikter og kystområder. Disse grupper skal arbejde på at styrke eksisterende turismerelaterede aktiviteter, udvikle små virksomheder og serviceydelser og støtte bæredygtigt fiskeri. Dette vil skabe job og forbedre levevilkårene for lokalbefolkningen. Nøgleoplysninger Samhørighedspolitikken (ESF, EFRU og SF) ELFUL EHFF Europæisk territorialt samarbejde Antal programmer 2 nationale 1 1 5 Disponible bevillinger (i EUR) 413 231 682 918 803 690 208 355 420 748 186 649 2. Forhåndsbetingelser for effektiv og produktiv anvendelse af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde Danmark opfylder alle forhåndsbetingelser for at få støtte fra ESI-fondene.

3. Forvaltningen af ESI-fondene EFRU- og ESF-midlerne anvendes via seks regionale vækstfora med Erhvervsstyrelsen som forvaltningsmyndighed. Programmerne forvaltes af de samme forvaltningsmyndigheder på regionalt plan. ELFUL og EMFF administreres begge af NaturErhvervstyrelsen, og gennemførelsen af Leader-initiativer er delegeret til Erhvervsstyrelsen, hvilket sikrer tæt koordinering mellem fondene. Dertil kommer, at de to nationale forvaltningsmyndigheder er medlemmer af hinandens overvågningsudvalg (for henholdsvis EFRU/ESF og ELFUL/EHFF). Desuden overvejer de to administrerende myndigheder at koordinere møder mellem de to sæt af fonde for at effektivisere gennemførelsen. Både ESF og Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede har social integration som mål, men ESF er mere arbejdsmarkedsorienteret. Overlapning mellem de to fonde undgås via forskellige målsætninger for programmerne og ved, at de to forvaltningsmyndigheder er medlemmer af hinandens overvågningsudvalg. 4. Forenkling for støttemodtagerne Potentielle støttemodtagere skal have elektronisk adgang til forvaltningen af fonden (i overensstemmelse med e-samhørighedsinitiativet). Personer, der ikke har umiddelbar adgang til elektroniske hjælpemidler, vil stadig kunne få adgang til fonden på andre måder. Danmark forventer også at udvide brugen af forenklede omkostninger.

1. De europæiske struktur- og investeringsfonde i Estland Økonomiske og sociale udfordringer med relevans for de europæiske struktur- og investeringsfonde Estland har udvist en bemærkelsesværdig fleksibilitet i sin håndtering af den økonomiske krise. Det reale BNP forventes i 2016 at nå op på niveauet fra før krisen. Selv om økonomien som helhed er blevet bedre, er der stadig alvorlige strukturelle problemer. De skal løses, hvis den estiske økonomi skal blive mere videnbaseret, innovativ, inklusiv og bæredygtig. Den offentlige støtte til forskning og innovation synes at mangle koordinering og bør fokuseres på et begrænset antal områder for intelligent specialisering. De videregående uddannelser skal stadig gøre mere for at imødekomme behovene hos virksomheder og forskningsinstitutioner. Innovationskapaciteten er lav, og der er kun få virksomheder, der samarbejder med forskningsinstitutioner. Den stadig mindre arbejdsstyrke kan kombineret med lav arbejdsproduktivitet blive en udfordring på mellemlang til lang sigt. Estland har først for nylig påbegyndt gennemførelsen af den ambitiøse arbejdskapacitetsreform. Mangel på børnepasningsfaciliteter gør det vanskeligt for forældre til at vende tilbage til arbejdet. Tilgængeligheden og kvaliteten af offentlige tjenesteydelser varierer fra lokalitet til lokalitet. Estland skal gøre mere for at tiltrække folk til erhvervsuddannelser og praktikforløb. Indsatsen for at fremme iværksætteriet og beskæftigelsen i hele landet skal intensiveres for at hindre de økonomiske udviklingsforskelle i at blive større. Estlands ressourceintensitet er stadig meget høj. Landet vil sandsynligvis ikke kunne opfylde sit mål for energieffektivitet for 2020. Bestræbelserne på at forbedre energieffektiviteten i boliger og industri skal øges. Estland bør også arbejde hen imod anvendelsen af mere bæredygtige transportformer. Disse udfordringer er afspejlet i de politiske anbefalinger, som blev givet i forbindelse med det europæiske semester. Vigtigste prioriteter og resultater Med støtte fra ESI-fondene forventer Estland at øge udgifterne til forskning og udvikling i den private sektor til 2 % af BNP i 2023 (mod 1,26 % i 2012). Forsknings- og udviklingsprogrammerne bliver udformet i overensstemmelse med Estlands strategi for intelligent specialisering. Estland vil også anvende ESIF-midlerne til at øge SMV'ernes konkurrenceevne og forventer, at antallet af eksporterende virksomheder vil stige til 15 700 (mod 11 281 i 2012). Støtten til udvikling af landdistrikterne skal være mere målrettet, så der opnås positive forandringer i økonomien i landdistrikterne. Særlige ordninger skal medvirke til udviklingen af små bedrifter og til at støtte unge landbrugere, der vil starte nye landbrug. Estland vil tilskynde til udvikling af korte fødevareforsyningskæder og investere i forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. Landet vil desuden anvende de europæiske struktur- og investeringsfonde til at styrke den digitale økonomi, med det formål at forsyne 60 % af landet med bredbåndshastigheder på mindst 100 Mb/s (mod 3,6 % i 2012). Estland vil investere i beskæftigelse med det formål at få beskæftigelsesfrekvensen op på 76 % (mod 73,3 % i 2013). Et af midlerne til at opnå dette er en reform af arbejdsevnevurderingen. Landet vil desuden arbejde på at fastholde den andel af BNP, der skabes uden for Tallinn og Tartu på 30 %. På uddannelsesområdet er målet at nå op på 75 % fuldførte lærlingeuddannelser (mod 50 % i 2013), hvilket vil komme ca. 8 000 personer til gavn. Desuden vil over 350 000 unge og andre personer i den arbejdsdygtige alder blive tilbudt karriererådgivningsmøder. Med støtten til social inklusion forventes ventelisterne til børnepasning og børnehaveklasse at blive nedbragt til 300 børn mod 4 430 i 2012. Ungdomsarbejdstjenesterne skal komme ca. 200 000 deltagere til gavn. Den eksisterende sundhedsinfrastruktur skal optimeres, og den primære sundhedspleje og sygdomsforebyggelsen skal styrkes. De midler, der er afsat til administrativ kapacitet, skal bruges til at hæve den andel af befolkningen, der er tilfreds med kvaliteten af de offentlige serviceydelser til 85 % (mod 67 % i 2012). Støtten til transport vil blive anvendt til udvikling af det transeuropæiske net samt til miljøvenlig transport og lavemissionstransportsystemer – f.eks. skønnes antallet af togpassagerer at kunne nå op på 8,4 mio. årligt fra 4,2 mio. i 2013. Investeringerne i lavemissionsøkonomi har som mål at opnå energibesparelser på op til 45 % for 40 000 boliger. Estland planlægger at bruge de midler, der er afsat til miljø og tilpasning til klimaforandringer, til at opfylde de væsentlige krav i EU-lovgivningen om vandsektoren og sikre modstandsdygtighed over for katastrofer. Pengene skal også bidrage til at bevare biodiversiteten via støtte til vedligeholdelsen af delvis naturlige habitater (på 2,6 % af landbru