DA 
 
 
DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE 
af 14. december 2004 
på anmodning af Finanstilsynet om et forslag til lov om ændring af lov om investeringsforeninger 
og specialforeninger samt andre kollektive inv esteringsordninger m.v. og lov om finansiel 
virksomhed 
(Hedgeforeninger) 
(CON/2004/38) 
 1. Den 25. oktober 2004 modtog Den Europæiske Cent ralbank (ECB) via Danmarks Nationalbank en 
anmodning fra Finanstilsynet på vegne  af Økonomi- og Erhvervsministeriet om en udtalelse om et 
forslag til lov om ændring af lov om invester ingsforeninger og specialforeninger samt andre 
kollektive investeringsordninger m.v. og lov om fi nansiel virksomhed (i det følgende benævnt 
lovforslaget). 
2. ECB’s kompetence til at afgive udtalelser har hjemmel i artikel 105, stk. 4, i traktaten om oprettelse 
af Det Europæiske Fællesskab og artikel 2, stk. 1,  sjette led, i Rådets beslutning (98/415/EF) af 
29. juni 1998 om de nationale  myndigheders høring af Den Euro pæiske Centralbank om udkast til 
retsforskrifter
1, da lovforslaget indeholder regler for finansie lle institutioner, for så vidt de materielt 
påvirker de finansielle institutioner og de fina nsielle markeders stabilitet. I overensstemmelse med 
artikel 17.5, første punktum, i forretningsordene n for Den Europæiske Centralbank er denne 
udtalelse vedtaget af ECB’s Styrelsesråd. 
3. Lovudkastet gennemfører Rådets direktiv 85/ 611/EØF af 20. december 1985 om samordning af 
love og administrative bestemmelser om visse ins titutter for kollektiv investering i værdipapirer 
(investeringsinstitutter)2. Endvidere etablerer lovforslaget et særligt juridisk og tilsynsmæssigt 
grundlag for at etablere danske  hedgeforeninger. Da udkast til nationale love, som udelukkende 
gennemfører direktiver, falder uden for anvendelsesområd et for artikel 2, stk. 1, i Rådets beslutning 
98/415/EF, er denne udtalelse begrænset til at omfatte  de bestemmelser i lovforslaget, som vedrører 
hedgeforeninger og som går videre end blot  at gennemføre et fællesskabsdirektiv. 
4. I henhold til lovforslaget skal hedgeforeninger, som retter henvendelse til en  videre kreds eller 
offentligheden, godkendes af Finanstilsynet, mens  hedgeforeninger, som alene retter henvendelse 
                                                      
1  EFT L 189 af 3.7.1998, s. 42. 
2  EFT L 375 af 31.12.1985, s. 3. Direktivet som senest ændret ved Direktiv 2004/39/EF (EFT 145 af 30.4.2004, s. 1). 
 
2 til et enkelt medlem eller få medlemmer, kan vælg e, om de ønsker godkende lse eller ej, og dermed 
at blive underlagt den tilsynsordning, som indf øres med lovforslaget. De foreninger, som er 
godkendt, vil ikke blive underlagt restriktioner med hensyn til typer af instrumenter, hvori de må 
placere deres midler, eller med hensyn til deres spredning, men hver enkelt forenings bestyrelse 
skal fastsætte en risikoprofil fo r foreningen, som skal meddeles offentligheden ved hjælp af 
prospekter og foreningens vedtægter. Risikopr ofilen i sig selv skal ikke godkendes, men 
depotselskabet for hedgeforeningen, som skal godke ndes af Finanstilsynet, skal påse, at denne 
risikoprofil overholdes og skal indberette alle overskridelser til Finanstilsynet. Godkendte 
hedgeforeninger skal følge lovens almindelige bestemmelser om investeringsforeninger og 
specialforeninger samt andre kollektive investerings ordninger m.v. hvad angår krav til tilsyn, regler 
om prospekter, revision og virksomhedsledelse. Som konsekvens af at der skabes en særlig ordning 
for tilsyn med danske hedgeforeninger, foreslås de r endvidere nogle ændringer af reglerne for 
investeringsforvaltningsselskaber og depotselsk aber, således at disse selskaber kan være 
depotselskab for hedgeforeninger.  
5. Hedgeforeninger har tiltrukket sig opm ærksomhed i den internationale finansverden som følge af 
deres betydelige vækst og udbredelse som en st adig mere almindelig investeringsmetode. 
Vækstraten inden for hedgeforeninger tyder på, at hedgeforeninger er ved at blive vigtige 
finansielle formidlere uden for ba nkområdet, som potentielt vil kunne  få indvirkning på stabiliteten 
i det finansielle system, ikke mindst som følge af deres almindeligvis aktive og højtgearede 
handelsstrategi og udbygningen af deres forbinde lser til banksektoren. På denne baggrund ser ECB 
med tilfredshed på, at de danske myndigheder  har hørt ECB om lovforslaget og vil gerne 
understrege vigtigheden heraf. 
6. Medens det er almindeligt anerkendt, at det er  nødvendigt nøje at overvåge hedgeforeninger, 
foregår der er stadig en offentlig debat, om  dette bør omfatte en direkte regulering af 
hedgeforeninger. På det internationale plan har Financial Stability Forum i sin 
arbejdsgrupperapport om højt gear ede finansielle institutioner ( Report of the working group on 
highly leveraged financial institutions)3 og IMF in sin årlige rapport om den globale finansielle 
stabilitet ( Global Financial Stability Report )4 udtalt sin støtte til forskellige myndigheders 
bestræbelser på at opnå bedre forståelse for,  tilsyn med og indflydelse på hedgeforeningers 
aktiviteter. Efterfølgende er der sket en udvikl ing i denne retning i USA, da det amerikanske 
børstilsyn (Securities and Exchange Commission – SEC ) for nyligt vedtog en regel, hvorefter 
rådgivere for hedgeforeninger (eller ”private” foreninger), som ikke hidtil har været under 
offentligt regulering, skal registreres hos SEC senest i 20065. På europæisk plan vedtog Europa-
Parlamentet den 15. januar 2004 en beslutning om hedgeforeninger, på baggrund af en rapport fra 
Udvalget om Økonomi og Valuta spørgsmål, som foreslog en let reguleringsordning for 
                                                      
3  Dateret 5. april 2000. 
4  Dateret 13. september 2004. 
5  Regel 203(b)-2 i US Inve stment Advisers Act of 1940, vedtaget 26. oktober 2004. 
 
3 hedgeforeninger6. ECB er i færd med grundige undersøgelser af, hvilke konsekvenser 
hedgeforeinger har for den finansielle stabilitet,  og hvorvidt det vil være nødvendigt med en 
reguleringsordning. ECB skal derfor påpege, at de synspunkter, som kommer til udtryk i denne 
udtalelse, er med forbehold for udvikling af E CB’s generelle holdning til dette spørgsmål. Denne 
udtalelse er derfor begrænset til tekniske bemærkninger.  
7. ECB kan tilslutte sig forslagets overordnede sigte,  med fastsættelse af en række oplysningskrav, 
som vil øge gennemsigtigheden ve drørende hedgeforeningers aktiv iteter og de potentielle risici, 
som de har påtaget sig. ECB skal dog påpege to  forhold. For det første lader forslaget kun 
ordningen med obligatorisk tilsynsgodkendelse gæ lde for hedgeforeninger,  som henvender sig til 
en større kreds eller offentli gheden, medens det er frivilli gt for andre hedgeforeninger. 
Hedgeforeninger kan imidlertid på drage sig betydelig gearing og likviditetrisici, som kan have 
indflydelse på den finansielle stabilitet, uafhæ ngig af spredningen på investorer. Det kunne derfor 
overvejes at udstrække oplysningskravene i lovfor slaget til også at omfatte de hedgeforeninger, 
som kun ejes af et mindre antal medlemmer. For det andet er de indeholdte oplysningskrav ikke særlig specifikke, især for så vidt angår elemen terne i risikoprofilen og de løbende oplysninger, 
som investorerne modtager. Da hedgeforeningernes ak tiviteter er komplekse af natur, og i lyset af 
det begrænsede antal tilgængelige benchmark på markedet, kunne muligheden af mere præcise 
bestemmelser overvejes til sikring af, at investor er, ikke mindst i detail-sektoren, har tilstrækkelig 
information til en dækkende vurdering af hedgeforeningernes risiko og resultat.  
8. ECB bemærker, således som det også er anført i de generelle bemærkninger til lovforslaget, at der 
ikke findes nogen internationalt anerkendt defin ition på begrebet ”he dgefond”. Begrebet dækker 
over et meget vidt spektrum af fonde med forske llige investeringsfilosofier og risikovillighed. De 
generelle bemærkninger påpeger dog følgende fællestræk, som synes at karakterisere alle hedge 
fonde: (i) klare afkastmål og investeringsstrategier , (ii) ingen lovgivningsmæssige begrænsninger 
på fondenes investeringsfrihed, hverken med he nsyn til markeder, instrumenter, spredning eller 
gearing, og (iii) investeringsrådgiver investerer  selv betydelige midler i fonden og får herfor 
præstationsbetinget honorarer. Mange  forskellige slags foretagender ville være dækket af disse tre 
træk. Det konstateres, at lovforslaget ikke indeholder bestemmelser, som præcist fastlægger 
rammer for sådanne fonde. For at kunne bestemme de fonde, som er omfattet af lovforslaget, 
anvender dette i stedet en definition (se paragr af 114a i forslaget), so m fastlægger en generel 
beskrivelse af de aktiviteter som en hedgefore ningen må foretage. Af hensyn til en sikker 
retstilstand kunne det eventuelt være nyttigt at ove rveje, om der kunne indføres en mere præcis 
definition, som fastlægger hvorledes hedgefo reninger kan adskilles fra andre former for 
investeringsfonde, som er reguleret (henholdsvi s ikke er reguleret) i dansk lovgivning.  
                                                     
 
6  Europa-Parlamentets beslutning P5 TA (2004)0031 om Fremtiden for ”hedge funds”  og derivater (2003/2082 (INI)). 
 
4 9. ECB skal understrege, at man ikke vil have indvendinger mod, at de kompetente nationale 
myndigheder gør denne udtalelse offentligt tilgænge lig som de måtte finde det ønskeligt. Denne 
udtalelse vil blive offentliggjort på ECB’ s websted seks måneder efter vedtagelsen. 
  Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 14. december 2004. 
 
[Underskrift] 
 
Formand for ECB 
Jean-Claude TRICHET