I. INDLEDNING

Den 12. april 2016 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om status og de mulige veje frem med hensyn til situationen med manglende gensidighed på visumområdet i forhold til visse tredjelande. I meddelelsen blev det påpeget, at der med aktiv støtte fra Kommissionen var blevet fundet en løsning på langt de fleste af de meddelte tilfælde af manglende gensidighed på visumområdet i forhold til otte tredjelande. Der blev dog i meddelelsen gjort opmærksom på, at hvis et af de berørte tredjelande ikke havde ophævet visumpligten senest den 12. april 2016, skulle Kommissionen i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 af 15. marts 2001 som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1289/2013 af 11. december 2013 vedtage en delegeret retsakt, der i 12 måneder suspenderer visumfritagelsen for statsborgere fra det pågældende tredjeland. Ifølge forordningen skal Kommissionen også tage hensyn til konsekvenserne af en suspension af visumfritagelsen for EU's og dets medlemsstaters eksterne forbindelser.

I meddelelsen fra april 2016 foretog Kommissionen en vurdering af konsekvenserne og virkningerne af suspensionen af visumfritagelse for EU's borgere og erhvervsliv samt for statsborgere fra de pågældende tredjelande og opfordrede Europa-Parlamentet og Rådet til at drøfte den mest hensigtsmæssige vej frem. Kommissionen fremlagde efterfølgende fire opfølgende meddelelser i juli og december 2016 og i maj og december 2017. Kommissionen fremlagde i sin seneste meddelelse om gensidighed på visumområdet fra december 2017 en oversigt over den aktuelle situation og mulige veje frem med hensyn til situationen med manglende gensidighed med USA (meddelt af Bulgarien, Kroatien, Cypern, Polen og Rumænien) som det eneste tilbageværende land uden gensidighed på visumområdet.

Da den seneste meddelelse blev forelagt for Europa-Parlamentet, opfordrede visse medlemmer af Europa-Parlamentets Udvalg om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE-udvalget) Kommissionen til at vedtage en delegeret retsakt om suspension af visumfritagelsen for amerikanske statsborgere, mens andre var enige med Kommissionen om, hvilke virkninger en sådan suspension ville få for de transatlantiske forbindelser, og anerkendte de igangværende bestræbelser på at opnå gensidighed på visumområdet. Som anført i tidligere meddelelser har Rådet ikke behandlet spørgsmålet i de seneste tolv måneder.

I denne meddelelse gøres der status over de fremskridt, der er gjort hen imod gensidighed på visumområdet siden december 2017 for så vidt angår USA.

II. DEN SENESTE UDVIKLING

1.Kravene i USA's visumfritagelsesprogram og den seneste udvikling

Kravene i USA's visumfritagelsesprogram er fastsat enten i amerikansk lovgivning, hvilket navnlig er tilfældet med hensyn til afslagsprocenten, eller som en del af de krav, der er indført af Department of Homeland Security.

Visumfritagelsesprogrammet betragtes af USA ikke kun som en måde at lette rejseaktiviteter på, men også som et sikkerhedsprogram. USA har øget sikkerhedselementerne i programmet, navnlig ved i december 2017 at indføre visse yderligere forbedringer af visumfritagelsesprogrammet. Disse forbedringer blev indført af Department of Homeland Security og vedrører hovedsagelig antallet af personer, der bliver længere, end de har tilladelse til, flysikkerhed og en yderligere stramning af sikkerhedskravene, navnlig ved at kræve fuld gennemførelse af de eksisterende ordninger om informationsudveksling ved systematisk at screene rejsende i forhold til de oplysninger, USA ligger inde med til bekæmpelse af terrorisme. Kommissionen følger nøje denne udvikling, som gælder for både nuværende og kommende medlemmer af visumfritagelsesprogrammet, og betragtes nu som "grundlæggende krav".

Ved vurderingen af de fem berørte medlemsstater med henblik på deres medtagelse i visumfritagelsesprogrammet fokuserede USA navnlig på følgende krav:

Afslagsprocenten

I henhold til amerikansk lovgivning (USA's lov om indvandring og statsborgerskab) skal afslagsprocenten for besøgsvisum for kommende lande i visumfritagelsesprogrammet ligger på under 3 % om året eller i en toårig periode i gennemsnit ligge på under 2 %. Ifølge statistikkerne over afslag på visum i 2017 ligger fire af de fem ovennævnte medlemsstater over den krævede tærskel på 3 % (Bulgarien 14,97 %, Kroatien 5,1 %, Polen 5,92 % og Rumænien 11,76 %). De berørte medlemsstater arbejder aktivt på at mindske antallet af afslag. Det bemærkes, at der i forhold til tallene for 2016 er sket fremskridt med hensyn til at nedbringe antallet af afslag i flere af de berørte medlemsstater. Bulgarien har registreret et stabilt fald i afslagsprocenten de senere år, idet der er sket et fald fra 17,3 % i 2015 og 16,9 % i 2016 til 14,97 % i 2017. Afslagsprocenten for kroatiske statsborgere er også faldet fra 6,8 % i 2016 til 5,1 % i 2017. Cypern ligger fortsat under tærsklen på 3 %, idet afslagsprocenten er faldet fra 2 % i 2016 til 1,69 % i 2017. Selv om afslagsprocenten for Polen i 2017 steg lidt i forhold til det foregående år (5,4 % i 2016), viser de overordnede tal, at der de senere år har været en stabilt faldende tendens. Afslagsprocenten for Rumænien har været stabil de senere år, idet der skete et lille fald i 2017 i forhold til 2016 (11,4 %).

Adskillige medlemsstater har gennemført oplysningskampagner med støtte fra EU og aktiv deltagelse af USA's lokale konsulater for at skabe øget bevidsthed om betingelserne for at rejse til USA og følgelig nedbringe afslagsprocenten (det har navnlig været tilfældet i Kroatien, Bulgarien og Rumænien i løbet af 2017). Andre berørte medlemsstater har også gennemført outreachaktiviteter: Bulgarien har samarbejdet med det lokale amerikanske konsulat om at udarbejde retningslinjer, hvori den amerikanske procedure for ansøgning om visum forklares, bl.a. en samtale i forbindelse med ansøgning om visum. Andre berørte medlemsstater har også tidligere gennemført outreachaktiviteter.

I den forbindelse har de amerikanske myndigheder anmodet de berørte medlemsstater om en detaljeret oversigt over fordelingen af afslag på visum for derved at målrette deres outreachaktiviteter bedre.

Gennemførelse af aftalen om forebyggelse og bekæmpelse af grov kriminalitet

Ud over at undertegne aftalen om forebyggelse og bekæmpelse af grov kriminalitet har de målrettede sikkerhedstiltag, som USA's Department of Homeland Security traf i 2017, gjort det obligatorisk for et land for at komme i betragtning til at komme med i visumfritagelsesprogrammet, at det fuldt ud gennemfører aftalen om forebyggelse og bekæmpelse af grov kriminalitet. Alle de berørte medlemsstater har arbejdet hen imod at opfylde dette kriterium. Bulgarien, Kroatien, Cypern og Rumænien har undertegnet og ratificeret denne type aftale med USA og har arbejdet på fuldt ud at gennemføre den for at opfylde de krav, USA har opstillet for at komme med i visumfritagelsesprogrammet.

På trepartsmødet i maj 2018 (se afsnit II.2 nedenfor) bebudede Polen, at det havde til hensigt på ny at indlede forhandlinger med USA om undertegnelse af aftalen om forebyggelse og bekæmpelse af grov kriminalitet, som blev paraferet i 2013, men som endnu ikke er undertegnet. På trepartsmødet i oktober drejede drøftelserne sig først og fremmest om, hvordan det er muligt at fremskynde arbejdet med at undertegne og indgå aftalen om forebyggelse og bekæmpelse af grov kriminalitet mellem USA og Polen. Måldatoen for revisionen af den paraferede aftale var udgangen af 2018. Kommissionen støtter en hurtig indgåelse af aftalen og dens gennemførelse, da det er det krav, USA har stillet for, at et land kan komme i betragtning til at komme med i visumfritagelsesprogrammet.

Gennemførelse af Homeland Security Presidential Directive 6/Terrorist Screening Center Agreement

På lignende vis har de ændringer, som Department of Homeland Security foretog af visumfritagelsesprogrammet i december 2017 ud over kravet om undertegnelse af Homeland Security Presidential Directive 6/Terrorist Screening Center Agreement gjort det obligatorisk, at denne aftale skal gennemføres fuldt ud. Alle de berørte medlemsstater har undertegnet og ratificeret denne aftale, men for at den kan anses som fuldt ud gennemført, kræver USA hyppigere rapportering og systematisk brug af oplysninger fra USA. Alle de berørte medlemsstater har fremskyndet arbejdet med at opfylde dette krav, f.eks. ved indføre udveksling af operationelle oplysninger mellem de nationale myndigheder og USA's Terrorist Screening Centre.