[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 27.10.2010

KOM(2010) 623 endelig VOL. I

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Kommissionens arbejdsprogram for 2011

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 3

2. Genskabelse af vækst og arbejdspladser: Hurtigt frem mod 2020 4

2.1. Styrkelse af økonomisk styring og indledning af det europæiske halvår 4

2.2. Finansiel regulering: færdiggørelse af reformen 4

2.3. Intelligent vækst 5

2.4. Bæredygtig vækst 5

2.5. Inklusiv vækst 6

2.6. Udnyttelse af vækstpotentialet i det indre marked 6

3. Fortsættelse af dagsordenen for borgerne: frihed, sikkerhed og retfærdighed 7

4.1. En omfattende handelspolitik 8

4.2. EU's udvidelse, naboskab, udviklingspolitikker og humanitær bistand 9

5. Fra input til virkning: bedst mulig udnyttelse af EU-politikker 9

5.1. Et moderne budget for Europas fremtid 9

5.2. Fremme af smart regulering 10

5.3. Igangværende arbejde 10

6. Konklusion 11

1. INDLEDNING

Denne Kommission præsenterer sit arbejdsprogram for 2011 på et tidspunkt med særligt mange udfordringer for EU. Der er klare tegn på økonomisk opsving efter den værste krise i de seneste årtier – men opsvinget har endnu ikke fået fodfæste. Derfor er der i de nye initiativer, som Kommissionen vil foreslå og sætte i gang i 2011, stærk fokus på at sætte skub i opsvinget. 2011 bør være det år, hvor Europa 2020-strategien kommer til at udgøre rygraden i bestræbelser på EU-plan og nationalt plan for at opnå intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Der bør opnås fuld enighed om den omfattende nye reguleringsramme for den finansielle sektor, lanceringen af det første europæiske halvår med koordinering af den økonomiske politik og en række praktiske foranstaltninger, der kan fremme forandring. Midt i 2011 vil Kommissionen, når den fremsætter forslag til den næste flerårige finansielle ramme for EU, udstikke, hvordan EU-budgettet skal efter indrettes Europa 2020-strategien. Dette arbejdsprogram er bygget op om de fem politiske hovedprioriteter for EU, som formanden José Manuel Barroso fastsatte i den første tale om Unionens tilstand, som blev holdt for Europa-Parlamentet i september 2010[1]:

- Håndtering af den økonomiske krise og tilførsel af dynamik i opsvinget.

- Genopretning af vækst og jobskabelse ved at fremskynde reformdagsordenen for Europa 2020.

- Opbygning af et område med frihed, retfærdighed og sikkerhed.

- Indledning af forhandlinger om et moderne EU-budget.

- Fremme af EU' vægt på den globale scene.

Arbejdsprogrammet er det første, der skal vedtages under den nye programmeringscyklus, der startede med Kommissionens formands politiske retningslinjer, og som fremgår af rammeaftalen mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen. Arbejdsprogrammet kan også inspirere til en ny måde at programmere fælles EU-prioriteter på, som fastsat i Lissabontraktaten.

Kommissionens arbejdsprogram fokuserer naturligvis på tiltag, der skal gennemføres i 2011. Men set i det nye flerårige perspektiv for programmeringscyklussen danner Kommissionens årlige arbejdsprogram også ramme for en vurdering af igangværende politikker, og der peges på områder, hvor det er nødvendigt at tage politiske initiativer for at gennemføre de langsigtede politiske strategier, der skal til for at nå EU's mål.

Da der er et presserende behov for at færdiggøre EU's arbejde med centrale forslag på områder inden for økonomisk styring og finansiel regulering, vil Kommissionen sammen med Europa-Parlamentet og Rådet se nærmere på, hvordan der kan ske en prioritering, så der hurtigt kan vedtages et bestemt, begrænset antal særligt hastende forslag.

2. GENSKABELSE AF VÆKST OG ARBEJDSPLADSER: HURTIGT FREM MOD 2020

2.1. Styrkelse af økonomisk styring og indledning af det europæiske halvår

Kommissionen har for nylig lagt en omfattende pakke af forslag på bordet, som skal styrke redskaberne til økonomisk styring og udvide dem til at omfatte koordinering af økonomiske politikker og budgetpolitikker[2]. De nye forslag vil betyde en bredere, øget overvågning af budgetpolitikker på EU-plan samt en bedre koordinering af makroøkonomiske politikker, som kan afhjælpe mangler i gældende lovgivning, blandt andet gennem fremadrettede tiltag over for makrofinansielle ubalancer. Med nye håndhævelsesmekanismer vil man kunne forhindre overforbrug eller korrigere herfor, så Europas budgetmæssige eller finansielle stabilitet ikke lider skade. For at opretholde dynamikken opfordrer Kommissionen EU's lovgivere til at sørge for, at den politiske beslutningstagning foregår i et hurtigt tempo.

I første halvdel af 2011 vil det europæiske halvår med politisk koordinering blive den centrale struktur for EU's fælles bestræbelser på at fremme vækst og jobskabelse. I januar 2011 vil Kommissionen vedtage den første årlige vækstundersøgelse, som skal indlede det europæiske halvår. I den årlige vækstundersøgelse vil den økonomiske situation i Unionen blive analyseret, herunder potentielle ubalancer og systemiske risici. Der vil især blive set på, hvor EU står i forhold til de fem mål, der er fastsat i Europa 2020-strategien, således at vi kan starte med at sætte benchmark for EU's omdannelse til et intelligent, bæredygtigt og rummeligt samfund.

2.2. Finansiel regulering: færdiggørelse af reformen

Der blev i juni 2010 fremlagt en omfattende tidsplan for gennemførelsen af forslag til færdiggørelse af EU's finansielle reform[3]. I begyndelsen af 2011 vil Kommissionen forelægge de resterende forslag til færdiggørelse af reformen af den finansielle sektor.

De fleste af de forslag, der skal løse problemerne i forbindelse med krisen, er allerede godkendt eller forelagt, og de seneste aftaler om den finansielle tilsynspakke er en milepæl her. I første halvdel af 2011 vil Kommissionen følge dette op med endnu flere forbedringer af reglerne om bankernes kapitalgrundlag (CRD IV) for i EU at få implementeret resultatet af det internationale arbejde i Baselkomitéen for Banktilsyn, ændringer af direktivet om markeder for finansielle instrumenter (MiFID) og direktivet om markedsmisbrug for at afslutte arbejdet hen imod mere gennemsigtige og sikre derivatmarkeder, et forslag om kreditvurderingsbureauer samt lovgivning om fastlæggelse af en ramme for styring og løsning af bankkriser, der kan give de relevante myndigheder et sammenhængende sæt af værktøjer, herunder bankafviklingsfonde.

Der vil især blive fokuseret på beskyttelse af småinvestorer og almindelige forbrugere: Blandt initiativerne vil der være lovgivning om basale bankydelser og tiltag for at fremme ansvarlig långivning og låntagning i forbindelse med prioritetslån.

Disse og andre forslag vil være de sidste i Kommissionens ambitiøse reformprogram for den finansielle sektor. De europæiske institutioner bør have som mål at få hele reformen godkendt inden udgangen af 2011, således at vi får et avanceret system til finansiel regulering, der kan fungere som en af grundstenene for sund, jobskabende vækst. Indtil da vil EU fortsætte sine bestræbelser på at fremme en stærk, koordineret global tilgang, blandt andet ved aktivt at deltage i G20. Kommissionen vil fortsat forsøge at få den finansielle sektor til at yde sit bidrag hertil.

2.3. Intelligent vækst

Gennem Europa 2020's flagskibsinitiativer om Innovation i EU[4], Unge på vej[5] og den digitale dagsorden[6], har Kommissionen vist, hvordan EU kan sætte ind på mange fronter for at fremme Europas potentiale hvad angår intelligent vækst. I løbet af 2011 vil de konkrete forslag, der blev annonceret i flagskibene, blive forelagt og gennemført gennem supplerende tiltag på europæisk og nationalt plan.

Med den stadige udvikling af internettet får audiovisuelle producenter og sendestationer nye muligheder, men det giver nye udfordringer hvad angår beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder. En grænseoverskridende og paneuropæisk licensordning inden for den audiovisuelle sektor vil kunne stimulere kreativiteten og være til fordel for unionsborgerne.

Europæiske standarder bør spille en større rolle som platforme for vore virksomheders globale konkurrenceevne, især for små og mellemstore virksomheder. IKT-sektoren er en af de sektorer, der har et enormt potentiale. I 2011 vil der blive fremlagt en pakke af forslag, som skal skabe et mere integreret europæisk standardiseringssystem.

Kommissionen vil også fastslå, hvordan EU kan være med til at modernisere højere uddannelse, og fremlægge sin vision for, hvad der fremover kan gøres for at fremme viden og innovation.

2.4. Bæredygtig vækst

Som annonceret i Europa 2020-strategien vil Kommissionen fremlægge sin vision for "Ressourceeffektivitet" som et flagskibsinitiativ i 2011. Det vil åbne nye veje for integreret politisk beslutningstagning på EU-plan. Formålet hermed vil være gradvis at få opbygget en ramme baseret på ressourceeffektivitet, som kan støtte skiftet til et CO2-lavemissionssamfund, hvor der føres sektorspecifikke politikker om energi, transport og forvaltning af naturressourcer, f.eks. landbrug og fiskeri, inden for en langsigtet bæredygtig ramme. Dette arbejde vil tage lang tid, og i første omgang skal der findes en overordnet tilgang, der viser, hvordan vi ved i dag at sætte ind på områder som energi, transport og fremme af et CO2-lavemissionssamfund kan ændre EU's økonomi inden 2050. I disse indbyrdes forbundne initiativer vil der blive vist mellem- og langsigtede scenarier, som kan give et solidt grundlag for beslutningstagning og give mere forudsigelige vilkår for store investeringer. Det skal også understøttes af en bred tilgang til, hvordan ressourceeffektivitet kan blive en del af den måde, som det europæiske samfund udvikler sig på i fremtiden.

Der vil i 2011 især blive fokuseret på energiinfrastruktur og -effektivitet, som giver en umiddelbar gevinst for miljø, økonomi og energisikkerhed, herunder i form af et enormt potentiale for jobskabelse.

I hvidbogen om den fremtidige transportpolitik vil det blive undersøgt, hvor langt man er kommet med det europæiske transportområde, som skal blive en effektiv, sømløs infrastruktur omkring et kernenetværk og bygge på innovation for at opnå transport med lav CO2-emission.

At fremme bæredygtig udnyttelse af naturressourcer og frigive det innovative potentiale i sektorer som landbrug og fiskeri vil være et centralt emne for Kommissionens forslag til revision af den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik i den periode, som den nye flerårige finansielle ramme dækker.

I 2011 vil Kommissionen fortsætte med at bekæmpe klimaforandring. Kommissionen vil fortsætte med at presse på med internationale bestræbelser for at opnå en ambitiøs, global aftale og vil også arbejde nært sammen med bilaterale partnere og udveksle ideer og udvikle fælles projekter på områder som ren teknologi, handel med CO2 og vedvarende energi. 2011 bliver også et travlt år med den mere omfattende miljødagsorden. Rio+20-topmødet i 2012 vil nemlig stå højt på dagsordenen, og Kommissionen vil vurdere resultaterne af det sjette miljøhandlingsprogram og se på de tematiske strategier om affaldsforebyggelse og -genanvendelse.

2.5. Inklusiv vækst

Inden udgangen af 2010 vil Kommissionen offentliggøre den femte samhørighedsrapport og foreslå endnu to Europa 2010-flagskibe – om "nye færdigheder og jobs" og "en platform mod fattigdom". Der vil i 2011 blive fastsat en række konkrete foranstaltninger, som kan fremme inklusiv vækst. I nært samarbejde med arbejdsmarkedets parter vil Kommissionen forelægge lovgivningsforslag, der kan forbedre gennemførelsen af udstationeringsdirektivet og opdatere arbejdstidsdirektivet efter nye realiteter. Kommissionen vil også arbejde hen imod en kvalitetsramme, hvor der fuldt ud tages hensyn til, at tjenesteydelser af almen økonomisk interesse er af en speciel art, og hvor opdateringen af statsstøttereglerne er et vigtigt skridt. At sikre inklusiv vækst betyder også, at der skal tages fat om samfundsmæssige udfordringer som for eksempel befolkningens aldring. Kommissionen vil støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at give borgerne rimelige og bæredygtige pensioner ved hjælp af konkrete foranstaltninger, som vil blive fastlagt efter de høringer, der er blevet igangsat i 2010. At fremme en ambitiøs dagsorden for økonomisk, social og territorial samhørighed vil blive et centralt emne for revisionen af samhørighedspolitikken i forslagene i den nye flerårige finansielle ramme.

2.6. Udnyttelse af vækstpotentialet i det indre marked

Det indre marked skal til stadighed uddybes og opdateres for at udnytte dets potentiale. Under nedturen modstod Unionen fristelsen til kortsigtethed og isolering. Men uden et velfungerende indre marked vil der ikke være nogen langsigtet jobvækst i Europa. Nu er øjeblikket kommet til at skubbe markedsintegration op i nye højder og tage fat om de store vedvarende mangler, som er blevet identificeret af professor Mario Monti i den seneste rapport, som han har udarbejdet for Kommissionen[7].

På grundlag af dette arbejde har Kommissionen netop foreslået en lang række konkrete forslag, der kan genlancere det indre marked – i en akt for det indre marked[8] – og Europa 2020-flagskibsinitiativet om industripolitik[9]. I begge understreges det, at det er nødvendigt at indrette samfundet som helhed for at kunne udnytte potentialet i det indre marked og fremme de overordnede vilkårene for de erhvervsdrivende i Europa.

Kommissionen vil fortsætte med at øge markedsadgangen for europæiske selskaber, især små og mellemstore virksomheder. Et vigtigt aspekt er forelæggelsen i 2011 af forslag til modernisering af reglerne om offentlige indkøb og til etablering af fælles regler for koncessionskontrakter. Af andre konkrete initiativer til fordel for smv'er i 2011 vil der være en forordning om grænseoverskridende gældsinddrivelse.

Kommissionen vil tage en række konkrete skridt, blandt andet fremlægge forslag til en alternativ tvistbilæggelsesordning, der kan gøre det lettere at løse forbrugerproblemer i EU, og fortsætte arbejdet med kollektiv søgsmålsadgang på grundlag af den offentlige høring, der blev indledt i 2010.

Inden for beskatning er der et forslag til et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (CCCTB), som har til formål at give selskaberne mulighed for at vælge et system, hvor skattereglerne er mere enkle, hvor omkostningerne ved at efterleve reglerne er mindre, og hvor selskaberne kan undgå de skatteproblemer, som de lider under for øjeblikket, når de arbejder hen over grænserne, uden at de nuværende skattesatser må blive påvirket heraf. Kommissionen vil også offentliggøre en meddelelse om en kommende momsstrategi, som skal rette op på de svagheder, der er i det nuværende system, ved at modernisere og forenkle det, så de administrative byrder i forbindelse med moms bliver mindre for virksomhederne.

Der vil komme en lufthavnspakke, som skal forbedre konkurrencen såvel som forbrugerrettigheder og miljø i denne vigtige sektor. I pakken vil der blive taget fat om lufthavnskapacitet, tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter og ground-handling, hvilket skal føre til en optimal udnyttelse af det europæiske lufthavnsnet.

3. FORTSÆTTELSE AF DAGSORDENEN FOR BORGERNE: FRIHED, SIKKERHED OG RETFÆRDIGHED

EU-borgerskab bør være en mærkbar realitet for borgerne i EU. Borgernes rettigheder er fast forankret i EU-retten. Men der er stadigvæk problemer mellem reglerne i traktaten og den virkelighed, som borgerne står over for i deres dagligdag – som privatpersoner, forbrugere, studerende eller som politiske aktører.

I rapporten om unionsborgerskab[10], der netop er blevet vedtaget af Kommissionen, peges der på en række områder, hvor det vil være berettiget med tiltag, for at de individuelle rettigheder, der eksisterer på EU-plan, også får praktisk betydning. Disse bestræbelser foregår samtidig med foranstaltninger, der træffes i forbindelse med implementeringen af handlingsplanen for Stockholmprogrammet (2010-2014) om et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed[11], og udnytter i fuldt omfang det videre hjemmelsgrundlag, traktaten giver.

Som led i sine bestræbelser på at styrke borgernes rettigheder i 2011 vil Kommissionen foreslå et retligt instrument om europæisk aftaleret.

På straffelovsområdet vil Kommissionen foreslå et direktiv om rettighederne for ofre for kriminalitet for at sikre, at der bliver adgang til tilstrækkelig juridisk bistand, adgang til domstolene og beskyttelse for borgere i alle medlemsstater. For at fremme den gensidige tillid mellem de retslige myndigheder og borgere vil Kommissionen også fortsat fremlægge lovgivningsforslag om minimumsstandarder for retspleje i straffesager, især hvad angår juridisk bistand og retshjælp.

Kommissionen vil også fremsætte lovgivningsforslag vedrørende et program om registrerede rejsende og et indrejse-/udrejsesystem for tredjelandsstatsborgere. Formålet er at blive ved med at holde EU åben for alle og samtidig bekæmpe ulovlig indvandring og forebygge organiseret kriminalitet. I et åbent Europa må vi også forhindre kriminelle i at udnytte vores økonomiske system. Blandt de foranstaltninger, der vil blive foreslået næste år, vil der være en ordning for konfiskation og inddrivelse af ulovlige aktiver og meddelelser om en omfattende strategi til bekæmpelse af korruption og svig.

Tilsvarende vil en revision af lovgivningen om civilbeskyttelse kunne forbedre EU's kapacitet inden for katastrofeberedskab og –forebyggelse. Endelig vil Kommissionen fortsætte sit arbejde sammen med den højtstående repræsentant om et forslag til gennemførelse af traktatens artikel 222.

4. Europa i verden: større vægt på den internationale scene

Nu hvor EU's nye strukturer for den eksterne politik er på plads, har vi mulighed for at tage fat på en omfattende og sammenhængende politik for de eksterne udfordringer, vi står over for, og vise, at EU er en stærk og pålidelig partner, der har klare mål, som alle medlemsstaterne står bag og bakker op om. Kommissionen vil fortsat støtte den nye Tjeneste for EU's Optræden Udadtil og være med til at udvikle en ny fase i vores eksterne politikker. EU har allerede fokuseret på behovet for at have en klar vision for vores forbindelser med strategiske partnere og en stærk og sammenhængende holdning i internationale forhandlinger. Det betyder, at vi få mest muligt ud af de politikker, som Kommissionen er ansvarlig for, blandt andet udvikling, handel, udvidelse, humanitær hjælp og de eksterne aspekter af interne politikker, og at vi skal koordinere dem med arbejdet i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, for at vi kan give et samlet billede af EU's bilaterale forbindelser.

4.1. En omfattende handelspolitik

En succesrig handelspolitik er en af de bærende søjler i Europa 2020-strategien. Med udgangspunkt i den handelsstrategi, der blev offentliggjort i november 2010, vil Kommissionen fortsætte de igangværende forhandlinger med vores handelspartnere, blandt andet ved at presse på for at få indgået de mange store bilaterale aftaler som planlagt i 2011 og for at få et gennembrud i WTO-forhandlingerne. Samtidig vil EU tage andre konkrete skridt for at få placeret europæiske virksomheder på den globale markedsplads. Kommissionen vil i 2011 forelægge et lovgivningsforslag om et EU-instrument, der skal forbedre adgangen til markederne for offentlige indkøb i udviklede økonomier og i store vækstøkonomier, og som tager udgangspunkt i gennemførelsen af vores internationale forpligtelser. Kommissionen vil også foreslå foranstaltninger, der skal støtte europæiske smv'er, så de kan udvikle deres aktiviteter uden for EU.

I denne omfattende strategi vil vi også se på, hvordan vores handelspolitik bedst kan tjene udviklingslandene og få dem integreret i den globale økonomi. Kommissionen vil fremsætte et lovgivningsforslag til en ny forordning om den generelle toldpræferenceordning, som skal maksimere den positive indvirkning på bæredygtig udvikling og på de lande, der har størst brug herfor.

4.2. EU's udvidelse, naboskab, udviklingspolitikker og humanitær bistand

I 2011 vil EU fortsætte med at styre udvidelsesprocessen. De fremskridt, der gøres i forhandlingerne, også i nye forhandlinger, som måtte blive indledt efter forelæggelsen af udtalelserne om medlemskab senere i 2010, vil blive sat i forhold kandidatlandenes vedvarende fremskridt, især hvad angår retsstatsprincippet.

Den europæiske naboskabspolitik har i de seneste fem år vist, at EU er i stand til at overføre sine værdier og principper til nabolandene og at bidrage til deres politiske stabilitet og økonomiske udvikling – hvilket er en strategisk prioritet for EU. Kommissionen vil fortsat bidrage til at uddybe EU's særlige forbindelser med disse naboer, blandt andet ved at foretage en revision af EU's naboskabspolitik, så der i 2011 kan blive fremlagt forslag til yderligere udvikling heraf både bilateralt og multilateralt (Østpartnerskabet, Middelhavsunionen).

En effektiv udviklingsbistand er et af nøglemålene for EU, som er verdens største donor på udviklingsområdet. Med en partnerskabstilgang vil det bedst kunne sikres, at EU bidrager mest muligt til virkeliggørelsen af millenniumudviklingsmålene, og der må hertil udformes en ny generation af programmer til støtte for udvikling. Der vil især blive lagt vægt på en opfølgning af grønbogen om fremtiden for EU's udviklingspolitik, som vil blive forelagt hen mod slutningen af 2010, og hvor Unionens udviklingsinstrumenter vil blive evalueret for at få fokuseret indsatsen dér, hvor den kan gøre en virkelig forskel for dem, der lider nød.

At hjælpe dem, der rammes af humanitære katastrofer, er også en central del af EU's verdensomspændende engagement. Grundlaget for disse bestræbelser på at redde liv vil blive styrket gennem et forslag til en revision af Rådets forordning om humanitær bistand.

5. FRA INPUT TIL VIRKNING: BEDST MULIG UDNYTTELSE AF EU-POLITIKKER

Med det omfang og den fart, som verden ændrer sig på, bliver EU nødt til at handle hurtigt, ansvarligt og beslutsomt. I 2011 vil vi se frugten af vores overvejelser over, hvordan EU kan modernisere sine politiske og finansielle instrumenter og finde måder at arbejde på, som maksimerer merværdien af EU-tiltag.

5.1. Et moderne budget for Europas fremtid

I "Budgetrevisionen"[12], der blev forelagt i sidste uge, er der gjort rede for Kommissionens ideer til formålet med, arkitekturen i og gennemførelsen af et nyt EU-budget efter 2013. Europa er som helhed inde i en periode, hvor der kræves besparelser på de offentlige finanser. EU-budgettet må rettes mod politikker og områder, hvor der kan gøres en virkelig forskel ved at støtte mellem- og langsigtet investering og bibringes en virkelig merværdi til støtte for Unionens politiske mål – og EU-budgettet vil naturligt være et af nøgleredskaberne til gennemførelsen af Europa 2020-strategien. Budgettet må gennemføres på en sådan måde, at virkningen heraf bliver så omfattende som muligt. I juni 2011 vil Kommissionen forelægge sit formelle forslag til den næste flerårige finansielle ramme (FFR), som både omfatter udgifter og finansiering af budgettet. For så vidt angår udgifterne vil det af forslaget fremgå, hvordan og hvor Kommissionen mener, at den kan bruge budgettet til at gennemføre EU's politikker mest effektivt. For så vidt angår finansiering vil Kommissionen fremsætte et forslag til en ny afgørelse om egne indtægter. Disse forslag vil bygge på en detaljeret analyse af, hvordan EU kan anvende sine midler, så de giver den størst mulige merværdi, og hvordan dette kan blive et magtfuldt redskab for gennemførelsen af fælles EU-mål. Og forslagene kan give et nyt syn på den måde, budgettet skal finansieres på.

I de kommende måneder vil Kommissionen udsende en række meddelelser og rapporter om politiske nøgleområder, især reformen af den fælles landbrugspolitik, den fælles fiskeripolitik og den kommende samhørighedspolitik. De vil også tjene som politisk grundlag for budgetforslagene til FFR. Kommissionen vil forelægge detaljerede lovforslag vedrørende specifikke finansielle instrumenter og programmer til den nye FFR. De vil blive forelagt i en række lovpakker fra sommeren 2011 til udgangen af 2011.

5.2. Fremme af smart regulering

Kommissionens dagsorden for bedre regulering har ført til betydelige forbedringer af den politiske beslutningstagning på EU-plan og nationalt plan. Den nye lovgivning vil være baseret på synspunkter fra interessenter og på indsigt, der er opnået gennem brede høringer og konsekvensanalyser, som ifølge eksterne vurderinger har højnet kvaliteten af forslagene. Samtidig har Kommissionen foretaget en gennemgribende forenkling af eksisterende lovgivning, og har gjort betydelige fremskridt med hensyn til at mindske administrative byrder og bistå medlemsstaterne i deres gennemførelse af EU-retten.

Med disse erfaringer er Kommissionen nu klar til at gå videre til en ny fase i smart regulering[13]. Den politiske cyklus skal ses som en helhed: fra udformning, gennem anvendelsesfasen og indtil lovgivningen bliver evalueret og revideret. Med udgangspunkt i dette arbejdsprogram skal der i princippet være en positiv udtalelse fra Konsekvensanalyseudvalget, før der kan fremlægges et forslag til en kommissionsafgørelse.

Kommissionen vil fortsætte med at arbejde sammen med Europa-Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne for at sikre, at dagsordenen bliver fulgt af alle, både under lovgivningsfasen og under gennemførelsen af lovgivningen.

Og endelig vil borgerne og andre interessenter kunne komme mere til orde, idet høringsperioden vil blive forlænget fra 8 til 12 uger fra 2012, Kommissionens høringspolitik vil blive revideret i 2011, og det skal blive lettere på forhånd at kende til Kommissionens planlagte forslag og arbejde med efterfølgende evaluering, så interessenter kan forberede deres indlæg på et langt tidligere stadium.

Med disse tre søjler i smart regulering vil det overordnede mål kunne nås, nemlig at få en relevant, effektiv EU-lovgivning af høj kvalitet, hvormed de fastsatte mål kan opfyldes, og som er til gavn for borgere og erhvervsliv.

5.3. Igangværende arbejde

Nye foranstaltninger med fokus på de politiske prioriteter er kun ét aspekt af Kommissionens arbejde. Kommissionen vil året igennem være ansvarlig for gennemførelse og tilsyn med godkendte politikker, for rapportering og opgørelse over eksisterende strategier og handlingsplaner, for deltagelse i internationale forhandlinger, for bidrag til konferencer og større politiske begivenheder. Kommissionen forvalter en bred vifte af finansielle programmer og operationelle opgaver. Hvad angår ansvaret for gennemførelsen af EU's driftsbudget, så forsøger Kommissionen at gøre bedst mulig brug af de begrænsede midler for at sikre EU's mål og få mest muligt ud af pengene under fuld respekt for principperne om forsvarlig finansiel forvaltning. Meget af dette igangværende arbejde vil resultere i vedtagelsen af rapporter og dokumenter, som ikke er medtaget i bilaget til dette dokument – selv om arbejdet med gennemførelsen og overvågningen tager en stor del af Kommissionens menneskelige og finansielle ressourcer, fokuseres der i dette arbejdsprogram på områder, hvor Kommissionen har et politisk valg, og ikke så meget på, hvor den har sit ansvar som udøvende magt.

I de seneste år har Kommissionen udvist mere opmærksomhed over for og viet flere ressourcer til gennemførelsen af EU-retten. Det tidligere lancerede EU-pilotforsøg[14] er nu ved at give resultater, og der er sat betydelige kræfter ind på at fremskynde behandlingen af traktatbrudssager. Der er ved at blive foretaget en mere systematisk analyse af årsagerne til for sen eller urigtig gennemførelse af EU-retten i national ret, som skal indgå i det igangværende forenklingsprogram og også bliver benyttet ved revisionen af eksisterende lovgivning. Alt dette arbejde skal bidrage til at give EU et mere moderne, opdateret retsgrundlag, som er "klar til brug", således at EU kan holde sine løfter til borgerne.

6. KONKLUSION

I dette arbejdsprogram er der anført nye nøgleinitiativer, som Kommissionen vil færdiggøre i 2011[15], og initiativer, som den vil arbejde med i 2011 og i årene fremover[16], herunder forslag til forenklinger og til ophævelser[17]. Med denne planlægning forsøger Kommissionen at give alle interessenter et forudsigeligt og gennemskueligt redskab for deres arbejde, men samtidig skal der være åbenhed og fleksibilitet, så der kan ske tilpasning, hvis forholdene ændrer sig. Kommissionen vil naturligvis samtidig fortsætte sit arbejde med andre områder, som kræver hurtig handling, eller med langsigtet forberedelse til fremtiden. Kommissionen vil nu arbejde nært sammen med Europa-Parlamentet og Rådet samt med interessenter, blandt andet nationale parlamenter, for at sikre, at de initiativer, der vil blive fremsat i de kommende år, er baseret på solid konsensus om, hvordan EU skal leve op til borgernes forventninger til et ambitiøst og effektivt Europa.

[1] Se talen om Unionens tilstand i 2010 fra 7. september 2010.

[2] KOM(2010) 522, KOM(2010) 523, KOM(2010) 524, KOM(2010) 525, KOM(2010) 526, KOM(2010) 527 af 29. 9.2010.

[3] KOM(2010) 301 af 2.6.2010.

[4] KOM(2010) 546 af 6.10.2010.

[5] KOM(2010) 477 af 15.9.2010.

[6] KOM(2010) 245 af 19.5.2010.

[7] http://ec.europa.eu/bepa/pdf/monti_report_final_10_05_2010_en.pdf.

[8] KOM(2010) 608 af 27.10.2010.

[9] KOM(2010) 614 af 27.10.2010.

[10] KOM(2010) 603 af 27.10.2010.

[11] KOM(2010) 171 af 20.4.2010.

[12] KOM(2010) 700 af 19.10.2010.

[13] KOM(2010) 543 af 7.10.2010.

[14] KOM(2007) 502 – Lanceret i april 2008.

[15] Se bilag I.

[16] Se bilag II.

[17] Se bilag III og V.