DA Den Europæiske Unions Tidende C 100/1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs Udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Små og mellemstore virksomheder (SMV) — nøglen til øget vækst og beskæftigelse. En midtvejsevaluering af moderne SMV-politik

KOM(2007) 592 endelig

2009/C 100/01

Kommissionen besluttede den 4. oktober 2007 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Små og mellemstore virksomheder (SMV) — nøglen til øget vækst og beskæftigelse. En midtvejsevaluering af moderne SMV-politik.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Brendan Burns til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 1. oktober 2008.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 448. plenarforsamling den 21.-23. oktober 2008, mødet den 22. oktober 2008, følgende udtalelse med 85 stemmer for og 1 hverken for eller imod:

1. Konklusioner og henstillinger

1.1. Skoleelever skal meget tidligt gøres interesserede i at blive iværksættere. De skal bibringes den opfattelse, at det at starte egen virksomhed er en helt almindelig beskæftigelsesmulighed og ikke kun noget for folk med penge eller en universitetsuddannelse.

1.2. Kommissionen må opfordre de nationale regeringer til at samarbejde med organisationer som Cedefop, de mange forskellige erhvervsorganisationer for SMV′er og EØSU om udviklingen af en anerkendt arbejdsgiverdrevet og erhvervsorienteret erhvervskvalifikationsordning for hele Europa, som opfylder virksomhedernes og især SMV′ernes behov.

1.3. Kommissionen og de nationale regeringer bør samarbejde om at udvikle og implementere et effektivt, EU-omspændende system til beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, opfindelser og innovationer.

1.4. I forbindelse med regeringshøringer bør alle ændringer, der er vedtaget efter høringer og før vedtagelsen af direktiver eller love, angives i nærmere detaljer.

1.5. Kommissionen er nødt til at revidere høringsprocedurerne i forhold til SMV-organisationer og branchespecifikke organisationer. Man er nødt til at erkende, at der for SMV′er er omkostninger forbundet med at deltage i regeringshøringer, og overveje at dække omkostningerne for ejere af SMV′er, der opfordres til at deltage aktivt i en høringsproces.

1.6. Nationale og regionale regeringer skal inddrages tættere i SMV′ers arbejdsgange og procedurer som beskrevet i midtvejsevalueringen. Det gode arbejde, som fremmes af Kommissionen, lever ikke op til forventningerne på grund af nogle nationale og regionale regeringers ligegyldighed eller modstand over for SMV-venlige forslag.

1.7. Støtte og illoyal konkurrence forstyrrer markedernes funktion. Kommissionen må overveje, hvilke konsekvenser det har for SMV′er i såvel forudgående som efterfølgende led, at den fri konkurrence undermineres af støtte. Støtten bør kun udbetales af sociale, miljømæssige eller andre hensyn, der ikke udgør produktionsstøtte. Princippet om, at »støtte til én skaber uretfærdige konkurrencevilkår for en anden«, bør fremover være målestokken for enhver form for tilskud og støtte.

1.8. Lovgivning, der har virkning for virksomheder, bør være affattet i et klart og forståeligt sprog. Den bør ikke indeholde bestemmelser, der er vage, forvirrende eller giver mulighed for fortolkning fra tredjemands side.

1.9. Definitionen af SMV′er skal revideres, og det skal belyses, hvad det vil betyde, hvis mikrovirksomheder og SMV′er defineres efter alternative tal for årsomsætning og balance (se 4.5.2).

1.10. Der bør iværksættes særlige procedurer for SMV′ers og mikrovirksomheders adgang til EU-tilskud og projektstøtte. Disse procedurer bør fastlægges under hensyntagen til de særlige tidsmæssige begrænsninger, som gælder for mindre virksomheder.

1.11. Generationsskifte i virksomheder er et andet problem, der skal erkendes og løses.

2. Indledning (baggrund)

2.1. De fleste politikere og økonomer erkender, at udviklingen af SMV′er og mikrovirksomheder er væsentlig for udviklingen af den europæiske økonomiske og sociale politik.

2.2. Kommissionen vedtog i 2005 en »Moderne SMV-politik for vækst og beskæftigelse«. Målet er at sikre en samordning af alle de aspekter af EU′s politikker, der skal hjælpe SMV′er, og at der foretages en grundigere vurdering af SMV′ernes behov ved udarbejdelsen af disse politikker. Politikken omfatter tiltag på fem områder:

1. Fremme af iværksætterkultur og -færdigheder

2. Forbedring af SMV′ers adgang til markederne

3. Bekæmpelse af bureaukrati

4. Styrkelse af dialogen med og høringen af de parter, der er berørt af SMV-problematikker

5. Forbedring af SMV′ers vækstpotentiale.

2.3. Helt grundlæggende var formålet med politikken at skabe gunstige erhvervsvilkår for SMV′er i Europa. Det anerkendtes, at dette mål kun ville kunne nås via en fælles indsats fra alle relevante myndigheders side (såvel EU som nationale og regionale), der sikrede, at de forskellige politikker, der blev udarbejdet, supplerede hinanden og ikke hæmmede udviklingen af SMV′er.

2.4. Den 4. oktober 2007 fremlagde Kommissionen »Små og mellemstore virksomheder (SMV) — nøglen til øget vækst og beskæftigelse. En midtvejsevaluering af moderne SMV-politik« (1). Dokumentet er Kommissionens redegørelse til politikerne og de forskellige myndigheder om, hvor stor succes »Europa« (til dato) har haft med at nå de mål, der blev fastlagt med den oprindelige politik fra 2005.

3. Bemærkninger til midtvejsrevisionen

3.1. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg anerkender, at Kommissionen har rykket SMV-problematikken højere op på den økonomiske og sociale dagsorden. Vi anerkender også, at Kommissionen på trods af alle de mange begrænsninger fra nationale regeringer har forsøgt at forbedre de økonomiske vilkår for SMV′er i hele Europa. Derudover er vi enige med Kommissionen i, at der stadig er langt igen, før vi kan regne Europa for virkelig SMV-venligt.

3.2. EØSU tilslutter sig princippet om, at politikere og lovgivere først skal tænke småt. EØSU er imidlertid bekymret for og på trods af Kommissionens støtte til princippet ikke overbevist om, at alle andre sektorer af nationale og regionale regeringer med deres mange styrelser og organisationer er lige så fremsynede og har samme mål.

3.3. EØSU anerkender, at »SMV« som betegnelse for eller beskrivelse af en erhvervssektor nu indgår i de fleste Kommissionsdokumenter, der vedrører erhvervslivet, men det er bekymrende, at anvendelsen af udtrykket »SMV« i et dokument ikke nødvendigvis er lig med, at disse virksomheder inddrages i den proces eller i de politikker, der foreslås. Vi er endvidere ikke overbevist om, at der tages hensyn til de liberale erhvervs, selvstændiges og mikrovirksomheders synspunkter. Vi er derfor ikke enige i, at »SMV′erne nu [er] fuldt integreret i Fællesskabets politikker«.

3.4. Al lovgivning har virkning for små virksomheder. Den samlede virkning af mange stykker lovgivning skaber alvorlige problemer for SMV′er, hvilket kun sjældent anerkendes af politikere og embedsmænd. Små virksomheder er nødt til at bruge deres begrænsede tid og ressourcer på deres kunder. Jo mere tid der går med at udfylde myndighedsformularer og bureaukrati, jo mindre tid er der til at skabe velstand og beskæftigelse gennem levering af varer og tjenesteydelser.

3.5. Det er stadig mange SMV′ers opfattelse, at de europæiske og nationale myndigheders arbejdsgange er for bureaukratiske, for afhængige af tredjemandsgodkendelse og for dyre at give sig i kast med. Derudover forstår mange embedsmænd ikke den afvejning af risici, tidsforbrug og omkostninger i forhold til fordele, som for de fleste SMV′er spiller en stor rolle, når de vurderer deres deltagelse i projekter, udviklingsarbejde, høringer, de betingelser, der skal overholdes, eller de ansøgninger, der skal udfyldes for at få erhvervsstøtte.

3.6. SMV′er og mikrovirksomheder har gang på gang sagt, at de ønsker lige vilkår i hele Europa. Det er vores opfattelse, at vi er meget langt fra det mål. Alt for ofte fortolkes SMV′ers klager over illoyal konkurrence som et råb om støtte eller særbehandling, mens det, de i virkeligheden beder om, er retten til at konkurrere på loyale og lige vilkår.

3.7. SMV′er klager over lovgivning, som er uklar og uforståelig. Store virksomheder har advokater til at fortolke loven. Mange små virksomheder kan ikke tillade sig sådanne udgifter. Det er derfor helt afgørende, at lovgivningen er affattet i et klart sprog, der ikke er vagt, forvirrende eller giver mulighed for fortolkninger.

3.8. EØSU mener ikke, at Kommissionen og de europæiske nationale regeringer har forstået denne problematik, og derfor er der i Europa alt for mange forskellige fortolkninger af samme lovgivning. Vi mener endvidere, at de nationale regeringer overimplementerer alt for meget lovgivning. Dette gør det vanskeligt for SMV′erne at forstå og anvende den nationale lovgivning, og sætter ligeledes en stopper for virksomhedsudvikling på tværs af grænserne.

4. Specifikke forhold

4.1. Fremme af iværksætterkultur og -færdigheder

Iværksættervirksomhed og uddannelse

4.1.1. Der er behov for at skabe gunstigere sociale og økonomiske vilkår for iværksættervirksomhed baseret på en integreret politik, der sigter mod ikke blot at udvirke en holdningsændring, men også på at forbedre borgernes færdigheder. Imidlertid er dem, der udformer uddannelsespolitikken, ikke selv vokset op i et uddannelsesmiljø, hvor iværksættervirksomhed blev fremmet, og de har derfor ikke stor praktisk viden om, hvad der kræves af en iværksætter, eller hvad der får folk til at blive selvstændige og starte virksomhed.

4.1.2. På trods af store investeringer i fremme af en stærkere iværksættermentalitet gennem uddannelse har støttestrukturerne stort set været ineffektive og ikke formået at skabe en iværksætteruddannelse eller vilkår, der er gunstige for selvstændig virksomhed. Skoleelever bør lære, at dette at starte en virksomhed er lige så interessant som at være lønmodtager eller gå videre på universitetet.

4.1.3. En stor del af investeringerne har været rettet mod elever fra 16 år og opefter. Vi mener, at det er for sent i den enkeltes udvikling, og at interessen skal vækkes på et meget tidligere tidspunkt.

4.1.4. Der burde være særlig fokus på iværksættervirksomhed i uddannelsen af elever, der går i skole fuld tid, eller som skal/måske skal overtage familiedrevne virksomheder (generationsskifte). Visse steder i Europa har dette nu udviklet sig til et alvorligt problem, som der hurtigt skal findes en løsning på.

4.1.5. Arbejdsmarkedets parter er vigtige, når det gælder fremme af iværksættervirksomhed og uddannelse. Det er derfor vigtigt, at samarbejdet mellem disse parter og virksomhederne udvides med henblik på at øge forståelsen for sammenhængen mellem iværksættervirksomhed og uddannelse og fremme dette forhold på positiv vis.

4.1.6. Eleverne skal opmuntres til at betragte arbejde som en mulighed for at bestemme over deres eget liv, skabe muligheder, være driftige, tage nogle risici og, hvis muligheden er der, starte egen virksomhed.

Uddannelse og godkendelse af færdigheder

4.1.7. Alle små virksomheder uddanner deres medarbejdere, men det er kun et fåtal af de ansatte, der opnår anerkendelse af deres kvalifikationer. Dette er især et problem inden for områder som arbejdsmiljø, miljø og områder med retlige virkninger. Kommissionen og de nationale regeringsorganer, der er ansvarlige for erhvervsuddannelse, burde have gjort en større indsats for at sikre, at kvalifikationer afspejler de opgaver, der reelt udføres i virksomhederne. De liberale erhverv har et særligt problem, når det gælder uddannelse, der opfylder deres behov.

4.1.8. EØSU mener, at det faktum, at der ikke er blevet etableret en beskæftigelsesorienteret ordning for erhvervskvalifikationer og - uddannelse er en stor hindring for udviklingen af iværksættere og europæiske virksomheder, særligt ansatte i SMV′er. Det er vores opfattelse, at den manglende erkendelse af og løsning på dette problem reelt underminerer Kommissionens antagelse om, at de med held har fremmet iværksættervirksomhed og færdigheder.

4.2. Forbedring af SMV′ers adgang til markederne

4.2.1. Vi anerkender, at Kommissionen har forsøgt at fjerne unødvendige hindringer for adgangen til markederne. Men vi finder det bekymrende, at de europæiske regeringer ikke har omsat Kommissionens gode hensigter til lovgivning. Især er det er en hindring for SMV′ers øgede adgang til nye markeder, at der ikke er udviklet og implementeret et effektivt system til beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, opfindelser og innovationer omfattende hele Europa. Det må ikke glemmes, at erhvervslivet i EU gennem kapitalinvesteringer eller koncessioner kan etablere små og mellemstore virksomheder i lande uden for EU, der beskæftiger EU-borgere. Sådanne SMV′er bør gives lignende incitamenter, og man bør i det mindste i virksomhedernes opstartsfase ikke hæmme adgangen til EU-markedet for deres produktion.

4.2.2. Derudover er det EØSU′s opfattelse, at markedet for offentlige indkøb kunne være blevet yderligere åbnet og gjort mere gennemsigtigt og således nemmere for SMV′er at få adgang til. Offentlige indkøb tegner sig for ca. 16 % af EU′s BNP, og selv om deltagelsen fra SMV′er er øget en smule, er der stadig nogle helt grundlæggende problemer, som ikke er blevet løst, og som burde have været indkredset i midtvejsevalueringen:

— Det er for nemt at overse SMV′erne i forbindelse med offentlige indkøb.

— Det forhold, at ansatte ved lokale og nationale myndigheder ikke har tiltro til SMV′erne, resulterer meget ofte i, at SMV′er pålægges urimelige hindringer. Særligt er kravet om at indhente akkreditering fra tredjemand som en betingelse for at deltage i et udbud meget dyrt og en ofte unødig hindring for de fleste SMV′er, der afgiver bud på en offentlig kontrakt.

— SMV′er, der byder på offentlige kontrakter, og mener at være blevet uretfærdigt behandlet, klager over, at procedurerne til efterprøvning af sådanne klager ikke er gennemsigtige.

4.3. Bekæmpelse af bureaukrati

4.3.1. Der er så meget bureaukrati og unødvendig lovgivning, at det er vanskeligt at vurdere, hvor meget der er blevet gjort for at nedbringe denne byrde. Mængden af unødvendige regler, reglementer og offentlige politikker (der håndhæves via styrelser, offentlige organer og licensudstedende myndigheder) udgør en stor hindring for SMV′er og små virksomheder. EØSU er især betænkelig ved, at problemet ikke blev fremhævet i midtvejsevalueringen, særligt når det gælder det bureaukrati, der skabes af offentlige styrelser og organer og licensudstedende myndigheder. Ofte findes der ikke nogen anerkendt klageadgang over for disse instanser, eftersom de ofte kategoriseres som uafhængige, ikke-statslige organer og derfor ikke er underlagt regeringskontrol.

4.4. Styrkelse af dialogen med og høringen af de parter, der er berørt af SMV-problematikker

4.4.1. Høring af SMV-organisationer udgør et alvorligt problem, som midtvejsevalueringen ikke kommer ind på. Der gennemføres høring af et begrænset antal interesse- og erhvervsorganisationer på EU-niveau (2), men antallet af erhvervsorganisationer, der bliver hørt, er meget lille, og små virksomheder synes kun at være repræsenteret i meget begrænset omfang.

4.4.2. På nationalt regeringsniveau har SMV′er ikke stor tillid til høringer og mener, at beslutningstagerne sidder deres klager overhørig. De fleste små virksomheder opfatter »høring« som en procedure, der ikke sigter mod eller kun i begrænset omfang sigter mod at ændre oprindelige anbefalinger.

4.4.3. Mikrovirksomheder og SMV′er beskrives ofte som »for forskellige«, »for uorganiserede«, hvorfor deres synspunkter er for vanskelige at indarbejde i endelige anbefalinger. Dette er tilfældet selv ved høringer om SMV′er og udviklingen af små virksomheder. I disse situationer tillægges de større virksomheders synspunkter alt for ofte større værdi end mikrovirksomhedernes og SMV′ernes.

4.5. Definition af små virksomheder

4.5.1. EØSU er skuffet over, at de problemer, der knytter sig til den efter udvalgets opfattelse forældede definition af SMV′er (3), ikke er blevet indkredset i forbindelse med midtvejsevalueringen. Øget produktivitet takket være mekanisering og ændrede arbejdsgange har ført til radikale ændringer i virksomhedsdriften.

— Mere end 98 % af alle europæiske virksomheder falder ind under den eksisterende definition af SMV.

— Hvor der tidligere var brug for 50 medarbejdere, er der nu kun brug for 10.

— Vi er nødt til at fastlægge en realistisk definition af mikrovirksomheder og SMV′er for at kunne hjælpe dem. Dette er en af de væsentligste årsager til, at den gældende SMV-lovgivning ofte rammer forbi målet.

4.5.2. De nuværende definitioner er som følger:

Virksomhedskategori Antal medarbejdere Årlig omsætning Årlig balancesum Mellemstor < 250 € 50 million Eller € 43 million Lille < 50 € 10 million Eller € 10 million Mikro < 10 € 2 million Eller € 2 million

4.6. Små virksomheders, selvstændiges og de liberale erhvervs status

4.6.1. EØSU er skuffet over, at midtvejsevalueringen ikke har indkredset de aktuelle problemer, der er forbundet med selvstændig virksomhed. Alt for mange lande i Europa har opstillet kunstige hindringer for de borgere, der ønsker at udvikle deres iværksætterevner og skabe en lille virksomhed. Der findes ingen juridisk EU-definition af »selvstændig«, hvorfor betegnelsen misbruges og skaber forvirring hos virksomheder og myndigheder.

4.6.2. Dette forvaltningsmæssige misbrug hæmmer udviklingen af »officielle« selvstændige, der driver små virksomheder, betaler skat og overholder al relevant lovgivning.

4.6.3. Dette burde være blevet identificeret som et problem. En definition af »selvstændig« burde have stået højt på Kommissionens dagsorden, men hidtil er dette problem enten ikke blevet identificeret, eller det er blevet ignoreret.

4.7. Repræsentationen af små virksomheder

4.7.1. Midtvejsevalueringen anerkender ikke, at det er vigtigt, hvordan SMV′er bliver hørt, og hvordan deres synspunkter repræsenteres på nationalt og europæisk niveau. Alt for ofte er brancheorganisationer på regeringskonferencer repræsenteret af folk, som ikke er erhvervsfolk, og som ikke forstår problemerne eller ingen praktisk viden har på området.

4.7.2. Dette erkendes af mange afdelinger i Kommissionen, men der synes ikke at være blevet gjort noget for at løse problemet.

4.7.3. Høringer skal foretages såvel på internettet som på papiret på alle officielle EU-sprog for at sikre, at de når ud til et bredt udsnit af virksomheder.

4.8. Adgang til EU-midler

4.8.1. Der er flere midler til rådighed til projekter og tilskud, men mikrovirksomheder og SMV′er har svært ved at få adgang til dem, da

— arbejdsgangene er for langsomme;

— hjælpen til at finde frem til og ansøge om midler ikke er brugervenlig;

— revisionsprocedurerne hele tiden ændrer sig og i mange tilfælde stiller krav om dyre tredjepartsrevisioner, hvilket øger den administrative byrde og omkostningerne.

— Hvis mikrovirksomheder og SMV′er skal have adgang til EU-midler, er man nødt til at iværksætte særlige procedurer, der tager højde for de arbejdstidsmæssige begrænsninger, der gælder for mikrovirksomheder og SMV′er.

4.8.2. Hvis mikrovirksomheder og SMV′er skal have adgang til EU-midler, er man nødt til at iværksætte særlige procedurer, der tager højde for de arbejdstidsmæssige begrænsninger, der gælder for mikrovirksomheder og SMV′er.

Bruxelles, den 22. oktober 2008. Mario SEPI Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) KOM(2007) 592 endelig.

(2) Eksempelvis UEAPME, som er SMV′ernes officielt anerkendte repræsentant i den europæiske sociale dialog.

(3) http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/sme_definition/sme_user_guide.pdf