(2)Da Østrig har euroen som valuta, og i betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem økonomierne i Den Økonomiske og Monetære Union, bør Østrig sikre en fuldstændig og rettidig implementering af henstillingen vedrørende euroområdet som afspejlet i henstilling 1 til 3 nedenfor. Navnlig vil det bidrage til at efterkomme den anden henstilling vedrørende euroområdet (om at understøtte investeringer) at fokusere på den økonomiske politik vedrørende investeringer inden for de specificerede områder, mens henstillingen om at omlægge skatten væk fra arbejde efterkommer den tredje henstilling vedrørende euroområdet (med hensyn til arbejdsmarkedets funktion).

(1)Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2019 for samordning af de økonomiske politikker. I forbindelse med undersøgelsen blev der taget behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 21. marts 2019 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Østrig ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet, som Det Europæiske Råd tilsluttede sig den 21. marts 2019. Den 9. april 2019 vedtog Rådet henstillingen om den økonomiske politik i euroområdet ("henstillingen vedrørende euroområdet").

(4)Den 24. april 2019 fremlagde Østrig sit nationale reformprogram for 2019 og sit stabilitetsprogram for 2019. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(5)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde ("ESI-fondene") for perioden 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen, hvis det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende den nævnte bestemmelse, i retningslinjerne for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

(6)Østrig er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af gældsreglen. I sit stabilitetsprogram for 2019 forventer regeringen en forbedring af den samlede saldo fra et overskud på 0,1 % af BNP i 2018 til et overskud på 0,3 % af BNP i 2019, hvilket gradvis vil mindskes til et budget i balance i 2023. På grundlag af den genberegnede strukturelle saldo mere end opfyldes den mellemfristede budgetmålsætning, et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, fortsat gennem hele programperioden. Ifølge stabilitetsprogrammet ventes den offentlige gældskvote at falde gradvist fra 73,8 % af BNP i 2018 til 59,8 % i 2023. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er positivt. De risici, der er knyttet til den mellemfristede budgetplanlægning, forekommer moderate og vedrører hovedsagelig den annoncerede gennemførelse af omkostningsbesparelser i den offentlige forvaltning, som skal anvendes til at finansiere den planlagte reform af den personlige indkomstskat og selskabskatten.

(7)Den 13. juli 2018 henstillede Rådet til Østrig at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning i 2019 under hensyntagen til de midlertidige afvigelser, der er tilladt i forbindelse med usædvanlige begivenheder. Dette svarer til en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på højst 2,9 %, hvilket svarer til en forbedring af den strukturelle saldo på 0,3 % af BNP. På grundlag af Kommissionens forårsprognose 2019 forventes den strukturelle saldo at blive forbedret fra 0,1 % af BNP i 2019 til 0,0 % af BNP i 2020, hvilket er over den mellemfristede budgetmålsætning. Østrig forventes at overholde gældskriteriet i 2019 og 2020. Generelt er Rådet af den opfattelse, at Østrig forventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2019 og 2020.

(8)På lang sigt er der mellemstore risici for Østrigs finanspolitiske holdbarhed. Disse risici skyldes den forventede stigning i de offentlige udgifter til sundhedsvæsenet, langtidspleje og pensioner. Mens dækningen med sundhedstjenester generelt er høj i Østrig, forventes de offentlige sundhedsudgifter at stige med 1,3 procentpoint til 8,3 % af BNP i 2070 og dermed mere end EU-gennemsnittet på 0,9 procentpoint. De offentlige udgifter til langtidspleje forventes at blive fordoblet fra 1,9 % til 3,8 % af BNP i 2070. Med indførelsen af udgiftslofter gennem loven om finansiel udligning fra 2017 og reformen til styrkelse af den primære sundhedspleje, som havde til formål at mindske den overdrevne afhængighed af hospitalssektoren, er man begyndt at gøre noget ved spørgsmålet om bæredygtighed. Den nyligt vedtagne lov om en socialsikringsordning kan medføre besparelser i forvaltningen og de administrative udgifter, men vil være forbundet med startomkostninger. Mere effektive offentlige udbud (f.eks. EU-udbud, anvendelse af andre tildelingskriterier end pris og samling af udbud på tværs af regioner) og en mere udbredt anvendelse af e-sundhedsløsninger vil bidrage til at forbedre kvaliteten og omkostningseffektiviteten yderligere. Hvad angår langtidspleje forventes nye politiske foranstaltninger —såsom beslutningen om at afskaffe patienternes forpligtelse til at anvende deres egne private aktiver til at finansiere langtidspleje i forbindelse med indlæggelse — at øge snarere end begrænse udgifterne.

(9)Pensionsudgifterne vil toppe i 2036 med et niveau, der ligger 1,2 procentpoint af BNP over referencepunktet for 2016. Tidligere reformer har med succes skabt incitamenter til at gå senere på pension (den faktiske alder for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet steg mellem 2014 og 2017 med ca. 1,5 år for mænd og 1 år for kvinder). Det er dog fortsat en udfordring at få lukket hullet mellem den lovpligtige og den faktiske tilbagetrækningsalder, og længere arbejdsliv bør fremmes. Derudover vil en justering af minimumsalderen for både tidlig og lovbestemt pensionering bidrage til at forbedre den langsigtede holdbarhed mere effektivt i en situation med et aldrende samfund. Indføring af en automatisk forbindelse mellem den lovbestemte tilbagetrækningsalder og stigningen i den forventede levetid kan i fremtiden nedbringe de offentlige udgifter til pension. En sådan reduktion forventes at svare til 2,4 procentpoint af BNP i perioden 2016-2070 og vil således opveje den stigning, som ville være resultatet af en uændret politik.

(10)Østrigs finanspolitiske føderalisme fører til et betydeligt misforhold mellem ansvaret for indtægtstilvejebringelse og ansvaret for udgifter på subnationalt plan. Subnationale budgetter finansieres gennem et komplekst system for deling af skatteindtægter og mellemstatslige overførsler i stedet for at forlade sig på skatteautonomi. Dette hæmmer både den finanspolitiske gennemsigtighed og den politiske ansvarlighed og giver kun begrænsede incitamenter til at anvende de offentlige midler på en effektiv måde. Loven om mellemstatslige finanspolitiske forbindelser fra 2017 har medført en række ændringer med det formål at strømline de finanspolitiske forbindelser mellem de forskellige forvaltningsniveauer. Ændringerne omfatter forenkling af fordelingen af fælles skatter, tildeling af en egen indtægtskilde til delstaterne (Länder) og enighed om yderligere reformer med henblik på en mere gennemsigtig fordeling af lovgivende og udøvende ansvar mellem forvaltningsniveauerne. Hvad det sidstnævnte angår, er pakken med henblik på fordeling af kompetencer mellem stat og delstater, den såkaldte Kompetenzbereinigungspaket, et første skridt i retning af en fordeling af ansvaret, idet den omfordeler fælles politiske områder til enten (udelukkende) forbundsstatsniveau eller delstatsniveau og mindsker de gensidige godkendelsesbeføjelser. Loven påvirker dog kun et begrænset antal politikområder.

(11)Skattestrukturen i Østrig er kendetegnet ved et højt skattetryk på arbejde (lønskat og lovpligtige sociale bidrag). Dette skattetryk forventes at stige over tid, så længe skatteskalaen ikke indeksreguleres. Skatten på arbejde udgjorde i 2017 55,3 % af skatteindtægterne, hvilket er blandt de højeste i EU (gennemsnit: 49,7 %). Nylige reformer, der omfatter mindskelse af lovpligtige sociale bidrag for lavtlønnede og arbejdsgivere samt skattelettelser for erhvervsaktive forældre under den nye Family Bonus plus-ordning, har været med til at mindske skattekilen på arbejde. Der er stadig muligheder for at omlægge skattemikset til kilder, som understøtter mere inklusiv og bæredygtig vækst. Navnlig løbende ejendomsskatter anses som forholdsvis vækstfremmende og progressive, fordi højtlønnede forventes at have større boligformuer. Men på grund af et i stor udstrækning forældet skattegrundlag er indtægterne fra løbende ejendomsskatter i Østrig fortsat lave og ligger væsentligt under EU-gennemsnittet. En revurdering af skattegrundlaget vil bidrage til at generere flere indtægter og gøre noget ved spørgsmål om rimelighed, som opstår, når værdien af jord/fast ejendom afkobles fra markedspriserne. Effektive og veludformede formuerelaterede skatter kan også gøre skattesystemet mere retfærdigt, navnlig på baggrund af Østrigs markante formueulighed og fraværet af skat på arv og gaver. Endelig bidrager miljøafgifter til at internalisere de negative eksterne virkninger af ressourceforbrug og forurenende aktiviteter med forbindelse til sundhed og klima. På denne baggrund bør den fordelagtige skattemæssige behandling, som sådanne aktiviteter på nuværende tidspunkt nyder godt af, revurderes.

(12)Arbejdsmarkedet er i bedring. Underudnyttelsen af potentialet i de menneskelige ressourcer hæmmer dog produktiviteten og den langsigtede vækst, og der er navnlig behov for ændringer for kvinder, lavtuddannede arbejdstagere, ældre arbejdstagere og personer med indvandrerbaggrund. På trods af en samlet set høj beskæftigelsesfrekvens for kvinder (71,7 % i Østrig sammenholdt med 67,4 % i hele EU i 2018) er antallet af kvinder i fuldtidsbeskæftigelse fortsat temmelig lavt. Andelen af kvinder i deltidsbeskæftigelse ligger et godt stykke over EU-gennemsnittet (47,6 % i Østrig sammenholdt med 30,8 % i hele EU i 2018) og skyldes hovedsagelig utilstrækkelige børnepasningsfaciliteter og en høj andel af kvinder, der udfører ulønnede omsorgsopgaver. Den nuværende udformning af børnepasningstilbud og barsel bidrager ikke i tilstrækkelig grad til at skabe lige muligheder for mænd og kvinder på arbejdsmarkedet. Yderligere investeringer i økonomisk overkommelige fuldtidsbørnepasningsordninger og heldagsskoler vil gøre det muligt for flere kvinder at arbejde på fuld tid, medføre en bedre udnyttelse af kvinders potentiale på arbejdsmarkedet og forbedre produktiviteten og den langsigtede inklusive vækst. Antallet af kvinder på deltid forklarer også en væsentlig del af den ukorrigerede kønsbestemte lønforskel, som stadig ligger væsentligt over EU-gennemsnittet (19,9 % i Østrig sammenholdt med 16,0 % i hele EU i 2017). Andre centrale årsager til denne forskel er kvinders overrepræsentation i lavtlønssektorerne, forskelle med hensyn til valg af uddannelse, kvinders underrepræsentation i ledende stillinger og karriereafbrydelser. Samlet set er den betydelige kønsbestemte forskel med hensyn til pensionsindkomst (40,5 % for Østrig sammenholdt med 35,2 % for hele EU i 2017) hovedsagligt en konsekvens af disse kønsspecifikke indkomstuligheder, der skabes i løbet af arbejdslivet. Derudover er personer på kanten af arbejdsmarkedet, hvoraf de fleste er kvinder, ikke omfattet af arbejdsløshedsunderstøttelsesordninger. Den høje arbejdsløshed blandt lavtuddannede peger i retning af et underudnyttet arbejdsmarkedspotentiale. Mere end 44 % af alle arbejdsløse har kun afsluttet grundskolen (op til folkeskoleniveauet "Pflichtschule"). Aktive arbejdsmarkedspolitikker, der tilskynder flere mennesker til at arbejde eller søge efter et job, herunder muligheder for livslang læring, er fortsat af afgørende betydning for udnyttelsen af arbejdskraftpotentialet hos arbejdstagere med indvandrerbaggrund og lavtuddannede voksne. Inddragelsen af arbejdsmarkedets parter i beslutningsprocessen vedrørende disse politikker er blevet anfægtet på trods af, at den traditionelt har været stærk.

(13)Mangel på faglært arbejdskraft peger i retning af et behov for at investere mere i almen og faglig uddannelse. Læringsresultaterne for dårligt stillede elever er ikke blevet bedre. Der er fortsat meget stor forskel på resultaterne for elever med og uden indvandrerbaggrund. Nationale test i 2016 viste, at det grundlæggende færdighedsniveau udgør en udfordring, idet ca. en fjerdedel af eleverne på 8. klassetrin ikke eller kun delvis opfylder det fastsatte niveau i tysk. Resultaterne for personer, der kommer med en svag socioøkonomisk baggrund og/eller indvandrerbaggrund, er stort set ikke blevet bedre i de nationale test. Nye internationale test bekræftede også, at elever med en dårlig socioøkonomisk baggrund eller indvandrerbaggrund kommer stadig længere bagud. I programmet for international elevevaluering klarer elever, der er født i Østrig, sig så meget bedre end førstegenerationsindvandrere, at det svarer til næsten tre års skolegang. Nylige uddannelsesreformer undergraver delvist tidligere reformbestræbelser og er ikke i overensstemmelse med bedste praksis i EU og OECD. På denne baggrund er udbredelsen af heldagsskole gået ned i tempo, og inddelingen af elever i skolerne intensiveres. Der er behov for investeringer for at gøre noget ved de ulige uddannelsesresultater, som skyldes socioøkonomisk baggrund eller indvandrerbaggrund. Selv om Østrigs resultater ligger over gennemsnittet i EU med hensyn til borgernes digitale færdigheder, sakker landet bagud i forhold til de førende lande. Der er stigende mangel på kvalificerede IT-medarbejdere i økonomien, fordi den øgede efterspørgsel ikke dækkes af et tilstrækkeligt udbud af IT-uddannede.

(14)Østrig er et land, der investerer kraftigt i forskning og udvikling og har ambitiøse nationale mål. De videnskabelige og innovationsmæssige resultater er dog ikke på niveau med de lande i EU, der er førende på innovationsområdet. Øgede investeringer i forskning og udvikling omsættes ikke fuldt ud til innovationsresultater og produktivitetsvækst. Østrig klarer sig navnlig dårligt med hensyn til beskæftigelsen i hurtigtvoksende innovative virksomheder. Investeringer i forskning og udvikling ville være mere effektive, hvis de blev omsat fuldt ud til videnskabelig topkvalitet og banebrydende innovation. For at opnå dette bør der skabes flere og bedre forbindelser mellem videnskaben og erhvervslivet, og der bør tilskyndes til samarbejde om prioriteter for intelligent specialisering mellem forskellige regioner og med andre lande. Derudover kan yderligere investeringer skabe store produktivitetsgevinster og innovationsresultater, herunder inden for miljøinnovation, SMV'ers innovationskapacitet og komplementære immaterielle aktiver.

(15)Selv om Østrig klarer sig bedre end EU-gennemsnittet med hensyn til de overordnede fremskridt med digitalisering, når landet ikke op på niveauet for EU's "førende innovationslande". Dette vedrører anvendelsen af digitale teknologier, men også udviklingen af dem. Østrigs informations- og teknologisektor er forholdsvis lille og har ikke oplevet den samme vækst som lignende sektorer i de "førende innovationslande". Derudover mangler landdistrikterne højhastighedsforbindelser, hvilket øger kløften mellem regionerne med hensyn til digitalisering og innovationskapacitet. Der er også fortsat væsentlige kløfter med hensyn til digital infrastruktur i skoler, eksempelvis hvad angår wi-fi-dækning. En relancering af Østrigs samlede digitaliseringsstrategi giver mulighed for at vedtage mål og indikatorer og for at overvåge fremskridtene med de nødvendige offentlige og private investeringer i digitalisering.

(16)En forbedring af energieffektiviteten og en forøgelse af den andel af energiforbruget, som dækkes af vedvarende energiressourcer, vil styrke Østrigs potentiale for bæredygtig vækst og bidrage til at opfylde landets klima- og energimål for 2030. Tilgængelige løsninger anvendes kun sporadisk, og omfanget af de offentlige investeringer i forskning og udvikling inden for miljø- og energiområdet ligger under EU-gennemsnittet. En forbedring af energieffektiviteten og øget anvendelse af vedvarende energi i små og mellemstore virksomheder vil bidrage til at mindske energiforbruget. Investeringer i renovering af bygninger, elproduktion fra vedvarende energikilder og bæredygtig mobilitet kan give et betydeligt løft til den østrigske økonomi. En overgang i retning af en cirkulær økonomi kræver en overordnet strategi og øgede investeringer fra virksomhederne.

(17)På trods af en nylig stigning, som er forbundet med det fordelagtige økonomiske klima, har Østrig endnu ikke formået at genskabe væksten i den samlede faktorproduktivitet og bevæge sig ud af den årtier lange stagnation, som har kendetegnet denne vigtige drivkraft for økonomisk vækst og konkurrenceevne. Løftestænger for produktivitetsvækst vedrører digitalisering af virksomhederne, virksomhedsvækst og konkurrence inden for tjenesteydelser. Selv om de større virksomheder i Østrig indfører digitale teknologier og forretningsmodeller i et godt tempo, sakker de mindre virksomheder bagud. Digitalisering af mindre virksomheder, herunder mikrovirksomheder, er særlig vigtig, fordi de udgør rygraden i den østrigske økonomi. Den betydelige anvendelse af programmet "KMU Digital" viser, at der er efterspørgsel efter og interesse i at modtage rådgivning vedrørende digitalisering blandt små og mellemstore virksomheder. En forlængelse og udvidelse af dette program vil være et positivt skridt, og det samme gælder for yderligere politisk fokus på digitalisering af virksomheder i Østrigs samlede digitaliseringsstrategi.

(18)Der er fortsat strukturelle udfordringer i forbindelse med opstart og opskalering af virksomheder i Østrig, navnlig meget innovative virksomheder. Østrig halter efter sammenlignelige EU-lande med hensyn til beskæftigelse i hurtigtvoksende innovative virksomheder. Dette peger i retning af et behov for at forbedre betingelserne for opskalering af innovative virksomheder, som fortsat hæmmes af faktorer såsom et venturekapitalmiljø, der er mindre udviklet og forskelligartet end i "førende innovationslande". Finansiering i en senere fase, f.eks. i form af venturekapital og adgang til offentlige kapitalmarkeder for opskalerede virksomheder, udgør en flaskehals. Segmentet for nyoprettede små og mellemstore virksomheder på børsen i Wien er et skridt i den rigtige retning. Virksomheder med høj vækst er afgørende for spredning af nye teknologier og forretningsmodeller, herunder digitale, og dermed for produktivitetsvæksten.

(19)Østrig har væsentlige hindringer for markedsadgang og strenge regler for udøvelsen af erhvervstjenester og lovregulerede erhverv. Disse omfatter særlige krav til kapitalandele, et omfattende register af aktiviteter forbeholdt erhvervet og tværfaglige begrænsninger. Lovgivningsmæssige hindringer, navnlig hvad angår den daglige drift af butikker, bidrager til den relativt svage udvikling af den østrigske detailsektor. En stor administrativ byrde er fortsat et påtrængende problem for virksomhederne i Østrig. En fortsat indsats for at mindske byrderne og den planlagte evaluering af Østrigs lov om næringsbrev (Gewerbeordnung) udgør vigtige redskaber med henblik på at forbedre erhvervsklimaet. Øget konkurrence i servicesektoren vil også bidrage til at håndtere Østrigs udfordringer med at udbrede digitale teknologier og forretningsmodeller.

(20)Programmeringen af EU's midler for perioden 2021-2027 kan være med til at afhjælpe nogle af de problemer, der blev konstateret i henstillingerne, navnlig på de områder, der er omfattet af bilag D til landerapporten. Dette ville gøre det muligt for Østrig at anvende disse midler bedst muligt under hensyntagen til de udpegede sektorer, idet der tages hensyn til de regionale forskelle.

(21)Som led i det europæiske semester 2019 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Østrigs økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2019. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet for 2019, det nationale reformprogram for 2019 og de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Østrig i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Østrig, men også til, om de stemmer overens EU's regler og retningslinjer. Dette afspejler behovet for at styrke Unionens overordnede økonomiske forvaltning ved at give input på EU-niveau til fremtidige nationale beslutninger.

(22)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Østrigs stabilitetsprogram for 2019 og er af den opfattelse, at Østrig ventes at overholde stabilitets- og vækstpagten,

HENSTILLER, at Østrig i 2019 og 2020 træffer foranstaltninger med henblik på at: