Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 42/03)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1) senest tre måneder efter datoen for denne offentliggørelse

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

» Agneau du Périgord «

EU-nr.: PGI-FR-0711- AM01 – 30. april 2021

BOB ( ) BGB (X)

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

AREOVLA Europarc - 3 Avenue Léonard de Vinci 33608 Pessac Cedex

Tlf. +33 556008450

E-mail: areovla@gmail.com

Sammensætning og legitim interesse: AREOVLA er en sammenslutning, hvis medlemmer er opdrættere, producentorganisationer og slagtere af »Agneau du Périgord«. Som sådan er det legitimt at anmode om ændring af varespecifikationen.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

☐ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☒ Geografisk område

☒ Bevis for oprindelse

☒ Produktionsmetode

☒ Tilknytning

☒ Mærkning

☒ Andet: opdatering af kontaktoplysningerne for den anmodende gruppe, sletning af gruppens præsentation og motivering, produkttype, kontrolstrukturer, nationale krav.

4. Type ændring

☒ Ændring — der ikke kan betragtes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB/BGB.

☐ Ændring — der ikke kan betragtes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændring (er)

5.1. Ændringer, der har indvirkning på væsentlige elementer

Punktet »Beskrivelse af produktet«

I punkt 2.3 »De markedsførte produkters egenskaber« tilføjes nyrer, halskirtel, hjerte, lever, tunge og lammefødder til de produkter, der er omfattet af BGB’en. Kun dette slagteaffald fra lammekroppe udvalgt til BGB er tilladt.

På det tidspunkt, hvor betegnelsen »Agneau du Périgord« blev anerkendt som BGB, var der kun et lille afsætningsmarked for disse produkter. I de senere år er disse afsætningsmuligheder blevet øget og repræsenterer en mulighed for en bedre værdiansættelse af en større del af slagtekroppen, hvilket vil gøre det muligt at øge synligheden af BGB’en »Agneau du Périgord« Nogle slagtere foretrækker faktisk at få leveret en hel slagtekrop sammen med slagteaffaldet og andre slagteribiprodukter for fuldt ud at udnytte det, især nyrerne, der forbliver knyttet til slagtekroppen. Ligeledes ønsker salgsstederne, når slagtekroppen sælges opskåret, at få hele lammet som BGB i stedet for at få samme lam som slagtekrop udskåret som BGB og slagteaffaldet som standard.

Tilføjelse af slagteaffald fører til en ændring af præsentationen af slagtekroppen, for hvilken den var specificeret »uden hverken hoved, indvolde eller mave-tarm-kanalen«. Indvolde er slettet, da slagteaffald tilføjes til listen over produkter omfattet af BGB’en, hvoraf nogle er en del af definitionen af indvolde (lever, hjerte, lunger, luftrør og en del af mellemgulvet i en enkelt blok — definition fra FN-standard for slagteribiprodukter udg. 2008).

Enhedsdokumentet ændres også i overensstemmelse hermed.

Punktet »Geografisk område«

Det geografiske områdes afgrænsning ændres. Det geografiske område for BGB’en »Agneau du Périgord« er blevet udvidet til 24 kommuner i departementet Dordogne og 93 kommuner i Lot-et-Garonne.

Disse kommuner blev ikke udvalgt, da der blev ansøgt om anerkendelse af BGB’en, især på grund af fraværet af fåreproducenter på det tidspunkt i området. De fremviser imidlertid et stort antal geologiske, topologiske og klimatologiske ligheder med dem i det geografiske område for BGB’en, men også i lyset af landbrugspraksisser (landbrugskommuner med en overvejende blandet afgrødeavl, almindelige fåreracer, vanskelige geologisk homogene arealer), og dynamikken i fåreproduktionen i sektoren er blomstret op igen.

Det geografiske område er også blevet ændret for at rette visse fejl i den registrerede varespecifikation: 6 kommuner optrådte ikke på listen, men lå i det afgrænsede område, 1 anden var omvendt på listen og uden for det afgrænsede område og udgjorde en enkelt og isoleret satellit. Sidstnævnte fjernes fra det geografiske område.

Listen over kommuner er opdateret i varespecifikationen.

Som følge af denne ændring dækker det geografiske område nu hele departementet Dordogne.

Enhedsdokumentet ændres også i overensstemmelse hermed.

5.2. Ændringer, der ikke påvirker væsentlige elementer

Punktet Beskrivelse af produktet

Denne del er blevet fuldstændig omskrevet for at fokusere på beskrivelsen af »Agneau du Périgord« og for at fremhæve de særlige kendetegn ved avlen af BGB’en »Agneau du Périgord«, nemlig lang dieperiode og en særlig diæt i slutfodringsperioden, der hovedsageligt er baseret på korn med hele eller valsede kerner.

De beskrivende elementer af kødet (farve og kvalitet af fedtet) er navnlig gjort i overensstemmelse med punkt 5. »Beskrivelse af landbrugsproduktets produktionsmetode«.

Produktets egenskaber ændres dog ikke, især lammets føde, moderfårenes rustikke eller halvrustikke race eller kødrace for væddernes vedkommende, vægten, kødets farve og fedtkvalitet.

Der tilføjes mulighed for markedsføring i frossen form kød og slagteaffald fra »Agneau du Périgord« Det dybfrosne BGB-produktet har i dag stor markedsmæssig interesse. Dybfrysning gør produktet holdbart og er en ny præsentationsmåde, som forbrugerne værdsætter. Dybfrysning vil også give BGB’en mulighed for at positionere sig på nye markeder, navnlig inden for catering.

I varespecifikationen fastlægges udførelsen af denne operation (proces, der gør det muligt at nå en kernetemperatur på -18°C inden for maksimalt 10 timer), angives en minimumsholdbarhedsdato, og hvor lang tid, der må gå mellem slagtning og frysning.

Visse afsnit slettes: enten tilføjer de ikke yderligere eller nødvendige elementer til beskrivelsen af produktet, eller også svarer de ikke til en forpligtelse, men er en simpel beskrivelse af praksis på tidspunktet for udarbejdelsen af varespecifikationen, eller også er der lovmæssige referencer om klassificering af slagtekroppe og opfedningstilstand.

Beskrivelsen af tilberedt kød udgår også. Faktisk er BGB’en »Agneau du Périgord« en garanti for produktionens specificitet, fra lammenes fødsel (og før, med pasningen af besætningen), indtil udvælgelsen af slagtekroppene og markedsføringen heraf, men der er ingen garanti for kriterierne for tilberedt kød så som smag, tekstur eller lugt. Disse elementer er desuden ikke særlig diskriminerende og svære at kontrollere.

Enhedsdokumentet ændres i overensstemmelse hermed.

Punktet »Bevis for, at produktet har oprindelse i det geografiske område«

De elementer, der gør det muligt at sikre sporbarheden af slagteaffald og frosne produkter, tilføjes, og overflødigheder med de generelle regler udgår, samt for de elementer, der vedrører kontrolproceduren, som er fastsat i kontrolplanen.

Systemet definerer de nødvendige dokumenter og optegnelser og et minimum af oplysninger, der kræves på hvert trin af produktets levetid (opdræt, indsamling, slagtning, emballering, udskæring, dybfrysning).

Bestemmelserne vedrørende salgssteder udgår, fordi de ikke vedrører sporbarhed, i stedet kommer dels anbefalinger og dels krav på markedsføringsniveau, der ikke har betydning for produktets iboende egenskaber. Derudover forekommer de vanskelige at kontrollere i betragtning af mangfoldigheden af mulige salgssteder for denne BGB.

Eksemplerne på dokumenter, der gør det muligt at sikre sporbarhed på hvert trin af produktudviklingen, udgår.

Enhedsdokumentet er også ændret for at slette en sætning vedrørende identifikation af opdrættere, som ikke falder ind under de elementer, der forventes under dette punkt i enhedsdokumentet. Herudover er der tale om elementer vedrørende kontrol, som er indført i kontrolplanen.

Punktet »Produktionsmetode«

Under punkt 5.2.1. »genetisk oprindelse«

tilføjes blandt de racer, der er godkendt til moderfår, racerne Charmoise og Causse du Lot. Dette er to historiske racer fra Périgord, som ikke blev medtaget, da betegnelsen »Agneau du Périgord« blev anerkendt som BGB, fordi deres antal var faldet. De er imidlertid nævnt i punktet »Tilknytning til den geografiske oprindelse« i gældende varespecifikation (fåreholds historie). Det er to racer, der supplerer hinandens egenskaber (hårdførhed, frugtbarhed, kropsbygning), og som integreres i avlsmetoderne for »Agneau du Périgord« og områdets særlige forhold.

Charmoise har været til stede i Périgord siden begyndelsen af det 20. århundrede, det er endda et af racens hovedområder. Disse moderfår er rigtige »buskryddere« og vedligeholder arealerne, æder sig igennem tilvoksede områder og forebygger naturbrande. Racen var ikke medtaget i den første BGB-ansøgning, fordi den næsten var forsvundet i Périgord. I gennem flere år har opdrættere genindført den i forbindelse med navnlig græsningsprojekter. Dens potentiale anslås i området til 700 moderfår.

Causse du Lot-racen findes fra midten af det 20. århundrede på Périgord Noirs kalkplateauer. Racen er også meget nøjsom med naturlige egenskaber som hårdførhed, modstandsdygtighed over for varme og flåter (piroplasmose), og dens mobilitet er særligt velegnet til de tørre og magre plateauer i det østlige Périgord. Racen udnytter bedst muligt alle de græsressourcer til græsning ved også at æde træagtige planter om nødvendigt for at opfylde dens behov. Ligesom Charmoise var der næsten ingen får tilbage, da ansøgningen om anerkendelse af betegnelsen »Agneau du Périgord« som BGB blev indsendt, men racen er nu genindført i det geografiske område og udgør lokalt et potentiale på anslået 4 800 moderfår.

Endelig er navnet på racen »INRA 401 Romane« officielt ændret for flere år siden til »Romane«, og denne ændring er medtaget i varespecifikationen.

Visse afsnit, der ikke omhandler definitionen af produktionsbetingelser, eller som falder ind under almindeligheder, udgår også, såsom: »Der lægges særlig vægt på ensartetheden af karakteristika for størrelse, tidlig kønsmodenhed, udvikling af muskel- og fedtvæv, som spiller en vigtig rolle i produktets egenart« eller »Lammenes fødsel er genstand for særlig opmærksomhed. Landmanden træffer alle mulige foranstaltninger for at sikre de bedste betingelser for moderfårenes og lammenes trivsel og velvære.«.

Enhedsdokumentet ændres i overensstemmelse hermed.

Under punkt 5.2.2. »Opdræt«

Nye forpligtelser til at dække de produktionsanvendelser, der er gældende blandt BGB-producenter, tilføjes vedrørende ventilation af husdyrbygninger, tætheden af dyr i bygningen, kvaliteten af affaldet og rengøring af bygningerne.

Under punkt 5.2.4. »Lammenes fodringsadfærd«

Bestemmelsen om lammestier omskrives for at bringe bestemmelsens ordlyd i overensstemmelse med praksis hos avlere, der udgør små partier af få moderfår i små stier: Begrebet »stier« er således tilføjet udtrykket »bokse«.

Så kan moderfåret afhængigt af situationen opholde sig der mere end 48 timer med sit lam (adoptionsbesvær, patteproblemer osv.), hvorfor »fra 24 timer til 48 timer« er erstattet af »minimum 24 timer«.

Sætningen, der angiver, at fravænning »generelt finder sted mellem 80 og 90 dage«, udgår, fordi den udelukkende er vejledende.

Punktet »Lammenes fodringsadfærd« var opdelt i 3 faser efter lammets alder: 0 til 20 dage, 20 dage til 60 dage og 60 dage og opefter.

20-dages grænsen fjernes af hensyn til kontrollerbarheden, fordi denne fase faktisk svarer til et rent fysiologisk stadium i lammenes udvikling. De første ca. 3 uger er lammenes fordøjelsessystem ikke tilpasset til fordøjelse af tilskudsfoderet, lammene indtager det ikke, selv om de har adgang til det. Det varierer et par dage fra individ til individ, hvornår tilskudsfodringen begynder, hvor 20 dage er gennemsnittet.

På den anden side bibeholdes minimumsperioden på 60 dage før fravænning. Det giver lammet mulighed for at die hos sin mor i en vigtig periode af dets liv, hvilket også giver kødet fra »Agneau du Périgord « sin egenart.

Denne nye formulering gør det muligt at fokusere på fodringsadfærden hos lam, der er beregnet til BGB’en »Agneau du Périgord«: en dieperiode efterfulgt af en slutfedningsperiode med foder bestående af hele eller valsede korn. Ophold i stald er ikke længere en forpligtelse.

Bestemmelserne vedrørende forbuddet mod ensilage og wraphø flyttes, fordi de vedrører hele lammets liv og ikke kun de første faser af lammets liv, som denne placering kan give indtryk af. Disse bestemmelser er flyttes til slutningen af punkt »5.2.4 Lammenes fodringsadfærd« for tydeligt at vedrøre alle lammets forskellige fodringsfaser.

Foderdelen af varespecifikationen er ændret for at overholde nomenklaturen i den europæiske forordning om fortegnelsen over fodermidler (forordning (EU) nr. 68/2013) og supplere varespecifikationen, så "den er mere præcis og beskriver den virkelige praksis hos opdrætterne af BGB’en »Agneau du Périgord«.

Listen over råvarer, der er tilladt til fodring af lam, gør det muligt ikke at udelukke korn, oliefrø, proteinafgrøder eller rodknolde fra BGB’en, som igen dyrkes og med henblik på dyrefoder på grund af den variation, de giver, og af hensyn til deres agronomiske fordele (cikorie, hirse, quinoa, havre, hestebønner, osv.).

Bestemmelsen om begrænsning af majsandelen til 25 % i foderrationen udgår.

Denne bestemmelse blev indskrevet, da ansøgningen om anerkendelse af BGB’en blev indsendt på grund af mistanke om majsens indflydelse på den gule farve på fedtet på slagtekroppen. Undersøgelser foretaget af instituttet for kvægavl har vist, at denne mistanke var ubegrundet, og at begrænsningen til maksimalt 25 % majs i foderrationen derfor ikke længere er berettiget. Derudover er alt korn velegnet til fodring af lam.

Produktets specificitet er baseret kornets form (helt eller valset) og ikke på kornets art. Formen indvirker på kornets fordøjelighed og dermed det glykæmiske indeks. Kerner, der er for fysisk transformeret (knust eller til mel), bliver fordøjet hurtigere, hvilket forårsager en stigning i insulinniveauet og en dårligere fedtlagring. Omvendt vil kerner, der er hele eller valsede, fordøjes langsommere, give et lavere insulinudsving, hvorfor de fordøjes bedre, giver en fastere fedtlagring og i rimelig mængde.

Oprindelsespligten for korn, der er begrænset til det geografiske område, udgår. Det geografiske område består af visse områder med skrånende terræn og nogle gange vanskelig dyrkbar, hvilket giver en mere kompleks kornproduktion. Desuden er avlere, der ikke producerer korn, forpligtet til at købe alt deres korn. Begrænsningen til korn fra det geografiske område til lam bestemt til BGB’en »Agneau du Périgord« indebærer en alvorlig begrænsning for operatørerne og en potentiel forsyningsvanskelighed for ikke-autonome avlere. For producenterne er det væsentlige element, der delvist garanterer kødet fra »Agneau du Périgord«, korns form, som skal forblive uændret: hele eller valsede kerner.

Det skal bemærkes, at for grøntfoderet bibeholdes oprindelsespligten.

Med hensyn til tilsætningsstoffer foreslår gruppen en negativliste, der således forbyder visse kategorier af produkter.

Alle disse ændringer sætter ikke spørgsmålstegn ved produktets specificitet og årsagssammenhængen mellem foderet og »Agneau du Périgord«.

Enhedsdokumentet ændres.

Under punkt 5.3 »Transport- og venteforhold før slagtning«

Ændringerne er af redaktionel karakter og gør det dermed muligt at fjerne unødvendige sætninger, fordi de falder ind under sædvanlig, men ikke påkrævet praksis (»i praksis er det ofte«, »oftest slagtet dagen efter«).

Under punkt 5.4 »Slagtning«

Reguleringsbestemmelserne eller bestemmelserne vedrørende kontrolplanen samt illustrationerne udgår for kun at bibeholde kontrollerbare bestemmelser. Målværdierne ændres ikke.

Under punkt 5.5 »Endelig udvælgelse af slagtekroppe«

Ligesom i den del, der vedrører beskrivelsen, gennemgås og harmoniseres formuleringen af farven på fedet med de elementer, der optræder i farveskalaen, og farven på fedtet: hvidt eller meget let farvet. Beskrivelsen af kødets farve er også revideret og harmoniseret: det har en lys rosa farve.

Under punkt 5.6 »Udvælgelse af slagteaffald«

Der tilføjes bestemmelser vedrørende udvælgelse af slagteaffald og holdbarheden heraf.

Endelig udgår punktet »Udskæring og emballering«, fordi det er overflødigt i forhold til reglerne, og der er tilføjet bestemmelser vedrørende frosne produkter.

Punktet »Tilknytning«

I den gældende varespecifikation er der elementer vedrørende produktets tilknytning til den geografiske oprindelse i mange underafsnit. De er grupperet og opsummeret under punktet i varespecifikationen »Tilknytning til det geografiske område«

Disse elementer er omorganiseret i tre dele, hvilket gør det muligt at skelne det geografiske områdes egenart, produktets egenart og årsagssammenhængen.

Områdets specificitet er et resumé af elementerne i den gældende varespecifikation, den er organiseret i 2 dele: den første lokaliserer Périgord geografisk og beskriver geografi og klima, den anden beskriver fårenes historie og anvendelse i Périgord dikteret af miljøets begrænsninger.

Produktets specificitet beskriver »Agneau du Périgord « i dets særlige elementer. Som i beskrivelsesdelen udgår beskrivelserne vedrørende tilberedt lammekød. BGB’en »Agneau du Périgord« garanterer produktionens specificitet, fra lammenes fødsel til udvælgelsen af slagtekroppe og markedsføringen heraf, men den omfatter ikke garantier for kriterier for tilberedt kød såsom smag, tekstur eller lugt.

Årsagssammenhængen er baseret på »Agneau du Périgord«’s kvalitet og omdømme. Der indarbejdes elementer, der fremgår af varespecifikationen og i det gældende enhedsdokument. Det demonstrerer miljøets indvirkning på produktionsanvendelsen, hvilket giver »Agneau du Périgord « dets egenart.

Derudover er der også tilføjet et indledende afsnit, som gør det muligt at vise grundlaget for tilknytningen til den geografiske oprindelse.

Enhedsdokumentet er også ændret for at svare til ordlyden af dette punkt i varespecifikationen.

Punktet »Mærkning«

Forpligtelsen til at markedsføre lam med et specifikt logo for BGB’en udgår.

Bestemmelsen om forpligtelsen til, at alt BGB-kød skal ledsages af et oprindelsesgaranticertifikat (Certificat de Garantie d’Origine, CGO) (slagtekroppen) eller bære et U.V.C.-mærke (udskæring) flyttes til dette punkt.

Enhedsdokumentet ændres i overensstemmelse hermed.

5.3. Redaktionelle ændringer

Under punktet »Medlemsstatens kompetente myndighed« tilføjes kontaktoplysningerne for Institut national de la qualité et de l’origine (INAO) som den kompetente myndighed i medlemsstaten i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1151/2012.

Under punktet »Anmodende gruppe« opdateres kontaktoplysningerne for den anmodende gruppe. Den beskrivende del vedrørende den anmodende gruppe udgår.

Afsnittet »præsentation og bevæggrunde for grupperingen« udgår.

Under punktet »Produkttype« er bestemmelsen »2.2 Produkttype« revideret for at være i overensstemmelse med den gældende nomenklatur.

Under punktet »Geografisk område« udgår kortet over det geografiske område. Der tilføjes en sætning, der angiver, at kortmaterialet om det geografiske område kan ses på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.

Begrundelsen for og beskrivelsen af området (generelle geologiske, klimatiske og historiske oplysninger fra departementet Dordogne) udgår. Elementerne relateret til produktet er dog bibeholdt og er omfattet af »Geografisk oprindelse«.

Under punktet »Fremstillingsmetode« opdateres levetidsdiagrammet i varespecifikationen for at overholde omskrivningen af varespecifikationen.

Bestemmelsen om en dispensationsperiode på 7 år fra datoen for anerkendelsen af BGB’en til det genetiske skema udgår, når undtagelsesperioden er udløbet.

Afsnittet om en dispensation på 7 år fra datoen for anerkendelsen af BGB’en til kunstig befrugtning udgår, da dispensationsperioden er udløbet.

Bestemmelsen om en dispensation på grund af »ekstraordinære vejrforhold« i forbindelse med varigheden af udendørs ophold for moderfår udgår for at bringe varespecifikationen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1151/2012, som giver en ramme for at opnå en midlertidig ændring via artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) nr. 664/2014.

Under punktet »Kontrolstruktur« udgår det attesterende organs navn og kontaktoplysninger i henhold til de gældende instruktioner på nationalt plan med henblik på at harmonisere udarbejdelsen af varespecifikationer. Dette punkt indeholder nu kontaktoplysningerne for de kompetente kontrolmyndigheder i Frankrig: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) og generaldirektoratet for konkurrence, forbrugerspørgsmål og bekæmpelse af svig (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes, DGCCRF). Navn og kontaktoplysninger på certificeringsorganet kan findes på INAO’s hjemmeside og i Europa-Kommissionens database.

Under punktet »Nationale krav« med hensyn til nationale lovgivnings- og reguleringsændringer, fremgår overskriften »Nationale krav« i form af en tabel over de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, og deres vurderingsmetode.

ENHEDSDOKUMENT

»Agneau du Périgord«

EU-nummer: PGI-FR-0711-AM01-30. april 2021

BOB ( ) BGB (X)

1. Betegnelse

»Agneau du Périgord«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.1 "Kød (og slagteaffald), fersk.

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Agneau du Périgord« er et lam, der dier i mindst 60 dage og afsluttes med foder, der hovedsageligt består af hele eller valsede kerner.

»Agneau du Périgord« er et lam, der slagtes, når det er mellem 80 og 180 dage gammelt, har en slagtevægt på 15-21 kg samt en god kropsbygning, som skyldes udvælgelsen af kødracer for så vidt angår væddere, og at moderfårene er af en rustik eller halvrustik race.

Væddere udvælges blandt de følgende kødracer: Berrichon, Charollais, Ile de France, Rouge de l’Ouest, Suffolk, Texel.

Moderfårene er enten af ren, rustik race: Lacaune viande, Blanche du Massif central, Causse du Lot og Romane eller af den halvrustikke race Charmoise eller hunner fra en krydsning mellem en rustik race og en af ovennævnte kødracer.

»Agneau du Périgord« har en E-U-R-kropsbygning med en muskelmasse, der udvikles på en fin knoglebygning, og har en fedningsgrad på 2 og 3 efter EUROP-klassificeringen.

Lammekødet er lyst (koblet til en mælkediæt i mindst 60 dage). Fedtet er hvidt eller meget let farvet, fast, ensartet stivnet og ikke fedtet.

Følgende slagteaffald kan også markedsføres under BGB’en: nyrer, halskirtel, hjerte, lever, tunge, fødder.

Kødet og slagteaffaldet fra »Agneau du Périgord« præsenteres ferskt eller frosset.

3.3. Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

3.3.1. Lammenes føde

— Lammet ernæres i mindst 60 dage efter fødslen ved, i det omfang det har lyst, at die fra moderen. Det lever uafbrudt sammen med moderen, indtil diegivningen ophører

— efter 60 dage og i løbet af slutfodringsperioden falder andelen af mælkeernæring indtil diegivningen ophører til fordel for grøntfoder og tilskudsfoder. Tilskudsfoderet består af korn i form af kerner, hele eller valsede, og et nitrogenholdigt tilskud.

3.3.2. Moderfårenes føde

Græsning udgør moderfårenes ernæringsgrundlag. Fårene græsser på naturlige eller midlertidige enge og overdrev i mindst syv måneder om året.

Det grøntfoder, der høstes, opdyrkes fuldt ud på dette geografiske område og for størstedelens vedkommende på bedriften.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

»Agneau du Périgord« fødes og opdrættes i det geografiske område.

For at bevare lammekødets kvaliteter skal undgås, at transporttiden bliver for lang, og at dyrene stresses inden slagtning Således skal transporttiden fra bedriften til slagteriet være under otte timer.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning, emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Datoen for mindsteholdbarhed er maksimalt 18 måneder.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Alt BGB-kød skal være ledsaget af et oprindelsesgaranticertifikat (C.G.O.) (slagtekrop) eller bære et U.V.C.-mærke (udskæring).

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område for BGB’en »Agneau du Périgord« består af følgende departement, kantoner og kommuner i overensstemmelse med COG INSEE 2020:

— Hele departementet Dordogne

— Departementet Corrèze: kommunerne i kantonerne Saint-Pantaléon-de-Larche (undtagen kommunerne Estivals, Jugeals-Nazareth, Nespouls, Noailles og Turenne) og L’Yssandonnais samt kommunen Brive-la-Gaillarde

— Departementet Lot: kommunerne i kantonerne Gourdon, Puy-Evêque (undtagen kommunerne Le Boulvé, Les Junies, Lherm, Saint-Matré og Saux) og Souillac samt kommunen Thédirac

— Departementet Lot-et-Garonne: kommunerne i kantonerne Les Coteaux de Guyenne (undtagen kommunen Jusix), Le Fumélois, Le Haut Agenais Périgord, Le Livradais, Le Pays de Serres, Le Val du Dropt og Villeneuve-sur-Lot-2 og kommunerne Brugnac, Coulx, Labretonie, Lédat, Sauvagnas, Sembas, Verteuil-d`Agenais og Villeneuve-sur-Lot.

5. Tilknytning til det geografiske område

Geografisk ligger Périgord i det sydvestlige hjørne af Frankrig, det er centreret om departementet Dordogne, der grænser op til Gironde og Charente mod vest, Limousin og Quercy mod øst og Agen mod syd. Som alle halvfattige regioner har Dordogne længe været et område med fåreavl. Fåreavlere i Périgord har udviklet specifik knowhow inden for fåreproduktion, der er knyttet til områdets begrænsninger og har etableret et avlssystem, der kombinerer alle de tilgængelige ressourcer. Kombinationen af smådrift og blandingskulturer, hvor fårehold har til formål at forbedre lavproduktive områder, er valget af en rustik eller halvrustik race som moderfår blevet naturligt. Dette giver opdrætteren mulighed for at fodre og reproducere moderfårene hele året rundt på ressourcerne i det geografiske område (grøntfoder, græsgange og udmarksarealer), samtidig med at de beholder nok korn og det bedste hø til lammene. »Agneau du Périgord«’s egenart er primært knyttet til lammenes traditionelle opvækstforhold: en dieperiode efterfulgt af en slutfodringsperiode med en diæt bestående af grøntfoder og hele eller valsede kerner, som er grundlaget for kvaliteten og omdømmet af »Agneau du Périgord«.

Périgord er et stort område for foden af bjerge, på en skråning fra nordøst mod sydvest, gennemskåret af 4 floder og deres talrige bifloder, som gør det muligt gradvist at passere fra højdedraget Plateau des Millevaches i Limousin (højde 480 m) til dalen i Dordogne (højde 8 m). Dette landskab, formet af fremkomsten af alpekæden i tertiærtiden, har globalt skubbet, brækket, hævet og eroderet kontaktzonen mellem det gamle hercyniske massiv og slettens kalksten og sedimentære aflejringer. I de krystallinske klipper i det nordlige Périgord har vandet skåret dybe dale ud med stejle skråninger og smalle kløfter. I det centrale Périgord har erosion skåret brede dale ud, nogle gange afsløret relieffer i gesimser, nogle gange blide skråninger belagt med kalkstensrester.

Landskabet bestående af plateauer, bakker, skråninger og dale gør det til et område af typen kratskov i konstant forandring, hvis ofte tætte horisont altid er begrænset af skove, lunde eller blot buske eller hække.

Dalene, de eneste områder, der er rige på alluvial jord og egnet til landbrug, står i kontrast til de tørre og fattige plateauer og bakker.

Overordnet set er klimaet i Périgord tempereret, oceanisk, karakteriseret ved et gennemsnitligt nedbør (850 mm) fordelt på 130 dage i gennemsnit og en mild gennemsnitstemperatur (12°C). Området er kendetegnet ved markante vintre og somre og meget varierede delsæsoner og oplever også kontinentale påvirkninger om vinteren og næsten middelhavssomre. Området er en overgangszone og dermed også karakteriseret ved meget stor variation.

Der er dokumentation for tilstedeværelsen af får i Périgord gennem 6 000 år, og antallet er forblevet konstant og betragteligt indtil det 19. århundrede. I 1809 blev fårebesætningen anslået til at være 4 til 5 gange større end kvægbesætningen. Der var mere end 667 400 hoveder fordelt på hele departementet.

Som overalt på denne tid skulle fårene først og fremmest producere uld, der var af betydning for fremstillingen af klæder, såvel som gødning. Kødproduktion er et biprodukt, der hovedsageligt er beregnet til opdrætternes eget brug, selv om der allerede er spor af kødets særlige betydning for den lokale gastronomi. I anden halvdel af det 19. århundrede viser flere sammenfaldende skrifter en udvikling fra avl til kødproduktion.

I 1938 rangerede Dordogne stadig blandt de fem franske departementer med flest får. Besætningens størrelse er, efter at være blevet stærkt reduceret efter seneste krig, igen blevet betydelig.

Bedrifternes fåreproduktion har en arealforbedrende funktion i områder, der ikke er særlig produktive ud fra et agronomisk synspunkt.

Disse begrænsninger er årsagen til udvælgelsen af moderfår af racer, der er anerkendt og udvalgt på grund af deres hårdførhed, udholdenhed, nøjsomhed, kapacitet til at græsse på næringsfattige overdrev, evne til at reproducere sig hele året og uden vanskeligheder ernære deres lam. Bestanden består i dag af flere racer (ren race eller krydsning): Lacaune viande, Blanche du Massif Central, Romane, Causse du Lot og Charmoise. Disse rustikke eller halvrustikke racer opdrættes i krydsning med væddere af forbedrede racer. Krydsningerne mestres af opdrætterne, og valget af væddernes race foretages ved testparring, hvilket gør det muligt enten at forbedre kvaliteten af lammenes slagtekroppe eller at bevare de fremtidige mødres moderkvaliteter: hårdførhed, avlsevne uden for normal avlssæson og ved naturlig bedækning.

Opdrætterens fødevaresystem har de samme begrænsninger: udfordringen er at vide, hvordan man bruger og udnytter sine ressourcer bedst muligt for at producere kvalitetslam hele året.

Opdrætteren bestræber sig på at organisere fodring af besætningen ved at sørge for at tilpasse fødetilgængeligheden i forhold til moderfårene og ungernes fødebehov efter deres respektive fysiologiske stadier.

Derfor udvikler opdrætteren en kompleks fodringsplan, som optimalt forbinder markområderne, afgræssede enge, foderarealer under hensyntagen til hvert areal og det potentielle udbytte og eventuelt deres afstand til fårefolden.

Besætningen er opdelt i homogene besætninger efter fysiologiske behov (drægtige eller diegivende moderfår, gimmere til reproduktion) og fordeles på arealerne efter en tidsplan, der gør det muligt at udvikle og optimere alle planters ressourcer og samtidig tilgodese kostbehovene for alle kategorier af dyr.

Livet for et »Agneau du Périgord« foregår i 2 faser: dieperioden, hvor lammet følger sin mor, og slutperioden, hvor det er genstand for al opmærksomhed (eget område og førsteklasses foder).

I dette reserverede område uddeler opdrætteren til lammene en specifik foderration, der består af en afbalanceret kornblanding hovedsageligt bestående af hele eller valsede kerner suppleret med godt hø af græs og bælgfrugter.

Dette tilskud til modermælken bliver den primære foderration for de unge lam, efterhånden som mælken aftager.

Denne diæt er grundlaget for en mere harmonisk og hurtig vækst af »Agneau du Périgord«.

»Agneau du Périgord« er et ungt lam (mellem 80 og 180 dage gammelt) og let (mellem 15 og 21 kg). Det har en god kropsbygning med en muskelmasse, der udvikle på en fin knoglebygning. Slagtekroppen er fri for rifter eller hæmatomer. Farven på kødet er lys rosa. Fedtet er hvidt eller meget let farvet, fast konsistens, ensartet stivnet og ikke fedtet.

Årsagssammenhængen er baseret på »Agneau du Périgord«’s kvalitet og omdømme.

Områdets betydelige uregelmæssige klimatiske forhold forbundet med et svagt agronomisk potentiale har bidraget til en tilpasning af de driftssystemer, som i dag producerer »Agneau du Périgord«.

Vådområderne i Périgord Vert, såsom det tørre kalkplateau i Sarladais- og juraområderne, har arealer, som er velegnede til får, der ofte er de eneste, der kan udvikle disse magre arealer og vanskeligt tilgængelige jordlodder på stejle skråninger, som traditionelt kaldes »les picadies«.

Landmændene i Périgord er i lyset af de store variationer i nedbør og temperaturer aldrig sikker på tilstrækkelig nedbør eller passende temperaturer til sine afgrøder og har vænnet sig til at diversificere sin produktion ved at sprede risiciene på flere avlstyper.

Denne type landskab og miljøforhold har begunstiget eksistensen af små og enkeltstående bedrifter, der har bibeholdt den autarkiske økonomi med henblik på at få mest muligt ud af alle egne, agronomiske og menneskelige ressourcer. Dette område er præget af en virksomhedsmodel med blandingskulturer og flerafgrøder.

Fårehold er derfor ofte forbundet med kornproduktion, der delvist benyttes til at fodre fårebesætningen med, kombineret med en eller flere andre produktioner.

Fra begyndelsen af det 20. århundrede erstattede produktionen af kød produktionen af uld, og opdrætterne i Périgord begyndte i takt med den generelle udvikling at interessere sig for genetiske fremskridt.

Tre racer udviklede sig derefter i Périgord: Charmoise, Berrichonne de l’Indre og Causse du Lot. I dag er disse racer vigende til fordel for hovedsageligt tre andre racer: Lacaune viande, Blanche du Massif Central og Romane. Imidlertid har de tidligere racer, især Charmoise og Causse du Lot, oplevet en opblomstring i løbet af det seneste årti.

Brugen af disse rustikke racer medfører praksisser, der tage højde for de områdets forskellige karakteristika.

»Agneau du Périgord«’s egenart er primært knyttet til lammenes traditionelle opvækstforhold: en dieperiode efterfulgt af en slutfodringsperiode med en diæt bestående af grøntfoder og hele eller valsede kerner.

Den lyse farve på kødet fra »Agneau du Périgord« er knyttet til to yderligere forhold ved fremstillingsmetoden: lammets alder på tidspunktet for slagtningen (højst 180 dage) og perioden for ernæring med mælk. Lammet dier nemlig i mindst 60 dage.

Det hvide (eller meget let farvede) og faste fedt skyldes den særlige føde i slutfodringsperioden. Føden er baseret på grøntfoder og tilskudsfoder, der udelukkende består af hele eller valsede kerner.

Tilskudsfoderet, der er særligt for slutfodringen giver kødet fra »Agneau du Périgord« et naturligt afbalanceret fedt.

»Agneau du Périgord« er en traditionel produktion knyttet til Périgord-området. Det er en festspise, som kan tilberedes på mange måder, men som altid udgør en vigtig del af måltidet.

Det er med i mange opskrifter og hyldes sommetider som »Périgords anden perle«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cdf6faf7-26d4-42dd-9789-a75c4c4d5eca

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.