Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 183/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

»Brački varenik«

EU nr.: PGI-HR-02454 — 8.4.2019

BOB ()BGB (X)

1. Betegnelse

»Brački varenik«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.8. Andre produkter i bilag I til traktaten (krydderier m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Brački varenik« er et produkt, der anvendes som krydderi. Det fremstilles ved at koge den pressede saft fra friske eller tørrede vindruer ind til ca. en tredjedel af den oprindelige volumen. »Brački varenik« er en sød, tyktflydende væske med noter af honning, en let markant smag og aroma af vindruer og en moderat markant smag af karamel. »Brački varenik« er mørkerød til mørkebrun, når den fremstilles af røde druesorter, og mørkegul til lysebrun, når den fremstilles af hvide druesorter. Ved markedsføringen skal »Brački varenik« have et opløseligt tørstofindhold (bestemt ved refraktionsindekset) på mindst 45 % og en pH-værdi på 3-5 (ved fortynding med vand til 25 % tørstof). »Brački varenik« markedsføres i glasflasker med et maksimalt volumen på 0,5 l.

3.3. Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Brački varenik« fremstilles af hjemmehørende vindruesorter, dvs. de røde sorter Babić, Cljenak og Plavac mali og den hvide sort Maraština. Disse sorter skal — hver for sig eller i kombination — udgøre mindst 80 % af produktet, og resten kan bestå af andre druesorter fra øen Brač.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle trin i produktionen af »Brački varenik« — fra plukning, presning og filtrering af druerne til indkogningen heraf — skal finde sted i produktionsområdet som defineret i punkt 4.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ved markedsføring skal navnet »Brački varenik« være mere fremtrædende på etiketten end nogen anden påskrift, hvad størrelsen, skrifttypen og bogstavernes farve angår (typografi). Størrelsen på producentens påskrift må ikke overstige 70 % af størrelsen på produktets navn.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

»Brački varenik« fremstilles på øen Brač, som administrativt hører ind under distriktet Split-Dalmatien og er opdelt i otte lokale selvstyrende enheder: byen Supetar og kommunerne Postira, Pučišća, Selca, Bol, Nerežišća, Milna og Sutivan. Brač-kanalen adskiller øen fra fastlandet mod nord, mens den mod vest adskilles fra øen Šolta af Split-indløbet og mod syd fra øen Hvar af Hvar-kanalen.

5. Tilknytning til det geografiske område

Sammenhængen mellem »Brački varenik« og øen Brač er baseret på produktets omdømme såvel som dets specifikke traditionelle produktionsmetode og opskrift, der er blevet bevaret helt frem til i dag, og som er karakteristisk for dette geografiske område.

Der findes tre forskellige geomorfologiske områder på øen Brač: en lavereliggende kystrevle (op til 170 m høj), et centralt plateau (op til 400 m) og et mere bjergrigt område. Det mest almindelige modersubstrat på øen Brač er kalksten fra kridttiden og dolomit, hvorpå der er dannet en stenrig, sort, brun, rød og menneskeskabt jord. Disse jordtyper egner sig bedst til dyrkning af følgende traditionelle middelhavsafgrøder: oliven, vinstokke og citrusfrugter, figner og krydder- og lægeurter.

Vindyrkning har en lang og rig tradition bag sig og er den vigtigste landbrugssektor på øen Brač. Dette afspejles i den vedvarende dyrkning af vinstokke i området siden oldtiden. Øen Brač domineres af et kuperet terræn, og derfor har de lokale indbyggere for at skabe så stort et dyrkningsareal som muligt dyrket den menneskeskabte jord ved at rydde, grave og gøde jorden for at skabe terrasser. Ved at inddrage områder og bygge terrasser har de bevaret den frugtbare jord og gjort det muligt at anvende jorden, oftest til dyrkning af vinstokke.

Øen Bračs lange tradition for dyrkning af vinstokke, knowhow og ekspertise ved udvælgelsen af de druesorter, der egner sig bedst til de naturlige forhold i det geografiske område samt dyrknings- og produktionsmetoderne er blot nogle af de menneskelige faktorer, der har haft afgørende indflydelse på kvaliteten af de druer, der anvendes til fremstilling af »Brački varenik«.

De vigtigste druesorter, der dyrkes på øen Brač og anvendes til fremstilling af »Brački varenik«, er Babić, Crljenak, Plavac mali og Maraština. Vinmarkerne ligger på de sydvendte skråninger. Der hersker et varmt mikroklima på øen Brač, idet den ligger i det sydlige Dalmatien, der er kendetegnet ved et mildt middelhavsklima (klassificeringen Csa) med varme, tørre somre, milde vintre og høje årlige gennemsnitstemperaturer (21,8 °C under plantevæksten), mange solskinstimer og havpåvirkning. På den varme tid af året blæser der vinde — i dagtimerne i form af mistralvinden og om natten i form af vinden Burin — hen over de sydvendte skråninger, hvilket tager trykket af sommerheden. Øen Brač ligger i den mest solrige del af Adriaterhavet med omkring 2 600 solskinstimer om året. Dette har stor betydning for druernes modning.

Indbyggerne på øen Brač bruger druerne til at fremstille vin, men også til specialiteten »Brački varenik« ved at koge druesaften ind og bruge den som et vigtigt krydderi i traditionelle retter fra Brač.

Forfatteren Marcus Givius Apicus har fremlagt dokumentation for, at »Brački varenik« har været brugt som krydderi helt tilbage i oldtiden, ved at beskrive produktets fremstillingsmetode (V. Vodanović Kukec, 1997, Iz pijata i žmula, Korijeni bračke kuhinje). I historiske optegnelser fra 1885 har forfatteren S. Bulimbašić anført, at »»Brački varenik«tilberedes efter en traditionel opskrift fra Didolić-familiebedriften på øen Brač, og sendes til de bedste køkkener i Wien, hvor den er særligt værdsat og efterspurgt som krydderi« (S. Bulimbašić, Brački varenik, offentliggjort den 30. september 2011).

Der er blevet fremstillet »varenik« siden oldtiden, og i slutningen af det 18. århundrede forsøgte indbyggerne på øen Brač at videreføre tilblivelsen af den unikke honningaroma og -smag foruden det druebaserede krydderis unikke duft baseret på en opskrift, som de gamle Brač-familier havde værnet om i flere hundrede år. Den traditionelle metode til tilberedning af »Brački varenik« var en særlig social begivenhed i forbindelse med »jematva«, eller druehøsten, der fandt sted i september og oktober. Begivenheden involverede de lokale producenter, der med deres omfattende knowhow og færdigheder udvalgte de bedste druer af de hjemmehørende røde sorter Babić, Cljenak og Plavac mali eller den hvide sort Maraština. Druerne blev lagt i separate kurve og blev ved høstens afslutning knust og presset manuelt for at fremstille en frisk druesaft, der langsomt blev kogt ind (i nogle tilfælde mere end ti timer) ved svag varme i en stor gryde kaldet »kotlenka«. »Brački varenik« fik lov til at stå og koge ind hele natten — hovedsagelig overvåget af kvinder — og typisk helt indtil næste morgen, indtil den var blevet tyktflydende. De hjemmehørende røde og hvide druesorter — Babić, Cljenak, Plavac mali og Maraština — har et højt sukkerindhold, som er af afgørende betydning for slutproduktet. Denne ældgamle tradition med at tilberede »Brački varenik« er blevet bevaret helt frem til i dag og udgør en fast del af Brač-øboernes levevis.

Det omdømme, som »Brački varenik« nyder godt af, afspejles i den fornyede forekomst af krydderiet som et vigtigt element på Brač-restauranternes menukort. Det bruges som hovedkrydderi i en række traditionelle retter på øen Brač (Slobodna Dalmacija, artikel med titlen »Tajni recepti bračkih nona«, 2014, og Slobodna Dalmacija, artikel med titlen »Supetar pjati puni kuharskih čudesa«, 2015).

Dyrkningen af vinstokke, produktionen af druer og de deraf afledte produkter har i århundreder udgjort rygraden i øens økonomi.

Druesorterne (Babić, Cljenak, Plavac mali og Maraština), der anvendes til fremstilling af »Brački varenik«, de mange solskinsdage, når druerne modnes, det optimale klima, den frugtbare jord og vinmarkernes terrassekonstruktion og beliggenhed øger druens sukkerindhold, hvilket er helt afgørende i produktionsmetoden for »Brački varenik«, da indkogningstiden forkortes.

»Brački vareniks« omdømme og den traditionelle produktionsmetode kan tilskrives den omstændighed, at der er tale om et regionalt produkt fra øen Brač med en lang historie. Opskriften på produktet bygger på den store erfaring, som de lokale indbyggere på øen Brač har. Denne erfaring er gået i arv fra generation til generation og er tæt knyttet til det afgrænsede geografiske område.

»Brački vareniks« omdømme bekræftes også ved produktets jævnlige forekomst på de forskellige årlige festivaler, de mange priser, det har vundet, og de mange artikler i pressen, der omhandler produktet (Dani varenika na otoku Braču, 2015, Supetar Producer Group, Brački varenik na Markovom trgu, 2017, og GAST-messen, Izvorni brački varenik otrgnut od zaborava, 2017).

Sammenhængen mellem navnet »Brački varenik« og det geografiske ø-område Brač afspejles også i turismemarkedsføringen: Turistrådet i byen Supetar har udråbt »Brački varenik« til at være et uundværligt krydderi i de kulinariske specialiteter på øen Brač og har opført produktet på listen over de produkter, turisterne absolut skal smage under en ferie på øen Brač (turistrådet i Supetar, Croatian Hot Spots, marts 2017).

For at undgå at traditionen med at fremstille »Brački varenik« går i glemmebogen, afholdes der workshopper på øen Brač for at overlevere de traditionelle færdigheder, der kræves for at tilberede produktet, til de yngre generationer. Der er blevet afholdt en sådan workshop om tilberedning af »Brački varenik« på grundskolen i Supetar (Supetar Primary School, Eko kutak, 2016).

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/Izmijenjena_Specifikacija_Proizvoda_Bracki_Varenik.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.