Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 150/06)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Pays d'Oc«

PGI-FR-A1367-AM03

Meddelelsesdato: 23. januar 2020

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1. Vinstokbestand

I kapitel I i produktspecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« er punkt 5 om vinstokbestanden blevet suppleret med en række sekundære sorter:

rød- og rosévine: tilføjelse af cabernet cortis N

hvidvine: tilføjelse af sorterne cabernet blanc B, muscaris B, soreli B og souvignier gris B.

Disse fem sorter indgår i listen over de 16 vinstoksorter, der er såkaldt »resistente« over for vinskimmel og meldug, og som i 2017 og 2018 efter undersøgelser og forsøg blev indarbejdet i den officielle klassificering af druesorter til vinfremstilling. Disse sorter er indføjet i produktspecifikationen som »sekundære fornyelsessorter«. Deres andel i sammenstikningerne må maksimalt udgøre 15 % af den mængde vin, der fremstilles med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc«. Disse sorter har en polygen resistens, der således sikrer en bedre langsigtet modstandsdygtighed over for vinskimmel og meldug. Vinskimmel og meldug er nemlig svampe, som har meget vanskeligt ved at overvinde polygen resistens.

Disse sorter gør det muligt både at bevare de organoleptiske egenskaber ved vinene med den beskyttede geografiske betegnelse og at nedbringe anvendelsen af syntetiske plantebeskyttelsesmidler til behandling af planten.

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse

»Pays d'Oc«

2. Type geografisk betegnelse

BGB — beskyttet geografisk betegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

5. Mousserende kvalitetsvin

16. Vin af overmodne druer

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Generelt

Den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« er forbeholdt stille vine, mousserende kvalitetsvine og vine af overmodne druer, rødvine, rosévine, hvidvine, »gris«-vine og »gris de gris«-vine.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« fremstilles med sigte på en bred vifte af produkter, hvoraf over 90 %, målt i mængder, er sortsvine. Ud over middelhavssorter som grenache, cinsault og syrah, som fortrinsvis anvendes til fremstilling af frugtige og lette »gris«-vine og rosévine, gør nyligt indførte druesorter såsom merlot, cabernet-sauvignon og pinot noir det muligt at fremstille strukturerede rødvine med aromaer af røde frugter.

De analyseparametre, der ikke nævnes i det følgende, svarer til det, der er fastsat i den almindelige lovgivning.

Beskrivelse af de stille vine

Hvidvinene, som har en gul farve med grønne til gyldengule reflekser og er fremstillet af f.eks. sorterne viognier, sauvignon og chardonnay, er markant mineralske, og i det hele taget har disse livlige og aromatiske hvidvine en vis aromatisk kraft, som rækker fra citrus til blomsternoter (hvide og violette blomster), understreget af en vis livlighed.

Rosévinene, som for »gris«- og »gris de gris«-vinenes vedkommende har violette til blegrosa reflekser, har et frisk og let udtryk, en fin karakter og harmoniske noter af frugter (solbær og jordbær) og blomster. Navnlig rummer sorterne cinsaut, grenache og syrah disse kvalitative egenskaber.

Rødvinene, som generelt har en mere eller mindre kraftig granatrød farve, omfatter et panel af aromaer med en mere eller mindre udpræget spændvidde lige fra røde frugter (solbær, hindbær, kirsebær osv.) til de mere markante aromaer af krydderi, lakrids eller kakao. Takket være deres fremragende modning har de et koncentreret indhold af milde tanniner og farvestof. Visse cuvéer bliver primært anvendt til sammenstikninger, hvor hver sort tilfører sine smagsnuancer (læder, underskov), sin farveintensitet (kraftig rød, purpurviolet) og sin tanninstruktur alt efter de moderne vinfremstillingsmetoder.

Generelle analytiske kendetegn Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) 10 Totalt syreindhold, minimum Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

Beskrivelse af de mousserende kvalitetsvine

Et sortiment af mousserende kvalitetsvine udviklede sig i 1990'erne til sortsvine, som kunne markedsføres under druesortens betegnelse. Disse vine, som har de samme farver og aromatiske egenskaber som de stille vine, er kendetegnet ved den friskhed og aromatiske finesse, som findes i de mere tilpassede sorter i Pays d'Oc-området, primært chardonnay, sauvignon, pinot noir, syrah, viognier og muscat à petits grains. De mousserende kvalitetsvine har fine og elegante bobler med blomster- eller frugtagtige aromaer, alt efter hvilke druer der bruges til cuvéen. Anvendelsen af tilpassede vinfremstillingsteknikker gør det muligt at bevare disse sorters iboende egenskaber, navnlig deres primære frugtaromaer foruden deres livlighed. Denne sektors økonomiske struktur har i tidens løb gjort det muligt at oprette produktionsenheder for mousserende vine, der optræder som leverandører af tjenesteydelser (fremmede anlæg).

Generelle analytiske kendetegn Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) Totalt syreindhold, minimum Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

Beskrivelse af vinene af overmodne druer

Mindre produktioner kan anvendes til vine af druer, som høstes, når de er overmodne eller angrebet af ædel råddenskab. Disse er meget sukkerholdige og udvikler komplekse aromaer.

En lille produktion af overmodne vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc«, som har strågule til brune reflekser og aromaer af pære og gule frugter, sker ved tørring og/eller tilstedeværelse af ædel råddenskab, og disse vine vækker minder om gamle dage, da man i Languedoc fremstillede generøse vine, der som de eneste kunne gemmes og tåle at blive transporteret.

Hvidvinene, der fremstilles uden berigelse, af druer, der høstes, når de er overmodne eller angrebet af ædel råddenskab, og som har et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på mindst 45 g/l, har et indhold af flygtig syre på ikke over 24,48 meq/l.

De øvrige analyseparametre svarer til det, der er fastsat i den almindelige lovgivning.

Generelle analytiske kendetegn Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) Totalt syreindhold, minimum Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

5. Vinfremstillingspraksis

a. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk fremgangsmåde

De primære sorter udgør over 50 % af den mængde vin, der bærer betegnelsen. De sekundære sorter udgør under 50 % af den mængde vin, der bærer betegnelsen. Fornyelsessorterne udgør højst 15 % af den mængde vin, der bærer betegnelsen.

Den beskyttede geografiske betegnelse kan suppleres med navnet på en enkelt druesort, såfremt:

— denne sort fremgår af listen over primære sorter

— vinen er mærket med navnet på denne sort

— mindst 85 % af vinen er fremstillet af sorten.

Den beskyttede geografiske betegnelse kan suppleres med navnet på to eller flere druesorter, såfremt:

— disse sorter fremgår af listen over primære sorter

— vinen er mærket med navnet på disse sorter, sammenstukket eller ikke

— hver sort udgør mindst 15 % af den sammenstukne vin målt i mængder.

En hvid druesort fra listen over primære sorter eller listen over fornyelsessorter må indgå i sammensætningen af en rødvin eller rosévin, såfremt:

— mosten af disse druer blandes med henblik på vinfremstillingen, og

— mosten af den hvide druesort fra listen over primære sorter udgør højst 20 % af den mængde vin, der bærer betegnelsen, eller

— mosten af den hvide druesort fra listen over fornyelsessorter udgør højst 15 % af den mængde vin, der bærer betegnelsen.

Æble-mælkesyre-gæringen skal være afsluttet i den første fase af den organoleptiske undersøgelse, for rødvinene dog undtagen rødvine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« og vine af overmodne røde druer.

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Vinene af overmodne druer skal være fremstillet 100 % af druer fra den påtrykte årgang.

Vinene af overmodne druer med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« skal lagres i mindst seks måneder fra høsten.

Vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« suppleret med benævnelsen »sur lie« må først om vinteren hældes på tanke eller fade og skal stå på den tynde bærme fra vinfremstillingen, når de aftappes. Aftapningen af vinene med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« suppleret med benævnelsen »sur lie« må først ske den 21. marts i året efter høståret.

Æble-mælkesyre-gæringen skal være afsluttet i den første fase af den organoleptiske undersøgelse, for rødvinene med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« dog undtagen rødvine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« og vine af overmodne røde druer.

Foruden ovennævnte bestemmelser skal vinen, hvad angår ønologisk fremgangsmåde, opfylde de krav, der er fastsat i EU-lovgivningen og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»Code rural et de la pêche maritime«).

b. Maksimale udbytter

Rødvine og hvidvine med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc«:

90 hektoliter pr. hektar

Rosévine, »gris«-vine og »gris de gris«-vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc«:

100 hektoliter pr. hektar.

6. Afgrænset geografisk område

Druehøsten, fremstillingen og forarbejdningen af de stille vine, herunder vinene af overmodne druer, med henblik på produktionen af vinene med den geografiske betegnelse »Pays d'Oc« finder sted i departementerne Aude, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales samt i følgende kommuner i departementet Lozère: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène og Les Vignes.

Druehøsten, fremstillingen og forarbejdningen af de vine, der er beregnet til produktionen af mousserende kvalitetsvine, finder sted i departementerne Gard, Hérault og Pyrénées-Orientales samt i visse kommuner i departementerne Lozère og Aude:

Lozère: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène og Les Vignes.

Aude: Aigues-Vives, Airoux, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alzonne, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort Sur Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Berriac, Bessède-de-Sault, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Bouisse, Bourigeole, Boutenac, Bram, Brenac, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailla, Cailhau, Cailhavel, Cambieure, Campagna-de-Sault, Camplong-d'Aude, Camps-sur-l'Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carcassonne, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, Castans, Castelnau-d'Aude, Castelnaudary, Caudebronde, Caudeval, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caux-et-Sauzens, Cavanac, Caves, Cazalrenoux, Cazilhac, Cenne-Monestiés, Chalabre, Citou, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbieres, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Counozouls, Coudons, Couffoulens, Coursan, Courtauly, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d'Aude, Davejean, Dernacueillette, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Beleng, Espezel, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontcouverte, Fontanès-de-Sault, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d'Aude, Fontjoncouse, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraisse-des-Corbières, Galinagues, Gaja-la-Selve, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Gueytes-et-Labastide, Homps, Hounoux, Issel, Jonquières, Joucou, La Bezole, La Cassaigne, La Courtète, La Fajeolle, La Force, La Louvière-Lauragais, La Palme, La Pomarède, La Redorte, La Tourette-Cabardès, Labastide-d'Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Les Brunels, Le Bousquet, Le Clat, Les Casses, Les Ilhes, Les Martys, Lespinassière, Leuc, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Luc-sur-Orbieu, Mailhac, Maisons, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Mas-Saintes-Puelles, Massac, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Merrial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulsane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montirat, Montjardin, Montjoi, Montlaur, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de-Sault, Ornaisons, Orsans, Ouveillan, Padern, Palairac, Palaja, Paraza, Payra-sur-l'Hers, Paziols, Pech-Luna, Pécharic-et-le-Py, Pennautier, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l'Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Pezens, Plaigne, Plavilla, Pomy, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardes, Pradelles-en-Val, Preixan, Puginier, Puichéric, Puylaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d'Aude, Raissac-sur-Lampy, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefere, Roquefeuil, Roquefort-des-Corbières, Roquefort-de-Sault, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rouvenac, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Colombe-sur-Guette, Saint-Couat-d'Aude, Saint-Denis, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gauderic, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bezu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanes, Saint-Nazaire-d'Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Sernin, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-l'Hers, Sainte-Eulalie, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d'Aude, Salles-d'Aude, Salles-sur-l'Hers, Salsigne, Salvezine, Salza, Seignalens, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l'Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatge, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Verzeille, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villar-en-Val, Villardebelle, Villardonnel, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villedaigne, Villedubert, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villemagne, Villemoustaussou, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-les-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesèquelande, Villesiscle, Villespy, Villetritouls og Vinassan.

7. Primære druesorter

Alicante Henri Bouschet N

Altesse B

Alvarinho — Albariño

Bourboulenc B — Doucillon blanc

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Caladoc N

Carignan N

Carmenère N

Chardonnay B

Chasan B

Chenin B

Cinsaut N — Cinsault

Clairette rose Rs

Colombard B

Cot N — Malbec

Gamay N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros manseng B

Macabeu B — Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Mondeuse N

Morrastel N — Minustellu, Graciano

Mourvèdre N — Monastrell

Muscat d'Alexandrie B — Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg — Muscat, Moscato

Nielluccio N — Nielluciu

Négrette N

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Portan N

Riesling B

Roussanne B

Sauvignon B — Sauvignon blanc

Sauvignon gris G — Fié gris

Semillon B

Sylvaner B

Syrah N — Shiraz

Tempranillo N

Terret blanc B

Vermentino B — Rolle

Viognier B

8. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Det geografiske produktionsområde strækker sig over det fulde areal af departementerne Languedoc-Roussillon, Aude, Gard, Hérault og Pyrénées-Orientales samt seks kommuner i Lozère.

Det danner et enormt amfiteater med ryggen mod en række bjergkæder fra Pyrenæerne til Cévennes og et fald ned mod Middelhavet gennem forskellige geologiske landskaber fra Palæozoikum til kvartærtiden. Uanset den oprindelige geologiske natur udvikler vinstokkene sig i gunstige jorder med fælles træk: tør og stenet, meget lidt frugtbar og veldrænet jordbund, hvor planten kan slå dybe rødder.

I 1979 i en periode, hvor man atter drøftede behovet for at differentiere vinavlsprodukterne, blev der skabt »vins de pays«, og ved dekret af 10. oktober 1987 blev en regional »vin de pays« anerkendt: vin de Pays d'Oc.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« blev bygget på markedsføringen af sorter, der historisk hører hjemme i Languedoc, men også sorter fra andre regioner, hvorved man videreførte den traditionelle samhandel i Middelhavet, som til alle tider har sørget for en omfattende cirkulation af druesorterne.

Produktets egenart

I dag er 63 druesorter anerkendt til fremstilling af den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc«, og foruden middelhavssorter som carignan, grenache, cinsault og syrah er det de franske nabosorter, de internationalt berømte, der er kommet til for nylig, f.eks. merlot, cabernet-sauvignon, pinot noir og caladoc for de røde sorters vedkommende og chardonnay, sauvignon, viognier og alvarinho for de hvide sorters vedkommende, for at nævne de vigtigste.

Disse forskellige sorter er individuelle, men komplementære, og tilpasser sig perfekt de klimatiske forhold i området for den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc«, i særdeleshed i perioden med varmere klima, som mærkes i regionen. De gør det ligeledes muligt for vinavlerne at lade deres kreativitet komme til udtryk i forarbejdningen af autentiske cuvéer. Druesorten »petit verdot« f.eks. bliver således tilstrækkeligt moden til forarbejdning til en enkeltdruevin.

Middelhavssorterne anvendes fortrinsvis til fremstilling af rosévine. Men sorten carignan udtrykker sig harmonisk gennem en forarbejdning til rødvine med en god kulør og med mulighed for sammenstikning, navnlig med sorten merlot.

Produktionen af vine af disse forskellige sorter er under konstant udvikling. Mængdemæssigt fordeler den sig med halvdelen i rødvine og en fjerdedel i henholdsvis rosévine og hvidvine.

Vine med navnet på en eller flere druesorter udgør 95 % af de fremstillede mængder, der markedsføres, hvilket gør den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« til den førende i Europa inden for sortsvine.

For at sikre en optimal produktkvalitet defineres produktionsbetingelser og analyseparametre meget nøje, og vinene underkastes en systematisk smagning af hvert eneste parti.

Dette middelhavspræg af området befordrer udtrykket i vine, der for størstedelens vedkommende fremstilles af en enkelt sort.

Det er ligeledes på denne baggrund, at en vifte af mousserende kvalitetsvine udviklede sig mere bredt fra begyndelsen af århundredet ifølge en lang regional tradition for produktion af mousserende vine.

Vinområdet Languedoc, der havde eksisteret siden romerne, gav nemlig mulighed for at fremstille mousserende vine ved gæring af mosten i perforerede amforaer.

I 1531 blev de første mousserende vine fremstillet i benediktinerabbediet Saint Hilaire i Aude, og så var vejen banet for en produktion af mousserende vine i hele den region, der i dag udgør produktionsområdet for den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc«. Domaine Royal de Jarras i Gard, der var ejet af benediktinermunkene i abbediet Psalmodie, blev købt af Saint Louis i 1244 og blev i 1883 via Compagnie des Salins du Midi åbnet for en stor vinproduktion på basis af et koncept for »moderne landdistrikter«, hvori indgik fremstilling af mousserende vine.

Landbrugsingeniøren Jean-Eugène Charmat i Montpellier fik i 1907 af Ecole Supérieure Agronomique de Montpellier (senere Montpellier SupAgro i 1946) meddelt patent på opfindelsen af teknikken med tankgæring og -eftergæring som resultat af sit arbejde med at dække et teknisk behov i forbindelse med en mere og mere betydelig produktion af mousserende vine. Denne såkaldte Charmat-metode er således bevis for den økonomiske interesse i produktionen af mousserende vine i vindyrkningsområdet Languedoc-Roussillon og udviklingen af den tilhørende knowhow.

Produktionen udviklede sig massivt allerede fra begyndelsen af det 20. århundrede i samtlige departementer i Languedoc-Roussillon hjulpet godt på vej af både det økonomiske opsving i den regionale vindyrkning og af vindistriktets tilpasning til denne særlige produktion.

Disse vines særegenhed, som er kendetegnet ved farven, friskheden og den aromatiske finesse, stammer fra valget af egnede druesorter, som står i jord med en god vandreserve og sen druemodning og muliggør en god produktionskvalitet af mousserende rød-, hvid- og rosévine, der primært fremstilles af sorterne chardonnay, sauvignon, pinot noir, syrah, viognier og muscat à petits grains.

En lille produktion af overmodne vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc«, som har strågule til brune reflekser og aromaer af pære og gule frugter, sker ved tørring og/eller tilstedeværelse af ædel råddenskab, og disse vine vækker minder om gamle dage, da man i Languedoc fremstillede generøse vine, der som de eneste kunne gemmes og tåle at blive transporteret.

Den specifikke regel om emballering i virksomheder beliggende i det geografiske område og i området i umiddelbar nærhed, som er angivet i produktspecifikationen for vine med benævnelsen »sur lie«, har til formål at bevare vinenes iboende egenskaber, som udspringer af samspillet mellem de særlige træk ved det naturlige miljø og den lokale viden om vinfremstilling og forarbejdning, som de erhvervsdrivende har erhvervet med henblik på at udvikle disse produkters organoleptiske kvaliteter.

Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets egenskaber

Kombinationen af et klimamæssigt typisk middelhavsmiljø og primært tørre, meget lidt frugtbare og veldrænede jorder, der tillader planten at slå dybe rødder, fremmer beplantningen med varierende sorter og den bedste tilpasning af deres agronomiske potentiale. Disse forskellige sorters udtryk inden for området, som er præget af middelhavsklimaets indflydelse, kendetegner særegenheden ved den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc«.

De mousserende kvalitetsvine er af god kvalitet og originale takket være den århundredgamle regionale tradition og vinavlernes erfaring og knowhow og de effektive tekniske redskaber, de har til rådighed. Begrebet sorter giver kategorien af mousserende kvalitetsvine deres særlige plads som følge af en naturlig tilpasning til området.

Havbrisens indflydelse på hele produktionsområdet giver de sorter, der høstes forholdsvis umodne, et udtryk af intense tidlige aromaer, som er fuldstændig tilpasset en produktion af mousserende kvalitetsvine.

De mousserende vines historie i området Languedoc-Roussillon er bygget på samspillet mellem de tilstedeværende faktorer, som har vist sig at være meget gunstige for denne produktion, såsom jordbunden med en god vandreserve og sen druemodning, et særligt solbeskinnet og tempereret middelhavsklima med havbrise og vinavlernes knowhow.

Kombinationen af disse faktorer (jordbund, klima og vindens indflydelse) gør sammen med vinavlernes beherskelse af fremstillingsteknikkerne og en afgrænset vifte af velegnede aromatiske druesorter det muligt at opnå en produktion, der er modstandsdygtig over for svampesygdomme, og bekæmpelsen heraf har vist sig at være en særdeles positiv faktor: Vindistriktet holder sig sundt og er ikke udsat for betydelige angreb, hvilket tillader høst ved teknologisk undermodenhed og gør druen særlig velegnet til fremstilling af mousserende kvalitetsvine med meget fine bobler og holdbart skum.

De mousserende vine har dybe rødder i Pays d'Oc med en betydelig produktion af stor merværdi, som kan omfatte indtil 150 vinkooperativer og 1 000 private producenter og i mængder, der afsættes på såvel det franske marked som på eksportmarkederne.

Denne ubestridte succes er alene muliggjort af en lang tradition for denne produktion, en ældgammel knowhow og druernes perfekte tilpasning til jordbunden og klimaet i området for den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc«.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« er indiskutabelt beviset med den diversificerede produktion af sorter fordelt på en komplementær vifte af kvalitetsprodukter, et moderne optimeret vindistrikt tilpasset til området, som passer på og hæger om sin historie.

Det er næsten 2 000 økonomiske enheder — 200 vinkooperativer, 1 200 private producenter, 65 producent-forhandlere og over 450 forhandlere — som er involveret i produktion og markedsføring af den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc«.

Hen ved 115 000 hektar vinmarker dyrkes hvert år med henblik på vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« ud af 240 000 hektar i alt i Languedoc-Roussillon.

Den omstrukturering, der blev iværksat for næsten 40 år siden af både de ønologiske fremgangsmåder og sortssammensætningen, har nydt godt af det arbejde, der er udført i regionens højere læreanstalter og videnskabelige og teknologiske forskningsinstitutioner inden for vindyrkning og vinfremstilling: ENTAV i departementet Gard, hvor samtlige franske sorter og vinkloner opbevares, Institut des Hautes Études de la Vigne et du Vin i Montpellier og forsøgscentret INRA Pech Rouge i departementet Aude.

Vinene med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc«, stille vine, mousserende kvalitetsvine og vine af overmodne druer, positionerer sig således takket være deres sortspræg med succes og berømmelse i et ikke alene europæisk, men også globalt marked.

De fås i 170 lande, og næsten 75 %, målt i mængder, sælges i Nordeuropa, 9 % i Nordamerika og 7 % i Kina.

Pays d'Oc viderefører således en lang vindyrkningstradition i en moderne sammenhæng, som fremmer forbrugernes tilgang og bidrager til den beskyttede geografiske betegnelses kendthed.

Der foregår utallige kommunikationstiltag undervejs i hele høståret fra høsten til smagningen af årgangen både inden for området og i udlandet på messer over hele verden. Endvidere gør regionens tiltrækningskraft på turisterne det muligt for et meget stort antal turister at stifte bekendtskab med vinområdet gennem bilture eller vandreture, besøg på vingårdene og smagning af vinene og oplevelse af den arkitektoniske kulturarv i vindistriktet. Alle disse aktiviteter bidrager til udviklingen af den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« og dens omdømme.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« har således siden sin oprettelse ubestrideligt stået centralt i genoplivningen af Languedoc-Roussillon som vindistrikt og bidrager nu til vinmarkerne, som er det strukturelle grundlag for livet i landsbyerne og udnyttelsen af jorden i denne region.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstillingen og forarbejdningen af de stille vine, som kan være omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc«, omfatter følgende kantoner, der grænser op til departementerne Aude, Gard, Hérault og Pyrénées-Orientales:

Anglès, Arles, Avignon (nr. 1, nr. 2 og nr. 3), Ax-Les-Thermes, Barre-des-Cévennes, Bollène, Bourg-Saint-Andéol, Camarès, Campagnac, Châteaurenard, Cornus, Coucouron, Dourgne, Labruguière, Lacaune, Lavelanet, Le-Pont-de-Montvert, Le Pontet (kommunerne Le Pontet og Vedéne), Les Vans, Mazamet, Meyrueis, Mirepoix, Murat-sur-Vèbre, Nailloux, Nant, Orange, Peyreleau, Quérigut, Revel, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Amans-Soult, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saverdun, Sorgues, Tarascon, Valgorge, Vallon-Pont-d'Arc, Vaison-la-Romaine (kommunerne Camaret-sur-Aigues, Travaillan og Violès), Villefort og Villefranche-de-Lauragais.

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstillingen og forarbejdningen af de mousserende kvalitetsvine, som kan være omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc«, omfatter følgende departementer: Ardèche, Ariège, Aveyron, Bouches-du-Rhône, Haute-Garonne, Lozère, Tarn og Vaucluse.

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Vinene med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« suppleret med benævnelsen »sur lie« skal emballeres i virksomheder beliggende i det geografiske område og i området i umiddelbar nærhed for at bevare disse vines afgørende egenskaber og opretholde den let perlende karakter, der kendetegner dem, ved at minimere tabet af ikketilsat kuldioxid.

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« kan suppleres med navnet på en eller flere druesorter i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser.

Navnet på den eller de pågældende druesorter skal være anført inden for samme synsfelt som den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc«.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« kan suppleres med benævnelsen »primeur« eller »nouveau«. Benævnelserne »primeur« eller »nouveau« er forbeholdt de stille vine.

De stille rosévine og de stille hvidvine med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« kan suppleres med benævnelsen »sur lie«. Benævnelsen »sur lie« suppleres med høståret på etiketten.

For vine af overmodne druer med den beskyttede geografiske betegnelse »Pays d'Oc« skal høståret være anført på etiketten.

EU's BGB-logo skal være anført på etiketten, når betegnelsen »beskyttet geografisk betegnelse« erstattes af den traditionelle betegnelse »Vin de Pays«.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc042b5e-a658-48e0-98a9-81f91cd27beb

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.