KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 06.06.1995 
KOM(95) 234 endelig udg. 
95/0136(CNS) 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om ændring af vedtægterne for Fællesforetagendet Joint European Torus (JET) 
(forelagt af Kommissionen) 

BEGRUNDELSE 
Emne: Forslag til Rådets afgørelse om ændring af vedtægterne for Fællesforetagendet 
Joint European Torus (JET). 
JET er et fællesforetagende i henhold til kapitel V i Euratom-traktaten, oprettet ved afgørelse 
78/471/Euratom1* i Rådet for De Europæiske Fællesskaber. Vedtægterne for 
fællesforetagendet Joint European Torus (JET) blev vedtaget ved samme afgørelse. 
Fællesforetagendet er for øjeblikket oprettet (Rådets afgørelse 91/677/Euratom2)) indtil 31. 
december 1996. 
Ændring af vedtægterne 
1. I Rådets beslutning 94/799/Euratom3) præciseres det, at der er fremkommet vigtige 
nye videnskabelige og tekniske argumenter, navnlig til fordel for ITER4), som taler 
. til fordel for en videreførelse af JET efter 1996. 
JET er et væsentligt element i Euratom-fusionsprogrammets strategi frem mod det 
langsigtede mål for dette program, nemlig opførelsen i fællesskab af sikre og 
miljøvenlige reaktorprototyper. JET udgør en del af verdens vigtigste forsøgsanlæg 
for fusion. Siden anlægget blev taget i drift i juni 1983 og efter en række tekniske 
forbedringer er der ved JET opnået resultater, som har bragt Den Europæiske Union 
frem i forreste række med hensyn til magnetisk fusion. De oprindeligt opstillede mål 
er nået, og deuterium-tritium-slutfasen vil nu kunne imødeses i 1996, som er det 
sidste år, JET vil eksistere ifølge de nuværende vedtægter for fællesforetagendet. 
Men en videnskabelig og teknisk analyse af Euratom-fusionsprogrammets behov på 
mellemlang sigt, iværksat i 1993/1994 i Det Rådgivende Udvalg for 
Fusionsprogrammet (CCPF), oprettet ved Rådets afgørelse af 16. december 1980), 
har vist interesse for at videreføre JET efter 1996 med henblik på at levere 
supplerende data, som er anvendelige ved ITER, især for ITER-EDA (som f.eks. 
afprøvning af en afbøjningsenhed svarende til den, der er projekteret for ITER), inden 
man går over til slutfasen baseret på deuterium-tritium. En sådan videreførelse ville 
give mulighed for fuldt ud at nå målene med projektet og ville i vidt omfang bidrage 
til at realisere målsætningerne i Euratom-fusionsprogrammet. En videreførelse ville 
muliggøre en bedre udnyttelse af den indhøstede erfaring og af de anlæg, der af Den 
Europæiske Union er opført ved JET. 
i) EFT nr. L 151 af 7.6.1978, s. 10. 
2) EFT nr. L 375 af 31.12.1991, s. 9. 
3) EFT nr. L 331 af 21.12.1994, s. 22. 
4) Den internationale termonukleare forsøgsreaktor (International Thermonuclear Experimental Reactor -
ITER), hvis aktiviteter vedrører detailprojektet (Engineering Design Activities - EDA), gennemføres 
inden for rammerne af aftalen mellem Euratom, den japanske regering, regeringen for Den Russiske 
Føderation, De Forenede Staters regering og den tilhørende protokol nr. 2 (EFT nr. L 244 af 
26.8.1992, s. 13 og nr. L 114 af 5.5.1994, s. 25). 
På sit mede den 22. - 23. marts 1995 har JET-rådet besluttet at foreslå en forlængelse 
på 3 år af programmet for JET og til dette forslag knytte den erklæring, der er 
gengivet i tillægget, og som indeholder de strategiske, programmæssige og finansielle 
aq^BKàiier for den foreslåjofe tbiÉengelse. 
På sit møde den 21. - 22. marts 1995 tilkendegav CCPF, at man stillede sig positivt 
til <îcn fereståede forlængelse til fordeî for ÎTER. 
Den tilsvarende ændring af vedtægterne vedrører punkt 19.1. 
2. Efter Republikken Finlands optagelse i den Europæiske Union pr. 1. januar 1995 har 
the Technology Development Centre of Finland (TEKES) ansøgt om at blive tilsluttet 
fællesforetagendet JET. Som fastsat i punkt 18 i vedtægterne for JET er ansøgningen 
fremsendt til direktøren for JET-projektet, som har videresendt den til JET-rådet. På 
sit møde den 22. - 23. marts 1995 forelagde direktøren for projektet JET-rådet de 
ïr af vedtægterne, som optagelsen af det nye medlem kræver. De foreslåede 
blev enstemmigt vedtaget. 
Disse ændringer vedrører hovedsageligt følgende dele af vedtægterne: 
a) navnet på det finske medlem, The Technology Development Centre of 
Finland, indsættes i punkt 1.3, som opregner medlemmerne af 
ieHcsfbretagendet. 
b) punkt 4.1.1, som viser sammensætningen og vægtfordelingen for stemmeret 
i JET-rådet, skal ligeledes ændres. Som de øvrige stater, der er repræsenteret 
i fællesforetagendet JET, vil også Finland få to repræsentanter. Disse to 
repræsentanter råder tilsammen over to stemmer. Dette bringer antallet af 
stemmer i JET-rådet op på 45 i stedet for 43. Det samlede antal stemmer, som 
kræves til vedtagelse af en afgørelse, som anført i punkt 4.1.2, øges fra 29 til 
30. 
3. Ved samme lejlighed har JET-rådet ligeledes taget hensyn til visse ændringer 
vedrørende Sveriges optageise i Den Europæiske Union. TidHgere var Sverige et 
tredjeland fuldt associeret Euratom-fusionsprogrammet, og the Swedish Natural 
Science Research Council ("NFR") var allerede medlem af fællesforetagendet JET. 
Ænépgerne vedrører punkterne 16.1.4.1 og 16.2.3. 
4. Der foreslås visse ændringer af redaktionel art, som tager sigte på at bringe 
vedtægterne i overensstemmelse med traktaten for pen Europæiske Union. Disse 
æn^ger vedrører punkterne 10.6, 12, 18.2, 20.4, lo.è, 21.1, 24,2, 24.3 og 26a. 
5. I medfør af punkt 24.2 i vedtægterne for JET (i overensstemmelse med Euratom-
traktatens artikel 50) er Kommissionen den eneste, som kan forelægge disse 
ændringer af vedtægterne for fællesforetagendet JET til $odkeodel$e i Rådet for Den 
Europæiske Union. 
•É: '":p-•-:.:;'!'••••-•*; 
omfang og rytme 
6. I tilfælde af en videreførelse af JET til udgangen af 1999 anslås det samlede bidrag 
fra medlemmerne til udgifterne for fællesforetagendet JET til ca. 31 i mio. ECU for 
perioden 1995-1998, som er den periode, der dækkes af Euratom-fusionsprogrammet. 
I finansieringsrammen for den foreslåede videreførelse regnes der med et 
gennemsnitligt årligt bidrag fra medlemmerne af fællesforetagendet JET på ca. 78 
aufcjÈHU for perioden 1995-1998. 
Euratoms deltagelse i finansieringen 
7. I overensstemmelse med punkt 9 i vedtægterne for JET afholdes 80% af udgifterne 
til fællesforetagendet af Euratom. Eftersom en del af bidraget fra Euratom vil blive 
opvejet af Schweiz' bidrag til Fællesskabet ved dets deltagelse i fællesforetagendet, 
vil det beløb, som skal dækkes fra Euratom-fusionsprogrammet, være på ca. 240 mio. 
ECU for perioden 1995-1998, som omfattes af dette prøgram. 
Den finansieringsramme, der er nævnt i afsnit 6 Ovenfor, er betydeligt formindsket 
i forhold til finansieringsrammen for perioden 1990-1994 (svarende til en finansiering 
fra medlemsstaterne på gennemsnitligt 93,5 mio. ECU om året). Bestemmelserne i 
afgørelsen om Euratomfusionsprogrammet 1994-1998 om, at "en videreførelse af JET 
nødvendigvis indebærer en væsentlig reduktion af det årlige budget for projektet." er 
dermed opfyldt. For denne periode vil videreførelsen af fællesforetagendet JET ikke 
indebære nye finansieringsmæssige virkninger, eftersom Euratoms bidrag vil være 
om&ttét-af det beløb, der er angivet i bilag II til Rådets beslutning 94/799/Euratom 
(o«ifcl£2, JET: 23-32%, svarende til 183-254 mio. ECU). 
For perioden efter 1998 anslås medlemsstaternes samlede bidrag til ca. 126 mio. 
ECU. Det tilsvarende bidrag fra Euratom (ca. 97 mio* ECU) vil komme fra næste 
rammeprogram, under forudsætning af at midlerne stilles til rådighed. 
Nøfe 
8. Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg (CST) drøftede den 28. marts 1995 forslaget 
om at forlænge programmet for JET til den 31. december 1999 på grundlag af 
erklæringen fra JET-rådet. I sin udtalelse, fremsendt til Kommissionen den 5. april 
1995, skønner dette udvalg, at alt taget i betragtning vil den forlængelse, JET-rådet 
har anmodet om, være meget ønskelig for fusionsforskningen i Europa og på 
verdensplan, og anbefaler stærkt, at Kommissionen og Rådet for Den Europæiske 
Union godkender den. 
Kommissionen har underrettet CREST og kontoret for den europæiske forsamling for 
videnskab og teknologi om JET-rådets beslutning om ât foreslå en forlængelse af JET-
programmet. 
"v\% 
Forslag til afgørelse 
I medfør af punkt 24.2 i vedtægterne for JET (i overensstemmelse med Euratom-
traktatens artikel 50) kræver disse ændringer af vedtægterne en godkendelse i Rådet 
for Den Europæiske Union. 
Følgelig foreslår Kommissionen, at Rådet: 
vedtager vedlagte afgørelse om at godkende ændringerne af vedtægterne for 
fællesforetagendet Joint European Torus (JET). 
TILLÆG 
FORLÆNGELSE AF JET-PROGRAMMET TIL UDGANGEN AF 1999 
Oversættelse af JET-rådets erklæring af 23. marts 1995 (den originale version er på 
engelsk) 
I. INDLEDNING 
1. Siden oprettelsen i 1978 har JET været et væsentligt element i Fællesskabets strategi 
med hensyn til fusionsprogrammet, nemlig at nærme sig det langsigtede mål i 
fællesskab at opføre sikre og miljøvenlige prototypereaktorer. 
2. De fremskridt, der er gjort med JET, har spillet en afgørende rolle ved definitionen 
af parametrene for Næste Trin, den første forsøgsreaktor, som nu er ved at blive 
detailprojekteret under firepartsaftalen ITER-EDA. 
3. Efter de nugældende vedtægter skulle JET-fæii&stforetagendet ophøre med udgangen 
af 1996. Men som erkendt i Rådets beslutning 94/799/Euratom om Euratom-
fusionsprogrammet for perioden 1994-1998: 
"der er fremkommet vigtige nye videnskabelige og tekniske argumenter, 
navnlig til fordel for ITER (som feks. afprøvning af en afbøjningsenhed 
svarende til den, der er projekteret for ITER), som taler for en videreførelse 
af JET efter 1996". 
4. Det foreslås at videreføre fællesforetagendet JET i 3 år indtil udgangen af 1999 for 
at give mulighed for en støttefase for ITER-EDA. En sådan videreførelse ville yde 
et betydeligt bidrag til opfyldelsen af målsætningerne for Fællesskabets 
fusionsprogram. Den ville også på bedste måde udnytte den ekspertise og det udstyr, 
som af Den Europæiske Union er stillet til rådighed ved JET. 
II. DET NUVÆRENDE JET-PROGRAM TIL UDGANGEN AF 1996: MÅL OG 
RESULTATER 
MÅL 
5. Ved Rådets afgørelse 78/471 /Euratom om oprettelse af fællesforetagendet JET var det 
oprindelige sigte med projektet: 
"at opføre, drive og udnytte et stort torusanlæg af tokamak-typen og de dertil 
hørende hjælpefaciliteter ... for at udvide det parameterområde, der gælder 
for kontrollerede termonukleare fusionsforsøg, til forhold, som ligger nær 
dem, der er påkrævet i en termonuklear reaktor. " 
6. Dette mål blev nærmere beskrevet i rapporten EUR-JET-R5, som der henvises til i 
vedtægterne for JET, og som blev vedtaget sammen med Rådets afgørelse: 
"Hovedformålet med JET er at opnå og studere et plasma under betingelser og 
dimensioner, som nærmer sig dem, der er påkrævet i en termonuklear reaktor. Disse 
undersøgelser vil tage sigte på at definere parametrene, størrelsen af og 
arbejdsbetingelserne for en tokamak-reaktor. Virkeliggørelsen af denne målsætning 
indebærer fire arbejdsområder: 
i) en gradvis tilpasning af plasmaets adfærd, efterhånden som parametrene 
nærmer sig reaktorområdet 
ii) vekselvirkningen mellem plasmaet og væggene under disse betingelser 
iii) studiet af plasmaopvarmning og 
iv) studiet af produktionen af alfapartikler, disses indeslutning og heraf følgende 
plasmaopvarmning. " 
7. Med Rådets afgørelse 91/677/Euratom om videreførelse af JET Joint Undertaking 
indtil udgangen af 1996 indførtes: 
"v) en ny fase i JET-programmet, som skal have tilformål at tilvejebringe en effektiv 
kontrol af urenheder under driftsbetingelser, der ligger tæt op ad dem, som. vil gælde 
for Næste Trin". 
RESULTATER 
8. Alle fem målsætninger for JET som anført ovenfor kan opfyldes inden for tidsrammen 
frem til udgangen af 1996. 
Arbejdsområderne i) og iiiV. gradvis tilpasning af plasmaadfærd og plasmaopvarmning 
9. De temperaturer (op til 330 mio. grader), tætheder (op til 4 x 1070 nr3 og 
indeslutningstider (op til 1,8 sekunder), som kræves i en reaktor, er hver for sig 
opnået i JET. Endvidere er den generelle plasmaadfærd, som kan måles ved produktet 
af ovennævnte tre parametre, nu inden for en faktor seks fra det, som kræves i en 
reaktor. 
10. I kraft af JET's størrelse, geometri, afbøjningskonfiguration og det faktum, at 
arbejdsbetingelserne ligger tæt op ad ITER, har resultaterne af modelopstillingen af 
plasmaadfærden sammen med resultaterne fra mindre tokamakker været af afgørende 
betydning ved forudsigelser af størrelsen af og opvarmningskravene til ITER. 
Arbejdsområderne ii) og v): vekselvirkning mellem plasma og vægge samt effektiv kontrol 
af urenheder 
11. Dette område blev dækket fuldt ud med materielle begrænsere (som det oprindeligt 
var planen at udstyre JET med), derefter med en magnetisk begrænser (som giver 
mulighed for udformninger med bedre indeslutning) og nu med afbøjningsenheden 
(der er anerkendt som konfigurationen for en Næste Trin tokamak) installeret i løbet 
af 1992/93. I løbet af 1994 er denne afbøj ningsenheds evne til at klare store effekter 
blevet påvist, og de alvorlige urenheds-strømninger, som tidligere gjorde en ende på 
plasmaer med høj ydeevne, er blevet fjernet. 
12. I første halvdel af 1995 vil en sammenligning mellem afbøjningsplader af 
kulfiberkomposit og beryliumbelægninger være afsluttet. Dette vil give de nødvendige 
data til udvælgelse af beklædningsmaterialet for ITER-afbøjningsenheden. 
13. I løbet af andet halvår 1995 vil en mere ITER-relevant afbøjningsen hed derefter blive 
installeret i JET som en del af en internationalt koordineret metode til at afprøve flere 
forskellige udformninger af afbøjningsenheden til ITER i eksisterende tokamakker. 
Arbejdsområde (iv): alfapartikelproduktion, indeslutning og opvarmning 
14. Der er indtil nu gjort meget betydelige fremskridt inden for dette område. I 1991 var 
adfærden af JET-plasmaer blevet forbedret tilstrækkeligt til at iværksætte de første 
tokamakforsøg med anvendelse af en blanding af deuterium-tritium som brændsel. 
Med en blanding af 10% tritium i deuterium (valgt for at begrænse aktiveringen af 
JET-anlægget på dette stadium i programmet) blev der for første gang i et 
laboratorieplasma frembragt en betydelig fusionseffekt (med et maksimum på 1,7 MW 
og et gennemsnit på 1 MW i to sekunder). 
15. Siden da har den amerikanske TFTR-tokamak ved anvendelse af 50% tritium i 
deuterium frembragt en fusionseffekt på ca. 10 MW og har vist, at under sådanne 
driftsbetingelser har D-T-plasmaer gunstigere indeslutningsegenskaber end plasmaer 
af deuterium. 
16. I andet halvår 1996 skulle endnu en periode med D-T-drift i JET gøre det muligt at 
vurdere disse TFTR-resultater under ITER-relevante afbøjnings- og driftsbetingelser. 
III. VIDEREFØRELSE AF JET TIL UDGANGEN AF 1999: MÅLSÆTNINGER OG 
PROGRAMPLAN 
MÅLSÆTNINGER 
17. Formålet med at videreføre JET er at fremskaffe yderligere data af direkte relevans 
for ITER, specielt for ITER-EDA, førend man går over til den endelige fase af D-T-
drift. Specielt vil en sådan videreførelse: 
i) bidrage væsentligt til at udvikle og demonstrere et levedygtigt 
afbøjningskoncept for ITER, og 
ii) gennemføre eksperimenter under anvendelse af deuterium-tritium-plasmaer i 
en ITER-lignende konfiguration, hvilket vil udgøre et solidt grundlag for D-T-
driften af ITER. 
og samtidig gøre det muligt at gennemføre nøgleaktiviteter af ITER-relevant teknologi 
såsom demonstration af fjernhåndtering og tritiumhåndtering. 
f 
PROGRAMPLAN 
18. At videreføre JET i tre år til udgangen af 1999 ville give mulighed for at indføre en 
treårig ITER-EDA-støttefase i JET-programmet, inden den afsluttende D-T-fase 
begynder. 
ITER-EDA-støttefase (fra midten af 1995 til midten af 1998) 
19. ITER-ED A-støttefasen vil begynde i midten af 1995 med installationen af en forbedret 
afbøjningsenhed, som er tilstrækkelig fleksibel til at gennemføre en omfattende 
udforskning af afbøj ningskoncepter for ITER. Denne afbøj ningsenhed vil have bedre 
karakteristika med hensyn til effekthåndtering og -pumpning, og disse karakteristika 
vil blive udnyttet i den efterfølgende forsøgsfase. Endvidere er afbøj ningsenheden 
udformet således, at dens plader kan udskiftes ved fjernhåndtering uden manuel 
indgriben. 
20. I anden halvdel af 1996 vil D-T-operationer i JET (typisk med 50% tritium) give 
grundlag for at vurdere, hvorvidt den mere gunstige indeslutning, som man fandt 
under D-T-operationerne i TFTR, kan overføres også til ITER-relevante 
konfigurationer og driftsbetingelser. Disse forsøg vil muliggøre en mere nøjagtig 
størrelsestilpasning af kravene med hensyn til ydeevne og opvarmning for ITER. 
Hertil kommer, at JET's egnethed for drift med langvarige pulsationer og 
urenhedskontrol skulle give mulighed for at opnå en fusionseffekt på omkring 10 MW 
i adskillige sekunder. Alfapartikelopvarmningen ville så bidrage betydeligt til 
plasmaeffektbalancen. Aktiveringen af apparaturet vil blive begrænset til et niveau, 
som vil muliggøre manuel intervention omkring et år efter afslutningen af D-T-
operationer. Denne periode med D-T-drift vil også give en første afprøvning af en 
teknologi i stor skala til behandling af tritium i forbindelse med en arbejdende 
tokamak. 
21. I 1997 påtænkes pladerne for afbøj ningsenheden udskiftet for at afprøve et specifikt 
afbøj ningskoncept for ITER. Denne afbøj ningsenhed vil blive baseret på de seneste 
forsøgsresultater og modelberegninger. Med de aktiveringsniveauer, som der vil være 
tale om på dette tidspunkt, vil udskiftningen af pladerne blive gennemført ved 
fjernhåndtering, og dette vil for første gang vise en af de nøgleteknologier, som er 
nødvendige både for ITER og for en fusionsreaktor. 
22. I resten af 1997 og første halvdel af 1998 vil denne ITER-specifikke afbøj ningsenhed 
blive afprøvet eksperimentelt med deuterium-plasmaer ved høj effekt. Disse resultater 
vil sammen med resultaterne fra mindre tokamakker muliggøre en vurdering af 
udformningen af ITER-afbøjningsenheden. Dette skulle kunne lade sig gøre i midten 
af 1998 på linje med ITER-ED A-tidsplanen. 
23. Planlægningen af denne ITER-EDA-støttefase er tilstrækkelig fleksibel til, at den 
nøjagtige varighed og detailplanlægningen af D-T-programmer og programmerne for 
afbøj ningsenheden vil kunne tilpasses de behov, der udvikler sig i forbindelse med 
ITER, og i lyset af bidragene fra anlæg andre steder i verden. 
Den afsluttende fase af D-T-operationen (midten af 1998 til udgangen af 1999) 
24. I slutningen af 1998 og begyndelsen af 1999 vil forsøgsprogrammet være en 
forberedelse til D-T-operationen ved at optimere, hvad der kan opnås med et plasma 
i deuterium. 
25. I resten af 1999 vil man i en periode med D-T-operation udnytte de forbedringer, der 
er opnået i de foregående forsøgsperioder med deuterium, og samtidig begrænse 
aktiveringen af apparaturet til strengt nødvendige niveauer. Denne periode med D-T-
operation vil også give mulighed for en fuldstændig evaluering af den nødvendige 
teknologi til tritiumbehandling i forbindelse med en arbejdende tokamak. 
26. Ovennævnte målsætninger og programplan er i overensstemmelse med behovene i 
forbindelse med ITER-EDA og bekræftet af direktøren for ITER. 
JET-apparaturets pålidelighed 
27. En europæisk vurderingsgruppe, nedsat af JET-rådet, har analyseret pålideligheden 
af JET i forbindelse med den foreslåede forlængelse til 1999. Den konkluderede, at 
med høj sandsynlighed vil kun en lille brøkdel af JET-apparaturets levetid være brugt. 
IV. FINANSIERINGSRAMME 
28. I finansieringsrammen for den foreslåede forlængelse baseret på de nuværende 
økonomiske forhold regnes der med et gennemsnitligt årligt bidrag fra medlemmerne 
af JET-fællesforetagendet på 77,7 mio. ECU i perioden 1995-1998. Dette skal 
sammenlignes med et gennemsnitligt årligt bidrag på 93,5 mio. ECU for perioden 
1990-1994 og opfylder kravene i 1994-1998 Euratom-fusionsprogrammet om, at "en 
videreførelse af JET nødvendigvis vil indebære et væsentligt reduceret årsbudget for 
projektet". På grundlag af denne ramme vil de midler, der skal stilles til rådighed via 
Fællesskabets fusionsprogram 1994-1998, beløbe sig til 240,17 mio. ECU. Dette 
udgør 30,2% af de midler, der er til rådighed under programmet, hvilket er mindre 
end det loft på 32%, der er angivet i Rådets beslutning 94/799/Euratom. 
UDKAST TIL FORSLAG 
til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om ændring af vedtægterne for Fællesforetagendet Joint European Torus (JET) 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, 
særlig artikel 50, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet1*, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg2), og 
ud fra følgende betragtninger: 
3) Til gennemførelse af JET-projektet oprettede Rådet ved afgørelse 78/471/Euratom 
fællesforetagendet Joint European Torus (JET), og vedtog vedtægterne herfor, senest ændret 
ved afgørelse 91/677/Euratom4); 
Rådet har ved afgørelse 94/268/Euratom5) vedtaget et rammeprogram om Det Europæiske 
Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998); Rådet har ved 
beslutning 94/799/Euratom6) vedtaget et særprogram for forskning og uddannelse inden for 
kontrolleret termonuklear fusion, hvori man specielt nævner, at der er fremkommet vigtige 
nye videnskabelige og tekniske argumenter, navnlig til fordel for ITER (som f.eks. 
afprøvning af en afbøj ningsenhed svarende til den, der er projekteret for ITER), som taler 
for en videreførelse af JET efter 1996; 
for at yde et væsentligt bidrag til målsætningerne i ovennævnte særprogram er det nødvendigt 
at videreføre fællesforetagendet Joint European Torus (JET) frem til 31. december 1999, idet 
formålet er at stille yderligere data til rådighed for ITER, især for ITER-EDA, førend man 
går ind i den afsluttende operationsfase med deuterium-tritium; 
med henblik herpå godkendte JET-rådet den 23. marts 1995 en forlængelse af 
fællesforetagendets levetid frem til 31. december 1999 og en tilsvarende ændring af dettes 
vedtægter: 
EFTnr. 
2) EFT nr. 
3) EFT nr. 1 151 af 7.6.1978, S. 10. 
4) EFTnr. L 375 af 31.12.1991, s. 9. 
5) EFT nr. L 115 af 6.5.1994, s. 31. 
EFT nr. L 331 af 21.12.1994, s. 22. 
10 
forlængelsen af levetiden for JET og finansieringen af Fællesskabets bidrag til udgifterne til 
JET for perioden 1995-1998 er fuldt forenelige med bestemmelserne i Rådets beslutning 
94/799/Euratom; 
som følge af Republikkens Finlands optagelse i Den Europæiske Union har the Technology 
Development Centre of Finland (TEKES) anmodet om at blive tilsluttet fællesforetagendet 
JET; JET-rådet har godkendt denne tilslutning til fællesforetagendet JET og de ændringer af 
vedtægterne, der er nødvendiggjort heraf; 
i medfør af Traktatens artikel 101 har Fællesskabet indgået en samarbejdsaftale på området 
kontrolleret termonuklear fusion og plasmafysik med kongeriget Sverige; JET-rådet har 
godkendt de ændringer af vedtægterne, som er nødvendiggjort af denne stats nylige optagelse 
i Den Europæiske Union; 
JET-rådet har godkendt andre ændringer af redaktionel art af vedtægterne, som er 
nødvendiggjort af ikrafttrædelsen af Traktaten om Den Europæiske Union -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Ændringerne til vedtægterne for fællesforetagendet Joint European Torus (JET), der er 
knyttet som bilag til denne afgørelse, vedtages. 
Artikel 2 
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende. 
Udfærdiget i ... den ... 
På Rådets vegne 
Formand 
AK 
BILAG 
1. Punkt 1.3 i vedtægterne for fællesforetagendet Joint European Torus (JET) affattes 
således: 
"1.3. Fællesforetagendet har følgende medlemmer: 
Det Europæiske Atomenergifællesskab (i det følgende benævnt »Euratom«) 
Den belgiske stat (i det følgende benævnt »Belgien«), dels på egne vegne (Laboratoire 
de physique des plasmas de l'Ecole royale militaire - Laboratorium voor 
plasmaphysica van de Koninklijke Militaire School) og på vegne af Université libre 
de Bruxelles (Service de physique statistique, plasmas et optique non-linéaire de 
l'ULB) og .Centre d'Etude de l'Energie Nucléaire (CEN)/Studiecentrum voor 
Kernenergie (SCK) 
Centro de Investigaciones Energéticas Medioambientales y Technologicas, Spanien 
(i det følgende benævnt »CIEMAT«) 
Commissariat à l'énergie atomique, Frankrig (i det følgende benævnt »CEA«) 
Ente per le Nuove Tecnologie, l'Energia e l'Ambiente (i det følgende benævnt 
»ENEA«, som siden 1. januar 1986 har repræsenteret alle italienske aktiviteter, der 
falder inden for Euratom-fusionsprogrammet, herunder aktiviteterne ved Consiglio 
Nazionale delle Ricerche, CNR) 
Den Hellenske Republik (i det følgende benævnt »Grækenland«) 
Forsschungszentrum Julien GmbH, Forbundsrepublikken Tyskland (i det følgende 
benævnt »KFA«) 
Forskningscenter Risø, Danmark (i det følgende benævnt »Risø«) 
Storhertugdømmet Luxembourg (i det følgende benævnt »Luxembourg«) 
Junta Nacional de Investigaçào Cientifica e Technologica, Portugal (i det følgende 
benævnt »JNICT«) 
Irland 
Max-Planck-Gesellschaft zur Forderung der Wissenschaften e.V. - Institut fur 
Plasmaphysik, Forbundsrepublikken Tyskland (i det følgende benævnt »IPP«) 
Det Swedish Natural Science Research Council (i det følgende benævnt »NFR«). 
Den Schweiziske Konføderation (i det følgende benævnt »Schweiz«) 
Stichting voor Fundamenteel Onderzoek der Materie, Nederlandene (i det følgende 
benævnt »FOM«) 
II 
United Kingdom Atomic Energy Authority (i det følgende benævnt »myndighed«, eller 
»værtsorganisationen«). « 
Technology Development Centre of Finland (i det følgende benævnt "TEKES")." 
2. Punkterne 4.1.1 og 4.1.2 affattes således: 
"4.1.1 Medlemmerne i fællesforetagendet repræsenteres i JET-rådet som følger, idet 
hvert par repræsentanter har en stemmevægt som anført: 
For Antal repræsentanter Stemmevægt 
Euratom 2 '5 
Belgien 2 2 
CIEMAT 2 3 
CEA 2 5 
ENEA 2 5 
Grækenland 2 1 
Risø 2 2 
Luxembourg 2 1 
Irland 2 1 
JNICT 2 2 
IPP og KFA tilsammen 2 5 
NFR 2 2 
Schweiz 2 2 
FOM 2 2 
UKAEA 2 5 
TEKES 2 2 
4.1.2. Til vedtagelse af JET-rådets afgørelser kræves mindst 30 ja-stemmer. " 
3. I sidste sætning under punkt 9.1 erstattes ordene "europæiske regningsenheder" af 
ordet "ECU". 
4. Første sætning i punkt 16.1.4.1 affattes således: 
"Kommissionen meddeler de rapporter, der er omhandlet i punkt 16.1.3, til 
medlemsstaterne, personer og virksomheder (som defineret i artikel 196 i Euratom-
traktaten) i overensstemmelse med bestemmelserne i denne traktats artikel 13 og på 
de heri fastsatte betingelser, samt til den schweiziske regering og til personer og 
virksomheder hjemmehørende på schweizisk område. 
5. Første sætning i punkt 16.2.3 affattes således: 
"Hvad angår de patentansøgninger og patenter, der er omhandlet i punkt 16.2.1, kan 
Kommissionen i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 12 i Euratom-
traktaten og på de betingelser, der er fastsat heri, efter anmodning indrømme ikke-
eksklusive licenser til medlemsstaterne af Euratom, personer og virksomheder (som 
/$ 
defineret i artikel 196 i denne traktat) samt til den schweiziske regering og personer 
og virksomheder, der er hjemmehørende på schweizisk område." 
6. Punkt 19.1 i vedtægterne for fællesforetagendet Joint European Torus (JET) affattes 
således: 
"19.1 Fællesforetagendet oprettes for en periode frem til 31. december 1999." 
7. Ændringer som følge af ikrafttrædelsen af Traktaten om Den Europæiske Union: 
1. I punkterne 10.6, 12, 18.2, 20.4, 20.6, 21.1, 24.2, 24.3 og 26a erstattes 
ordene "Rådet for De Europæiske Fællesskaber" af ordene "Rådet for Den 
Europæiske Union". 
2. I punkterne 10.6 og 12 i den franske tekst erstattes ordet "Assemblée" med 
ordene "Parlement Européen". 
jé/ 

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 234 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 12 
Katalognummer : CB-CO-95-256-DA-C 
ISBN 92-77-89437-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
U