Bruxelles, den 11.1.2006

SEK(2006) 24 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2005-2008

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Baggrund

Stabilitets- og vækstpagten, der trådte i kraft den 1. juli 1998, bygger på målet om sunde offentlige finanser som et middel til at skabe bedre forudsætninger for stabile priser og en stærk, bæredygtig vækst, der kan skabe flere arbejdspladser. Denne pagt blev ændret for første gang i 2005 med en reform, der anerkendte det bidrag, pagten kan yde til at fremme finanspolitisk disciplin, men samtidig tog sigte på at styrke dens effektivitet og økonomiske fundament samt skabe sikkerhed for holdbare offentlige finanser på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i denne pagt, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen og årlige opdateringer af disse programmer (de medlemsstater, der har indført den fælles valuta, skal fremlægge (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og de medlemsstater, der endnu ikke har indført den, skal fremlægge (opdaterede) konvergensprogrammer). Ungarns første konvergensprogram blev forelagt i maj 2004. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet udtalelse om det den 5. juli 2004 efter en henstilling fra Kommissionen og efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. Efter samme procedure skal de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderes af Kommissionen og gennemgås af det ovennævnte udvalg, mens Rådet også kan undersøge dem.

I disse programmer skal medlemsstaterne opstille en mellemfristet målsætning for deres budgetstilling og redegøre for de politiske foranstaltninger, de vil iværksætte for at opnå og fastholde den, med angivelse af, hvilke økonomiske antagelser de bygger på. Efter reformen af stabilitets- og vækstpagten skal den mellemfristede målsætning differentieres for hvert enkelt land på baggrund af de økonomiske og budgetmæssige forskelle i EU, også hvad angår den finanspolitiske risiko for manglende holdbarhed. Reformen indebar også et krav om en mere symmetrisk tilgang til finanspolitikken over hele konjunkturforløbet med øget budgetdisciplin i økonomiske opgangsperioder, mens der ved midlertidige afvigelser fra den mellemfristede målsætning eller tilpasningskurs kan tages hensyn til "større strukturreformer" med verificerbare indvirkninger på den langsigtede holdbarhed.

Under hensyn til de prognoser, Kommissionens tjenestegrene opstillede i efteråret 2005, adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til vurdering af det potentielle output og konjunkturkorrigerede saldi samt de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008, har Kommissionen gennemgået den opdatering af konvergensprogrammet, Ungarn netop har fremlagt, og på grundlag af nedenstående vurdering vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse om det.

Vurdering

(1) 2005-opdateringen af Ungarns konvergensprogram blev forelagt Rådet og Kommissionen den 1. december. Det dækker årene fra 2005 til 2008. Det opdaterede program følger stort set den model for stabilitets- og konvergensprogrammer, der opstilles i den nye adfærdskodeks. Den giver alle de obligatoriske oplysninger og størsteparten af de fakultative data ifølge den nye adfærdskodeks, men der er dog visse uoverensstemmelser med ENS95 vedrørende behandlingen af FISIM og registreringen af militærudgifter. Programmet indeholder ingen detaljerede data om tidligere og forventede engangsposter. Det fastsætter heller ikke eksplicit den mellemfristede målsætning for budgetstillingen som krævet i adfærdskodeksen.

(2) Den 5. juli 2004 fastslog Rådet, at Ungarn havde et uforholdsmæssigt stort underskud, og afgav efter artikel 104, stk. 7, henstilling om, at det blev korrigeret. Efter i januar 2005 at have fastslået, at dets henstilling ikke var blevet efterkommet, afgav Rådet den 8. marts 2005 nye henstillinger efter artikel 104, stk. 7, hvori den gentog, at der skulle rettes op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, hvilket er det år, de ungarske myndigheder havde sat som mål i konvergensprogrammet fra maj 2004 og fastholdt i opdateringen fra december 2004 i overensstemmelse med tilpasningskursen i denne opdatering. Bl.a. henstillede Rådet til de ungarske myndigheder, at de skulle træffe effektive foranstaltninger til at opfylde underskudsmålet for 2005 og gøre timingen og gennemførelsen af eventuelle skattenedsættelser betinget af, at underskudsmålene for årene 2005-2008 blev opfyldt. Det samme synspunkt kom til udtryk i Rådets udtalelse om 2004-opdateringen af konvergensprogrammet, der også blev vedtaget den 8. marts 2005. Den 8. november 2005 fastslog Rådet ved en beslutning efter artikel 104, stk. 8, at Ungarn ikke havde efterkommet Rådets henstillinger fra marts. Det er nu nødvendigt, at Rådet afgiver en ny henstilling efter artikel 104, stk. 7, om korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud.

(3) Efter vedtagelsen af en omfattende økonomisk reformpakke i midten af 1990'erne fulgte en periode med høje, stabile vækstrater og lavere inflation, der blev understøttet af en sund makroøkonomisk politik og relevante strukturreformer. Men i 2001 begyndte de offentlige udgifter at stige kraftigt, og generøse lønaftaler resulterede i betydelige makroøkonomiske uligevægte. Selv om væksten nu er blevet mere afbalanceret, og løn- og inflationsstigningerne er taget af i forhold til 2003, kæmper Ungarn fortsat med store underskud på budgettet og betalingsbalancen. I opdateringen forventes en stabil BNP-vækst i faste priser på omkring 4 %, og den vil i programperioden bl.a. blive drevet af investeringerne og eksporten. Dette vækstscenario stemmer stort set overens med de prognoser, Kommissionens tjenestegrene opstillede i efteråret[3]. Men forventningerne for det sidste år i programperioden, hvor der ifølge Kommissionens beregninger baseret på den i fællesskab aftalte metode bliver et positivt outputgab, forekommer noget optimistiske. På denne baggrund forekommer vækstprognoserne i opdateringen plausible, men noget optimistiske hen imod slutningen af programperioden. Opdateringens mellemfristede prognose for underskuddet på betalingsbalancen virker plausibel, selv om den forventede nedbringelse afhænger af, at den skrappe finanspolitiske stramning, der tales om i opdateringen, gennemføres sammen med strukturreformer, der kan bringe det potentielle output i vejret. Opdateringens inflationsprognoser falder helt i tråd med Kommissionens.

(4) Den ungarske pengepolitik går fortsat ud på at kombinere inflationsmål med en valutabinding. Konvergensprogrammet bekræfter, at Ungarn fastholder 2010 som det år, hvor Ungarn vil slutte sig til euroområdet. Efter at have toppet på over 7 % ved midten af 2004 i forhold til samme tidspunkt året før faldt inflationen hurtigt ned til under 4 % i første halvdel af 2005. De aftagende reallønsstigninger og den faldende indenlandske efterspørgsel har sammen med en stærkere importkonkurrence efter tiltrædelsen af EU bidraget til at få inflationstakten bragt ned. Den stigende tendens i forint-kursen over for euroen vendte i oktober 2005, hvor en stigende frygt blandt investorerne for et finanspolitisk skred og øget usikkerhed om, hvornår euroen vil blive indført, gav stødet til en gradvis depreciering. Ved midten af december 2005 lå forinten 3 % under den kurs, den havde ved årets begyndelse. De lange rentesatser i Ungarn ligger fortsat et godt stykke over renterne i de andre nye medlemsstater. Efter et gradvist fald fra 7,2 % i januar til 5,6 % i september 2005, der bl.a. skyldtes en forbedring af tilliden på markederne, steg obligationsafkastet (og spændet) over for euroområdet kraftigt i oktober og har siden da ligget på omkring 7 %, til dels som en reaktion på øget frygt blandt investorerne for et finanspolitisk skred.

(5) Det opdaterede program fastholder 2008 som måldatoen for at få bragt det uforholdsmæssige underskud ud af verden. Den forventede udvikling i underskuddet er 6,1 % af BNP i 2005, 4,7 % i 2006, 3,3 % i 2007 og 1,9 % i 2008, hvilket svarer til en årlig nedbringelse på 1,4 procentpoint af BNP. Den primære saldo følger en tilsvarende tidsprofil. Der er i disse budgetprognoser ikke taget hensyn til engangsposter (især militærindkøb på 0,3 procentpoint af BNP i både 2006 og 2007) og virkningen af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger, der ligger på mellem 1 og 1,5 % af BNP, og som vil blive indregnet i opdateringen i foråret 2007[4]. Det kraftige fald i indtægtskvoten på ca. 3,5 procentpoint af BNP, der hovedsagelig skyldes den netop indførte femårige skattenedsættelsesstrategi, ventes at blive mere end opvejet af et fald i udgiftskvoten på ca. 7,5 procentpoint af BNP fra 2005 til 2008.

(6) 2005-målet blev forhøjet i september 2005 af de ungarske myndigheder fra de 3,6 % af BNP, der var indeholdt i opdateringen fra december 2004, til 6,1 % af BNP. Af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 fremgår det, at dette reviderede mål for 2005 var inden for rækkevidde. De seneste disponible kontantdata bekræfter dette synspunkt.

(7) I opdateringen forudses en forbedring af den strukturelle saldo fra -5,7 % af BNP i 2005 til -2,1 % af BNP i 2008 (heri ikke medregnet virkningerne af pensionsreformen og engangsposterne). Den mellemfristede målsætning kan ikke udledes af de budgetprognoser, der opstilles i programmet.

(8) Det er umuligt at vurdere de kort- og mellemfristede budgetvirkninger af de strukturforanstaltninger, der skitseres i programmet, navnlig inden for den offentlige sektor og sundheds- og uddannelsessektoren, fordi der ikke er sat tal på dem. Desuden kan de budgetmæssige virkninger blive værre end forventet i programmet, ikke mindst på baggrund af, at man tidligere gentagne gange ikke har kunnet opfylde målene. I deres efterårsprognose forudså Kommissionens tjenestegrene et underskud på 6,7 % af BNP (heri medregnet militærflyene), hvilket kan betyde, at trendunderskuddet kan blive højere end forudset i programmet. I 2006 er udgiftsstramningerne på 4 procentpoint af BNP i forhold til 2005-budgettet ikke baseret på klart definerede og kvantificerede foranstaltninger. I de sidste år vil der kunne opstå regnskabsproblemer og merudgifter i forbindelse med flytningen af investeringer i motorveje til OPP-projekter, det forventede rentefald kommer måske slet ikke, og der er usikkerhed om skattereformens virkninger - den kan muligvis resultere i lavere indtægter.

(9) I betragtning af ovenstående risikovurdering må den budgetstrategi, der er indeholdt i programmet, dokumenteres nærmere, for at man kan forvisse sig om, at den vil føre til den korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden 2008, som Rådet henstillede til.

(10) Gældskvoten forudses at stige til 58,4 % af BNP i 2006 og derefter at falde til 56,2 % af BNP ved programperiodens udgang som følge af den kontinuerlige nedbringelse af det offentlige underskud. Når man også tager hensyn til de kumulerede udgiftsvirkninger af pensionsreformen, der udgør en udgiftsbyrde på fra 3 % i 2004 til 6 % i 2008, vil gældskvoten overstige referenceniveauet på 60 %. En sammenligning mellem den prognose, Kommissionens tjenestegrene opstillede i efteråret 2004, og den aktuelle opdatering viser, at hovedforskellene i den vurdering, der anlægges af udviklingen i gældskvoten, ligger i, at budgetprognoserne er mere optimistiske i opdateringen.

(11) Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, ser Ungarn ud til at stå over for en høj risiko på grund af de forventede budgetudgifter til den aldrende befolkning. Bruttogældskvoten ligger i dag tæt på referenceniveauet og ventes at ville stige i årene frem til 2050. Ungarn gennemførte pensionsreformer i slutningen af 1990'erne med det formål at dæmme op for fremtidige stigninger i pensionsudgifterne, hvilket bidrog til at mindske budgetvirkningen af befolkningens aldring. Stigningerne i statens pensionsudgifter kan dog blive større end forudset i opdateringen, hvilket bør give anledning til, at man nøje overvåger de faktorer, der kan antages at udløse sådanne udgiftsstigninger, og udviklingen i pensioner og andre aldersrelaterede udgifter. Desuden er det nuværende store strukturelle underskud med til at øge risiciene for holdbarheden. Det er derfor nødvendigt at gennemføre en omfattende konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt og styrke budgetstillingen yderligere for at mindske risiciene for de offentlige finanser[5].

(12) De planlagte foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der skitseres i opdateringen, stemmer ikke overens med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Ungarn har ikke efterkommet Rådets anden henstilling af 8. marts 2005 efter artikel 104, stk. 7, inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, således som Rådet traf beslutning om den 8. november 2005 på grundlag af traktatens artikel 104, stk. 8. Opdateringen opererer med en flerårig ramme, der sigter mod at få rettet op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, selv om der er sandsynlighed for, at budgetresultaterne bliver værre end forudset, og de detaljerede data og tal, der er nødvendige for at kunne vurdere strukturforanstaltningernes kort- og mellemfristede virkninger, mangler.

(13) Ungarns nationale reformprogram, som blev fremlagt den 14. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peger på en gradvis og fortsat nedbringelse af det offentlige underskud som den største udfordring, landet står over for. Budgetvirkningerne af reformforanstaltningerne i det nationale reformprogram er afspejlet i budgetfremskrivningerne i konvergensprogrammet, når der er tale om skattenedsættelserne. Opdateringen beskriver det nyligt vedtagne femårige skattenedsættelsesprogram og fremlægger en række planer for reform af den offentlige sektor uden dog at sætte de nødvendige data og tal på. Disse planer stemmer stort set overens med det nationale reformprogram, der blev fremlagt den 14. oktober 2005.

(14) I lyset af ovenstående vurdering vil det være hensigtsmæssigt, at Ungarn senest den 1. september 2006 fremlægger en revideret opdatering af konvergensprogrammet, der identificerer konkrete strukturelle foranstaltninger, som stemmer fuldt overens med landets mellemfristede tilpasningskurs. I mellemtiden bør Ungarn gøre det fornødne for at opfylde budgetmålsætningerne for 2006 og årene derefter.

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2005-2008

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[6], særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

1. Den [24. januar 2006] gennemgik Rådet Ungarns opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008. Det opdaterede program følger i store træk den model for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er fastlagt i den nye adfærdskodeks. Det indeholder alle de obligatoriske data, der kræves i den nye adfærdskodeks, og desuden de fleste af de fakultative data, men der er visse uoverensstemmelser med E NS95 vedrørende behandlingen af FISIM og registreringen af militærudgifter. Programmet indeholder ingen oplysninger om tidligere og forventede fremtidige engangsposter. Det fastsætter heller ikke eksplicit den mellemfristede målsætning for budgetstillingen som krævet i adfærdskodeksen.

2. Efter vedtagelsen af en omfattende økonomisk reformpakke i midten af 1990'erne fulgte en periode med høje, stabile vækstrater og lavere inflation, der blev understøttet af en sund makroøkonomisk politik og hensigtsmæssige strukturreformer. Men i 2001 begyndte de offentlige udgifter at stige kraftigt, og generøse lønaftaler resulterede i betydelige makroøkonomiske uligevægte. Selv om væksten nu er blevet mere afbalanceret, og løn- og inflationsstigningerne er taget af i de senere år, kæmper Ungarn fortsat med store underskud på budgettet og betalingsbalancen. I det makroøkonomiske scenario, der blev fremlagt i forbindelse med opdateringen i december 2005, blev det forudset, at den reale BNP-vækst ville blive drevet af investeringerne og eksporten og holde sig på omkring 4 % i resten af programperioden. Vurderet med udgangspunkt i de oplysninger, der foreligger på nuværende tidspunkt, synes dette scenario at bygge på plausible væksthypoteser, men forekommer optimistisk i det sidste af årene. Den forventede nedbringelse af underskuddet på betalingsbalancen afhænger af, at den skrappe finanspolitiske stramning føres ud i livet sammen med strukturreformer, der kan få det potentielle output i vejret. Programmets inflationsprognoser virker realistiske.

3. Den 5. juli 2004 fastslog Rådet ved en beslutning, at Ungarn havde et uforholdsmæssigt stort underskud, og henstillede på grundlag af artikel 104, stk. 7, til, at der blev rettet op på det senest i 2008 i overensstemmelse med den tilpasningskurs, der er fastlagt i Ungarns konvergensprogram fra maj. Efter i januar 2005 ved en beslutning efter artikel 104, stk. 8, at have fastslået, at Ungarn ikke havde efterkommet dets henstilling, afgav Rådet den 8. marts 2005 en ny henstilling efter artikel 104, stk. 7, hvori det fastholdt, at der skulle være rettet op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008. Rådet henstillede til de ungarske myndigheder, at de skulle træffe effektive foranstaltninger til at opfylde underskudsmålet for 2005 som fastsat i det opdaterede konvergensprogram og gøre timingen og gennemførelsen af eventuelle skattenedsættelser betinget af, at underskudsmålene i samme opdaterede konvergensprogram blev opfyldt. Det samme synspunkt kom til udtryk i Rådets udtalelse om 2004-opdateringen af konvergensprogrammet, der også blev vedtaget den 8. marts 2005. Det opdaterede program fastholder 2008 som måldatoen for at korrigere underskuddet. Opdateringen forventer følgende udvikling i det offentlige underskud: 6,1 % af BNP i 2005, 4,7 % af BNP i 2006, 3,3 % af BNP i 2007 og 1,9 % af BNP i 2008, hvilket svarer til en årlig nedbringelse på 1,4 procentpoint af BNP. Den primære saldo følger en tilsvarende tidsprofil. Der er i disse budgetprognoser ikke taget hensyn til engangsposter og virkningen af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger, der ligger på mellem 1 og 1,5 % af BNP, og som vil blive indregnet i opdateringen i foråret 2007[7]. 2005-målet blev forhøjet i september 2005 af de ungarske myndigheder fra de 3,6 % af BNP, der var indeholdt i opdateringen fra december 2004, til 6,1 % af BNP. Af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 fremgår det, at dette reviderede mål for 2005 var inden for rækkevidde. De seneste disponible kontantdata bekræfter dette synspunkt.

4. I opdateringen forudses en forbedring af den strukturelle saldo fra -5,7 % af BNP i 2005 til -2,1 % af BNP i 2008 (heri ikke medregnet virkningerne af pensionsreformen). Der kan ikke udledes nogen mellemfristet budgetmålsætning af budgetfremskrivningerne i programmet.

5. Virkningerne for budgettet kan blive meget værre end forudset i programmet, eftersom udgiftsstramningen i 2006 og strukturtilpasningerne i de sidste år af programperioden ikke er baseret på klart definerede og kvantificerede foranstaltninger. Desuden er der flere risikomomenter, der kan bringe denne strategi i fare.

6. I lyset af denne risikovurdering er der behov for en nærmere dokumentation for den budgetstrategi, der er fastlagt i programmet, for at sikre, at den i overensstemmelse med Rådets henstillinger kan føre til en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, som er det sidste programår.

7. Gældskvoten anslås at være nået op på 57,7 % af BNP i 2005. I programmet forventes gældskvoten at aftage med ca. 1,5 procentpoint over hele programperioden. Men i betragtning af de ovennævnte risikomomenter i relation til budgetmålene er der sandsynlighed for, at udviklingen i gældskvoten bliver mindre gunstig end forudset i programmet.

8. Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, ser Ungarn ud til at stå over for en høj risiko på grund af de forventede budgetudgifter til den aldrende befolkning. Bruttogældskvoten ligger i dag tæt på referenceniveauet og ventes at ville stige i årene frem til 2050. Ungarn gennemførte pensionsreformer i slutningen af 1990'erne med det formål at dæmme op for fremtidige stigninger i pensionsudgifterne, hvilket bidrog til at reducere budgetvirkningen af befolkningens aldring. Stigningerne i statens pensionsudgifter kan dog blive større end forudset i opdateringen, hvilket bør give anledning til, at man nøje overvåger de faktorer, der kan antages at udløse sådanne udgiftsstigninger, og udviklingen i pensioner og andre aldersrelaterede udgifter. Desuden er det nuværende store strukturelle underskud med til at øge risikoen for holdbarheden. Det er derfor nødvendigt at gennemføre en omfattende konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt og styrke budgetstillingen yderligere for at mindske risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser[8].

9. De planlagte foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der skitseres i opdateringen, stemmer ikke overens med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Ungarn har ikke efterkommet Rådets anden henstilling af 8. marts 2005 efter artikel 104, stk. 7, inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, således som Rådet traf beslutning om den 8. november 2005 på grundlag af traktatens artikel 104, stk. 8. Opdateringen opererer med en flerårig ramme, der sigter mod at få rettet op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, selv om der er sandsynlighed for, at budgetresultaterne bliver værre end forudset.

10. Ungarns nationale reformprogram, som blev fremlagt den 14. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peger på en gradvis og fortsat nedbringelse af det offentlige underskud som den største udfordring, landet står over for. Budgetvirkningerne af reformforanstaltningerne i det nationale reformprogram er afspejlet i budgetfremskrivningerne i konvergensprogrammet, når der er tale om skattenedsættelserne. Opdateringen beskriver det nyligt vedtagne femårige skattenedsættelsesprogram og fremlægger en række planer for reform af den offentlige sektor uden dog at sætte de nødvendige data og tal på. Disse planer stemmer stort set overens med det nationale reformprogram.

I lyset af ovenstående vurdering finder Rådet, at Ungarn senest den 1. september 2006 bør fremlægge en revideret opdatering af konvergensprogrammet, der identificerer konkrete strukturelle foranstaltninger, som stemmer fuldt overens med landets mellemfristede tilpasningskurs. I mellemtiden bør Ungarn gøre det fornødne for at opfylde budgetmålsætningerne for 2006 og årene derefter.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Real BNP-vækst (% ændring) | KP dec. 20056 | 4,2 | 4,0 | 4,1 | 4,0 | 4,0 |

KOM nov. 2005 | 4,2 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | - |

KP dec2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |

HICP-inflation (%) | KP dec. 2005 | 6,8 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 |

KOM nov. 2005 | 6,8 | 3,7 | 2,0 | 3,0 | - |

KP dec2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |

Outputgab (% af det potentielle BNP) | KP dec. 20052 | -1,3 | -1,0 | -0,5 | -0,1 | 0,4 |

KOM nov. 20057 | -0,9 | -0,7 | -0,3 | 0,2 | - |

KP dec20042 | - | - | - | - | - |

Offentlig saldo (% af BNP) | KP dec. 2005 | -5,4 | -6,1 | -4,78 | -3,38 | -1,9 |

KOM nov. 2005 | -5,4 | -6,1 | -6,7 | -6,9 | - |

KP dec2004 | -4,5 | -3,6 | -2,9 | -2,2 | -1,6 |

Primær saldo (% af BNP) | KP dec. 2005 | -1,1 | -2,5 | -1,5 | -0,3 | +0,8 |

KOM nov. 2005 | -1,5 | -2,2 | -3,0 | -3,4 | -. |

KP dec. 2004 | -0,5 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |

Cyklisk korrigeret saldo (% af BNP) | KP dec. 20052 | -4,8 | -5,7 | -4,5 | -3,3 | -2,2 |

KOM nov. 2005 | -5,3 | -5,8 | -6,6 | -7,0 | - |

KP dec. 20042 | - | - | - | - | - |

Strukturel saldo3 (% of BNP) | KP dec. 20054 | - | - | - | - | - |

KOM nov 20055 | -5,3 | -6,3 | -7,6 | -8,5 | - |

KP dec. 2004 | - | - | - | - | - |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP dec. 2005 | 57,2 | 57,7 | 58,48 | 57,98 | 56,28 |

KOM nov. 2005 | 57,4 | 57,2 | 58,0 | 59,2 | - |

KP dec. 2004 | 57,3 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |

Anmærkninger: 1 I budgetfremskrivningerne er ikke medregnet virkningerne af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger, der skal gennemføres inden opdateringen i foråret 2007. Hvis denne virkning medregnes, vil den offentlige saldo ifølge det opdaterede program ligge på 6,5 % af BNP i 2004, 7,4 % af BNP i 2005, 6,1 % i 2006, 4,7 % i 2007 og 3,4 % i 2008, mens den offentlige bruttogæld vil ligge på 60,3 % af BNP i 2004, 61,5 % i 2005, 63,0 % i 2006, 63,2 % i 2007 og 62,3 % i 2008 (se også fodnote 8). 2 Beregnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet. 3 Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rubrikker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 4 Programmet giver ingen oplysninger om engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 5 Engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger ifølge Kommissionens prognose fra efteråret 2005. 6 Før FISIM-fordeling (efter FISIM-fordeling 4,6 % i 2004; 4,2 % i 2005; 4,3 % i 2006; 4,1 % i 2007 og 4,1 % i 2008). 7 Baseret på en anslået potentiel vækst på henholdsvis 3,7 %, 3,5 %, 3,5 % og 3,4 % i årene 2004-2007. 8 Heri ikke medregnet militærindkøb på 0,3 % af BNP i både 2007 og 2008. Kilder: Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). Alle de dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om "specifikationer for gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes form og indhold", som ØKOFIN-Rådet godkendte den 11. oktober 2005.

[3] Det bemærkes, at Kommissionens prognoser stadigvæk blev udarbejdet på basis af tidsserier, der ikke omfattede FISIM-fordelingen, mens opdateringen indeholder en oversigt over vækstens fordeling, herunder FISIM-fordelingen (samtidig med at den for at lette sammenligninger også viser den samlede vækstrate uden FISIM). Underskuds- og gældskvoter er beregnet på grundlag af BNP-serierne før FISIM-fordeling.

[4] Hvis denne virkning medregnes, vil den offentlige saldo ifølge det opdaterede program ligge på 7,4 % af BNP i 2005, 6,1 % i 2006, 4,7 % i 2007 og 3,4 % i 2008, mens den offentlige bruttogæld vil ligge på 60,3 % af BNP i 2004, 61,5 % i 2005, 63,0 % i 2006, 63,2 % i 2007 og 62,3 % i 2008. Men heri er stadigvæk ikke medregnet køb af militærfly svarende til yderligere 0,3 procentpoint af BNP i både 2006 og 2007.

[5] Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i den tekniske vurdering af programmet fra Kommissionens tjenestegrene, som vil blive offentliggjort på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[6] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Hvis denne virkning medregnes, vil den offentlige saldo ifølge det opdaterede program ligge på 7,4 % af BNP i 2005, 6,1 % i 2006, 4,7 % i 2007 og 3,4 % i 2008, mens den offentlige bruttogæld vil ligge på 60,3 % af BNP i 2004, 61,5 % i 2005, 63,0 % i 2006, 63,2 % i 2007 og 62,3 % i 2008. Men heri er stadigvæk ikke medregnet køb af militærfly svarende til yderligere 0,3 procentpoint af BNP i både 2006 og 2007.

[8] Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i den tekniske vurdering af programmet fra Kommissionens tjenestegrene, som vil blive offentliggjort på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.