BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

I 2015 genindførte en række medlemsstater midlertidig grænsekontrol i kølvandet på en rekordstor tilstrømning af migranter til EU's medlemsstater og store sekundære bevægelser, idet situationen udgjorde en alvorlig trussel mod den offentlige orden og den indre sikkerhed i adskillige Schengenstater.

Truslen skyldtes alvorlige mangler i sikringen af en effektiv grænsekontrol ved dele af EU's ydre grænser, hvilket medførte en overordnet risiko for hele Schengenområdets funktion. I medfør af artikel 29 i Schengengrænsekodeksen blev der vedtaget en samordnet tilgang til problemstillingen på EU-plan i form af en henstilling fra Rådet efter forslag fra Kommissionen for de fem hårdest ramte Schengenstater (Østrig, Tyskland, Danmark, Sverige og Norge) med henblik på opretholdelse af en forholdsmæssigt afpasset midlertidig grænsekontrol ved et begrænset antal afsnit af deres indre grænser.

Anvendelsen af artikel 29 i Schengengrænsekodeksen og vedtagelsen af en samordnet tilgang til problemstillingen på EU-plan var nogle af de initiativer, der indgik i Schengenkøreplanen, og som havde til formål at skabe grundlag for en ophævelse af grænsekontrollen ved de indre grænser og en tilbagevenden til et normalt fungerende Schengenområde så hurtigt som muligt.

Rådet anbefalede oprindeligt, at de berørte Schengenstater opretholdt en forholdsmæssigt afpasset midlertidig grænsekontrol i en periode på seks måneder. I overensstemmelse med artikel 29 forlængede Rådet to gange sin henstilling, hver gang med tre måneder, for de pågældende fem Schengenstater. Samtidig bemærkede Rådet den overordnede forbedring af situationen som resultat af de forskellige foranstaltninger, der var blevet truffet. Den genindførte grænsekontrol blev derfor underlagt strengere betingelser, og de berørte Schengenstater blev forpligtet til at fremsende en detaljeret månedlig rapport.

I henhold til artikel 25 og 29 i Schengengrænsekodeksen kan perioden forlænges igen i overensstemmelse med vilkårene og procedurerne i artikel 29, hvis de ekstraordinære omstændigheder varer ved.

De henstillinger, som Rådet har vedtaget, berører ikke de øvrige muligheder, som alle medlemsstater, herunder de fem berørte Schengenstater, har adgang til i henhold til de generelle regler for midlertidig genindførelse af kontrol ved de indre grænser i tilfælde af endnu en alvorlig trussel mod den offentlige orden og den indre sikkerhed, som ikke er knyttet til manglerne i forvaltningen af de ydre grænser. Som eksempel kan det nævnes, at Frankrig, der ikke er berørt af henstillingerne, i den relevante periode genindførte og opretholdt grænsekontrol ved alle sine indre grænser under henvisning til vedvarende terrortrusler. Sverige meddelte desuden, at de genindførte midlertidig grænsekontrol ved de indre grænser i perioden fra den 7. til den 15. april 2017 som følge af terrorangrebet i Stockholm.

Kommissionen er til fulde opmærksom på, at migrationsstrømme ved et hvilket som helst afsnit af EU's grænser kan udgøre en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller indre sikkerhed i en eller flere medlemsstater Derfor træffes der foranstaltninger ved forskellige grænseafsnit til søs og til lands med henblik på en koordineret indsats, bl.a. gennem en yderligere indsats på den centrale Middelhavsrute, gennem den nye partnerskabsramme og gennem supplerende foranstaltninger på de relevante afsnit af de ydre grænser. Kommissionen anerkender også, at der er opstået nye sikkerhedsproblemer, hvilket viste sig ved de seneste terrorangreb i Berlin, Stockholm og Paris. I denne sammenhæng gælder det, at mens de nuværende retlige rammer har været tilstrækkelige til at håndtere de hidtidige udfordringer, overvejer Kommissionen nu, om de i tilstrækkelig grad modsvarer de nye sikkerhedsudfordringer.

Kommissionen er fast besluttet på at fortsætte arbejdet med at sikre, at de redskaber, der allerede findes, udnyttes fuldt ud, og med de nye initiativer, der er nødvendige for at stabilisere situationen yderligere, og den er opmærksom på, at ulemperne ved en forlængelse af kontrollen ved de indre grænser, nemlig de store økonomiske omkostninger, og hindringer for frie personbevægelser, skal afvejes mod resultaterne af den hidtidige kontrol ved de indre grænser.

Situationen i dag

På basis af de månedlige rapporter fra de fem berørte Schengenstater samt al den information, den råder over, kan Kommissionen konkludere, at kontrollen er foregået i overensstemmelse med vilkårene i henstillingen. Som i de foregående perioder har kontrollen kun fundet sted, når det har været nødvendigt, og den har været forholdsmæssigt afpasset, målrettet, af begrænset omfang og lagt så få hindringer som muligt i vejen for borgernes passage af de respektive indre grænser. Kommissionen noterer sig, at de fem Schengenstater angav i deres rapporter, at der var behov for at videreføre kontrollen ved de indre grænser. Kommissionen noterer sig imidlertid også de bekymringer, som Slovenien har givet udtryk for i forbindelse med nødvendigheden af kontrollen ved den østrigsk-slovenske grænse, idet Slovenien finder, at omstændighederne har ændret sig markant siden indførelsen af den midlertidige grænsekontrol ved de indre grænser.

De rapporter, som Schengenstaterne har fremsendt i henhold til henstillingen af 7. februar 2017, bekræfter den tendens, der kunne udlæses af de rapporter, der er fremsendt i henhold til henstillingerne af 12. maj 2016 og 11. november 2016 (et fald i antallet af personer, der nægtes indrejse, og antallet af modtagne asylansøgninger), og dermed den fortsatte gradvise stabilisering af situationen.

Antallet af irregulære ankomster til EU via Grækenlands ydre grænser har fortsat været lavt også i den periode, der er omfattet af henstillingen af 7. februar 2017, trods en mindre stigning over de sidste par uger som følge af mildere vejr og mere gunstige vejrforhold. Den igangværende operationalisering og opbygning af Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i kombination med den fortsatte implementering af erklæringen fra EU og Tyrkiet af 18. marts 2016 er stadig vigtig for håndteringen af situationen.

Der er dog behov for at gøre en ekstra indsats for at sikre, at Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning har alle de kompetencer, der skal til for at beskytte EU's ydre grænser, dvs. sørge for, at alle de værktøjer, agenturet har til rådighed til at gennemføre operationer, er fuldstændige, herunder navnlig ressourcerne i de obligatoriske udrykningsstyrker. De igangværende sårbarhedsvurderinger skal også færdiggøres, og det anbefales de relevante medlemsstater først og fremmest at prioritere de mest presserende sårbarheder for slutningen af maj samt resultaterne af de første simuleringsøvelser for slutningen af oktober 2017. Rådet har desuden godkendt et forhandlingsmandat med henblik på indgåelse af en statusaftale med to af EU's nabolande, og forhandlinger med Serbien blev således indledt i april 2017. Og endelig venter EU på, at den tidligere jugoslaviske republik Makedonien indleder forhandlinger snarest muligt.