ARCHIVES HISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (79)190
Vol.1979/0081

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE,Euratom) n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernant l'ouverture aupublicdesarchiveshistoriques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement (CE,Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JOL243du27.9.2003, p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation (EEC,Euratom) No354/83of1February 1983
concerning theopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropean Economic
Community andtheEuropean AtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC,Euratom) No1700/2003 of22September 2003(OJL243,
27.9.2003, p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary, classifieddocuments inthis
filehavebeendeclassified inconformity withArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG,Euratom) Nr.354/83desRatesvom1.
Februar 1983überdieFreigabe derhistorischen Archive derEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom) Nr.1700/2003 vom22.September 2003
(ABI.L243vom27.9.2003, S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenannten Verordnung freigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(79)190endeligudg.
Bruxelles .28augustus 1979
LØNMODTAGERNES ANDEL
IKAPITALNNELSEN
MEMORANDUM
B M
V'-a -y^\.4
r*?'
KOM(79)190endeligudg

LØNMODTAGERNES ANDEL IKAPITALDANNELSEN
RESUME
Dette memorandum eretresultat afdetarbejde ,derallerede igennem enrække
årerblevet udført isnævert samarbejde medregeringseksperter ogsagkyndige ,
derrepræsenterer arbejdsmarkedets parter ,pågrundlag afetmandat fraRådet
(socialministrene ).
Påtrepartskonferencen den24.juni 1976 "blev regeringerne ogarbejdsmarkedets
parter anmodet omattræffe passende foranstaltninger medhenblik påatfremme
kapitaldannelsen hoslønmodtagerne ,ogidet4»program forøkonomisk politik
påmellemlang sigt blev derfremsat ønske om,atdrøftelserne omdette emne
komtilatstrække sigigennem året 1977 ,således atdeeventuelle konkrete
reformer kunne træde ikraft imedlemsstaterne fra1980 .
Situationen ogudviklingen imedlemsstaterne ^^
Isamtlige EP^-lande erder–ivisse tilfæ-lde for laa-nge siden –truffet en
raakke foranstaltninger medhenblik påatfremme denpersonlige opsparing og
erhvervelsen afegen bolig :skattefordele ,opsparingspræmier ,byggelån ,rente -
godtgørelser m.v.••• Inæsten samtlige medlemsstater erdergjort be­
stræbelser for atudbygge offorbedre disse foranstaltninger påforskellige
måder ,der ertilpasset denationale strukturer ,særegenheder ogmuli^ieder :
ungdomsopsparing ,boligopsparingsplaner ,indeksregulerede opsparingsordninger osv.
Iviese lande findes der iØvrigt andre ordninger ,derspecifikt tager sigte på
lønmodtagerne ,ogsombygger påforskellige grundprincipper# Somdevigtigste
kannærmes denordning ,derforhandles paritæ^rt ,ogsom gårudpå,atar­
bejdsgiveren skal udbetale –ofstort setselv afholde udgiften til–eti
absolut vae-rdi forud fikseret beløb .(Dentyske lovkaldet "Loven omde624DM"),
ogenobligatorisk ordning ,hvorefter arbejdstageren skal have enandel ivirk­
somhedens overskud ,somerbunden ,ogsomdelvis finansieres afstaten (den
franske "ordonnance "omarbejdstagernes andel ivirksomhedernes va&'ksto
Forskellige ordninger medudbyttedeling baseret påprincippet omfrivillighed er
mulige (omend afbegrænset ræ-kkevidde )iNederlandene ,Forbundsrepublikken
Tyskland ogDetforenede Kongerige# Endvidere skal også nærmes den iFrankrig
indførte ordning ,medmedarbejderaktier ;ordningen erobligatorisk forvisse
offentlige virksomheder ogfakultativ fordenprivate sektor .Tilsvarende
ordninger -somdogkunerfakultative -fortildeling afmedarbejderaktier er
ligeledes indført iDanmark ,Detforenede Kongerige ogForbundsrepublikken
Tyskiand.
Idenseneste tidharmankunnet konstatere ,atvisse regeringer ogenrae-kke
erhverv -ogfagforeningskredse samt politiske kredse harvist disse problemer
interesse ogharbehandlet demiundersøgelser ,planer ,udtalelser oglov >-
forslag .Dererblevet udarbejdet enraakke forslag ,dertager sigte pånyere
ogmere utraditionelle ordninger medhenblik påkapitaldannelse og–fordeling ,herunder :
•dendanske regerings forslag af1973 omoprettelse afencentral fond for
lønmodtagernes andel iinvesteringer ogudbytte (Lønmodtagernes Investerings -
ogUdbyttefond ).Dette forslag indgår somledienmodel for "økonomisk
demokrati ",mendererendnu ikke truffet beslutning omatoprette fonden :
(l)Jf.detbeskrivende bilag fraside 36»"Ordninger tilfremme afkapitaldan -

«nla
denafdentyskeregeringforeslåede lovgivning af1974omarbejdstagernes
kapitaldannelse vedhjæipafudbytteandele fravirksomhederne ogmedopret­
telseafenfondeBehandlingen afdettelovforslag er–somf#lgeafden
økonomiske situation ogsomfplgeafjuridiske ogpraktiske vanskeligheder –
midlertidig suspenderet ;
dennederlandske regerings programaf1976omarbejdstagernes andelivirk>-
somhedernes kapitaltilvækst ;programmet haristærkt a&-ndretformværet
gjorttilgenstandfortolovforslag ,deri1978forelagdes parlamentet af
densiddenderegering ;
denfranskeregerings lovforslag afoktober1978»hvorefter derobligatorisk
ogvederlagsfrit skaludloddesmedarbejderaktier tildeansatteibørsnoterede
virksomheder indenforindustri oghandel«

Problematik ogkonklusioner
Dendelafmemoranditinet ,der"bareroverskriften "problemerne iforbindelse med
formuepolitikken "(l),eretsammenfattende dokument ,derbehandler målene,de
vigtigste problemer ogdegrundlæggende beslutninger ,derskaltræffesvedgen­
nemførelsen afensådanpolitik.
Denneproblematik tjenersomgrundlagfor"konklusionerne "(2),derikkeinde­
holderformelle forslagfraKommissionen ,menangiver deønskelige retningslin­
jerforfremtiden ,bl.a.medhensyntilvissesystemerellerfremgangsmåder .
Disseretningslinjer villekunnedannegrundlag forenbreddebatialleinte­
resserede kredseoggivenyeimpulser påfællesskabsplan tildonomtalteformue-
politik .
Denførsteserieretningslinjer ,somKommissionen haropridset ,skaltjenetil
atstyrkedetsocialeaspektveddeforskellige ordninger tilfremmeafden
personlifte opsparing ?
-fastsættelse afindkomstlofter forpersoner ,deromfattesafordningerne ,med
detformålisæratbegunstige befolkningskategorier medforholdsvis beskedne
indkomster }
-indførelse afopsparingspræ miernesomerstatning forskattefordele ;
-bindingafdeopsparede midleriomkring 5&r|
-fritvalgmedhensyntilmådenatplaoeremidlerne påj
-sikringafdeopsparede beløbmodinflation }
-fjernelse afhindringerne fordenfriebsvægelighed forpsrsoner .
Denandenserieretningslinjer tagersigtepåudarbejdelse afordninger forløn­
modtagernes andelikapitalen .
Kommiseionen harnaturligvis valgtdenformel,atarbejdsgiverne betaler lønmod­
tagernevedderesvirksomheder fikserede ydelser,derbindes,ogsomlæggesoven
ilønnen }disseydelsererfastlagti"fonnueoverenskomster "«
Mendetmestbanebrydende forslagvillesnarereværeatladelønmodtagerne få
delivirksomhedernes overskud ,værdiforøgelse ellerkapital ,ogensåaarsmed­
indflydelse kunnegøresobligatorisk adlovgivningsvejen elleroverladestil
arbejdsmarkedets partersfrieforhandling indenforenaflovenfastsat ramme
forindførelsen afensådanordning «
(1)Jf.B.6til30.
(2)Jf.s.31til35.

Vedhjæ-ipafensådanordningkanmanentenforbeholde denæ-vntekapitaler for
lønmodtagerne iliverenkeltafde"berørtevirksomheder ellerskabeetclearings-
system«Kommissionen foreslår enblandetløsning,hvorendelafdebeløbtder
afsættestilkapitaldannelse ,fordelesblandtpersonalet idenpågæ-ldende virk­
somhed,medensdenandendelindgårietellerflerefaedlesfonde.Denneløsning
villegøredetmuligtatundgåenaltforstorulighedmellemlønmodtagerne ide
forskellige virksomheder ,idetmansamtidigtoghensyntildeninteresse ,lønmod­
tagernehariatkunnefådelideresegenvirksomheds livogfinansielle
resultater «
Kommissionen skønner,atlønmodtagernes andelikapitaldannelsen iformafpro­
duktionsmidler ereneffektiv mådeatkommedetgrundlæggende målnærmere på,
idetdettemålerenmereligeligfordeling afdensamledekapital «Ensådan
formuepolitik erogsåetmodernemiddeltilatregulere økonomien ogtilatfå
styrpåinflationen på«
Denøkonomiske strategi,dererØnskelig påmellemlang sigt,gårudpåatstyrke
denikke–inflatoriske finansiering afdeerhvervsmæssige investeringer ,derer
nødvendige foratfågangidenøkonomiske ekspansion ogdermedatternåoppå
ettilfredsstillende beskæftigelsesniveau «Hvismanunderdisseomstæ-digieder
anmoderarbejdstagerne omatacceptere relativt beskedne,lønstigninger medhen­
blikpåatkunnegenoprette virksomhedernes investeringskapacitet ,børensådan
politikpådenandensideværeledsagetaf,atlønmodtagerne fårandeliden
kapitaldannelse iformafproduktionsmidler ,derhervedmuliggøres «

LØNMODTAGERNES ANDELIKAPITALDANNEISEN
INDHOLDSFORTEGNEISE
Side
INDLEDNTNG 1
-PROBLEMERNE IFORBINDELSE MEDESFORMUEPOLITIK
Kf.PITELI-FORMUEPOLITIK tDEFINITION OGMÅLSÆTNING 6
1)Definition ...... 6
2)Devigtigste målsætninger 9
KAPITELII-TENDENSER OGPROBLEMER IFORBINDELSE MED
DENUVÆRENDE ORDNINGER 12
1)Information 13
2)Øvregrænser 13
3°)Opsparings fremmendeforanstaltninger 14
4°)Bindingafdeopsparedemidler 15
5°)Formerforinvesteringer ,somfremmes 16
6°)Betingelserne foratopnåeffektivitet 18
7°)Overførsler fraarbejdsgivere oglønmodtager-
opsparing 19
8°)Formuedannelse ogforbedretstatistik...••••••. 20
9°)Formuedannelse ogarbejdskraftens friebevæge­
lighed 21
KAPITELIII-UDVIKLING OGPERSPEKTIVER IFORMUEPOLITIKKEN 24
1°)Depåforhåndfikseredearbejdsgiverbidrag .....25
2)"Investeringslon " 26
3)Risikobehæftet delingafformuestigningen 27
4°)Overskudsdeling ivirksomhederne 28
5°)Købtilgunstigekurserellergratisuddeling
afaktier 30
KONKLUSIONER 31

I
ORDNINGER TILFREMME AFKAPITALDANNELSEN
HOSARBEJDSTAGERNE
INDHOLD

D3NM0DTAGERNES ANDELIKAPITALDAKNEISEU
INDLEDNING
1.Kommissionen harindenforrammerneafsitsocialehandlingsprogram ,sos
Rådethargodkendtisinresolution af21.januar1974»ioverensstemmelse
medettidligere mandatfraRådet,udarbejdet enrapport om"ordningertil
fremmeafkapitaldannelsen hosarbejdstagerne ".Letterentbeskrivende
dokument,som\eropførtibilaget indeholder enfor­
tegnelse overdeforskellige ordninger ,somanvendesellerpåtaønkesindført
imedlemsstaterne ogsomententagersigtepåbefolkningen somhelhedeller
vissebefolkningsgrupper medlavindkomst (adgangtilerhvervelse afegen
bolig,opsparingsordninger osv.)ellersommerespecifikttagersigtepå
lønmodtagerne (formueforøgende ydelser,udbyttedeling ,uddelingafmedar-
bejderaktier osv*).Setvistesigimidlertid ,atundersøgelsen ikkekunne
begrænsestilde^retninger,derspecieltgælderforlønmodtagere ,eftersom
disse-ligesomalleandre-varomfattetafmeregenerelle ordninger ,der
ententilbydes befolkningen somhelhedellervissebefolkningsgrupper med
lavindkomst .
Dendelafdettememorandum ,sombæreroverskriften "problemerne ifor­
bindelse medenformuepolitik ,,fomfatteretdokument,derindeholder en
kortsammenfatning ogvisseorienterende retningslinjer bådemedhensyn
tilmålsætningerne ,devigtigste problemstillinger ogdeforgennemførelsen
afensådanpolitikgrundlæggende valgmuligheder .
i3
2.Manbørerindresig,atbetydningen afdelsdensociale,delsdenøkonomi­
skemålsætning forenformuepolitik harforanlediget Rådetogmedlemsstat­
ernetilalleredeidetførsteprogramfordenøkonomiske politikpåmel-
lemlangsigt,somblevvedtaget den11.april1967»atmene,atenindsats
idennehenseende villegivemulighedforat"forligearbejdstagernes ønske
omstørremodydelseforproduktionen medinvesteringskravene"^.
1)EPTnr.79af25.april1967(s.1549/67).

-2-
Idetandetprogram,somblevvedtaget den12.maj1969 »erklæresdar,
at"allemedlemsstaterne iFællesskabet børføreenaktivformuepolitik ,
somtagerhensyntilhvertlandssærligeforhold".Dettredjeprogramfor
denøkonomiske politikpåmellemlang sigt.somervedtaget den9»februar
2)1971 »fremhæver blandtdegenerelle målsætninger fordensocialeudvik­
ling;somharprioritet iallemedlemslandene :"enstørreretfærdighed i
fordslingenafindkomster ogformuer".
Idetfjerdeprogram^(1976-1980),derblevvedtagetden14«marts1977j
pra:.is~res det,at"derbørtilskyndes tilstørredeltagelse fralønmod­
tagernes sideiformuedannelsen ,udenatdennedeltagelse dogblivertil
nkadaforinvesteringerne .Dervilkunneblivetaleomandeliudbyttet
(vedtildeling afaktierellerandreformerforejendom)eller"investe-
rin^aløn"(ihvilkettilfælde endelaflønnenobligatorisk opspares og
geninvesteres ).Fraetmeregenereltsynspunktvilenaktivpolitikfor
forøgetopsparing frahusholdningernes sidevedhjælpafforskellige sti­
mulerende impulser (præmier,opsparingsplaner )kunneforbedrefinansie­
rings-oginvesteringsvilkårene ,samtidig medatdenbidragertilskabelse
afenbedresocialconsensus ".
3«Udfradennegenerelle baggnmd børmanunderstrege betydningen afdenan­
(jon>!Trepar1;afconference "den24.juni1976,ihvilkendeltogrepræsentan­
terforregeringerne ,arbejdsmarkedets parterogfællesskabsinstitutionerne ,
vedrørende genskabelse affuldbeskæftigelse ogstabilitet iFællesskabet .
Underdrøftelserne nåedemantilenoverensstemmende holdning medhensyn
tilenrækkegrundlæggende målsætninger ,ogi"fælleserklæringen "^,som
blevvedtaget vedafslutningen afarbejdet ,blevdetbl.a.fastlagt ,at
''regeringerne ogarbejdsmarkedets parterskaltræffepassendeforanstalt­
ningermedhenblikpåatfremmearbejdstagernes muligheder forformuedan-
nelsesåvelsomderesdeltagelse ivirksomhedernes liv".
1)EFTnr.L129af30*maj1969(s.96).
2)EFTnr.L49af1.marts1971(s.10).
3)EFTnr.L101af25.april1977(s.22).
4)EFTnr.C173af28.juli1976(s.l).

-3-
Underhenvisningtildenneforpligtelse ,somregeringerne ogarbejdsmar­
kedetsparterpåtogsig,blevderiforordettildetførnævnte fjerdepro-
granforøkonomiskpolitikpåmellemlang sigtudtryktønskeom,atdrøf­
telsernevedrørende detteemnemåttefindestediløbetaf1977»ogat
derendvidere måtteblivegennemført konkrete reformerimedlemsstaterne
inden1980.
4»IøvrigtharEuropa-Parlamentet adskillige gangegivetudtrykforenmeget
positivholdning ,særlig
-idøtsbeslutningaf28.november1968*^,ihenholdtilhvilkendetfin­
derdetønskeligt atfremmeformuedannelsen vedatladestørredeleaf
befolkningen fådelivirksomhedernes udbytteogifonmxedannelsen ,samt
udtrykker ønskeomatladeetstudieudvalg samledenindhøstede erfaring
pådetteområdeogudarbejde forslag;
2)-1detsbeslutning af13*juni1972,ihvilken"detunderstreger ,aten
indkomstpolitik kankanbliveeffektiv,såfremtdenforbindes medenpo­
litik,somkanfremmeformuedannelsen istoredeleafbefolkningen ,og
somkanhindreforstorformuekoncentration hosfåpersoner".Isamme
beslutning "opfordrer Parlamentet Kommissionen tilattilskynde medlems-
staternatilattræffefremskridt svenligeforanstaltninger medhensyn
tilfcnmi&dannelse ogBamordne dempåfællesskabsplan ".
-ogidetsbeslutningaf24«april1979^»hvordet"anserdetfornød­
vendigtpådetboligpolitiske områdeatletteerhvervelsen afegen
bolig"og"forventer ,atderskabesforudsætninger forenpolitikfor
privatopsparing påarbejdetagerside,herunder andeliproduktions-
kapitalen-ikkenødvendigvis isammevirksomhed ".
5»Betydningen afdeproblemer ,"derknyttersigtilensådanfoimuepolitik -
deruomtvistelig eretkontroversielt ogvanskeligt område-gørdetbe­
rettiget ,atKommissionens tjenestegrene påRådetsbegæringtagerdisse
problemer optilundersøgelse påfællesskabsniveau .Enforforskellig­
artetgennemførelse afdeforskellige aspekter,somensådanpolitikkan
indebære ,vilkunnemedførevanskeligheder f.eks.irelationtildenfrie
1)EFTnr.C135af14»december 1968(s.15)»
2)EFTnr.C70af1.juli1972(s.15).
3)EFTnr.C127af21.maj1979(s.21).

-4-
konkurrence inden fordetfælles marked ,denfrie bevægelighed for
personer ,tjenesteydelser ogkapital osv .Hvis mannavnlig tager situd­
gangspunkt ienrække nyere ogretavancerede forslag ,Bomerbaseret på
princippet omarbejdstagerens andel ivirksomhedernes overskud ,værdifor­
øgelse eller kapital ,medeller u&er oprettelse afsatva-rf^iig fond ,vil
isan letkunne ae,hvilke konsekvens «./disse forslag d"t i
enkelte lande vilkunne fåforinvestorernes beslutninger ,natlig
hensyn til "profitkanali ^ering "og''Kapitalflugt "til and .rol^ide ,som
noget sådant vilkunne medføre .Selv o;adetgansk «ric.*tuynci auli^rt 4
eftersom detreut faktisk allerede t"tilfaldet ,atvisye lancte skalle
elåindpådeane vej ,vilmaaikke -i=ell„r ikke vJ.fi-a .oi ltsyns­
punkt -kunne forestille sig ,hvori <.i«slaMt-Gs -viflcrs til dc. „
mere effektive faser ,hvis deøvrige E^-lande iiuco cgåi.fc,r d«rc5s ved-
koauiende accex>ter«.r atgåidenne r^nirg *
Eftersom alle disse problemer pånuværende tidspunkt -iuven ;fald ien
række lande -gøres tilgenstand forforskellige forslag sudkast og
drøftelser ,erdetnetop afdengrund særdeles ønskeligt ,ommanpåfælles -
skabsplan kunne fåkonfronteret deforskellige ideer ogmålsætninger .Man
børhernavnlig nævne denstore interesse ,derville være knyttet tilen
udformning påfællesskabsplan afenvirkelig politik tilfremme afkapital -
dannelsen .Allerede pådette stadium kunne maneventuelt angive devigtigste
principper oggenerelle retningslinjer forenfælles ramme ,somskulle
sikre denfornødne sammenhæng ,inden forhvilken derdogkanudvises en
visfleksibilitet ,således atmedlemsstatterne igennemførelsesbestemmelserne
kantage hensyn til deres nationale forhold ogtraditioner .
6.Kommissionen har iøvrigt allerede iettidligere memorandum medtitlen
"Medindflydelse ogselskabsstruktur ",dernavnlig vedrører arbejdstagernes
andel ivirksomhedernes beslutningsproces ,berørt problemerne iforbindelse
medmedarbejderaktier ogoverskudsdeling ^.
Rådets andet direktiv (77/91/EØF)af13«december 1976 "omsamordning afde
garantier ,derkræves imedlemsstaterne afdeiEIM ;raktatensartikel 58,
stk .2,nævnte selskaber tilbeskyttelse afsåvel selskabsdeltagernes som
l)"Medindflydelse ogselskabsstruktur "(EF-Bull .suppl .8/75)•

-5-
somtredjemands interesser ,forsåvidtangårstiftelsen afaktie­
selskabet samtbevarelsen afogændringeridetskapital,meddetfonnål
atgøredissegarantier ligebyrdefulde indeholder envidereallerede
bestemmelser ,somudtrykkeligt tagersigtepåatfremmearbejdstagernes
andelivirksomhedernes kapital.Medlemsstaterne kannemlig–idetom­
fang,deternødvendigt forvedtagelsen elleranvendelsen afbestemmelser ,
dertagersigtepåatfremmearbejdstagernes andelivirksomhedernes
kapital-fravigeenrækkebestemmelser idirektivet vedrørende indbetaling
påaktier,derudstedes somvederlagforindskudelleriforbindelse med
enkapitalforhøjelse ,erhvervelse afegneaktier •forhøjelse afkapitalen
ogudøvelse affortegningsret .
7«Indenforrammerne afdengradvise gennemførelse afDenøkonomiske og
monetære Unionviludviklingen afenordningtilfremmeaflønmodtagernes
andelikapitaldannelsen endvidere udfraetøkonomisk synspunkt værebe­
rettigetaftogrunde,idetordningen ogsåkanbidragetilenønsketin-
vesteringsforøgelse ,samtidig medatdenligeledes bidragertilvirkelig­
gørelsenafdensocialemålsætning iformafenmereretfærdig fordeling
afdenkapital,derdannespåvirksomhedernes niveau.
Efterdenalvorlige krise,somsamtlige EF-lande oplevedei1974~75 »°g
somendnuikkeerbragtunderkontrol ,villedetfaktiskværeønskeligt ,
ommanvalgteengrundlæggende strategi ,derskullegældeformellemlang
sigt,ogsomgikudpåatsikreenikke-inflatoriskfinansiering afde
investeringer iproduktionsapparatet ,dererabsolutnødvendige for,at
denøkonomiske aktivitet kanfåetnytopsving,ogatbeskæftigelsen igen
kannåoppåettilfredsstillende niveau.Hvislønmodtagerne herviser
envistilbagehol denhedmedhensyntillønforhøjelser ,såledesat
virksomhederne pånyfåropbyggetderesinvesteringskapacitet ,mådisse
arbejdstagere tilgengældherforogsåhaveandelideproduktionsmidler ,
somskabesikraftafensådantilbageholdenhed .Deteraffundamental
betydning ,atdisseforskellige foranstaltninger tilfremmeafkapital-
dannelsen indføres påsammetid,damanellersvillekunnerisikerestore
lønkrav,hvilketkunneødelægge defremtidige muligheder forenaf­
balanceret ogikke-inflatorisk økonomisk ekspansion .
1)EFT'nr.L26af31.januar1977«

PROBT.TMKHNE
IFORBINDEISE MEDENFOHMUEPOLITIK

KAPITELI
FORMUEPOLITIK sDEFINITION OGMAISÆMING
1°)DEFINITI QN
8*Detførstespørgsmål,someropståetpåfællesskabsplan ,harselvfølgelig ,
isæriforbindelse meddestoreforskelle ideimedlemsstaterne eksiste­
rendeordninger ,væretatafgramserapportens områdemedstørstmuligpræ­
cision*Detdrejedesigomenvanskelig opgave,hvorKommissionen idet
væsentlige harsøgtatundgåenhverstrengprinoipholdning oghervedtil­
stræbeenvispragmatisme .Mendetharundertiden vistsigvanskeligt at
forenebestræbelser ellermålsætninger ,scmforekandivergerende .
9.Idetmangikudfraformuleringen "ordningertilfremmeafkapitaldannelse
hosarbejdstagerne "*^,vistedersigførstentendenstilenvis"udvidelse"
afundersøgelsesområdet ,ogsåledesharmanisærværetopmærksom på:
-ikkeblotdesærligeordninger forlønmodtagere menligeledes demere
generelle ordninger ,somtilbydes entenhelebefolkningen ellerbefolk­
ningsgrupper medlavindkomst,ogsomlønmodtageren somenhveranden
kandragefordelaf)
-ikkeblotdeistrengbetydning opsparingsfremmende former,dvs.defor­
mersomsigtermodatfremmedenprivateopsparingslyst (ellerindivi­
duelihusholdninger ),menligeledes deformer,somikkekrævernogen
forhåndsopsparing afdebegunstigede ,oghvordetkundrejersigomover­
førslerfraarbejdsgivere ogfrastaten;
-undtagelsesvis -ogskøntderikkeistrengbetydning ertaleomen
"formue"ellerbundenopsparing-deforskellige indskudpåopsigelse
isparekasserne ,forsåvidtdeergenstandforenopsparingsfremmende
foranstaltning ,netoppågrundaf,atdisseofteerenførstevæsent­
ligetape,somførertilenvirkelig ogmerevarigkapitaldannelse .
l)Jf•-det-beskrivende bilag.

-7-
10.Tilgengældharderværetenandentendenstilat"begrænserapportentil
etforholdsvis snævertområde,afhvilkengrundmansærligudelukkede :
-foranstaltninger afgenerelkarakter ,somf.eks.berørerkapitalmarke­
det,"bankindskud ,"beskyttelse afaktionærerne ,skattemæssige ordninger ,
derbegunstiger risikobehæftede investeringer osv.;
-foranstaltninger somikkevedrørerkapitaldannelse ,menoverførsel af
formuer somf.eks«arveafgift ;
-deformersomfremmerdepågældendes erhvervsmæssige aktivitet scansådan,
somf.eks.støttetiloprettelse afsmålandejendomme ellertilskudtil
håndværkere tilkøbafmaskiner osv.;
-formerforlønmodtagerandel ivirksomhedernes overskudiformafkontante
udbetalinger ,somlønmodtageren umiddelbart kanrådeover;
-heledetsærligeområde,somharværetgenstandforandreundersøgelser ,
ogsomharatgøremedlovpligtige ogsupplerende socialesikringsord­
ninger.
11.Maneraltsåpåfællesskabsniveau meddissebetragtninger ,somyderligere
erudvikletidetbeskrivende bilag,nåetfremtilendefinition
af"formuepolitikM,somliggertætopaddem,deranvendesideforskel­
ligemedlemsstater ,ogsomomfatteralledekonkreteforanstaltninger ,
hvismålsætning idetvæsentlige ersocial,omendogsåtilenvisgrad
økonomisk ,oghvissigteeratfremmedannelsen afrelativtvarigeformu­
er}disseformuerskalværeafhængige afdepågældendes erhvervsmæssige
aktivitet .Dennedefinition omfatter bådefremmeafformuedarmelse ifast
ejendomogformuedannelse iandetendfastejendom(værdipapirer o.l.).
12.Detskalimidlertid b-smærkes,atdereropståetetømfindtligt problem
medhensyntilforbindelsen mellemformuepolitikken ogarbejdstagernes
medbestemmelse ivirksomhederne ,ogpådetmeregenerelle plan,deresdel­
tagelseidenøkonomiske magtudøvelse .
Vissetendenser ,somisærfagforeningerne hargivetudtrykfor,hargivet
anledningtilidennuværende rapportatmedtage deforskellige aspekter
afmedbestemmelsen ,hvorimod enandenholdning ,somstøttesafallear-
bejdsgiverorganisationerne ogdeflesteafregeringerne hargivetudtryk
for,atdisseaspekterskulleudelades.

-8-
Derbestårunægtelig envissammenhæng mellemvisseformerfor"økonomisk
demokrati",hvorarbejdstagerne fårdelivirksomhedens resultater ,ogde
sammearbejdstageres deltagelse iledelsenafdenvirksomhed ,hvorideer
ansat.Deterisærtilfældet vedgratisakti^uddelingelleraktiekøbtil
præferencekurser (medindflydelse gennemaktiebesiddelse ).Detsammegør
siggældende,nårdebeløb,derstillestilpersonalets rådighed indenfor
rammerneafordningen medudbyttedeling (eller"formueydelser ",somudbe­
talesafarbejdsgiveren )investeres iformafaktieridenpågældende
virksomhed .Hvismanserproblemet fraenbrederesynsvinkel erdetlige
såklart,atenlønmodtager ,sominvesterer sinopsparing iforskellige
selskaber ,erhverver desammerettigheder somenhvilken somhelstanden
aktionær.Visseerafdenopfattelse ,atdisseforskellige vejemodmedbe­
stemmelse -selvomdeikkeerafstørrebetydning ellerharnogenstørre
virkning ,navnligpågrundafderelativt beskedne beløb,detdrejersig
om-ikkeafdengrundmåbetragtes sombetydningsløse .
Deterimidlertid iforbindelse medsenereprojekter ,somblandtandet
fastsætter skabelseaf"tværfaglige fonds",dertilføres midleriformaf
enandelafvirksomhedernes udbytte,ogsomforvaltes afellersammenmed
defagligeorganisationer ,atdeterblevetunderstreget ,hvorvigtigen
sådanformfor"fomruepolitik "kanblivesomvirkningsfuldt Btrategi.sk
middeltilatopnådeltagelse iledelsen ogidenøkonomiske magtudøvelse .
Dererihøjgradtillagtrækkevidden afdefremsatte argumenter forat
medtageaspekterne vedrørende "medbestemmelse "irapporten betydning ,men
Kommissionen haralligevel foretrukket atudelukke dem.Kommissionen har
faktiskaltidværetafdenmening,atarbejdstagernes rettildeltagelse
ivirksomhedens beslutningsproces (fællesbeslutning ellerledelse)\ar
begrundet ,uafhængigt af,ompersonalet varindehaver afaktierellerhav­
deadgangtiludbyttedeling ,udelukkende udfradenbetragtning ,atløn­
modtagerne ,somlevererproduktionsfaktoren "arbejdskraft ",deltogivirk­
somhedens produktionsproces imindstligesåhøjgradsomaktionærerne ,
somlevererproduktionsfaktoren "kapital"(forikkeatnmedenrolle,
som"management "spiller).
IøvrigtharKommissionens tjenestegrene villetundgådobbeltarbejde,idet
problemerne vedrørende arbejdstagernes deltagelse ivirksomhedens ledelse

-9-
allerede harværetogstadig "blivergenstandforarbejde oginitiativer
p&fællesskabsplan indenforandrerammer^.
Endvidere erhensigten medsåveldenrentbeskrivende rapport somrappor­
tenvedrørende problematikken hovedsageligt enbehandling afspørgsmålet
omformuedanneIse«ogvisseafdepågældende formerforformuedannelse
(f.eks.erhvervelse afegenbolig)haroverhovedet intetatgøremedpro­
blemerne vedrørende medbestemmelse somsådan.
2°)DEVIGTIGSTE MAIS^NItïGER
13«Blandtdetalrigemålsætninger ,somkankommeibetragtning iforbindelse
meddenne"formuepolitik"tanerkendes detbådeafregeringerne ogafar­
bejdsmarkedets partersåvelpånationalt plansompåfællesskabsniveau .!at
desocialemålsætninger børprioriteres højt,navnligdenvigtigste blandt
dem,enretfærdigere fordeling afformuenendden,someksisterer forøje­
blikket .
Dogsøgermanikkeatnåfremtilenretfærdigere fordeling vedhjælpaf
enomfordeling afdeneksisterende formue,mensnarerevedhjælpafen
ændretopdeling ,idetdesocialegrupper,derhidtilharværetmestugun­
stigtstillet,givesenprivilegeret stilling vedfordelingen afdetår­
ligeproduktionsresult at.
1)Jf.navnlig:
-forslagettilRådetsforordning omstatutten fordeeuropæiske aktiesel­
skaber,forelagtRådetafKommissionen den30.juni1970(ogdetændrede
forslag,fremsendttilRådetden13.maj1975-dok.COM(75)150endel.)}
-forslagettilet5*direktiv omsamordning afdegarantier ,derkræves
afselskaberimedlemsstaterne ,ogomharmonisering afaktieselskabernes
struktur,forelagtRådetafKommissionen ioktober1972(dok.CCM(72)
887endel.af27.september 1972);
-Kommissionens førnævnte memorandun medtitlen"Medindflydelse ogselskabs-
struktur 1*(EF-Bulletin .Supplement 8/75)•

-10-
P&denne made børmannemlig vedhjælp aflovbestemte eller supplerende
sociale sikringsordninger ,vedhjælp afoverførsler viastatsfinanserne )
kollektivt forbrug ogkollektive investeringer osv.kunne sikre enhver en
visøkonomisk uafhængighed ogstørre sikkerhed overfor tilværelsens mang­
foldige risici |somendnu langt fraerfuldstændigt dækket ,foruden natur­
ligvis etisigBelv tilstrækkeligt indkomstniveau ... .Deteriøvrigt
ietsamfund somvores nødvendigt ,atdenpersonlige ansvarsfølelse med
støtte ienvisformue ,somgiver virkelige muligheder forindividuel ud­
foldelse ,"bevares ogendog såvidt muligt forstærkes .
Atlette adgangen foretstigende antal familier tilerhvervelse afegen
bolig erensocial målsætning ,hvis store betydning detligeledes ervig­
tigt atunderstrege ,idet denpåeneller anden måde hænger sammen medden
første målsætning .
Inden fordenne ramme ligger endelig ogvilantagelig endnu ifremtiden
ligge princippet omarbejdstagernes bundne andel ivirksomhedernes over­
skud ,værdiforøgelse eller kapital .
14*Vediværksættelsen afensådan formuepolitik mådertages hensyn tilså
væsentlige målsætninger aføkonomisk art ,somhovedsageligt tager sigte på:
-atsikre detgenerelle opsparingsniveau ,somernødvendigt forfinansie­
ringen afinvest eringernej
-athusholdningerne kandeltage medenstørre andel idensamlede opspa­
ring ;
-atopnå ,athusholdningernes opsparing ihøjere grad ledes henmodan­
bringelser påmellemlang sigt oglang sigt ;
-atgenoprette ogopretholde ennogenlunde prisstabilitet vedattilveje­
bringe enbedre overensstemmelse mellem indkomstudviklingen ogdentil­
stræbte ligevægt mellem forbrug ,opsparing oginvestering
Formuepolitikken ersåledes etmoderne middel tilregulering aføkonomien .

11-
15*Densammenhaag ,derbestårmellemdesocialemålogdeøkonomiske mål,vi­
sersigogsåikampenomfordelingen afafkastetafproduktionsindsatsen.
Hvisenformuepolitik Islevgennemført )villederkunneandresmegetmed
hensyntildemidlertderindtilnuerblevetanvendtikampenomindkom­
sternesfordeling .Istedetforatforfølge depågældende måludelukkende
vedatindvirkepåudviklingen ipengeindkomst eme,isærlønningerne ,bur­
dearbejdsmarkedets parterogdeoffentlige myndigheder sætteindpåat
ændredennuværende fordeling vedatgørestørrebrugafdemidlertsom
enformuepolitik byderpå.Pådennemådekunnemanforøgemulighederne
foratopnåenmereretfærdig indkomstfordeling udenatdengenerelle øko­
nomiskeligevægt ogisærdeleshed prisniveauet ogpengenes værdikommeri
fare.
ζ
X X

ORDNINGER TILFEEMHff AP"KAPIfALMtTOELSEET
»SSARBEJbSFA{JgRN£

-12-
KAPITEL II
TENDENSER OGPROBLEMER IFORBINDELSE MED DENUVÆRENDE ORDNINGER
16.Deternormalt ogendog ønskeligt tatforskellige ordninger tilfremme af
frivillig opsparing hosenkeltpersoner oghusholdninger eksisterer side om
side ikke blot inden forFællesskabet ,men ligeledes inden for detenkelte
land .Disse ordninger kanhenvende sigtilhele befolkningen ftilfolk med
småindkomster ,lønmodtagere eller eventuelt visse særlige grupper somfor
eksempel funktionærer eller –medsærlig pædagogisk sigte -unge .Deop-
sparingstyper ,somnyder godt afstøtteforanstaltningerne ,erisigselv
meget forskellige sindskud påopsigelse ,bundne konti ,forsikringer ,in­
vesteringer medfast afkast ,risikobehæftede investeringer ,købeller op­
førelse afbolig osv .
Dadetilstræbte mål idetvæsentlige erafsocial art ,mådeforskellige
ordninger vedrørende kapitaldannelse forbeholdes degrupper afbefolknin­
gen ,somharrelativt lave indkomster ,hvad enten detdrejer sigomløn­
modtagere eller ej.
Ivisse lande harman ,udover disse ordninger medsocialt sigte ,somvir­
kelig svarer til dendefinition ,manhar fastholdt idetforegående kapi­
tel #anset detfornyttigt medhenblik påmål ,somermere afspecielt
økonomisk artogsomforeksempel berører finansieringen afinvesteringer ,
atgribe tilformer forstimulering aflysten tilopsparing ,sonermere
varierede ,ogsomhenvender sigtilsociale grupper medhøjere indkomster
oghøj opsparingstilbøjeligfred .Menmanbør idette tilfælde stadig være
opmærksom på,ataltformangfoldige ogforskelligartede former forstimu­
lering kunne vise sigoverdrevent kostbare ogdesuden utilstrækkelige og
uden virkning ,hvad angår individuelle fordele .
Medhensyn til deopsparingsfremmende ordninger ,sombehandles idette
memorandum vil manherundersøge devigtigste problemer ,somharrejst sig
iforbindelse mediværksættelsen afdisse ordninger ,eller somstadig be­
står ,forsåvidt angår realiseringen afdetilstræbte mål.

-13-
1°)DmOBUTinîT
17.Førstogfremmest kanmaniflertallet afmedlemsstaterne konstatere en
mangelpåinformation afoffentligheden omdisseordningers forskellige
formerogmuligheder .Disseerofteindbyrdes forskellige indenfordet
enkeltelandmedhensyntiladgangevilkår ,tidsfrister ,skattefordele el­
lerandrefordeleosv.Derforerdetforeslået atforetage enalvorlig
oplysningskampagne imedlemsstaterne medhenblikpåenbedreogmerekom­
pletinformation afeventuelle begunstigede .
2°)0VREORMSER
18.Manharkannetkonstatere ogbeklage,atvisseformerforframmeafopspa­
ringiværdipapirer o.l.ogaferhvervelse affastejendomundertiden i
vidtomfangerkommetfolkmedrelativt højeindkomster tilgode.Defor­
dele,somtilbydes ,føreraltsåisådannetilfælde kuntilensimpelfor­
skydning-modordninger ,somofteermegetkostbarefordeoffentlige
myndigheder -afenopsparing ,somudentvivlforenstordelsvedkommende
villehaveværetforetaget underalleomstændigheder .Derforharmanmed
henblikpåenidetvæsentlige socialtrettetformuepolitik overvejet at
fastsætte entenenindkomstgrænseforspareren ,enøvregrænsefordetbe­
løb,somhanopsparer påfordelagtige vilkårellerengrænsefordeydede
fordele.
19«Medhenblikpåatbegrænse definansielle fordeletildesocialegrupper,
somopsparingen faldervanskeligt ,synesdenmesteffektive øvregrænse
atværefastsættelsen afenindkomstgrænse.
Isåhenseende erdetalmindeligvis denskattepligtige indkomst «somlæg­
gestilgrund.Dereroftefastsatforskellige øvregrænserforenligeog
giftepersoner.Denøvregrænsekanligeledes sættesivejretforsåledes
attagehensyntilantalletafforsørgelsesberettigede børn.Endvidere
justeres deøvregrænserofteperiodisk altefterleveomkostningernes ud"
viklingellerdengenerelle indkomststigning .

-11-
Krrlhenbl ikpé,atIcn'-i hfi^rra tildenskattepligtige indkomst bør
manimidlertid holde eicforeja ,?tivisse medlemslande ogpåforskel­
lig*trin kandeskattepligtige indkomster påvisse skatteyderes selvan­
givelser være mærkbart ladere erddenfaktiske indkomst .
20oIoa/amehenseende forakomier detnødvendigt atminde omenanden betin­
gelse ,somallerede anvendes ivisse medlemsstater pånogle former for
støtte somf.eks .erhverveles rfegan bolig ,ogsomberører størrelsen
afdenformue iform afværdipapirer o.l .eller fast ejendom ,somspare­
ren allerede eribesiddelse af.
3°)Or3PM!B'fjSPR$MOn)3 J^Tr^ER
21.Eevigtigste foranstaltninger somertruffet afstaten tilfordel forde
grupper ,somdrager fordel afdeopspar ingsfremmende ordninger ,erudbe­
taling afpraler sarat skattefritagelse eller skattelettelser .Menogså på
dette område måmankonstatere ,atindkomstskattelettelserne ,ipraksis
først ogfremmest kommer folk medrelativt høje indkomster tilgode .Man
børfaktisk tage detfaktum ibetrsgtning ,ativisse lande betaler enaf
ogtilvæsentlig del e;fdeckatt .-pligtige ingen indkomstskat ,idet ind­
komsterne fritages eller slat ikke opgives ,fordi deerfor lave .Desuden
erdetindlysende ,atnå .cmantagsr denprogressive beskatning ibetragt­
ning ,bliver skattelettelserne fordelagtigere forsparerne ,johøjere de­
resindkomstniveau ogtrakprocent er.
Prr øvrigt erdetklart ,atEOIVomdereksisterer etønske omopsparing
blandt folk med lave eller endog meget lave indkomster ,erdeøkonomiske
muligheder formange afdif?&e stadig altforbegrænsede til ,atensådan
opsparing ermulig ipraksis ,issr hvis denne sparelyst ikke opmuntres
eller opmuntres for lidt inden furrammen afskattemæssige lettelser#
Derfor harudbetaling afpriaior iløbet &fdeseneste årerstattet skat­
temæssige lettelser ivinse væsentlige tilfælde (Loven om624IMiTysk­
land f.eks .).

-15-
Praanieordningentillader også,hvismananserdetforønskeligt ,enstørre
fleksibilitet medhensyntildeopsparede beløb,idetderkanudbetales
størrepraanierfordeførstesparebeløb ,ogderefterefterhånden foretages
nedtrapning ogendeligtbortfald,nårenøvreopsparingsgrænse somnævnt
underpunkt18.ovenforernået.Densammefleksibilitet erligeledes mu­
lig,hvispraaniesatserne skalvarieres ,somdetalleredepraktiseres i
visselande(iBelgienf.eks.forpræmiertilbyggeri),altefterfamilie-
forsørgerpligt hossparerneellerindkomstforskelle ,idetdergivesen
størrepræmietilfolk,somliggerunderenvisgramse.Prsanieordningen
førerligeledestil,atmanharbedreoversigt overstatensindsats,end
debudgetmæssige indkomsttab somfølgeafskattefritagelser giver,hvilket
erenfordel,somikkebørundervurderes .
4°)BINDING AFDEOPSPAREDE MIDLER
22.Daformuepolitikken børsigtemoddannelsen afenrækkerelativt varige
rettigheder ,erenvisindefrysning afopsparingen enforudsætning fordet
offentliges støtteforanstaltninger .Dettekravkanopfyldes entenvedselve
investeringens art,hvisdetf.eks.drejersigomerhvervelse afenbolig,
ellernårderertaleomopsparing iværdipapirer o.l.vedatbindedisse
ietbestemttidsrum.Varigheden afdenforøjeblikket praktiserede bin­
dingimedlemsstaterne eroftestpåfemår,hvilketsynesfornuftigt ibe­
tragtning afdentilstræbte målsætning ,somforudsætter investering på
mellemlang ellerlangsigt.Deterimidlertid klart,atdereksisterer en
forbindelse mellemdettidsrumhvorpengeneerbundet,ogomfangetafop­
nåedefordele,enforbindelse somerudtrykkelig fastsatiadskillige nu­
værendeordninger .Idettilfælde f.eks.hvordissefordeleerrelativt
små,kanenperiodepåfemårsynesoverdrevet .Iøvrigtvilledetfor
enkeltpersoner oghusholdninger værevanskeligere ogvanskeligere atac­
ceptereenvisbinding,jokraftigere inflationstrykket er,ogijohøjere
graddetteikkekompenseres .
23.Dererfortidenfastsatforskellige muligheder forophævelse afbindingen
imedlemsstaterne ,ogdisseeriøvrigtforskellige altefterdeopsparings-
fremmende ordninger ,derertaleom.Devigtigste erindgåelse afægteskab,
ophøraferhvervsmæssig aktivitet ,isæritilfældeafinvaliditet eller
pensionering ,sparerens dødsfald osv.

-16-
Udvidelsen afmulighederne forophævelse afbindingen eretmiddeltilat
motivere størrelagafbefolkningen tilformuedanneIse.Detburdevære
muligtatanvendedeopsparede summerogalligevel bibeholde deopnåede
fordele,særligpræmierne ,hvergangenreelnødvendighed visersig;man
kanidenforbindelse f.eks.tænkepåalvorlige sygdomme ,påægtefællens
elleretbarnsdødsfald,påomkostninger iforbindelse mederhvervsmæssig
uddannelse ogomskoling ,påudvandring osv.Desudenkunneenyderligere
lettelse overvejes iberettigede ,menmindrealvorlige tilfælde enddem,
someromtaltidetforegående ,hvilkettilgengældmedførerdelvisttab
afdeopnåedefordele.Detforekommer nemligrimeligtatsøgeenudligning
mellemprincippet omrelativstabilitet iforbindelse medopsparing inden
forrammenafenformuepolitik ogønskethosgrupperibefolkningen med
laveindkomster ominødstilfælde atkunnedisponere overdepenge,somde
harsparetopoginvesteret .
24.Påsammemåde,ogsomdetalleredeeromtaltipunkt9»»erdenenesteund­
tagelseiforbindelse medselveinvesteringens art,somgøresfraprincip­
petomoprettelsen afvarigeformuerettigheder ,den,somgælderindskudpå
opsigelse isparekasserne .
Disseformerforikke-bunden opsparing kannemligspilleogspillerrent
faktisk enmegetvæsentlig rollehosdebefolkningsgrupper somharrelativt
laveindkomster ,idetdeforøgerdissegruppers opsparingsti lb0jelighed.
Udoverdensocialerolleforopsparingen ihusholdningerne medhenblikpå
erhvervelse afhalv-varige goder,somdisseopsparingsf ormerspiller,dan­
nerdisseformerforlikvidopsparing ofteetførsteskridtpåvejenmod
merelangsigtede investeringer iværdipapirer o.l.ellerifastejendom.
5°)FORMERFORINVESTERINGER SOMFREMMES
25.Udfraetkapitaldarmelsessynspunkt skullealleformerforinvesteringer ,
forudsat atdeerrelativt varigeogselvfølgelig underhensyntagen til
densærligeopsparingsform somnetopomtalt,kunnekommeibetragtning .
Heraffølger,atmanburdeoverlade modtagerne afstøtteforanstaltningerne
denstørstmuligefrihedmedhensyntilvalgafinvestering .
Imidlertid kanvisseafvigelser fradetteneutralitetsprincip ,somkunnebe­
rettigetilselektive formerforinvesteringsfremme ,enteniforbindelse med
investering iværdipapirer o.l.ellerifastejendom,forekomme ønskelige .

-17-
26.Såledeskunnemanbegunstige f.eks.inveeteiingeriværdipapirer ,hvisder
idepågældende landeopstårstørreproblemer iforbindelse medfjiuiiisie-
ringenafinvesteringer iproduktionsiaidler .
Påsammemådekunnemanbegunstige kcbcgopførelse afboligor,hvisder
visersiglakunerogvanskeligheder på,ée'ii-3 Herbørmanblondtde
forskellige formerforinvestering kraftigtunderstrege densærligakarak­
terafadgangentilaterhverve e&anbolig-,id/rfcdennev.doverdonsikker­
hed,somdengiversparerne ,hvadeng&rrealværdien afderesinveståringer,
opfylderetvæsentligt socialtbehov,fremforaltblandtdebefolknings­
grupper,somharrelativt laveindkomster ,hvilketsuccesen isednyerecg
merefordelagtige formerforboligopspar irgviser.
Udoverhusholdningernes legitime ogtilenvisgradpsyko-sociolcgisk set
traditionellestræbenefter"egettagoverhovedet"hardetmåskeogsåspil­
letind,atmanharerkendt,atnoglehuslejererstegetmærkbartiforhold
tildedisponible midlerogafogtilharnåetsaamestørrelsesorden L:om
denmånedlige afbetalings ratevederhveivelsanafegenbolig.
Detbørunderstreges ,atforøjeblikket ercjsparingenifastejendomaf
ganskesærligbetydning .Pådenenesidevilensådanopsparing således
åbnemulighedforetopsvingindenforbyggesektoren ,derersærligvigtig
somfølgeafdensmultiplikatorvirkning forøkonomien ogdensstorearbejds­
kraftintensitet ,ogpådenandensidedetegedeantalfamilier,derselv
ejerdereshusemeddenheraffølgendeetørrepåpasselighed medvedlige­
holdelse ,vilbidragetilforbedring ogvedligeholdelse afboligmassen .
Menmanbørsørgefor,atensådanpolitikforerhvervelse afegenbelig,
dererdenprimære "drivkraft "bagopsparingen ,ikke"afspores "ogbliver
fremmedforsinegensocialemålsætning ,cgp.+.detikketillades,atsta­
tensfinansielle foranstaltninger komiuerfolkmodrelativt højeindkomster
tilgode,medhenblikpåopførelee aff.eks«,"luksusboliger ",udlejnings­
ejendomme ,sekundære boligerosv.
Detertilligeklart,atdeomtalteordninger skalindarbejdes iencanlet
men"moduleret "boligpolitik ,seraisærti-.gerhenajvntilbehovene hosden
befolkning ,somboridetsocialeboli^oygg,",ogiøvrigttil,etder
skaltræffesetvistantalsupplerende fo-c^ns'haltninger (foreksempel
"byttebørser "forboliger)medhenblikpåatundgiioverdreventr^sii
arbejdskraftens bevægelighed .

-18-
6°)BETINGELSE RNEFORATOPNÅEFFEKTIVITE T
27*Hvissystemerne tilfremmeafdenfrivillige opsparing ,isærmedhenblik
pådeibegyndelsen afdettedokumentfremlagte generelle målsætninger ,
skalværetilstrækkeligt effektive ,måmannødvendigvis føreenvelover­
vejet,vidtspændende ogkontinuerlig formuepolitik påmellemlang oglang
sigt.Thikunvedensammenligning afflereårsresultater vilmankunne
gennembryde dennuværende stiveformuestruktur .
28.Menogsåandrebetingelser iforbindelse meddengenerelle økonomiske og
socialepolitik måopfyldes,hvismanvirkeligvilopnå,atdisseopspa-
ringsfremmende foranstaltninger fårtilstrækkelig effektivitet .
Selvomdetikkeliggerindenfordennerapports rammeratbehandle ogud­
arbejdedisseforskellige betingelser ,forekommer detimidlertid uomgænge­
ligtnødvendigt idetmindsteatnævnedevigtigste afdem:
-atdersamtidig med,atarbejdsmarkedets parternaturligvis garanteres
enfuldstændig autonomi ,gennemføres enlønpolitik medhenblikpåat
sikreallearbejdstagere etrimeligt indkomstniveau }
-atforbrugerne sikresenbeskyttelse oginformation ,navnligforatdisse
såvidtmuligtskalkunneanvendederesmidlerbedre^j
-ogatderendelig,menfremforaltiværksættes ensammenhaaigende politik
tilbekæmpelse afinflationen .
29«Betydningen afdennesidstnævnte betingelse børkraftigt fremhæves }forhvis
derikkeføresenpolitik medhenblikpåatbevareforholdsvis stabilepri­
serogdermedogsåenvismonetærstabilitet ,vilenhverformforforsøg
påatfremmeopsparingen hosdenenkeltepåforhåndværedømttilatmis­
lykkes.Ientidmedkraftiginflation opleverspa-rerne ,atderesindsats
forenstordelnedbrydeg gennempengenes værdiforringelse .Realrentesat -
serne,somudbetalestilsparerne ,kanendogblivenegative ,idetdeend
ikkeudligner dettabikøbekraft ,somskyldespengeværdiforringelsen ,og
dettiltrotfsfordenoftemegetbetydelige forhøjelse afdenominelle ren­
tesatser .Det,somspareren fremforaltønsker,eriøvrigtathansformue
bevares .
l)Jf.Rådetsresolution af14.april1975omDeteuropæiske økonomiske Fæl­
lesskabsførsteprogramforenpolitikvedrørende forbrugerbeskyttelse og-oplysning (EFTnr.C.92af25.april1975).

-19-
Enseriøs garanti måderfor gives -især tillavindkomstkategorierne -for
atden "lange "opsparing ,dvs .foratdemidler ,derbindes påmellemlang
sigt ,kanbevare deres realværdi .Denne beskyttelse kunne f.eks .opnås ved
hjælp afindeks ordninger fordennominelle kapital eller medopsparingspræ -
mier ,dervarierer itakt medinflationen ,uden atbrugen afensådan ord­
ning dogskal bringe deoffentlige myndigheder bort fraderes egentlige
mål ,nemlig iværksættelsen afenvirkelig inflationsbeksanpende politik .
7°)OVERFØRSLER FRAARBEJDSGIVERE OGD20MODTAGEROPSPARINQ
30.Generelt ogunder deøjeblikkelige omstændigheder gælder deforskellige
problemer ogretningslinjer ,someromtalt ovenfor ,ogsomhar atgøre med
visse fundamentale valgmuligheder iforbindelse medordninger tilfremme
afindividuel opsparing ogafadgangen tilerhvervelse afegen bolig ,nru-
tatis mutandis for desærlige ordninger tilfordel for lønmodtagere .
31.Stadig medudgangspunkt idengrundlæggende anerkendte målsætning foren
formuepolitik ,dvs .enmere ligelig fordeling afformuerne ogunder hen­
syntagen tildenallerede understregede kendsgerning ,atgennemførelsen
afenopsparing ,selv omdenfremmes afstaten ,ermeget vanskelig ,ja
næsten umulig ,sålaaige derikke ernået etrimeligt indkomstniveau ,har
derdogvist sigentendens til ,atmanhvad angår desærlige ordninger
forlønmodtagere ikke gårudfraprincippet omforanstaltninger tilfremme
afopsparing hos denenkelte som ideindtil nuomtalte tilfælde ,men fast­
sætter kapitalydelser eller "arbe jdsgiverbidrag "til lønmodtageren .
Således betragter enstor delafdekollektive overenskomster ,somerind­
gået inden forrammen af"loven om624DM"iTyskland ,hvor envelovervejet
formuepolitik erblevet påbegyndt først ogmedeffektivitet ,ikke længere
arbejdsgiverydelserne somsupplerende eller somværende betinget afperson­
ligopsparing fraarbejdstagerens side .Disse påforhånd fikserede kapital -
ydelser ,someruafhængige aflønnens størrelse ogensforalle lønmodtage­
reinden forsamme overenskomst ,bliver således istadig højere grad et
særdeles vigtigt bidrag tildetbeløb ,dermedgår tilarbejdet agerne sfor-
muedannelse .Entilsvarende ordning ,menaflangt mindre rækkevidde er
l)Jf.Kommissionens meddelelse tilEuropa-Parlamentet ,medtitlen "Beskyttelse
afopsparing iinflationstider ogspørgsmålet omindeksregulering "CCM(77 )
549endel .af10.november 1977 (navnlig s*59-63 )*

-20-
blevetindførtiNederlandene .Påsinsidehardenfranske "bekendtgørelse
af19671somharindførtenobligatorisk ordning omlønmodtagernes andel
ifortjenesten somfølgeafvirksomhedernes ekspansion ,hellerikkegjort
densåledesbevilgede støtteafhængigafenforudgående opsparing fraar­
bejdstagerens side.
32.Derkandogintetindvendes imod,atmangørdetmuligtfordearbejdsta­
gere,somønskerdet,tildissearbejdsgiverydelser atføjebeløb,deselv
haropsparetafderesløn.Isåfaldkanman,somdetalleredefindesi
visselande,fastsætte enforbindelse meddenellerdealmindelige ord­
ningertilfremmeafopsparing foratgøredetmuligtfordissearbejds­
tagereogsåatdragefordelafdefrastatenydedefinansielle fordele
forsåvidtdevelatmærkeopfylder forudsætningerne foratdeltagei
dissealmindelige ordninger .
8°)FOMUEDAMELSEN OGFORBEDRET STATISTIK
33«Forøvrigtvildetværenødvendigt ,atderindenforstatistisk informa­
tiongøresennyindsats medhenblikpåindsamling aftalmateriale vedrø­
rendederesultater ,manharopnåetviadeforskellige formerforformue-
dannelse .Talleneherforerendnulangtfrafyldestgørende ,hvilket man
harkunnetkonstatere underudarbejdelsen afdenbeskrivende rapport,som
eropførtibilaget .Dettetalmateriale børomfattedebeløb,som
hvertåranvendestilformuedannelse ,hvadenten detdrejersigomfri­
villigog••støttet' 1opsparing ihusholdningerne ,bidragfraarbejdsgiverne
ellerbidragfrastaten,tinderhensyntagen tildeforskellige formerfor
investeringer samttildesocio-økonomiske grupperinger ogdebegunstigede
indkomstklassers indskudpåopsigelse ,bundnekonti,opførelse ogkøbaf
boliger,aktier,obligationer osv.Mankunneligeledes ønske,atdisse
basistal,isærhvadangårbruttokapitaldannelsen ,overførsler ogfinansi­
elletransaktioner ,kanblivegenstandforenomgruppering ogensamlet
fremstilling pånationalt planogpåfællesskabsniveau indenforrammen
af"Europæisk Nationalregnskabssystem "(ENS)og"desocialeregnskaber ".

-21-
Ensådanstatistisk information gørdetmuligtatforetage enmerepræcis
vurdering afeffektiviteten afordningerne vedrørende formuedannelse i
forholdtildeforskellige økonomiske ogsocialemålsætningers virkninger
pådetsamledeopsparingsniveau ogpåopsparingen ihusholdningerne ,op­
sparingpåmellemlang ellerlangsigt,strukturelle ændringeribesiddelsen
afkapitalogformueeftersocio-økonomiske grupperinger ,efterindkomst-
klasser osv...
34«Menvedrørende dettesidstepunktmådetisærunderstreges ,hvor
nødvendigt deter,atderudarbejdes enfællesskabsoversigt over"formue-
opgørelserne ".Idenneforbindelse harKommissionen givetnogleuafhængige
ekspertertilopgaveatforetage enforeløbig undersøgelse ,hvorideskal
ladeindgåalledestatististiske oplysninger ,derpånuværende tidspunkt
foreligger pånationalt planvedrørende formuernes størrelse ogderes
struktur,isærideenkeltehusholdninger (beholdningerne afrealkapital
ogbeholdningerne afomsættelig kapital).Foratderkangøresetforsøg
påatløsedemangeteoretiske ogpraktiske vanskeligheder ,derendnuer
tilhinderforudarbejdelsen afstatistikker ogopgørelser overformue­
forholdene ,skaleksperterne ligeledes fremsætte forslag medhenblikpå
detarbejde,detvilværenødvendigt ativærksætte foratforbedre de
nuværende forhold.Detmådogbemærkes ,atdetdrejersigometområde,
hvorderermegetbetydelige tekniske ogpolitiske vanskeligheder,ogat
detbørforventes ,atfremskridt kunvilkunneskeforholdsvis langsomt .
9°)KAPITALDAMEL SEOGARBEJDSKRAFTEN "5FRIEBEVÆGELIGHED
35.Artikel7iforordning EØFnr.1612/68fastsætter ,at"enarbejds­
tager,dererstatsborger ienmedlemsstat ,måikkepågrundafsinna­
tionalitet behandles anderledes pådeøvrigemedlemsstaters områdeend
indenlandske arbejdstagere medhensyntilbeskæftigelse ogarbejdsvilkår ,
navnligforsåvidtangåraflønning .Arbejdstageren nydersammesociale
ogskattemæssige fordele somindenlandske arbejdstagere ".Artikel 9fast­
sætter,atdennearbejdstager "harsammerettigheder ogfordele sominden­
landskearbejdstagere medhensyntilbolig,herundertilerhvervelse af
ejendomsret tildenfornødne bolig".

-22-
Udtrykket "socialeogskattemæssige fordele"skalfortolkes således,at
derikke "blotertaleomdefordele,somerforbundet medudøvelsen af
lønnet "beskæftigelse ,mentilligealledefordele,somtilladesløn­
modtagere ,ogsåselvomdeikkeudelukkende erforbeholdt disse.Defor­
skelligeordninger forforrauedannelse kansåledesikkeoverforstats­
borgereiEØP-1andenefastsætte "betingelser ,derpågrundafkravom
nationalitet virkerbegrænsende .
36.Menandrestilledebetingelser kandog,udenligefrematvære
diskriminerende iretlighenseende ,føretilrentfaktiske begrænsninger
afdenfriebevægelighed .
Detdrejersigf.eks.omafslagpåydelseafdefastsatte finansielle for­
deleiforbindelse mederhvervelse afegenbolig,nårdenneboligikkeer
beliggende pånationalt territorium .Målsætningen forvissenationale bolig­
politiske ordninger medhenblikpåatforøgeantalletafdisponible boliger
somfølgeafboligmangel synesatretfærdiggøre denneindskrænkning ,idet
mindstehvadangårpræmiertilopførelse ellertilkøb,lånogrentetilskud .
Derburdedogkunnegøresundtagelser fradetterestriktive principinden
forrammenafenboligopsparingskontrakt ,f.eks.nårdeopsparede beløb
anvendestilerhvervelse afboligienandenmedlemsstat .Faktiskkantabet
afenhverfordelidettetilfælde forekomme atværeenuretfærdig straffe-
foranstaltning ,somoverhovedet ikketagerhensyntildenmåskelangepe­
riode,hvordererblevetsparetop.Detdre.jersigogsåomordninger ,som
fastsætter langvarige bindinger ,ogsomofteknyttestiloverførsler ,der
skalforetages overflereår.Denarbejdstager ,somønskerattagetilen
andenmedlemsstat ,kanmødetoformerforvanskeligheder jpådeneneside
kanhanpågrundafbindingen følesigtvungettilidetførstelandat
efterlade beløb,somkunnekommehamtilgavn;pådenandensidemister
handefordele,medhenblikpåhvilkehanharaccepteret indskrænkninger

-23-
isitforbrugiårevis,hvishanvilfortsætte defastsatte indbetalinger ,
menforhindres deriafenbopælskiausulellerenandenklausul.Derkan
tænkestoløsninger pådisseproblemer :pådenenesidekanmananerkende
udvandring ,såledessomdettiltidererfastsat,somengyldiggrundtil
atophævebindingen udentabafdeerhvervede fordele,ogpådenandenside
kanmantilladefortsættelse afindbetalingerne udentabaffordelepå
trodsaf,atvissebetingelser fordeltagelse ienordning,fremforalt
bopælskiausulen,ikkelængereopfyldes .
37.Påsammemådekonfronteres depersoner,somindenforrammenaf
etableringsretten flytterindenforfællesmarkedet foratudøveselvstændig
virksomhed ,meddesammeproblemer .Ligesomlønmodtagerne vildefaktisk
fåmuli^iedforatdeltageideordninger ,somtilbydeslandetsegneind­
byggere,ogdemødersammeformerforvanskeli^iederitilfælde aftilbage-
vendontildereshjemlandelleritilfælde afvandringtilenandenmed­
lemsstat .

-24-
KAPITELIT
UDVIKLING OGPERSPEKTIVERIFORMUEPCLITIKKEN
38.IsamtligeEP-lande --erder-ivissetilfældeforlængesiden-
blevetgennemført enrækkeformuedannende foranstaltninger medhenblik
påatfremmeopsparingenihusholdninger ogerhvervelsen afegenbolig:
skattefordele ,opsparingspræmier ,byggelån,rentegodtgørelser ,m.v.Der
erendvidereinæstensamtligemedlemsstater gradvistgjortforsøgpåat
udbyggeogforbedredisseforanstaltninger påforskellige måder,derer
tilpassetdenationalestrukturer,særegenheder ogmuligheder :ungdoms-
opsparing,boligopsparingsplaner ,indeksreguleredeopsparingsordninger
osv.
Desudenharmaninoglemedlemsstater udvikletnyeordninger medsærlig
henblikpåarbejdstagerne .Disseerbaseretpåforskellige grundprincipper ,
hvorafdetvigtigsteentenerpåforhåndiabsoluttetalfikseredearbejds­
giverbidrag ,somstort|etbetalesafarbejdsgiveren ,ogsomarbejdsmarke-
detsparterpåparitetiskvisharforhandletsigfremtil,(densåkaldte
tyskelovomde»624DM"),ellerbaseretpå,atarbejdstagerne fåren
obligatorisk andel(bundet)afvirksomhedens overskud,hvilkenandeldel­
vistfinansieres afstaten(denfranskebekendtgørelse omarbejdstageres
andelivirksomhedens vækst).EndvidereskalogsånævnesdeniFrankrig
indførteordningmedmedarbejderaktier .Ordningenerobligatorisk forvisse
offentlige virksomheder ogfakultativ fordenprivatesektor.
39.Resultaterne afdissebestræbelser erlangtfraubetydelige ,hvad
entenderertaleomopsparingihusholdningerne ,erhvervelse afegen
boligellerformuedannelse hoslønmodtagerne påvirksomhedsniveau .
Detmåimidlertid påfællesskabsniveau konstateres ,atderivissemedlems­
staterendnuikkegøresnævneværdige forsøgpåatfremmearbejdstagernes
formuedannelse ,samtatdetendeligemål-enmereretfærdig formuefor-
deling-langtfraeropnåetselvidelande,derernåetlængstmedhensyn
tilenforrauepolitik .
Afdennegrunderformuepolitikken ideflestemedlemsstater løbende
genstandforvigtigestudier,undersøgelser ogdrøftelser .Dererblevet

-25-
udarbejdet enrækkeforslag,dertagersigtepånyereogmereutraditionelle
ordninger medhenblikpåkapitaldannelse og-fordeling ,herunders
-dendanskeregerings forslagaf1973omoprettelse afencentralfond
forlønmodtagernes andeliinvesteringer ogudbytte(Lønmodtagernes
Investerings -ogUdbyttefond ).Detteforslagindgårsomledienmodel
for"økonomisk demokrati ",mendererendnuikketruffetbeslutning om
atoprettefonden }
-denafdentyskeregeringforeslåede .lovgivning af1974o®arbejds­
tagerneskapitaldannelse vedhjælpafudbytteandele fravirksomhederne og
medoprettelse afenfond.Behandlingen afdettelovforslag har-som
følgeafdenøkonomiske situation ogogsåsomfølgeafjuridiske og
praktiske vanskeligheder -midlertidigt væretsuspenderet ?
-dennederlandske regerings programaf1976omarbejdstagernes andeli
virksomhedernes kapitaltilvækst ;programmet haristærktændretform
væretgjorttilgenstandfortolovforslag ,somi1978forelagdes par­
lamentet afdensiddenderegering ;
-denfranskeregerings lovforslag afoktober1978,hvorefter derobligat
toriskogvederlagsfrit skaludloddes medarbejderaktier tilansattei
børsnoterede virksomheder indenforindustri oghandel.
Indenfordehernævnterammerskalmannupåbaggrund afenanalyseaf
devigtigste forsøgsresultater ogafdeåbnedeperspektiver ,undersøge de
løsninger ,somprimærtvillekunnefremmespåfællesskabsplan medhenblik
påatsikrelønmodtagerne enstørreandelafformuedannelsen .
1°)Depåforhåndfikseredearbejdsgiverbidrag
40.Depåforhåndfikserede bidrag,somarbejdsgiverne betalertil
deresarbejdstagere ,erforbundet medflerefordele,somfortjener atblive
understreget .Fordetførsteforudsættes derikkeidennuværende formen
forudgående opsparingfraarbejdstagernes side,hvilketbevirker ,atord­
ningenbliverafsærliginteresse forbefolkningsgrupperne medlavindkomst .
Pordetandeterbeløbene afsammestørrelse forallearbejdstagere fra
sammevirksomhed ellererhvervsgren ,hvilketogsågiverarbejdstagerne
medlavindkomst enfordel.Denneordningbidragerligeledestilatvænne
debefolkningslag tilopsparing ,somnormaltikkegørdetteisærligud­
straktgrad.
Sådanneordninger kunneindføres vedhjælpafenrammelov ,somgiverar-
bejdsmarlcedets partermulighedforatindgå"formueoverenskomster eller

-26-
-aftaler".Loven "børisærindeholde følgende :detårligemaksimumsbeløb
forarbejdsgiverbidragene ,hvortilderkanydessupplerende præmierfra
staten;"beløbet(sombørværesåstort,atdetkanvirkesomincitament )
fordissesupplerende præmiertilarbejdstagerne ;deskattemæssige for­
dele,somarbejdsgiverne indrømmes ;deforskellige godkendte investerings -
former;bindingsperioder ;øvreindkomstgrænser forarbejdstagerne ,osv....
Idennegenerelle rammeskulledersåsenereindgåkollektive "formue-
aftaler",somforhandles fritafarbejdsmarkedets parter,ogsomnavnlig
skalindeholdes arbejdsgiverbidragenes faktiskebeløb,betalingsmåder ,
offentliggørelse ogkontrol,osv....Daformålet meddisseordninger er
atopnåændringeriformuestrukturen -hvilket-somallerede nævntvil
føretilenvisstabilitet pålangogmellemlang sigt-skulledisse
kollektive aftalersåvidtmuligtindgåsforflereåradgangen,og
detskullekunværemuligtatændredemtildetbedre,såledesatder
ikkekanrøresvedallerede erhvervede fordele.
41.Indførelsen afdeføromtaltepåforhåndfikserede bidrag,som
betalesafarbejdsgiverne ogafstaten,skullegøredetmuligtatgøre
fremskridt iretningafenbedrefordeling afformuerne vedatforbedre
ogudbyggederesultater ,dereropnåetvedhjælpafdealmindelige ord­
ninger,dertagersigtepåatfremmeopsparingiværdipapirer o.l.samt
adgangentilaterhverve egenbolig.
Dissefasteformuemæssige bidragvilrentfaktiskværeensbetydende med
ethøjereomkostningsniveau forvirksomhederne ,forsåvidtangårarbejds­
kraftenogderforerdetberettiget atantage,at"detspillerum",inden
forhvilketdissebidragvilkunnehævesvilværeretsnævre.Endvidere
vildissenye"lønmæssige belastninger "bådekunnevæltesoverpåpri­
serneogvirkesomensanktion ogdermedhæmmendeindenfordesektorer ,
hvorarbejdskraftintonsiteten erhøj.
Derforharderidesenereårværetstørreinteresse foratfindeandre
metoder,ognavnligiretningafenordninghvorefter lønmodtagerne får
andelivirksomhedernes overskudogkapitaltilvækst.Ensådanordning
ansesforatværemere"utraditionel "og"fremadrettet ".
2)"Investerings10n"
42."mvesteringslønnen "erenvariantafdetidligere omtaltear­
bejdsgiverbidrag ,menforskellen ervigtig,idetdebidrag,deridette

-27-
tilfælde udbetales ,udgør endel afdeaftalte lønstigninger .Vedhjælp
af"investeringslønnen "forbeholdes endelafdenlønstigning ,somarbejds­
tageren kunne stille krav om,opsparing oginvestering .Lønmodtageren får
udover sinnormale løn ,derudbetales ipenge ,hankanråde frit over ,
mensomstiger langsommere ,etsupplerende vederlag ,somopspares obligato­
risk ogbindes ienbestemt periode .Derermange måder atanvende dette
system på,ogordningerne kanforhandles oganvendes forenhelindustri­
gren eller påvirksomhedsniveau .
3°)"Risikobehæftet "deling afformuetilvæksten
43. Enanden ordning ,somogså harværet diskuteret ,navnlig ilyskland ,
erenrisikobehæftet deling afformuetilvæksten ,someretmere smidigt
system ,derville gøre detmuligt forvirksomheder ienvanskelig økonomisk
situation atundgå ekstra omkostninger .Denne ordning ligger etsted midt
mellem "investeringslønnen "ogenregulær overskudsdeling .
Ifølge denne ordning måtte lønmodtagerne acceptere ,atderes lønstigning
bestod aftodeles denenedelville blive forhandlet afarbejdsmarkedets
parter ogfastsat tiletbestemt niveau ,således somdetnormalt gøres i
dag ;denanden delville ligeledes blive forhandlet afarbejdsmarkedets
parter ogfastsat til etniveau ioverensstemmelse medvirksomhedernes
"normale "økonomiske situation .Denne andel aflønstigningen kanvariere ,
altefter hvordan virksomhedens situation er,ogersåledes tilenvis
grad "risikobehæftet "forlønmodtagerne .Den skal bindes forenvisperiode ,
ogersåledes enkapital ,der isigselv giver etafkast .
Efter indførelsen afensådan ordning ville arbejdstagerne modtage :
-enlønstigning ,dererfastsat afarbejdsmarkedets parter ,
-desuden en"risikobehæftet "andel iformuetilvæksten ,nårvirksomhedens
situation er"normal ",ogisær ,hvis virksomhedens situation erbedre ,
-samt desuden afkastet afden dannede kapital .
Indførelsen afensådan ordning ville indebære betydelige fordele :for
detførste medhensyn tilvækstpolitikken ,dadennæppe ville true in­
vesteringslysten ,idet lønmodtagerne bærer endelafvirksomhedens risiko ;
fordetandet medhensyn tilstabiliseringspolitikken ,dadenville gøre
detvanskeligere atlade ekstraomkostningerne slåigennem påpriserne .

-23-
Indførelsen afensådan ordning ,somnavnlig ville være tilfordel foren
vækst -ogstabiliseringspolitik ,erensbetydende med ,atderfindes løs­
ninger påvisse problemer ,f.eks .måderskabes enlovmæssig ramme ,der
kunne hjælpe virksomhederne tilatgennemføre sådan enordning ;dermåop­
stilles ennøje definition afoverskuddet ,derafspejler virksomhedens
økonomiske situation mest nøjagtigt ;dermåfindes frem tileneventuel
ordning ,hvorigennem envisclearing afdebeløb ,derudbetales afvirksom­
heder ,sombefinder sigunder andre betingelser ,kunne finde sted ,mendog
uden atdette skulle kunne påvirke deansattes interesse forderes egen
virksomhed formeget osv .
4°)Overskudsdeling ivirksomhederne
44* Istadig højere grad bliver man imedlemsstaterne opmærksom påen .
nymålsætning ,somgårudpåatændre denuværende vilkår iforbindelse
medfordeling oganvendelse afvirksomhedernes overskud eller overskuds -
margener .Navnlig iselskaber baseret påkapitalindskud ,menogså iet
stort antal enkeltmandsvirksomheder afenvis størrelse erdette overskud
istadig højere grad blevet brugt tiludvikling afvirksomheden iform af
hurtig afskrivning ogiform afselvfinansiering .Denne udvikling hargjort
detmuligt atklare detteknologiske fremskridt ogdenforældelse afma­
teriellet ,somtvinger virksomhederne tilhurtigt ogpermanent atforny
dette ,hvilket ihøjgrad harbidraget tiludviklingen afdenøkonomiske
aktivitet ,især inden forindustrien .
Det ,derimidlertid sættes etspørgsmålstegn ved ,ernavnlig ,atdet i
reglen kunerkapitalindehaverne ogejerne ,somdrager fordel afdenselv­
finansierede kapitaltilvækst }dette medfører næsten uundgåeligt enkapital -
akkumulering ogenkoncentration afformuen ,mens lønmodtagerne som-ud
over deres løn-ikke fårdel idenøkonomiske gevinst iforbindelse med
kapitaltilvæksten ,dogharbidraget tildenne berigelse ogtil atgøre
detmuligt forvirksomheden atforøge sitproduktionsapparat .Detegentlige
måleraltså atopnå enbedre fordeling afudbyttet afproduktionsindsatsen
mellem deimplicerede parter .

-29-
45* Udfradenne helhedsbetragtning ogitilknytning tildeerfaringer ,
derergjort ivisse medlemsstater eller tilplaner ,somnuforventes ført
udilivet ,kanfølgende faktorer nævnes medhenblik påenfællesskabs -
retlig udarbejdelse afenordning vedrørende overskudsdeling .
Mankunne hereventuelt indføre enordning ,dergiver arbejdstagerne ret
tilenvisandel idetsamlede udbytte ,deropnås ivirksomheder inden
forindustri ,handel eller landbrug afenvisstørrelse (efter antal
ansatte ,omsætning ,udbyttets omfang osv.)uanset omdette udbetales eller
ej.
Detførste spørgsmål ,somherskal undersøges ,er,omdebeløb ,derfri­
gøres ,skal fordeles mellem deenkelte virksomheder ,eller omdeskal ind­
gåieneller flere kollektive fonde .
Enordning medeneller flere kollektive fonde skulle gøre detmuligt attilbyde
værdipapirer ("andelsbeviser "eller "investeringsandele ")gratis eller tilen
meget fordelagtig kurs tilalle berørte lønmodtagere ,hvis indkomst ikke
overstiger etvist beløb eller tilalle befolkningsgrupper ,hvis indkomst
også ligger under denne grænse .Denne løsning ville gennem oprettelsen
afetclearingssystem kunne fremme bestræbelserne for atundgå ,atderalt
efter devalgte metoder skal opstå nyesociale forskelle mellem dearbejdskrafts -
intensive sektorer ogdekapitalintensive sektorer ,mellem lødnmodt agere ,derer
ansat irentable virksomheder ,ogdem ,dereransat ilidet rentable virksomheder ,
mellem lønmodtagere ogikke-lønmodt agere medlavindkomst osv ....Mende
således indbetalte beløb ville også kunne benyttes tilandre formåls de
kunne supplere pensionerne ,forbedre delaveste pensioner ogendelig
tjene tildelvis finansiering afførtidspensioner osv .... -
Idetførstnævnte tilfælde hvor udbyttefondene skulle oprettes forhver
enkelt virksomhed forsig ,skulle depågældende beløb tilgengæld fordeles ,
iform afbunden kapital ,mellem virksomhedens egne lønmodtagere .Dadet
væsentligste formål eratopnå enmere ligelig fordeling afvelstanden ,
ville detvære ønskeligt ,atdenne fordeling skete påetsåensartet
grundlag sommuligt blandt deforskellige kategorier afarbejdstagere ,
uanset omdetdrejer sigomarbejdere ,funktionærer ,eller overordnede eller
idetmindste atindkomstintervallet forderettigheder ,derindrømmes løn­
modtagerne ,erbetydeligt mindre endhele lønhierarkiets indkomstinterval ,
f.eks .vedfastsættelse afnedre ogøvre grænser .

-30-
Mankunneeventuelt nåfremtiletkompromis gåendeudpåenkombineret
løsning,hvorenvisdelafdebeløb,derskullegåtilkapitaldannelsen ,
blevfordeltmellemdeansatteidenpågældende virksomhed ,mensdetre­
sterende beløbblevindsatienkollektiv fond.
Dersomderoprettes ensådan -kollektiv fond,vilderrejsesigetandet
prekærtspørgsmål ,nemligspørgsmålet om,hvemderskalvaretage fondens
forvaltning .Arbejdstagerorganisationerne mener,atansvaretfordennefor­
valtning udelukkende børpåhviledem,hvilketarbejdsgiverorganisationerne
bestrider .Manvilleherevt.kunnetænkesigetforvaltningsorgan ,hvor
statenskullerepræsenteres påligefodmedarbejdsmarkedets partereller .
eventuelt kunmedarbejdstagerorganisationerne .
5°)Købtilgunstigekurserellergratisuddelingafaktier
46.Enandenordning,somharværetkendtlængeiflerelande,og
hvoromderidesenereårerblevetudarbejdet nyelovbestemmelser inogle
medlemsstater ,hartilformålatopmuntre lønmodtagerne tilaterhverve
aktieridenvirksomhed ,hvordeeransat.Derkandelsværetaleomsalg
tilsærliggunstigkurs,delsomgratisuddeling-eventuelt indenfor
rammerne afenoverskudsdeling -delsomsubventionerede købtilmarkeds­
prisen,ogendelig omindrømmelse afoptiontilenpåforhåndfastsatpris,
hvilkenoptionergyldigietbestemttidsrum.Skøntflereafdisseord­
ningerharværetikraftlænge,hardedogkunfundetrelativt begrænset
praktisk udbredelse .Faktiskerderblevetrejstkritikmoddisseord­
ninger,isærfrafagforeningernes sidesitilfælde afenkriseivirk­
somheden kanarbejdstageren samtidigmistebådesinstilling ogsin
kapital.Detvildogværeinteressant atfølgeudviklingen iiværksættelsen
afdesenestebestemmelser ,derervedtagetiFrankrig ,DanmarkogDet
forenede Kongerige pådetteområde,samtatovervejeresultaterne heraf.
χ
XX

-31-
LØNMODTAGERNES ANDELIKAPITAL DANNELSEN'
KONKLUSIONER
47.Somdetfremgårafdelsdenrentbeskrivende rapport,derudgørbi­
lagettildettememorandum ,delsdenforudgående undersøgelse afpro­
blemerneharformuepolitikken ideforløbneårideflesteEF-lande
spilletenvigtigrolleindenforrammerneafengenerel målsætning ,der
gårudpåengradvisudligning afdeskævheder ,dergørsiggældende med
hensyntilformuefordelingen ,ogsomansesforurimelige oguretfærdige .
Detskaldogbemærkes ,atfordelingen afdensamledekapitalogisærdeles­
hedafproduktionsmidlerne tiltrodsfordetrufneforanstaltninger ogsigtet
hermedikkeharændretsigmærkbarttilfordelforderingeststilledekategorier ,
hvilketdeflesteregeringer ogsåerkenderi Detteerbaggrunden for,atmanpå
basisafenlangrækkeunersøgelser ,analyser ,drøftelser ,konkrete udkastog
lovforslag kankonstatere ,atpraktisktagetsamtlige EF-landetilstadig ^-
hedtillægger ensådanpolitiktilfremmeafformuedannelsen storbetydning ,
ogdettehvadentenformuedannelsen skerviapersonlig opsparing hosstørre
befolkningsgrupper ,herunder navnlig demmedrelativlavindkomst ,eller
vialønmodtagerandele ikapitaldannelsen iformafproduktionsmidler .
Deripolitik,derfølges,børfremmesefterdissetoprincipper ,navnlig
detsidsteunderhensyntagen tildeninteresse ,dennefremgangsmåde harunder
denuværende økonomiske ogsocialeforhold.
Fremmeafdenpersonlige opsparing
48.Hvadangårdeforskellige ordningertilfremmeafdenpersonlige
opsparing hosdestørrebefolkningsgrupper ,børmedlemsstaterne ihøjere
gradudbyggedisse,idetdertagesfornødent hensyntilforholdenes forskel-
ligartethed ,samtidig medatmandogsøgeratopnåenvisensartethed efter
følgenderetningslinjers
-disseordninger børihøjeregradendtidligere tagesigtepåbefolknings­
grupper medrelativlavindkomst ;detbedstemiddeltilgennemførelsen af

-32-
dettemålvillevelteknisksetvare,0„„an,fordeperder
etalletomedragefordelafdep&g*ldende ^^
indtonstgrrase sommedjævnemellemrumblevjusteret „ .,., " efterdenakonomiske
udvikling,ogomfornedenthertilknyttedeenrakkeandreindskrænkende
betingelser,idetmanforeksempelkunnetagehensyntil,hvilkenfor­
muesparerenalleredemåtteværeibesiddelse af.
.opsparingsfremmende foranstaltninger burdederforetrækkes præmier
fremforskattefordele ,idetmindsteideflestetilfælde,dvs.dem
dernavnligharinteressefordekategorierafskattepligtige ,somhlr
enrelativhøjindkomst ;
-debelab,derindbetales medhenblikpåkapitaldannelse ,barværebundet
ienrelativlangperiode.lebundnemidlerskaldogundervissenærmere
omstændigheder kunnefrigørespåettidligeretidspunkt,udenatdette
medførertabafdealleredeopnåedefordele;
-derbørværemulighedforatvælgemellemforskellige formerforkapital-
anbringelse,altefterbehoveneogtraditionerne ihvermedlemsstat ,men
erhvervelsenafegenbolignr.1kunnedogtillæggesensærligbetydning;
-desåledesopsparedeoganbragtemidlerburdepåenegnetogeffektiv
mådebeskyttesmodrealværdinedgang somfølgeafinflation;derkunne
foreksempelværetaleomtilpasningafopsparingspraaniérne efterdet
generelleprisniveauelleromindeksregulerede opsparingsplaner for
sårligekategorier afsparere;dennebeskyttelse børunderalleom­
stændighederstøttesafengenerelinf1ationsbekæmpendepolitik.....
videreburdemanogsåændrevisse "bestemmelser ideopsparingsfremmende
ordninger,somkanudgørerentfaktiskehindringerforarbejdskraftens
friebevægelighed ,ogsomvillebeståogsåefterfjernelsenafenhverpå
nationalitet beroendeforskelsbehandling ,dererforbudtmellemborgerne
iEF-1andene;
endeligvilledetværenødvendigt ,atmedlemsstaterne sikrede,atdeper-
80ner»^ereventuelt kunnedragefordelafdeforskellige ordningertil
fremmeafopsparingen ogkapitaldannelsen ,fårenbredogfyldestgørende
information .

-33-
LØMODTAGEKNES ANDELIKAFITAKDAWELgE N
IFORMAFPRODUKTIONS IDLER
49.Kommissionen ønsker a"tunderstrege betydningen af,atfonnuepolitikkøn
udarbejdes efterdetsidsteafdetoførnævnte principper ,dvs.freæraeaf
lønmodtagernes andeliformuedannelsen ifonnafproduktionsmidler ,fordi
detteerdenbedsteogfremforaltdenmesteffektive løsningtilvirkelig­
gørelseafdenfundamentale socialemålsætning ,dererenmereretfærdig
fordeling afdensamledefonnue.
Videreførelsen afensådanpolitikerendvidere velbegrundet udfraetøko­
nomisksysnpunktt Fællesskabet bestræber signemligforøjeblikket påatop­
nåennødvendig ogikke-inflatorisk selektiv vækst,hvilketerdengrund­
læggendebetingelse for,atbeskæftigelsen kannåtilbagetilettilfreds­
stillende niveau,menogsåenforudsætning forenhøjnelseaflevestandarden
oglivskvaliteten .Investering iproduktionsapparatet haridennesammen­
hængstrategisk betydning .Hvorvidt derforetages investeringer ,derkvanti­
tativtsetertilstrækkelige ogsocialtsetønskelige ,afhænger ganskevist
afenlangrækkefaktorer ,menetvigtigtbidraghertilkunnedogydesved,
atderføresenaktivfoimuepolitik ,derendvidere vilværeetmoderne
middeltilregulering aføkonomien ,idetdennavnligkanbidragetilat
bringeinflationen underkontrol .
Denneindbyrdes sammenhæng mellemdesocialeogøkonomiske mål,børisær­
deleshed understreges .Ivortdynamiske samfund ,hvorkravet ommedejen-
domsretogmedbestemmelsesret trængersigstadigmerepå,erarbejds­
tagernes ønskeomatfåandelivirksomhedernes overskudellerkapital\td-
trykforenlogiskogretfærdig udvikling .Såmegetdestomeregælderdet,
athvismanunderdenuværende forholdhenstiller tilarbejdstagerne ,at
deudviser envistilbageholdenhed medhensyntilforhøjelse afdereslen,
såledesatvirksomhederne pånyfåropbyggetderesinvesteringskapacitet ,
mådissearbejdstagere tilgengældfcerforogsåhaveandelideproduktions­
midler,somskabesikraftheraf.
Deforskellige medlemsstater kunnepådettepunktf'ø.lgeenpolitikefter
følgenderetningslinjer :
a)Førstemulighed
-Herskullearbejdsgiverne indenfordenprivateswlctortildeansattei
deresvirksomhed -ogatstatentilsineansatte–udbeta-le etpåfor­
håndfikseretbidrag,derlæggesovenilønnen,ogsombindesien
nærmerefastsatperiode .

-34-
-Denneordningskulleværefakultativ idenforstand ,atdenoverloddet
tilarbejdsmarkedets parter-indenforenra^neloV-atslutteover­
enskomster elleraftaler om"formuedeling"' .Rammeloven skullefastsætte
degenerelle betingelser ,foratsådanneaftalerkunneomfattesafØD-
freramende foranstaltninger såsomøkonomiske fordele,derydesafstaten.
-Denneløsningkunneeventuelt gøreslidtmerefleksibel ,vedatder
åbnesmulighedforudbetaling afenslagsinvesterings løn,derfor­
handles omihverenkelerhvervsgren samtidig medlønforhandlingerne .
b)Andenmulighed ,derermereutraditionel
-Ennyogmereutraditionel fremgangsmåde kunnegåudpåatladeløn­
modtagerne fåandelivirksomhedernes overskud ,værdiforøgelse eller
kapital.Andelenskulleisåfaldværebundet.
-Altefterpræference ognationale traditioner kunneensådanmedejen-
domsretforlønmodtagerne gøresobligatorisk adlovgivningsvej ,eller
ogsåkunnemanoverladedettilarbejdsmarkedets parteratvurdere
ellerforhandle omdettesprøgsmål indenforenaflovenfastsat ramme
forindførelsen afensådanordning .
-Demidler,derskullegåtilarbejdstageme ,ogforhvilkedernavnlig
skulleudstedes ejendomsbeviser ,kunneentenværeforbeholdt dean­
satteindenforhverenkeltvirksomhed ,ellerogsåkunnedeviaenfond
gåtilarbejdstagerne indenforenbestemtsektorellertilsamtlige
arbejdstagere .Mensmanidetførstetilfældenavnligharlagtvæg-tpå,
atarbejdstageren skullehaveandelioverskuddet idenvirksomhed ,
hvorihaneransat,hvilketvillekunneføretilenforbedring af
arbejdsklimaet ,la<gdemanidetandettilfældesnarerevægtpå,atd,er
skabesenfælleskapitalafsamtlige lønmodtagere ,forhervedatundgå
uligheder mellemarbejdstagerne iblomstrende virksomheder ogarbejds­
tagerneimindrerentable virksomheder ,mellemlønmodtagerne i
"arbejdskraftintensive "sektorer oglønmodtagerne i"kapitalintensive "
sektorer csv.
-Mankunneeventuelt nåfremtiletkompromis gåendeudpåenkombineret
løsning,hvorenvisdelafdebeløb,derskullegåtilkapitaldannelse ,
blevfordeltmellemdeansatteidenpgældende virksomhed ,mensd.et
resterende beløbblevindsatientværfaglig fond.,hvoriikkeblotde
ansatteindenfordenprivatesektor,menognådeansatteistaten

-35-
ellereventuelt allepersoner ,hvisindkomstellerformueikkeover­
stigerenvisøvregrænse,kunnedeltage.Ensådanordningville
kunneforhindre enforstorskævhedmellemansatteirentable og
mindrerentable virksomheder ,samtidig medatmanbeskytter .
arbejdstagerens interesse idriftenafogindtjeningen i
denvirksomhed ,hvorihaneransat.Sålængedetafhensyntilbe­
skæftigelsen ernødvendigt atforetage storeomlægninger ogin­
vesteringer ,villedetaltandetligeværemesthensigtsmæssigt at
vælgedenudformning ,derstimulerer arbejdstagernes mobilitet mest
ogdirekteøgervirksomhederriss investeringsevne .
-Skabelsen afetclearing–systemerikkeautomatisk ensbetydende med,
atdebundnemidlerforvaltes ogstyrescentralt .Hvisdenneclearing
overdrages enfond,kunnedenneudstede medejendomsretsbeviser eller
egentlige andeletilarbsjdstagere ellerandreberettigede .Medhen­
syntildebundnemidlersanvendelse børdet-uafhængigt afproblemet
medlønmodtagernes deltagelse ibeslutningsprocessen ivirksomhederne -
sikres,atdissebeløbstillestilrådighedforvirksomhederne ,som
anvender demtiloprettelse afnyearbejdspladser ,underbetingelser ,
dertilfredsstiller etrimeligtrentabilitetskrav .Menmidlerne kunne
ogsåanvendestilandreformål:f.eks.tilforbedring afdelaveste
pensioner ellersamtlige lønmodtageres pensioner ellertildelvis
finansiering afførtidspensioner .
-Forvaltningen afdefonde,someventuelt måttebliveoprettet ,kunne
skepåforskellig måde,f.eks.påtrepartsbasis (offentlige myndigheder ,
arbejdstagerorganisationer cgvirksomhedssammenslutninger )ellerto-
partsbasis (offentlige myndigheder ogarbejdstagerorganisationer ).
-Forøvrigtforegriber eneventueloprettelse afsådannefondepåingen
måderesultaterne afdendebat,derpåKommissionens initiativ erind­
ledtomdetgenerelle problem medlønmodtagernes deltagelse ibe­
slutningsprocessen ivirksomhederne ,mendetkandogikkenægtes,at
dererforbindelser mellemdetofremgangsmåder .Detharaltidværet
Kommissionens opfattelse ,atarbejdstagerne harrettilatdeltagei
virksomhedernes beslutningsproces ,uanset omdebesidderaktiereller
fårandelioverskuddet .

–35a-
STATISTIKE OPLYSNINGER
50.Forpådebestmulige betingelser atkunne udvikle denne formue -
politik ogbedømme effektiviteten afdeforanstaltninger ,sommåtte
blive truffet padette omrade ,ønsker Kommissionen endelig atundere -
strege ,atdermagftres ennyindsats forattilvejebringe oplysninger
omstørrelsen ,strukturen ogfordelingen afkapitalen -iform afreal
kapital ogfinansielle værdier -hosdeforskellige kategorier af
husholdninger ogvirksomheder .
OManbørogså mere systematisk indsamle talmateriale vedrørende de
resultater ,dereropnået ikraft afdeforskellige ordninger til
fremme afdenpersonlige opsparing ogtilfremme afarbejdsstagerens
andel iproduktionsapparatet ,hereunder navnlig vedrørende debelob ,
O
derårligt erindbetalt ogtilvejebragt ,deforskellige former for
pengeanbringelse ,debefolkningskategorier ,dereromfattet osv....
χ
X X
51.Deovennævnte retningslinjer ogmuligheder giver ensystematisk ovei>-
sigt ,somkandanne udgangspunkt forenbred debat iinteresserede
O . 0kredse jdererpaingen made tale omformelle forslag fraKommissionen .
Kommissionen håber dog,atdebatten vilføre til,atmedlemslandene
fårbedre kendskab tilhinandens fulgte eller planlagte formuepolitik ,
ogatdenne politik vilfåmere konvergerende retningslinjer .Så­
danne konvergerende retningslinjer –såvel medhensyn tilsocialt
fremskridt sommakroøkonomisk præstationsniveau ogkonkurrencedygtighed –
kunne føre tilbalancerede impulser tilenpolitik forlønmodtagernes
andel ikapitaldannelsen inden forFællesskabet .

BESKRIVENDE BILAG
ORDNINGER TIL PREMME APFORMUEDANNELSE
HOS LØNMODTAGERNE

-I-
ORDNINGER TILfEEMME APFORMUEDANNELSE HOSLØNMODTAGERNE
IHDHOLDSFORÎBCBELSB
Side
INDLEDNING :PORMUEPOLITIK IALMINDELIGHED
A-Definition 36
B-Kort redegørelse for hvert enkelt land 40
-Belgien ,Danmark ,Forbundsrepublikken Tyskland .40
-Frankrig . 41
-Irland ,Italien ,Luxembourg 42
-Nederlandene ,Detforenede Kongerige 43
C-Målsætninger 44
D-Forskellige sociale gruppers stillingtagen samt
forslag 49
-Forbundsrepublikken Tyskland 50
-Nederlandene 53
-Frankrig 55
-Danmark 58
-Belgien 60
-Italien 61
-Det forenede Kongerige 63
-Irland ,Luxembourg 64
I.OPSPAR INGSFREMMENDE FORANSTALTNINGER .DER TILBYDES HELE
BEFOLKNINGEN
A-Foranstaltninger til fremme afopsparing i
værdipapirer o.l .
1.Skattef ordele 65
-Renter afindskud påopsparingskonti
(B,L,NL,F,I,U.K. ,IRL ,D)(1)
-Renter afobligationer ogtilsvarende
indkomster
(F.NL,I,IRL ,U.K. ,D)
-Langfristede opsparingsplaner (F)
-Forsikringskontrakter (B,D,F,L,U.K. ,IRL ,DK)
-Ekstraindkomster m.m.(D,IRL ,U.K. )
1)B=Belgien ,DK=Danmark ,D=Forbundsrepublikken Tyskland ,
F=Frankrig ,IRL=Irland ,I=Italien ,L=Luxembourg ,
NL=Nederlandene ,U.K. =Detforenede Kongerige ".

-II-
Side
2.Opsparings præmier ,indeksreguleret
opsparing 70
-Opsparingspraemier (D,IRL,U.K.)
-Indeksreguleret opsparing (IRL,U.K.L)
-Ungdomsopsparing (NL)
3.Diverseordninger 74
-Skoleopsparing osv (L)
B.Foranstaltninger tilfremmeafopsparing ifast
e.iendom
4.Skattefordele 75
-Indkomstskat (NL,DK,I,L,B,P,D,IRL,U.K.)
5.Boligopsparing ogboligopsparingspræmier 76
-Boligopsparing (D,B,L,F,DK,U.K.)
-Statstilskud ogkommunale garantier (NL)
6.Byggelån 80
-Særligelån(F,IRL)
II.OPSPARINGSFREMMENDE FORANSTALTNINGER TILFORDEL FOR
LAVINDKOMSTGRUPPER
A.Foranstaltninger tilfremmeafopsparing i
værdipapirer o.l.
7*Skattefordele 83
-Erhvervelse afværdipapirer (NL)
8.Opsparingspraemier 84
-Opsparingspraemier (NL)
9.Folkeaktier 84
-Visseindustriers overgangtilprivat
ejendom (D)
B.Foranstaltninger tilfremmeafopsparing ifast
e.iendom
10.Skattefordele 86
-Indirekte skatter (B,L)
-Direkteskatter (D,B,I)

-III-
Side
11.Låntilnedsatrente,rentegodtgørelse .
statsgaranti ,lejekøb 87
-H.L.M. (F)
-Ekstrafamilielån (F)
-Låntilnedsatrenteogrentegodtgørelse
(I,D,B)
-Rentetilskud (L)
-Statsgaranti (B)
-Lånfralokalemyndigheder (IRL)
-Støtteiforbindelse medprioritering (U.K.)
-Lejekøb (IRL,L,D)
12.Præmier 93
-Bygge-og/ellerkøbspræmier (B,IRL,L)
-Statstilskud ,opsparingsprsemier (NL)
13.Diverseordninger 96
-Boligtilskud (F,D)
-Individualiseret boligstøtte (F)
III.SÆRLIGE FORMER TILFREMME AFFORMUEDANNELSEN BLANDT
LØNMODTAGERE
A.Foranstaltninger tilfremmeafformuedannelsen i
værdipapirer o.l.
14.Opsparings fremmende foranstaltninger 99
-Lovenomde624DM(D)
-Salgafaktiertildeansatte (D,I,F)
-Opsparing blandttjenestemænd (NL)
-Opsparingsplaner ivirksomheder (NL)
-Ubundneformer (D,L)
15."Blandede **former 103
-Lovenomde624DM(D)
-Opsparings planerivirksomheder (F,NL)

-IV-
Side
16.Bidrag fraarbejdsgiverne 110
-Udbytte -ogoverskudsdeling (DK,F,NL,D)
-Betalinger ,der ikke har form aføkonomisk
demokrati (D)
-Former ,der ikke eromfattet aflovgivningen
(D,U.K. )
17.Diverse ordninger 122
-Aktieeje (F,U.K. )
-Anciennitetstillaeg (I)
B.Foranstaltninger til fremme afformuedannelse i
fast ejendom
18.Boligbyggeri ,lån tilnedsat rente .
rentegodtgorelse 126
-GESCAL-planerne (I)
-Cassa per ilMezzogiorno (I)
-Særlige foranstaltninger for tjenestemænd
(I,F)
-Boligbyggeri oglåntilminearbejdere (B)
-Obligatoriske arbejdsgiverbidrag (F)
19.Præmier ogskattefordele 130
-Arbejdstager opsparing ,arbejdsgiverbidrag (D).
-Opsparingspraemier (NL)
-Lån tildeansatte (B)
20.Former ,der ikke eromfattet aflovgivningen .... 131
-Diverse foranstaltninger
(B,DK,D,I,L,NL,U.K. )

-36-
INDLEDNING
FORMUEPOLITIK IALMINDELIGHED
A-Definition
a) Definitionen af"formuepol itik'*,somdenerafgrænset i
denne rapport ,ligger stort setpålinje medden ,deranvendes
idenimedlemsstater .Der skal være tale omenpolitik ,dvs .en
vedvarende indsats med etveldefineret mål -idette tilfælde
foranstaltninger tilfremme afformuedannelse -ogikke "blot om
etinitiativ ,der kanhave samme indhold men være baseret på
andre "bevæggrunde :Rapporten omfatter således ikke derentesat­
ser ,sombankerne betaler iforbindelse medindlånskonti på
opsigelse ,ogsomkantilbyde fordele pålinje medordningerne
tilfremme afformuedannelse oghave træk tilfælles meddem ,
idet ensådan kontos opsigelsesfrist f.eks .kan sammenlignes med
enbindings frist .
Dermåligeledes være tale omkonkrete foranstaltninger
dvs .foranstaltninger ,somkanbenyttes ogogså benyttes i
praksis ,ikke blot omvage principbeslutninger ,ogendnu vigti­
gere mådetvære foranstaltninger med etsocialt sigte .Bestem­
melser ,derudfraandre synspunkter kanvære meget vigtige ,som
f.eks .beskyttelse afaktionærer eller lovgivning vedrørende
investeringsfonds ,erikke medtaget her .
Denne politik skal være rettet mod formuedannelsen .
Ordet "dannelse' *rejser ikke mange problemer ogfremhæver især
dendynamiske side afsagen dvs .denproces ,vedhvilken formuen
opbygges .Overdragelse (arvosv.)ersåledes ikke nævnt ,ej
heller visse foranstaltninger ,der ihøjere grad harmedformu­
ersforvaltning atgøre (f.eks .nedsat skat forenbolig ,der
beboes afejeren ).
Definitionen afformue ermere indviklet :Ordet omfatter
ijuridisk forstand enpersons samlede formueforhold (tinglige
rettigheder ogfordringsrettigheder )påetgivet tidspunkt ,og
naturligvis har formuep olitikken ,som den opfattes ogpraktise­
res ifællesskabslandene ,ensnævrere betydning .Enundersøgelse
afdeforanstaltninger ,denomfatter ,viser ,atformue her

-37-
opfattes mere begrænset :For det første erder ikke tale om .
nogen årsagssammenhæng medejerens erhvervsmæssige virksomhed .
Detsociale sigte med ordningerne tilfremme afformuedannelse
medfører ,atdeikke anses foratligge pålinje medforanstalt­
ninger tilfremme aferhvervsmæssig virksomhed somsådan ,skønt
demidler ,deranvendes ,somf.eks .tilskyndelse tilanskaffelse
affast ejendom ,juridisk set ofte eridentiske .Støtte tilkøb
afsmålandbrugsejendomme ogtilskud tilhåndværkere medhenblik
påkøbafmaskiner ereksempler påforhold ,somikke medtages i
denne rapport ^^.
Forøvrigt omfatter formue -iordets videste betydning ,
somikke anvendes her-enrække rettigheder ,derkontinuerligt
øges ogmindskes (erhvervelse afindkomst ,købafforbrugsgoder ,
gæld osv .).Formuepolitikken omfatter derimod enrelativt ufor­
anderlig række formuerettigheder ,som enperson råder over ien
kortere eller længere periode .
Deformer for udbyttedeling ,som indebærer omgående
kontant udbetaling ,indgår således ikke iordningerne til fremme
afformuedannelse .
Det eriøvrigt kunvisse former forpermanente aktiver ,
som omfattes afordningerne .Devarierer fraland tilland og
over tiden .Devigtigste kategorier erboliger ,opsparing i
likvide midler samt værdipapirer o.l .
Denne rapport omfatter tillige ordninger tilfremme af
ubunden opsparing .Skønt derikke ernogen absolut garanti for ,
atensådan opsparing eraflangvarig karakter ,erdenfra
sparerens side ettilstrækkeligt stabilt investerings valg til ,
atdenkanbetragtes som endelafformuen ,således somdenne er
defineret her .Ivisse lande erdisse foranstaltninger for øvrigt
den vigtigste måde atfremme opsparing iværdipapirer o.l .på.
ogopsparingen iværdipapirer erigen ennødvendig forudsætning
for atkunne gåvidere til foranstaltninger til fremme afopspa -
ring ifast ejendom .
1)Dette forklarer ligeledes ,atder idenne rapport ikke gøres
rede for den franske bestemmelse af1977 omoprettelse afen
særlig sparekassebog ,hvormed deterhensigten atgive
manuelle arbejdere ,aermåtte ønske det ,mulighed foratråde
over deforoprettelsen eller erhvervelsen afhåndværkervirk -
somheder nødvendige midler .

-38-
Ensærlig form for opsparing finder sted gennem en
række fors ikringskontrakt er.hvor der udbetales enkapital i
tilfælde afdød ,eller nårforsikringstageren når envisalder .
Dasådanne kontrakter sluttes for entemmelig lang periode ,
nødvendiggør deenlangvarig opsparing .Endvidere garanterer den
forsikrede kapitals størrelse isigselv ,atdervilvære tale
ometstabilt formueelement ietvist tidsrum .Helt anderledes
forholder detsigmed desupplerende ,sociale sikringsordninger ,
som selv iden form derkommer deirapporten behandlede forsik -
ringskontrakter nærmest ,dvs .alderdomsforsikring ,ikke indebæ­
rerudbetaling afkapital ,menafenpension .Sidstnævnte ,der
erbeskeden afstørrelse ogdisponibel omgående ,kanderfor ikke
betragtes som endelafformuen .Iøvrigt har disse ordninger
allerede været genstand for enadhocundersøgelse .
Ovenstående gælder tillige fordelovpligtige sociale
sikrings ordninger .
Foranstaltninger til fremme afandelsvirksomhed -andels -
byggeri undtaget -behandles ikke idenne rapport .Disse forenin­
gerhar ofte stor betydning ,menpåvirker ihøjere grad indkomst
oglevestandard endformueforhold .Idekooperative produktions -
foreninger eregenkapitalen etarbejdsredskab forforeningsmed -
lemmernes erhvervsmæssige virksomhed .Følgelig hører foranstalt­
ningerne pådette område ikke indunder formuepolitikken ,
b) Skønt alle deforanstaltninger ,dervedrører formuedan -
nelse ,har etsocialt sigte ,erdeikke aflige stor interesse
udfra etsocialpolitisk synspunkt .Deforanstaltninger ,der
omfatter hele befolkningen ,ermindre betydningsfulde idenne
henseende enddem ,deromfatter lavindkomstgrupperne .Deordnin­
ger ,deromfatter lønmodtagerne ,erafendnu større betydning
ogmåske deeneste ,somkankaldes wsociale wiordets traditio­
nelle betydning .Ikke desto mindre eralle ordninger tilfremme
afformuedannelse medtaget irapporten ,dels pågrund afderes
egentlige sociale mål-manmåikke glemme ,atsocialpolitikkens
udvidelse til atomfatte hele befolkningen erenafdevæsentlig­
steudviklingstendenser idesenere år-dels pågrund afdet
store antal lønmodtagere ,derudnytter deordninger ,som ertil­
gængelige forlavindkomstgrupperne ,ogdeordninger ,dertilbydes

-39-
hele befolkningen ,ogendelig fordi deforskellige ordninger er
indbyrdes forbundne .Undertiden åbnes derved enlovsærlig
adgang forlønmodtagere til enekstra fordel sammenlignet med
dem ,hele befolkningen kanfådel i;derfor erdetnødvendigt
atvære fortrolig med alle ordningerne .
Imidlertid harmanvedrapportens udarbejdelse fundet
detrigtigt atskelne mellem deforskellige former .Del Iinde­
holder enkortfattet oversigt over debestemmelser ,derfinder
anvendelse påhele befolkningen ,del IIenlidt mere indgående
beskrivelse afforanstaltningerne til fremme afformuedannelse
hoslavindkomstgrupperne ogdel III enudførlig behandling af
deordninger ,derspecielt omfatter lønmodtagerne .
Forsåvidt angår formuedannelse ifast ejendom ,harder
været tale omvisse vanskeligheder iforbindelse medsondringen
mellem del Iogdel II.Deordninger ,der ikke indeholder noget
loft over indkomst eller værdi ,indgår naturligvis idel I,mens
demmed indkomstloft indgår idel II.
Derkanimidlertid opstå tvivlstilfælde ,nårdersættes
retstrenge grænser forværdien afdeerhvervede aktiver og/eller
deres omfang ,hvilket indirekte erdetsamme som etværdiloft .
Det erklart ,atsådanne aktiver juridisk setkan erhverves af
såvel personer medlavindkomst somafandre ,men ivirkeligheden
erdet især førstnævnte ,som børnyde godt afdisse bestemmelser ,
hvorfor deermedtaget idel II.
Manhar ikke bestræbt sigpåatfinde frem til enfælles
definition af"lavindkomst ",menharanvendt dekriterier ,der
erfastsat ideenkelte landes lovgivninger .Således varierer de
øvre grænser forindkomst ,værdi ogomfang betydelig fraland
tilland ,hvilket kangøre detsvært atdrage sammenligninger .

-40-
B-Kort redegørelse for hvert enkelt land
a) Ordningernes inddeling efter målgrupper oginddelingen
inden forhver kategori efter opsparingsform oganvendt teknik
harmedført ,atdeenkelte landes bestemmelser ersplittet opi
flere grupper .Det forekom derfor hensigtsmæssigt iindledningen
atindføje enkort oversigt forhvert enkelt land ,hvori der
redegøres forformuepolitikkens vigtigste aspekter .Herved gøres
det også lettere atbedømme forskellene mellem deenkelte med­
lemsstaters lovgivninger .
IBelgien sigter ordningerne tilfremme afformue dannelse
først ogfremmest modformuedannelse ifast ejendom ,især gennem
præmier ogskattelettelser ,men også gennem lånogordninger i
forbindelse medboligopsparing ,derforegår uden omdesædvanlige
institutioner .Hovedparten afdisse foranstaltninger erberegnet
forpersoner ,derkøber eller bygger boliger henhørende under
socialt byggeri eller dermed ligestillede boliger .Visse lån er
forbeholdt bestemte sociale grupper ,især minearbejdere og
forsørgere medmange børn .
Der gives skattefordele tilindtægter ,derhidrører fra
opsparingskonti ogforsikringskontrakter .Adsamme vej søger man
atanspore virksomheder til atstille midler tilboligformål til
rådighed for deansatte .Enkollektiv branche overenskomst inde­
holdt bestemmelser omlettere adgang tilejerbolig ,mendenfond ,
derblev oprettet pådettidspunkt ,erblevet afviklet ,
b) IDanmark gælder dersiden 1958 særlige bestemmelser
vedrørende "arbejderakt ier"og"arbejderobligationer ",som en
virksomhed udsteder til deansatte .Der findes også andre ordnin­
ger tilfremme afopsparing påvirksomhedsniveau .Iregelen dre­
jerdetsig ombyggelån .Den 31.januar 1973 fremsatte regeringen
etlovforslag ,dersigtede mod atgive lønmodtagerne andel i
virksomhedernes kapitaltil vækst gennem en"central investerings­
fond ".Regeringen har endnu ikke taget stilling tilspørgsmålet
(ses.59).
c) IForbundsrepublikken Tyskland erdervedlovfast3at
opspar ingspræmi erogpræmier tilboligbyggeri .Endvidere kan
midler ,deranvendes tilboligopsparing ogbetaling afvisse

-41-
forsikringspræmier ,fritages forskat .Byggeri ogkøbafnye
boliger fremmes gennem skattemæssige foranstaltninger oglåntil
nedsat rente .Porsåvidt angår detstøttede boligbyggeri ,frem­
mesnavnlig købaffast ejendom (en-ogtofamilieshuse ,lejlig­
heder osv .)ved ,atderstilles offentlige midler tilrådighed
iform aflån ,tilskud osv .Medsamme målforøjeydes der i
nogle tilfælde støtte tilkøbafbyggegrunde tilboliger samt
til disses beboelse .Endel afden federale industriformues
overgang tilprivat ejendom hargivet anledning tilemission af
folkeaktier .Endelig skal skattefordelene iforbindelse med
,,ekstraindkomster wbringes ierindring .
Der findes enrække bestemmelser vedrørende lønmodtager­
ne,sombevilges præmier afstaten ,hvis deinvesterer midler
påbestemte måder .Ivisse tilfælde lægges disse præmier til
dem ,alle sparere fårudbetalt .Detsamme gælder fordeydelser ,
virksomhederne tildeler deansatte medhenblik påformuedannelse
(densåkaldte lovomde624DM).Arbejdsgiverne harendvidere
truffet enrække foranstaltninger uden forlovgivningens rammer .
Den 22.februar 1974 udarbejdede forbundsregeringen etvigtigt
forslag vedrørende etprogram forformuedannelse ,menpågrund
afdeøkonomiske konjunkturer samt juridiske ogpraktiske vanske­
ligheder synes regeringen ikke athave tilhensigt atgennemføre
dette program idennærmeste fremtid (ses.50).
d) IFrankrig ydes derskattefordele forsåvel ubunden
opsparing (opsparingskonti ,obligationer ,aktier )sombunden
opsparing (langfristede opsparingsplaner ).Visse forsikringspræ­
mier kanfratrækkes denskattepligtige indkomst .Påboligområdet
erdertale omskattefritagelse fortoslags opsparing (ubunden
ogbunden )samt byggepræmier ,låntilnedsat rente ,boligtilskud
ogenordning medindividuel boligstøtte .Isinegenskab af
arbejdsgiver bidrager staten ligeledes tilatgøre detlettere
for sine ansatte aterhverve boliger .
Der eksisterer dels enfrivillig ordning Cbrdonnance "af
7.januar 1959 )dels enobligatorisk ordning Cbrdonnance "af17.
august 1967 )vedrørende overskudsdeling tilfordel forlønmodta -

-42-
gerne .Disse hartillige mulighed foratdeltage iopsparings -
planer inden forvirksomhederne .Idenne forbindelse børogså
nævnes destatsejede Renault-fabrikkers ordning medudstedelse
afgratis aktier til deansatte .Denne ordning erblevet udvidet
tilatomfatte nationaliserede banker ogforsikringsselskaber
samt -påfrivillig basis -detprivate erhvervsliv .Ioktober
1978 vedtog statsrådet enlovvedrørende obligatorisk udstedelse
afbørsnoterede aktier tillønmodtagere iindustri -oghandels -
foretagender (ses,56).Iøvrigt pålagde præsidenten inovember
1976 regeringen atfastlægge etindeksreguleret opsparings instru­
ment forsmåsparere ,hvis indlån således tilgengæld for en
begrænset rentesats ogenvisstabilitet skulle sikres mod infla­
tionen .
e) IIrland erdetovigtigste ordninger tilfremme af
formuedannelse skattefritagelse for opsparing oglivsforsikringer
samt enrække foranstaltninger (f.eks .statsstøtte ogskattefri -
tagelse )tilfremme afboligbyggeri ogkøbafprivat bolig .
f) IItalien ydes derskattefordele forindkomst afopspa­
ringskonti ogværdipapirer med fast afkast .Præmier forlivsfor­
sikring kan fratrækkes denskattepligtige indkomst *
Påboligområdet findes der enlang række bestemmel­
servedrørende lavtlønnede ,samtlige lønmodtagere (Gescal-planen )
ogstatsansatte tjenestemænd .Lovgivningen vedrørende ancienni -
tetsgodtgørelse ogdertil knyttede skatteregler giver lønmodta­
gerne fordele medhenblik påformuedannelse iværdipapirer o.l .
Statsrådet harfornylig vedtaget enboligopsparingsplan .
g) ILuxembourg fritages indkomst afopsparingskonti samt
visse forsikringspræmier forskat .Hele befolkningen tilbydes
indeksregulerede opsparings planer ogfor deunge gælder dersær­
lige opsparingsordninger .Tilskud tilnedbringelse afrenten og
præmier vedkøb ogbyggeri letter adgangen tilejerboliger .
Arbejdsgiverne har indført enrække foranstaltninger medhenblik
påopsparing iværdipapirer o.l .ogboligopsparing .

-43-
h) INederlandene ydes deropsparings præmier tilunge til
ogmeddetfyldte 21år (sådan somdetindtil 1973 også var
tilfældet forpersoner under 60år,derkunne spare efter andre
ordninger ,oghvis indkomst ikke overskred envisgrænse ).
Skattefritagelse letter købafværdipapirer o.l .forsmåsparere .
Tilskud oggarantier gør detmuligt for enlejer med enlav
indkomst atbygge ogkøbe ennybolig eller atkøbe densociale
bolig ,han erlejer af.
Iøvrigt erfuld fritagelse forskat ogsociale bidrag
afdebeløb ,deroverføres afarbejdsgiverne ,etincitament til
frivillig deltagelse iopsparingspræmieordningerne ogordningerne
vedrørende udbyttedeling tilfordel forlønmodtagerne .Endvidere
fremmes denkollektive deltagelse ilønopsparingsordningerne ved ,
atlønmodtagerne indrømmes fuld fritagelse forskat ogsociale
bidrag afdeopsparede beløb ,medens arbejdsgiveren betaler en
fast afgift .Disse ordninger har imidlertid enret begrænset
betydning ipraksis .Hvad angår tjenestemænd ,drager disse for­
del afensærlig præmieordning .Desuden harvirksomhederne truf­
fet enrække foranstaltninger uden forlovgivningens rammer .
Imaj 1975 forelagde regeringen parlamentet etdokument
omindkomstpolitik ,derindeholder etvigtigt program vedrørende
lønmodtagernes andel ivirksomhedernes formuetilvækst ,ogsom
hargivet anledning tiltolovforslag i1978 (ses.54).
i) IDetforenede Kongerige finder enbetydelig delafden
personlige opsparing sted ved ,atder indgås kontrakter om
pensionsfonds eller forskellige former forlivsforsikringer .For
såvidt angår hovedparten afdisse opsparingsformer ,ydes der
visse skattelettelser .Regeringens politik over forsmåsparere
tager sigte påatfremme salg afsparebeviser ,derkankøbes af
hele befolkningen .Der findes forskellige former forsådanne
sparebeviser :nationale sparecertifikater ,statspapirer ,præmie -
begunstigede sparebeviser ,opsparing veddirekte tilbageholdelse
ilønnen (save-as-you-earn ),osv .Desuden trådte der i1975 to
indeksregulerede opsparingsordninger ikraft .
Boligkøb fremmes vedhjælp afskattelettelse forde
beløb ,derbetales irealkreditrente ,valgfrihed mellem realkre -

-44-
ditordninger ogtilskud tilboligforbedringer .I1978 fremsatte
miljøministeren etlovforslag vedrørende adgang tilejerbolig ,
som blev vedtaget afparlamentet .
Hvad angår lønmodtagerne ,erdet ifinansloven af1978
fastsat ,atdevirksomheder ,derønsker det ,fraapril 1979 kan
udstede aktier tilderes personale ogsåledes opnå skattemæssig
særbehandl ing .
C-Målsætninger (l)
a) Efter denne korte redegørelse fordeforskellige landes
ordninger ,oginden vigårover til enmere detaljeret beskrivel­
se,erdetvigtigt atnotere sigdemål ,deforskellige lande
søger atvirkeliggøre gennem deres formuepolitik .Derkanher
konstateres enudbredt ensartethed ,selv omderfindes visse
forskelle ,derdog iregelen erafsekundær betydning .
b) Deforanstaltninger ,derertruffet iBelgien tilfremme
afden individuelle opsparing har etsocialt eller socio-politisk
sigte .Visse bestemmelser harimidlertid etøkonomisk sigte ,idet
man har søgt atfremme byggeriet ogtilføre kapitalmarkedet mid­
lergennem individuel opsparing .Påboligområdet erdertillige
tale ometfamiliemæssigt sigte ,ogalle bestemmelser pådette
område kansiges atvære rettet mod enstadig mere fuldstændig
imødekommelse afbehovene hosbefolkningsgrupperne med lave
indkomster .
c) IDanmark erdetregeringens måldels atfremme formue -
dannelsen medhenblik påatændre formuefordelingen ,dels at
skabe forståelse hosvirksomhederne ogderes ansatte forværdien
afsamarbejde ogfælles økonomiske interesser (2).
d) IForbundsrepublikken Tyskland fremmes formuedannelsen
hoslønmodtagerne hovedsagelig afsocialpolitiske grunde ,fordi
man erklar over ,atejeværdier indebærer enstørre åndelig og
materiel frihed for den enkelte .Man ernået frem til den over­
bevisning ,atetøkonomisk system baseret pådenprivate ejen-
1)Dette afsnit erhovedsagelig udarbejdet pågrundlag afoplysninger som
nationale eksperter harafgivet ,
2)Ourettelsen af"^oniale fonds "erogså etudtryk fordenne politik .

-45-
domsret ikke idetlange løbkanvære levedygtigt ogskånet for
sociale spændinger ,medmindre mansikrer ensåbred fordeling
afformuerne sommuligt .Denformuetilvækst ,denøkonomiske vækst
medfører ,kansåledes ikke fortsat koncentreres der ,hvor der i
forvejen ersamlet betydelige rigdomme .Detskal tilføjes ,ati
forbindelse med depermanente strukturændringer kræves aflønmod­
tageren ,athan ividt omfang skal være istand til-ogvillig
til-attilpasse sig .Dette forudsætter imidlertid ,atfordelings -
ordningerne isamfundet ikke blot garanterer lønmodtageren enret­
færdig indkomst ,men tillige enrimelig andel afformuetilvæksten .
Enretfærdig fordeling afformuetilvæksten afhænger såle­
desbåde af,hvor mange ,derdeltager iordningerne oghvordan .
Pålang sigt erdet ikke tilstrækkeligt udelukkende atfremme
formuedannelse ipenge ,forstatistikken viser ,atforhøjelser
afpengelønnen kun iringe grad ændrer indkomstfordelingen .Der­
imod erdetmere nødvendigt endnogensinde atgennemføre ordnin­
ger ,der ihøjere grad ansporer lønmodtagerne tilopsparing med
henblik påmede jendomsret over produktionsmidlerne .
Daloven omsparepræmier blev vedtaget ,søgte manførst
ogfremmest ioverensstemmelse med den førte kapitalmarkedspoli -
tik attilvejebringe langfristede sparemidler medhenblik på
investering .Ligeledes sigtede loven ompræmier ved boligbyggeri
hovedsagelig mod enstyrkelse afboligbyggeriet .Disse målsætnin­
gergælder stadigvæk ,navnlig dadettraditionelle kapitalmarked
muligvis vilvære etforsnævert grundlag for deinvesteringer ,
derfremtidig bliver nødvendige idenprivate ogoffentlige
sektor .Målsætningerne har imidlertid ændret sigmed tiden og
fået socialpolitisk karakter .Etvæsentligt skridt tilfremme af
formuedannelse blev taget ,daloven omde624DMblev vedtaget .
Foranstaltningerne tilfremme afboligbyggeriet indtager
ensærlig plads .Alt imens disse har tilformål atfremme formue -
dannelsen ,indgår demedstor vægt idensociale boligpolitik .
e) IFrankrig skelner manmellem dekonkrete foranstaltnin­
ger ,derharsociale mål ,ogsomfremmer formuedannelsen ,og
alle andre foranstaltninger ,dermuligvis fårsamme resultat ,
skønt andre motiver harligget tilgrund .Nogle foranstaltninger

-46-
har tilhovedformål atmuliggøre enikke-inflationsskabende
finansiering afinvesteringer ved atbegunstige privat opsparing ,
fortrinsvis langt idsopsparing .Første kategori omfatter bl.a .:
foranstaltninger vedrørende adgang tilejerbolig (boligopsparings -
konti ogsærlige byggelån ),udbyttedeling forlønmodtagere samt
skattefrihed forsparekassernes A-bøger .Anden kategori omfatter
følgende ordninger ,dertrods placeringen idenne kategori har
sociale aspekter :Nedsat obligationsrente ,langfristede opspa -
ringsplaner ogskattefritagelse forlivsf orsikrings præmier .
Deto"ordonnances "omøkonomisk demokrati har såvel
socialt som økonomisk sigte .
Påsocialt niveau :
DetoMordonnances Mmedvirker til atskabe etbedre forhold mel­
lemarbejdsgivere oglønmodtagere ,idet manvedatindgå aftaler ,
derlader lønmodtagerne deltage ivirksomhedens aktiviteter og
fådel idens resultater ,fremmer enfølelse afsolidaritet ,
således atalle bliver mere engageret idefælles interesser i
denpågældende virksomhed .
Med dette formål for øjebør denævnte aftaler tillige
indebære ,atlønmodtagerne fårdenødvendige oplysninger og
kontrolmidler ,således atdebedre forstår virksomhedens forret­
ningsgang ogdetnye systems anvendelse .
Både for **ordonnance Haf7.januar 1959 ,"ordonnance "af
17.august 1967 ogharmoniseringsloven af27.december 1973
gælder det ,atderes anvendelse børgive lønmodtagerne ekstra
indtægter uafhængigt afvirksomhedens lønpolitik ,idet forhand­
ling omogfastsættelse aflønninger holdes uden for økonomisk
demokrati ogikke har indflydelse pådettes gennemførelse .
Påøkonomisk niveau :
Lønmodtagerandelen erbaseret påvirksomhedernes ekspansion ,og
lovgivningen indrømmer disse skattemæssige fordele medhenblik
påenforøgelse afinvesteringskapaciteten .Ved "ordormance "af
111967 harvirksomhederne fået mulighed forskattefritagelse '
1)Kundelvis siden finansloven for 1974 .

-47-
forhenlæggelser til invest ermgsr eserve afsamme størrelsesorden
som debeløb ,derbetales tillønmodtagerne ,under forudsætning
af,atdisse midler inden for etåranvendes tilfaste investe­
ringer .
Endelig skal detbemærkes ,atmålsætningerne harændret
sig iløbet afdesidste år.Imodsætning til "ordonnance "af
1959 lægger "ordonnance "af1967 særlig vægt påfølgende måls
-lønmodtageropsparing ,idet denne indebærer enbinding afde
ydede beløb ;
-investering :Udover lønmodtagernes mulighed foratinvestere
deydede beløb ivirksomheden hararbejdsgiverne ret til at
foretage skattefri henlæggelser tilinvesteringsreserve .
Detbørdesuden understreges ,atdermed "ordonnance "af
1959 blot indførtes enfrivillig ordning ,mens "ordonnance "af
1967 fastsætter enobligatorisk ordning forvirksomheder med
over 100 ansatte .
f) De Irland gældende foranstaltninger tilfremme af
opsparing blev indført udfrasociale ogsocio-økonomiske bevæg­
grunde .Demidler ,dertages ianvendelse medhenblik påfremme
afopsparing ,især idefattigste befolkningslag ,blev oprinde­
ligt indført afsociale grunde ,men dehar efterhånden udviklet
sigpåensådan måde ,atdeharfået stor økonomisk betydning .
Regeringens boligpolitik erførst ogfremmest baseret på
sociale betragtninger ,således forstået ,atmantilstræber at
sikre alle familier enrimelig bolig til enoverkommelig pris
eller husleje -idetomfang detilrådighed stående midler tilla­
der det .
g) Deforanstaltninger ,denitalienske regering hartruffet ,
harhaft særlig betydning pådetsociale område ,dadedels
sigter mod enforbedring afdenpågældende målgruppes levevilkår ,
dels mod enmere retfærdig formuefordeling .Dette regerings initia­
tivhargivet resultater inden fordetsociale boligbyggeri -hvor
især bestræbelserne foratholde huslejeniveauet nede skal frem­
hæves -ogerendvidere kommet tiludtryk gennem foranstaltninger
tilfremme afopsparing iværdipapirer o.l .

-48-
h) ILuxembourg træffes derhovedsagelig foranstaltninger
til fremme afformuedannelse hos arbejdstagerne afsocialpoliti­
ske ogfamiliemæssige grunde .
Deoffentlige myndigheder begunstiger således muligheder­
neforaterhverve ejerbolig ,fordi etsådant ejendomsforhold
giver familien mulighed foratudvikle sigmere harmonisk og
samtidig sikrer den etmere stabilt økonomisk grundlag .
i) INederlandene udtrykkes formålet medformuedannelses -
politikken ibegrundelsen tildenalmindelige lov omopsparings -
præmier påfølgende måde (hvilket stadig gælder ,selv omdenne
lovblev ophævet i1973 ):
Regeringen anser varig besiddelse afpersonlig formue
for enafdet enkelte individs vigtigste muligheder foratopnå
større uafhængighed ogstørre udfoldelse .Samtidig erden et
middel forden enkelte tilatudvise ansvarsfølelse over forsig
selv ,sinfamilie ogsinnæste .
Det erendvidere regeringens opfattelse ,atetsamfund ,
somlægger stor vægt pådetfrie initiativ ogdenprivate ejen­
domsret -herunder ejendomsretten over produktionsmidlerne -ikke
kankomme ibalance eller opretholde denne balance pålang sigt ,
medmindre hovedparten afborgerne støtter systemet .
Foratnådette mål erdettvingende nødvendigt atsørge
for ,atstore dele afbefolkningen fårmulighed foratråde over
envarig ,personlig formue ,have direkte eller indirekte andel i
investeringerne iproduktionsapparatet samt gennem personlig
erfaring blive fortrolig med deforskellige aspekter ,derkarak­
teriserer besiddelsen afprivat formue .
Formuedannelsespolitikken sigter mod ,atde,derendnu
ikke (eller kun iringe grad )harkunnet erhverve varig formue ,
gradvis fårmulighed herfor .Densøger tillige atbidrage til en
mere ligelig formuefordeling isamfundet .
Målsætningen forformuedannelsespolitikken børsåledes
betragtes som ensocial målsætning ,således somdetfremgår af
denne begrundelse .

-49-
Ietlovforslag af1978 vedrørende lønmodtagernes andel
ideres egen virksomheds kapitaltilvækst lægger regeringen vægt
på,atpersonalet ogkapitalindskyderne inden forvirksomheden
samarbejder ,ogatdisse togrupper harrettil enpassende andel
afoverskudet ,efter atdeharfået enrimelig løn .Desuden
spiller den økonomiske form enbetydelig rolle .Med detandet
lovforslag vedrørende lønmodtagernes andel -pånationalt plan
gennem entværfaglig fond -ivirksomhedernes kapital tilvækst
erdetregeringens mål atsikre lønmodtagerne enkompensation
fordenensartede ,moderate indkomstudvikling .Endelig understre­
gesværdien afdette politiske instrument iforbindelse med frem­
meafformuedannelsen hoslønmodtagere som etelement ienhel-
hedspolitik ,dertager sigte på,atdergradvis gennemføres en
mere rimelig indkomst -ogformuefordeling .
j) Foranstaltninger tilfremme afpersonlig opsparing eret
afdenbritiske regerings vigtigste mål ,idet manønsker atskabe
mulighed for ,atenstor delafdenpersonlige disponible ind­
komst opspares forathjælpe regeringen idennes skatte -,efter -
spørgs eisregulerings -ogstatsgældspolitik samt for atfrigøre
ressourcer til investering .
D-Forskellige sociale gruppers stillingstagen samt
forslag (l)
a) Ideforskellige lande harmandiskuteret ,hvorvidt
formuedannelsespolitikken varhensigtsmæssig ,oghvorvidt midler­
netil dens gennemførelse vartilstrækkeligt effektive .Disse
diskussioner har iregelen drejet sig omforanstaltningerne til
fremme afformuedannelse hoslønmodtagerne ,idet visse traditio­
nelle former ,derertilgængelige forhele befolkningen (skatte -
fordele forindkomst afopsparingskonti ,boligpolitik osv .)nuer
gennemført idefleste lande .Manmåderfor gøre sigklart ,at
deholdninger ,somdeforskellige instanser hargivet udtryk for ,
næsten udelukkende vedrører foranstaltninger tilfremme affor-
muedannelse iværdipapirer o.l .hoslønmodtagere .
l)Teksten vedr/rende arbejdsgiver -ogarbejdstagerorganisationernes stil­
lingtagen erhovedsagelig udarbejdet pågrundlag afoplysninger ,som
disse organisationer selv harafgivet .

-50-
b) Enmere nuanceret opfattelse afproblemet findes følge­
lig idelande ,hvor politikken vedrørende formuedannelse i
værdipapirer o.l .erblevet ført påenmere konsekvent ogved­
holdende måde eller har givet anledning tilvigtige foranstalt­
ninger påområdet iløbet afdeseneste år.
IForbundsrepublikken Tyskland har samtlige sociale grup­
pergivet deres principielle tilslutning ,omend medvisse forbe­
hold ,til enpolitik ,dersigter mod enretfærdigere fordeling
afformuetilvæksten .
Den 22.februar 1974 vedtog forbundsregeringen etprogram
forformuedannelse .Ifølge dette program skal virksomheder ,hvis
skattepligtige udbytte overstiger DM400000 (forselskaber base­
retpåkapitalandele )ogDM500000 (forselskaber baseret på
personlig deltagelse )overføre endelafkapitalen iform af
stamaktier eller ivisse tilfælde iform afkontanter til en
central fond ,somfordeler midlerne tilsærlige fonds .Disse gør
detmuligt forlønmodtagere ogandre ,hvis indkomst ligger under
etvist niveau ,atmodtage andelsbeviser ,somdeførst kansælge
efter syv årsforløb .Hvis denbegunstigede derefter sælger sine
andelsbeviser ,mister hanretten tilatmodtage senere ydelser .
Først efter 12årkan midlerne anvendes frit uden økonomiske
gener .Deårlige øvre indkomstgrænser ligger påhenholdsvis
DM36000fordenbegunstigede ogDM54000forhusstande ,hvor
ægtefællen ikke udøver erhvervsvirksomhed -med enforhøjelse på
DM9000for hvert forsørgelsesberettiget barn .Indehaveren af
andelsbeviser har ret tilgennem valgte repræsentanter atdeltage
ifondens administration .Fondene konkurrerer pålige fodmed
andre midler ogintegreres idetbestående økonomiske system .De
ydelser ,derfastsættes afloven omde624DMeller afvirksom­
heds overenskomst er,berøres ikke afdette programs nyebestemmel­
ser .Entværministeriel arbejdsgruppe erblevet nedsat under
finansministeriet medhenblik påatforetage endybtgående under­
søgelse afdette lovforslags bestemmelser .Denugunstige økonomi­
skesituation samt visse juridiske ogpraktiske vanskeligheder
bevirker imidlertid ,atregeringen ikke agter atgennemføre dette
program inden for ennær fremtid .Regeringen arbejder nusnarere
for enudvidelse afoverskuds -ogkapitaldelingen inden forden
enkelte virksomhed eller erhvervsgren ihenhold tilloven omde
624DM,ogdenpåtænker idenne henseende atfjerne visse skatte­

-51-
mæssige hindringer .
CDU/CSUharaccepteret princippet omlønmodtagernes andel
ivirksomhedernes overskud .Dette princip skal enten realiseres
gennem enudbetaling afinvesteringsløn ,således atalle lønmod­
tagere ,herunder lønmodtagerne idenoffentlige sektor ,fårdel
iformuetilvæksten ,eller gennem enindførelse afplaner om
overskudsdeling ivirksomhed erne .Disse projekter nødvendiggør
enjuridisk ramme medhenblik påatsikre ,atdetminimumsbeløb ,
somudbetales tilformuedannelse ,ikke ermindre enddennævnte
investeringsløn .Med denne ekstra indkomst harlønmodtageren frit
valg medhensyn tilsinret tilatfåandel ikapitalen ogkan
efter en"bindingsperiode "påseks årfrit disponere over denne
andel .
CDU/CSUmener ,atsenere aftaler omrisikobehæftet over­
skudsdeling ligger inden formulighedernes grænser ,ogatdisse
senere kanudvides til også atomfatte pensionister oghusmødre .
I1978 fremsatte CDU/CSU iBundestag etlovforslag ,der
togsigte påatudvide denfrivillige deling afvirksomhedens
overskud ogkapital til atomfatte lønmodtagere ietstørre antal
selskaber .Ifølge dette forslag skal derligeledes bl.a .indføres
ennyforsikringsordning ,derfinansieres afvirksomhederne ,og
somvedeventuel konkurs sikrer udbetaling af50$afdetsamlede
beløb ,lønmodtageren harinvesteret ivirksomheden .
Denuværende regeringspartier SPD ogFDPgår indfor
landsomfattende ordninger forformuedannelse ,derdækker store
dele afbefolkningen ,således somdetfremgår afregerings forsla­
gene .Indholdet afdetopartiers programmer adskiller sigisær
frahinanden derved ,atSPDs forslag hovedsagelig sigter modat
fremme formuedannelse hoslønmodtagere ogstyrker fagforeninger­
nesstilling medhensyn tilfondenes administration ,mens FDP
gårindfortillige atbegunstige andre befolkningsgrupper ,fast­
sætte ethøjere niveau forindkomst græns erne ogmindske fagfor­
eningernes indflydelse påfondenes administration .
DGB (dentyske LO)kræver ,atdertræffes energiske for­
holdsregler modformuekoncentrationen ,ogetlille flertal inden
fororganisationerne gårindfor enoverskudsdeling ,derkommer
alle lønmodtagere tilgode .DGBkræver således enordning ,der
rækker videre endbåde foranstaltningerne tilfremme afopsparing

-52-
ogdekollektive overenskomster "baseret påloven omformuedannel -
se (624DM).Efter DGBs opfattelse sigter forslaget ikke mod en
forbedring aflønmodtagernes indkomster ,mensnarere mod en
ændring afformuekoncentrationen .Idenne sammenhæng kræver DGB
oprettelse afregionale investeringsfonds ,derskal administreres
aflønmodtagerne selv .Fondenes midler hidrører frakapitalover -
førsler (dogikke afkontanter ),derfordeles ligeligt mellem
lønmodtagere (under envisindkomstgrænse );lønmodtagerne kan
frit disponere over dem efter enfastsat bindingsperiode .Renter
ogdividender ,derhidrører fralønmodtagernes andel ivirksom­
hedernes overskud ,bliver ikke distribueret tilfondene ,men
investeret istrukturprojekter inden for den offentlige sektor .
Meningerne erdelte ideforskellige fagforeninger inden ^
forDGB .Skønt alle kritiserer formuekoncentrationen ,erder
nogle ,som ikke anerkender DGBs forslag ,ogsom ønsker etprogram
baseret påenomfordelingspolitik vedhjælp afskattesystemet og
deoffentlige udgifter .Denvigtigste fagforening (IG-Metall )
giver tilvejebringelse afmidler tilsociale reformer første
prioritet .Disse midler skal skaffes gennem enhøjere beskatning
afvirksomhedernes overskud ogikke gennem formuedannelsen ,idet
enfinansiering gennem formuedannelsen reducerer virksomhedernes
beskatningskapacitet ogkun kan spille ensupplerende rolle .
Påårskongressen imaj bekræftede fagforeningerne under
DGB (dentyske landsorganisation )deres modstand modenhver ord­
ning vedrørende udbytteandel påvirksomhedsplan .Deforetrækker
tværfaglige udbyttedelings ordninger ,deraftales afarbejdsmar­
kedets parter .Iøvrigt henstiller fagforeningerne ,atdergives
større finansiel støtte til delavtlønnedes opsparing ,ogisamme
forbindelse blev derpåkongressen givet udtryk forønsket om,
atder foretages enændring afdegældende love omopsparings -
fremmende foranstaltninger .
Dettyske arbejdsgiverforbund (B.D.A. )gårindfor en
udvidelse afdefordele ,der erforblindet med dennuværende lov
omde624DMtilfremme afformuedannelse hoslønmodtagere .
Ifølge B.D.A. har denne lovstået sinprøve ,ogdet erderfor
ikke nødvendigt atudvikle nye former for formuedannelse ad
lovgivningens vej .Istedet anmoder B.D.A. fagforeningerne ogde
politiske partier omatstøtte ,atoverdragelsen afandele i

-53-
overskud ogkapital ivirksomhederne sker påfrivillig basis for
såvel arbejdsgiver somlønmodtager ,ogatdersker individuel
formuedannelse hoslønmodtagerne .Detergrunden til ,atB.D.A.
modsætter sigenhver lov ,derforpligter virksomhederne tilat
indbetale endelafderes overskud eller kapital itværfaglige
eller kollektive fonds ,derkontrolleres affagforeningerne ,og
somtillader disse atdisponere over enstor delafdenproduk­
tive kapital .
I1976 præciserede B.D.A. denne opfattelse vedatfrem­
lægge destore linjer ienformuepolitik ,derkan drøftes inden
forrammerne afdekollektive overenskomster .Ifølge denne poli­
tikinvesterer lønmodtagerne endelafderes løn ideres egen
virksomhed ,fortrinsvis iaktier ,men også iobligationer eller
andre værdipapirer .Gennem enforsikringsordning skulle lønmod­
tageren itilfælde afkonkurs kunne undgå atmiste sinkapital
samtidig med sitarbejde .
c) INederlandene erdetalmindeligt accepteret ,atformue -
dannelsespolitikkens sociale mål ernyttige oghensigtsmæssige ,
menmeningerne erdelte medhensyn tilvurderingen afdennuvæ­
rende formuefordeling ,hensigtsmæssigheden afatsøge atændre
densamt denfremgangsmåde ,derskal anvendes med dette formål
for øje ,ogman erisær uenige om,hvorvidt deoffentlige myndig­
heder skal indblandes eller ej.
Arbejdstagernes organisationer mener ,atder inden for
rammerne afdennuværende samfunds orden ergod grund til at
kritisere fordelingen afdegoder ,derhidrører fravirksomheder­
nes ekspansion .Lønmodtagerne får enløn ,der eretresultat af
samspillet mellem udbud ogefterspørgsel påarbejdsmarkedet ,mens
virksomhedsejerne ikke blot fåraflønningen afdenkapital ,der
erinvesteret ivirksomheden ,mentillige denoverskydende for­
tjeneste og (følgelig )denforhøjelse ,derharfundet sted af
virksomhedens værdi .
Dette kommer imange tilfælde tiludtryk ivirksomheder­
nesselvfinansiering .Denaflønning ,dertilfalder ejerne ,bør
begrænses til etafkast ,derstår ietrimeligt forhold tilden
kapital ,dererinvesteret ivirksomheden .Dette afkast børtil­
lige afmarkedet fastsættes til etniveau ,dersvarer tilobli­
gationsrenten .Idenne forbindelse mådettages ibetragtning ,

-54-
atobligationsrenten erbaseret påetnominelt beløb ,derforbli­
veruændret ,mens dennominelle værdi afdenkapital ,der er
investeret ivirksomheden ,følger udviklingen ipengenes værdi .
Hvis virksomhedens driftsresultat overstiger arbejdsløn­
nen ogetrimeligt afkast tilkapitalen ,bør overskuddet forde­
lesmellem detoproduktionsfaktorer .Eftersom disse midler nor­
malt ernødvendige ,hvis derskal foretages nye investeringer ,
børdet (vedbinding )sikres ,atdeikke gårtilforbrug .
IDet økonomiske ogsociale Råd erman blevet enige om
atsøge atforenkle ogforbedre deeksisterende opsparingspræmie -
ordninger medhenblik påenhøjere grad afharmonisering .Endvi­
dere støtter etflertal planerne omatfjerne hindringerne idet
nuværende retsgrundlag ,således atarbejdstagerne fårmulighed
for atfåstørre del ivirksomhedernes overskud .Siden dahar
manvedtaget lovbestemmelser omdette spørgsmål ,vedatændre
dennederlandske borgerlige lovgivning .
Imaj 1975 forelagde regeringen parlamentet etdokument
omindkomstpolitikken ,deromfatter etprogram forlønmodtager ¬
andele ivirksomhedernes formuetilvækst .Dette program ,hvis
væsentlige indhold blev taget opigen ijuni 1976 iform afet
lovforslag ,sigter iførste række mod atforøge arbejdstagernes
andel afformuetilvæksten ogianden række mod atopnå enmere
ensartet lønudvikling ideforskellige sektorer .Denheraf føl­
gende svagere lønstigning idemest rentable virksomheder (der
giver destørste overskud )vilkunkunne accepteres afarbejds­
tagerne ,hvis virksomhederne anvender endelafderes udbytte til
foranstaltninger til fremme afformuedannelse hos lønmodtagere .
I1978 blev lovforslaget afjuni 1976 omlønmodtagernes
andel ivirksomhedernes kapitaltilvækst ændret betydeligt afden
nyeregering .Det oprindelige forslag erblevet delt itosdet
første ,derblev fremsat iapril ,vedrører den enkelte arbejds­
tagers andel ivirksomhedens kapitaltilvækst ,ogdetandet ,der
blev fremsat ioktober ,vedrører enlandsomfattende plan forfor­
deling afvirksomhedernes kapitaltilvækst blandt alle arbejds­
tagere ,foreløbig ientreårig periode .Den individuelle plan
skulle gælde med tilbagevirkende kraft fraden 1.januar 1977 ,
ogdenlandsomfattende plan træde ikraft 1.januar 1978 .Planer­
neskal gælde forvirksomheder ,derunderkastes selskabsbeskat -

-55-
nmg ,oghvis skattepligtige fortjeneste iNederlandene oversti­
ger fl.100000 omåret .Iloven defineres "virksomhedernes
kapitalt ilvækst "somdennettofortjeneste ,der iNederlandene
bliver tilbage efter fradrag afafkastet afden investerede
kapital ,derberegnes iforhold tilrentefoden foroffentlige
lån .Hver plan finansieres med12$afdenne kapitaltilvækst ,idet
detbeløb ,deroverføres ihenhold tildenindividuelle plan ,
kan fradrages selskabets skattepligtige indkomst .Ihenhold til
denindividuelle plan modtager hver lønmodtager samme beløb ,dog
kun optil enbestemt grænse ,der indsættes påenspærret bank-
eller sparekassekonto i7år.Dette beløb kan afvirksomheden
indbetales ikontanter ,aktier eller andre værdipapirer .Efter
disse 7årkanarbejdstageren frit råde over beløbet .Debeløb ,
der ikontanter overføres ihenhold tildennationale plan ,hen­
lægges iencentral fond ,hvis bestyrelse består aftjenestemænd
ogarbejdstagerrepræsentanter (sidstnævnte eriflertal ).Beløbe­
neskønnes atkomme tilatandrage fl.150til200mio omåret ,
ogdevil blive anvendt som tilskud tilarbe jdstagerpens ioner og
tilfinansiering afførtidspensioneringsordninger .
Mens arbejdsgiversammenslutningerne ihøj grad foretræk­
ker denuværende ordninger med opsparings præmier ogfrivillig
deling afvirksomhedens overskud ogbeklager denegative virknin­
ger ,som engennemførelse afregeringens planer kantænkes atfå,
går desocialistiske ogkatolske fagorganisationer kraftigt ind
for entværfaglig fond medhenblik påenfordeling -iform af
blokerede henlæggelser -afvirksomhedernes kapitaltilvækst blandt
lønmodtagerne ,idet deunderstreger betydningen afensådan fond
forsolidariteten blandt samtlige lønmodtagere .Denne fonds kapi­
talskulle anvendes som tilskud til delaveste lønmodtagerpensio -
ner ogville således ikke fremme formuedannelse hosdenenkelte .
Denprotestantiske fagorganisation gårderimod indforformuedan -
nelse både inden fordenpågældende virksomhed oggennem værdi­
papirer udstedt afentværfaglig fond .
Medhensyn tillettere adgang tilerhvervelse afden
primære bolig hardennederlandske regering meddelt ,atdenvil
ændre denuværende ordninger vedrørende præmier vedkøbafbolig ,
dervarierer iforhold tilbyggeomkostningerne ,ogerstatte dem
medenordning ,derindebærer præmier ,somfalder medtiden og
desuden tilpasses præmiemodtagerens indkomst .

-56-
d) IFrankrig harregeringen -hovedsagelig gennem sine
"ordonnances "vedrørende økonomisk demokrati -indtaget enposi­
tivholdning tilforanstaltningerne tilfremme afformuedannelse
hoslønmodtagere ogønsket atknytte dette spørgsmål tiludvik­
lingen iopsparingen ogdeprivate investeringer .
Et"Undersøgelsesudvalg for Virksomhedsref ormer ",der
blev oprettet afregeringen ijuli 1974 ,oghvis afsluttende
rapport blev offentliggjort ifebruar 1975 ,harnavnlig anbefalet
gradvis atudvide detobligatoriske ØD("ordonnance "af1967 )til
atomfatte samtlige virksomheder samt ihøjere grad atsøge at
harmonisere denne "ordonnance"s bestemmelser medbestemmelser ,
dersigter modfrivillig ØD.Regeringen eriøjeblikket ved at
behandle enrække tekster medhenblik påatimødekomme udvalgets
henstilling .
Påbaggrund afenmålsætning ,præsidenten havde bekendt­
gjort påenpressekonference den 14.juni 1978 ,vedtog regeringen
iøvrigt ioktober etlovforslag vedrørende tvungen uddeling af
aktier tillønmodtagere ibørsnoterede industri -oghandelsvirk­
somheder .Der ertale omengratis uddeling ,der er"enéngangs -
ogsærforanstaltning ",af3$afaktiekapitalen ,doghøjst ffr .
5G00pr.lønmodtager ,ogkunsåfremt selskaberne harudbetalt
dividende mindst togange inden for desidste treafsluttede
regnskabsår .Fordelingen mellem deenkelte lønmodtagere kan
gradueres iforholdet 1til 3ihenhold tillønnens størrelse og
ancienniteten .Deuddelte aktier båndlægges iettidsrum ,der
fastsættes afhver virksomhed ,dogmindst 3åroghøjst 5år.
LaConfédération Générale duTravail (CGT )mener ,at
ordningerne til fremme afformuedannelse hoslønmodtagere ikke
måvære etpressionsmiddel ,dersigter påatbremse forbruget ,
ogstiller sigafvisende over foralle ordninger vedrørende
invest eringsløn eller deling afderesultater ,derhidrører fra
opbygningen afentvungen opsparing .
Ifølge CGT børderknyttes visse forhåndsbetingelser til
alle foranstaltninger tilfremme afformuedannelse :Forhøjelse af
lønindkomster medgaranti iform afglidende skala ,udvidelse af
tillægs pens ionsordningerne efter fordelingssystemet ,samt forbed­
ring afdegenerelle socialsikringsordninger .

-57-
Endvidere måordningerne til fremme afformuedannelse
have sociale mål ,dvs .hovedsagelig sigte modboligopsparing og
endvidere fremme arbejdstagernes anskaffelse afvarige forbrugs­
goder .
Forsåvidt angår "ordonnance "af1967 omØDmener CGT ,
atder ertale ometforsøg fraregeringens side påatfinde et
støttepunkt fordenlønopbr emsende politik ,denførte pådet
tidspunkt .Ifølge denne "ordonnance "modtager arbejdstagerne lam
enbeskeden præmie ,som oven ikøbet først udbetales efter fem
års forløb .
Medhenblik påatundgå endnu større ulemper forarbejds­
tagerne harCGTimidlertid foreslået sine lokale organisationer
atundertegne ØD-overenskomster ogvælge placering afmidlerne på
"bundne konti ",derindebærer automatisk udbetaling efter enfem­
årig periode samt årlig betaling afrenter .
ForlaConfédération fran9aise démocratique duTravail
(CFD )erdetvæsentligste problem ,atsamfundet bliver anerkendt
som ejer afdenformuetilvækst ,derskabes vedselvfinansiering ,
eftersom det ervirksomheden ,forbrugeren ,arbejdstageren og
staten ,derbidrager tildannelsen afdisse aktiver .
Den ,derinvesterer ,erfrit stillet medhensyn tilat
gøre det ,mens lønmodtageren erforpligtet tilatforetage en
lønopsparing ,somhverken arbejdstagerne eller deres repræsentan­
ter har kontrol over .
F.O. (Force Ouvrikre )modsætter sigenhver ordning ,der
sigter mod atforpligte lønmodtagerne tilatforetage enopspa­
ring :Ingen foranstaltning tilfremme afformuedannelse bør
accepteres ,sålænge defleste lønmodtageres indkomster erutil­
strækkelige .Følgelig har denne fagforening erklæret siguenig i
målene forogbestemmelserne i"ordormance "af1967 omØD.F.O.
mener desuden ,atforanstaltninger tilfremme afopsparing iform
afskattefritagelser eller bonusordninger yderligere forøger
forskellene pådemindst begunstigede gruppers bekostning .Af
denne grund kanF.O. ikke godkende opsparingsordninger ,dergiver
tilskud ,somvarierer proportionelt meddeplacerede beløb .
F.O. ertillige modstander afforsøg påatgøre arbejds­
tagerne tilaktionærer idevirksomheder ,hvor deeransat .Sådan­
neordninger indebærer endobbelt risiko forarbejdstageren :

-58-
Itilfælde af,atvirksomheden gårfallit mister han både sit
arbejde ogsin opsparing .Yderligere udgør aktieeje idenvirk­
somhed ,hvor man eransat ,enalvorlig hindring fordengeogra­
fiske ogfaglige bevægelighed ,som deoffentlige myndigheder
tilskynder til .
Kuninvesteringerne medhenblik påerhvervelse afegen
bolig fortjener atbegunstiges ,specielt over -forgrupper med
lave indkomster .
Set fra etøkonomisk synspunkt børman endelig -frem
foratforøge opsparingen medhenblik påatfremme væksten -for­
bedre effektiviteten afalle dårligt udnyttede ressourcer .
LaConfédération Générale desCadres (CGC )gårindfor
enhver ordning ,dersigter mod atfremme formuedannelsen hos
arbejdstagerne .CGTanser lovgivningen pådette område forvel­
begrundet ogmener ,atdenvil føre til etmindre spændt forhold
mellem kapital ogarbejdskraft ,vilskabe interesse foropsparing
ogvil forøge investeringerne .CGSmodsætter sigderimod enhver
ordning ,derfastsætter lofter med endiskriminerende virkning
over for det overordnede personale .
CGSmener ,atderfindes talrige løsninger ,ogatder
børvære mange forskellige ordninger ,således atdekantilpasses
den enkelte virksomhed .
LeConseil national dupatronat fran9ais ,CNPF ,støtter
tanken om,atdersker enforøget opsparing iværdipapirer o.l .
blandt lønmodtagerne .CNPP har således kraftigt opfordret virk­
somhederne tilatfremkomme med forslag tilforskellige former
foropsparing iværdipapirer o.l .(fælles investeringsfonds )
inden forrammerne afØD.Ensådan løsning forhindrer ,atbåde
lønmodtagernes arbejde ogderes opsparing sættes påspil ved
samme hændelse .
e) IDanmark støtter LOogDAenmere retfærdig formuefor -
deling .
LOhar foreslået oprettelse afen"Udbytte -ogInveste­
ringsfond ",somskal være alle lønmodtageres fælles ejeog
opbygges gennem gradvise indbetalinger ,fraalle arbejdsgivere ,
herunder den offentlige sektor .Fonden skal forvaltes afet
repræsentantskab ,der ersammensat aflønmodtagernes organisatio -

-59-
nersamt enbestyrelse ,der "består af5medlemmer ,hvoraf 4væl­
gesafrepræsentantskabet og 1afregeringen .Forsåvidt angår
selskaber baseret påkapitalandele samt andelsselskaber ,skal
hele bidraget forblive ivirksomheden iform aflønmodtagerkapi -
tal .For virksomheder med enanden status vil det efter aftale
med fonden være muligt atlade endelafindbetalingerne henstå
ivirksomheden somlønmodtagerkapital .Denstemmeret ,deropnås
vedoverførsel afaktier tilfonden ,vil ikke blive udøvet af
fonden selv ,menafrepræsentanter ,der ervalgt aflønmodtagerne
ideenkelte virksomheder .Efter syvårkanhver lønmodtager
kræve udbetaling afsin andel for detførst årosv .Hver lønmod­
tager modtager samme antal certifikater .For øjeblikket skal de
faglige organisationer idetstore oghele være stemt for ,at
midlerne anvendes som tilskud tilfolkepension eller til finan­
siering afvisse sociale udgifter .
DAharfremsat etforslag ,hvorefter lønmodtageren kan
vælge mellem atinvestere endelafsin opsparing idenvirksom­
hed ,hvor han eransat ,med denormale chancer ogrisici eller
blive medlem af"lønmodtagernes inves terings klub ",derbenytter
forretningsbankernes ogsparekassernes administrative apparat og
fordeler investeringerne mellem forskellige brancher og/eller
regioner .Investeringerne vil blive bundet ienfemårig periode
medmulighed forfrivillig forlængelse .Der vil også være mulig­
hedforskattelettelser .Arbejdsgiverne mener ,atderes forslag
vilstimulere opsparing oginvestering ogsamtidig give deltager­
nevalgfrihed ,således atdenenkelte lønmodtagers følelse af
medejerskab ogmedansvar styrkes .Medhensyn tilLOsforslag (se
ovenfor )oglovforslaget af1973 (senedenfor )harman iDAgivet
udtryk fordenopfattelse ,atformue dannelsen hoslønmodtagere og
disses deltagelse ivirksomhedernes økonomiske udvikling ikke
befordres ved ,atdeoffentlige myndigheder pålægger virksomheder­
neogdeansatte såvidtrækkende ordninger .DAmener ,atman
langt lettere nårdisse målvedatgive systemet mulighed forat
udvikle siggradvis ogregelmæssigt ikraft afaftaler ,derind­
gåsfrit påvirksomhedsniveau ,således atarbejdstagernes tilhørs­
forhold tilderes virksomhed styrkes .Detstigende antal "arbej -
deraktier "eretklart symptom pådenne udvikling .
Meddetformål atskabe moderne ,effektive rammer forden
danske økonomi ,forelagde regeringen den 31.januar 1973 folke -

-60-
tinget etlovforslag vedrørende dannelse afencentral investe­
ringsfond .Denne fond skal være alle lønmodtageres fælleseje og
modtage indbetalinger fraarbejdsgiverne efter enover tiden
voksende skala med enbegyndelsesprocent på0,50 afalle udbetal­
telønninger ogenslutprocent efter 10årpå5$aflønsummen .
Fonden skal administreres afenbestyrelse ,hvor 3/5afmedlem­
merne vælges aflønmodtagerne og2/5afregeringen .Aktieselska­
bermed over 50ansatte skal overføre totredjedele afderes
indbetalinger iform afaktier ,mens småvirksomheder skal betale
hele bidraget kontant .Stemmeretten ,der erforbundet med detil
fonden overførte aktier ,anvendes aflønmodtagerne ideenkelte
virksomheder ogikke affonden .Efter 7årkan enhver lønmodtager
fåudbetalt sinandel fordetførste årogsåfremdeles .Alle
lønmodtagere fårlige store andele .Dennuværende regering har
endnu ikke taget stilling tilspørgsmålet ,menharforelagt det
for et"indkomst -ogformuedannelsesudvalg ",dernetop har
udarbejdet sin første betænkning .
f) IBelgien har deforskellige regeringer altid stillet sig
meget velvilligt over for tanken omforanstaltninger til fremme
afindividuel formue dannelse hos lønmodtagerne over skatterne .
Afbudgetmæssige grunde harman dog tiltider været nødt til at
afvise forslag tilnye bestemmelser .
Ansvarlige belgiske arbejdsgiverkredse mener ikke ,atder
børlægges hindringer ivejen for ,atkollektive overenskomster
for bestemte sektorer eller virksomheder omfatter ordninger til
fremme afformuedannelse ,sålænge disse accepteres afbegge
parter ogerhensigtsmæssige oganvendelige .Forsåvidt angår de
foranstaltninger ,deoffentlige myndigheder har iværksat medhen­
blik påatfremme opsparing ialalmindelighed eller forlønmod­
tagerne alene ,mener PEB ,atalle forslag fraregeringens side
omdette spørgsmål bør tage hensyn til eventuelle eftervirkninger
forvirksomhedernes lønomkostninger ;desuden børeventuelle
regerings foranstaltninger foretages inden for deøkonomisk -
politiske rammer ,der ergodkendt afarbejdsmarkedets parter ,og
demåikke hindre parternes indbyrdes forhandlinger pånoget
niveau .
PGTB ,dermodsætter sigenhver form forindkomstpolitik ,
modsætter sigsåledes også enhver formuepolitik ,der erenform

»61-
forindkomstpolitik ,eller somsigter modattvinge arbejdstager­
netilopsparing .FGTB modsætter sigligeledes enhver form for
udstedelse afmedarbejderaktier ogenhver foranstaltning til
fremme afformuedannelse ,dertilsigter atintegrere arbejdsta­
gerne idetkapitalistiske system .Pådenanden side anser føde­
rationen detfornødvendigt ,atmaniværksætter enundersøgelse
afdefaktorer ,der erbestemmende fortilbøjeligheden tilfri­
villig opsparing ogtilforbrug :Fremfor attilskynde arbejdsta­
gerne tilopsparing børman søge atfratage demlysten tilfor­
brug afunyttige varer ,specielt dem ,derreklameres for imasse­
medierne .
CSChardenopfattelse ,atforanstaltninger tilfremme af
formuedannelse hosarbejdstagere børvære genstand forstadig
opmærksomhed .Denkristelige fagforening insisterer imidlertid
påennærmere undersøgelse afopsparings -ogforbrugs tilbø jelig -
heden ,således atmanpågrundlag afdenne undersøgelses resulta­
terkanfinde frem tilmåder ,hvorpå mankantilfredsstille
arbejdstagernes behov ogønsker .
Under alle omstændigheder børfølgende betingelser opfyl­
des :
-Ingen ordning mågennemføres modarbejdstagernes vilje ;
-Ordningerne vedrørende formuedannelse skal under alle omstæn­
digheder supplere dennormale aflønning ogindkomstdannelse ;
-Ordningerne måikke betragtes som etmiddel tilatopnå ret
tildeltagelse ivirksomhedernes ledelse ,daarbejdstagerne
kræver denne retalene ikraft afderes arbejdsindsats ;
-Sådanne ordninger måhvile påetgrundlag ,der ertilstrække­
ligt solidarisk til ,atdeallerede eksisterende lønforskelle
mellem økonomisk stærke ogøkonomisk svage virksomheder ikke
yderligere skærpes .
-Manbørforetrække ordninger ,ifølge hvilke debeløb ,derstil­
lestilrådighed tilformuedannelse ,anvendes påenmåde ,der
står irimeligt forhold tilindustripolitikken inden forram­
merne afdennationale planlægning .
g) IItalien gåralle sociale grupper indforfremme af
frivillig ,privat opsparing .Ifølge detøkonomiske program for

-62-
1966-70 påtænktes indført enordning medmvesteringsløn .Ifølge
denforeløbige rapport iforbindelse med det økonomiske program
for1971-75 (1980-pro jektet )skulle degældende ordninger tages
optilfornyet behandling medhenblik påatbegunstige ikke blot
deudlejede boliger ,men tillige adgangen tilerhvervelse affast
ejendom ogden dermed forbundne opsparing .Idenne forbindelse
blev der i1974 fremsat etlovforslag omindførelse afenbolig -
opsparingsordning ,derblev genoptaget ioktober 1978 .Detnuvæ­
rende forslag sigter påatgive enhver italiener mulighed forat
åbne enbolig-sparebog .Indeståendet reguleres islutningen af
hvert årmed75$afudviklingen iforbrugerprisindekset .De
påløbne renter (derkapitaliseres vedårets udgang )fritages fra
kildeskat .Nårdenpågældende person har opsparet mellem lire
6og8millioner påsinkonto ,harhanrettil etbyggelån ,der
ligeledes reguleres islutningen afhvert år,dogtil etmaksi­
malt beløb pålire 36millioner ,derskal tilbagebetales over
20år.
CISL (italiens LO)harfremsat etlovforslag (sombort­
faldt medlovgivningsperiodens udløb ),dersigtede påiværksæt­
telse afen"kontraktlig opsparing "pånationalt niveau ,dvs .en
frivillig opsparing forlønmodtagerne .Dette forslag erikke
blevet fremsat pånyogfigurerer ikke længere iCISLs officielle
dokumenter .
CGIL ,derafviser enhver form forindkomstpolitik ,er
principielt modstander afenformuepolitik ,der eretledheri .
Påsamme måde erdenne fagforening imod ordninger ,dermédfører ,
atlønmodtagerne deltager ikapitalakkumuleringsmekanismer ,som
domineres afstorkapitalen .CGIL mener ,atdetikke erformuedan -
nelse hoslønmodtagere ,der erhovedproblemet ,men atdet ifør­
sterække drejer sig omfordelingen afdennationale formuetil -
vækst (meddetformål atkonstatere ihvilket omfang arbejdsta­
gerne fårdelderi )samt forbrugets udvikling herunder ,især
forholdet mellem privat ogoffentligt forbrug .Den afdeitalien­
ske fagforeninger krævede skattereform børmuliggøre enoffentlig
udgiftspolitik ,dersigter mod enbegunstigelse afsociale inve­
steringer oggenoprettelse afden økonomiske balance iItalien .
Påboligområdet harfagforeningerne ideres drøftelser
medregeringerne omdevigtigste reformer ,erklæret ,atde
prioriterer boligbyggeri til udlejniner høiest.

-63-
Detliberale parti har iparlamentet fremsat etlovfor­
slag ommedarbejderaktier .Det omhandler aktieselskaber med en
aktiekapital påover lire 10milliarder ,derharværet noteret
påbørsen ifemår,ogsom isamme tidsrum harudbetalt etårligt
udbytte påmindst 6$.Hvis enafdisse virksomheder beslutter at
tildele dendelafdeansatte ,hvis årsløn ikke overstiger
2400000lire omåret ,midler tilkøbafaktier idenpågældende
virksomhed ,vildisse beløb kunne fratrækkes denskattepligtige
indkomst .Aktier ,derkøbes afdeansatte ,kanførst sælges efter
treår,ogderes dividender erskattefri inden forengrænse på
lire 480 000 .
h) IDetforenede Kongerige hardeskiftende regeringer
adskillige gange understreget denbetydning ,detillægger enlang
række instrumenter tilkanalisering afopsparingen .Deforskel­
lige partier (eller arbejdsgrupper inden fordisse harpåforskel­
lig visudtrykt deres interesse forforskelligartede former for
deling afvirksomhedernes overskud ogkapital .I1973 offentlig­
gjorde enstudiegruppe inden forLabour-partiet etdokument om
kapital oglighed .Grundtanken heri eroprettelsen afenfond ,
"Dennationale Arbe jderfond ",hvortil virksomhederne årligt skal
overføre 1$afderes kapital ,samtidig medatdeudsteder nye
aktier for atbevare deres likviditet .Selskaber baseret påper­
sonlig deltagelse skal indbetale 5%afderes samlede lønninger .
Alle lønmodtagere modtager samme antal cerfifikater frafonden .
Disse kanikke sælges inden fordeførste syv (eller fem )år.
Efter dette tidsrum kan certifikaterne fraførste årsælges osv .
Fonden skal administreres afetrepræsentantskab beståen­
deafrepræsentanter forlønmodtagerne (flertallet ),særlige
rådgivere udnævnt afregeringen ogrepræsentanter forselve
regeringen .Ivirksomhederne udøves stemmeretten affonden og
ikke afdelønmodtagere ,derdeltager ifonden .
Detliberale parti harlænge været tilhænger afenaktiv
formuedannelsespolitik .Detgårindfor ensmidig ,decentralise­
retordning ,derindebærer ,atlønmodtagerne generelt fårandel
ideres egen virksomheds overskud samdidig med ,atdedeltager i
beslutningsprocessen påvirksomhedsplan .

-64-
Detkonservative parti var isitdokument "Theright
approach "fra1977 positivt stemt over forskattefritagelse (i
optil 5år)iforbindelse medpersonalets købafaktier iden
pågældende virksomhed .Virksomhederne kunne tilderes personale
uddele optil10$afderes overskud førskat ,ogdethertil
anvendte beløb kunne trækkes fraskatten påovers kudet .
CBI (arbejdsgiverne )understreger ,atalle former for
ØDbør være fakultative .
TUC (fagforeningerne )gårimod planerne omoverskudsde­
ling blandt lønmodtagerne iden enkelte virksomhed ogstøtter de
opsparings planer ,dertilbydes hele befolkningen .
i) IIrland erØD-ordningerne endnu pådetindledende drøf­
telses stadium .Idenne forbindelse undersøges ligeledes andre
former for formuedannelse som f.eks .invest eringsløn .
Påfagorganisationernes side skal detbemærkes ,atf.eks .
"Irish Transport andGeneral Workers Union "viser enstigende
interesse fordeltagelse ivirksomhedernes resultater ,idet den
har tilhensigt atgøre dette til etkrav under dekollektive
over ensk omstforhandl inger .
j)ILuxembourg drøfter deputeretkammeret etlovforslag ,der
tager sigte påatændre deordninger ,ifølge hvilke staten yder
individuel støtte ved opførelse eller købafenbolig ,hvad enten
denne ernyeller gammel ,Ifølge forslaget yder staten garanti
iforbindelse medlån tildenførste bolig .Lånet kan således
udgøre 90$afdensamlede pris istedet fordenuværende .80$ .
Desuden afhænger byggepræmierne afdenpågældende persons ind­
komst ogantal forsørgelsesberettigede børn .

-65-
I.OPSPARINGSFREMMENDE FORANSTALTNINGER .DER TILBYDES HELE
BEFOLKNINGEN
A.Foranstaltninger tilfremme afopsparing iværdipapirer o.l .
1.Skattefordele
1.1 . Skattefritagelse forrenter afindestående påopsparings ¬
konti erettraditionelt middel tilfremme afopsparingen i
værdipapirer .Imodsætning tilnyere ordninger erskattefordelene
ikke betinget afen "bestemt bindingsperiode ,selv omsparer og
pengeinstitut igivet fald kan træffe aftale omensådan .Denne
form forskattefritagelse findes iBelgien .Luxembourg .Frankrig .
Italien .Det forenede Kongerige ogIrland ogendvidere frabegyn­
delsen af1975 iForbundsrepublikken Tyskland .Iførstnævnte
land (lovaf11.7.1972 medændringer )errenter afindestående
påopsparingskonti i"Caisse générale d'Epargne etdeRetraite ",
andre sparekasser under enoffentlig institution eller private
sparekasser ogandre pengeinstitutter fritaget forpersonlig
indkomstskat optil etmaksimums beløb påbfr .15000 omåret .
Derskal idenforbindelse være tale omindlån påanfordring ,
somfremgår afensparekassebog .
Denluxembourgske lov (af20.7.1973 medtilbagevirkende
kraft fra1.7.1973 )harsamme rækkevidde .Detskattefrie grund­
beløb erfastsat tillfr .15000 .Opsparingskontoen kan oprettes
ienhver bank ,der erunderlagt banktilsynet iLuxembourg ,her­
under også "Caisse d'Epargne del'Etat ".Indlån påanfordring ,
opsigelse eller fast termin skal være indført iensparekassebog ,
ogformålet skal være kapitalanbringelse eller opsparing .
INederlandene eretbeløb påfl.200afrenterne af
indestående påopsparingskonti fritaget for indkomstskat .
1.2 . IDet forenede Kongerige erdeførste £70irenteindtæg­
terfraindestående på"National Savings Bank Ordinary Accounts "
og"Trust eeSavings Bank Ordinary Accounts "(offentlige ogpriva­
tesparekasser )skattefri foratfremme denne opsparingsform .
Det tilladte maksimumsbeløb påopsparingskonti udgør
£10 000 .Sparerne kanmedkort opsigelsesvarsel hæve endelaf
I'
!

-66-
detindestående beløb paopsparingskontoen ,hvorefter derbetales
renter afrestbeløb .Der tilbydes også opsparingsmuligheder gen­
nem "Building Societies "(byggesparekasser ).
IIrland fritages renteindtægter påoptil I£70 iøje­
blikket for indkomstbeskatning «
Dette gælder foralle ,derhar oprettet opsparingskonti ipost-
sparekassen ,investeringssparekasser eller debanker ,derstår
opført pådenofficielle liste (artikel 344 ilovomindkomstskat ,
ændret i1967 ).Forgifte personer errenteindtægter påindtil
I£70forhver ægtefælle fritaget for beskatning .
1.3 . IFrankrig errenterne afdeiA-sparekassebøgerne ind­
førte beløb fritaget for indkomstbeskatning .Der erikke fastsat
noget maksimumsbeløb forskattefritagelse ,menderkanhøjst
indbetales ffr .41000pådisse sparekassebøger .Vedbeløb over
denne grænse skal deroprettes enekstra sparekassebog (B-spare -
kassebog ).Renteindtægter afindeståendet pådenne beskattes
efter denskattepligtiges eget valg pånormal måde eller ved
skattetræk med frigørende virkning .Medhenblik påatfremme
langsigtet opsparing erder indført enC-sparekassebog .Debeløb ,
derindsættes påensådan ,indefryses i3år.Tilgengæld ydes
der enhøjere rentesats ,derligeledes erfritaget forskat .
Også renterne ogpræmierne vedrørende boligopsparings -
bankbøger og-planer erfritaget for indkomstbeskatning .Der kan
højst indbetales ffr .100000pådisse sparekassebøger eller i
henhold til disse planer .
Desuden kanpersoner ,dermodtager udbytte afinveste­
ringer påkort ogmellemlang sigt ,anmode ometskattetræk på
40$ (331/3i°forskatkammerbeviser ogenkelte indlånsbeviser )af
dette udbytte ,somdermed frigøres forindkomstskat .
1.4 . IFrankrig findes derdesuden etsærligt skattesystem
forrenter afobligationer ,som indebærer flere muligheder :
-normal beskatning medskattefradrag påffr .3000 (artikel
158-3 bilag IV,6.3 ,Code général desImpQts ),hvis denårlige
indkomst ikke overstiger ffr .180000 .Vedberegningen afden
skattepligtige indkomst trækkes derhvert årogforhver skat­

-67-
teyder ffr .3000fra detskattepligtige afkast affastforren -
tede værdipapirer ,dererudstedt iFrankrig ,ogsomeroffi­
cielt noteret påenfransk fondsbørs .Disse bestemmelser gælder
ikke forværdipapirer medindeksklausul ;
-beskatning afdisse renteindtægter med enindkomstskatteprocent
på25medfrigørende virkning .Betingelsen foranvendelsen af
denne faste skatteprocent påindtægter afobligationer er,at
emissionen erforetaget påvilkår ,der ergodkendt aføkonomi -
ogfinansministeren .Disse bestemmelser gælder ikke forværdi­
papirer med indeksklausul ;
-nedsættelse afskatteberegningsgrundlaget med ffr .1000af
renter aflån i1977 eller skattetræk på25$medfrigørende
virkning ;
-nedsættelsen påffr .3000gælder også aktie udbytte .
Inden for etbeløb påffr .5000 (plus ffr .500forhver
afdetoførste forsørgelsesberettigede personer ogffr .1000
forhver afdeandre )kanmanindtil slutningen af 1981trække
det iaktier investerede beløb fradenskattepligtige indkomst .
Denne regel gælder ikke iforbindelse med detidligere nævnte .
Skattefrie grundbeløb iforbindelse med renter affast-
forrentede værdipapirer erogså indført iItalien .Etdifferen­
tieret system medskattefradrag vedkilden (medfrigørende virk­
ning )finder anvendelse påafkast afobligationer oglignende
værdipapirer ,der ikke erfritaget forindkomstskat .
1.5 . IIrland errenten på8,5$ på5-årige sparebeviser fri­
taget forbeskatning .Denne sats svarer til enforrentning på
13$foralle indehavere ,derbetaler skat efter dennormale sats .
Detmaksimale beløb ,det ertilladt atbesidde ,udgør I£7500 ,
ogtilbagebetalingen sker med kort varsel .
Alle personer ,derharbopæl iIrland ogsomejer aktier
eller værdipapirer ietindustriforetagende eller etandet fore­
tagende medsæde iIrland ,kanunder visse omstændigheder anmode
omnedsættelse afindkomstskatten med 2o% .
IDet forenede Kongerige errenteindtægter afnationale
sparebeviser fritaget forbeskatning .Dethøjeste beløb ,det er
tilladt atbesidde idenne serie ,andrager fortiden £2000 .

-68-
Renterne afsparebevxserne samt rentesrente udbetales sammen med
kapitalen ved forfald .
1.6 . IForbundsrepublikken Tyskland erderfra 1.januar 1975
indført etfradrag iindkomstskatten forsparere .Beløbet andra­
gerDM300årligt for enlige ogDM600forægtefæller .Desuden
erdet faste beløb til erhvervsmæssige udgifter fastsat tilDM
100 (DM200forægtefæller ).Dette indebærer ,atægtefæller ikke
behøver atbetale skat afetsamlet beløb påDM800omåret ,der
fremkommer somrenter afindskud påopsparingskonti ogandre
afkast afinvesterede midler .Renterne afvisse afstaten udsted­
tebeviser ogobligationer erfritaget for indkomstskat .
1.7 . Sideløbende med ovennævnte opsparingsformer uden bindings -
periode findes der iden franske lovgivning enanden opsparings -
fremmende ordning (lovnr.65997af29.11.1965 ),hvor derer
tale omlangfristede opsparingsplaner .Opsparingsplaner ,der
består afregelmæssige indbetalinger ,skal fremme kapitaldannel -
sen ;kapitalen -ogdens afkast -skal anbringes iværdipapirer
(aktier eller obligationer )j50$skal anbringes ifranske værdi­
papirer .
Idette tilfælde bliver deskatter afafkast aflangfri­
stede sparetilgodehavender ,derallerede erindbetalt (avoir
fiscai eller crédit d'impdt ),refunderet oggodskrevet vedkommen­
deslangfristede sparekonto påfølgende vilkår :
-regelmæssige årlige indbetalinger (ieneller flere rater ),
-enbindingsperiode påmindst femår (arrlté af28.12.1967 ),
-årlige indbetalinger påindtil enfjerdedel afsparerens gen­
nemsnitlige personlige skattepligtige indkomst idetreår,
dergårforud for indgåelsen afaftalen .
Fra 1.juni 1978 kansådanne aftaler kun indgås eller
forlænges formaksimalt 5år.Efter 31.december 1971 erdet
ikke mere muligt atindgå eller fåforlænget nogen aftale .
Forpligtelserne tillangfristet opsparing indgås iform
afenskriftlig aftale mellem detpengeinstitut ,derharfået
til opgave atføre opsparingskontoen ,ogspareren '.
1)Dekret nr.66-348 af3.6.1966 indeholder enfortegnelse over
godkendte pengeinstitutter .

-69-
Disse opspanngsforpligtelser kanforlænges med eteller
flere år,såfremt forlængelsen finder sted året førbindings -
periodens udløb .
Overholdes bindingsperioden ikke ,bliver beløbene skatte­
pligtige .Enundtagelse gøres vedforce majeure eller vedden
skattepligtiges dødeller fuldstændige erhvervsudygtighed .
1.8 . Enyderligere opsparingsform erfors ikringskontrakt er.
derfastsætter udbetaling afenkapital ,nårdensikrede dør
eller når envisalder .Indgåelse afsådanne kontrakter fremmes
iseks afFællesskabets medlemsstater vedhjælp afskattefordele :
forsikringsbidragene kan helt eller delvis fradrages idenskat­
tepligtige indkomst .Betingelserne foratkunne fradrage disse
udgifter ertemmelig forskellige ideenkelte stater .IBelgien ,
Luxembourg ,Irland ,Det forenede Kongerige ogFrankrig erder
foreskrevet enmindsteløbetid forkontrakten på10årogiFor­
bundsrepublikken Tyskland enmindsteløbetid på12år.Ialle
seks lande eretårligt maksimumsbeløb fradragsberettiget .Dette
maksimums beløb ligger enten helt fast eller udgør enprocentdel
afdenskattepligtige indkomst ,eller også anvendes begge krite­
rier samtidig .
1.9 . IDanmark kanarbejdstagere trække indtil dkr .3000fra
denskattepligtige indkomst medhenblik påfinansiering afen
kapitalforsikring ,derikke erbundet til enerhvervsmæssig virk­
somhed .Skatter betales vedudbetalingen afforsikringssummen .
Samme fradrag kan opnås vedbank -ogsparekasseindskud ,der er
bestemt forindskyderen selv ,efter athan ergået påpension
eller som erbestemt fordenpågældendes barn .Ibindingsperioden
betragtes indskuddene skattemæssigt set ikke somformue ,ogren­
terne afdisse beløb isamme tidsrum bliver ikke indkomstbeskat­
tet .
1.10 .Fremmende forformue dannelsen erogså skattelettelser ,
der iForbundsrepublikken Tyskland erindført forsåkaldte "ekstra -
indkomster "(Nebeneinnahmen ).Vedekstra indkomster påoptil
DM800omåret erderfastsat fritagelse forindkomstbeskatning ,
såfremt ekstraindkomster hidrører fra visse lovbestemte indkomst -
kilder .Forsåvidt angår arbejdstagerne ,hidrører ekstraindkom -

-70-
ster somoftest fraindestående paopsparingskonti ,værdipapirer ,
huslejer oglandbruget .
1.11 . IIrland erdeafCentral Fund af1965 udbudte statsobli­
gationer fritaget forindkomstskat , undtagen såfremt
præmien indgår ienvirksomheds driftsregnskab .
1.12 . IDet forenede Kongerige betaler investeringsselskaber og
-foreninger enskat påkapitalgevinster (kuponskat )på50$af
grundsatsen forindkomstskat ,ogindehaverne modtager engodskriv­
ning på50foafgrundsatsen .Således behøver de,derbetaler skat
efter dennormale skatteprocent ,ikke atbetale skat afden even­
tuelle værdistigning ,som deopnår vedsalg afderes værdipapirer .
Forsåvidt angår alderspensionskontrakter ,erårspræmi -
erne pågodkendte alderspensionskontrakter ,somskal betales af
selvstændige eller personer ,derikke eromfattet afenalders -
pensionsordning ,ligeledes skattefri .
2.Opsparingspræmier ,indeksreguleret opsparing
2.1 . IForbundsrepublikken Tyskland udbetaler staten ihenhold
tillovomopsparings præmier (SparprSmi enges etz=udgaven af20.
december 1977 )skattefri præmier påspareindskud ,derindbetales
afsparere ,der erfuldt indkomstskattepligtige ,ogsom ikke i
samme kalenderår anmoder ompræmier iforbindelse med boligopspa -
ring eller omskattefritagelse forbidrag ihenhold til enbolig -
opsparingskontrakt .
Loven fastsætter fem opsparingsformer :
-Opsparingskontrakter medhenblik påformuedannelse :spareren
forpligter sig over for etpengeinstitut til atinvestere de
beløb somhansparer ihenhold tilloven omde"624DMM
(jfr #pkt .15.1 .);
-engangsindskud somled ienalmindelig opsparingskont rakt :
spareren forpligter sig over for etpengeinstitut til ikke at
hæve det indsatte beløb før efter udløbet afenbindingsperiode
påseks år;
-opsparingskontrakt med faste opsparingsrater :spareren forplig­
tersig over for etpengeinstitut til iettidsrum afseks år
regelmæssigt atindbetale enslydende indskud ogikke athæve

-71-
disse beløb førefter udløbet afensyvårig bindingsperiode
(seks årsindbetalinger +enyderligere bindingsperiode på1år);
-erhvervelse afværdipapirer :spareren forpligter sigtilikke
atsælge deerhvervede værdipapirer førefter bindingsperiodens
udløb .Derskal være tale omværdipapirer iselskaber ,derharsæ­
deiForbundsrepublikken Tyskland eller Vest-Berlin ,oghvis
ledelse også befinder sigderj
-låntilarbejdsgiveren :arbejdstageren forpligter sigtilat
stille debeløb ,somhanmodtager somled iformuedannelsen ,
ogsomkommer oven ilønnen ,tilrådighed forarbejdsgiveren
ogtilatbinde disse beløb iseks eller syv år.
Indskuddene påopsparingskonti skal mindst andrage DM60
omåret .Derimod erhøjeste indskud DM800forenlige ogDM 1600
foralle øvrige sparere .Desuden erderindført indkomst græns er,
således atdenskattepligtige indkomst for enlige ikke måover­
stige DM24000 ,medens dettilsvarende beløb forgifte sparere
erDM48000 .Disse indkomst græns erforhøjes medDM 1800for
hvert barn under atten år.Debeløb der eropsparet ihenhold til
"loven omde624DM",medtages ikke vedberegningen afdette
maksimumsbeløb .
Præmiekrav foreligger kun ,såfremt spare indskuddene hver­
ken direkte eller indirekte står iforbindelse med optagelse af
lån ogikke hæves førudløbet afbindingsperioden .Såfremt ind­
skuddet hæves førbindingsperiodens udløb ,bortfalder deerhver­
vede præmier .Udbetaling ,afståelse eller belåning førtiden
fører dog ikke tilbortfald vedsparerens eller dennes ægtefælles
død eller fuldstændige erhvervsudygtighed .Detsamme gælder ,så­
fremt spareren efter toårs opsparing indgår ægteskab .Ophører
indbetalingerne påenopsparingskontrakt med faste opsparings -
rater ,f.eks .vedatenvandrende arbejdstager vender tilbage
tilsithjemland ,udbetales dervedbindingsperiodens udløb kun
præmi~ fordeindbetalinger ,derrent faktisk harfundet sted .
Siden 1969 har detværet muligt atskifte fraopsparing
gennem opsparingskonti tilopsparing iværdipapirer eller bolig -
opsparing .Deopsparede beløb kanligeledes uden fortabelse af
præmie anvendes tilboligbyggeri ogtilinvestering ienselv­
stændig erhvervsdrivendes virksomhed .

-72-
Præmien andrager 20$forenlige oggifte uden børn og
forhøjes med2$forhvert barn .
2.2 . IIrland findes derinvesteringsbeviser med enrente på
7.5$ p.a .+enpræmie på5$efter 5årsforløb .Renterne indkomst -
beskattes ikke vedudbetalingen ,menpålignes denskattepligtige
indkomst .Selve præmierne erskattefri .
Ihenhold tildenseksårige opsparingsplan forregelmæs­
sige indbetalinger forpligter spareren sig tilatopspare et
fast månedligt beløb mellem I£1og50over en12måneders-perio -
de.Denhermed opsparede sum bindes derefter påkontoen i2år.
Efter udløbet afdenne periode kommer enskattefri præmie ,der
reguleres efter forbrugerprisindekset ,tiludbetaling .Hvis det
opsparede beløb bindes i5år,udbetales enekstra præmie på5$
afdette beløb .Dergaranteres etmindsteudbytte ,dvs .præmier og
renter (30$efter toårogoptil70$efter 5år),nårdette er
større enddet ,derfølger afindeksreguleringen .
Forpersoner på65årogderover erder indført enord­
ning medkøbafsparebeviser (optilmaksimalt I£750).Kapital ¬
værdien afdisse beviser indeksreguleres iforhold tiludviklin­
gen iforbrugerprisindekset .Efter etårsbinding udbetales der
enpræmie ,somligeledes står iforbindelse medforbrugerprisin -
dekset ,oghvis beviset bindes itreår,udbetales der enekstra
præmie på5$afkøbsprisen .Alle præmierne erskattefrie .
2.3 . IDet forenede Kongerige trådte "British Savings Bonds "
i1968 istedet for "Defence Bonds "(indført i1939 )og"National
Development Bonds "(indført i1964 ).Desælges til£5stykket
med etmaksimum på£10000 .Løbetiden erfem år.Efter dette
tidsrum udbetales derenpræmie på5$.Renterne ,dertilskrives
hvert halve år,erdogskattepligtige ."Ulster Development Bonds "
(derkunudbydes iNord-Irland )harsamme betingelser som "Bri-
tish Savings Bonds ".
Endnu etopsparings fremmende præmiesystem erdetsåkaldte
"Save -as-you-earn" -system (SAYE ).Denne opsparingsmulighed fast­
sætter ,atspareren ,der ifemårregelmæssigt indbetaler faste
månedlige beløb ,modtager enpræmie på14månedlige indbetalinger ,

-73-
hvis detopsparede beløb hæves vedudgangen afdenne periode .
Hvis detopsparede beløb bliver stående iyderligere toår(7år
ialt),fordobles præmien (28månedlige indbetalinger ).Renter og
præmier ,derudbetales ihenhold tildette system ,erskattefri .
Mendetharhaft stor betydning ,atregeringen ijanuar
1975 indførte tonyeopsparings planer itilknytning tilleveom-
kostnings indekset.Denførste ordning ,dertrådte ikraft 2.juni
1975 ,omfatter ennytype nationale opsparingscertifikater ,som
kundækker personer ,derharnået denvedlovfastsatte pensions­
alder .Denmindste enhed erher£10 (maksimuminvesteringen er
£500).Certifikaterne reguleres efter udviklingen idetailpris -
indekset under forudsætning af,atdeharværet bundet imindst
etår.Ercertikikaterne bundet ifemår,vilderblive udbetalt
entillægs præmie ,dersvarer til4$afkøbsprisen .Den anden
opsparings plan ,dertrådte ikraft 1.juli 1975 ,omfatter udste­
delse afnyesparebeviser ,derbetales veddirekte tilbageholdel­
seilønnen forsparere ialderen fra 16årogderover (denaf­
løser dentidligere nævnte SAYE-ordning .Detmånedlige minimale
bidrag er£4(maksimum £20).Under forudsætning afatspareren
harforetaget de60indbetalinger ,han erforpligtet til ihen­
hold tilkontrakten ,kanhanhæve sinopsparing ,derreguleres
efter udviklingen idetailprisindekset .Hvis spareren ønsker det ,
kanhanuden yderligere indbetaling lade sin opsparing blive
stående ientillægsperiode på2år,hvorefter hanharrettilen
præmie ,dersvarer tiltomånedlige bidrag ,ogsomlægges tilen
eventuel indeksregulering .
Indkomsterne fra disse toopsparingsplaner vil blive
fritaget forindkomstskat ogskat påkapitalforøgelsen .Spareren
vilunder ingen omstændigheder modtage etbeløb ,der ernominelt
lavere endhans oprindelige indskud .Deltagelse idisse opspa­
ringsordninger kankun skegennem theDepartment forNational
Savings .
2.4 . ILuxembourg udarbejdede regeringen idecember 1976 sam­
menmed "Caisse d'Epargne del'Etat "enindeksreguleret opspa -
ringsplan .Renten fordepågældende konti ,hvorpå derhver måned
indsættes etbeløb ,ogsomspærres inogle år,erligmedden

-74-
gennemsnitlige inflationssats idetpågældende regnskabsår for­
højet med0,5$ ,uden atdendogkanligge linder 7$ogover 9$.
Året efter besluttede deprivate banker attilbyde deres kunder
enlignende opsparings plan pålidt gunstigere vilkår .
2.5 . Enopsparingspræmieordnings vigtigste karakteristika
finder man også iNederlandene iloven omungd omsopsparing .Unge
mellem 15og20årkan indgå en"ungdoms opspar ingskontrakt Hmed
etpengeinstitut .Efter enopsparingsperiode påmindst 6oghøjst
9årharderettilenskattefri præmie på10$afdetopsparede
beløb medtilskrevne renter .Denmaksimale årlige opsparing er
fastsat til fl.480 .Der erret tilpræmie efter etkortere
tidsrum ,såfremt mangifter sigeller den eneafforældrene dør ,
ogpræmien kommer tiludbetaling med detsamme ,såfremt spareren
selv afgår ved døden .
3.Diverse ordninger
3.1 . I"Caisse d'Epargne del'Etat "iLuxembourg findes en
lang række særlige opsparingsformer forunge (opsparing iskolen ,
ungdoms opsparing ,opsparing medhenblik påerhvervsuddannelse ).
Deerforskellige med hensyn tilaldersgrænser ogbindings perio­
der .Den særlige fordel erdenhøje rente samt iforbindelse med
opsparing medhenblik påerhvervsuddannelse (forunge ialderen
21-30 år)retten tillåntilgennemførelse afenerhvervsuddan -
nelse ,købafbolig osv .Denne retgælder indtil 36-års alderen .
Pr.31.december 1977 deltog 64986personer iopsparings­
ordningen forunge (lfr .1057mio),og11283deltog iordningen
medhenblik påerhvervsuddannelse (lfr .1767mio).

-75-
B.Foranstaltninger til fremme afopsparing ifast ejendom ,
4.Skattefordele
4.1 . Deskattefordele ,somtilbydes hele befolkningen med
henblik påfremme afopsparing ifast ejendom ,eksisterer i
samtlige lande .INederlandene .Danmark .Italien ogLuxembourg
kanrenter afrealkreditlån fuldt udfratrækkes denskattepligti­
geindkomst .IBelgien kansådanne renter vedskatteberegningen
kunfratrækkes med detbeløb ,dersvarer tildenopgivne indtægt
afkapitalen iværdipapirer eller fast ejendom .
4.2 . IFrankrig kanrenteudgifter påindtil ffr .7000plus
ffr .1000pr.forsørgelsesberettiget person iforbindelse med
lån tilerhvervelse ,opførelse eller store reparationer afden
første bolig fradrages denskattepligtige indkomst (såfremt den
skattepligtige ejer denpågældende bolig ).Desuden betales der
vedkøbafgrund eneffektiv merværdiafgift på5,28$ ,ogder
skal ikke betales "tinglysningsafgift "på16,6$ .Vedkøbafbyg­
ninger tilboligformål anvendes enreduceret tinglysningsafgifts -
sats på4,8$ .
4.3 . IForbundsrepublikken Tyskland kan enbestemt procentdel
afudgifterne til ethus (en-eller tofamiliehuse )eller enlej­
lighed (5$omåret ideførste 8år,derefter 2,5$ )trækkes fra
denskattepligtige indkomst fordenperson ,derhar beordret
byggeriet udført eller erdenførste køber .Sigtet meddenne
ordning eratopnå enhurtigere amortisering .Skattemæssigt
begunstiget erdogkunudgifter til opførelse eller erhvervelse
afboliger påindtil DM150000 (DM200000vedtofamiliehuse )
1)efter fradrag afprisen påbyggegrunden '.Desuden betales der
ingen "Grunderwerbsteuer "(grundskat )hvis derskal bygges offent­
ligt støttede eller skattebegunstigede boliger pågrundene (og
?boliger iprincippet ikke erstørre end156m).Dette gælder
også vederhvervelse afetnythuseller ennyejerlejlighed .
Vedkøbafetenfamiliehus eller enlejlighed erderfritagelse
fordenne skat påoptilDM250000ogvedkøbafettofamilie­
huspåoptilDM300000 .
1)Artikel 7bilov omindkomstskat .

-76-/
4.4 . IIrland kan betalte renter aflån tilkøb afhus eller
lejlighed trækkes fra idenskattepligtige indkomst .Alle nye
subventionerede huse erfritaget forstempelafgift .Itilfælde
af,atkøberen ikke opfylder betingelserne foratopnå støtte ,
fritages hanalligevel ,forudsat atbygmesteren framiljøministe­
riet harmodtaget enattestering om,atbyggeomkostningerne er
rimelige .
4.5 . IDet forenede Kongerige fastsættes ved Finance Aet af
1977 skattelettelser vedbetaling afrenter pålån tilerhver­
velse ogforbedring affast ejendom .Envigtig betingelse er
dog ,atboligen erlåntagerens (eller dennes forsørgelsesberet -
tigede pårørendes ,tidligere ægtefælles eller fraskilte forsør -
gelsesberettigede ægtefælles )eneste eller første bolig .Optages
lånet medhenblik påerhvervelse afbolig ydes det ialmindelig­
hedsomrealkreditlån ,ogidette tilfælde erskattebegunstigel -
senforlånpåindtil £25000 ikke tidsbegrænset .Ofte kombine­
rerkøberen afenbolig sitrealkreditlån med enlivsforsikring
ogkansåledes gøre krav påtoskattefordele ,nemlig enskattefor -
del iforbindelse medlånoptagelsen ogenskattefordel iforbin­
delse med betalte renteudgifter ,
5.Boligopsparing ogboligopsparingspræmier ^^
5.1 . Enanden ordning tilfremme afopsparing ifast ejendom
erboligopsparing .IForbundsrepublikken Tyskland har kun denne
opsparingsform større betydning blandt defire former forpræmie -
opsparing 'der ertilrådighed .
1)Som "præmie "iforbindelse medboligopsparing forstås idenne
rapport både etsamlet engangsbeløb (vederhvervelse eller
opførelse afbolig )ogbeløb ,derudbetales irater over
flere år.
2)Lovaf28.august 1974 ,somændret den20.december 1977 .
Detre øvrige opsparingsformer er:
a)erhvervelse afandele iboligandelsforeninger .
b)indskud somled iboligopsparingskontrakter medbanker ,
sparekasser eller visse godkendte boligselskaber .
c)indskud somled ikapitalopsparingskontrakter medbolig­
selskaber .

-77-
Enhver indkomstskattepligtig person med enindkomst på
indtil DM24000forenlige ogDM48000forgifte +DM 1800
forhvert forsørgelsesberettiget barn kandeltage idenne
opsparingsform ,dogunder forudsætning af,atdenpågældende ikke
hargjort krav påpræmie ihenhold tilloven omopsparings præmier
(2.1.)ogathanikke gørbrug afsinrettilskattefradrag for
særudgifter iforbindelse medboligopsparing .
Detbeløb ,derskal opspares årligt foratfåhøjeste
præmie ,andrager fra 1.januar 1975 DM800forenlige ogDM
1600foralle øvrige sparere .Indbetalinger ihenhold tilloven
omde"624DM"har ingen betydning fordette maksimumsbeløb .
Loven fastsætter enbindingsperiode påmindst 7år,dogkande
opsparede beløb anvendes før bindingsperiodens udløb uden forta­
belse afpræmier itilfælde afsparerens død eller erhvervsudyg -
tighed eller medhenblik påøjeblikkelig anvendelse tilopførelse
afenbolig påtysk område .Respekteres bindingsperioden ikke ,
fortabes retten tilpræmie ,ogdepræmier ,derallerede ermodta­
get ,skal tilbagebetales .
Præmien andrager 18$forenlige oggifte uden børn og
forhøjes med2$forhvert barn .Halvdelen afpræmien betales af
forbundsr egeringen ,ogdenanden halvdel betales afdelstaterne .
Boligopsparingsindskuddene kan fradrages idenskatte­
pligtige indkomst somsærudgifter indtil etvist maksimumsbeløb
ogpåvisse betingelser -enbindingsperiode på10år,enforhø­
jelse afindbetalingerne med50$frafemte årogafkald iløbet
afsamme kalenderår påvisse andre former forbegunstiget opspa­
ring .Såfremt indskuddene fratrækkes idenskattepligtige ind­
komst ,bortfalder præmien .
5.2 . IBelgien har "Caisse Générale d'Epargne etdeRetrai.te "
(CGER )oprettet enboligopsparingsordning .Opspar ingskont rakters
løbetid ernormalt på5år,efter udløbet afdenne periode har
spareren rettiletlånpåhøjst detfemdobbelte afdetopsparede
beløb (optiletbestemt maksimalt beløb ).Endvidere harden
pågældende enfortrinsstilling vedoptagelse afnormale realkre­
ditlån .Retten tillånet fortabes ikke ,selv omdetopsparede
beløb hæves førdenfastsatte bindingsperiodes udløb medhenblik
påopførelse eller erhvervelse afenbolig .

-78-
5.3 . ILuxembourg erdervedlov af27.juli 1971 indført en
boligopsparingsordning .Denne ordning fastsætter følgende fordele
efter enopsparingsperiode på3år:
-Ydelse afenopspar ingspræmie ,der erligmed detilskrevne
renter påboligopsparingskontoen ,dogsåledes atdenne præmie
ikke måoverstige lfr .40000 ;præmien erskattefri ;
-mulighed forlånpå150$ afdetopsparede beløb ;
-statsgaranti påindtil 25$aflånet ;
-ydelse afenrentegodtgørelse ,således atrenten for etlånpå
lfr .1200000meddennuværende rente på6-|$nedsættes til
henholdsvis 5$forægtepar uden børn ,4,5$ forfamilier med et
barn ,4$forfamilier med 2børn ,3,5$ forfamilier medtre
børn og3$forfamilier medfire børn .
5.4 . IFrankrig findes enboligops paringsordning (lovnr.
65-554 af10.juli 1965 og"décret "nr.1230 og1231 af24.de­
cember 1969 ).Ordningen kombinerer præmie fordel en (staten betaler
enpræmie afsamme størrelse somdetilskrevne renter ),fritagel­
senforbeskatning (renterne afindbetalte beløb erfritaget for
indkomstbeskatning )ogydelsen aflåntilnedsat rente .

-79-
Deterinteressant atkonstatere ,atdersomfølgeaf
1969-reformenindførtes enopsparingsordning medbindingsperiode
medbetegnelsen "pland'épargne-logement ".Denneordninginde­
bærerstørrefordele end"compted1épargne-logement "uden
1)bindingsperiode
Deopsparede beløbefterdisseplanerandrogi1975
ffr.44.920mio;påboligopsparingskonti indsattes derimod
ffr.12.180mio.
1
Boligopsparings- IBoligopsparings -
OPSPARINGSPERIODE konti planer
A.-Indskud
-mindstebindings-
periode 18måneder 4år
-maksimumsbel0b ffr.100000 ffr.100000
B.-Udbytter
3,25% 4,5$ -rentesats
-opsparingsprsemie 3,257° 4,5$
-maksimumspraemie ffr.7500 ffr.10000
C.-Rådighed over fri -indskuddet erbun-1
spareindskud (forpligtelse til detiopsparings-
atbevareetspare-Perioden
indskud påmindst -vedudbetaling førffr.750) tidenkanbolig-
opsparmgsplanen
medtilbagevirken -
dekraftbehandles
LÅNETS LØBETIDsomenboligopspa-l
rmgskonto .
A.-Lånetsstørrelse
ogløbetid-multiplikations -koefficient 1,5 2,5
-maksimumsbel0b ffr.150000 ffr.150000
-længsteløbetid 15år 15år
B.Lånetsrentefod 3,25$(+1,5$til 14,5$(+1,5$til
administrationsomk .)administrât ionsomk .)

-80-
5.5 . IDanmark fremmes boligopsparingen ved lovafmaj 1970
(ændret ijuni 1974 )derfastsætter enopsparings præmie på4om
året .Spareren skal være over 18år,ogboligopsparingskontrak -
tenkankun indgås med en "bank eller etpengeinstitut .Opsparings -
perioden er3-5århvorefter detopsparede beløb kanhæves .Den
månedlige indbetaling varierer fra dkr .100-500 .Præmien kom­
merlam tiludbetaling ,hvis detopsparede beløb anvendes til
opførelse eller forbedring afenbolig iDanmark ,pådetsted ,
hvor spareren opholder sig denstørste delafåret .
5.6 . IDet forenede Kongerige harregeringen fremsat et
forslag ,der erblevet vedtaget afparlamentet ,ogsomsigter
påatfremme adgangen til erhvervelse afejerbolig for deførste
købere .Denne plan erenkombination afydelse (påvisse betin­
gelser )afetrentefrit lånpå£600 ,derførst skal tilbagebe­
tales fradet 6.år,ogafbetaling afenpræmie fordepersoner ,
der imindst 2årførdetår,hvor boligen købes ,haropsparet
minimum £300 .Den skattefrie præmie kan andrage fra£40til
maksimum £110for enopsparing på£1000 .
5.7 . INederlandene betaler staten aftagende tilskud i
maksimalt 10årtilpersoner ,derlader opføre eller erhverver
ennubolig iNederlandene ,Tilskuddenes størrelse afhænger af
beboet areal ,beliggenhed samt byggeudgift .Den samlede bygge -
udgift-inklusive udgifter tilbyggegrund måikke overstige
fl.115000 .Såfremt denpågældende tidligere boede ienejer­
bolig ietslumkvarter ,forhøjes statstilskuddet med50$ .
Der erogså mulighed foratfåkommunal garanti for
realkreditlån påoptilmaksimum fl#200 000 .
S.Byggelån
6.1 . IFrankrig yder "Crédit Poncier deFrance "og"Crédit
Agricole *byggelån med enrentegodtgørelse ,derbetales afstaten .
Denaf"Crédit Foncier deFrance "ydede støtte tager udgangspunkt
iloven af1950 ,ihenhold tilhvilken byggelån tilopførelse af
nyeboliger præmieres påbetingelse af,atmyndighedernes bestem­
melser efterkommes .

-81-
Dersondres mellem tolånetyper :
-Foratfåudbetalt etPrét spécial immédiat (samtidigt særligt
lån )(PSI )mådenkommende ejer godtgøre athans indkomst
ikke overstiger etvist beløb .Etsamlet lånpårundt regnet
60$afboligens kostpris ydes direkte af"Crédit Foncier de
France ",derderefter nedsætter denrente ,låntagerne skal
betale .Rentefoden er7$ideførste 10årog10$ idenæste
10år.Iforbindelse medboligstøttereformen af1977 (jf.nr.
13.2 .)vildenne form forlångradvis blive erstattet af
Pr§t aidé å1'accession ålaproprieté (statsstøttet lån til
erhvervelse afejerbolig )(PAP ).Deboliger ,derfinansieres
vedhjælp afetsådant lån ,skal anvendes somprimære boliger .
Lånene ydes kunhusholdninger ,hvis midler ikke overstiger et
bestemt maksimumsbeløb ,derrevideres hvert år,ogsomsvin­
ger efter husstandens sammensætning ,ægtefællens arbejde og
boligens geografiske placering .Lånebeløbene varierer alt
efter omlåntageren selv erbygherre (den "spredte sektor "),
eller detdrejer sig omkøbafenstørre helhed (densamlede
sektor ).PAP-lånene kanefter låntagerens valg amortiseres på
15,18eller 20år.Rentefoden erfortiden 8,10$ i9årog
10,75$ idefølgende år.
-Forsåvidt angår Pr§t immobilier conventionné (aftalemæssigt
byggelån )(PIC ).erderingen indkomstgrænser ,menderimod en
højeste salgspris .Dette lån ,derdækker 80$afsalgsprisen ,
ydes direkte afbankinstitutter derkan opnå genfinansiering
afendelaflånet til engunstig rente ."Crédit Foncier de
France "får tiludligning enrentegodtgørelse afstaten .Disse
lånydes iøjeblikket påfølgende betingelser :9,25$ .forde
første 5år,10,5$ fordenæste 5årog12,5$ fordenæste 10
år.Ved "décret "af22.november 1977 blev der indført enny
ordning med "aftalemæssige lån",somskulle erstatte PIC-
ordningen .Disse låntager hovedsagelig sigte påopførelse
eller forbedring afboliger ogydes pånogenlunde samme
betingelser somPIC-lånene .Boliger ,derfinansieres vedhjælp
afdisse lån ,skal opfylde nogle minimumsbetingelser vedrøren­
depris ogareal .Ligesom forPIC-lånene kanlånebeløbet højst

-82-
nåoppå80$afomkostningerne .
6.2 . IIrland yder regeringen direkte støtte til erhvervelse
afegen bolig .Enhver ,derforførste gang køber bolig ,har
siden 26.maj 1977 modtaget enstøtte påI£ 1000 ,derikke
skal tilbagebetales .Ensådan støtte ydes ligeledes personer ,
derforførste gang bygger hus ,forudsat atfundamenteringen er
påbegyndt efter denne dato .
Forprivate ,dermodtager etlånfra enlokal admini­
stration medhenblik påaterhverve enførste bolig ,har
regeringen i1976 indført ennyform for opsparings fremmende
foranstaltning .Ideførste niårudbetaler staten låntageren
enstøtte (f.eks .I£4,50 pr.ugepåetlånpåI£5600eller
derover ),dernedsættes med enniendedel pr.år.Låntageren
betaler altså først detsamlede fastsatte afdrag fra dettiende
år.Detskal bemærkes ,atlånet ,afhængigt afdeforkøberens
familie særlige forhold ,kannåoppå100$ afboligværdien men
ialmindelighed udgør højst I£9000eller 98$afdenne .

-83-
II.OPSPAR INGSFREMMENDE FORANSTALTNINGER TIL FORDEL 'FOR
LAVINDKOMSTGRUPPER
A.Foranstaltninger til fremme afopsparing iværdipapirer o.l .
7.Skattefordele
7.1 . INederlandene fastsættes vedlovaf27.juni 1963 ,at
dehindringer afskattemæssig art ,derkanafholde småsparere
fra aterhverve værdipapirer ,skal reduceres .
Disse lovbestemmelser vedrører udstedelsen af"spare -
beviser "gennem investeringsfonds .Disse sparebeviser kankun
erhverves ogbesiddes afsmåsparere .Degældende bestemmelser
fastsætter :
-afkapitaludbyttet afdisse beviser betales ingen udbytteskat .
Investeringsfondens udbytteskat refunderes ;
-fritagelse for indkomstbeskatning afforskelsbeløbet mellem
detbeløb ,derindkommer ved indløsning afsparebeviset iden
investeringsfond ,derharudstedt det ,ogdetbeløb ,derblev
betalt ved erhvervelsen afsparebeviset j
-fritagelse for "kapitalskat "påudstedelsen afsparebeviserne ;
-fritagelse for "stempelafgift "ved indløsning afsparebevi -
serne ideinvesteringsfonds ,derharudstedt dem .
Særlige "sparebeviser "udstedes forøjeblikket kunaf
følgende 2investeringsselskaber :"Investeringsfonden forsmå­
sparere "under dennederlandske sparekassesammenslutning og
"WEBEFO "(Investeringsfond forarbejdstagere under den "katolske
fagforening iNederlandene "-NKW).
Ihenhold til lovens bestemmelser omfonds for "formue -
dannelse "dertrådte ikraft den 1.juli 1971 harsparere ,der
erhverver "sparebeviser "(oghvis indkomst ligger under indkomst -
skattegrænsen ),krav påenpræmie på35afdetbeløb ,derer
anvendt tilerhvervelse afsparebeviser (maksimumsbeløb fl.500),
dogpåbetingelse af,atbeviserne indehaves iseks kalenderår
ogikke pantsættes .

-84-
8.Opsparings præmier
8.1 . INederlandene gjaldt der indtil 1.januar 1974 en
almindelig opsparingspræmieordning (lovaf1.oktober 1965 )for
ilandet bosiddende personer ialderen 21-60 årmed enårsind­
komst påoptil 18000 fl.Detmaksimale opsparings beløb erpå
250fl.årligt ,ogpræmien erfastsat til20$afdetopsparede
beløb .Denne præmie ,dervarskattefri ,oghvoraf derikke skul­
lesvares sociale bidrag ,blev ydet dels vedkontante indskud i
bestemte spareinstitutter ,dels vederhvervelse afværdipapirer ,
indbetaling afbidrag tillivsforsikringer ogindbetalinger til
sparekasser .Præmien kom tiludbetaling efter enbindingsperiode
på4kalenderår ,såfremt derikke varoptaget realkreditlån .
Vedudgangen af1972 vedtoges enlov ,derpr.1.januar 1974
ophæver denalmindelige lov omopsparings præmier .Denne reform
indgik ienregeringsaftale ,vedhvilken detblev besluttet at
indføre en"lønopsparings ordning "(jf.nr.14.6 .og15.7 .).
9.Udstedelse affolkeaktier
9.1 . IForbundsrepublikken Tyskland harregeringen forat
fremme lavindkomstgruppernes erhvervelse afværdipapirer ladet
endelafden industrielle "Bundesvermtfgen "overgå tilprivat
ejendom ved atudstede folkeaktier ismåbeløb ,somkan erhver­
ves afpersoner med lave indkomster .
Veddenførste overgang tilprivat ejendom ,dervedrør­
te"Preussische Bergwerks - -undHtltten AG"(Preussag )vardisse
folkeaktier forbeholdt tyske statsborgere ,hvis indkomst ikke
oversteg DM16000 .For selskabets egne ansatte varderingen
indkomstgrænser .Hver interesseret kunne erhverve optil 4
aktier medens selskabets ansatte kunne erhverve 5aktier .
Emissionskursen påDM145for en100-DM-aktie låpåderværende
tidspunkt (1959 )iunderkanten afhandelskursen ogblev betegnet
som "social emissionskurs ".
Veddenne transaktion blev dersolgt aktier tilen
værdi afDM81,5 mio .
I1961 overgik Folkevognsfabrikkerne tilprivat ejen­
dom .Afgrund-kapitalen påDM600mio blev DM360solgt som

-85-
folkeaktier .Emissionskursen varDM350foren100-DM-aktiei
Veddennekursblevderydeten"socialrabat "derafhængigaf
indkomst og"børnetal androg10-25$.
Køberkredsen varbegrænsettilpersoner medfastbopæl
iForbundsrepublikken Tyskland ogmedenindkomst påhøjst
DM16000(forgifte)ogDM8000(forugifte).Allekøberefik
tildelt 2aktier,ogentredjeaktieblevtildeltvedlodtræk­
ning.Selskabets ansatte kunnekøbe10aktier.
I1965foretoges densidsteovergangtilprivatejendom
vedrørende selskabet VEREINIGTE ELEKTRI ZITJITS UNDBERGWERKS AG
(VEBA).DerblevsolgtaktiertilenværdiafoverDM524mio.
Emissionskursen påDM210foren100-DM-aktielåiunderkanten
afdenskønnede handelsværdi .
Dervarfastsat sammeindkomst grænsersomvedfolke­
vognsfabrikkernes overgangtilprivatejendom mendissegrænser
gjaldtikkeforselskabets ansatte.Køberneskulleentenvære
tyskestatsborgere ellerhavefastellersædvanlig bopæli
Forbundsrepublikken Tyskland .Hverkøberfiktildelt 2aktier.
Selskabets ansatte havdekravpå5aktier.

-86-
B.Foranstaltninger til fremme afopsparing ifast ejendom
10.Skattefordele
10.1 . Enlang række bestemmelser fastsætter enten fritagelse
for bestemte indirekte skatter ved erhvervelse afboliger eller
byggegrunde eller nedsættelse afskatteprocenten .IBelgien
nedsættes tinglysningsafgiften fra12,5$ til1,5 hvis almen­
nyttige boligselskaber eller offentlige institutioner sælger
boliger tilpersoner ,dermodtager enpræmie frastaten (sepkt .
12.1 .).Denne afgift nedsættes vederhvervelse af"ikke luksus
prægede "boliger til6$.
10.2 . ILuxembourg kanarbejdere ,håndværkere ,småbønder
eller funktionærer ,derkøber enbillig bolig eller enbygge­
grund medhenblik påopførelse afensådan bolig fånedsat
tinglysningsafgiften til1,7$ (normalsats 7$),såfremt deres
hovedindkomst erarbejdsindkomst ,deres årsindkomst ikke over­
stiger lfr .200000 (indeks 100;nuværende indeks 296 jigivet
fald medtillæg pågrund affamiliemæssig stilling ),ogderes
skattepligtige formue ikke overstiger lfr .750000 (indeks 100).
Samme fordele ydes vedkøbafen"Jardin ouvrier "(arbejderhave ),
når disse betingelser eropfyldt .Dette grundstykke mådoghøjst
ρvære på1000m (vedbørnerige familier 12a).
10.3 . IForbunds republikken Tyskland erboliger ,derfår
støtte afdetoffentlige ,fritaget forgrundskat iettidsrum
aftiår.IBelgien opkræves deringen ejendomsskatter i10år
pånyehuse oglejligheder (lovaf10.juni 1928 ),såfremt der
ikke erudbetalt præmie vedkøb eller opførelse og"revenu
cadastral "ikke overstiger visse maksimumsbeløb ^'
IItalien erder iloven fastsat store nedsættelser af
tinglysningsafgiftssatsen vedkøbafgrund ogbolig samt af
prioriteringsafgif terne .Der erogså lettelser iforbindelse
med indkomstskat til kommunen .
1)Frabfr .6000 ikommuner medunder 5000indbyggere til
bfr .12000 ikommuner med 30000indbyggere ogderover .

-87-
10.4 . Debelgiske love fastsætter skattefritagelse for
skattepligtige personer ,derhar optaget realkreditlån medhen­
blik påerhvervelse ,opførelse eller ombygning afhenholdsvis
ensocial bolig (eller enlignende bolig )eller en"ikke-luksus -
præget "bolig .Såfremt derertegnet enlivsforsikring ,der
garanterer tilbagebetaling afdenlånte kapital ,kundebeløb ,
der erindbetalt tilindfrielse afdisse lån eller tilfornyelse
heraf ,fratrækkes denskattepligtige indkomst ("Code desimpSts
surlerevenu "artikel 56).
10.5 . IBelgien erderfastsat ennedsættelse afnotarudgif -
terne ,først ogfremmest vedsalg affast ejendom ,som enten er
godkendt af"Société nationale dulogement ","Société nationale
terrienne "eller disses godkendte selskaber eller afdeaf
"Caisse Générale d'Epargne etdeRetraite "godkendte kreditin -
stitutter .Vedsalg ,der ergodkendt afovennævnte institutioner ,
nedsættes notarudgifterne med halvdelen .Det samme gælder for
lån ,derydes afdeovennævnte institutioner eller af"Ponds du
Logement delaLigue desFamilies Nombreuses deBelgique ".
11.Lån til nedsat rente ,rentegodtgørelse ,statsgaranti ,le.je -
køb
11.1 . IFrankrig anvender desociale boligforeninger (HLM )
hvert årenstor del (derfremgår affinansloven )afderes
midler påatfremme lavindkomstgruppernes erhvervelse afboliger .
Toafdefire HLM-kategorier erudelukkende beskæftiget pådette
område :detdrejer sigomkreditforeninger ,deryder realkredit­
lån ifast ejendom ,ogkooperative HLM-s elskaber bestående af
frivillige sammenslutninger afpersoner ,dererinteresseret i
atbygge egen bolig .Disse programmer finansieres ividudstræk­
ning vedlangfristede lånfralånekassen forHLM-organisat ioner­
netilenmeget lavrente samt vedsparekasselån ,hvortil staten
yder rentegodtgørelse .
Foratkunne opnå HLM-lån skal defærdigbyggede boliger
opfylde visse normer forboligareal ,ogboligernes kostpris skal
ligge vinder etvist maksimum .Kimpersoner ,hvis midler ikke
overstiger visse lovbestemte maksimumsbeløb ,kankomme i.betragt­
ning .

-88-
Staten betaler enårlig rentegodtgørelse tillånekassen
forHLM-organisationerne ,således atdenne kan opnå balance
mellem tilbagebetalingerne fraHLM-organisationerne ogdens egne
tilbagebetalinger tilCaisse desDep8ts ,deryder dendenødven­
dige midler påsamme vilkår somdem ,dergælder fordens egen
låntagning .
For tiden erfølgende rentesatser gældende forHLM-lån :
4,10$ ideførste femår,6,5$ idenæste femår,og10,10$ fra
det 11.tildet25.år.Lånene dækker 70$afboligens samlede
kostpris .
Personer ,hvis indkomst ikke overstiger etvist maksi -
mumsbeløb ,kan ikreditforeningerne opnå realkreditlån .Disse
lånhar enløbetid påmaksimalt 25år.
Dekooperative HLM-s elskaber gennemfører udlejning og
tildeling afboliger pådesamme betingelser .Denkommende ejer
bliver medlem afetkooperativ ved attegne aktier for etbeløb
svarende tilbyggeudgiften .Endelafdette beløb ,doghøjst
80$ ,dækkes vedetstatslån ogigivet fald vedoptagelse afet
tillægslån ,etsåkaldt ekstra familielån ,hvis størrelse afhæn­
gerafboligens art ogbeliggenhed .Restbeløbet betales somleje ,
derfastsættes således ,atgælden erindfriet efter højst 25år.
Personer ,deropfylder betingelserne foratopnå en
byggepræmie ,oghvis indkomst ikke overstiger etvist maksimums -
beløb ,kanopnå 20-årige lånmedhenblik påopførelse afen
bolig ,forhvis vedkommende der ergivet principielt tilsagn til
ydelse afpræmie .Idette tilfælde konverteres præmien til en
rentegodtgørelse .
Der erligeledes fastsat tillægslån med betegnelsen
ekstra familielån (ca.30$afhovedlånet ).Ensærlig betingelse
foratopnå dette tillægslån er,atdenvalgte bolig erafstemt
efter lånsøgerens familieforhold .
Disse HLM-lån villigesom PSI-lånene (desamtidige
særlige lån )blive erstattet afdenyePAP-lån (statsstøttede
låntilerhvervelse afejendom )(Jf.nr.6.1.).

-89-
11.2 . IItalien fremgår basisreglerne fordetalmennyttige
byggeri afkongeligt dekret nr.1165 af28.april 1938 ,som
senere erændret flere gange .Dette dekret fastsætter ,atstaten
iettidsrum af35åryder ettilskud på4$afbyggeudgiften
tilboligforeninger samt byggekooperativer ogoffentlige bolig­
selskaber .Disse udlejer deopførte boliger eller overdrager
demsomejendom (iforholdet 2/3til 1/3).Desåledes finansie­
rede boliger skal opfylde visse tekniske mindstekrav ogskal
have envisstørrelse .Præsidentens dekret af17.januar 1959
(nr.2)oglovaf27.april 1962 (nr.23)indeholder bestemmel­
seromoverdragelse afdisse boliger somejendom tilpersoner ,
der iforvejen bor idemsomlejere .Der erfastsat betydelige
lempelser medhensyn til både pris ogbetalingsvilkår .
11.3 . Vedlovnr.715af10.august 1950 erderindført en
finansieringsordning til fremme afopførelse af"ikke-luksus -
præget "byggeri ,først ogfremmest ikommuner medkvantitativ
ogkvalitativ boligmangel .Personer eller byggekooperativer ,der
planlægger etbyggeri ,skal indhente tilladelse fraministeriet
for offentlige arbejder .Efter godkendelse afetprojekt bliver
detpågældende beløb stillet tilrådighed forrealkreditinsti­
tutterne ,derharindgået enadhoc-aftale medstaten .Disse
anvender beløbet tilydelse afetlånpåmaksimalt 75i°afde
samlede udgifter .
Lånet har enløbetid påmaksimalt 35år,ogrentefoden
er4$.
11.4 . Entilsvarende ,omend mere omfattende ordning blev
indført vedlovdekret nr.1022 af6.september 1965 oglovnr.
1179 af 1.november 1965 .Ved disse love fastsættes lån til
nedsat rente forpersoner ,derindividuelt eller samlet ikoope­
rativer planlægger etbyggeri ,såfremt deikke idenkommune ,
hvor byggeriet tænkes opført ,iforvejen ejer enanden bolig ,
ogsåfremt deres skattepligtige indkomst efter fradrag afløn­
indkomst ,ikke overstiger lire 1200000årligt .Desamme
begunstigelser kanydes tilinstitutioner ogboligforeninger
inden for detalmennyttige byggeri samt endvidere private
virksomheder ,derbygger boliger tilpersoner ,somopfylder
disse betingelser .

-90-
Løbetiden fordisse lånmåikke overstige 25år,og
lånet måikke overstige 75$afejendommens værdi (inklusive
grund ),Rentefoden erhøjst 5,5 ogforskellen mellem vurderings­
summen ogdefaktiske udgifter betales afstaten .
Der ertruffet særbestemmelser inogle regioner med
særlig status ;disse bestemmelser falder dogikke indunder
denne rapport .
11.5 . IForbundsrepublikken Tyskland stilles der offentlige
midler tilrådighed -iform aflavtforrentede lånmedlang
løbetid eller tilskud tilnedbringelse afomkostningerne ved
låntagning påkapitalmarkedet -tilboligbyggeri tilfordel for
personer ,hvis årsindkomst ikke overstiger DM18000 .Denne
indkomstgrænse forhøjes medDM9000 forægtefælles ogmed
DM4200forhvert yderligere familiemedlem m,Zweites Wohnungs -
baugesetz "af 1.september 1965 ,senest ændret medlovaf
1.september 1976 ).
11.6 . Inden forrammerne afpolitikken for støtte til erhver­
velse afejendom sigter enlovaf23.marts 1976 mod atfremme
fast lejemål gennem kontrakter omlejekøb .Formålet hermed er,
atbefolkningsgrupper med beskedne indkomster fårmulighed for
aterhverve enbolig vedatbetale etbeløb påmellem DM40og
70 (altefter skattefordele )udover denmånedlige husleje .
Denne ordning ersåledes etmellemstadium mellem den egentlige
leje ogerhvervelsen afbolig ,idet køberen ikke ereneejer ,
menopnår beboels esret ,alt imens han ermedindehaver afdet
boligselskab ,derefter loven ejer ejendommen .Dette udelukker
ikke ,atlejeren senere kan opnå fuldt ejerskab afsinbolig .
11.7 . IBelgien kan derved opførelse eller erhvervelse af
enmindre ejendom opnås låntilenfordelagtig rente (9i°)i
"Société nationale Terrienne "(tidligere "Société nationale de
lapetite propriété terrienne ")tilopførelse eller erhvervelse
gennem selskabet selv .Staten betaler enstor delafrenterne
pådelån ,somselskabet optager foratskaffe kapital .
"Fonds delogement delaLigue des families nombreuses
deBelgique "yder byggelån tilstærkt nedsat rente tilbørnerige

-91-
familier ,hvis skattepligtige indkomst ikke overstiger etvist
maksimumbeløb .Rentefoden fordisse lånvarierer fra6,25% til
I,75% ,altefter hvor mange forsørgelsesberettigede børn og
hvor høj indkomst lånsøgeren har .
II.8 . ILuxembourg erden normale rente for deaf"Caisse
d'Epargne del'Etat "ydede byggelån 7,75% .Forpersoner ,der
modtager enpræmie tilopførelse eller erhvervelse afenbolig ,
nedsættes denne rentefod til6,25% .Staten yder desuden et
rentetilskud tilfamilier med 3forsørgelsesberettigede børn ,
hvorved rentefoden nedsættes til3,25% .Detmaksimumbeløb ,der
kantages ibetragtning vedberegningen afrentetilskuddet ,er
fastsat til lfr .600 000 .
11.9 . IBelgien kanpersoner ,dererhverver eller lader
opføre sociale boliger eller lignende boliger ,ogsom ikke i
forvejen råder over enbolig ,fåstatsgaranteret realkreditlån
ivisse kreditinstitutter .Der erfastsat øvre grænser forsåvel
rentefod som lånesum .
Såfremt detnødvendige beløb ersærligt stort ,kander
ydes etstatsgaranteret tillægslån ,hvis låntageren modtager en
præmie frastaten (derudbetales irater over enti-årsperiode
-derfor betegnelsen "opdelt' *præmie )ogiforvejen harfået et
statsgaranteret 1.prioritetslån ,ogsåfremt renten fortillægs -
lånet ikke overstiger 8,75% .
11.10 . IIrland yder delokale myndigheder lån tilhuskøb på
indtil I£9000fornyehuse ,dogpåbetingelse af,atkøberens
samlede indkomst ikke overstiger I£3500 .Landmænd måkun eje
såmeget fast ejendom ,at"rateable valuation "(beregnings grund­
lagforgrund -ogejendomsskyld )ikke overstiger I£60.Disse
lånydes tilnormal rente oghar enløbetid på35år.
11.11 . IDet forenede Kongerige indførte Department ofthe
Environment somled iloven omboligstøtte af1967 densåkaldte
"Option mortgage subsidy scheme "(Valgmulighed inden forrammer­
neafenstøtteordning iforbindelse medprioritering ).
Låntageren kanvælge deilovombyggelån fastsatte
rentetilskud istedet foratgøre krav påskattebegunstigelse

-92-
ved betaling afrenter afprioritetsgæld .Langiveren far i
princippet hele detforfaldne rentebeløb udbetalt ,menlåntage­
renbetaler irealiteten kun endelafbeløbet ,medens restbe­
løbet betales afDepartment ofthe Environment .
Denne ordning eroprettet forpersoner ,hvis indkomst
ligger under denskattefri bundgrænse .Pådenne måde får deen
støtte ,sompraktisk talt svarer tildenskattebegunstigelse
vedbetaling afrenter afprioritetsgæld ,som dekunne gøre
brug af,hvis devarskattepligtige .
Det erenbetingelse foranvendelse afdenne ordning ,
atlångiveren skal være etoffentligt anerkendt organ som f.eks .
etboligselskab ,somharfået meddelelse om,hvilken støtteord­
ning dervælges .Støtteperioden afhænger aflånets løbetid ,men
udløber 30årefter ,atoptionen ertrådt ikraft ,såfremt der
ikke ertruffet andre bestemmelser .
11.12 .For atfremme huskøb følger den irske regering en
politik ,derskal give lejere eller kommende lejere afkommunale
ejendomme mulighed for aterhverve disse ejendomme .Idenne
ordning til fremme aflejernes huskøb fastsættes tre fremgangs­
måder (deralle eriværksat afdelokale myndigheder ):
a)Ensalgsordning ,derfastsætter salg eller leasing afhuse
tillejerne tilhusets gældende pris eller genanskaffelses­
pris med etnedslag ,derberegnes pågrundlag aflejemålets
længde .Nedslaget udgør indtil 30forhuse itætbebyggede
områder ogindtil 45$forhuse pålandet .
b)Enlejekøbs ordning ,derblev oprettet i1972 ,ogsomfastsæt­
ter ,atlejerne ,når defårtildelt deres bolig ,kanvælge ,
omdevilleje eller købe boligen ,ifølge nogle bestemmelser ,
hvorefter derkangøres krav påalle debegunstigelser ,der
erfastsat ved erhvervelse afprivat ejendom .
c)Lokale myndigheder bygger huse specielt medhenblik påsalg
ogikke udlejning .Disse huse sælges tilrimelige priser og
erbestemt fordekøbere ,dermodtager boligstøtte eller
anden finansiel støtte fra staten .

-93-
11.13.ILuxembourg yder"Sociéténationale desHabitations
åbonMarché"ensærligformforstøtte.Denkommendehusejer
lejerdenbolig,somhanagteratkøbe.Somlejefastsættes
afhængigafantallet afforsørgelsesberettigede børnetbeløb
påmellem3foog2,5afprisenpådennebolig.Lejerenforplig­
tersigtilforudenatbetalelejeatforetagefastemånedlige
indbetalinger påenopsparingskonto ,såledesatdennødvendige
mindstekapital tilkøbafdenpågældende boligertilrådighed
efter10årsforløb.Forskellen dækkesvedhjælpafetlåni
"Caissed'Epargne del'Etat".Opsparingskontoen forrentes med
5<f».
12.Præmier
12.1.Ydelseafpræmier medhenblikpåopførelse eller
erhvervelse afenboligerfastsatiadskillige landeslovgiv­
ning.IBelgien (arrétéroyalaf10.august1967,4.februar1968,
22.november 1968,7.juli1969,28.oktober 1971,17.april
1972,3.april1973,2.juli1973,27.juli1973og28.december
1973)harpersoner ,somikkeråderovernogenandenbolig,og
sompågrundlag afenaftalemedetbyggefirma idenprivate
sektorbyggerenboligellererhverver enejerlejlighed ,krav
påenbyggepræmie .dogpåbetingelse af,atdenneaftaleerden
første,ogatboligenikketidligere harværetudlejet.Det
2„ „ ^2beboedearealmåhøjstandrage 85mforenfamiliehuse og65m
2forlejligheder .Dissebeboedearealerkanforøges med10mfor
hvertbarnogslægtning iopstigende linie,derborhoslånsøge­
ren.Dennepræmieydestilpersoner ,hvisskattepligtige ind­
komstikkeoverstiger etvistmaksimum .
Dererfastsat 4indkomsttrin ,forhvilkederomvendt
proportionalt ydesfirepræmiebeløb .Disseindkomster måikke
overstige bfr.180000ogkanforhøjes medhenholdsvis bfr.
10000,20000eller30000.Defiremaksimumbeløb kanforhøjes
medbfr.12000forhvertforsørgelsesberettiget barn.Beløbene
påbfr.180000ogdebfr.12000indeksreguleres medudgangs­
punktiforbrugerprisindekset 108,87(1971=100).
Størrelsen afbyggepræmien variereraltefterdisse
indkomster frabfr.60000tilbfr.11000.Desudenforhøjes
præmien med20foforhvertforsørgelsesberettiget barn.

-94-
Porsåvidt angår detprivate boligbyggeri ,skal nævnes
engenerel ordning ,dertilsigter atbeskytte dekommende hus­
ejere føreller under byggeriet itilfælde afkrav ombetaling ,
førbyggeriet erfuldført .Detdrejer sigomenlovaf9.juli
1971 omboligbyggeri ogsalg afprojekterede boliger eller
boliger under opførelse samt dentilsvarende "arrété d'execu -
tion "(ikrafttrædelseslov )af21.oktober 1971 .Anvendelses­
området fordenne lovomfatter altboligbyggeri ,uanset omder
iforbindelse med byggeriet erblevet udbetalt enpræmie eller
etsocialt lån .
Pådesamme betingelser vedrørende indkomststøtteise
ogligeledes forpersoner ,somendnu ikke erejer afenbolig ,
fårkøbere afboliger idetoffentlige byggeri enkøbspræmie ,
såfremt boligen kan betegnes som ensocial bolig eller tilsva­
rende eller som enlille ejendom .Størrelsen afdenne præmie
varierer alt efter indkomsten fra bfr .60000 til 11000 og
forhøjes ligeledes med20$forhvert forsørgelsesberettiget
barn .
12.2 . IIrland udbetales ensærlig statsstøtte forhver
nyopført bolig tilvisse huskøbere pålandet somf.eks .:
a)Personer ,deragter atkøbe huspålandet ,ogsomlever af
landbrug ,såfremt deres "rateable valuation "ikke overstiger
etbestemt beløb ;
b)Personer ,somlever tinder trange boligforhold eller ihuse ,
der eruegnede tilbeboelse ,ogsompågrund afderes økono­
miske forhold ikke harmulighed for aterhverve enbolig uden
denne særlige boligstøtte .
Desuden yder staten yderligere støtte påoptil100$ af
dennormale støtte tilkøbere affast ejendom ,såfremt boligerne
opfylder betingelserne forydelse afstatsstøtte ,oglånsøgerens
indkomst ikke overstiger etbestemt maksimumbeløb pr.år (for
lånsøgere med 4forsørgelsesberettigede personer forhøjes dette
beløb ).

-95-
12.3 . ILuxembourg findes der 2forskellige præmieordninger ,
enforkøbaffast ejendom ogenforopførelse afenbolig
(arret éministeriel af25.maj1973 ).Byggepræmien gives til
personer ,somikke ejer enanden bolig ,såfremt deres skatte­
pligtige formue ikke overstiger lfr .600000 ,ogderes årsind­
komst ikke overstiger lfr .140000 (indeks 100).Dette beløb
forhøjes medlfr .10000for etforsørgelsesberettiget barn ,
medlfr .25000for tobørn ogmed lfr .45000for trebørn .
Præmien udgør lfr .40000 .Dette beløb forhøjes medlfr .15000
for etbarn ,medlfr .30000for tobørn ogfra ogmed det
tredje barn medlfr .30000forhvert yderligere barn .
Køberen afenbolig modtager pådesamme betingelser
enpræmie aftilsvarende størrelse ,såfremt denpågældende har
mindst trebørn (2børn forenker ,derikke hargiftet sigigen )
eller er50$invalid .
Det erinteressant atkonstatere ,atdisse indkomst -
ogformuelofter erindeksregulerede .
12.4 . Byggepræmien forhøjes også medhenholdsvis lfr .30000 ,
hvis denpågældendes årsindkomst erunder lfr .90000 (indeks
100 )oglfr .20000såfremt årsindkomsten ligger påmellem lfr .
90000 og125 000 .
Sammen med bygge -eller købspræmien betaler staten en
udlignings præmie tilmodtagerne afdisse præmier ;denne skal
give delvis kompensation formerværdiafgiften ogandre afgifter
påopførelse eller erhvervelse afenbolig .Denne udlignings -
præmie ,der erkommet tiludbetaling siden 1.december 1974 ,
beløber sig tillfr .60000fornye oglfr .30000forgamle
boliger .
12.5 . INederlandene ydes deunder pkt .5.7 .nævnte fordele
også tilkøberne afenbolig ,der eropført somled i"Woning -
wet",altså ensocial bolig .Denne bolig måikke være nyogskal
allerede være lejet afdenpågældende .Salgsprisen fastsættes
pågrundlag afdensamlede byggeudgift ,derreguleres efter et
officielt indeks .Køberens skattepligtige årsindkomst måikke
overstige etbestemt beløb .

-96-
12.6 . Loven omfonds for "Formuedannelse "giver mulighed for
ydelse afetrentefrit lånpå2400fl.tilpersoner ,hvis
skattepligtige indkomst ligger under denskattefrie bundgrænse ,
ogsomagter atkøbe ennyeller allerede beboet bolig .Dette
lån skal afvikles over 8annuiteter .
Køberne af"sparebevis er"kan også gøre brug afden
under pkt .7.1 .omhandlede rentegodtgørelse ,såfremt desælger
disse sparebeviser medhenblik påerhvervelse afenbolig ,dog
først efter enbindingsperiode på2år.
13.Diverse ordninger
13.1 . IFrankrig gives der boligtilskud til familier for at
sætte dem istand til atbebo enpassende stor ogsund bolig .
Boligtilskuddet udbetales ikke kun tillejere ,men også til
ejere afenlejlighed .Boligtilskuddets størrelse afhænger af
familiens indkomst ogstørrelse samt aflejen ogstørrelsen af
detbeløb ,dermånedligt betales iafdrag påkøbslånet .Siden
1972 ydes der også boligtilskud tilældre mennesker ogunge
arbejdstagere .
13.2 . Medhenblik påistørre grad attilfredsstille bolig -
behovene ogisær atlette adgangen tilerhvervelse afejendom ,
højne boligkvaliteten ogforbedre deeksisterende boliger ,blev
den franske politik vedrørende boligstøtte ændret ved lov af
3.januar 1977 .Ifølge denne lovtilbydes depersoner ,derpå
grund afderes indkomst ikke idagkan regne med atklare udgif­
terne idenne forbindelse ,enstøtte ,dergiver demmulighed
foratpåtage sig deøkonomiske byrder ,somdette medfører .Den
individuelle boligstøtte ,der ikke betragtes som enindkomst i
ordets fiskale eller sociale forstand ,erdetvæsentlige element
iændringen .Denne støtte ydes iforbindelse med denprimære
bolig tildepersoner ,derselv bebor denbolig ,som deejer
eller lejer .Denne støtte erindividuel ,idet dentilpasses
udviklingen ihusstandens indkomst ,boligudgifternes relative
belastning ogdenfamiliemæssige stilling .Kun enleje (eller
etmånedligt afdrag ),derrent faktisk ligger over den iloven
fastsatte "minimumsle je",giver ret tilindividuel støtte .
Anvendelsesområdet erpraktisk taget begrænset tilsociale

-97-
udlejningsboliger ogtilboliger ,derharfået tildelt stats­
støtte (statsstøttet låntilerhvervelse afejerbolig ,PAP ,jf.
nr.6.1.)eller aftalemæssige lån (jf.ligeledes nr.6.1.)i
forbindelse med opførelse eller forbedringsarbe jder .Individuel
støtte kan ikke ydes samtidig med det ibegyndelsen afdette
afsnit nævnte boligtilskud ,mendette ydes fortsat ihenhold
tildepågældende særlige betingelser ,hvis retten tilindivi­
duel støtte ikke ertil stede .
13.3 . IForbundsrepublikken Tyskland fastsætter "Wohngeld -
gesetz "(lovomboligstøtte )enboligstøtte ,hvis størrelse især
afhænger afindkomsten ,antallet affamiliemedlemmer ,boligens
størrelse oghuslejen .Boligstøtten ydes ikke kun tillejere ,
men også til ejere afenlejlighed eller ethus .Den 31.decem­
ber1975 modtog rundt regnet 1,67 miohusholdninger deveddenne
lov fastsatte ydelser .
χ
χ χ

-98-
III .SÆRLIGE FORMER FOR FREMME AFFORMUEDANNELSEN BLANDT
LØNMODTAGERE
Lønmodtagernes formuedannelse begunstiges gennem lov­
mæssigt fastsatte foranstaltninger ,der istor udstrækning er
forskellige fradeallerede undersøgte foranstaltninger ,som er
beregnet påbefolkningen somhelhed eller personer med lave
indkomster .
Ved formuedannelsen iværdipapirer o.l .spiller foran­
staltninger til fremme afopsparingen enforholdsvis underordnet
rolle ,medens derderimod lægges meget stor vægt påforanstalt­
ninger ,somfastsætter skattebegunstigelser og/eller fritagelse
forbidrag tilsociale sikringsordninger forarbejdsgivere ,der
uafhængigt aflønnen udbetaler summen tilderes ansatte med
henblik påskabelse afenpermanent formue .Iettilfælde er
anvendelsen afensådan ordning obligatorisk .
Detoformer (lønmodtageropsparing ogarbejdsgiverbidrag )
findes undertiden samlet ienenkelt ordning .Vivilher kalde
disse former "blandede ".
Debeløb ,derudbetales tillønmodtagerne gennem disse
ordninger ,bindes ikortere eller længere perioder ,medmindre
deerberegnet forinvesteringer ,somvæsentligst erlangvarige
(forsikringspræmier oginvesteringer ifast ejendom );meget ofte
betragtes deikke som del afindkomsten iskattemæssig henseende
ogmedhensyn tilsociale sikringsordninger .
Uden forlovgivningen erderfastsat foranstaltninger
med tilsvarende indhold afflere virksomheder .Disse foranstalt­
ninger kan sigte mod atfremme lønmodtagernes personlige opspa­
ring eller fastsætte arbejdsgiverbidrag tilformuedannelsen .De
vilblive gennemgået sammen med delovmæssige ordninger ,der
ligner demmest .
Ibetragtning afbetydningen afarbejdsgiverbidragene
ogafstatens indgreb isammenligning medlønmodtagernes egen
opsparing forekommer dethensigtsmæssigt idenne tredje del at
tale om"foranstaltninger tilfremme afformue dannelsen "frem
for om"opsparingsfremmende foranstaltninger ".Manvilhermed
understrege detforhold ,atdesærlige foranstaltninger ,hvis
formål eratfremme formuedannelsen hoslønmodtagerne ,idet
væsentlige erforskellige fra denpersonlige opsparing ,Dette

-99-
gælder sameget desto mere ,somdeforanstaltninger ,dersigter
modatfremme enformuedannelse ifast ejendom ,ogsomkimgæl­
derforlønmodtagerne -foranstaltninger ,hvorved denpersonlige
opsparing beholder hele sinbetydning -erforholdsvis få.
A.Foranstaltninger tilfremme afformuedannelsen iværdipapirer
o.l .
Idenne delvilfølgende blive gennemgået :
-former forforanstaltningerne tilfremme afdenpersonlige
opsparing blandt lønmodtagere j
-de "blandede "former ,derbåde omfatter lønmodtagerens per­
sonlige opsparing ogetsupplerende bidrag fraarbejdsgiveren .
Idetilfælde ,hvor derharværet tvivl om,ihvilken afdisse
tokategorier visse afdisse foranstaltninger skulle anbringes ,
erproblemet blevet løst udfralønmodtagerens personlige
opsparings ogarbejdsgiverbidragenes relative størrelse .De
former ,hvor "opsparingselementet "erfundet dominerende ,er
blevet optaget idenførste kategori ,deøvrige idenanden ;
-deformer deralene omfatter arbejdsgiverbidrag ;
-endelig deformer ,dervanskeligt kan optages inogen afde
foregående kategorier .
14.Opsparings fremmende foranstaltninger
14.1 . Devigtigste bestemmelser omforanstaltninger tilfrem­
meaflønmodtagernes opsparing iværdipapirer o.l .findes i
Forbundsrepublikken Tyskland .Man kan her iførste række nævne_
loven omde624DM ',somgiver præmier ogbonus for debeløb ,
der eropsparet afarbejdstagerne oginvesteret påbestemte
måder medarbejdsgiverens mellemkomst .Denne lovvil blive
gennemgået mere detaljeret "under pkt .15.1 .,ogderfor vilkun
bestemmelserne vedrørende foranstaltninger til fremme afden
personlige opsparing blive omtalt her .
Arbejdstageren kananmode om,atendelafhans løn
(eller andre dele afaflønningen ,såsom gratialer vedårets
slutning ,årlig bonus osv .)investeres afarbejdsgiveren .
Arbejdsgiveren erkunforpligtet til atbesvare denne anmodning
1)Tredje lov omfremme afformuedannelsen hoslønmodtagerne
(lovaf27.juni 1970 ),somharerstattet loven af1.juli
1965 ,derigen havde erstattet enlovfra 1961.

-100-
-der skal være udformet skriftligt -hvis arbejdstageren til­
byder atinvestere mindst DM10pr.måned eller foretage en
indbetaling éngang årligt påmindst DM60.
Iprincippet kan dearbejdst agere med bopæl iForbunds­
republikken Tyskland ,derhararbejde iudlandet ,ikke investe­
reendel afderes løn ihenhold tildenne lov ,daarbejdskon -
trakten ikke bygger påtysk lov .Skattemyndighederne gør imid­
lertid nogle undtagelser .
Arbejdstagere ansat afennational arbejdsgiver ,men
bosiddende iudlandet har desamme rettigheder ifølge den tredje
lov omformuedannelse som arbejdstagere med arbejde ogbopæl i
landet .
14.2 . Hvis etaktieselskab eller etkommandit-aktieselskab
(ligeledes iForbundsrepublikken Tyskland sælger egne aktier
til sine egne arbejdstagere til enkurs under den aktuelle værdi
(medarbejderaktier ),vildenfortjeneste ,dette giver lønmodta­
geren ,(maksimum DM500pr.år)ikke blive pålagt indkomst -og
kirkeskat (lovaf10.oktober 1967 ).Arbejdstageren skal heller
ikke betale bidrag heraf til sociale sikringsordninger .Disse
begunstigelser opnås ,forsåvidt kursforskellen ikke erstørre
endhalvdelen afaktiens værdi ,ogforsåvidt det eraftalt ,
atdekøbte aktier ikke måvideresælges inden for enperiode på
fem år.
Indtil nuhar etbegrænset antal selskaber flere gange
udstedt aktier afdenne type .Somregel har arbejdstagerne fået
tilbudt aktierne tilfavørkurs ,idet detvarfrivilligt atkøbe .
Kun iéttilfælde fikarbejdstagerne hver engratis aktie .Almin­
deligvis mådeerhvervede aktier først videresælges efter en
periode påmellem 2og5år.Ibetragtning af,atdetkanvære
farligt atføje enrisiko vedrørende formuen tildennormale
risiko foratmiste sitarbejde ,somdet ertilfældet ,nårman
investerer idenvirksomhed ,manarbejder iharnogle selskaber
besluttet aterstatte udstedelsen afmedarbejderaktier med en
mulighed for aterhverve investeringscertifikater .
14.3 . IItalien findes derlovbestemmelser ,dertager sigte
påatlette udstedelsen afaktier til deansatte .Etdekret

-101-
(D.I.C.P.S. af20.august 1947 ,nr.920)harfastsat mulighed
foratfravige aktionærernes optionsret ihenhold tilparagraf
2441 ,første afsnit i"codice civile ",vedudstedelsen afnye
stamaktier .Generalforsamlingen kanmedkvalificeret flertal
beslutte atudelukke indtil enfjerdedel afdenyudstedte aktier
fradenne optionsret ,"nårdisse udbydes tiltegning blandt
selskabets ansatte "eller enendnu større andel afaktierne ,
hvis flertallet repræsenterer mere endhalvdelen afaktiekapi­
talen .Disse bestemmelser erblevet anvendt ietenkelt tilfælde .
14.4 . IFrankrig har enlov af31.december 1970 oget
"décret "af7.juni 1971 skabt enfrivillig aktieoptions ordning
tilfordel foransatte iselskaber idenprivate sektor .Ifølge
denne lov ,derændrede loven af24.juli 1966 omhandelsselskaber ,
kan disse selskaber tilbyde alle deres ansatte optioner påakti­
er,derudstedes vedforskellige finansielle transaktioner (for­
højelse afaktiekapitalen vedtilførsel afnykapital ,ved ind­
dragelse afreserverne osv.).Disse optioner kanudnyttes ien
periode påfem årfrabevillingstidspunktet til enkurs fastsat
ved åbningen .
Iloven fastsættes maksimumsbeløb fordenkapital ,der
kangøres tilgenstand foroptioner ,ogmaksimumsbeløb for
aktier ,derkantilbydes enenkelt lønmodtager .Denførste øvre
grænse erfastsat somenprocentdel afaktiekapitalen (fra
afdendelafaktiekapitalen ,dererunder ffr .10mio ,til1$
afdendel ,deroverstiger ffr.50mio .Desuden kandetsamlede
optionsbeløb ,dertilbydes enenkelt ansat ,hverken overstige
togange denårlige I021 eller tigange den øvre grænse ,der
gælder forbidragene til desociale sikringsordninger .
Der ermulighed forskattefritagelse forlønmodtagerens
eventuelle realiserede fortjeneste (forskellen mellem denved
åbningen afoptionen fastsatte kurs ogaktiekursen påtidspunk­
tetforudnyttelsen afselve optionen ),hvis aktierne lyder på
navn ogerblindet ifemår.Iloven erderimidlertid fastsat
fire muligheder forfrigørelse .Detdrejer sigomaktieejerens
afskedigelse ,død ,pensionering eller fuldstændige invaliditet .
14.5 . 1Nederlandene betaler staten isinegenskab afarbejds­
giver præmier foratstimulere opsparingen blandt dens eget

-102-
personel -civilt savel sommilitært -samt ansatte idetkom­
munale politi ogiundervisnings institutionerne idenudstræk­
ning ,lønnen ikke overstiger etvist niveau '.
Denmaksimale årlige opsparing erfastsat tilfl.504 ,
ogpræmien erpå25$;denerfritaget forskatter ogsociale
bidrag (lovaf1.juli 1968 ,Stb .1968 -263 ,somerstattede en
lovfra1960 ).
2)Der eromtalt toopsparingsformer ':
-kontant opsparing ;
-"betaling aflivsforsikrings præmier ogindskud isparekasser ^.
Tildelingen afpræmien forkontant opsparing erbetin­
getafenbinding ifire årj ideandre tilfælde opnås derret
tilpræmie året efter detår,hvor præmiebetalingerne harfundet
sted .
Dekommunale myndigheder ogprovinsmyndighederne har
indført tilsvarende opsparingsordninger .
14.6 . Holder mansig tilNederlandene ,har dekretet omopspa ¬
rings-planer ivirksomheder skabt mulighed for enlønopsparing ,
derskalbindes ienvisperiode ^.Denne plan erkollektiv ,for
såvidt alle arbejdstagere eller alle inden for enogsamme
kategori ,der eransat hos enogsamme arbejdsgiver ,deltager i
den .Detmaksimale beløb ,derkan opspares inden fordenne plans
rammer ,ertoprocent afdenmaksimumsløn ,der erfastsat for
beregningen afarbejdstagerens bidrag til desociale sikrings­
ordninger ogtilarbejdsløshedsforsikringen .Arbejdsgiveren
indeholder lønopsparingen iarbejdstagerens løn .Arbejdsgiveren
erfritaget forbidrag tilsociale sikringsordninger aflønopspa -
ringen ,menbetaler enfast skat på15$ ,medens arbejdstageren
erfritaget for indkomstskat ogbidrag til sociale sikringsord­
ninger .
1)Svarende tillønskalaens trin 103 .
2)Entredje form -indbetalinger på.realkreditlån -erforbe­
holdt opsparere ,derallerede udnyttede denne pågrundlag af
deregler ,somerstattedes afloven af 1968 .
3)Der erhertale omenform forforsikring .
4)Førdenne lovanvendtes enlignende ordning ivisse industri­
grene (hvilket stadig ertilfældet ).

-103 -
"Lønopsparingen "kanombyttes medaktier eller obliga­
tioner idetfirma ,hvor arbejdstageren eransat (indtil 20$af
detopsparede beløb )eller iandelsbeviser idefonde ,derstår
foradministrationen afdebeløb ,deropspares ihenhold til
disse planer .
"Lønopsparingen "skal bindes isyv år.Inogle tilfælde
såsom dødsfald ,udvandring ,uarbejdsdygtighed osv .kan deopspa­
rede midler frigøres tidligere .Dette gælder ligeledes ,når de
opsparede beløb anvendes tilkøb afenførste bolig .
14.7 . Udover delovmæssigt fastsatte rammer giver etmindre
antal tyske virksomheder enopsparingspræmie eller enoverrente
vedrørende alle beløb ,der eropsparet afderes arbejdstagere .
Detsamme gælder iLuxembourg ,hvor visse selskaber giver deres
personale mulighed for atindskyde beløb påopsparingskonti på
anfordring til enhøjere rente endmarkedsrenten .Skattefrita -
gelsen ihenhold tilpunkt 1.1 .gælder ,forsåvidt der ertale
omindustri -,handels -eller minevirksomheder ,hvis selskabsform
erbaseret påkapitalindskud .Demåudelukkende modtage opspare­
demidler fra deres tjenestegørende eller pensionerede personale
eller fra overlevende ægtefæller tiltidligere ansatte .Der
kræves godkendelse fra finansministeriet .
15."Blandede "former
Idette afsnit gennemgås deformuedannelses ordninger ,
ihvilke der ,somdet iøvrigt forekom ivisse tilfælde idet
foregående afsnit ,ertale omenpersonlig opsparing fraarbejds­
tagerens side ogensupplerende arbejdsgiverydelse .Imodsætning
til deallerede beskrevne ordninger giver delove ,derher gen­
nemgås ,arbejdsgiverne fordele iform affritagelse forskat og
bidrag tilderes personales formuedannelse .Disse fårfølgelig
enovervejende betydning forsåvel ordningernes struktur som
deres praktiske anvendelse .
Detbemærkes ,atder idette afsnit udelukkende behand­
lesforanstaltninger ,der erbaseret pålovmæssige bestemmelser ,
også såfremt deerafoverenskomstmæssig art .

-104 -
15.1 IForbundsrepublikken Tyskland erloven omde"624DM"
afalmen oggrundlæggende betydning for formuedannelsespolitik -
ken .Deopsparings fremmende foranstaltninger ,der erfastsat i
denne ,anvendes ,somviallerede harset ,pådenpersonlige
opsparing ,ogdesuden påde"blandede "former ,derbehandles i
disse afsnit samt ,sommanvilsedetunder punkterne 16.12 og
16.13 ,pådetilfælde ,hvor derkun ertale omarbejdsgiverbi­
drag uden nogen form forpersonlig opsparing fraarbejdstagerens
side .Desuden kan debeløb ,der erberegnet tilformuedannelse ,
uanset deres oprindelse ,placeres isåvel opsparing ifast
ejendom som opsparing iværdipapirer o.l .
Deforhold ,der erfælles fordisse forskellige aspek­
tervedloven omde"624DM",vilblive behandlet hersamtidig
meddem ,dervedrører de"blandede "former .
15.2 . Loven omde"624DM"gælder foralle arbejdstagere i
denprivate ogidenoffentlige sektor ,fortjenestemænd ogfor
dommere samt for tjenestemænd ogkontraktansatte iforsvaret .
Devæsentligste bestanddele iloven erfølgende :
-arbejdsgiverbidrag til formuedannelsen kan fastsættes ved
kollektive overenskomster ,virksomhedsaftaler eller individuel­
leaftaler mellem arbejdsgiveren ogarbejdstageren (deto
sidstnævnte muligheder skal tilbydes alle ansatte ).Disse
bidrag kan enten lægges tildetbeløb ,derindeholdes iløn­
nen (arbejdstagerens personlige opsparing )eller være det
eneste bidrag tilformuedannelsen ^.
-arbejdstageren skal have frit valg mellem følgende investe -
ringsmuligheder ,således atbeløbene kan :
-anbringes ihenhold tilloven omopsparings præmier ;
-anbringes ihenhold tilbestemmelserne ombyggepræmier 2^:
2)-henlægges tilkøb eller opførelse afenbolig
1)Pormest muligt attage hensyn tildearbejdsløses situation
erderforetaget enændring afnogle lovbestemmelser ,således
atdet itilfælde afarbejdsløshed ermuligt gennem personlige
indbetalinger atfortsætte deopsparingsplaner ,hvortil arbejds­
giverne ydede bidrag .
2)Vedrørende disse topunkter henvises tilnr.19.1 .

-105 -
-anvendes tilkøbafaktier ivirksomheden tilfavørkurs j
-betales sompræmie påenlivsforsikringskontrakt afmindst
12årsvarighed ,derikke omfatter supplerende ydelser ved
ulykke ,invaliditet eller sygdom .
-detmaksimale begunstigede beløb er624DMuanset dets oprin­
delses
-under disse betingelser opnår arbejdstagerne 'ogivisse
tilfælde arbejdsgiverne begunstigelsers deførstnævnte får en
præmie på30$afdetbeløb ,dereranbragt ihenhold tilloven .
Forarbejdstagere ,derharmere endtobørn ,ogsomfårbørne­
tilskud ,erpræmien på40$ .Hvis begge ægtefællerne arbejder ,
kanbegge anbringe DM624 .Hvis deharmere endtobørn ,har
begge rettilenpræmie på40$ .Arbejdstagerne opnår ikke
opsparings præmie ,nårdenskattepligtige indkomst overstiger
DM24000forenlige (DM48000vedsambeskatning afægtefæl­
lerne plus DM 1800forhvert forsørgelsesberettiget barn ).
Arbejdstageren fårpræmien udbetalt kontant afarbejdsgiveren .
Denne trækker det således udbetalte beløb fradenskyldige
lønskat .Præmien tilarbejdstageren ydes udover depræmier ,
der erfastsat iloven omopsparings præmier ogiloven om
boligopsparings præmier ,således atdetmaksimale tilskud
(ekskl .renter afpræmierne )udgør mindst 44$oghøjst 58$
altefter familiestilling ,dogsådan athvert barn giver ret
tilyderligere 2$.
-arbejdsgivere ,derikke beskæftiger mere end 50arbejdstagere ,
kantrække 30$afbidragene tilformue dannelsen (somlægges
tillønningerne )fradetbeløb ,derskal betales iindkomst­
skat eller iskat afselskabets udbytte .Fradraget kanhøjst
udgøre DM6000pr.år.
15.3 . Summen afdebeløb ,samtlige sparere haranbragt i
henhold tilloven ersteget fraDM1,6milliarder i1969
DM9,5milliarder i1973 .Vedudgangen af1976 vardensamlede
opsparing (inkl .præmier ogrenter )nået oppåca.11milliarder
1)Lønmodtagere ,derharværet arbejdsløse ietåreller mere ,
harmulighed foratfåfrigivet opsparingen førslutningen
afbindingsperioden uden tabafdeøkonomiske fordele ,som
staten giver .

-106-
DM.I1975 anbragte debegunstigede 1gennemsnit etbeløb på
DM615,hvoraf ca.DM410vararbejdsgiverbidrag .I1975 vedrør­
testørstedelen afkontrakterne (49$ )deformer forinvesterin­
ger ,der erfastsat idenalmindelige lov omopsparings præmier .
28$afkontrakterne blev realiseret ihenhold tilbestemmelserne
ilovombyggepræmier .Livsforsikringskontrakter udgjorde 21$
afdetsamlede antal kontrakter (20$afopsparingen ).Denreste­
rende delblev anbragt imedarbejderaktier ogilån tilarbejds­
giverne ,
15.4 . Der erblevet indgået over tusind kollektive overens­
komster ogvirksomhedsaftaler inden for denne lovs rammer .
Antallet afarbejdstagere ,derfårarbejdsgiverbidrag ,ersteget
fra enmillion i1969 til over 16millioner i1978 .Selv omder
samtidig medydelse afdeifølge kollektive overenskomster
aftalte arbejdsgiverbidrag kan foretages enpersonlig opsparing ,
afhænger disse bidrag ikke af,omlønmodtageren først har en
opsparing (bortset franogle fåundtagelser ).I1978 modtog 92$
afdelønmodtagere ,dervar omfattet afenkollektiv overens­
komst ,etformuetilskud .Afdisse modtager ca.18$maksimumbe -
løbet påDM624 ihenhold tildekollektive overenskomster ,
hvilket i1980vilgælde for48$.
15.5 . IFrankrig harman føjet etdelvis tilsvarende system
til delangsigtede personlige opsparingsordninger :"ordonnance "
67-694 af17.august 1967 indførte envirks omheds opsparings ¬
ordning forlønmodtagere .Formålet med den ergennem skattefor -
dele atfremme kollektive opsparingsordninger ,derpåfrivillig
basis skal gøre detmuligt forlønmodtagere attage del iopbyg­
ningen afenkapital iform afværdipapirer o.l .med virks omhe-
2}dens bistand '.
1)Betingelserne fordens anvendelse samt partielle ændringer
erindeholdt i"décrets "68-528 af30.maj 1968og69-507 af
31.maj 1969.
2)Rapport omdenne "ordonnance "tilrepublikkens præsident .

-107-
Denne ordning kan tilføres midler fra trekilder :
-indbetalinger fraarbejdstagerne (derkanfastsættes et
minimum påffr .250pr.åriopsparingsplanen );
-arbejdsgiverbidrag udregnet somenprocentdel afdetopsparede
beløb (tillægssats )."Tillægget "kanreguleres efter forskel­
lige faktorer (denpågældendes familiemæssige stilling ,opspa-
ringsevne osv...). Disse bidrag -somårligt ikke kanoversti­
ge10$aflønindkomsten oghøjst andrage ffr .3000pr.løn­
modtager -skal obligatorisk være fastsat iopsparingsplanen ;
-debidrag ,dertildeles lønmodtagerne somandel iresultater­
neafvirksomhedernes ekspansion .
Disse beløb skal anvendes til erhvervelse afaktier iinveste­
ringsselskaber medvariabel kapital (SICAV )eller andele ifælles
investeringsfonds .Der kan oprettes en"adhoc"fond inden for
virks omheden .
Devirksomheder ,derselv administrerer disse fonds ,
eller deselskaber ,somharfået tilopgave atadministrere
dem^,udfærdiger hvert årenoversigt overderes transaktioner ;
denne oversigt indeholder denødvendige oplysninger tilbrug for
delønmodtagere ,derdeltager iopsparingsplanen .Denne oversigt
tilstilles deberørte parter .
Der erfastsat bestemmelser ,forsåvidt angår forvalt­
ningen afaktier ,som eropkøbt tilgennemførelse afenopspa -
ringsplan (denne forvaltning skal være overdraget specielt bemyn­
digede organer eller etorgan ,deroprettes ivirksomheden til
gennemførelse afopsparingsplanen ).
Defælles investeringsfonds ,deroprettes ivirksomhe­
derne ,kankunomfatte franske værdipapirer eller værdipapirer
frainvesteringsselskaber (SICAV ),somselv skal investere mindst
50 ifranske værdipapirer eller ipenge ,der eranbragt påkort
opsigelse eller påanfordning .Nårvirksomheden beskæftiger
højest hundrede lønmodtagere skal disse værdipapirer udelukkende
være aktier iinvesteringsselskaber medvariabel kapital ;hvis
denbeskæftiger mere endhundrede ,erderstørre valgfrihed .
1)Bestemmelser vedrørende disse indeholdes iøkonomi ogfinans­
ministeriets "arrété "af10.juni 1968 .

-108 -
Pondens vedtægter skal indeholde bestemmelser om
nedsættelse afettilsynsråd .Dette sammensættes afrepræsentan­
terfordearbejdstagere ,derdeltager ifonden ,ogudpeges
enten vedvalg ,afvirksomhedsnævnet eller afdefagforeninger ,
der erknyttet til demest repræsentative organisationer iden
pågældende branche .Detkan også omfatte repræsentanter for
arbejdsgiveren .
Debeløb ,der erinvesteret tilgennemførelse afen
opsparings plan ,erbundet i5år.Dekanfrigøres tidligere ,
såfremt denbegunstigede (eller dennes ægtefælle )indgår ægte­
skab ,afskediges ,pensioneres ,afgår veddøden eller invalideres
ienvis grad .
15.6 . Under disse forudsætninger ydes der både arbejdstageren
ogarbejdsgiveren skattefordele :deførstnævnte fritages for
indkomstskat afdetbeløb ,arbejdsgiveren indbetaler påderes
vegne ,ogdesuden forskat afafkastet afdebeløb ,deselv har
indbetalt ,ogsomarbejdsgiveren harydet tilskud til .
Denskat ,derallerede erbetalt tilstatskassen (avoir
fiscai eller crédit d'impSt ),vedrørende afkastet afvirksomheds -
opsparingsplanerne ,tilbagebetales afstatskassen tildisse
opsparingsplaner .
Virksomhederne kantrække debeløb ,deoverfører ,fra
detudbytte ,derskal indgå igrundlaget forselskabsskat eller
personlig indkomstskat .
Ydermere tages disse beløb ikke ibetragtning ved anven­
delsen afarbejdslovgivningen oglovgivningen omsocial sikring .
15.7 . Enpræmi eopsparingsordning samt fordele fordebeløb ,
arbejdsgiverne indbetaler ,erblevet indført iNederlandene ved
et"Besluit "fra1962 ,ændret i1965 (Stb .1965 -261)ogsenere
ændret vedbekendtgørelse af21.december 1972 (Stb .1972 -719)»
Denne bekendtgørelse kaldes "Bekendtgørelse omopsparingsplaner
påvirksomhedsniveau ".For atarbejdsgiverne kan opnå fritagelse
forskat ogbidrag tilsociale sikringsordninger fordebeløb ,
debetaler tillønmodtagerne sompræmier eller som "bunden "
udbyttedeling ,skal enrække betingelser være opfyldt .Opsparings -
reglerne skal være nedfældet skriftligt .Debeløb ,arbejdstagerne

-'109 -
patager sigatopspare inden foropsparingspræmieplanens rammer ,
indeholdes ilønnen ;deskal indsættes påensærlig opsparings­
konto ogadministreres enten afarbejdsgiveren eller afen
institution udpeget tildette formål (depositobank ,forretnings -
bank ,sparekasse ,byggefond ,opsparings fond ,osv...).
Disse beløb kaninvesteres iværdipapirer .Købet og
salget afdisse værdipapirer skal foretages afeninstitution ,
som eranført iplanen .Værdipapirerne skal opbevares idepot
hosdenne organisation eller hosarbejdsgiveren .Salgsprovenuet
skal straks indsættes påopsparingskontoen med etbeløb påind­
tilden oprindelige købspris størrelse .Renter ogudbytter
bindes ikke .
Der erfastsat maksimumsbeløb for opsparings præmierne
både iabsolutte tal (fl.750pr.år)ogiforhold tilvarighe­
denafdenaftalte binding :framindst 50$afdeopsparede beløb
forenbinding påmindst 4årtilhøjest 100$ ved enbinding på
mindst 7årogtilhøjest 200$ vedenbinding påmindst 10år.
Retten tilpræmie fortabes ikke ved lønmodtagerens død
eller emigration eller vedlukning eller reorganisering af
virksomheden .
Iandre tilfælde afbeskæftigelses ophør kan endel af
præmien ydes ;denne deludregnes prorata iforhold tildetantal
år,beløbet harindestået påopsparingskontoen .
Retten tilpræmie gælder også forbeløb indbetalt af
arbejdstageren viasinopsparingskonto tilbetaling aflivsfor­
sikrings præmier ,tilgennemførelse afregelmæssige investeringer
iforbindelse med enopsparingskontrakt medlivsforsikring og
1)tiludgifter iforbindelse med indgåelse afægteskab .
Hvis opsparingskontoen administreres afarbejdsgiveren ,
skal denklart udvise hver enkelt lønmodtagers opsparede beløb
samt deudbetalte præmier .
Defordele ,dererfastsat idisse lovtekster ,gælder
ikke forordninger ihvilke derudelukkende eller næsten udeluk­
kende kandeltage arbejdstagere ,hvis årlige indkomst overstiger
denskattepligtige bundgrænse;' dette omfatter dogikke virksom­
heder ,hvor disse lønmodtagere udgør samtlige eller langt den
1)Dererogså fastsat mulighed foropsparing ifast ejendom ,
jf.nr.19.2 .

-110-
største delafdeansatte (artikel 33i"Besluit ").
Islutningen afdecember 1974 var der 2429virksomhe­
der ,dertilbød præmie opsparings ordninger .Rent faktisk deltog
ca.205000lønmodtagere idisse ordninger .Den gennemsnitlige
opsparing i1974 var fl.567 .
16,Bidrag fra arbejdsgiverne
Idette afsnit gives der enredegørelse for deformer
forfremme afformuedannelse hoslønmodtagerne ,somudelukkende
indebærer bidrag fra arbejdsgiverne .
16.1 . Siden 1958 harder iDanmark eksisteret særlige skatte -
bestemmelser vedrørende "arbejderaktier "og"arbe .iderobligat io¬
ner".Ved "arbejderaktier "forstås aktier ,som etaktieselskab
udsteder somled ienudbyttedelings ordning eiler somenanden
form fortillæg tilaflønningen afdepersoner ,der eransat hos
selskabet .Ved "arbejderobligat ioner "forstås fordringer på
arbejdsgiveren ,somafdenne udloddes tilpersoner ,der eransat
ihans virksomhed ,somled ienudbyttedelings ordning eller som
tillæg tilaflønningen .
Disse aktier ogobligationer medregnes ikke imodtage­
rens skattepligtige indkomst ,nårarbejdsgiveren indbetaler en
afgift på50$afdendelafværdipapirets værdi ,deroverstiger
dkr .200 .Arbejdsgiveren kan fradrage afgiften isinskatteplig­
tige indkomst .
Denne ordning kræver finansministerens godkendelse .
Denne godkendelse kangives ,forsåvidt derikke ydes
enenkelt eller flere personer etbeløb ,der ikke står iforhold
tilderes løn eller anciennitet ,samt ialmindelighed påbetin­
gelse af,atmodtagerne ienperiode af5årikke kansælge ,
pantsætte eller påanden måde realisere denævnte værdipapirer .
Dedanske aktieselskaber kanligeledes med det i
vedtægterne fastsatte flertal afaktionærer beslutte afsælge
aktier til deansatte til ensærlig fordelagtig kurs .Forskellen
mellem favørkursen ogaktiernes dagskurs udredes afselskabet ,
uden atdenne forskel for såvidt medregnes ideansattes skatte­
pligtige indkomst .Anvendelsen afordningen indebærer bl.a .,at

-111-
aktierne bindes i5ar.Disse ordninger kræver ligeledes finans­
ministerens godkendelse .
16.2 . IFrankrig erderto"ordonnances "frahhv .1959 og
1967 ,derindeholder bestemmelser omøkonomisk demokrati ivirk­
somhederne .Disse to"ordonnances "harvisse punkter tilfælles
(især deskattefordele ,dergives arbejdsgiverne fordebeløb ,
derydes arbejdstagerne ),mendeudviser også betydelige forskel­
le.
Veddenførste "ordonnance "(nr.59-126 af7.januar
1959 )indførtes enfrivillig ordning vedrørende arbejdstagernes
andel enten ivirksomhedens overskud ,ikapitalen ,ienselv-
finansieringsordning eller iproduktivitetsstigningen .Den gæl­
derforindustri -oghandelsvirksomheder medundtagelse af
offentlige virksomheder .Envirksomhedsaftale skal fastlægge de
nærmere retningslinjer forordningen .Den skal indgås mellem
arbejdsgiveren ogrepræsentanter (someransat ivirksomheden )
for defagforeninger ,der ertilknyttet demest repræsentative
organisationer idenpågældende branche .Arbejdsgiveren kan
også foreslå ,atdeansatte godkender enstandardkontrakt ,som
udfærdiges efter samme fremgangsmåde somden ,dergælder for
kollektive overenskomster .
Disse aftaler skal ligeledes fastsætte denærmere ret­
ningslinjer forden individuelle fordeling .
Virksomhederne harlov tilattrække debeløb ,der er
ydet arbejdstagerne idetforegående regnskabsår ,fradebeløb ,
pågrundlag afhvilke selskabsskatten eller indkomstskatten
beregnes .
Desuden pålægges debeløb ,derydes lønmodtagerne ,ind­
komstskat ,men deanses ikke foratvære lønindkomster ihenseen­
detilanvendelse afarbejdslovgivningen ogdensociale lovgiv­
ning .Dererikke fastsat nogen øvre grænse idenne "ordonnance ".
Islutningen af1977 varderindgået 344kontrakter ,
som omfattede 349virksomheder og125 392lønmodtagere .

-112-
16.3 . Ved "ordonnance "67-693 af17.august 1967 erdermed
henblik påatlade arbejdstagerne fådel iformuetilvæksten i
virksomhederne ,ogsamtidig begunstige defor disse virksomheders
vækst nødvendige investeringer indført enobligatorisk overskuds ¬
delings ordning forvirksomheder med over 100ansatte (men ord­
ningen kanogså benyttes afandre virksomheder ),uanset deres
virksomhed ogjuridiske status .
Der erindført visse begrænsninger vedrørende offent­
lige virksomheder ognationale selskaber ."Décret Mnr.69-255
af21.marts 1969 indeholder enforeløbig fortegnelse over de
virksomheder ogselskaber ,forhvilke bestemmelserne i"ordonnan -
ce"67-693 gælder .Denne fortegnelse vil blive revideret og
udformet endeligt pågrundlag afdeoplysninger ,dervilkunne
gives omanvendelsen afordninger idennationaliserede sektor .
Enrække virksomheder eller selskaber ,somharhandelsmæssigt
eller skattemæssigt monopol ,eller somhar såstore omstillings -
problemer ,atdernæppe erstore håb om,atdegiver overskud
føromflere år,erikke medtaget idenne fortegnelse .
Ialtgælder følgende kriterier :
-detskal dreje sigomenvirksomhed (enfrastaten adskilt
økonomisk enhed );
-afhandelsmæssig eller industriel art ;
-somgiver etoverskud ,dervidner omvirkelig ekspansion .
Iøvrigt findes derensærlig ordning ("décret "nr.
69-107 af1.februar 1969 ),forsåvidt angår arbejdernes pro­
duktionskooperativer ,tilfordel forhvilke retsreglerne vedrø­
rende beregning afdetskattepligtige overskud samt egenkapita­
len erændret ,ligesom der ersket ændringer medhensyn til
fordeling afoverskud ,somkanforetages prorata pågrundlag a.f
debegunstigedes arbejdstimer iløbet afåret (medens denne for­
deling efter denalmindelige lovgivning foretages prorata på
grundlag aflønindkomsterne ).
16.4 . Inden for rammerne afdenne "ordonnance "fra 1967
baseres arbejdstagernes andel pådetskattepligtige overskud
oggiver anledning til ,atderoprettes en"særlig overskuds -
delingsreserve ",derberegnes påfølgende måde :

-113-
a)efter afslutningen afhvert regnskabsår "beregner virksomheden
detoverskud ,der erindtjent iselve Frankrig ogideover­
søiske departementer ,ogsomskal pålignes selskabsskat eller
indkomstskat efter gældende sats ;
b)dette overskud formindskes meddentilsvarende skat ;
c)detsåledes beregnede nettooverskud forhøjes med "henlæggel­
sentilinvesteringsreserve "(somvilblive omtalt senere )
fradetforegående regnskabsår ;
d)fradetsåledes fremkomne beløb trækkes endeltilaflønning
afvirksomhedens egenkapital ;denne delerfastsat til 5i°af
kapitalen ;
e)detefter dette fradrag tiloversblevne overskud ganges med
enkoefficient ,somfindes ved atdividere densamlede udbe­
talte lønsum idetpågældende regnskabsår medværditilvæksten
isamme regnskabsår .Denne koefficient ,som ialtvæsentligt
varierer fravirksomhed tilvirksomhed ,skal mindske forskel­
lene mellem devirksomheder ,derhar etstort arbejdskraft -
forbrug ogetlille kapitalforbrug ,ogdem ,deromvendt har
etlille arbejdskraftforbrug ogetstort kapitalforbrug .Jo
større arbejdskraftforbruget (tælleren )er,ogjomindre
værditilvæksten (nævneren )er,desto større erdenne koeffi­
cient ,sombevirker ,atdisse uligheder til envisgrad ud­
lignes ,samtidig medatdenvedlige stort overskud gørdet
muligt atfrigøre ensærlig overskuds delings reserve ,der
vokser itakt med antallet afdeltagere ;
f)arbejdstagernes særlige overskudsdelingsreserve svarer til
halvdelen afdetsamlede beløb ,derfremkommer veddisse
beregninger .
Denlovfæstede beregningsformel ersåledes følgende :
SOR=(N- )X-Jjj-X1
idet
SOR =særlig overskudsdelingsreserve
N =nettooverskud (efter skat )
E =egenkapital
L =lønsum
VT =værditilvækst c

-114-
Fordelingen afdensærlige reserve blandt lønmodtagerne
udregnes proportionalt iforhold tildenløn ,hver afdemhar
modtaget iløbet afdetpågældende regnskabsår ,idet hver arbej­
derskal være omfattet afordningen ,forudsat athanharværet
beskæftiget ivirksomheden imindst 3måneder iløbet afdet
pågældende regnskabsår .
Imidlertid erdetretfærdigvis forekommet ønskeligt at
begrænse størrelsen afdeindividuelle overskuds andele med en
dobbeltgrænse .
For detførste måden delaflønnen ,derlægges til
grund forberegning afden enkeltes overskudsandel ,ikke over­
stige 4gange detårlige maksimumsbeløb ,derlægges tilgrund
for fastsættelsen afdemaksimale bidrag til densociale sikring
ogbørnetilskudsordningen .
For detandet mådetbeløb ,derkanydes samme lønmod­
tager inden forsamme regnskabsår ,ikke overstige etbeløb
svarende til halvdelen afsamme maksimumsbeløb .
16.5 . Der gås i"ordonnance' *af17.august 1967 udfra prin­
cippet om,atoverskudsdelings ordningen langt fra atskade inve­
steringerne tværtimod skal begunstige disse .
Derfor fastsættes det idenne "ordonnance "atbeløb ,
der tilfalder lønmodtagerne ihenhold til overskudsdelings ord­
ningen ,medganske fåundtagelser (ægteskab ,efterløn ,pensione­
ring ,afskedigelse ,denbegunstigedes eller dennes ægtefælles
dødeller invaliditet ),skal bindes ienperiode på5år.Det
ermuligt atfåbeløbet frigivet førtiden ,hvis detskal anven­
dessom eller supplere detpersonlige indskud ,der ernødvendigt
foraterhverve enprimær bolig ,eller tilattegne andele iet
kooperativt produktionsselskab .
Arten ogdennærmere tilrettelæggelse afadministratio­
nen afdetillønmodtagerne givne rettigheder skal fastsættes
vedaftaler mellem depågældende parter .Parterne kan vælge
mellem de3følgende muligheder :
-enten kan selskaberne eller virksomhederne afderes egenkapi­
taltildele lønmodtagerne aktier eller aktieandele ,dels ved
inddragelse afreserverne iaktiekapitalen ,dels ved tilbage­

-115-
købpåbørsen foretaget afselskabet selv 1).Denne fremgangs­
måde kanikke anvendes afnationale selskaber eller offentlige
virks omheder ;
-eller detildensærlige overs kudsdelings reserve indbetalte
beløb kanoverføres tilenfond ,somvirksomheden skal oprette
tilinvesteringsformål .Idette tilfælde harlønmodtagerne en
fordring påvirksomheden .Denne fordring kanbl.a .tage form
afobligationer ,obligationer medudbytteandel (obligations
participantes )eller bundne folio-konti ;
-eller disse beløb kanoverføres enten tilinves terings organer ,
derikke ertilknyttet virksomheden ,ogsom ernærmere angivet
ved"décret"^ ,eller tilkonti ,deråbnes idebegunstigedes
navn somled ivirksomheds opsparings planer .
16.6 . Myndighederne harønsket atarbejde for ,atderskabes
etnytforhold mellem lønmodtagerne ogarbejdsgiverne ,vedat
overlade det tilparterne selv ved fælles aftale attilrettelæg­
geoverskuds delings ordningen ihenhold til denne "ordonnance ".
Sådanne aftaler kan enten
-indgå somled ienkollektiv arbejds overenskomst ;
-eller indgås mellem virksomhedens leder ogrepræsentanter (som
eransat ivirksomheden )fordefagforeninger ,derertilslut­
tet deforbranchen mest repræsentative organisationer ;
-eller dekan indgås ivirksomhedsnævnet .
Aftalerne kan enten være ioverensstemmelse med regler­
nevedrørende beregning ogadministration afoverskudsrettighe -
derne somdefineret inævnte "ordonnance "(såkaldte "almenret -
lige "aftaler )eller dekan istedet indføre enoverskuds delings-
ordning med etandet beregningsgrundlag ogenanden nærmere
udformning (såkaldte "afvigende "aftaler ),dogpådenbetingelse ,
1)Denne sidste fremgangsmåde harnødvendiggjort ensærlig lov­
mæssig foranstaltning ("ordormance "67-695 af17.august
1967 ),idet selskabsretten normalt forbyder virksomhederne
attilbagekøbe deres egne aktier .
2)Artikel 9i"décret "67-1112 af19.december 1967 ,ændret ved
"décret "69-507 af31.maj 1969 .

-116-
atdenne ordning respekterer dei"ordonnance "fastlagte prin­
cipper ,ogatdenforarbejdstagerne indebærer mindst lige så
store fordele som enordning ,dernøje opfylder bestemmelserne
i"ordonnance ".Imidlertid skal disse særlige aftaler for at
være gyldige godkendes ved fælles bekendtgørelse frafinansmini­
steren ogarbejdsministeren efter samråd med Centre d'Etude des
Revenus etdes Coflts (C.E.R.C. ).
Ibetragtning af,atoverskudsdelings ordningen er
obligatorisk ,hardetværet nødvendigt atfastsætte regler for
enalternativ løsning idevirksomheder ,der eromfattet af
ordningen ,oghvor manikke harværet istand tilatindgå en
aftale .
Følgende ordning blev valgt :
Depågældende parter skal senest etårefter afslutnin­
genafdetregnskabsår ,ihvilket lønmodtagernes rettigheder
opstår ,underskrive overskudsdelingsaftalen .
Hvis der efter udløbet afdenne frist ikke ergivet
meddelelse tilDirecteur departemental duTravail etdelaMain-
d'oeuvre omnogen aftale ,konstaterer denne ,atfristen erover­
skredet ,ogparterne fortaber retten tilatvælge mellem dei
"ordonnance "omhandlede 3overskuds delings ordninger .
Desuden erder foratanspore parterne til atsøge at
opnå enighed blevet indført endobbelt straffeklausul ,sombrin­
ges ianvendelse ,hvis der ikke opnås enighed :
-lønmodtagerne straffes ,vedatderes tilgodehavender bindes i
8åristedet for 5;
-virksomheden straffes ,vedatder idette tilfælde kun opnås
skattefritagelse forhalvdelen afhenlæggelsen til investerings -
reserve (detbeløb ,derfritages forbeskatning ,svarer itil­
fælde afenighed tildesamlede overskuds andele ).
16.7 . Det overlades tilparterne selv atvælge ,efter hvilke
retningslinjer personalet skal holdes underrettet omoverskuds­
delings ordningens resultater ,ogalle bestemmelser herom kan
fastsættes ioverskudsdelingsaf talerne .
Hvis der imidlertid ikke erindgået nogen aftaler ,eller
hvis dette punkt ikke omtales idisse aftaler ,underrettes perso -

-117-
nalet vedhjælp afopslag pådesteder ,der erforbeholdt fag-
foreningsmeddelelser .Formålet hermed eratlade lønmodtagerne
vide ,hvilken ordning der erblevet bragt ianvendelse medhen­
blik påatsikre deres ret til atfådel iresultaterne afvirk­
somhedens ekspansion .
Endvidere erarbejdsgiveren hvert årforpligtet til
inden for 6måneder efter regnskabsårets afslutning atudarbejde
enrapport ,dernøjagtigt angiver ,hvilke størrelser derligger
tilgrund forberegningen afarbejdstagernes særlige overskuds -
delingsreserve fordetforløbne regnskabsår ,ogsomindeholder
nøjagtige oplysninger omadministrationen oganvendelsen afde
midler ,der eroverført tildenne reserve .Rapporten skal afgi­
ves enten til virksomhedsnævnet eller -hvis etsådant ikke
findes -til personalets repræsentanter .
Under alle omstændigheder skal hver enkelt begunstiget
ved hver fordeling blandt deansatte have udleveret enpersonlig
oversigt med enrække oplysninger ,dergør detmuligt forden
pågældende atbedømme desamlede resultater afordningen ogde
individuelle rettigheder ,somhanhar erhvervet gennem ordningen .
Når overskudsdelingen foregår iform afudlevering af
aktier eller obligationer tillønmodtagerne ,nyder disse alle
derettigheder ,der erknyttet tildisse værdipapirer .Dekan
især deltage med forhandlings -ogstemmeret iaktionærers eller
obligationsejeres generalforsamlinger '.
Administrationen afoverskudsdelingsfondene kan over­
drages organer uden forvirksomheden :detkan enten være et
investeringsselskab medvariabel kapital (SICAV )eller andre
organer ,sominvesterer midlerne iaktier ietsådant investe­
ringsselskab (SICAV )eller ieninvesteringsforening .Derved
bliver lønmodtagerne aktionærer ietSICAV -ogudøver alle de
rettigheder ,dette medfører -eller medejere afeninvesterings­
forening .Idette tilfælde skal foreningens vedtægter indeholde
bestemmelse omoprettelse afettilsynsråd bestående afrepræ­
sentanter for dearbejdstagere ,derharandele iforeningen .
Disse repræsentanter udpeges enten vedvalg afvirksomhedsnævnet ,
1)Ietcirkulære af19.oktober 1970 (Journal Officiel af21.
oktober 1970 )fastsættes denærmere retningslinjer for over­
førsel afudenlandske arbejderes andele .

-118-
eller afdefagforeninger ,der ertilknyttet deforbranchen
mest repræsentative organisationer .Tilsynsrådet gennemgår hvert
årdenrapport ,derudarbejdes omforeningens virksomhed ogde
opnåede resultater ;detudøver gennem befuldmægtigede personer
denstemmeret ,der erknyttet tilværdipapirerne iforeningen .
Foreninger med envis sammensætning kan administreres
afvirksomheden selv eller afetselskab ,som ioverensstemmelse
med samarbejdsaftalen eroprettet afvirksomhedens ansatte .I
sidstnævnte tilfælde gælder reglerne vedrørende tilsynsrådet
ikke .C.F.D.T. ogC.G.T. -F.O. erblandt stifterne af"INTER -
EXPANSION ",etforvaltnings institut forinvesteringsselskaber
ogopsparings planer ,somoprettedes i1969medhenblik pågennem­
førelse af"ordonnances "af1967 .
16.8 . Ordningerne vedrørende lønmodtagernes andel iresulta­
terne afekspansionen giver ret til forskellige skattefordele :
debeløb ,der overføres tildensærlige overskuds delings reserve
iløbet afetregnskabsår ,medtages ikke iberegningen afdet
beløb ,hvoraf der idetpågældende regnskabsår skal betales
selskabsskat eller personlig indkomstskat .
Desuden pålægges deheller ikke deskatter ,somnormalt
pålægges sager oglønninger ogtages ikke ibetragtning ved
anvendelse afarbejdslovgivningen oglovgivningen omsocial
sikring .Følgelig fritages deherved forbidrag til desociale
sikringsordninger ,børnetilskudsordningen ,lærlingeskatten osv .
Det eriartikel 62VIilov nr.68-1172 af27.december
1968 (artikel 163bisAACGI )fastsat ,atindtægter afdebeløb ,
derydes lønmodtagere iform afoverskudsandele ,fritages for
indkomstskat ,såfremt disse indtægter anvendes påsamme måde
som beløbene selv .
Imedfør afdenne bestemmelse fastsætter artikel 3i
"décret "nr.69-507 af31.maj 1969 (artikel 81bisbilag II
CGI),atderskal sketilbagebetaling afdenskat afdisse ind­
tægter ,derallerede erbetalt tilstatskassen (avoir fiscai
eller Crédit d'imp6t ).Denne tilbagebetaling finder sted idet
organs navn ,som opbevarer deværdipapirer ,der erblevet ydet
lønmodtagerne ,eller som eranskaffet forderes regning .

-119-
Desuden harvirksomhederne lovtilvedafslutningen af
hvert regnskabsår atforetage enskattefri henlæggelse til
investeringsreserve .somsvarer tildebeløb ,der isamme regn­
skabsår erblevet overført tilarbejdstagernes særlige overskuds -
delingsreserve .Imidlertid skal denne henlæggelse anvendes til
anskaffelse eller produktion afkapitalgoder inden forhøjst
1år,dadenellers igen kommer tilatindgå idetskatteplig­
tige overskud .
Deselskaber ,der ikke foretager denne henlæggelse til
investeringsreserve ,afholder således halvdelen afudgifterne i
forbindelse meddensærlige overskudsdelingsreserve ,idet den
sats ,deranvendes vedbeskatning afselskabernes overskud ,er
50$ .Tilgengæld kandeselskaber ,derbeslutter atforetage
denne henlæggelse somfølge afskattefritagelsen forhenlæggel­
sen tilinvesteringsreserve ,fågodtgjort næsten samtlige bidrag
tiloverskudsdelingen iform afskattenedsættelse ,menmed en
regnskabsmæssig udsættelse på 1år.
Denne ordning erblevet ændret vedartikel 11ifinans­
loven for 1974 (lovnr.73-1150 af27.december 1973 ).Vedaf­
slutningen affinansåret fra 1.oktober 1973 til 30.september
1974 vil derkun kunne foretages enskattefri henlæggelse til
investeringsreserve på80$afdebeløb ,deroverføres tilden
særlige overskudsdelingsreserve inden forsamme finansår .
Denne procentdel erblevet nedsat til65$forfinans­
året fra 1.oktober 1974 til 30.september 1975 ogtil50$for
deefterfølgende finansår .
Dette betyder ,atdeselskaber ,derforetager denne
henlæggelse tilinvesteringsreserve ,idaghøjst kanfågodt­
gjort 75$afderes overførsler tiloverskudsdelingsreserven .
16.9 . Ifølge deforeliggende oplysninger erderindtil 31.
december 1977 blevet foretaget registrering af9936overskuds -
delingsaftaler .Deomfatter 11195virksomheder med 4773600
lønmodtagere .Detsamlede beløb ,dererblevet uddelt på8år
(1968 -1975 ),oversteg ffr .13mia600mio .I1975 (detseneste
år,derforøjeblikket foreligger økonomiske resultater for)
androg deydede beløb ffr .2mia418miotil 2713108egentlige
deltagere ,dvs .enårlig gennemsnitlig andel pr.person påffr .

-120 -
891mod ffr .353 i1968 .
Pågrundlag affinansårene 1971 -1975 kangennemsnit­
tetudledes affølgende forhold :
Særlig overs kudsdelingsr eserve 1cef Overskud oQ(ifOverskud =15>" Kapital =12.98*
Løn ... .jpf Særlig overskudsdelingsreserve
Værditilvækst - Løn
16.10 .Ennylov ertrådt ikraft den 27.december 1973 (nr.
731197 )omharmonisering afdenfrivillige ordning forøkonomisk
demokrati ,derindførtes ved "ordonnance "af7.januar 1959 (jf.
nr.16.2 .)ogordningen vedrørende lønmodtagernes andel iresul­
taterne afvirksomhedens ekspansion ,derindførtes ved "ordonnan -
cewaf17.august 1967 (jf.nr.16.3 .).
Begge systemer kan således iværksættes afdesamme
arbejdsmarkedsparter ,ogspecielt afvirksomhedsnævnet .Frem­
gangsmåderne forgennemgang afaftalerne omøkonomisk demokrati
erharmoniseret ,ogdeterlettere atindgå blandede aftaler ,
hvor bestemmelserne ibegge "ordonnances' *fra 1959 og1967 anven­
dessamtidig .Devirksomheder ,dereromfattet afwordonnance w
af1967 ,ogsomikke undertegner aftaler ,vil ikke fåtilladelse
til atforetage enhenlæggelse til investeringsreserve .Loven
henleder arbejdsgivernes opmærksomhed påderes oplysningspligt
vedrørende resultaterne afoverskuds delings ordn ingen .
16.11 . INederlandene indeholder bekendtgørelserne omopspa -
ringspræmier (senr.15.7 .)også bestemmelser omarbejdsgiver -
fritagelse forskatter ogbidrag tilsociale sikringsordninger
fordebeløb ,derudbetales tillønmodtagerne som "udbyttedeling
iform afopsparing ".Detdrejer sig ombundne midler ,som
arbejdsgiveren tager frasitudbytte iforhold tildettes stør­
relse eller iforhold tildenudbytteandel ,dertilfalder andre
personer .
Detkan dreje sigenten omvedtægtsmæssig udbyttedeling
(idette tilfælde erdettillønmodtagerne udbetalte beløb knyt­
tettilvirksomhedens resultater eller tildetudloddede udbytte )
eller enudbyttedeling uden forordets rette betydning (hvor
derikke foreligger etsådant tilknytningsforhold ).Enudlodning
tilarbejdstagerne finder således sted ,hvis ogidetomfang

-121-
udbyttet tillader det .
Opsparingsordningen ,somskal være nedfældet skriftligt ,
åbner mulighed forenfrivillig udbyttedelingsordning .Arbejds­
tageren kanfraårtilårafgøre ,omhanvilfortsætte opspa­
ringsk ontrakt en.
Desåledes ydede beløb ,somikke måoverstige fl.750
omåret ,skal administreres afarbejdsgiveren eller afeni
aftalen udpeget institution (sparekasse osv.)#Enopsparings­
konto åbnes forhver arbejdstager ,somkanbevare beløbet som
etkontant indskud eller investere det iværdipapirer .Ibegge
tilfælde gælder enbindingsperiode på7år.Detsamme gælder
imidlertid ikke forindtægten afdeinvesterede midler .
Medens arbejdstageren iforbindelse medpræmie opspa­
rings ordningerne kan disponere over deopsparede beløb ibin-
dingsperioden mod atfortabe retten tilpræmie ,erdet ikke
tilladt atanvende debeløb ,derstammer fraudbyttedelingen ,
inden bindingsperiodens udløb ,undtagen idetilfælde ,hvor
bekendtgørelsen tillader udbetaling før tiden .
Islutningen af1974 havde 438virksomheder tilbudt
deres ansatte denne mulighed ,og107000lønmodtagere deltog i
ordningen .Den gennemsnitlige opsparing i1974 var idenne
forbindelse fl.452 .
16.12 . IForbundsrepublikken Tyskland gælder reglerne i
"loven omde624DM"også ,nårbeløbene medhenblik påformue -
tilvækst ydes afarbejdsgiveren foratgennemføre ,atlønmodta­
gerne kan fådel iresultaterne afdenforbedrede rentabilitet ,
der opnås ikraft afderes samarbejde .Depågældende aftaler
-individuelle kontrakter eller virksomhedsaftaler -skal være
nedfældet skriftligt ;deskal indeholde regler vedrørende de-
lingsform ,beregningsgrundlag og-metoder samt referenceperiode .
Iindividuelle kontrakter skal detogså angives ,hvordan midler­
neinvesteres ,ogihvilken virksomhed eller hvilket institut
investeringen skal foregå .
Medmindre andet eraftalt ikontrakten eller virksom -
hedsaftalen ,bevarer lønmodtageren vedansættelsens ophør i
løbet afdenperiode ,dertjener somberegningsgrundlag ,sine
rettigheder ,forudsat athanhararbejdet iover halvdelen af

-122-
referencepenoden .
Arbejdsgiveren skal "bevise over for dedeltagende
lønmodtagere ,atdenforetagne beregning erkorrekt .Hankan
forelægge enattest fra enrevisor eller anmode arbejdstagerne
omatvælge trepersoner ,somfårbemyndigelse tilatforetage
kontrol .Derkan ved overenskomst vedtages forskellige regler
herfor .
Disse lovbestemmelser har ipraksis kun fundet anven­
delse imeget begrænset omfang .
16.13 .Somallerede anført (jf.nr.15.1 .)kanarbejdsgiver ¬
bidrag -foruden dem ,derlige eromtalt under detforegående
punkt -være det eneste middel der inden forrammerne afloven
omde624DMhenlægges medhenblik påformuedannelse hosarbejds­
tagerne .Dekollektive overenskomster ,der erindgået iover­
ensstemmelse medloven ,gør istadig stigende grad brug afdenne
mulighed .Pånuværende tidspunkt fastsætter størstedelen afdem
udelukkende arbejds giver indskud .
Enlønmodtagers anciennitet ienvirksomhed spiller af
ogtil enrolle ,både hvad angår begyndelsestidspunktet for
retten tilarbejdsgiver indskud ,oghvad angår beregningen af
beløbet .
16.14 .Enrække tyske virksomheder har indført udbyttedelings -
ordninger forderes ansatte .Idisse ordninger fastsættes det ,
atinvesteringen afdepågældende beløb først ska.l foretages i
form aflåntilvirksomheden selv ,men atbeløbene senere kan
omdannes tilaktier (mede jendomsret ).
16.15 . IDetforenede Kongerige findes der ,især ibanksekto­
ren ,forskellige former forudbyttedelingsordninger ,derinde­
bærer ,atendelafoverskudet før skat fordeles blandt de
ansatte .
17.Diverse ordninger
Idette afsnit omtales deforanstaltninger ,somaffor­
skellige grunde ikke falder indunder detidligere behandlede
grupper .

-123 -
17.1 . Den franske lov omgennemførelsen aflønmodtagernes
aktiee.je idenationaliserede Renault-fabrikker (l'actionnariat
dessalariés delaRégie nationale desusines Renault )(lovnr.
70-11 af2.januar 1970 )omfatter isinanvendelse forskellige
former ,hvis forskelligartethed netop hardannet grundlag for
denne redegørelse .Overførsel tillønmodtagerne afendel af
virksomhedens kapital -somunder ingen omstændigheder kan over­
stige 25°/°tidet 75$erforbeholdt staten -finder enten sted
vederlagsfrit eller for atlade lønmodtagerne fådel iresulta­
terne afekspansionen (arbejdsgiverbidrag )eller inden forram­
merne afenvirksomheds opsparings pian("blandet "form ).
"Décret "652af8.juli 1970 indeholder bestemmelser
omvederlagsfri tildeling afaktier .Der tages hensyn tilløn­
modtagernes anciennitet ogderes ansvar ivirksomheden .
Derimod behøver dentildeling ,derfinder sted ifor­
bindelse medudbyttedelingen ,ikke attage hensyn tildisse
kriterier .Det børbemærkes ,atdenne lovophæver detforbud ,
som "ordonnance "nr.67-693 af17.august 1967 nedlagde mod ,at
offentlige virksomheder ognationale selskaber fordeler aktier
tillønmodtagerne somudbyttedeling (senr.16.2 .).
Desåledes tildelte aktier lyder pånavn .Iprincippet
skal debeholdes i5år,men demåsælges tilmedlemmer afper­
sonalet ,virksomheden selv eller tilensærlig fond ,derer
oprettet ivirksomheden tildette formål ,samt tilstaten .Det
største antal aktier ,dermåejes afenperson ,erafnævnte
"décret "fastsat til 500 .
Lønmodtager-aktionærerne errepræsenteret ivirksomhe­
dens bestyrelse iforhold tilderes kapitalandel .
Lønmodtageren kanfortsat beholde sine aktier efter
ansættelsens ophør .Også ægtefællen eller enefterkommer ilige
linie ,somharmodtaget demiegenskab afarving eller legater ,
kanfortsat beholde aktierne .Enhver anden person skal afstå
sine aktier ,idet hanellers fortaber sine rettigheder .
Detidligere omtalte skattebestemmelser gælder også
tildeling afaktier ,derforetages iforbindelse medenudbytte­
delings ordning eller envirksomheds opspar ingsplan .Derafkræves
iøvrigt ingen skat afvederlagsfri tildeling .

–124 –
17.2 . Ved toandre love af4. .januar 1973 gennemfortes perso -
nalets aktieeje dels idenationale banker ogdenationale
forsikringsselskaber ,dels iS.N.I.A.S. (Société nationale
industrielle aérospatiale )ogS.N.E.C.M.A. (Société nationale
d'étude etdeconstruction demoteurs d'aviation ).
For savidt angar denationale banker ogforsikrings­
selskaber erder den 4.juli 1973 indført togennemførelsesde -
kreter (décrets d'application ).Degældende regler ersomhelhed
meget nærdem ,der ergennemført forRenault-fabrikkerne .Perso­
nalet kanvederlagsfrit tildeles aktier påoptil enfjerdedel
afkapitalen ,ogligesom iandre virksomheder ,selskaber eller
organisationer har dedesuden ret til aterhverve andre aktier
mod betaling .Disse aktier måførst sælges efter fern årsforløb .
Detstørste antal aktier ,enlønmodtager måeje ,erfastsat til
500 ibankerne og250 iforsikringsselskaberne .Ved vederlags­
fritildeling afaktier tages derhensyn tillønmodtagernes
anciennitet ogderes ansvar ivirksomheden .
17.3 . ligeledes erordningen med aktiee.je ,dergennemførtes
1denoffentlige sektor ved ovennævnte love ,iFrankrig udvidet
ved enlov (73-1196 )af27.december 1973 tilogså atgælde for
denprivate sektor .Debørsnoterede selskaber (detofficielle
marked eller efterbørsen )kanforetage kapitalforhøjelser ,som
erforbeholdt deres lønmodtagere ,ogdisse kan iøvrigt tilbydes
ret til aterhverve aktier ivirksomheden påbørsen .Herved har
2millioner lønmodtagere ica.1500virksomheder mulighed for
aterhverve aktier pågunstige betingelser ,mendetskal bemærkes ,
atdenne aktiebesiddelsesordning erhelt frivillig .
Lønmodtageren kan blive aktionær påfølgende betingelser :
1)lønmodtagere ,dertegner sigforaktier ,harenfrist på
højst 3årtil atindfri disse aktier .
2)Indtil ffr .3000afdebeløb ,lønmodtagerne anvender til
erhvervelse afaktier ,medregnes ikke iopgørelsen afden
skattepligtige indkomst ;dette beløb ermidlertidigt ændret
til ffr .5000 :

-125 -
3)dendelaflønnen ,somarbejdstagerne anvender tilerhvervel­
seafaktier ,kansuppleres medindtil ffr .3000 ibidrag
fraselskabet .Der opkræves hverken selskabsskat eller løn-
skat afdisse bidrag ,ogdetages ikke ibetragtning ved
anvendelsen afarbejdslovgivningen oglovgivningen vedrørende
social sikring .Lønmodtageren erligeledes fritaget forind­
komstskat afdisse beløb .Desåledes erhvervede aktier måi
princippet ikke overdrages inden for enperiode af5år.
Lønmodtagerne kandeltage iaktionærernes generalforsamlinger
ogkanendog eventuelt lade sigindvælge ibestyrelserne og
tilsynsrådene .
17.4 . IDet forenede Kongerige erdet ifinansloven af 1978
fastsat ,atdevirksomheder ,derønsker det ,fraapril 1979 kan
uddele aktier til deres personale iforbindelse med enudbytte­
delings ordning ,der ergodkendt afskattemyndighederne .For de
beløb ,somvirksomheden anvender tildenne udbyttedeling ,vil
derblive købt aktier ivirksomheden ,ogdisse aktier vilblive
fordelt blandt deltagerne iordningen ,men overgivet til et
forvaltningsorgan ("trust ").Maksimumsbeløbet forhver deltager
er£500pr.år.Disse aktier får enskattemæssig særbehandling ,
idet skatten gradvis falder efter udløbet afdenperiode ,hvor
deligger iforvaltningsorganet ,ogsomnormalt er5år (kortere
itilfælde afinvaliditet ,afskedigelse ogpensionering ).Her­
efter erlomhalvdelen afaktiernes oprindelige værdi (eller
salgsværdi ,hvis denne erlavere )skattepligtig ,hvorimod der
efter enperiode på10årikke pålægges nogen indkomstskat .
Deltageren skal dogstadig svare normal skat afkapitaltilvæk -
sten ,ogdividenderne afdetilbageholdte aktier erogså normalt
skattepligtige .Medhensyn tilvirksomheden kan denne fratrække
,debeløb ,der eranvendt tilensådan ordning ,vedberegningen
afskatten afselskabets overskud .
17.5 . IItalien erderskattemæssige fordele iforbindelse
med anciennitets tillæg ,somudbetales obligatorisk tilarbejds­
tageren idetøjeblik ,ansættelsesforholdet ophører .Tillægget
beregnes iforhold tilløn oganciennitet .Der erskattefradrag
på505^nåranciennitetstillægget ikke overstiger lire 10mio ,
på30$nårdette tillæg andrager mellem lire 10miooglire
20mio ,på2Qf?onårdetligger mellem lire 20og50mioogialle

-126 -
tilfælde pålire 100000pr.åreller delafetar,deranvendes
som beregnings grundlag .Der erikke noget fradrag fortillæg på
over lire 50mio .
B.Foranstaltninger til fremme afformuedannelse ifast e.iendom
Der erikke retmange foranstaltninger tilfremme af
formuedannelse ifast ejendom hos lønmodtagerne .Man finder her
såvel former ,derkansammenlignes meddem ,somomtaltes ide
toførste dele afdenne redegørelse (låntilnedsat rente ,rente -
godtgørelse osv...) somformer ,dersvarer tildem ,derblev
gennemgået iforbindelse med formuedannelse iværdipapirer o.l .
hoslønmodtagerne ,hvor skattefordele ogfritagelse forbidrag
til sociale sikringsordninger tilbydes lønmodtagerne for de
beløb ,desparer op,ogarbejdsgiveren for debeløb ,hanbetaler
medhenblik påformuedannelse .
Desuden erder ivirksomhederne indført meget forskel­
lige former ,derikke eromfattet aflovgivningen .
18.Boligbyggeri ,lån tilnedsat rente ,rentegodtgørelse
18.1 . IItalien findes der etforlønmodtagerne vigtigt pro­
gram for boligbyggeri ,som først ogfremmest finansieres af
staten ,oghvis udførelse eroverdraget GESCAL (lovnr.60af
14.februar 1963 ).Denne lovharændret dentidligere lovgivning
medhenblik påatlette adgangen til ejendomsbesiddelse .Finan­
sieringen afdette 10-årige program sker dels vedstatstilskud ,
dels vedenskat på1,05$ pålønningerne (heraf betaler arbejds­
giveren 0,70$ ogarbejdstageren 0,35$ ;dergælder enundtagelse
forlandbrugsarbe jdere ).For atvære omfattet afdenne lovs
bestemmelser kræves det ,atmanharydet bidraget ienvis
minimumsperiode ,samt atvisse andre negative betingelser er
opfyldt (manmåikke iforvejen ejeensocial bolig ,manmå
ikke ejenogen bolig ,der erbeliggende isamme kommune somden
bolig ,man .ønsker atkøbe ,ogdesuden måmanikke ejeenbolig ,
hvoraf indtægten overstiger etbestemt maksimumsbeløb ;manmå
ikke have enstor skattepligtig indkomst ).
Loven indeholder ligeledes bestemmelse omsærlige egen­
skaber ogbegrænsninger iboligens størrelse ogværelsesantal

-127-
samt forholdet størreis e/værelsesantal (5værelser tilbeboelse
2med etnytteareal på112m).
Deboliger ,deropføres ihenhold tildenne lov ,kan
være bestemt forarbejdstagere somhelhed eller forlønmodtagere
iprivate eller offentlige virksomheder eller organisationer .
Deoverdrages ansøgerne somejendom modunderpant somgaranti
for ,atdersker betaling over 20år.Dekanførst sælges efter
10årsforløb .Købsprisen ersærlig gunstig forarbejdstageren .
Den ernemlig fastsat tilmellem 60og90/5afboligens "bereg­
nede værdi ",som isigselv erlavere enddenfaktiske byggeud -
gift .Den faktiske byggeudgift kan igen nedsættes takket være
mulighederne forekspropriation afbyggegrunde .Der skal også
henvises tilbestemmelsen ilovens artikel 3,somgørdetmuligt
atfremskynde betalingen afrestgælden medfradrag af5°fofor
hvert årafgældens varighed .
Derkanogså opnås låntilboligbyggeri ,enten direkte
eller gennem kooperative selskaber .Ihenhold tilartikel 15og
16iloven oprettes nemlig enfond tilydelse aflån tilarbejds­
tagere ,somønsker atkøbe eller bygge bolig til eget brug .
Enhelrække skattefritagelser (tinglysningsafgift ,
bygningsskat ,afgift påbyggematerialer osv.)bidrager tilat
lette lovens gennemførelse .
Industrivirksomhederne kan få,tilladelse til atopføre
boliger direkte til deres ansatte .
Etprogram forboligbyggeri forlandbrugs arbejdere blev
godkendt vedlovnr.1676 af2.februar 1960 .
18.2 . Artikel 4ilovnr.1462 af29.september 1962 indehol­
der bestemmelse omintervention fra "Cassa delMezzogiorno "
(Udviklingsfonden forSyditalien ).Denne fond erbemyndiget til
atgive tilskud tilvirksomheder tilopførelse afarbejderboli­
ger iindustriområderne .Denærmere bestemmelser herom fastsæt­
tes afdetministerielle udvalg forfonden .
18.3 . Ligeledes iItalien findes dersærlige bestemmelser
(lovnr.408af2.juli 1949 oglovnr.715af10.august 1950 ),
derhar tilformål atfremme statsansattes køb afejerbolig .De
kanbenytte sigafdemuligheder ,deromtales inr.18.1 .,eller

-128-
dekankøbe enejerbolig afINCIS (Insti tutonazionale case
impiegati delle Stato ).Dette institut kansælge 30$afdeboli­
ger ,detejer .Salgsprisen ligger 30$under markedsprisen .Boli­
ger ,der erkøbt pådenne måde ,måførst videresælges efter 10
års forløb .
18.4 . IFrankrig træder staten til isin egenskab afarbejds­
giver for atlette købafegen bolig forstatstjenestemænd og
ansatte ioffentlige virksomheder (somikke erafindustriel
eller kommerciel art),dommere ,månedslønnet militærpersonale ,
statsansatte arbejdere ,tjenestemænd ioffentlige organer i
departementer ogkommuner'' ^.
Ihenhold til disse bestemmelser kan der først ydes
lån ,efter atder eropnået enprincipiel aftale omtildeling
afenbyggepræmie ogetlån iCrédit Foncier deFrance .Detdre­
jersigomfaste beløb ,somudgør ca.40-50$ afdetsærlige lån .
Lånene gives for treåriComptoir desEntrepreneurs og
dekonsolideres iCrédit Foncier deFrance forenperiode ,der
kan gåhelt optil 12år.
Ansatte inationale selskaber ognationaliserede virk­
somheder kan også fålån på,fordelagtige vilkår .
18.5 . IBelgien giver enlovaf3.juli 1967 Société nationale
dulogement (detnationale boligselskab )ogSociété nationale
terrienne (detnationale jordselskab )bemyndigelse tilatopføre
almennyttige boliger ,fortrinsvis tilpersonale inye eller
ekspanderende virksomheder .Endelafdisse boliger kan forbe­
holdes arbejdstagere ,derikke opfylder betingelserne foratfå
tildelt sociale boliger (især betingelserne ommaksimums indkomst ).
Isåfald udgør lejen 7,5$ afboligens kostpris inklusive grund
(forarbejdstagere ,deropfylder betingelserne ommaksimums ind­
komst ,udgør lejen mellem 3,5$ og6$afboligens kostpris inklu­
sive grund ).Salgsprisen erligboligens kostpris plus modværdi­
enafdefordele ,staten hargivet .
IBelgien erderligeledes vedlov (arrété loi )af14.
april 1945 indført ensærlig ordning forminearbejdere .Disse
1)"Dueret "nr.62-976 af13.august 1962 ,cirkulære nr.62-58
af29#september 1962 ogcirkulære nr.69-86 af31.juli1969.

-129 -
kanmedhenblik pakøb eller opførelse afbolig fålån iselska­
ber ,der ergodkendt afCaisse nationale d'Epargne etdeRetrai -
te (dennationale spare -ogpensionskasse ),iSociété nationale
terrienne eller iFonds dePrévoyance ,derhører indunder
Ministkre delaPrévoyance sociale (ministeriet forsocialfor­
sorg ).Rentefoden fordisse lånvarierer afhængigt afminearbej -
dernes anciennitet iminerne (5til20åreller mere ).
Forskellen mellem denne nedsatte rente ogdenreelle
rente betales afstaten .
18.6 . Ved et"décret "fra1953 (erstattet af"décret "nr.
66-826 af7.november 1966 )har enordning iFrankrig ,hvorved
virksomheder med mere end 10ansatte obligatorisk anvender et
beløb fradriftskontoen (compte d'exploitation )tilboligbyggeri ,
fået retskraft .Arbejdsgiverne (undtagen virksomheder ,derhører
indunder densociale sikring inden forlandbrugssektoren ,stats­
virksomheder eller virksomheder knyttet tillokale administrative
organer ,der ikke erafkommerciel eller industriel artsamt
offentlige eller administrative institutioner )skal investere
0,9i°afdelønninger ,dererudbetalt idetforløbne kalenderår ,
heraf 0,1$ forimmigrerede arbejdstagere ,iboliger .Denene
halvdel afdette beløb skal anvendes tiludlejningsboliger og
den anden til ejerboliger .
Dette bidrag kan tage forskellige former :
-overførsel tiltværfaglige organisationer ,somforpligter sig
til atinvestere midlerne ibyggeri .Igivet fald forbeholdes
deopførte boliger virksomhedens lønmodtagere ;
-lån eller tilskud til bygge organisationer ;
-direkte lån tilvirksomhedens lønmodtagere .
Devigtigste afdisse forskellige støtteformer eriden­
nesammenhæng lån ogtilskud tilvirksomhedens ansatte .Demå
ikke overstige visse øvre grænser ,dervarierer medboligens art
ogdetpågældende områ.de ogfastsættes således ,atarbejds giver -
bidraget ikke ertilstrækkeligt tilatfinansiere hele boligen .
Definansierede boliger skal desuden være ioverensstemmelse med
debegrænsninger ,dergælder vedrørende størrelse ogpris ,og
som erfastlagt forboliger ,derkanfåpræmie c

-130-
Dermaikke bevilges lånmed enrentefod påover 37°;
lånenes løbetid skal være mindst 5år,ogdetårligt tilbagebe­
talte beløb måikke overstige 1/4afdetlånte beløb .Hvis til­
bagebetalingen finder sted inden 20årsforløb ,skal detpågæl­
dende beløb påny investeres iboliger .
Tilskuddet betragtes somlønindkomst iforbindelse med
indbetalinger tildensociale sikring .Derkan fradrages et
beløb (dersvinger efter antallet afforsørgelsesberettigede
personer )vedberegningen afdenskattepligtige indkomst .
Virksomhedens ledende medarbejdere kan ikke bevilges
lån eller tilskud .
Virksomhedsnævnet skal rådspørges angående disse midlers
anvendelse .Såfremt arbejdsgiveren ikke følger nævnets henstil­
ling ,skal hanafgive enredegørelse herfor .
Lån tillønmodtagere kan også bevilges af"Comités
interprofessionnels dulogement "(tværfaglige boligudvalg ),der
oprettes frit blandt arbejdsgivere ,eventuelt meddeltagelse af
lønmodtagere ,medhenblik påadministration afdefonds ,som
arbejdsgiveren ikke ønsker atadministrere direkte .Isåfald
erderikke fastsat ennedre grænse forlånets løbetid ,ogdet
årligt tilbagebetalte beløb mågerne overstige enfjerdedel af
detlånte beløb^.
19.Præmier ogskattefordele
19.1 . Somallerede omtalt (senr.15.2 .)fastsættes der i
loven omde"624DM"iForbundsrepublikken Tyskland tomulighe­
der for opsparing ifast ejendom .Ifølge den første gives der
præmier tillønmodtageren fordebeløb ,deranvendes tilkøb
eller opførelse afenbolig ,tilkøbafenbyggegrund eller til
afvikling afgæld ,der erstiftet med dette formål .Ejendomsret­
ten over boligen eller grunden kan tilfalde såvel lønmodtageren
selv somdennes ægtefælle eller børn under 18år.Boligen skal
være beliggende iTyskland .
Denanden mulighed ,somloven tilbyder ,erinvestering
ihenhold tilreglerne ombyggepræmier .Hvis manvælger byggeop -
sparingsordningen ,harmanmulighed foratopnå etnedslag iskatten .
1)Lån tilfordelagtig rente kan fås iCaisse d'allocations
familiales (kassen forb0rnetilskud ),Caisse deretraite des
cadres (funktionœrernes pensionskasse )ogCaisses deretraite
complémentaires (tillaegspensionskasserne ).

-131-
19.2 . Ihenhold tildenhollandske opsparingspræmi eordning .
dererindført iloven fra1962 (jf.nr.15.7 .),erderogså'
mulighed foropsparing ifast ejendom .Retten tilpræmie opnås
straks -dvs .uden binding ienvisperiode -fordebeløb ,som
aflønmodtageren eller dennes ægtefælle erbestemt tilkøb af
fast ejendom eller tilindfrielse afprioriteter .Præmien er
fastsat tilmaksimalt 50i°afdetopsparede beløb ;denkannåop
på200$ ,hvis denogså selv delvis anvendes tilinvestering i
fast ejendom .Disse maksimale procenttal nåskunsjældent i
praksis .
Denpågældende bolig måvære beliggende iethvilket
som helst land .
19.3 . IBelgien beskattes kun halvdelen afden del afen
virksomheds overskud ,derfaktisk anvendes tilatydelån til
deansatte inden for etårefter regnskabsårets afslutning .Det
skal dreje sig omtillægslån til ethovedlån ,der eroptaget i
visse kreditinstitutter medhenblik påopførelse eller køb afen
bolig tillåntagerens eget brug .Lånevilkårene skal være mindst
lige såfordelagtige somlånevilkårene iforbindelse medhoved -
lånet .
20.Former ,der ikke eromfattet aflovgivningen
20.1 . Endelig erder truffet opsparingsfremmende foranstalt­
ninger iforbindelse medkollektive overenskomster eller virk-
somhedsaftaler eller udelukkende påinitiativ afarbejdsgiverne ,
uden atder indrømmes fordele fra statens side .
IBelgien fastsættes det idenkollektive overenskomst ,
derblev indgået den 23.april 1970 inden forbyggesektoren ,at
1$afbruttolønningerne skal overføres afarbejdsgiverne tilen
"Ponds social etéconomique delaconstruction "(social ogøko­
nomisk byggefond ),somskal gøre detlettere forarbejderne i
denne branche aterhverve ejerboliger .Desuden skal fonden også
fremme aktiviteten inden fordenne branche .Islutningen af1976
androg kapitalen idenne fond ,derblev administreret affagor -
ganisationerne ,ca.bfr .3mia ,mendenblev afviklet i1978 .
Ifølge dennyekollektive overenskomst ydes derenekstra årlig
pension tildearbejdere inden forbyggeri ,der erpensioneret
pr.1.april 1978 .

-132 -
IDanmark har etret betydeligt antal virksomheder op­
rettet kontorer ,hvis opgave eratvaretage arbejdernes ogfunk­
tionærernes interesser .Disse kontorer omfatter ofte enafdeling
foropsparing ogivisse tilfælde enafdeling forbyggelån i
almindelighed .Disse lån errentefri eller ydes tilmeget lav "
rente .
IForbundsrepublikken Tyskland yder mange arbejdsgivere
-derforeligger ikke nogen statistik herom -meget forskellige
former forhjælp til deres ansatte tilkøb eller opførelse af
boliger .Ydelse afrentefri lån eller lånpåfordelagtige vilkår
harherlige såstor betydning somvederlagsfri udlån afbygge -
maskiner eller salg afbyggegrunde til favørpris .
IItalien haradskillige virksomheder ,hvori staten
deltager ,påeget initiativ truffet forskellige foranstaltninger
(lån ,betaling afgrundpris eller skatter ,præmier ),somskal for­
bedre deansattes muligheder for aterhverve ejerboliger .
Luxembourgske virksomheder tilbyder deres arbejdere og
funktionærer forskellige faciliteter (byggegrunde ,diverse bygge­
materialer ).
Fraden 1.maj 1968 harLuxembourgs største arbejdsgiver
indført nye bestemmelser vedrørende boligopsparing for sine ar­
bejdere ,derhartjenestebolig .For atfremme interessen hosde
personer ,dernyder godt afdenne fordel ,for atanskaffe sig en
ejerbolig ,erdisse personer forpligtet tilhver måned påenop­
sparingskonto atindbetale etbeløb ,somsvarer til enfiktiv
husleje . ^
ν
For desaledes indbetalte beløb gælder desamme betin­
gelser somforandre opsparingskonti (jf.nr.14.7 .),menbelø­
bene bindes indtil dendag ,hvor arbejderen forlader tjeneste­
boligen ogikke længere over forarbejdsgiveren har flere for­
pligtelser iforbindelse hermed .
Imidlertid kan dergives tilladelse tilforlodsudbe ta-
linger fradisse konti ,nårsærlige grunde foreligger ,f.eks .
køb afbyggegrund ,opførelse afethus osv ...
INederlandene hænder detofte ,atvirksomhederne
bevilger deansatte realkreditlån påfordelagtige vilkår .Der
foreligger ikke nøjagtige oplysninger om,ihvor højgrad denne

-133-
fremgangsmade anvendes .
IDet forenede Kongerige findes der uofficielle ordnin­
ger ,ifølge hvilke arbejdsgiverne kanbevilge deansatte lån
tilmeget lavrente eller rentefri lån tilerhvervelse affast
ejendom (almindeligvis iform afbolig tilbrug fordenansatte
ogdennes familie ).Især forretningsbankerne bruger sådanne
ordninger .