BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Det Forenede Kongerige har besluttet at udtræde af Den Europæiske Union og har indledt proceduren i artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union ("TEU"). Den 11. april 2019 vedtog Det Europæiske Råd (artikel 50) efter anmodning fra Det Forenede Kongerige at forlænge den frist, der er fastsat i artikel 50, stk. 3, i TEU yderligere til den 31. oktober 2019. Medmindre Det Forenede Kongerige ratificerer udtrædelsesaftalen senest den 31. oktober 2019 eller anmoder om en tredje forlængelse, som Det Europæiske Råd (artikel 50) vedtager enstemmigt, udløber fristen, jf. artikel 50, stk. 3, i TEU, på denne dato. Det Forenede Kongerige vil derefter fra den 1. november 2019 være et tredjeland uden en aftale om at sikre en velordnet udtræden. Kommissionen er fortsat af den opfattelse, at det bedste resultat sikres gennem Det Forenede Kongeriges velordnede udtræden af Unionen på grundlag af udtrædelsesaftalen.

Fra dette tidspunkt vil al primær og afledt EU-ret ophøre med at gælde for Det Forenede Kongerige. Der bliver ingen overgangsperiode, således som det var planlagt i udtrædelsesaftalen. Dette vil naturligvis medføre betydelige forstyrrelser for borgere, virksomheder og offentlige institutioner og få alvorlige negative økonomiske og finansielle konsekvenser.

Indtil videre har Den Europæiske Union og medlemsstaterne i EU‑27 truffet en lang række foranstaltninger. Navnlig har Europa-Kommissionen siden november 2018 forberedt sig på en udtræden uden en aftale. Kommissionen har til dato fremlagt 19 lovgivningsforslag, som alle er blevet vedtaget af medlovgiverne. Kommissionen har ligeledes vedtaget 63 ikkelovgivningsmæssige retsakter og offentliggjort 100 forberedelsesmeddelelser.

Principperne for beredskabsforanstaltningerne på alle plan blev opstillet i den anden meddelelse om brexitforberedelser af 13. november 2018. Heri blev det blandt andet fastsat, at foranstaltningerne ikke bør afhjælpe skade, som kunne være undgået gennem forberedende foranstaltninger og rettidig handling fra de relevante interessenters side.

Som anført i fjerde meddelelse om brexitforberedelser af 10. april 2019 er Kommissionen i forbindelse med sine forberedelser af beredskabsforanstaltningerne rede til at foreslå finansielle støtteforanstaltninger for at afbøde virkningerne i de mest berørte områder og sektorer under hensyntagen til de midler, der er til rådighed, og eventuelle tilpasninger af udgifts- og indtægtssiden af EU-budgettet, som kan blive resultatet af en udtræden uden en aftale. For at afstedkomme en mere direkte støtte til de berørte parter giver EU's statsstøtteregler mulighed for fleksible løsninger i forbindelse med nationale foranstaltninger.

Virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder med betydelig kontakt med Det Forenede Kongerige, kan ligeledes støde på vanskeligheder som følge af tabet af let adgang til det britiske marked eller kan på anden måde påvirkes af de mere komplekse handelsforbindelser. Det kan føre til tab af arbejdspladser. Medlemsstaterne kan eventuelt vælge at imødegå negative påvirkninger af arbejdsmarkedet ved at indføre støtteordninger, der kan hjælpe de berørte virksomheder med at håndtere forandringerne, eller ved at indføre foranstaltninger, der kan bidrage til at opretholde beskæftigelsesniveauet.

Medlemsstaternes offentlige forvaltninger vil ligeledes blive berørt, idet de på meget kort tid vil skulle oprette yderligere infrastrukturer og ansætte ekstra personale inden for visse berørte sektorer.

For så vidt angår told og indirekte beskatning vil de nationale myndigheder f.eks. skulle foretage betydelige investeringer i infrastruktur og menneskelige ressourcer, primært i de medlemsstater, der er de vigtigste ind- og udførselssteder for EU's handel med Det Forenede Kongerige. På området sundheds- eller plantesundhedskontrol etablerer medlemsstaterne i EU‑27 nye grænsekontrolposter eller udvider eksisterende poster ved indførselssteder for import fra Det Forenede Kongerige til EU.

De ovennævnte former for tiltag vil givetvis have en betydelig indvirkning på de offentlige udgifter, især på kort sigt og især i de medlemsstater, der er mest berørt. For disse medlemsstaters offentlige finanser kan dette blive en alvorlig katastrofe med deraf følgende akut behov for yderligere offentlig finansiering. Mobilisering af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond ("Solidaritetsfonden") vil således kunne yde en afgørende hjælpeindsats til disse medlemsstater og deres finanser, hvis dens anvendelsesområde udvides til at omfatte de negative virkninger af dette scenario.

Solidaritetsfonden blev stiftet i 2002 for at støtte EU's medlemsstater og tiltrædelseslandene i tilfælde af større katastrofer forårsaget af naturhændelser, såsom oversvømmelse, storm, jordskælv, vulkanudbrud, skovbrand eller tørke. Fonden kan mobiliseres efter anmodning fra det ramte land, hvis katastrofen har et omfang, der berettiger en indsats på europæisk plan.

Dens funktion er et håndgribeligt udtryk for en ægte EU-solidaritet, hvorigennem medlemsstaterne indvilliger i at støtte hinanden ved at stille yderligere finansieringsmidler til rådighed via EU-budgettet.

På trods af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller planlagt, er det rimeligt at antage, at visse medlemsstater på grund af særligt tætte økonomiske forbindelser og handelsforbindelser med Det Forenede Kongerige vil blive hårdere ramt af en udtræden uden aftale end andre. Selv om det er yderst vanskeligt at vurdere præcist, vil det have en betydelig indvirkning på økonomien, arbejdsmarkedet og de offentlige finanser, især på kort sigt. Selv om der er tale om en enkeltstående begivenhed, vil dens forstyrrende virkninger og den byrde på de offentlige finanser, der direkte kan tilskrives en udtræden uden en aftale, kunne udgøre en større katastrofe, og det vil således være berettiget at mobilisere "solidaritetsprincippet", som er kernen i Solidaritetsfonden, for at afbøde disse virkninger.