Baggrund

Den økonomiske udvikling og de politiske tiltag i Grækenland overvåges dels inden for rammerne af det europæiske semester for samordning af den økonomiske politik, dels inden for rammerne af den skærpede overvågning, jf. forordning (EU) nr. 472/2013 ( ). Med gennemførelsen af skærpet overvågning over for Grækenland ( ) anerkendes det, at Grækenland fortsat skal gennemføre foranstaltninger for at tage fat på årsagerne eller de potentielle årsager til de økonomiske og finansielle vanskeligheder, samtidig med at der gennemføres strukturreformer for at støtte en robust og bæredygtig økonomisk vækst.

Skærpet overvågning sikrer en omfattende ramme for overvågning af den økonomiske udvikling og videreførelsen af de politikker, der er nødvendige for at sikre en holdbar økonomisk genopretning. Det muliggør en regelmæssig vurdering af den seneste økonomiske og finansielle udvikling i Grækenland samt overvågning af betingelserne for statslig finansiering og opdateringer af gældsholdbarhedsanalysen. Skærpet overvågning danner også rammerne for at vurdere Grækenlands generelle tilsagn til Eurogruppen af 22. juni 2018 om at fortsætte og færdiggøre de reformer, der blev vedtaget inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme, og sikre, at målene for de vigtige reformer, der er vedtaget inden for rammerne af programmerne for finansiel bistand, forfølges. I den forbindelse anvendes skærpet overvågning til at overvåge gennemførelsen inden for de aftalte frister frem til medio 2022 af de specifikke tilsagn om at fuldføre de centrale strukturreformer, der er påbegyndt under programmet, og som vedrører seks nøgleområder, nemlig: i) budgetpolitik samt finans- og strukturpolitik, ii) social velfærd, iii) finansiel stabilitet, iv) arbejds- og produktmarkeder, v) Hellenic Corporation of Assets and Participations og privatiseringer og vi) modernisering af den offentlige forvaltning ( ).

Dette er den niende rapport om skærpet overvågning for Grækenland. Rapporten er baseret på resultaterne af en mission, der blev gennemført på afstand den 26.-27. januar 2021, og regelmæssig dialog med myndighederne. Missionen blev gennemført af Kommissionen sammen med Den Europæiske Centralbank ( ). Den Internationale Valutafond deltog som led i sin ramme for overvågning efter programgennemførelsen, mens den europæiske stabilitetsmekanisme deltog som led i sit system for tidlig varsling og i overensstemmelse med aftalememorandummet af 27. april 2018 om samarbejdet mellem Europa-Kommissionen og den europæiske stabilitetsmekanisme. I nærværende rapport vurderes gennemførelsen af de tilsagn, som Grækenland har afgivet over for Eurogruppen med hensyn til fuldførelsen af reformer frem til ultimo 2020. Denne rapport er ikke knyttet til frigivelsen af politikafhængige gældsrelaterede foranstaltninger, som — i overensstemmelse med den aftalte halvårlige tidsplan — kan finde sted på grundlag af den tiende rapport. Den tiende rapport forventes offentliggjort i maj.

OVERORDNET VURDERING

Rapporten blev udarbejdet i lyset af anden bølge af pandemien, som førte til en generel stramning af de inddæmmende tiltag inden udgangen af 2020 og på det seneste også til lukningen af skoler og detailforretninger samt indførelsen af begrænsninger af folks bevægemuligheder i visse regioner, herunder Athen. Den græske økonomi forventes at være skrumpet med 10 % i 2020 i forhold til 2019 og ventes kun at blive delvist genoprettet i år. Pandemiens konsekvenser for turismen i 2020 havde en negativ indvirkning på Grækenland på grund af sektorens store betydning for økonomien. Regeringen fortsatte med at tilpasse de eksisterende finanspolitiske foranstaltninger til støtte for arbejdsløse og for lønmodtagere, hvis kontrakter er blevet suspenderet, og den forlængede støtteforanstaltningerne til fordel for virksomheder og vedtog nye målrettede foranstaltninger til støtte for husholdninger og virksomheder. Indtil videre lader foranstaltningerne til beskyttelse af beskæftigelsen, som støttes af EU gennem navnlig det nye finansieringsinstrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) og Den Europæiske Socialfond, til at have været effektive, og arbejdsløsheden har ligget på et forholdsvis stabilt niveau til trods for den betydelige økonomiske nedgang. Imidlertid stiger antallet af personer uden arbejde, eftersom arbejdsgiverne er mere tilbageholdende med at ansætte nye medarbejdere. Såvel virksomheder som arbejdstagere har været omfattet af offentlige støtteforanstaltninger. Det fulde omfang af virksomhedernes — og den finansielle sektors — vanskeligheder ventes dog først at kunne ses på et senere tidspunkt, efterhånden som støtteforanstaltningernes udfases, ligesom i de andre medlemsstater. Udfasningen skal derfor ske på forsvarlig vis for at undgå cliff-effekter.

Til trods for de mange udfordringer har myndighederne gjort gode fremskridt på flere områder, herunder uddannelse, forvaltning af statslige aktiver, privatiseringsprojekter og energipolitik. Det er navnlig værd at nævne følgende:

·Der er inden for de seneste tre måneder vedtaget to ambitiøse reformer på uddannelsesområdet. I december 2020 blev der vedtaget en reform af erhvervsuddannelserne, som skal gøre dem mere attraktive og i højere grad afstemme erhvervsuddannelserne og livslang læring med behovene på arbejdsmarkedet. Loven om videregående uddannelse fra februar 2021 tager til gengæld sigte på at modernisere universiteterne og løfte kvaliteten af de udbudte uddannelser. Samtidig er der også iværksat interne og eksterne evalueringer af skolerne.

·Hellenic Corporation of Assets and Participations (HCAP) har afsluttet gennemgangen af bestyrelserne for alle statsejede virksomheder, hvilket var et specifikt tilsagn. Gennemførelsen af HCAP's strategiske plan fortsatte efter planerne, og myndighederne afsluttede udarbejdelsen af de ajourførte ministerielle retningslinjer for HCAP.

·Privatiseringsudbuddene er skredet fremad, og Alimos Marina-transaktionen blev afsluttet den 31. december 2020, mens der er gode udsigter til at få afsluttet Hellinikon-projektet i de kommende måneder. Der er også sket længe ventede fremskridt med hensyn til de foranstaltninger, der er nødvendige for Egnatia-koncessionen — alle sammen specifikke tilsagn.

·Hvad angår energipolitikken har myndighederne iværksat en markedstest med henblik på at afslutte den langvarige kartelsag mod det statslige elselskab i de kommende måneder, hvilket er et specifikt tilsagn.

Reformerne er også fortsat på andre vigtige områder. Reformerne af den offentlige finansforvaltning, herunder af budgettet for offentlige investeringer, har igen fået nyt og stærkt tiltrængt momentum takket være de fremskridt, der er gjort med hensyn til klassificeringen af administrative, økonomiske og funktionelle poster i budgettet. Dette kræver nøje overvågning, da det er afgørende for at effektivisere betalingsprocedurerne. Lovgivningen vedrørende HR-reformen af skatteforvaltningen blev vedtaget, og reformen er fortsat godt på vej til at være fuldt gennemført ved den næste gennemgang. Reformerne af den offentlige forvaltning er også skredet frem efter planerne, og der er bl.a. vedtaget ny lovgivning om hurtigere og mere effektiv ansættelse af tjenestemænd.

Ikke desto mindre lader det generelle gennemførelsestempo til at være aftaget på flere områder, hvilket navnlig skyldes pandemien, og der er opstået forsinkelser i gennemførelsen af foranstaltninger til at opfylde adskillige tilsagn. Foruden de udfordringer, der er opstået på grund af pandemien, fremhæver myndighederne en omrokering af flere nøgleposter i forvaltningen i begyndelsen af året og et øget arbejdspres som følge af udarbejdelsen af genopretnings- og resiliensplanen som nogle af årsagerne til forsinkelse, hvilket er taget til efterretning. Der er vedtaget en række specifikke køreplaner, som skal bane vejen for mere afgørende fremskridt inden den tiende rapport, som ventes i maj. Disse omfatter en fortsat gennemførelse af reformerne af finanssektoren, fuld gennemførelse af HR-reformen af den uafhængige myndighed for offentlige indtægter, operationaliseringen af projektforberedelsesfaciliteten og af den strategiske projektpipeline for større investeringer, forebyggelse af, at der opstår nye restancer, samt nedbringelse af eksisterende restancer oven på forsinkelserne, herunder ved at styrke styringsudvalget for afvikling af restancer og forenkle de lovgivningsmæssige rammer for gennemførelsen af regnskabsprocedurer, fuldførelse af reformen vedrørende yderligere forenkling af ordningen for investeringstilladelser på fastlagte områder samt vedtagelsen af den moderniserede arbejdsmarkedslov. Derudover har myndighederne forpligtet sig til at træffe specifikke foranstaltninger inden for sundhed, bekæmpelse af korruption, reform af den offentlige forvaltning og gennemførelse af kontoplanen. Reformen af retsvæsenet skal genoptages, da den har stor betydning for den overordnede genopretningsstrategi, eftersom reformer vedrørende retsvæsenets effektivitet bidrager til at sikre en hurtig gennemførelse af investeringer, også fra den private sektor.

Visse centrale reformer i finanssektoren er også blevet forsinket, men der er aftalt en ambitiøs tidsplan for den næste gennemgang. Ikrafttrædelsen af insolvensloven blev delvist udsat ved udgangen af sidste år, idet nogle elementer efter planerne træder i kraft den 1. marts, mens andre er udsat til den 1. juni 2021. Loven indgår i en større reform af insolvensreglerne, men den kræver et omfattende gennemførelsesarbejde med hensyn til den nærmere specificering og oprettelsen af en IT-platform, der er koblet sammen bankernes platforme. Gennemførelsen af andre aftalte reformer fortsætter, om end i et lavere tempo end oprindelig aftalt, og vil kræve nøje overvågning, navnlig med hensyn til afviklingen af efterslæbet af sager vedrørende insolvente husstande (målet om slut-2021 risikerer ikke at blive nået) og afviklingen af udnyttede statslige garantier, som blev yderligere forsinket i sidste kvartal 2020, også som følge af vanskeligheder med at hyre nyt personale i en tid med stramninger af de inddæmmende tiltag. Myndighederne er ved at forberede yderligere foranstaltninger til støtte for finanssektoren, bl.a. en forlængelse af Hercules-ordningen til beskyttelse af aktiver, hvilket anses for positivt. I forbindelse med stramningerne af de inddæmmende tiltag i slutningen af 2020 har myndighederne suspenderet alle håndhævelsesforanstaltninger over for alle kategorier af skyldnere, herunder afholdelsen af e-auktioner og de forberedende skridt hertil, som kan vare adskillige måneder. Hvis en sådan generaliseret fastfrysning af alle håndhævelsesforanstaltninger strækker sig over en længere periode, kan det på sigt gøre det vanskeligt for de græske banker og finansielle tjenesteydere hurtigt og effektivt at håndtere misligholdte lån. Myndighederne opfordres derfor til i rette tide at vedtage midlertidige og mere målrettede løsninger, samtidig med at de beskytter sårbare husstande.

Myndighederne arbejder tæt sammen med Europa-Kommissionen i forbindelse med udarbejdelsen af genopretnings- og resiliensplanen. Dette hilses velkomment, idet de betydelige midler, som Grækenland kan modtage via genopretnings- og resiliensfaciliteten, vil støtte vækst, jobskabelse og den dobbelte omstilling i de kommende år, hvis de anvendes effektivt og på en hensigtsmæssig måde. EU's genopretnings- og resiliensfacilitet vil stille 30,5 mia. EUR til rådighed for Grækenland i perioden 2021-2026, hvoraf 17,8 mia. EUR vil være i form af tilskud. De reformer og investeringer, som indgår i planen, forventes at bygge videre på og supplere tidligere og igangværende reformer inden for rammerne af proceduren med skærpet overvågning. Sammen med den supplerende finansiering på 1,7 mia. EUR under REACT-EU-instrumentet og de 2,7 mia. EUR, der allerede er blevet udbetalt via det europæiske instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE), og eventuelle yderligere beløb ( ) vil disse betydelige midler hjælpe med at afbøde pandemiens økonomiske og sociale følger og tilvejebringe den nødvendige støtte til en bæredygtig og inkluderende genopretning.

Overordnet set konkluderes det i denne rapport, at Grækenland har gjort gode fremskridt med gennemførelsen af en række reformtilsagn, men det bemærkes også, at reformtempoet er aftaget, idet de vanskelige omstændigheder som følge af pandemien dog også anerkendes. De europæiske institutioner ser med tilfredshed på myndighedernes fortsat tætte og konstruktive deltagelse og aftalen om en række reviderede frister for kritiske reformer. Myndighederne opfordres til at fortsætte med at mobilisere ressourcer med henblik på at træffe de nødvendige foranstaltninger for at opfylde Grækenlands specifikke tilsagn i tide til den tiende rapport om skærpet overvågning, der offentliggøres i maj samtidig med den forventede frigivelse af det næste sæt politikafhængige gældsrelaterede foranstaltninger.

MAKROØKONOMISK UDVIKLING

Coronaviruspandemien har fortsat en meget negativ indvirkning på den græske økonomi. BNP steg med 2,3 % mellem andet og tredje kvartal 2020 efter at være faldet med 14,1 % mellem første og andet kvartal. Genrejsningen i tredje kvartal var betydeligt mindre end i euroområdet som helhed, hovedsagelig på grund af det kraftige fald i værditilvæksten i turistsektoren. Væksten var drevet af privatforbruget, idet vareeksporten udviste en vis modstandsdygtighed. Arbejdsløsheden fortsatte med at falde og nåede 16,2 % i tredje kvartal 2020, hvilket tyder på, at støtteforanstaltningerne hjælper med at beskytte arbejdspladser. Samtidig faldt beskæftigelsen sammenlignet med året før, hvilket primært skyldes færre ansættelser i turistsektoren. Ungdomsarbejdsløsheden faldt ligeledes, men den lå dog stadig meget højt på 34,2 % i tredje kvartal.

Oven på stramningerne af de inddæmmende tiltag hen imod slutningen af 2020 forventes den økonomiske genopretning fortsat at være meget afdæmpet i første halvdel af 2021. De inddæmmende tiltag, der blev bebudet i november 2020, er fortsat i kraft, hvilket medfører alvorlige restriktioner i servicesektoren, mens industriproduktionen har kunnet fortsætte med begrænsede afbrydelser, selv om forsyningskæderne er blevet afbrudt, og efterspørgslen er begrænset. Disse foranstaltninger, som har været nødvendige for at redde liv, ventes at sinke den økonomiske genopretning yderligere. Ifølge Kommissionens vinterprognose 2021, som blev udarbejdet før de nye regionale stramninger af de inddæmmende foranstaltninger, forventes realvæksten i BNP at udgøre 3,5 % i 2021 og 5 % i 2022 og primært at være drevet af det indenlandske forbrug. Fremskrivningerne bygger på den antagelse, at det gradvist vil lykkes at få de mest sårbare vaccineret inden midten af 2021, hvilket bør give mulighed for en varig, om end kun trinvis, lempelse af de inddæmmende tiltag i andet kvartal. Den eksterne sektor ventes også at bidrage positivt til væksten, om end i mindre grad end oprindelig ventet, da det kan tage længere tid for turistsektoren at genrejse sig helt. Fremskrivningerne bygger også på den antagelse, at finanspolitikken i 2021 fortsat vil støtte økonomien med målrettede tiltag rettet mod virksomheder og husholdninger. Den svage økonomiske aktivitet ventes at hæmme prisudviklingen, som forventes også at være svagt negativ i 2021, hvorefter den vil rejse sig igen i 2022.