[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 6.4.2011

KOM(2011) 180 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

EU's politiske strategi i forbindelse med ITU's verdensomspændende radiokommunikationskonference 2012 (WRC-12) (EØS-relevant tekst)

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Frekvenspolitikkens europæiske og globale dimension 3

2. De europæiske forberedelser til WRC-12 3

3. Forslag til politiske strategier for WRC-12 3

4. Medlemsstaterne og EU – fælles handling 3

5. Konklusion 3

FREKVENSPOLITIKKENS EUROPÆISKE OG GLOBALE DIMENSION

Denne meddelelse har til formål at informere Europa-Parlamentet og Rådet om de punkter på dagsordenen for den kommende verdensomspændende radiokommunikationskonference (WRC-12), der er af betydning for EU's politikker. Den omfatter også forslag til, hvilke fælles politiske mål der bør efterstræbes.

En strategisk og kohærent frekvenspolitik er et vigtigt værktøj i et moderne samfund og fremmer en lang række politiske mål. I overensstemmelse hermed blev der i den digitale dagsorden for Europa[1] - et af flagskibsinitiativerne i EU 2020-strategien – peget på en samordnet frekvenspolitik som en nøglefaktor for omsætningen af vores mål for økonomisk vækst og innovation, og målet er at give hele EU adgang til hurtige bredbåndstjenester.

I erkendelse af frekvensressourcers betydning fastlagde Europa-Parlamentet og Rådet i direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester[2] (rammedirektivet), at Kommissionen skulle fremlægge forslag til et radiofrekvenspolitikprogram, som opstiller rammer for udviklingen af frekvenspolitikken[3] i EU. Dette er styrket med den nye bestemmelse[4], som fastsætter at Den Internationale Telekommunikationsunions (ITU) radioreglementer skal overholdes, hvilket tydeligvis gør det nødvendigt for EU at sørge for en tæt samordning i internationale frekvensorganer for at fremme egne interesser.

Det er på de verdensomspændende radiokommunikationskonferencer, der sker tilpasninger af radioreglementet, som kodificerer de grænseoverskridende aspekter ved anvendelsen af frekvenser og afgør, hvilke anvendelser der skal tilpasse sig andre anvendelser på tværs af en international grænse. Alle EU-medlemsstater er også ITU-medlemmer og spiller en aktiv rolle ved tilpasningen af radioreglementet. Den Europæiske Union er et "sektormedlem", dvs. en status, som svarer til brancheorganisationers. Den næste konference foregår i Geneve fra den 23. januar til den 17. februar 2012.

I forbindelse med tidligere WRC'er har Kommissionen forelagt Europa-Parlamentet og Rådet en meddelelse[5], som beskriver EU's politiske interesse i visse punkter på dagsordenen.

På grundlag af adskillige års forberedende arbejde afsluttes WRC-12 med vedtagelsen af ændringer af ITU's radioreglement. Hver WRC har kun mulighed for at behandle en lille del af radioreglementet, så det fastlægges, hvilke frekvensbånd der skal behandles og det mulige omfang af eventuelle resultater. Disse punkter på dagsordenen er bestemt på den foregående WRC. Der er en række punkter på dagsordenen, som er vigtige for den digitale dagsorden for Europa, f.eks. punkt 1.17 om digitaliseringsudbyttet, punkt 1.2 og 1.19 om et regelsystem, der er mere åbent for innovation, og punkt 1.5 om elektronisk nyhedsindsamling, men der er andre punkter, som også er af betydning. Det endelige dokument underskrives af EU-medlemsstaterne, der også forelægger en fælles erklæring, som indgår i slutakten for WRC, og som siger, at de vil anvende ITU's reviderede radioreglement, som vedtages på konferencen, i overensstemmelse med deres forpligtelser i henhold til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

På denne baggrund er det nødvendigt at lukke gabet mellem den stadig mere strategisk og politisk motiverede EU-frekvenspolitik og de tekniske og forskriftsmæssige forhandlinger ved WRC og at gøre det vel vidende, at de tekniske holdninger, som vore forhandlingspartnere går ind for, meget vel kan have rod i politiske mål, erhvervspolitik eller andre interesser. Et innovationsfremmende og fleksibelt internationalt regelsæt er helt klart i Den Europæiske Unions interesse.

DE EUROPÆISKE FORBEREDELSER TIL WRC-12

EU's medlemsstater forhandler i ITU som uafhængige medlemmer. I praksis fastlægger de deres tekniske standpunkter sammen inden for CEPT (Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer[6]), før de forhandler med resten af verden på grundlag af konsoliderede europæiske holdninger ("fælleseuropæiske forslag"). CEPT er et effektivt middel i udformningen af de detaljerede europæiske forhandlingsstandpunkter, der er nødvendige i en teknisk reguleringskonference som WRC, men det bør huskes, at medlemsstaterne er bundet af de forpligtelser, de har indgået i henhold til EU-traktaterne og EU-lovgivningen.

Derfor må udformningen af tekniske standpunkter i CEPT suppleres af drøftelser om EU's overordnede interesser i forbindelse med forhandlingerne. For at understøtte dette og på linje med bestemmelserne i rammedirektivet har Kommissionen bedt frekvenspolitikgruppen, et højtstående rådgivende organ bestående af medlemsstaternes repræsentanter, om at afgive en udtalelse, som rådgiver Kommissionen om de EU-politiske interesser, der er på spil ved konferencen. Frekvenspolitikgruppen vedtog sin udtalelse den 10. februar 2011. Herudover afholdt CEPT og Kommissionen i fællesskab en workshop[7] i Bruxelles den 10. juni 2010 med bred interessepartsdeltagelse.

Medlemsstaterne må udvikle fælles tiltag og samarbejde tæt under forhandlingsprocessen for at sikre, at de beslutninger, der træffes, understøtter EU's politikker og initiativer.

Med dette mål for øje vil Kommissionen understøtte samordningen af de politiske tilgange på grundlag af de EU-politiske målsætninger, der støttes af Europa-Parlamentet og Rådet, forud for WRC-12 og vil overvåge det europæiske engagement i processen.

FORSLAG TIL POLITISKE STRATEGIER FOR WRC-12

Der er 25 individuelle punkter på dagsordenen, som er af varierende betydning, og de rækker fra behov for grænseoverskridende samordning i forbindelse med digitaliseringsudbyttet (1.17) over frekvensressourcer til udviklingen af Galileo-systemet (1.4 og 1.18) til et projekt vedrørende ballonbårne kommunikationsplatforme i stor højde (1.20). I det følgende søges det at strukturere punkterne i temagrupper og sammenkæde dem med de relevante EU-politiske målsætninger under hensyntagen til rådgivningen fra frekvenspolitikgruppen.

PUNKTER PÅ DAGSORDENEN OG DERES BETYDNING FOR EU'S POLITIKKER

Punkt 1.17 Digitaliseringsudbyttet / Politikområde: Det indre marked

Dette punkt vedrører grænseoverskridende samordning af frekvensanvendelsen i den øvre del af de frekvensressourcer, der frigøres i forbindelse med digitaliseringen (790–862 MHz). Det er særlig relevant i tilfælde, hvor frekvenserne ikke anvendes til jordbaseret radio/tv-spredning på begge sider af grænsen, idet digital radio/tv-spredning allerede er beskyttet i henhold til ITU's Geneve-aftale fra 2006 (GE-06). I EU er dette frekvensbånd blevet teknisk harmoniseret, så det kan bruges til trådløse bredbåndstjenester, og det vil være af afgørende betydning for en omkostningseffektiv udrulning af sådanne tjenester. Harmoniseringen gælder fra det øjeblik, hvor en medlemsstat beslutter at standse højeffekt-radio/tv-spredning i dette frekvensbånd. Et separat forslag om en fælles dato for afslutningen af denne proces er indeholdt i forslaget til et frekvenspolitisk program[8]. En effektiv anvendelse af en del af digitaliseringsudbyttet langs EU's østlige grænse hindres af brugen af et forældet aeronautisk navigationssystem i samme frekvensbånd på den anden side af grænsen. Dette system nærmer sig nu slutningen af sin levetid, og EU bør søge at fremme en retfærdig sameksistens mellem de fremtidige anvendelser på begge sider af grænsen, hvilket vil give mulighed for at udnytte 790–862 MHz-båndet fuldt ud til trådløst bredbånd i hele EU.

EU's politiske mål

EU bør støtte forskrifter, som sikrer en velafvejet sameksistens mellem trådløst bredbånd og den aftagende brug af aeronautiske radionavigationssystemer langs EU's østlige grænse, med sigte på at indføre trådløse bredbåndstjenester, som virkelig dækker hele EU's territorium. Alle forpligtelserne til at beskytte digital radio/tv-spredning i henhold til GE-06 bør fortsat gælde, og der bør ikke indføres yderligere forpligtelser på konferencen.

Punkt 1.4/1.18 Galileo-systemet / Politikområde: Transeuropæiske net

Galileo-systemet er et europæisk initiativ, som skal sikre etablering af et meget avanceret globalt satellitnavigationssystem, som giver meget nøjagtige og sikre globale positions-, navigations- og tidsbestemmelsesoplysninger. Systemet kommer til at underbygge kritisk infrastruktur og vigtige offentlige tjenester som søge- og redningstjenester, kommercielle anvendelser og satellitnavigationsmodtagere til private forbrugere.

Galileo kommer til at anvende frekvenser i forskellige frekvensbånd, og to punkter på dagsordenen er direkte relevante herfor. Under punkt 1.18 er målet at skabe en harmoniseret global primær tildeling i 2483,5–2500 MHz-båndet til brug for satellitnavigationssystemer ud af de bestående regionale spredte primære og sekundære tildelinger. Undersøgelser har vist, at systemer som Galileo kan dele frekvensbåndet, samtidig med at bestående systemer beskyttes, herunder også følsomme radarsystemer, der henhører under forskriften "ingen skadelige forstyrrelser, ingen beskyttelse". Hvad angår 5000–5030 MHz-båndet, som allerede er tildelt satellitnavigationssystemer og bruges af Galileos uplink, henvises der til punkt 1.4 i det følgende.

EU's politiske mål

Galileo er et vigtigt europæisk projekt, og EU er nødt til at beskytte de frekvenser, der er nødvendige til systemets drift, fra skadelige forstyrrelser fra andre radiobaserede anvendelser. EU bør støtte indretningen af det yderligere frekvensbånd 2483,5–2500 MHz til fremtidige avancerede tjenester

Punkt 1.4/1.7 SESAR (forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum) / Politikområde: Transportpolitik, rumpolitik

Europas lufttrafik er en af de tætteste i verden. EU’s program for forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum (SESAR) sigter mod at udvikle en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem, som kan sørge for sikker og gnidningsløs lufttransport i hele verden i de kommende 30 år. EU's mål på frekvensområdet er at muliggøre en problemløs indførelse af de systemer, der er planlagt som led i programmet. Projektet er i udviklingsfasen nu, og gennemførelsesfasen forventes at begynde i perioden 2014–20.

Punkt 1.4 vedrører indførelsen af mere moderne luftfartssikkerhedskommunikationssystemer. Under dette punkt behandles forskrifter, der er nødvendige for, at 960–1164 MHz-båndet kan anvendes til luftfartsformål. Forskrifterne skal understøtte indførelsen af applikationer inden for lufttrafikstyring, som er dataintensive og understøtter transmissionen af sikkerhedskritiske informationer. Kompatibiliteten mellem systemer, der foreslås ibrugtaget i frekvensbåndet 960–1164 MHz, og systemer, som er standardiseret af ICAO (Organisationen for International Civil Luftfart), må sikres ved hjælp af ICAO-standarder. Disse systemer og GSM og UMTS (og andre planlagte bredbåndssystemer) i området under 960 MHz må have tilstrækkelig beskyttelse. De forskriftsmæssige begrænsninger for brugen til luftfartsformål bør også sikre beskyttelsen af satellitnavigationsmodtagere i 1164–1215 MHz-båndet, som GPS, Galileo og det russiske GLONASS-system har udset til livreddende applikationer.

Luftfartssektoren er ved at udvikle et trådløst lokalnetsystem i frekvensområdet 5091 – 5150 MHz til applikationer på jorden i lufthavne, som standardiseres i en række forskellige fora og støttes under SESAR-programmet, og som forventes færdigt i 2013. Den foreslåede nye tildeling til luftfarten i 5000 – 5030 MHz-båndet vil være en del af dette arbejde.

En tildeling til luftfartsformål i 5000–5010 MHz-båndet bør dog kun overvejes, hvis frekvensbehovet til sådanne systemer ikke kan dækkes i 5091–5150 MHz-båndet, og under forudsætning af, at der ikke er skadelige forstyrrelser for Galileo i 5000–5030 MHz-båndet (det gælder navnlig Galileos kritiske uplink) og radioastronomitjenesten i 4990–5000 MHz-båndet. For at beskytte signalerne til fremtidige Galileo-modtagere bør der ikke foreslås nogen ny tildeling til luftfartsformål i 5010–5030 MHz-båndet, da undersøgelser har konkluderet, at kompatibilitet ikke er mulig.

Punkt 1.7 på dagsordenen vedrører den nuværende og planlagte brug af satellittjenester, herunder navnlig behovet for, at frekvensbåndene 1525–1559 og 1626,5–1660,5 MHz deles på en gennemsigtig og retfærdig måde, så det sikres, at de på lang sigt er til rådighed for aeronautiske satellittjenester.

EU's politiske mål

Ved WRC-12 bør EU bevare Europas evne til at udvikle og implementere det bedst mulige system på en effektiv og gennemsigtig måde. Samme mål bør være ledetråden for EU's politik vedrørende punkt 1.7, når det gælder SESAR's satellitdel, og det bør sikres, at satellitdelen kan tjene sit formål.

Punkt 1.7/1.13/1.25/7 Kommunikationssatellitter / Politikområde: Det indre marked, rumpolitik

Europæiske virksomheder er verdensførende, når det gælder satellitkommunikation: radio/tv-spredning, fast-satellittjenester og mobil-satellittjenester spiller alle en vigtig rolle for formidlingen af tjenester til mange områder af vores økonomi og samfund. Det må sikres, at de fortsat kan bevare deres førende position, samtidig med at det sikres, at frekvensressourcerne udnyttes på en effektiv måde.

EU's politiske mål

EU bør modsætte sig enhver opdeling af 21,4–22 GHz-båndet og de tilhørende kredsløbspladser i nationale tildelinger til ITU-medlemsstater, da det vil begrænse brugsmulighederne. EU bør - som anført i det foregående – forsvare en position, som giver mobile satellittjenester de nødvendige frekvensressourcer til at kunne levere lufttrafikstyringstjenester i Europa.

Punkt 1.3 Systemer for ubemandede luftfartøjer (UAS)

Selv om de er mere kendte fra militære anvendelser, er ITU også optaget af brugen af systemer for ubemandede luftfartøjer i ikke-opdelt luftrum, dvs. hvor både bemandede og ubemandede luftfartøjer eventuelt opererer på samme tid. Ubemandede luftfartøjer kan have vigtige funktioner, når det gælder civile formål og/eller beskyttelse af offentligheden, f.eks. i forbindelse med brandbekæmpelse, overvågning af landbrugsarealer og i forbindelse med grænsekontrol og kystvagttjenester, men de kan også bidrage til katastrofeindsats over hele verden (ved at identificere migrationsstrømme under tørker og oversvømmelser). Disse funktioner forudsætter, at ubemandede luftfartøjer deler luftrummet med konventionelle fly, så det er vigtigt, at de kan operere sikkert og i fuld overensstemmelse med lufttrafikstyringens regler. Der er dog grund til en vis bekymring, fordi en del af frekvenserne, der overvejes til UAS' jordbaserede komponent ville forhindre en verdensdækkende indførelse af Galileo-modtagere i 5010–5030 MHz-båndet eller - hvad der er endnu vigtigere – forstyrre Galileos kritiske uplink i 5000–5010 MHz-båndet.

EU's politiske mål

EU bør støtte udpegelsen af frekvensressourcer til sikker operation af systemer for ubemandede luftfartøjer i ikke-opdelt luftrum. Frekvensressourcer til UAS, som ligger uden for 5000–5030 MHz-båndet, er absolut at foretrække set fra EU's side.

Punkt 1.2 Et fleksibelt internationalt reguleringssystem / Politikområde: Det indre marked, punkt 1.19 Software-defineret og kognitiv radio / Politikområde: Det indre marked

De beslutninger, der træffes på WRC, kan få virkning over en meget lang tidshorisont. Hvis det internationale reguleringssystem bliver for ufleksibelt, kan det have en skadelig virkning på EU's evne til at indføre nye og innovative tjenester og fleksible tilladelsessystemer, f.eks. for delt anvendelse af frekvenser. EU er førende, når det gælder moderniseringen af frekvensforvaltningen, så det er vigtigt at fremtidssikre ITU-reglementerne, hvor det er muligt, ved at indbygge en vis fleksibilitet, f.eks. ved at tillade en blanding af faste og mobile net i celleopbyggede systemer.

Software-defineret radio – radiosendere, som kan ændre deres signalegenskaber ved hjælp af software – skal overholde reglerne for den pågældende tjeneste og for det pågældende frekvensbånd. Der lader til at være enighed om, at der ikke er brug for globale forskrifter i denne sammenhæng. Kognitive radiosystemer – som finder ledige frekvenser, der er tildelt til andre anvendelser og bruger software-defineret radioteknologi til at udnytte sådanne ledige frekvenser på en opportunistisk måde – er et mere kompliceret problem, og deres eventuelle brug har givet anledning til betænkeligheder om, hvorvidt man kan stole på, at de ikke skaber forstyrrelser. Det er vigtigt at tillade brugen af sådanne teknologier, men det må samtidig sikres, at indførelsen af kognitive systemer ikke skaber unødige vanskeligheder for nogen primær frekvensanvendelse. Radioreglementet lader ikke til at være et egnet instrument til at løse dette problem.

EU's politiske mål for begge punkter

EU bør bevare sin evne til at modernisere frekvensforvaltningen og opmuntre ITU til at arbejde hen imod mere fleksible tilgange. Der lader ikke til at være nogen grund til at ændre radioreglementet for så vidt angår software-defineret og kognitiv radio.

Punkt 1.22 Emissioner fra kortdistanceudstyr / Politikområde: Det indre marked

I EU er mange frekvensbånd til kortdistanceudstyr (SRD) – radioer, som transmitterer over meter frem for kilometer - harmoniseret. Der findes meget forskelligt udstyr af denne type, lige fra bilnøgler til fjernbetjening af bilen til avanceret medicinsk udstyr. De er samlet set af stor betydning for EU's økonomi og samfund som helhed. Udstyret har på grund af sin art kun et ringe potentiale for at skabe grænseoverskridende forstyrrelser, og radioreglementet er ikke det rette instrument til at løse eventuelle interferensproblemer, der kan opstå som følge af importen af ureguleret udstyr.

EU's politiske mål

EU bør gå imod, at der indføres yderligere begrænsninger i radioreglementet for så vidt angår kortdistanceudstyr på grund af den ringe grænseoverskridende virkning og det forhold, at EU-lovgivningen er tilstrækkelig fleksibel til at fastlægge parametre for kortdistanceudstyr. EU bør opmuntre til en tilsvarende frekvensanvendelse blandt andre ITU-medlemmer uden for EU med sigte på at øge stordriftsfordelene.

Punkter på dagsordenen af betydning for videnskabelig forskning og bekæmpelse af klimaforandringer

En række punkter på dagsordenen har betydning for EU's politikker for forskning og klimaforandring, herunder punkt 1.6 om passive tjenester i 275–3000 GHz-båndet, punkt 1.11 om rumforskning i 22,55–23,15 GHz-båndet, punkt 1.12 om en rumforskningstjeneste i 37 GHz-båndet, punkt 1.16 om detention af lynnedslag, punkt 1.24 om meteorologiske satellitter og punkt 1.15 om havradar i 3–50 MHz-båndet.

De frekvenser, der overvejes i forbindelse med punkt 1.6, ligger over de frekvenser, der anvendes til kommunikationsformål, og anses generelt for at være tiltænkt videnskabelig forskning. Passive tjenester, jf. punkt 1.6 og 1.24, kan anvendes til f.eks. jordobservation, som spiller en stor rolle i forbindelse med bekæmpelsen af klimaforandringer og beskyttelse af borgerne, herunder navnlig inden for rammerne af EU's GMES-projekt (global miljø- og sikkerhedsovervågning). Sådanne tjenester er normalt meget følsomme over for andre anvendelser, og der kan være et specifikt behov for at beskytte dem mod disse andre anvendelser. De tjenester, der er omhandlet i de andre punkter, er mindre følsomme, men de vil også skulle beskyttes mod forstyrrelser fra andre anvendelser i tilstrækkeligt omfang.

WRC-12 kan eventuelt også bidrage til at udbrede forståelsen for disse behov blandt vore forhandlingspartnere, således at de relevante tjenester, der også er vigtige i forbindelse med vejrprognoser og forudsigelse og afbødning af katastrofer, også anerkendes som nyttige for områder uden for Europa.

EU's politiske mål

EU bør fremme de nødvendige nye tildelinger og beskytte videnskabelige tjenester placeret i de relevante frekvensbånd. Det er navnlig tjenester, som bidrager til at bekæmpe klimaforandringer og til at beskytte borgerne, der bør beskyttes.

Punkt 1.5 Tuning-intervaller for elektronisk nyhedsindsamling

Det er et vigtigt mål i sig selv, at der er frekvenser til rådighed til nyhedsbegivenheder, når og hvor det behøves. Behovet er dog meget forskelligt alt efter tidspunkt og sted, og Kommissionen er enig i den holdning, som frekvenspolitikgruppen har givet udtryk for, nemlig at en ITU-R-henstilling, som anfører de mulige tuning-intervaller, vil vejlede producenterne, samtidig med at frekvensforvaltningsorganerne gives den nødvendige fleksibilitet til at stille frekvenser til rådighed med kort varsel, og at der dermed ikke er noget behov for en tildeling på WRC.

EU's politiske mål

I forbindelse med dette punkt på dagsordenen bør EU gå ind for, at radioreglementet ikke ændres, og bør i stedet opmuntre til, at ITU-R udpeger tuning-intervaller i en ITU-R-henstilling, hvilket fører til øget harmonisering i praksis.

I forbindelse med de følgende punkter vil resultaterne ikke have den store virkning for de overordnede politiske mål.

Punkt 1.9 Maritim mobil tjeneste og punkt 1.10 Sikkerhedssystemer til skibe og havne

Disse to punkter vedrører ændring af kanaldispositionen for bestående maritime tjenester for at muliggøre indførelsen af ny digital teknologi. Der er tale om en ajourføring af det globale reguleringssystem for at tage højde for allerede igangværende udviklinger.

Punkt 1.23 Amatørtjenester og punkt 1.20 Ballonbårne platforme (HAPS)

Ingen EU-interesser, der berøres.

Punkt 1.21 Radar i 15,4–15,7 GHz-båndet

Dette bånd ligger lige op ad vigtige radioastronomitjenester, og en eventuel ændring af anvendelsen må overvejes meget nøje. Der er undersøgelser i gang forud for konferencen.

Punkt 8.2 Dagsorden for den næste WRC-konference

På hver verdensomspændende radiokommunikationskonference fastlægges dagsordenen for den næste konference. Den vil være af stor betydning for EU's politik, herunder navnlig på bredbåndsområdet. Det er i EU's interesse at støtte initiativer ved fremtidige konferencer, som direkte vedrører EU's særlige politiske behov.

Under forberedelserne til WRC-15 vil Kommissionen samarbejde med alle relevante interesseparter for at finde frem til, hvilke særlige frekvensbehov inden for de ovennævnte områder der skal forsvares på konferencen.

Kommissionen går ind for, at et punkt på dagsordenen om trådløse bredbåndstjenester ikke bør være begrænset til et specifikt frekvensbånd. EU's tilgang til WRC-15 bør baseres på en grundig vurdering af, hvor effektivt sektoren for trådløse bredbåndstjenester har anvendt de betydelige frekvensressourcer, der er stillet til rådighed via EU-lovgivningen, og den samfundsmæssige og/eller økonomiske værdi, som de nuværende tjenester i de pågældende frekvensbånd repræsenterer set i forhold til de frekvenser, de optager. I denne forbindelse vil registeret, der er påtænkt i frekvenspolitikprogrammet, være af betydning, da det giver overblik over anvendelserne, herunder også dem, der ikke er elektroniske kommunikationstjenester.

EU's politiske mål

Dagsordenen for WRC-15, som sættes i 2012, bør behandle potentielle frekvensbehov som følge af vigtige EU-politikker. Der bør navnlig være et punkt, som behandler eventuelle kapacitetsbegrænsninger for leveringen af trådløse bredbåndstjenester, på linje med målene for den digitale dagsorden for Europa.

MEDLEMSSTATERNE OG EU – FÆLLES HANDLING

Frekvensressourcer har en vigtig EU-politisk dimension, fordi de påvirker det indre marked generelt, men også fordi de har betydning for specifikke områder som forskning, transport, klimaforandringer og transeuropæiske net, der er underlagt delt eller fælles kompetence. Inden for alle disse områder kan der dog opstå situationer, hvor Unionen har enekompetence; det gælder navnlig, hvis fælles regler berøres, hvilket kunne være tilfældet her på grund af radioreglementets bindende karakter. I forbindelse med WRC-12 kunne det være tilfældet for mindst to punkter på dagsordenen (punkt 1.17 om digitaliseringsudbyttet og punkt 1.22 om kortdistanceudstyr), da der allerede er EU-lovgivning i kraft for de berørte frekvensbånd, og ændringer af radioreglementet kan påvirke deres anvendelsesområde direkte. Herudover og mere generelt vil der være brug for en samordnet tilgang for at sikre en fælles, konsekvent og effektiv indsats fra EU og medlemsstaterne i forbindelse med de af dagsordenens problemstillinger og punkter, der kan påvirke EU-interesser.

På denne baggrund er det nødvendigt at sikre, at aftalte politiske mål fremmes og forsvares af medlemsstaterne, som på WRC-12 – om nødvendigt – må agere på EU's vegne. Med dette mål for øje og på baggrund af EU's nuværende status i ITU kunne det være en løsning for medlemsstaterne, at formandskabet for Rådet samordner holdningerne til de relevante punkter på dagsordenen i tæt samarbejde med Kommissionen, og at dets repræsentanter taler for EU, hvor det er nødvendigt. Dette hindrer på ingen måde Kommissionen i – om nødvendigt og i givet fald - at forelægge Rådet et forslag med henblik på vedtagelse af en holdning på EU's vegne, jf. artikel 218, stk. 9, i TEUF.

På et senere tidspunkt kunne man også forestille sig en revurdering af Den Europæiske Unions status og rolle i ITU. Det kunne være et punkt til behandling på den næste ITU-hovedkonference, som er programsat til 2014.

KONKLUSION

Europa-Parlamentet og Rådet opfordres til at støtte de fælles EU-politiske mål, der er udpeget i denne meddelelse, og som skal nås ved den verdensomspændende radiokommunikationskonference i 2012.

[1] KOM(2010) 245 "En digital dagsorden for Europa".

[2] EFT L 108 af 24.4.2002, ændret ved direktiv 2009/140/EF, EUT L 337 af 18.12.2009.

[3] Ibid., artikel 8a, stk. 3.

[4] Ibid., artikel 9, stk. 1.

[5] Vedr. den seneste WRC: KOM(2007) 371, ITU's verdensomspændende radiokommunikationskonference i 2007.

[6] CEPT er en sammenslutning af 48 nationale frekvens- og telemyndigheder, som især arbejder med frekvensspørgsmål.

[7] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/manage/intl/wrc/_en.htm#ws_wrc12.

[8] Den almindelige lovgivningsprocedure er i gang.