Bruxelles, den 2.2.2005

SEK(2005) 149 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Estlands opdaterede konvergensprogram 2004-2008

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1] fastsætter, at ikke-deltagende medlemsstater, dvs. lande, der ikke har indført den fælles valuta, skal forelægge konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen. I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skal Rådet gennemgå hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det udvalg, der er nedsat ved traktatens artikel 114 (Det Økonomiske og Finansielle Udvalg). På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg skal Rådet afgive udtalelse efter at have gennemgået programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede konvergensprogrammer, som også kan undersøges af Rådet efter samme procedurer.

De medlemsstater, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, deltager ikke i den fælles valuta, men skal med tiden opfylde konvergenskriterierne, herunder kriteriet om holdbare offentlige finanser, for at kunne indføre euroen.

De medlemsstater, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, forpligtede sig til at fremlægge deres konvergensprogrammer inden den 15. maj 2004 og den første opdatering heraf inden udgangen af 2004. Estlands første konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2008, blev fremlagt den 1. maj 2004 og gennemgået af Rådet den 5. juli 2004. Estland fremlagde en opdatering af sit konvergensprogram den 1. december 2004. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af denne opdatering under hensyntagen til Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 samt til adfærdskodeksen om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output, henstillingerne i de generelle økonomiske retningslinjer for 2003-2005 og principperne i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om bedre samordning af finanspolitikken[3]. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:

- Den første opdatering af Estlands konverteringsprogram blev fremlagt for Kommissionen den 1. december 2004. Det dækker perioden 2004-2008. Programmet overholder adfærdskodeksen om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form.

- I det makroøkonomiske scenario, der præsenteres i programmet, forventes en real BNP-vækst på 5,6 % i 2004. I 2005 forventes den reale BNP-vækst at nå op på 5,9 % for derefter at holde sig på 6 % i perioden 2006-2008. Disse tal er lidt lavere end Kommissionens prognose fra efteråret 2004 for perioden 2004-2006, hvor man regner med en gennemsnitlig vækstrate på 5,9 % i 2004 og 2005 og 6,2 % i 2006. Begge fremskrivninger ligger under Kommissionens overslag over den potentielle vækst i perioden 2004-2007. På grundlag af de foreliggende oplysninger og især eftersom den faktiske vækstrate i de første tre kvartaler af 2004 var på 6,3 % udtrykt på årsbasis, og de estiske myndigheder traditionelt foretager forsigtige skøn, kan programscenariet betragtes som plausibelt. Et stort underskud over for udlandet vil fortsat være den største makroøkonomiske ubalance i Estland i en overskuelig fremtid, hvilket afspejler landets store investeringsbehov for at kunne nå op på indtægter i nærheden af EU-gennemsnittet. Selv om man i programmet forudser en betydelig nedbringelse af det eksterne underskud gennem strukturelle forbedringer af handelsbalancen, giver de nuværende trends og de noget upålidelige handelsdata grund til forsigtighed.

- Den 28. juni 2004 tilsluttede Estland sig ERM II med en standardbåndbredde, samtidig med at landet opretholdt et unilateralt tilsagn om at blive inden for det nuværende "currency-board"-system. Den stærke binding til euroen har sammen med en stram disciplin i den økonomiske politik medvirket til at hæmme den estiske inflation ganske kraftigt i de senere år. Hovedsagelig som følge af tiltrædelsen af EU steg den årlige HICP-inflation til omkring 3 % i 2004, men den forventes at aftage på mellemlang sigt. Den estiske pengemarkeds- og bankrente er historisk lav, hvilket afspejler udviklingen i euroområdet samt vedvarende rentekonvergens.

- Det opdaterede program tager sigte på en budgetstilling tæt på balance eller med et lille overskud i hele programperioden. For 2004 forventes et budgetoverskud på 1 % af BNP. Fra og med 2005 tilsigtes budgetbalance. På grund af den livlige aktivitetsvækst, ventes de offentlige investeringers og det offentlige forbrugs andel af BNP at falde, mens de nominelle udgifter til begge poster vil stige. Parallelt hermed vil indtægterne falde udtrykt i procent af BNP, især som følge af nettovirkningerne af den igangværende skattereform. Mens den overordnede strategi er uændret i forhold til programmet fra maj 2004, er det forventede budgetoverskud justeret op fra 0,7 % til 1 % af BNP. Fremskrivningerne af BNP-væksten er forhøjet for hele programperioden, men forekommer dog stadig noget forsigtige.

- Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side viser det forsigtige makroøkonomiske scenario, at indtægterne kan blive bedre end forventet, og at udgifterne kan blive noget mindre end budgetteret. Estland har afgjort opnået positive resultater med hensyn til opstilling af forsigtige prognoser og har gentagne gange mere end opfyldt de finanspolitiske mål i de seneste år. På den anden side kan det ikke udelukkes, at der vil være uventede fald i indtægterne som følge af de planlagte skattenedsættelser, eller opstå negative virkninger for væksten som følge af udefra kommende chokvirkninger.

- På baggrund af denne risikovurdering forekommer det budgetpolitiske mål i programmet i tilstrækkelig grad at kunne nå stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance for hele programperioden. Den synes også at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold.

- Gældskvoten anslås til 4,8 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og faktisk den laveste i EU. I programperioden forventes gældskvoten at falde yderligere med 1,9 procentpoint.

- Programmet indeholder en kort gennemgang af regeringens strukturreformprogram, som fokuserer på foranstaltninger, der kan forbedre landets infrastruktur (blandt andet ved hjælp af EU-midler) og uddannelses- og sundhedssystem, og på en aktiv arbejdsmarkedspolitik samt styrkelse af innovation og forskning. I programmet skitseres det også, hvordan man kan styrke budgetprocessen yderligere gennem en flerårig budgetramme, og øge gennemsigtigheden og pålideligheden af de nominelle udgiftslofter ved hjælp af systematiske evalueringsmekanismer. Der er planer om at bringe de lokale myndigheders underskud under kontrol gennem forbedret koordinering af låntagningen hos centralregeringen samt obligatorisk udarbejdelse af mellemfristede budgetrammer, indførelse af lofter for årlige underskud og obligatorisk akkumulering af reserver. Disse reformer, hvoraf de fleste allerede er iværksat eller under forberedelse i form af lovforslag, må forventes at forbedre den estiske økonomis vækstbetingelser og samtidig skabe et øget incitament til at arbejde, skabe nye arbejdspladser og undlade skatteunddragelse samt forbedre den finanspolitiske disciplin i såvel ressortministerierne som hos de lokale myndigheder. Allerede i 2004 er de første opmuntrende resultater opnået, især på arbejdsmarkedet.

- Estlands offentlige finanser synes at stå stærkt med hensyn til langfristet bæredygtighed, hvoraf de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning er et vigtigt element. Lav statsgæld, betydelige statslige finansielle reserver og en mellemfristet budgetstrategi, der er fuldt foreneligt med målsætningen om balance eller overskud på budgettet sammen med troværdige og gennemgribende reformer af pensions- og sundhedssystemet, som efter planen skal dæmme op for de budgetmæssige pres på længere sigt, skulle sikre, at de offentlige finanser fortsat har et sikkert fodfæste.

- Den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, er stort set forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Det uventet store budgetoverskud i 2004 stemmer overens med henstillingen om at undgå en procyklisk finanspolitik. Eftersom underskuddet over for udlandet antagelig ikke er mindsket væsentligt (om overhovedet) i 2004, kan en hurtig nedbringelse af budgetoverskuddet imidlertid være et utilstrækkeligt bidrag fra den finanspolitiske position til at korrigere den eksterne ubalance.

På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Estlands opdaterede konvergensprogram og fremsender den til Rådet.

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Estlands opdaterede konvergensprogram 2004-2008

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[4], særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den [17. februar 2005] gennemgik Rådet Estlands opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet opfylder kravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form.

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at stige fra 5,6 % i 2004 til 6,0 % i gennemsnit i resten af programperioden. På grundlag af de aktuelt foreliggende oplysninger, synes scenariet at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske.

Estland tager sigte på en budgetstilling tæt på balance eller med et lille overskud i hele programperioden. For 2004 regner man i programmet med et budgetoverskud på 1 % af BNP, hvilket er 0,3 % højere end det overskud, man påregnede i programmet fra maj 2004. Fra og med 2005 forventer man ligesom i det tidligere program budgetbalance. De offentlige investeringer vil i 2004 stige med et procentpoint af BNP til 4,4 % for derefter at falde til 3,9 % i 2008 og ligger således langt over EU-gennemsnittet (2,4 % af BNP i 2004).

Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side viser det forsigtige makroøkonomiske scenario, at indtægterne kan blive større end forventet, og at udgifterne kan blive noget mindre end budgetteret. Estland har afgjort opnået positive resultater med hensyn til opstilling af forsigtige prognoser og har gentagne gange mere end opfyldt de finanspolitiske mål i de seneste år. På den anden side kan det ikke udelukkes, at der vil være uventede fald i indtægterne som følge af de planlagte skattenedsættelser, eller opstå negative virkninger for væksten som følge af udefra kommende chokvirkninger. På baggrund af risiciene forekommer det budgetpolitiske mål i programmet i tilstrækkelig grad at kunne nå stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance for hele programperioden 2004-2008. Den synes også at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold.

Gældskvoten anslås til 4,8 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og faktisk den laveste i EU. I programperioden forventes gældskvoten at falde yderligere med 1,9 procentpoint.

Estlands offentlige finanser synes at stå stærkt på længere sigt på trods af de omfattende forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Lav statsgæld, betydelige statslige finansielle reserver og en mellemfristet budgetstrategi, der er fuldt foreneligt med målsætningen om balance eller overskud på budgettet sammen med troværdige og gennemgribende reformer af pensions- og sundhedssystemet, som efter planen skal dæmme op for de budgetmæssige pres på længere sigt, skulle sikre, at de offentlige finanser fortsat har et sikkert fodfæste.

Den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, er stort set forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Det uventet store budgetoverskud i 2004 stemmer overens med henstillingen om at undgå en procyklisk finanspolitik. Eftersom underskuddet over for udlandet antagelig ikke er mindsket væsentligt (om overhovedet) i 2004, kan en hurtig nedbringelse af budgetoverskuddet imidlertid være et utilstrækkeligt bidrag fra den finanspolitiske position til at korrigere den eksterne ubalance.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Real BNP-vækst (procentvis ændring) | KP dec. 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 |

KOM okt. | 5,9 | 6,0 | 6,2 | - | - |

KP maj 2004 | 5,3 | 5,8 | 5,6 | 5,9 | 5,8 |

HICP-inflation* (%) | KP dec. 2004 | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 |

KOM okt. | 3,4 | 3,5 | 2,8 | - | - |

KP maj 2004 | 3,1 | 3,0 | 2,8 | 2,8 | 2,8 |

Offentlig saldo (% af BNP) | KP dec. 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

KOM okt. | 0,5 | 0,2 | 0,1 | - | - |

KP maj 2004 | 0,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

Primær saldo (% af BNP) | KP dec. 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |

KOM okt. | 0,8 | 0,4 | 0,3 | - | - |

KP maj 2004 | 1,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP dec. 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 |

KOM okt. | 4,8 | 4,4 | 4,2 | - | - |

KP maj 2004 | 5,4 | 5,1 | 4,7 | 3,4 | 3,2 |

Anm.: * I programmet henvises til inflationen udtrykt ved forbrugerprisindekset og ikke HICP-inflationen. Kilder: Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM). |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om adfærdskodeksen vedrørende stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, dokument EFC/ECFIN/404/01-REV 1 af 27.6.2001, der blev godkendt af Rådet (økonomi og finans) den 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668 af 27.11.2002.

[4] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Alle de dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.