ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 150 
 
 
Vol. 1983/ 0043 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN  FOR  DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83)  150 endelig udg 
Bruxelles,  16 marts  1983 
FÆLLESSKABETS  INDUSTRISTRATEGI 
(Kommissionens  meddelelse  til Det europæiske  Råd, 
den 21. - 22. marts 1983) 
KOM(83)  150 endelig udg 

FÆLLESSKABETS  INDUSTRISTRATEGI 
1. Drøftelsen af spørgsmål i  forbindelse  med Fællesskabets  industristrate­
gi vanskeliggøres af den  manglende  enighed - og til tider endog klarhed -
om de mål, der forfølges. Det er en nødvendig forudsætning, at  denne tve­
tydighed  ryddes af vejen. 
2. Fællesskabsdimensionen  anvendes  i dag, såfremt nødvendigheden  "byder en 
ordnet indskrænkning af  sektorer  i strukturel  nedgang. 
Hvordan kan man  ligeledes sikre  et regulært fællesskabsbidrag  til  dan po­
sitive tilpasningsproces  i fællesskabsindustrien? Stræben  efter en fælles— 
skabsstrategi  har  til formål at  finde konkrete  svar på dette spørgsa&l. 
3. To forudgående bemærkninger: 
- selv i de såkaldte vækstsektorer er den  industrielle udvikling  i Fælles­
skabet som helhed og i hver medlemsstat  klart mindre  gunstig end hos de 
japanske og amerikanske  konkurrenter} 
- en fortsat forringelse  af den europæiske  industris  produktive  kapacitet 
øger i mangel af et alternativ risikoen for,  at der træffes  nationale 
foranstaltninger. 

- 2 -
4· Udbygning  af den europæiske  industris produktive kapacitet  kunne 
efter Kommissionens mening  gøree  til en prioritet  for fællesskabsindsats 
i den udstrækning, der  samtidig  erkendes  en forpligtelse  til at opnå  det­
te på de vilkår, som den  internationale  konkurrenceevne  kræver. 
5. Indsatsen  for at forene markedet,  at få gang i produktiv investering, 
at fremme  forskning  og innovation  samt energistrategien  har, selv om de 
alle er uundværlige,  indtil nu ikke kunnet vende  nedgangsprocessen. 
De industrielle  foranstaltninger  udformes  og gennemføres i dag  hovedsage­
lig inden for nationale  rammer uden tilpasning  i en fællesskabssammenhæng. 
De fører  til en farlig opsplitning  af markedet  og er  til hinder for Fælles­
skabets udbygning. 
Den industrielle  strategi tager sigte  på 
- at afskaffe punktvise  eller sektorvise indgreb,  som ikke integreres  i 
en makroøkonomisk ramme; 
- at udvælge  aktioner  dér, hvor mangel herpå kunne bringe en sektors udvik­
ling i alvorlig  fare. 

- 3 -
6. Det er værd at  konstatere,  at 12 større europæiske  virksomheder,  som 
konkurrerer  på det europæiske  marked o,g fortsat ønsker at gøre  det, inden 
for rammerne  af ESPRIT-programmet  har meddelt os følgende: 
"Information  Technology  is now a critical  factor  in virtually  every sec­
tor of the  European  Economy.  In particular  it acts at the  activator  and 
amplifier  for all industries  and services  and provides  the crucial  Infra­
structure  of modern Industrial  nations.  Moreover,  as some of the  tradi­
tional industries  decline,  I.T. offers the best, if  not the  only, prospect 
of their replacement.  Indeed  withdrawal  from participation  in the deve­
lopment of Information  Technology  is tantamount  to renouncement  from being 
a modern  industrial  nation.  Yet against  this background  of strategic  impor­
tance, the position  of European  Industry  in this field is depressing if 
not exactly disastrous.  The figures of market share, i.e.  European  Industry 
only commanding  10% of the world market and less than 40% of its own in-
digineous  market make stark reading.  Not only is the situation  in itself 
of great concern  but the low  market share means that the volume of sales 
and profit is inadequate  to provide the essential  investment  needed to 
safeguard  the future. Even worse, all the indications  are that the situa­
tion is deteriorating  rather than improving. 
The situation  is not a new one but has  been developing over  a period of 
years and many  attempts  have been made to reverse the trend. Unless  a 
cooperative  industrial  programme  of a sufficient  magnitude  can be moun­
ted, most if not all of the  current I.T. industry could disappear  in a 
few years time." 
7· Ved udvælgelsen af  aktioner  bør følgende  principper tjene  som rettesnor: 

- 4 -
(a) For ikke at starte en diskussion  om princippet  i indgriben  fra de 
offentlige  myndigheder  (Fællesskabets  eller medlemsstaternes)  fore­
slås det først og  fremmest  at vælge de områder,  hvor en sådan  alle­
rede finder sted  i form af regelsæt  (normer),  støtte (forsknings­
støtte, investeringsstøtte  osv.), indkøb  (offentlige  kontrakter); 
(b) Stimulere  ekspansionen: inden for  nye informationsteknologier  og tele­
kommunikation  kan stordriftsfordele,  som er uundværlige  for at skabe 
konkurrenceevne  på internationalt plan,  kun opnås, såfremt de  industri­
drivende har adgang  til fællésskabsmarkedet. 
(c) Efterprøve  virkningen  af visse politikker  på det  industrielle  område? 
- Hvad er for eksempel  den fælles  landbrugspolitiks virkning  på place­
ringen af visse levnedsmiddelindustrier? 
- Tager vor politik på rumfartsområdet,  hvor Den europæiske  Rumorga­
nisation har ansvaret  som bygherre,  tilstrækkeligt  hensyn  til de 
behov, som medlemsstaterne har?  Støtte  til u-landene,  miljøforan­
staltninger,  telekommunikation? 
- Vor holdning med hensyn  til energi, forskning  og innovation  bør un­
derkastes  en lignende evaluering. 
(d) Sikre, at budgetmidlerne  anvendes  bedst muligt; målet er  ikke at øge 
de samlede  budgetudgifter. 

- 5 -
Tværtimod kan  eliminering  af for høje omkostninger forårsaget af  spred­
ning og dobbeltarbejde  føre til en nedsættelse af det  offentliges  øko­
nomiske interventioner. 
8. Kommissionen  vil mellem marts og  juni under hensyntagen  til de forskel­
lige overvejelser  og begrænsninger, som er anført i  dette dokument,  udar­
bejde konkrete  aktioner  og retningslinjer  for de nye  informationsteknolo­
gier, telekommunikation og  bioteknik. 
9. Uden en forøgelse af Fællesskabets  konkurrencedygtige  produktions  akti­
vitet, vil det blive vanskeligt  at imødegå de  foruroligende  beskæftigel­
sesproblemer.  Denne betragtning  er nødvendig for at afrunde  overvejelser­
ne. Den vil selvfølgelig  blive behandlet i senere  meddelelser  fra Kommis­
sionen. 
Det europæiske Råds  anvisninger  vil være særdeles velkomne  til hjælp for 
Rådet i en debat af så  stor betydning  for industriens fremtid  i Europa. I 
lyset af denne debat og nye  forslag  fra Kommissionen kan Det europæiske 
Råd i juni afgøre, om den foreslåede  strategi  står mål med den  udfordring, 
som Fællesskabet står over for.