(1)Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen den årlige strategi for bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2020 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Bulgarien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

(3)Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen officielt covid-19-udbruddet for en global pandemi. Den har skabt en alvorlig folkesundhedsmæssig krisesituation for borgere, samfund og økonomier. Den har sat de nationale sundhedssystemer under alvorligt pres, forstyrret de globale forsyningskæder, skabt volatilitet på de finansielle markeder, udløst efterspørgselschok og haft negative konsekvenser for adskillige brancher. Den udgør en trussel mod folks job og indtægter og mod virksomhedernes forretning. Den har ført til et større økonomisk chok, som allerede har alvorlige konsekvenser i Den Europæiske Union. Den 13. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse, hvori den opfordrede til en koordineret økonomisk reaktion på krisen, der inddrager alle aktører såvel på nationalt plan som på EU-plan.

(4)Adskillige medlemsstater har enten erklæret undtagelsestilstand eller truffet kriseforanstaltninger. Sådanne kriseforanstaltninger bør være nøje afstemt med behovet, være nødvendige, begrænset i tid og i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder. De bør være genstand for demokratisk kontrol og underlagt uafhængig domstolsprøvelse.

(5)Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul. Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering af, at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for en midlertidig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

(6)Der er behov for en vedholdende indsats for at begrænse og kontrollere spredningen af pandemien, styrke de nationale sundhedssystemers modstandsdygtighed og afbøde de socioøkonomiske konsekvenser ved hjælp af støtteforanstaltninger til fordel for virksomheder og husholdninger samt for at sikre passende sundheds- og sikkerhedsforhold på arbejdspladserne med henblik på genoptagelsen af den økonomiske aktivitet. Unionen bør fuldt ud anvende de mange redskaber, den råder over, til at understøtte medlemsstaternes bestræbelser på området. Samtidig bør medlemsstaterne og Unionen arbejde sammen om at tilrettelægge de foranstaltninger, der er nødvendige for at vende tilbage til normalt fungerende samfund og økonomier og til bæredygtig vækst, idet den grønne og den digitale omstilling integreres, og der trækkes på alle erfaringerne fra krisen.

(7)Covid-19-krisen har fremhævet, hvordan fleksibiliteten i det indre marked giver mulighed for at tilpasse sig ekstraordinære forhold. For at sikre en hurtig og gnidningsløs overgang til genopretningsfasen og garantere den fri bevægelighed for varer, tjenester og arbejdstagere skal de særlige foranstaltninger, der forhindrer det indre marked i at fungere normalt, afskaffes, så snart de ikke længere er absolut nødvendige. Den aktuelle krise har vist, hvor nødvendigt det er at have kriseberedskabsplaner i sundhedssektoren, som navnlig omfatter forbedrede indkøbsstrategier, diversificerede forsyningskæder og strategiske lagre af vigtige forsyninger. De er helt centrale for udformningen af mere omfattende kriseberedskabsplaner.

(8)Unionens lovgivere har allerede foretaget ændringer af de relevante lovgivningsmæssige rammer for at sætte medlemsstaterne i stand til at anvende alle uudnyttede midler under de europæiske struktur- og investeringsfonde til at imødegå covid-19-pandemiens ekstraordinære virkninger. Disse ændringer vil bidrage til større fleksibilitet og forenkle og strømline procedurerne. For at lette likviditetspresset kan medlemsstaterne desuden drage fordel af en medfinansieringssats på 100 % fra Unionens budget i regnskabsåret 2020-2021. Bulgarien opfordres til fuldt ud at udnytte disse muligheder til at hjælpe de personer og brancher, der står over for de største udfordringer.

(9)De socioøkonomiske konsekvenser af pandemien vil sandsynligvis være ujævnt fordelt på tværs af de bulgarske regioner på grund af forskellige specialiseringsmønstre, navnlig i regioner, der i udpræget grad er afhængige af handel, hvor der er direkte kontakt mellem virksomheder og forbrugere. Det medfører en betydelig risiko for, at de regionale forskelle i Bulgarien bliver større, hvilket forstærker den allerede observerede tendens i retning af større forskelle mellem hovedstaden og resten af landet og mellem by og land. Da der samtidig er risiko for en midlertidig destabilisering af konvergensprocessen mellem medlemsstaterne kræver den aktuelle situation målrettede politiske tiltag.

(10)Den 30. april 2020 fremlagde Bulgarien sit nationale reformprogram for 2020 og sit konvergensprogram for 2020. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(11)Bulgarien er på nuværende tidspunkt omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten.

(12)Regeringen forventer i sit konvergensprogram for 2020 en forringelse af den samlede saldo fra et overskud på 2,1 % af BNP i 2019 til et underskud på 3,1 % af BNP i 2020. Efter et fald til 20,4 % af BNP i 2019 forventes den offentlige gældskvote ifølge konvergensprogrammet for 2020 at stige til 25,8 % i 2020. De makroøkonomiske og finanspolitiske udsigter er behæftet med stor usikkerhed på grund af covid-19-pandemien.

(13)Som reaktion på covid-19-pandemien og som led i en koordineret Unionstilgang har Bulgarien truffet budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemets kapacitet, inddæmme pandemien og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Ifølge konvergensprogrammet for 2020 beløber disse budgetmæssige foranstaltninger sig til 1,3 % af BNP. Foranstaltningerne omfatter højere udgifter til sundheds- og sikkerhedstjenester og en støtteordning for beskæftigelse til kriseramte brancher. Bulgarien har også bebudet foranstaltninger der, skønt de ikke vil have en direkte budgetvirkning, vil hjælpe med at understøtte virksomhedernes likviditet, og som ifølge konvergensprogrammet for 2020 anslås at beløbe sig til 0,6 % af BNP. Disse foranstaltninger omfatter garantier udstedt af den statsejede bulgarske investeringsbank og udsættelse af selskabsskatten. Overordnet set stemmer de foranstaltninger, som Bulgarien har truffet, overens med retningslinjerne i Kommissionens meddelelse om en koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet. En fuldstændig gennemførelse af disse foranstaltninger vil bidrage til at opretholde den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt, forudsat at finanspolitikken efterfølgende atter fokuserer på at sikre en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt, så snart den økonomiske situation giver mulighed herfor.

(14)Ifølge Kommissionens forårsprognose for 2020, som tager udgangspunkt i en uændret politik, forventes Bulgariens offentlige underskud at udgøre 2,8 % af BNP i 2020 og 1,8 % i 2021. Den offentlige gældskvote ventes at forblive under 60 % af BNP i 2020 og 2021.

(15)Den 20. maj 2020 offentliggjorde Kommissionen en rapport udarbejdet i medfør af traktatens artikel 126, stk. 3, som følge af Bulgariens forventede overskridelse i 2020 af grænseværdien for det offentlige underskud på 3 % af BNP. I rapporten konkluderes det ud fra en analyse af alle relevante faktorer, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/1997 er opfyldt.

(16)Den 13. marts 2020 erklærede Bulgarien undtagelsestilstand fra den 13. marts 2020 til den 13. april 2020. Undtagelsestilstanden blev efterfølgende forlænget til den 13. maj 2020 og igen til den 14. juni 2020. Den 6. april 2020 vedtog parlamentet et forslag om ændring af statsbudgettet for 2020, som regeringen havde fremlagt. I det nye budget opereres der med et underskud på 3,5 mia. BGN (2,9 % af BNP) som følge af forhøjede udgifter til kriserelaterede foranstaltninger og det forventede fald i indtægter på 2,4 mia. BGN. Der forventes en femdobling af loftet over den nye gæld, som regeringen kan optage, fra 2,2 mia. BGN til 10 mia. BGN. Overordnet set har Bulgarien mobiliseret en finansiel pakke på over 870 mio. BGN under en række operationelle programmer finansieret af de europæiske struktur- og investeringsfonde for perioden 2014-2020 med henblik på at støtte sundhedssystemet og imødegå de socioøkonomiske konsekvenser af pandemien.

(17)Som reaktion på krisen har Bulgarien indført en foranstaltning til støtte af beskæftigelsen, hvorved staten forpligter sig til at betale 60 % af de ansattes løn og de hertil knyttede bidrag til social sikring i op til tre måneder, forudsat at arbejdsgiveren betaler differencen og forpligter sig til at beholde de ansatte. Blandt de støtteberettigede virksomheder er de virksomheder, der er direkte påvirket af de restriktioner, der er indført i forbindelse med undtagelsestilstanden. De virksomheder fra andre brancher, der kan dokumentere et fald i indtægterne på 20 % i marts 2020 sammenholdt med marts 2019, er også støtteberettigede.

(18)Den bulgarske investeringsbanks kapital er forøget med henblik på at øge økonomiens likviditet. Der er afsat 500 mio. BGN til porteføljegarantier til bankerne med henblik på at sikre mere fleksible betingelser for erhvervslån til virksomheder, og der er afsat 200 mio. BGN til garantier for rentefrie lån på op til 4 500 BGN til selvstændige og arbejdstagere, der er sendt hjem uden løn af deres arbejdsgiver. Den bulgarske investeringsbank vil også indføre en garantiordning på 100 mio. EUR finansieret af det operationelle program "Innovation og konkurrenceevne" under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling for lån til SMV'er. Fondsforvalteren af finansielle instrumenter i Bulgarien har revurderet sin portefølje og er ved tilpasse sine instrumenter til virksomhedsstøtte til de aktuelle økonomiske forhold. Bulgariens nationalbank har indført en pakke af foranstaltninger på 9,3 mia. BGN, som sigter mod at opretholde banksystemets modstandsdygtighed og øge dets fleksibilitet for at mindske de negative følger af begrænsningerne for borgerne og virksomhederne.

(19)Bulgariens økonomi er hårdt ramt af krisen, som har påvirket både servicesektoren og industrien. Den negative virkning er forværret af aftagende udbud og efterspørgsel og forstyrrelser i de globale værdikæder. De foranstaltninger, regeringen har truffet for at imødegå nødsituationen, kan hjælpe med at afbøde følgerne af krisen, men det er vigtigt, at de gennemføres hurtigt og effektivt, hvis beskæftigelsen skal opretholdes, og de selvstændiges og virksomhedernes, især SMV'ernes, likviditet skal forbedres. I udformningen og gennemførelsen af sådanne foranstaltninger er det vigtigt også at tage hensyn til banksektorens modstandsdygtighed. I overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer har Bulgarien ophævet forbud mod eksport af personlige værnemidler og oprettet "grønne baner" til hurtig kontrol ved grænseovergangsstederne.

(20)Covid-19 har lagt endnu en byrde på det bulgarske sundhedssystem, som allerede var kendetegnet ved begrænset tilgængelighed som følge af lav offentlig finansiering, begrænset sygeforsikringsdækning, et lavt antal sygeplejersker og en ujævn geografisk fordeling af sundhedspersonalet. Der er derfor mulighed for at styrke det bulgarske sundhedssystems overordnede modstandsdygtighed, tilgængelighed og kapacitet. En mere omfattende ydelse af ambulant pleje (almen såvel som specialiseret), også ved hjælp af telefonkonsultationer, vil aflaste hospitalerne, mens test og behandlinger bør være tilgængelige for alle uanset deres sygeforsikringsstatus. Egentlig adgang til sundhedspersonale og de tjenesteydelser, de yder, bør sikres i hele Bulgarien. Integrationen af primær sundhedspleje, langtidspleje og lokale behandlings- og plejetilbud er af afgørende betydning for de ældre og de mest sårbare grupper.

(21)Ifølge Kommissionens prognose forventes ledigheden at stige til 7,0 % i 2020 og falde til 5,8 % i 2021. Siden der blev indført undtagelsestilstand, er ledigheden steget hurtigt inden for hotel- og restaurationsbranchen, i større byer og blandt personer med en uddannelse på op til gymnasialt niveau. Regeringen har truffet foranstaltninger med henblik på at beskytte beskæftigelsen, navnlig arbejdsfordelingsordninger, som bør indføres hurtigt og herefter styrkes. I den aktuelle situation er det nødvendigt, at der i samarbejde med arbejdsmarkedets parter ydes omfattende støtte til arbejdsgivere og arbejdstagere, herunder selvstændige, for at forhindre yderligere tab af arbejdspladser. For at reagere på de negative virkninger på arbejdsmarkedet er det er nødvendigt at styrke den nationale arbejdsformidlings kapacitet og de foranstaltninger, den har gennemført. Yderligere bestræbelser inden for aktivering, opkvalificering og omskoling vil kunne bidrage afgørende til, at flere igen kommer i arbejde, og forberede arbejdsstyrken til de udfordringer og muligheder, som digitaliseringen medfører. Krisen vil måske også have en betydelig indvirkning på arbejdstagerne i den uformelle sektor, som har begrænset adgang til sundhedstjenester og social beskyttelse. Målrettede politiske foranstaltninger kan forhindre, at de arbejdstagere, der ikke nyder godt af social beskyttelse, og de mest sårbare grupper synker endnu dybere ned i fattigdom, og forbedre deres leveforhold under genopretningen af økonomien.

(22)Covid-19-krisen rammer sårbare grupper uforholdsmæssigt hårdt og forstærker de eksisterende sociale udfordringer. Andelen af mennesker, der er i risiko for fattigdom eller social udstødelse, var allerede stor inden krisen, særlig blandt børn, ældre, personer med handicap og romaer, mens de sociale overførsler kun formåede at reducere fattigdommen i et begrænset omfang. Indkomstuligheden var en af de højeste i EU, og skatte- og socialsikringssystemerne var en af de ringeste med hensyn til at udligne den. Krisen nødvendiggør foranstaltninger til at rette op på de uligheder, der er konstateret i de seneste år, navnlig minimumsindkomstordningen, som er en af de mest utilstrækkelige i EU med hensyn til at hjælpe modtagerne ud af fattigdom. Spørgsmål som sikring af social beskyttelse for alle, herunder atypiske arbejdstagere, selvstændige og lavindkomsthusstande, sikring af indkomststøtte, mad og passende sociale tjenester samt sikring af husvildeboliger og støtte til hjemløse er fortsat relevante. En reform af de sociale tjenester vil bidrage til at stabilisere systemet, mens et stærkere samarbejde mellem de sociale tjenester og sundhedstjenesterne vil gøre det muligt i større grad at nå ud til mennesker, der er ude af stand til at tage vare på sig selv, og personer med handicap. Mange romahusstande, som allerede inden krisen befandt sig i dyb fattigdom, har behov for mæglingstjenester, basale tjenester og grundlæggende støtte.