Forslag til Rådets beslutning om et særprogram (Euratom) for forskning og uddannelse inden for »bevarelse af økosystemet« (1998-2002) (98/C 236/08) (EØS-relevant tekst) KOM(1998) 306 endelig udg. - 98/0187(CNS)

(Forelagt af Kommissionen den 10. juni 1998)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

Rådet vedtog ved afgørelse nr. . . ./. . ./Euratom det femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratom) (i det følgende benævnt »femte rammeprogram«) indsats inden for forskning og uddannelse (i det følgende benævnt »F& U«) for perioden 1998-2002, som bl.a. fastsætter, hvilke aktiviteter der skal gennemføres inden for bevarelse af økosystemet;

ifølge artikel 3 i det femte rammeprogram skal rammeprogrammet iværksættes ved hjælp af særprogrammer, der vedtages i overensstemmelse med traktatens artikel 7; i hvert særprogram fastlægges de nærmere regler for programmets gennemførelse, programmets varighed og de midler, der skønnes nødvendige hertil;

i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i Rådets afgørelse 94/268/Euratom (1) om det fjerde rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998) og artikel 4, stk. 2, i Rådets beslutninger om særprogrammer til gennemførelse af det fjerde rammeprogram har Kommissionen ladet foretage en ekstern evaluering, som den sammen med sine konklusioner og bemærkninger har fremsendt til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg;

i overensstemmelse med traktatens artikel 7 finder Rådets afgørelse . . ./. . ./Euratom om reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskningen for iværksættelsen af Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratom) femte rammeprogram (i det følgende benævnt »regler for deltagelse«) anvendelse på dette særprogram og indebærer, at Det Fælles Forskningscenter kan deltage i indirekte aktioner omfattet af dette program;

ved gennemførelsen af dette program kan internationalt samarbejde med tredjelande eller internationale organisationer vise sig hensigtsmæssigt, særlig på grundlag af traktatens artikel 101;

gennemførelsen af dette program omfatter også aktiviteter og ordninger, som går ud på at stimulere, formidle og udnytte resultaterne fra forskningen og uddannelsen, samt tilskyndelse til forskeres uddannelse og mobilitet;

ifølge målsætningerne i den første handlingsplan for innovation bør forskningen under det femte rammeprogram i højere grad rettes mod innovation;

fællesforetagendet Joint European Torus (JET), der blev oprettet ved Rådets afgørelse 78/471/Euratom (2) har fået til opgave at iværksætte JET-projektet (Joint European Torus);

det bør på den ene side undersøges, hvor langt gennemførelsen af dette program er nået for om nødvendigt at tilpasse det til den videnskabelige og teknologiske udvikling; på den anden side bør uafhængige eksperter til sin tid foretage en evaluering af programmets gennemførelse og resultater;

Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg er blevet hørt -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I medfør af artikel 3, stk. 1, i femte rammeprogram vedtages et særprogram for temaet »bevarelse af økosystemet« (i det følgende benævnt »særprogram«) for perioden fra [datoen for vedtagelsen af dette program] til den 31. december 2002.

Artikel 2

1. I henhold til artikel 2 i femte rammeprogram beløber de midler, der skønnes nødvendige til gennemførelsen af særprogrammet (i det følgende benævnt »midler«), sig til 1 141 mio. ECU, hvoraf højst 13 % til Kommissionens administrative udgifter.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anført i bilag I.

3. Af disse midler er

- 375 mio. ECU bestemt til perioden 1998-1999

- 766 mio. ECU bestemt til perioden 2000-2002.

Sidstnævnte beløb skal i givet fald tilpasses på de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 3, i femte rammeprogram.

4. Budgetmyndigheden fastsætter, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske mål og prioriteter, der er fastlagt i denne beslutning, bevillingerne for hvert regnskabsår under hensyn til de midler, der er til rådighed inden for de flerårige finansielle overslag.

Artikel 3

1. Særprogrammets hovedlinjer, videnskabelige og teknologiske mål samt prioriteter er anført i bilag II. De er fastlagt i overensstemmelse med de grundlæggende principper og de tre kategorier af udvælgelseskriterier, der er anført i bilag I til femte rammeprogram.

2. I overensstemmelse med disse principper og kriterier finder de udvælgelseskriterier, der er omhandlet i artikel 9 i reglerne for deltagelse, anvendelse på udvælgelsen af de forsknings- og uddannelsesaktioner, der skal gennemføres.

Ved gennemførelsen af programmet, herunder det arbejdsprogram, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, skal alle disse kriterier overholdes, omend de kan tildeles forskellig vægt.

3. Reglerne for deltagelse finder anvendelse på særprogrammet.

4. Bestemmelserne om Fællesskabets finansielle deltagelse i særprogrammet er fastsat i artikel 4 i femte rammeprogram.

5. Særprogrammets indirekte forsknings- og uddannelsesaktioner er fastlagt i bilag III til femte rammeprogram.

De særlige bestemmelser for særprogrammets gennemførelse er præciseret i bilag III.

Artikel 4

Under hensyntagen til de kriterier, der er fastsat i artikel 3, de videnskabelige og teknologiske mål samt de prioriteter, der er anført i bilag II, skal Kommissionen:

a) undersøge, hvor langt gennemførelsen af særprogrammet er nået, og i givet fald forelægge forslag til at tilpasse det i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram

b) lade den eksterne evaluering foretage, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, for så vidt angår de aktioner, der er omfattet af særprogrammet.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram med nærmere beskrivelse af:

a) indholdet i bilag II

b) den vejledende tidsplan for gennemførelsen af særprogrammet

c) koordineringsbestemmelserne, som anført i bilag III

d) efter behov, udvælgelseskriterierne samt reglerne for deres anvendelse for hver indirekte forsknings- og uddannelsesaktion.

Arbejdsprogrammet kan om nødvendigt ajourføres.

2. Med henblik på at gennemføre de indirekte forsknings- og uddannelsesaktioner, iværksætter Kommissionen på grundlag af arbejdsprogrammet de procedurer, der er omhandlet i reglerne for deltagelse, først og fremmest indkaldelse af forslag.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for programmets gennemførelse.

2. Ved gennemførelsen af programmet bistås Kommissionen af et rådgivende udvalg. Den sammensætning, de procedurer og de operationelle bestemmelser, der gælder for dette udvalg, er fastsat i Rådets afgørelse 84/338/Euratom, EKSF, EØF (3) vedrørende rådgivende udvalg for forvaltning og koordinering, for så vidt angår fissionsaspekterne, og i Rådets afgørelse af 16. december 1980 vedrørende det rådgivende udvalg for fusionsprogrammet, for så vidt angår fusionsaspekterne.

Artikel 7

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

(1) EFT L 115 af 6.5.1994, s. 31. Afgørelsen er senest ændret ved afgørelse 96/253/Euratom (EFT L 86 af 4.4.1996, s. 72).

(2) EFT L 151 af 7.6.1978, s. 10, Afgørelsen er senest ændret ved afgørelse 96/305/Euratom (EFT L 117 af 14.5.1996, s. 9).

(3) EFT L 177 af 4.7.1984, s. 25.

BILAG I

VEJLEDENDE FORDELING AF MIDLERNE

>TABELPOSITION>

BILAG II

HOVEDLINJER, VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL SAMT PRIORITETER

INDLEDNING

Rådighed over sikre, varige og konkurrencedygtige energikilder er en vigtig forudsætning for økonomisk vækst, velstand og livskvalitet i den industrialiserede verden. Udviklingslandenes forventninger og økonomisk fremgang vil medføre en stærk stigning i den globale efterspørgsel på energi, hvilket kan få indflydelse på brændselspriserne og forværre miljø- og sundhedssituationen. På mellemlangt sigt vil en god del af stigningen i energiforbruget blive dækket af fossile brændsler, men det vil blot øge problemerne med regional forsuring og globale CO2-emission. Disse problemer kan kun løses gennem international samordning. Energibesparelser og øget anvendelse af vedvarende energi vil hjælpe, men for det første vil deres virkninger på kort og mellemlangt sigt være begrænsede, og for det andet er sådanne foranstaltninger utilstrækkelige på langt sigt.

I betragtning af den forventede vækst i energiforbruget vil det være nødvendigt at inddrage alle energikilder, der kan udnyttes. Af strategiske årsager må man imidlertid fremme de energikilder, der varer længst og er mindst skadelige for sundhed og miljø. Kerneenergi giver mulighed for at gøre EU's forsyninger med elektricitet sikre, varige og prisgunstige.

Strategisk mål for programmet

Aktiviteterne under programmet bliver i fornødent omfang koordineret med aktiviteterne under programmet for Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner som beskrevet i femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse.

Programmets mål er at medvirke til udnyttelse af kerneenergiens fulde potentiale dels ved at gøre den nuværende teknologi endnu mere sikker og rentabel, dels ved at udforske nye lovende koncepter. Programmet består af følgende tre adskilte elementer:

- En nøgleaktion vedrørende kontrolleret termonuklear fusion, som tager sigte på at videreføre opbygningen af det grundlag, der er nødvendigt for eventuel opførelse af en forsøgsreaktor, og at udvikle de grundkoncepter og teknologier, som der på langt sigt er brug for til en reaktor.

- En nøgleaktion vedrørende nuklear fission, som tager sigte på at forbedre sikkerheden i nukleare anlæg i Europa og beskyttelsen af arbejdstagere og befolkning, at løse problemerne med forvaltning og slutdeponering af affald og at gøre den europæiske nukleare industri mere konkurrencedygtig og acceptabel.

- Generisk forskning og udvikling af generiske teknologier, som tager sigte på at konsolidere og øge viden og kompetence i Europa på en række områder med henblik på sikker og konkurrencedygtig udnyttelse af nuklear fission, anden industriel og medicinsk anvendelse af ioniserende stråling samt forvaltning af naturlig stråling.

Inden for nuklear fusion er forskningen allerede fuldt integreret på europæisk plan, men det er ikke tilfældet inden for nuklear fission, hvor der bør opnås en tættere og mere effektiv integration af forskningsaktiviteterne.

a) NØGLEAKTIONER

i) Kontrolleret termonuklear fusion

F& U-mål og -prioriteter

Under den strategi, der er præsenteret i femte rammeprogram, vil fusionsenergiens bidrag til ren og sikker elproduktion blive behandlet i forbindelse med nogle mere vidtfavnende undersøgelser af de socioøkonomiske aspekter ved fusionsenergi. Det videnskabelige og tekniske personales mobilitet og uddannelse, formidling af resultater og information af offentligheden udgør en integrerende del af nærværende nøgleaktion. I den periode, femte rammeprogram omfatter, forudsætter gennemførelsen af strategien følgende tre hovedaktionslinjer:

- Videreførelse af igangværende forskning. Aktiviteterne inden for fusionsfysik og -teknologi tager sigte på, at der især i associeringerne, JET og EU's industri opbygges kompetence til at konstruere en forsøgsreaktor. EU's deltagelse i detailprojekteringen af ITER fortsættes med tanke på en eventuel opførelse heraf.

Forskningsprioriteter: Færdiggørelse af projektet og afslutning af prototypetest og støtteforskning. Færdiggørelse af tekniske udstyrsspecifikationer Konsolidering af det påkrævede videnskabelige grundlag. Afslutning af driften af JET ved fuld effekt (efter lukning af JET-fællesforetagendet i december 1999 skal anlægget drives af grupper fra organisationer, der er associeret til Euratom).

- Konceptforbedringer. Aktiviteterne inden for fysik bliver rettet mod forbedring af grundkoncepter for fusionsanlæg.

Forskningsprioriteter: Opførelse, drift og forbedring af forsøgsanlæg, som der er truffet beslutning om under det foregående rammeprogram og modernisering af andre eksisterende anlæg. Diagnostiske midler og midler til at påvirke fusionsplasmaer. Fortsættelse af teoretiske studier. Undersøgelser med henblik på fjernbetjening af en fusionsmaskine. Til den magnetiske indeslutning kommer samordning af den nationale forskningsindsats inden for inertiindeslutning som led i teknologiovervågning og eventuel udformning af nye koncepter.

- Langsigtet teknologi. Aktiviteterne inden for teknologi skal udgøre de helt langsigtede forberedelser til demonstrationsreaktoren (DEMO).

Forskningsprioriteter: Udvikling af tritiumdannende kapper og af et referencekonstruktionsmateriale til bygning af moduler til DEMO-projektet. Forundersøgelser af avancerede materialer til DEMO med lav aktivering og høj bestrålingsbestandighed. Ny vurdering af sikkerheden og miljøvirkningerne. Analyse af socioøkonomiske aspekter af fusionsenergi. Konceptundersøgelse af et referenceprojekt for DEMO.

ii) Nuklear fission

F& U-mål og aktiviteter

Hovedmålene er at medvirke til de europæiske nukleare anlægs sikkerhed (1), beskyttelse af arbejdstagere og befolkning samt sikker og effektiv forvaltning og slutdeponering af radioaktivt affald, at gøre den europæiske nukleare industri mere konkurrencedygtig og forbedre dens udsigter på verdensmarkederne samt at udforske helt nye og holdbare koncepter, der på længere sigt kan indebære fordele i henseende til økonomi, sikkerhed, sundhed eller miljø. Forskningen er i sagens natur hovedsagelig af naturvidenskabelig og teknologisk art, men har også en ikke ubetydelig socioøkonomisk dimension. Endnu et mål er at opretholde et højt ekspertise- og kompetenceniveau inden for nuklear sikkerhed i EU ved hjælp af uddannelse.

- Eksisterende anlægs sikkerhed under drift. Forskningen koncentreres om foranstaltninger, der kan fastholde og forbedre eksisterende anlægs sikkerhed, med særlig vægt på de sikkerhedsaspekter, der hænger sammen med forlængelse af reaktorers levetid, og strategier for forvaltning af alvorlige ulykker.

F& U-prioriteter. Etablering af fælles database og metoder til bestemmelse af sikker restlevetid. Ældningens virkninger for strukturers og systemers sikkerhed. Forbedring af inspektions- og tilsynsmetoder med henblik på at højne sikkerheden og mindske den erhvervsmæssige udsættelse for stråling. Modernisering af kontrolsystemer. Strategier for forebyggelse og afbødning af alvorlige ulykker. Menneske-maskine-grænsefladen. Sikkerhedsorganisation og -forvaltning.

- Sikkerhed i forbindelse med brændselskredsløbet. Forskningen koncentreres om udvikling af en videnskabelig metode til forvaltning og deponering af radioaktivt affald, som på én gang er økonomisk fordelagtig og acceptabel i bredere samfundsmæssig sammenhæng. Endvidere tager forskningen sigte på udvikling af bedre, mere komplette og generelt accepterede metoder til evaluering og forvaltning af brændselskredsløbets sikkerhed under ét med det formål at tilvejebringe et bedre grundlag for myndigheders beslutninger, allokere ressourcerne mere effektivt, fremme indførelse af bedre sikkerhedspraksis og øge tilliden hos befolkningen.

F& U-prioriteter. Opnåelse af et fælles syn på forvaltning og deponering af radioaktivt affald, herunder minimering af affaldsmængden og mulighederne for kemisk adskillelse og transmutation. Afprøvning og demonstration af, at deponering i undergrunden er teknisk gennemførligt, i underjordiske laboratorier, herunder evaluering af depotets ydeevne og de deponerede materialers opførsel på langt sigt. Fælles rammer for evaluering og forvaltning af sikkerheden i brændselskredsløbet som helhed, herunder samfundsmæssige aspekter. Kvalitetsstyringssystemer.

- Fremtidige systemers sikkerhed og effektivitet. Forskningen koncentreres om at forbedre fremtidige anlægs sikkerhed og konkurrenceevne og at udforske nyskabende eller grundlæggende nye koncepter for energiproduktion, som er fordelagtige i henseende til omkostninger, sikkerhed (herunder bedre forvaltning af affald og udnyttelse af det fissile materiale), holdbarhed eller risiko for misbrug af materiale.

F& U-prioriteter. Mindre og enklere reaktorer (»lette at benytte«) og nyskabende koncepter for reaktorer og affaldsforvaltning. Nye brændsler, herunder bedre udnyttelse af de fissile materialer. Optimering af brændselskredsløbet som helhed under hensyntagen til virkninger for sundhed, sikkerhed og miljø. Skærpelse af kravene til passiv sikkerhed og avancerede styresystemer. Forlængelse af levetiden for materialer og udstyr og nedbringelse af behovet for inspektion og vedligehold.

- Strålingsbeskyttelse. Forskningen skal støtte virksomheder og sikkerhedsmyndigheder i deres arbejde for beskyttelse af arbejdstagerne og befolkningen i forbindelse med brændselskredsløbet, forvaltning af nukleare uheldssituationer og oprensning af kontaminerede områder. Der vil kun blive gennemført forskning, som opfylder nøgleaktionens mål. Der kan som støtte gennemføres supplerende forskning af mere generisk og grundlæggende karakter.

F& U-prioriteter. Integreret risikoforvaltning og optimering af beskyttelsen. Risikostyring. Tidstro overvågning af eksponering på arbejdspladsen. Støtte til beslutningstagning. Informationsudveksling og overvågningsstrategier i forbindelse med uheldsforvaltning. Retablering og langtidsforvaltning af kontaminerede områder.

b) FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING AF GENERISK KARAKTER

F& U-mål og aktiviteter

Målet er at konsolidere og øge viden og kompetence i Europa inden for strålingsbeskyttelse for at gøre brug af ioniserende stråling inden for industri og medicin mere sikker og effektiv, for bedre at kunne evaluere og håndtere den naturlige stråling og for at understøtte udarbejdelse og anvendelse af strålingsbeskyttelsesstandarder.

- Strålingsbeskyttelse og sundhed. Forskningen skal koncentreres om at give bedre skøn over den fare, der er ved lang tids udsættelse for små doser af ioniserende stråling.

F& U-prioriteter. Biofysike og molekylærbiologiske forhold ved fremkaldelse og reparation af DNA-skader og de sundhedsmæssige følger deraf. Epidemiologi. Behandling af virkninger af bestråling

- Radioaktive stoffer i miljøet. Forskningsindsatsen bliver koncentreret om at tilvejebringe større viden om, hvordan radioaktive stoffer opfører sig i miljøet, så der kan lægges en pålidelig strategi og fastlægges hensigtsmæssig praksis for forvaltning af virkningerne af naturlige og menneskeskabte strålingskilder.

F& U-prioriteter. Radionukliders bevægelse i økosystemer. Sårbarhedsindikatorer. Koncept- og metodegrundlag for retablering af kontaminerede områder.

- Industrielle og medicinske anvendelser og naturlige strålingskilder. Forskningsindsatsen bliver koncentreret om at gøre industriel og medicinsk anvendelse af bestråling mere sikker og effektiv, at forbedre evaluering og forvaltning af eksponering for naturlig stråling og at løse koncept- og metodespørgsmål med henblik på optimering af strålingsbeskyttelsen.

F& U-prioriteter. Helt nye tilgangsvinkler inden for medicinsk diagnostik og anvendelse af bestråling i industrien. Optimering af strålingsbeskyttelse. Forvaltning af eksponering for naturlig stråling. Risikoopfattelse og -formidling.

- Intern og ekstern dosimetri. Forskningsindsatsen bliver rettet mod forbedring af metoderne til måling af udsættelse for bestråling fra eksterne kilder eller isotoper, der er indtaget, og udvikling af helt nye overvågningsteknikker, hvor man udnytter fremskridtene inden for teoretisk materiallære og digital elektronik.

F& U-prioriteter. Dosimetri fra komplekst strålingsfelter og radioaktive isotoper, der er inddraget. Rekonstituering af dosis. Nye overvågningsteknikker.

c) STØTTE TIL FORSKNINGSINFRASTRUKTUR

Der findes et forholdsvis veletableret samarbejde i Europa mellem kerneforskningsinstitutionerne indbyrdes og mellem dem og andre nukleare organisationer. Det må i fremtiden intensiveres af hensyn til kravet om rationalisering, nedskæringer og reducerede mål, som rammer mange nationale kerneforskningsprogrammer. Mere effektiv integration og bedre udnyttelse af forskningen bliver nødvendig for fortsat sikker brug af kerneenergien og opretholdelse af den europæiske industris konkurrenceevne på de udenlandske markeder.

Mål og aktiviteter

Målet er et fortsætte integrationen af kerneforskningen i EU, således at de til rådighed værende ressoucer udnyttes mere effektivt. Derved bliver det europæiske erhvervsliv bedre stillet i konkurrencen, og den nukleare teknologi bliver fortsat udnyttet under tilfredsstillende vilkår, både med hensyn til sikkerhed og accept i samfundet.

Store anlæg. Det er yderst vigtigt at have adgang til store anlæg, og den kan gøres lettere gennem fælles anvendelse og samarbejdsprogrammer. Der skal først og fremmest ydes støtte til forskningsanlæg vedrørende ødelæggelse af reaktorkernen, indeslutningskatakteristika, materialeforsøg, acceleratorer, underjordiske laboratorier til undersøgelse af koncepter for affaldsdeponering i dybtliggende geologiske lag og forsøg med dosimetri og radiologi.

Samarbejdsnet. Eksisterende net skal styrkes, og der skal skabes nye, når de helt tydeligt kan hjælpe med til virkeliggørelse af programmets eller endda EU's mål; støtte til omfattende eller vidt forgrenede net, der især behandler væsentlige problemer inden for nuklear sikkerhed, forvaltning og bortskaffelse af affald, nedlukning, planlægning af indgreb i tilfælde af ulykker, strålingsbeskyttelse samt nye problemer inden for sikkerhed eller teknologi.

Databaser og vævsbanker. Eksisterende databaser bør konsolideres, og nye bør oprettes, når der er behov for det. Højest prioritet skal der gives til oprettelse eller udvidelse af databaser om nedluknings- og demonteringsteknologi, kvalitet og sikkerhed ved bortskaffelse af affald, evaluering af sikkerheden ved hovedkomponenterne, afbødning af virkningerne af alvorlige ulykker samt epidemiologiske undersøgelser. Der oprettes tillige en bank med vævsprøver fra personer, der har været udsat for en nuklear ulykke.

(1) Udtrykket »sikkerhed« skal her forstås i bredest mulig forstand, dvs. både i henseende til sundhed, miljø og teknologi. Udtrykket »nuklear sikkerhed« benyttes på tilsvarende måde og omfatter anlæggenes sikkerhed, forvaltning og deponering af affald og beskyttelse af mennesker og miljø mod virkningerne af ioniserende stråling.

BILAG III

SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR SÆRPROGRAMMETS GENNEMFØRELSE

Særprogrammet gennemføres ved hjælp af indirekte forsknings- og uddannelsesaktioner. Disse indirekte aktioner er fastlagt i bilag III til femte rammeprogram med undtagelse af: i) stipendier til samarbejde med tredjelande og ii) net for forskeruddannelse som defineret i punkt 2 i dette bilag. Endvidere finder følgende særlige bestemmelser for særprogrammet anvendelse:

1. Ledsageforanstaltninger

Ledsageforanstaltningerne består navnlig i:

- undersøgelser til støtte for særprogrammet, herunder forberedelse af fremtidige aktiviteter

- udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper eller videnskabelige eller tekniske sammenkomster

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser, navnlig med henblik på den undersøgelse af særprogrammet, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram, den eksterne evaluering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, evalueringen af de indirekte forsknings- og uddannelsesaktioner eller opfølgningen af deres gennemførelse

- formidling, oplysning og kommunikation, herunder videnskabelige publikationer, udnyttelse af resultater og teknologioverførsel

- uddannelse i forbindelse med forskning og uddannelse relevant for særprogrammet, herunder særlige uddannelseskurser i forbindelse med nøgleaktionen vedrørende nuklear fission. Disse særlige uddannelseskurser tager sigte på at bevare et højt ekspertise- og kompetenceniveau inden for Fællesskabet. De supplerer de nationale uddannelsesprogrammer, når der har vist sig at være behov herfor (for eksempel fællesskabsmerværdi, nærhedsprincip). Der vil blive lagt særlig vægt på uddannelseskurser, der tager sigte på en hurtig formidling af resultater fra medlemsstaternes og Fællesskabets forskningsprogrammer

- støtte til oplysnings- og støtteaktiviteter til fordel for forskningsaktører, herunder SMV.

2. Supplerende uddannelsesforanstaltninger

Med henblik på dette særprogram gennemføres de to følgende supplerende uddannelsesforanstaltninger:

- stipendier til samarbejde med tredjelande, der også omfatter stipendier, som i forbindelse med nøgleaktionen vedrørende nuklear fission giver unge forskere fra central- og østeuropæiske lande og nye uafhængige lande fra det tidligere Sovjetunionen mulighed for ophold ved laboratorier i Fællesskabet og for at deltage i gennemførelsen af særprogrammet

- net for forskeruddannelse er net, som oprettes på avancerede eller nye forskningsområder, og forskerne vælger frit, hvilke emner de skal omfatte. De sigter hovedsagelig mod uddannelse af unge forskere, som er på vej mod eller har taget ph. d.-graden.

3. Regler for Euratoms finansielle deltagelse

Satserne for den finansielle deltagelse i de forskellige indirekte forsknings- og uddannelsesaktioner er fastsat i bilag III til femte rammeprogram.

I forbindelse med nøgleaktionen vedrørende kontrolleret termonuklear fusion regnes der med deltagelse i særprogrammet som led i associeringskontrakter med medlemsstater (plus Schweiz) eller organisationer i medlemsstater, fællesforetagendet JET, NET-aftalen under hensyntagen til Fællesskabets deltagelse i ITER-EDA og andre tidsbegrænsede kontrakter, herunder navnlig med organisationer i medlemsstater, der ikke har nogen associering.

I overensstemmelse med punkt 4 i bilag III til femte rammeprogram gennemføres kontrakterne som led i F& U-aktioner med omkostningsdeling. Disse aktioner gennemføres efter procedurer fastlagt i associeringskontrakterne, JET-vedtægterne, NET-aftalen, ITER-EDA-aftalen og andre multilaterale aftaler indgået mellem Fællesskabet og de associerede organisationer og/eller de retlige enheder, der kan oprettes efter udtalelse fra det rådgivende udvalg, der er omhandlet i særprogrammets artikel 6. Der vil blive tilskyndet til at oprette konsortier for de integrerede projekter, der har et fælles mål.

Det femte rammeprograms finansielle deltagelse i associeringers løbende udgifter og i tidsbegrænsede kontrakter sker normalt med en fast årlig sats på omkring 25 %. Efter høring af det rådgivende udvalg, der er omhandlet i særprogrammets artikel 6, kan Kommissionen finansiere:

- investeringsomkostningerne i nærmere bestemte projekter, som har fået tildelt en særlig prioriteret status af det rådgivende udvalg, der er omhandlet i særprogrammets artikel 6, med en fast sats på 45 %

- nærmere bestemte aktiviteter (såsom anvendelsen af JET-anlæggene efter 1999), som gennemføres under en multilateral aftale mellem Euratom og associerede organisationer eller en retlig enhed, med en sats på højst 75 %

- bestemte opgaver, som kun kan løses af industrien, med en sats på højst 100 %.

I de projekter og aktiviteter, der modtager et finansielt bidrag på op til 45 eller 75 %, har alle de associeringer og organisationer, der deltager i nøgleaktionen vedrørende kontrolleret termonuklear fusion, ret til at deltage i de praktiske eksperimenter med dette udstyr.

Reglerne for Fællesskabets deltagelse i fællesforetagendet JET er fastlagt i de vedtægter for dette fællesforetagende, som Rådet vedtog ved afgørelse 78/471/Euratom (1) om oprettelse af fællesforetagendet Joint European Torus (JET).

Reglerne for Fællesskabets deltagelse i detailprojekteringen af ITER (ITER-EDA) er fastlagt i EDA-aftalen (2), dens protokol 2 og ledsagedokumenterne (3) og i ændringen (4) med henblik på forlængelse af EDA-aftalen og de hermed forbundne arrangementer.

4. Supplerende bestemmelser vedrørende regler for deltagelse

De aftaler, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1, første afsnit, i reglerne for deltagelse, omfatter også aftaler, der er indgået mellem Fællesskabet og associerede organisationer og/eller virksomheder, der kan oprettes efter udtalelse fra det rådgivende udvalg, der er omhandlet i artikel 6 i særprogrammet. Disse aftaler kræver høring af nævnte udvalg.

I overensstemmelse med bilag II til femte rammeprogram og artikel 3 i reglerne for deltagelse kan retlige enheder etableret i central- og østeuropæiske lande eller lande i det tidligere Sovjetunionen modtage finansiering fra femte rammeprogram, såfremt de ved deres deltagelse bidrager væsentligt til særprogrammets mål.

5. Koordineringsbestemmelser

Kommission sørger - inden for programmet - for, at de indirekte forsknings- og uddannelsesaktioner indbyrdes supplerer hinanden, navnlig ved at gruppere dem omkring en fælles målsætning og ved at undgå dobbeltarbejde, under hensyntagen til legitime interesser hos forslagsstillerne til indirekte forsknings- og uddannelsesaktioner.

Der sørges også for koordinering mellem aktionerne under særprogrammet og aktioner, der gennemføres under:

- andre særprogrammer, der gennemføres under femte rammeprogram

- programmerne for forskning, teknologisk udvikling og demonstration til gennemførelse af Rådets afgørelse . . ./. . ./EF om femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002)

- andre europæiske forskningsrammer som Eureka og Cost

- andre fællesskabsinstrumenter, som er af interesse for forskningen, som Phare, Tacis, Meda, EIF, strukturfondene og EIB.

Samordningen består i:

i) indkredsning af fælles emner eller prioriteringer, som navnlig munder ud i:

- udveksling af oplysninger

- udførelse af arbejde, der er vedtaget i fællesskab, og som blandt andet indebærer fælles gennemførelse af en af de procedurer, der er omhandlet i artikel 8 i reglerne for deltagelse

ii) omfordeling af forslag til indirekte aktioner mellem særprogrammet for forskning og uddannelse og særprogrammerne for forskning, teknologisk udvikling og demonstration.

(1) EFT L 151 af 7.6.1978; s. 10. Afgørelsen er senest ændret ved afgørelse 96/305/Euratom (EFT L 117 af 14.5.1996, s. 9).

(2) EFT L 244 af 26.8.1992, s. 13.

(3) EFT L 114 af 5.5.1994, s. 25.

(4) Med forbehold af en rådsafgørelse og en aftale med ITER-partnerne om en forlængelse af ITER-EDA-aftalen.