Phare 
Phare 
o 
Årsberetning 
1994 
Ved Europa-Kommissionen 
Bruxelles 20.7.1995 Kom (95) 366 endelig udg. 
Hvad er Phare? 
er et EF-initiativ. som stotter 
udviklingen at' en stone demokratisk landegruppe inden 
.Mstuiet o«: su .M urner siete pa at nist; 
landene i Central- og Østeuropa med på ny at blive 
integreret i den europæiske udvikling via et fremtidigt 
medlemsskab af Den Europæiske l'nion. 
Phare gor dette ved at yde gavebistand med sigte pa at 
hjælpe sine samarbejdslande gennem den okonomiske 
omlægningsproces og ved at styrke demokratiet til det 
niveau, hvor de er rede til at paUuie sin forpligtelserne ved 
:\se frem . af de forste fem ars ge 
24S.5 mio. ECl' til 1 1 amarneiusianue 
et storste bistandsprogram at sin art. 
Phare arbejder tæt sammen med sine samarbejdslande om 
anvendelsen af midlerne inden for rammer, der er 
iiodkendt af Det Europæiske Fællesskab. Dette sikrer, at 
Phare-tinansiermgen er relevai 
reneriiiiis eizne reformplaner oe De vigtigste prioritererede mål for Phare-stotten er fælles 
for alle landene, selv om de enkelte samarbejdslande 
befinder sig på forskellige stadier af omlægningen. 
Nogleomraderne omfatter strukturomlægning af de 
statsejede virksomheder, herunder landbruget, og 
udvikling af den private sektor, reform af institutioner, 
lovgivning og offentlig forvaltning, reform af sociale 
tjenester, beskæftigelse, uddannelse og sundhed, udvikling 
af energi, transport og telekommunikationsnet samt miljo 
og nuklear sikkerhed. 
For lande, som har undertegnet Europa-aftaler, tager 
Phare-stotten også sigte på at opfylde de fornodne 
betingelser for medlemsskab af Det Europæiske 
Fællesskab. Dette indebærer især forberedelse til 
deltagelse i Den Europæiske Unions indre marked og 
udvikling af infrastrukturer, navnlin i grænseområder. 
Phare stiller know-how til rådighed for sine 
samarbejdslande fra en lane række ikke-kommercielle 
ee oil private organisationer. Det iunizerer som en 
kator ved at tremme investeringer os. 
imme de behov, der ikke kan dækkes af andre 
Phare tLingerer som en magtfuld katalysator ved at trigore 
midler til vigtige projekter fra andre donorer gennem 
undersogelser. inxesteringstilskud. garantiordninger og 
kreditlinjer. Det investerer også direkte i infrastruktur, 
som i takt med udviklingen i integrationsprocessen vil 
tCLine siii for stadie tiere Phare-midler. 
Indholdsfortegnelse 
Kommissionsmedlemmernes erklæring 2 
Finansiel oversigt over Phare 1994 3 
1994 - et vendepunkt for Phare 6 
Politiske udviklingsforløb i 1994 6 
Støtte til en omlægningsproces 8 
Konsolidering og integration -
en ny rolle for Phare 8 
Forvaltningen af Phare Programmet 13 
Albanien 17 
Bulgarien 18 
Den Tjekkiske Republik 20 
Estland 22 
Ungarn 23 
Letland 24 
Litauen 25 
Polen 26 
Rumænien 28 
Slovakiet 29 
Slovenien 31 
Phare-støtte opgjort efter land 32 
Phare-støtte opgjort efter sektor 40 
Phare's finansielle aktiviteter 46 
Større projekter indledt i 1994 49 
Multinationale programmer under 
gennemførelse i 1994 52 
Kommissionsmedlemmnes erklæring 
Phare-programmet blev iværksat som Den Europæiske 
Unions respons på den udfordring, de central- og 
østeuropæiske lande stod over for, da de rev sig løs fra 
totalitarismen og 40 år med statsøkonomisk planlægning. 
Ingen kunne på forhånd vide, nøjagtig hvad dette ville 
indebære, og hvor hurtigt hvert land ville udvikle sig. 
Derfor var Phare-programmet struktureret til at tilpasse sig 
de pågældende landes regeringers politiske og 
økonomiske strategier, der svarede til deres respektive 
behov. Dette giver Phare en særstilling blandt de 
initiativer, som verdenssamfundet har taget til at støtte 
forandringerne i Central- og Østeuropa. 
I Phare's første par år, da rammerne for det politiske 
samarbejde endnu var uklare, blev hovedvægten lagt på de 
umiddelbare og oplagte målsætninger om økonomisk 
omstrukturering. Men nu, hvor denne proces er godt i vej, 
og på nogle punkter næsten er ved at være afsluttet, 
trænger spørgsmålet sig på, hvilken rolle Phare skal spille 
i den bredere politiske kontekst. I denne henseende var 
1994 et særdeles betydningsfuldt år, der kulminerede, da 
Det Europæiske Råd i Essen fastlagde en strategi for de 
central- og østeuropæiske landes tiltrædelse af Den 
Europæiske Union. 
Phare-programmet er en af hovedhjørnestenene i denne 
tiltrædelsesstrategi, og der blev i 1994 taget vigtige skridt 
til, at programmet kunne koncentrere sig om 
integrationen. Det har navnlig vedrørt udvikling af 
infrastrukturerne, investeringsstøtte og et tættere 
samarbejde på tværs af grænserne, både mellem Den 
Europæiske Union og de central- og østeuropæiske lande 
og mellem disse lande indbyrdes. Phare-programmet har også gennemført nogle vigtige 
forbedringer i sine egne interne forvaltningsprocesser. 
Derved er udbetalingerne af Phare-midlerne blevet 
effektiviseret, og i 1994 kontraherede programmet 15% 
flere midler end året før, og de faktiske udbetalinger steg 
med 38% i forhold til året før. Dermed er over 95% af de 
midler, som Phare har kontraheret, nu kommet til 
udbetaling. 
Phare-programmets eksistens er fortsat et betydningsfuldt 
vidnesbyrd om, at ansøgerlandene ikke er alene om at 
arbejde hen imod optagelsen i Den Europæiske Union. 
Den Europæiske Union har også selv et ansvar for at 
berede vejen for medlemsskabet, både ved hjælp af den 
bistand, den yder via Phare-programmet, og ved at tilpasse 
sine egne strukturer til at tage imod de central- og 
østeuropæiske lande, der ønsker at slutte sig til Unionen. 
Phare's fremtid og forbindelserne mellem Den 
Europæiske Union og de central- og østeuropæiske lande 
tegner spændende og indeholder mange udfordringer og 
mange belønninger. Som Europa-Kommissionens 
ansvarshavende for programmet i 1994, der også vil føre 
programmet videre i 1995, forelægger vi Dem hermed 
denne årsberetning. 
Hans van den Broek 
Medlem af 
Europa-
Kommissionen Sir Leon Brittan 
Næstformand i 
Europa-
Kommissionen 
Finansiel oversigt over Phare 1994 
I 1994 bevilgede Phare Programmet i alt 963,3 mio. ECU 
til sine samarbejdslande. Dette bringer de samlede 
bevillinger i Programmets levetid op på 4 248,5 mio. ECU. 
I løbet af 1994 indgik Phare kontrakter for midler 
svarende 659,8 mio. ECU - en stigning på 15% i forhold 
til det foregående år. Programmet udbetalte 721 mio. ECU 
- en stigning på 38% i forhold til året før. 
Dette betyder, at der ud af de samlede Phare-forpligtelser 
nu er indgået kontrakter for 52,4%, og at 95,8% af det 
samlede kontraktbeløb er kommet til udbetaling. Dette er 
en udbetalingsprocent over gennemsnittet for et program 
af denne art, der består af et stort antal mindre projekter 
for overførsel af know-how, til forskel fra et begrænset 
antal større investerings- eller låneoperationer. 
Bevilhngsfordelingen i 1994 opgjort efter land og efter 
sektor er vist nedenfor. 
Samlede indgåede forpligtelser 1990-1994 
4 248,85 mio. ECU 
1.012,6 1.003,6 963,3 
773,7 
495,2 
1990 1992 1993 1994 
Indgåede forpligtelser opgjort efter land 1990-1994 (i mio. ECU) 
Albanien 
Bulgarien 
Den Tjekkiske 
Republik 
Tjekkoslovakiet 
Estland 
DDR 
Ungarn 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Ex-Jugoslavien 
programmer 
for flere lande 1992 
1993 
1994 
1990 
199 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
199.3 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 24,5 
22,5 • 100 
197 
200 
Indgåede forpligtelser opgjort efter sektor 1990-1994 (i mio. ECU) 
Omstrukturerings 
af landbruget 
Uddannelse, 
sundhed 
erhvervsuddannelse 
og forskning 
Miljø os 
nuklear sikkerhea 
Humanitær bistand 
og fødevarehjælp 
Infrastruktur 
(energi, transport 
og telekom­
munikation) 
Udvikling af den 
private sektor og 
virksomhedsstøtte 
Reform af 
offentlige 
institutioner og 
forvaltningen 
Social udvikling 
og bekæftigelse 
Andet 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 102,5 
100 
'> 326,4 
26,5 
25,2 
201,5 
1994 - etvendepunkt for Phare 
Dette er den femte årsrapport om Phare Programmet - det 
EU-initiativ, som støtter udviklingen af en større demokratisk 
landegruppe inden for et velstillet og stabilt Europa. 
1994 var måske det vigtigste år for Phare siden 
Programmets tilblivelse i 1989. Det var det år, hvor 
udarbejdelsen af et fælles politisk og økonomisk program 
for forbindelserne mellem Phare og dets samarbejdslande i 
Central- og Østeuropa skabte klare rammer for den 
fremtidige udvikling af Phare. 
Phare Programmet blev oprindeligt udarbejdet som en 
umiddelbar reaktion på de udfordringer, landene i Central-
og Østeuropa stod over for, da de søgte at genvinde deres 
centrale plads i Europas kultur og samfundsudvikling og 
på ny blive forenet med de europæiske økonomier og 
samfund. I juni 1993 indtraf der et vendepunkt, da Det 
Europæiske Råd i København konkluderede, at de 
associerede lande i Central- og Østeuropa, som måtte 
ønske det, skulle blive medlemmer af Den Europæiske 
Union, når de var i stand til at påtage sig medlemsskabets forpligtelser dvs. opfylde de fornødne økonomiske og 
politiske betingelser. Dette betød, at der var sat et mål for 
Den Europæiske Union, Phare og dets partnere. 
Udfordringen i hele 1994 har været at udforme et system, 
som sikrer, at Phare kan støtte sine partnere i enhver fase, 
som kræves for at nå dette mål. 
Det er blevet klart, at Phare ikke er et statisk instrument, 
der udelukkende er udformet til at bistå med omdannelsen 
fra centralplanlægning til markedsøkonomier. Det er nu et 
fleksibelt program, som har til formål at hjælpe sine 
samarbejdslande gennem den økonomiske 
omlægningsproces og styrke demokratiet til det niveau, 
hvor de er rede til at påtage sig forpligtelserne ved et 
medlemsskab af Den Europæiske Union. 
Phares centrale rolle i denne proces blev bekræftet i 
slutningen af året i Essen med Det Europæiske Råds 
vedtagelse af en tiltrædelsesstrategi. Gennemførelsen af 
denne strategi vil medføre visse væsentlige ændringer i 
Phare Programmets målsætning. 
Politiske udviklingsområder i 1994 
Udviklingen i Phare Programmet er nu tæt knyttet til den 
samlede udvikling i de politiske og økonomiske 
forbindelser mellem Den Europæiske Union og Phare-
samarbejdslandene. Disse forbindelser er blevet 
cementeret via Phares rolle som det finansielle instrument 
for Europa-aftalerne og via dets centrale stilling i 
tiltrædelsesstrategien, som blev vedtaget af Rådet i Essen. 
I denne del skitseres baggrunden for de politiske og 
økonomiske forbindelser samt de udviklingsforløb, som 
fandt sted i 1994, og der gives en vurdering af 
konklusionerne af Rådets møde i Essen og disses 
virkninger for Phare. 
Baggrund 
Phare har altid arbejdet tæt sammen med de øvrige EU-
initiativer, som dækker de økonomiske og politiske 
forbindelser med landene i Central- og Østeuropa. Disse 
initiativer omfattede oprindeligt oprettelse af 
handelsforbindelser og udvikling af markedsadgang samt 
udvidelse af lånemuligheder men har på det seneste 
udviklet sig til at omfatte et større element af politisk, 
socialt og kulturelt samarbejde. 
Processen begyndte i 1988, hvor der blev indgået 
handelssamarbejds- og økonomiske samarbejdsaftaler, som bevirkede oprettelse af gunstige handelsforbindelser, 
og som tog sigte på en væsentlig forøgelse af handelen 
mellem Det Europæiske Fællesskab og disse lande. 
11990 udviklede Det Europæiske Fællesskab en ny form for 
aftale, som rakte ud over de rene handelsspørgsmål. Disse 
nye aftaler, der er kendt som Europa-aftalerne, dannede 
rammen om en tættere integration af disse lande i 
Vesteuropa. De omfattede derfor som supplement til 
handelsforbindelserne et politisk, økonomisk og kulturelt 
samarbejde. Aftalerne bygger på gensidig forståelse og 
fælles værdier og udstikker kursen i retning mod integration. 
Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater har 
indgået Europa-aftaler med seks lande: Bulgarien, Den 
Tjekkiske Republik, Ungarn, Polen, Rumænien og 
Slovakiet. 
Europa-aftalerne fik større politisk betydning efter Det 
Europæiske Råd i København i juni 
1993. Rådet stillede på dette topmøde et medlemsskab af 
Den Europæiske Union i udsigt for disse lande med 
Europa-aftaler, under forudsætning af, at de var i stand til 
at påtage sig de hermed forbundne økonomiske og 
politiske forpligtelser. 
Europa-aftalerne blev således i praksis det grundlag, 
hvorpå landene kunne arbejde hen imod et medlemsskab 
af Den Europæiske Union. Phare identificeres i disse 
aftaler som det disponible finansieringsinstrument, der kan 
bistå landene med at opfylde de mål, der er fastsat i disse. 
Udviklingsforløb i 1994 
I februar 1994 trådte Europa-aftalerne med Polen og 
Ungarn i kraft. Disse aftaler var blevet undertegnet i 
december 1991 men afventede ratificeringen i de enkelte 
medlemsstaters parlamenter. Mens man afventede 
ratificeringen, gjaldt der interimsaftaler, som dækkede de 
grundlæggende handelsrelaterede aspekter af aftalerne, 
hvorved man sikrede, at der ikke opstod forsinkelser i 
gennemførelsen af dette aspekt. Aftalerne med Bulgarien, 
Den Tjekkiske Republik, Rumænien og Slovakiet trådte i 
kraft i februar 1995. 
Polen og Ungarn har desuden formelt indgivet en 
ansøgning om medlemsskab af Den Europæiske Union. 
I 1994 undertegnede Fællesskabet også nye 
handelssamarbejds- og økonomiske samarbejdsaftaler med 
Estland, Letland og Litauen. Ifølge disse aftaler oprettes 
der frihandel med disse lande. Der er indledt forhandlinger 
om Europa-aftaler med hver af de baltiske stater, og der 
forventes lignende forhandlinger med Slovenien. 
I 1994 blev der taget et vigtigt skridt, som gav 
samarbejdsprocessen, der var skabt af Europa-aftalerne, 
en langt klarere fokusering på målet om at opnå 
medlemsskab af Den Europæiske Union. Dette skete på 
topmødet i Essen i december med Det Europæiske Råds 
vedtagelse af en tiltrædelsesstrategi udarbejdet af Europa-
Kommissionen. 
Denne strategi opstiller en køreplan for de associerede 
lande, som de kan anvende, når de forbereder tiltrædelsen. 
Den omfatter gradvis forberedelse til integrationen i Det 
Europæiske Fællesskabs indre marked, hvilket 
underbygges ved at gennemføre retningslinjer for at 
fremme Tiltrædelsesstrategien fra mødet i Essen og 
dennes følgevirkninger for Phare 
Essen-strategien fastslår, at "Denne integration vil blive 
støttet af Den Europæiske Unions Phare Program, som på 
et vejledende grundlag vil udvikle sig til et mellemfristet 
finansieringsinstrument med forbedrede muligheder for at 
fremme infrastrukturel udvikling og regionalt 
samarbejde". 
I praksis vil Phare hellige en større andel af sine midler til 
samfinansiering af infrastrukturelle udviklingsprojekter, 
idet grænsen for denne form for udgifter hæves fra 15% til 
25% på dets årsbudget. Det infrastrukturelle område vil 
også modtage omfattende finansieringsstøtte via det 
specielle program for grænseoverskridende projekter og 
via transport- og miljøprojekterne. Phare indfører desuden 
foranstaltninger for at fremme det indbyrdes samarbejde 
mellem sine samarbejdslande, og det lægger større vægt 
på investeringsstøtte. Det fokuserer også på støtte til 
samarbejdslandene til deres foranstaltninger med sigte på 
at harmonisere lovgivning, normer og praksis med Det 
Europæiske Fællesskab som forberedelse til deltagelsen i 
det indre marked. Dette indebærer omfattende støtte til de 
offentlige forvaltningssystemer for at sikre, at den 
fornødne vedtagne lovgivning gennemføres effektivt. 
Det Europæiske Råd har vedtaget, at Phare Programmets 
budgetoverslag for 1995 skal tjene som et minimums­
niveau i årene frem til 1999, dvs. i alt 5,5 mia. ECU. Dette 
bevirker, at Phare kan udarbejde en omfattende flerårig 
programmeringsplan for sine foranstaltninger i hele denne 
periode. 
Der kan komme flere forøgelser som følge af 
budgetmæssige tilpasninger efter udvidelsen af Den 
Europæiske Union og som følge af yderligere drøftelser af 
budgetbevillingerne på grundlag af Det Europæiske 
Fællesskabs samlede finansielle udsigter. 
integration via udvikling af infrastrukturer, herunder 
udvidelse af de transeuropæiske transportnet 
regionalt samarbejde mellem landene i Central- og 
Østeuropa 
miljøsamarbejde 
samarbejde på området for fælles udenrigs- og 
sikkerhedspolitik 
samarbejde på området for rets- og indenrigs­
anliggender, kultur og almen og erhvervsmæssig 
uddannelse. 
Støtte til en omlægningsproces 
Essen-strategien stiller nu Phare over for den udfordring at 
skulle dække en meget bred vifte af aktiviteter, hvis det 
skal være tilstrækkeligt fleksibelt til at imødekomme alle 
sine samarbejdslandes behov. 
Phare har udviklet en række løsningsmodeller - heraf 
mange i et tæt samarbejde med andre af Europa-
Kommissionens sektorspecifikke programmer - som er 
tilpasset de forskellige stadier, et land gennemgår på sin 
vej mod et endeligt medlemsskab. 
Phares løsningsmodel for den første fase omfatter støtte til 
grundlæggende makroøkonomisk stabilisering, humanitær 
bistand og forsyninger af elementære importvarer, som er 
nødvendige for at understøtte industrien og landbruget. 
Den anden fase omfatter en bredt orienteret sektorstøtte, i 
vid udstrækning i form af know-how, med sigte på at 
indføre de for en markedsøkonomi nødvendige strukturer. Den tredje fase vedrører konsolideringen, hvor ydelsen af 
know-how bliver mere målrettet, især på området for 
offentlig forvaltning og regeringsteknik. 
Investeringsstøtten og den infrastrukturelle udvikling får 
også en mere fremtrædende plads. 
Den fjerde fase indebærer omfattende støtte til 
forberedelsen af tiltrædelsen. Den omfatter udvikling af 
infrastruktur, fysisk integration med Den Europæiske 
Union i grænseområder samt udarbejdelse og 
gennemførelse af den fornødne lovgivning til at kunne 
deltage i det indre marked. 
Phare Programmets støtte til første og anden fase er nu 
solidt funderet. I løbet af 1994 blev Phare-støtten i en 
række lande mere målrettet mod den tredje bistandsfase, 
og beslutningerne i Essen har dannet grundlaget for, at 
Phare kan gå videre til fjerde fase. 
Konsolidering og integration: en ny rolle 
for Phare 
Det seneste år har været vigtigt for Phare hvad angår 
udviklingen af dets kapacitet på områder med tilknytning 
til konsolideringen af reformprocessen og den tættere 
integration med Den Europæiske Union. Disse to områder 
vil blive af voksende betydning for Phare og dets partnere, 
efterhånden som bevægelsen i retning mod medlemsskab 
af Den Europæiske Union tager til i styrke og bliver en 
større prioritering for hvert enkelt samarbejdsland. 
Konsolidering 
Konsolideringen af reformen omfatter to grundlæggende 
målområder. Det første omhandler udvikling af 
regeringens kapacitet på alle niveauer til at forvalte og 
regulere et markedsorienteret system. En af de mest 
dybgående ændringer, der har vist sig i landene i Central-
og Østeuropa, har været et skift fra et centralstyret 
regeringssystem til et system, som bygger på regulering. 
Dette har også medført ændringer i det sociale 
sikringssystem, som tidligere var sammenkædet med den 
praktisk taget fulde beskæftigelse inden for de statsejede 
virksomheder. Da mange af disse industrier nu er 
omstruktureret eller overdraget på private hænder, er det 
et uopsætteligt prioriteret mål at skabe sociale 
sikringssystemer, som er tilpasset behovene i en 
markedsøkonomi. Phare-støtten er derfor rettet mod såvel udvikling af nye 
institutioner i statsligt regi som ikke-statslige 
organisationer, der har en rolle at spille i håndteringen og 
reguleringen af et demokratisk, markedsorienteret system. 
Det er også vigtigt at yde støtte til udvikling og 
gennemførelse af ny lovgivning, andre normer og en 
anden praksis. 
Overførslen af know-how er stadig et vigtigt element i 
Phare-støtten, fordi et vedvarende fremskridt på dette 
område afhænger af, at hvert enkelt samarbejdsland 
opbygger et ressourcegrundlag af kvalifikationer og 
erfaringer - både i og uden for regeringen og den 
offentlige forvaltning. 
Et andet område med tilknytning til konsolideringen af 
reformen er investeringsstøtten. Nu da mange lande er ved 
at have opbygget grundlaget for omlægningsprocessen 
hvad angår omstrukturering af statsvirksomheder og 
tilstedeværelse af betingelser for at udvikle det private 
initiativ, er der større behov for at yde investeringsstøtte 
eller tiltrække investeringer, så tempoet i den økonomiske 
udvikling kan fastholdes. Phare-støtten på dette område er 
derfor centreret om dels at skabe betingelserne for at 
kunne tiltrække investeringer, dels at bevilge kapital på de 
områder, som ikke kan tiltrække kapital fra andre kilder, 
normalt som følge af markedssammenbrud. Disse direkte 
investeringer finder primært sted inden for de mindre 
virksomheder. 
Integration 
Phare-støtten til integration kan sammenfattes til fire 
brede indsatsområder: 
• samfinansiering af infrastrukturelle investeringer 
• fjernelse af grænseoverskridende flaskehalse og 
oprettelse af toldkorridorer 
• det grænseoverskridende samarbejdsprogram 
• multinationalt og regionalt samarbejde. 
De fleste af disse områder fokuserer på udvikling af 
transportmæssige infrastrukturer og omfatter et betydeligt 
element af direkte investeringer. Ydelsen af know-how er 
dog fortsat en vigtig komponent, især i visse af de 
multinationale programmer og som støtte for og 
supplement til investeringsprojekterne. 
Aktiviteter med tilknytning til konsolidering 
og integration 
Phares arbejde i 1994 har især været kendetegnet ved 
udvikling af kapacitet på områder af relevans for de 
samarbejdslande, der er på vej ind i den tredje eller fjerde 
udviklingsfase i retning mod et endeligt medlemsskab af 
Den Europæiske Union. Disse faser er konsolidering af 
reformen og integration med både Den Europæiske Union 
og de andre central- og østeuropæiske lande. 
Denne kapacitet behandles mere detaljeret nedenfor. 
Reform af lovgivning og offentlig forvaltning 
Udviklingen af de lovgivningsmæssige rammer og 
harmoniseringen af lovene med Det Europæiske 
Fællesskabs retsakter har altid været et vigtigt element i 
Phare-støtten. Phare yder allerede støtte på følgende 
områder: 
intellektuel ejendomsret 
forbrugerbeskyttelse 
harmonisering af standarder og tekniske forskrifter 
told og statistik 
miljø 
det offentliges indkøb 
konkurrence og statsstøtte, transport, post og telekom­
munikation 
• banksektor, skattelovgivning og regnskabsføring. 
Disse områder er blevet af særlig betydning i lyset af 
Essen-strategien, som understreger betydningen af at forberede tiltrædelseslandene til Det Europæiske 
Fællesskabs indre marked. Denne proces indebærer i al 
væsentlighed vedtagelse og gennemførelse af en samling 
af love, standarder og praksisser, kendt under betegnelsen 
"gældende fællesskabsret". 
Europa-Kommissionen er nu ved at udarbejde en hvidbog 
med detaljeret vejledning i vedtagelsen af den "gældende 
fællesskabsret" inden for det indre marked, som 
offentliggøres inden juni 1995. Denne bygger på det 
arbejde, der allerede er gennemført af Phare i de tidligere 
år på området for harmonisering af lovgivningen. 
I 1994 tog Phare imidlertid et vigtigt skridt til at udarbejde 
nogle rammer, inden for hvilke de enkelte lande kan 
udvikle deres egne programmer for tilpasning af 
lovgivningen. Dette skete i juni med indførelsen af en 
rammekontrakt, der skal lette tilnærmelsen af 
lovgivningen i Den Tjekkiske Republik. Et konsortium af 
tre advokatfirmaer og to uddannelsesinstitutioner bistår 
med udkastet til og revisionen af love og forordninger, 
varetager uddannelse, leverer maskinel og programmel, 
bøger og dokumentation i tillæg til at oversætte store 
afsnit af retsdokumenterne. En tilsvarende løsningsmodel 
er blevet foreslået for Bulgarien, Rumænien og Polen og 
drøftes nu med Ungarn og Slovakiet. 
Desuden er der indledt et rammeprogram for støtte til 
udvikling og tilnærmelse af lovgivningen i Letland, 
Litauen, Estland, Slovenien og Albanien. 
Reformen af det offentlige forvaltningssystem er blevet 
sammenkædet med udviklingen af en ny lovgivning. Dette 
er sket, fordi en effektiv offentlig forvaltning og tilpassede 
administrative strukturer samt det relevante personale og 
udstyr er vigtigt for den faktiske gennemførelse af enhver 
lovgivning, som er blevet udviklet. 
Phare støtter de påkrævede reformer af de offentlige 
forvaltninger i de central- og østeuropæiske lande ved at 
yde know-how til styrkelse af deres administrative 
kapacitet. I 1994 støttede Phare regeringernes bestræbelser 
på at reformere deres offentlige forvaltning ved at yde 
støtte til følgende områder: 
. støtte til forbedring af ledelse og management (kendt 
som SIGMA), et program udarbejdet i samarbejde med 
Organisationen for Økonomisk Samarbejde og 
Udvikling (OECD), 
• reform af retssystemer: udkast til civilretlige og 
strafferetlige love og procedurer, uddannelse af 
dommere, reform af justitsministerier og systemer for 
retsforfølgelse samt uddannelse af politi, 
• institutionel opbygning: udvikling af strategier og 
retningslinjer for og uddannelse af embedsmænd, 
omstrukturering og modernisering af statsadmini­
stration, retningslinjer for decentralisering og styrkelse 
af lokale myndigheder, 
• udvikling af informationsteknologi. 
Social omstrukturering 
Phare-støtten til den sociale sektor får stadig større 
betydning for de lande, der befinder sig i 
reformkonsolideringsfasen. Årsagen hertil er, at det er en 
omfattende opgave at etablere et system for social 
beskyttelse, som er tilpasset behovene i en 
markedsøkonomi, idet det kræver en langsigtet indsats. 
Derudover vil det også være vanskeligere at opnå 
yderligere fremskridt i de økonomiske reformer, 
medmindre der tages tilsvarende skridt til at gennemføre 
en social omstrukturering. 
Phare-støtten afspejler dette behov og bevæger sig nu i 
retning mod støtte til langsigtet omstrukturering som en 
opfølgning af dets oprindelige fokus på de umiddelbare 
behov, der opstod i de første faser af reformen. Phare er 
nu centreret om følgende områder: 
• en reform af systemet for pensionsydelser 
• sociale sikringssystemer med sigte på at udvikle en ny 
metode for social beskyttelse baseret på erfaringer, der 
er høstet i Vesteuropa 
• beskæftigelsespolitik for at imødegå tab af arbejds­
pladser som følge af privatisering og omstrukturering 
af statsejede virksomheder. 
• sundhedspleje, især sygdomsforebyggelse, omstruk­
turering af sundhedstjenester, uddannelse af sundheds­
personale og lægemiddelpolitik. 
Øget investeringsstøtte 
Når først de grundlæggende faktorer for den økonomiske 
omlægning er til stede, ligger selve nøglen til at fastholde 
den økonomiske udviklings styrke i fortsatte høje 
investeringsprocenter. 
Phare Programmet har til stadighed erkendt betydningen 
af investeringsstøtte og har derfor fra Programmets start 
omfattet investeringsinitiativer på tværs af viften af 
programmer. I betragtning af den voksende betydning det 
har fået at tiltrække investeringer som led i den 
integrationsproces, Essen-strategien fremhæver, har Phare 
imidlertid koncentreret sig om at udfolde sine aktiviteter 
med relation til investeringsstøtten inden for en række 
nøgleområder: • forbedring af retsforskrifter og administrative 
bestemmelser 
. fortsat støtte til investeringsfremmende organer, som 
allerede er etableret i forbindelse med Phare 
Programmet. Der er oprettet sådanne organer i 
Den Tjekkiske Republik - Czechinvest 
Estland - Det Estiske Agentur for Udenlandske 
Investeringer 
Ungarn - Udviklingsorganet for Investeringer og 
Handel 
Letland - Det Lettiske Udviklingsorgan 
Litauen - Litauens Investeringsfremmeorgan 
Polen - Det Statslige Agentur for Udenlandske 
Investeringer 
Rumænien - Det Rumænske Udviklingsorgan 
Slovakiet - Det Nationale Slovakiske Agentur for 
Udenlandske Investeringer og Udvikling. 
• finansieringsstøtte fordelt på et bredt spektrum af 
mindre virksomheder via etablerede kreditformidlende 
organer. Dette er vigtigt, både fordi det gør det muligt 
for denne vigtige sektor at få adgang til 
finansieringsmidler, som den ellers ikke ville få, og 
fordi det tjener som en model, der kan genanvendes af 
banksystemet til dets egen långivning til denne sektor. 
• bankreform. Banksystemet er endnu ikke struktureret 
tilstrækkeligt til effektivt at kanalisere opsparede 
midler ud i investeringer, og desuden er udbuddet af 
risikovillig kapital ikke særlig stort. Phare vil derfor 
intensivere sin indsats for at støtte reformen af 
banksektoren og fremmetilvejebringelsen af egen­
kapital, herunder risikovillig kapital. 
. lederuddannelse. I 1994 blev der indledt en række 
forsøgsforanstaltninger, og Programmet vil i fremtiden 
kunne støtte et storstilet konsolideringsprogram for 
erhverv suddannelse. 
Infrastrukturelle investeringer 
Rådets beslutning i Essen om at hæve grænsen for den del 
af Phares budget, der kan anvendes til samfinansiering af 
infrastruktur investeringer, afspejler betydningen af at 
forbedre infrastruktur som et vigtigt element i 
forberedelsen af tiltrædelsen. Dette skyldes behovet for 
fysiske forbindelser mellem samarbejdslandene og Det 
Europæiske Fællesskab og også, at investeringer i 
infrastrukturer har multiplikatorvirkninger for den 
økonomiske vækst. 
Selv om Phare eventuelt kun finansierer en lille 
procentandel af projektets slutomkostninger, kan dets rolle 
være afgørende, enten fordi det dækker differencen 
mellem det beløb, de internationale finansieringsinstitutter 
10 
kan udlåne, og det bidrag, der kræves af regeringen, eller 
fordi dets status som donor af gavebistand snarere end lån 
forbedrer kvaliteten af finansieringspakkens sammen­
sætning. 
Phare anvender denne finansieringsform i de tilfælde, 
hvor den mobiliserer større lån fra de internationale 
finansieringsinstitutter eller fra andre investorer, eller i 
forbindelse med projekter, som støtter vigtige 
integrationsmål, der ellers ikke ville gøre fremskridt. 
De fleste hidtil samfinansierede projekter har været inden 
for transportsektoren. Selv om Phare kan finansiere 
ethvert infrastruktur projekt, der ligger inden for 
rammerne af de betingelser, der blev fastsat ved Rådets 
beslutning i København, har projekterne hidtil enten haft 
tilknytning til syv større projekter i Central- og Østeuropa, 
der blev identificeret som prioriterede mål i forbindelse 
med udviklingen af de transeuropæiske net, eller taget 
sigte på at eliminere flaskehalse på centrale 
grænseovergange. 
I 1994 blev der indgået forpligtelser for 100 mio. ECU til 
samfinansiering af infrastruktur investeringer i fem lande 
(Polen, Ungarn, Rumænien, Bulgarien og Albanien). De 
dækkede otte projekter (seks transportprojekter, et 
gasrørledningsprojekt og et telekommunikationsprojekt). 
Det grænseoverskridende program 
Det grænseoverskridende program er et andet vigtigt 
initiativ med tilknytning til integration, som i det mindste i 
de første faser i høj grad tenderede mod infrastruktur 
udvikling. 
Programmet blev først indledt i 1994 på initiativ af 
Europa-Parlamentet. Det byggede på og var tæt knyttet til 
Det Europæiske Fællesskabs vellykkede Interreg-initiativ. 
Interreg er et program med sigte på udvikling af 
samarbejde mellem grænseregioner på tværs af Det 
Europæiske Fællesskabs interne og eksterne grænser. 
Phares grænseoverskridende program har som målsætning 
at udvikling netværk og samarbejde i grænseregioner 
mellem samarbejdslandene og Det Europæiske Fællesskab 
på områder som transport, offentlige værker, miljø, 
økonomisk udvikling og menneskelige ressourcer. 
I 1993 blev der oprindeligt hensat 15 mio. ECU på Phare-
budgettet til tværregionalt infrastrukturelt samarbejde. I 
1994 blev dette beløb øget til 150 mio. ECU. De 
støtteberettigede lande i 1994 var Albanien, Bulgarien, De 
Baltiske Republikker, Den Tjekkiske Republik, Polen og 
Slovenien. Programmet udvides i 1995 til Ungarn og 
Slovakiet som følge af udvidelsen af Den Europæiske 
Union med Østrig, Sverige og Finland. I 1994 arbejdede Phare tæt sammen med 
Generaldirektoratet for Regionalpolitik, som forvalter 
Interreg, for at sikre, at begge greb det grænse­
overskridende samarbejde an på en forenelig måde. I 
overensstemmelse med disse bestræbelser og Det 
Europæiske Råds konklusioner i Essen tager Phare sigte 
på at give de grænseoverskridende samarbejds­
programmer et flerårigt perspektiv, så de svarer til de 
operationelle programmer for det 2. Interreg-program, der 
vedtages på et flerårigt grundlag fra 1995 til 1999. Det 
planlægges at udarbejde flerårige vejledende programmer, 
som afspejler de operationelle Interreg-programmer og 
danner grundlag for de årlige finansieringsafgørelser. 
En af de slående forskelle mellem Phare-samarbejde og 
Interreg er den vægt, Phare-landene lægger på 
infrastruktur forbedringer (de største kategorier er 
transport og miljø), medens Det Europæiske Fællesskabs 
medlemsstater derimod koncentrerer sig om regional 
udvikling. For at imødegå disse forskelle vil der blive 
udarbejdet samarbejdsaftaler mellem de berørte 
nabolande, som udstikker rammerne og omfatter 
nedsættelse af fælles planlægnings- og overvågning­
sudvalg, der skal harmonisere målsætninger, gennem­
førelse og overvågning. Den første samarbejdsaftale 
blevindgået mellem Polen og Tyskland i december 1994. 
De vigtigste projekter, der er indledt i forlængelse af det 
grænseoverskridende program i 1994, har været koncentre­
ret om følgende sektorer: 
transport 
miljø 
energi 
uddannelse 
kommunikation 
landbrug 
Man har også støttet et mindre regionalt samarbejdstiltag 
med sigte på at udvide ECOS/ Overture programmet, som 
støtter samarbejdet på udvalgte områder mellem byer og 
regioner i landene i Den Europæiske Union og i 
partnerlandene. Phares støtte bemyndigede den aktive 
deltagelse i dette program af byer og regioner fra de 
central- og østeuropæiske lande. 
Fjernelse af grænseoverskridende flaskehalse 
Det tredje element i Phare Programmet, som omhandler 
integration, er projekterne inden for transportsektoren, der 
enten er udarbejdet som led i samarbejdslandenes 
nationale programmer eller som en del af det 
multinationale transportprogram. 
Hovedvægten i Phare Programmet har på dette område i 
vidt omfang været lagt på forbedring af grænseovergange 
med sigte på at fjerne flaskehalse. Efter omvæltningen og 
åbningen af grænserne er grænsetrafikken øget langt mere, 
end grænseovergangenes faciliteter var bygget til at klare. 
Som følge heraf kan forsinkelserne, især for 
godstransporten, overstige 40 timer på visse grænse­
overgangssteder. 
Problemerne, som mange af samarbejdslandene har stået 
over for, har været forårsaget af 
• dårlige infrastrukturer og toldfaciliteter på eller ved 
selve grænseovergangsstederne 
• forældede og uhensigtsmæssige fortoldnings- og 
toldkontrolprocedurer 
• manglende koordinering mellem myndighederne på 
begge sider af grænsen. 
Phare-støtten har derfor fokuseret på såvel forbedring af 
metoderne via overførsel af know-how som direkte 
investeringer med sigte på at forbedre infrastrukturerne. 
Phare-aktiviteterne var i de tidligere år centreret om 
overførsel af know-how - om rådgivning i at etablere de 
fornødne procedurer og om uddannelse af toldpersonale. 
Nu da de fleste samarbejdslande har indført dette, lægger 
Phare-støtten større vægt på investeringer i forbedringer af 
selve grænseovergangsstederne. Dette kan omfatte 
forbedring af veje og holdepladser for køretøjer, så de kan 
klare de voksende trafikmængder, og sanering eller 
genopbygning af selve toldstederne. 
Phare har hidtil ydet over 100 mio. ECU til dette formål, 
og der vil i slutningen af 1995 være blevet gennemført 
mere end 50 individuelle moderniseringsprojekter for 
grænseovergange. Der er ydet ca. 80 mio. ECU til 
harmonisering og standardisering af dokumenter og 
procedurer og til datamatisering af toldadministrationen. 
Et vigtigt nyt initiativ i 1994 har været udviklingen af 
idéen om toldkorridorer. Dette blev første gang foreslået i 
forbindelse med oprettelsen af en korridor, som kunne 
forbedre transporten i Balkanlandene, der var blevet 
afbrudt af konflikten i det tidligere Jugoslavien. 
Størstedelen af planlægningen af toldkorridorerne i 
Balkanlandene er nu tilendebragt - en opgave, der har 
medført et samarbejde mellem fem lande, og som er 
blevet koordineret af Phare med støtte fra Europa-
Kommissionens generaldirektorat VII og XXI. 
I marts 1994 mødtes de europæiske transportministre på 
en fælleseuropæisk transportkonference på Kreta, som 
identificerede ni prioriterede transportkorridorer. Phare 
finansierer hovedparten af feasibility-undersøgelserne forud for investeringerne som et første skridt i retning 
mod udviklingen af disse korridorer. Phare har også taget 
fat på at udvikle en toldkorridor i de baltiske lande. 
Fremme af multinationalt og regionalt samarbejde 
Udviklingen af samarbejdet mellem Phare -
samarbejdslandene er blevet anerkendt som et vigtigt 
reformelement, ikke blot fordi det udvikler tættere 
økonomiske forbindelser, men også fordi det fremmer 
politisk stabilitet. Essen-tiltrædelsesstrategien understreger 
også betydningen af at udvikle samarbejdet mellem Phare-
samarbejdslandene og fremme "godt naboskab". 
Phare støtter i denne forbindelse aktivt Pagten om 
Stabilitet i Europa, som tager sigte på at fremme gode 
forbindelser mellem landene i Central- og Østeuropa, og 
som er en af de første fællesaktioner inden for rammerne 
af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Der anvendes 
Phare-midler svarende til i alt 200 mio. ECU til at 
finansiere projekter, der er fremlagt af decentral- og 
østeuropæiske lande inden for seks hovedområder, der er 
identificeret i Pagten som vigtige samarbejdsområder: 
regionalt grænseoverskridende samarbejde 
spørgsmål vedrørende minoriteter 
kulturelt samarbejde, herunder uddannelse i sprog 
regionalt økonomisk samarbejde 
lovgivningsmæssigt samarbejde og forvaltningsmæssig 
uddannelse 
• miljøproblemer. 
Der blev også til stadighed lagt vægt på udviklingen af 
samarbejdet mellem samarbejdslandene via Phares 
multinationale programmer (tidligere benævnt "regionale 
programmer"), som blev indført første gang i 1991.1 1994 
fik de multinationale programmer en tildeling på 86 mio. 
ECU og dækkede følgende centrale områder: 
• energi, med særlig vægt på en strategi for rent kul, 
venskabs- og netværksprogrammer og harmonisering 
af energipolitikker 
• transport, med fortsat vægt på fjernelse af flaskehalse 
på grænseovergangssteder 
• statistik, med sigte på at udvikle informationssystemer 
til at støtte og overvåge de økonomiske reformer 
• uddannelse og forskning, i samarbejde med 
Kommissionens programmer ACE og COSINE, som 
begge modtog supplerende støtte. 
• offentlig forvaltning, i samarbejde med SIGMA-
programmet, som modtog supplerende støtte og blev 
udvidet til Albanien, de baltiske stater og Slovenien. 
Der blev også gjort et forberedende arbejde på området for 
fjernuddannelse og telekommunikation. 
12 
Repræsentanterne i den gruppe, der mødes to gange om 
året, er Phare-samarbejdslandenes nationale bistands-
koordinatorer. Gruppens formandskab varetages efter tur 
af landene i alfabetisk orden. I 1994 havde Ungarn 
formandskabet, som ved årets udgang overgik til Polen. 
I 1994 blev der for første gang udarbejdet og vedtaget et 
dokument med retningslinjer for prioriteringen af de 
multinationale finansieringer i løbet af året. Der blev i 1994 til stadighed gjort en indsats for at 
decentralisere programstyringen og for at forstærke den 
faglige støtte til sektorkoordinatorerne, som udnævnes af 
koordineringsgruppen. Som et resultat heraf findes der nu 
programkoordineringsenheder (PCU) for transport-, 
telekommunikations-, energi-, told- og narkotikabe-
kæmpelsesprogrammet. 
Forvaltningen af Phare Programmet 
I 1994 indtrådte der et vigtigt vendepunkt i forvaltningen 
af Phare Programmet. Det nye politiske og økonomiske 
klima med tilknytning til tiltrædelsen og den erfaring, der 
var høstet i løbet af de fire års gennemførelse, krævede 
nytænkning af mange af programforanstaltningernes 
aspekter. 
Som følge heraf indførte Kommissionen visse 
grundlæggende forbedringer af den måde, hvorpå 
Programmet struktureres, gennemføres og styres, og 
udviklede en ny metode for den fremtidige forvaltning af 
Programmet. I tilknytning til Es sen-strategien er der sket en udvikling i 
programmeringen, især aftalen på topmødet i Essen om 
flerårig finansieringsstøtte frem til 1999. 
Spørgsmålet om decentralisering, der er blevet erkendt 
som et vigtigt led i udviklingen af Phare, fik større 
betydning i lyset af beslutningerne på mødet i Essen, og 
Phare har gjort væsentlige fremskridt med hensyn til 
decentraliseringen af den finansielle styring og 
indkredsningen af, hvorledes man bedst opnår 
decentralisering af programplanlægning og -gennem­
førelse. 
Et af de vigtigste områder for denne nye udvikling var 
tiltrædelsesstrategien, som blev vedtaget af Rådet i Essen. 
Dette indebar udarbejdelse af detaljerede arbejds­
dokumenter om, hvorledes Phare Programmet kunne tage 
udfordringerne op og støtte landene i Central- og 
Østeuropa i deres forberedelse til medlemsskabet. 
Udarbejdelsen af disse dokumenter indebar en betydelig 
udvikling af retningslinjerne og forvaltningen, som skulle 
dække såvel arten af den støtte, der skulle ydes, som den 
måde, hvorpå den kunne ydes. Områderne, som skulle 
udvikles, og som også er beskrevet i den foregående del af 
denne rapport, var infrastrukturelle investeringer, alle 
former for multinationalt og grænseoverskridende 
samarbejde, udvikling af det indre marked og 
investeringsfremme. Phare har også taget et vigtigt initiativ på området for 
finansiel styring ved at oprette et fælles finans-
styringssystem på tværs af alle programstyringsenheder, 
som omfatter systematiske overvågnings- og evaluerings­
skemaer. 
I erkendelse af den voksende efterspørgsel blandt mange 
grupper efter informationer om Programmet tog ledelsen 
endelig for første gang alvorligt fat på kommunikations­
problemet. 
13 
Decentralisering 
Der er enighed mellem Kommissionen, Parlamentet og 
Revisionsretten om, at Phare fortsat skal bevæge sig i 
retning mod større decentralisering. 
Dette har tidligere hovedsageligt været betragtet ud fra 
hensynet til den faglige og finansielle styring og været 
sammenkædet med etableringen af et system, som gav 
programforvaltningsenhederne i samarbejdslandene 
mulighed for at få ansvaret for gennemførelsen og 
styringen af projekterne. Den nye fokusering på Phare 
som et tiltrædelsesinstrument har imidlertid åbnet op for et 
langt bredere perspektiv for, hvad Phare skal tilstræbe på 
decentraliseringsområdet. Det er blevet klart, at der er 
behov for, at samarbejdslandene tager de fornødne skridt 
til i højere grad at definere og forvalte deres egne 
programmer, forudsat at dette er sammenkædet med de 
særlige betingelser, Phare har fastsat, og med de mere 
generelle målsætninger i Europa-aftalerne. 
Dette vil få virkninger for strukturen i Phare. Mange af 
funktionerne som projektledere, som nu varetages i 
hovedkvarteret i Bruxelles, vil komme til at fokusere mere 
på udvikling af strategisk planlægning og vejledning. Før 
dette kan ske generelt, er hvert samarbejdsland imidlertid 
nødt til at have bragt visse elementer på plads, så som 
regler for det offentliges indkøb, et retsgrundlag for 
licitationer og et effektivt system for offentlig forvaltning 
og regnskabsaflæggelse. Derfor er det vigtigt at lede den 
aktuelle Phare-støtte ind på disse områder. 
Programmering 
Phare indførte flerårig programmering i de vejledende 
programmer for 1994-1996, som man forhandlede sig 
frem til i 1994 efter vedtagelsen det foregående år af 
Phare-retningslinjerne for 1993-1997, hvor idéen om 
flerårig programmering for første gang blev nævnt. Dette 
initiativ har til formål at sikre, at Phare-støtten i højere 
grad afspejler hvert lands reformprioriteringer på 
mellemlang sigt, snarere end at fremstå som en række 
enkeltstående årlige initiativer. Da den flerårige 
programmering blev indført første gang, blev den ikke støttet af en flerårig finansiel forpligtelse, hvilket var en 
hæmsko for gennemførelsen. De enkelte lande ville 
givetvis være tilbageholdende med at lægge planer for 
Phare-støtten i de kommende år, hvis der ikke var nogen 
form for garanti for, at der ville være midler til rådighed. 
Manglen på en flerårig finansiel forpligtelse hæmmer også 
projektgennemførelsen, fordi den bygger på et årsbudget, 
for hvilket der hvert år skal indgås forpligtelser. Dette 
betyder, at man hvert år skal igennem hele 
programmeringsforløbet, og at den faktiske disponering 
over midlerne er koncentreret i slutningen af året. Det 
betyder også, at ledelsen skal hellige en uforholdsmæssig 
stor del af sin indsats til tilsagnsproceduren på bekostning 
af styringen, gennemførelsen, overvågningen og 
evalueringen af projekterne. 
På Det Europæiske Råds møde i Essen i slutningen af 
1994 gav Rådet tilsagn om at stille et mindstebeløb for 
finansiel støtte til rådighed i perioden frem til 1999. Man 
sikrede derved den finansielle kontinuitet, som kræves for 
at opbygge mellemlange programmer med sigte på 
anvendelsen af Phare-midlerne. Som følge heraf vil de 
fremtidige vejledende programmer for Den Tjekkiske 
Republik, Ungarn, Polen og Slovakiet nu blive udarbejdet 
til at dække perioden 1995-1999 og de vejledende 
programmer for de øvrige samarbejdslande perioden 
1996-1999. 
Ledelsen af Phare Programmet i hovedkvarteret i 
Bruxelles er også begyndt at udvikle et nyt system af 
retningslinjer for programstyringen, som afspejler det nye 
flerårige perspektiv og har indbygget et større 
overvågnings- og evalueringselement. Disse retningslinjer 
bevirker en mere effektiv struktur, inden for hvilken der 
kan planlægges en længeresigtet metode for anvendelsen 
af Phare-midlerne. 
Det forventes, at disse retningslinjer træder i kraft, så de 
omfatter en væsentlig del af 1995-programmeringen. 
14 
Gennemførelse 
I 1994 tog Phare også et vigtigt initiativ vedrørende den 
faktiske gennemførelse af Phare Programmerne. Dette 
initiativ var indførelsen af en procedurehåndbog for det 
decentrale gennemførelsessystem (DIS). 
DIS er et system, som sikrer en enkelt, sammenhængende 
ramme, inden for hvilken projekterne skal styres. Dets 
vigtigste komponent er en samlet strategisk plan samt 
individuelle arbejdsplaner og et system for overvågnings-
og evalueringsrapportering i et programs levetid. 
Fordelen ved dette system er, at der for første gang gælder 
ét projektstyringssystem for alle projektgennemførelses-
organer (programforvaltningsenheder) i samarbejdslandene. Overvågning og evaluering 
Phare har indført visse vigtige overvågnings- og 
evalueringsinitiativer i 1994. Disse omfatter såvel de 
finansielle procedurer som en beregning af, hvor effektivt 
programmet har været til at opfylde sine mål. 
Phare indgik i løbet af 1994 rammekontrakter med en 
række uafhængige revisionsfirmaer. De har mandat til at 
gennemføre en detaljeret revision af regnskaberne for 
udvalgte projekter. Phare-enhederne i Kommissionens 
delegationer i samarbejdslandene har fremlagt fortegnelser 
over de umiddelbare revisionsprioriteringer, men 
slutmålet for denne revisionsproces er at sikre, at ethvert 
Phare Program revideres mindst to gange i løbet af sin 
levetid - hvilket sædvanligvis er to til tre år. 
Det centrale element i dette system er logical framework 
matrix - et system for opstilling og tilpasning af de 
målsætninger, som ligger til grund for et givet enkelt­
stående projekt. Revisionsplanen tilstilles Revisionsretten og General­
direktorat XX (Finanskontrol), og revisionsgruppernes 
revisionsberetninger stilles også til rådighed for disse to 
organer. 
Som led i det decentrale gennemførelsessystem blev 
regnskabskontoplanen, som havde været i anvendelse i 
Bruxelles-hovedkvarteret i to år, tilpasset og udvidet til 
programforvaltningsenhederne. Resultaterne af disse revisioner har allerede vist sig 
værdifulde for planlægningen af, hvorledes man etablerer 
en effektiv revisionsproces i en fremtidig, mere 
decentraliseret indsats. 
Håndbogen om det decentrale gennemførelsessystem og 
en yderligere håndbog om kontrakt- og indkøbsregler blev 
forelagt alle programforvaltningsenheder i løbet af året i 
tilknytning til et uddannelsesprogram. 
Disse nye håndbøger repræsenterer et vigtigt skridt i 
retning mod strømlining af de faglige og finansielle 
aspekter af projektstyringen. Håndbøgerne er blevet 
udformet som fleksible systemer, der kan ajourføres. 
Feedback fra samarbejdslandene danner grundlag for 
yderligere forbedringer af systemet. I løbet af 1994 blev der også bestilt en række uafhængige 
rapporter med sigte på at vurdere virkningerne af Phare 
Programmet. Ungarn blev udvalgt som det land, der skulle 
undersøges, og det samme gjaldt enkeltstående sektorer i 
en række lande. 
Resultaterne af disse undersøgelser har bekræftet, at de 
grundlæggende principper for styringen af Phare er sunde 
i den forstand, at Programmets målsætninger svarer til 
samarbejdslandenes behov, og at resultaterne modsvarer 
målsætningerne. Rapporterne har imidlertid belyst 
områder, hvor der nødvendigvis skal indføres ændringer 
for at opnå en mere effektiv styring. Disse omfatter især 
ændringer i de finansielle og administrative procedurer, så 
projekternes gennemførelsesorganer får mere tid til at 
fokusere på forvaltningen af de egentlige projekter frem 
for på regnskabsaflæggelsen. 
15 
Selve det decentrale gennemførelsessystem indfører også 
en mere kontrolleret metode til såvel faglig som finansiel 
evaluering via de regelmæssige overvågnings- og 
evalueringsrapporter, som er et resultat af anvendelsen af 
ovennævnte logical framework matrix. 
Det næste skridt på evalueringsområdet er at skabe en 
mere systematisk metode for en uafhængig programe­
valuering på samme måde som den, der blev fulgt for 
regnskabsrevisionerne i 1994. 
Kommunikation 
Phare Programmet er noget nær unikt blandt Europa-
Kommissionens initiativer i kraft af den berettigede 
interesse, Programmet vækker inden for mange grupper i 
såvel medlemsstaterne som de elleve samarbejdslande. 
I løbet af 1993 blev det klart, at de midler, der var helliget 
dækningen af disse gruppers behov, ikke var tilstræk­
kelige, og at en mere systematisk fremgangsmåde var 
påkrævet. Som følge heraf besluttede Phare-ledelsen, at der skulle udvikles en fyldestgørende kommunikations­
strategi, og at midlerne, der var afsat til kommunikation, 
skulle øges. Strategien bygger på et omfattende 
forskningsprogram, som identificerer informations- og 
kommunikationsbehovene blandt de vigtigste 
beslutningstagere og blandt dem, der arbejder med 
Programmet, såvel inden for som uden for Kommissionen. 
Programmet blev indledt af hovedkvarteret i Bruxelles i 
midten af 1994. Tilbagemeldingerne har været 
tilstrækkeligt opmuntrende til at øge aktivitetsniveauet i 
1995. Programmerne har omfattet: en større nytænkning 
af den skriftlige og visuelle virksomhedsprofilering, et 
omfattende publikationsprogram på 22 sprog, herunder 
rettidig frigivelse af kontraktlige oplysninger, samt 
udvikling af en kommunikationsdatabase, som nu 
indeholder mere end 40 000 navne. Programmet er nu i 
fuld drift i Bruxelles, Warszawa, Prag og Budapest, og i 
løbet af 1995 udvides det til mindst tre og muligvis fem 
andre samarbejdslande. Andre samarbejdslande er 
inddraget på et mere ad hoc-lignende grundlag. 
16 
Albanien 
1994 var et vigtigt år for Albanien og Phare Programmet. 
Hovedvægten i Phare-støtten bevægede sig til stadighed 
bort fra katastrofebistand i retning mod ydelse af den 
fornødne know-how til at indføre en markedsøkonomisk 
struktur og et demokratisk samfund. 
Denne bevægelse afspejler den stadige forbedring af den 
samlede økonomiske situation efter den alvorlige 
økonomiske krise, som opstod i kølvandet på det tidligere 
styres sammenbrud. Bruttonationalproduktet (BNP) 
voksede med 6% og industriproduktionen, som faldt med 
30% i 1991, voksede med 12% i 1994. 
Denne tendens har bevirket, at regeringen har kunnet 
indføre en langsigtet strategi for økonomisk 
omstrukturering. Regeringens økonomiske strategi på 
mellemlang sigt for perioden 1993-1996 og dens 
offentlige investeringsprogram for 1994-1996 danner 
grundlaget for Phares vejledende program, som dækker 
perioden 1994-96. 
Samarbejdet mellem Phare og regeringen har afsløret, at 
der er en fælles forståelse for de vigtigste 
reformprioriteringer. Som følge heraf har det været muligt 
at udarbejde slagkraftige programmer, som kan 
gennemføres effektivt. 
Det vejledende program for 1994 blev undertegnet i maj, 
og der blev indgået forpligtelser for 29 mio. ECU til fem 
nøgleområder: Indgåede forpligtelser opgjort efter sektor 1994 
49 mio. ECU 
Retorm af offentlige 
institutioner og 
forvaltningen 4,6 Uddannelse, sundhed 
erhvervsuddannelse og forskning 9,4 
Humanitær bistand 
og fødevarehjælp 7 
Infrastruktur 
(energi, transport og 
telekommunikation) 23 
Landbruget var fortsat et vigtigt prioriteret mål for Phare-
støtten. Der er opnået store fremskridt i jordreform­
processen, idet 98% af den dyrkbare jord nu er på private 
hænder, selv om hovedparten af denne er overgået til små 
subsistenslandbrugsbedrifter. For at udvikle landbruget 
som en levedygtig sektor for privat virksomhedsdrift 
omfatter Phare-aktiviteterne også fremme af et 
operationelt landbrugskreditgivningssystem, udvikling af 
landbrugskonsulenttjenester for private landbrugsbedrifter 
og støtte til kortlægning af landområder. Phare yder støtte 
til tre institutioner, som fremstiller landkort, og som har 
ansvaret for landmåling, kortlægning og registrering af 
mere end 1,8 mio. jordlodder. 
• sektorspecifik strukturomlægning (landbrug, sundhed, 
udvikling af SMV) 
. infrastrukturel udvikling 
• udvikling af menneskelige ressourcer 
. institutionel udvikling 
• humanitær bistand. 
Derudover blev der bevilget 20 mio. ECU til 
grænseoverskridende samarbejde med nabolandene 
Grækenland og Italien. Vægten er lagt på transport­
sektoren og især på forbedring af vejmæssige 
infrastrukturer og grænseovergange i den vigtige øst-vest-
og nord-sydgående korridor. 
I slutningen af året blev der også indgået aftale om et 
program for betalingsbalancestøtte til 35 mio. ECU. Heraf 
bevilges 15 mio. ECU over 1994-budgettet og de 
resterende 20 mio. ECU i 1995. Der er et stigende og påtrængende behov for at afhjælpe 
de alvorlige mangler i Albaniens infrastruktur, et forhold, 
regeringen erkender og har inddraget i sit offentlige 
investeringsprogram. Phare tager derfor sigte på at 
forbedre infrastrukturen, især udvikling af landeveje og 
havne. Phare deltager også via samfinansiering i 
moderniseringen af færgeterminalen i Durres. Den 
nuværende infrastruktur skal forbedres væsentligt for at 
kunne klare den øgede trafik, der er kommet til i de sidste 
to år. 
Albanien udviser gode resultater med hensyn til 
programgennemførelsen. I slutningen af 1994 var der reelt 
indgået kontrakter for 70% af de samlede bevilgede 
midler til landet - et tal, der ligger langt over 
gennemsnittet på 52% for Phare-samarbejdslandene under 
ét. Udbetalingsprocenterne er også tilfredsstillende, da 
66% af de midler, der er indgået kontrakter for, faktisk er 
kommet til udbetaling. 
17 
Bulgarien 
Grundlaget for en markedsøkonomi og et demokratisk 
samfund er nu til stede i Bulgarien. Fremskridtet i de 
økonomiske reformer og udviklingstakten er imidlertid 
bremset noget i Bulgarien i løbet af de sidste to år som 
følge af de særligt vanskelige økonomiske betingelser i 
tillæg til embargoen mod Serbien og Montenegro og de 
politiske ændringer. Landet står stadig over for en høj 
inflation, stor arbejdsløshed og et omfattende 
budgetunderskud. 
1994 var alligevel et år med visse positive tegn. 
Regeringen indførte en ambitiøs økonomisk plan, og der 
skete fremskridt på flere områder, herunder vedtagelsen af 
loven om konkurser og indførelsen af moms, som trådte i 
kraft den 1. april 1994. Handelen med de vestlige 
markeder er også vokset væsentligt i de seneste år. Indgåede forpligtelser opgjort efter sektor 1994 
85 mio. ECU 
Reform af offentlige 
institutioner og 
forvaltningen Udvikling af den private sektor 
og virksomhedsstøtte 3 
Infrastruktur 
(energi, transport og 
telekommunikation) 62,6 Uddannelse, sundhed 
erhvervsuddannelse og forskning 12 
Miljø og nuklear 
sikkerhed 5 
Phare har spillet en vigtig rolle i omlægningen af den 
bulgarske økonomi. Phare-midlerne er gået til de vigtigste 
områder af omlægningen, herunder privatisering og 
strukturomlægning af statslige virksomheder, udvikling af 
den private sektor, modernisering af bankmæssige 
tjenesteydelser og af finansieringsservice samt en 
arbejdsmarkeds- og socialsektorreform. 
Desuden har Phare ydet humanitær bistand og også 
omfattet et særligt tillægsbudget for nuklear sikkerhed. Regeringen indførte dog i 1994 et ambitiøst 
reformprogram. Phare-aktiviteterne blev tilpasset, så de 
støttede dette, og blev samtidigt i højere grad målrettet 
mod de områder, hvor de tidligere erfaringer har vist 
positive resultater: 
• udvikling af den private sektor 
• udvikling af menneskelige ressourcer og en 
institutionel reform 
• investeringsstøtte. 
Phare har imidlertid været konfronteret med tiltagende 
vanskeligheder i gennemførelsen af sine programmer, især 
fordi støtten er ved at skifte karakter fra at være 
forsyningsprogrammer og ydelse af know-how i den 
første fase til at være specialiseret støtte. Dette skift 
kræver større samarbejde med regeringen og fremskridt i 
gennemførelsen af den lovgivningsmæssige og 
institutionelle omstrukturering inden for visse 
nøgleområder. Sådanne fremskridt har været vanskelige at 
opnå som følge af skiftende regeringer. Der blev bevilget i alt 85 mio. ECU til Bulgarien over 
Programmet i 1994. 
Ud af det samlede beløb, der er bevilget til Bulgarien 
siden Programmets start i 1990, ligger procentandelen af 
de midler, der er indgået kontrakter for, en anelse under 
gennemsnittet (48% mod 52% for Programmet som 
helhed). Udbetaling sprocenteme for samme periode ligger 
over gennemsnittet for Programmet som helhed (51% af 
de midler, der er indgået kontrakter for, er faktisk kommet 
til udbetaling, hvilket skal ses i forhold til et gennemsnit 
på 50%). 
18 
Visse særlige højdepunkter i Phare-aktiviteterne i 1994 
omfattede støtte til energiområdet, både for at forbedre 
sikkerheden på atomkraftværkerne og for at fjerne 
afhængigheden af kernekraft ved at modernisere de 
kulfyrede kraftværker. Phare vil især deltage i 
finansieringen af installationen af et emissions-
reduktionssystem på kraftværket Maritsa Øst. Dette vil 
bevirke, at miljøkravene kan opfyldes, hvilket er 
nødvendigt for at frigøre finansieringsmidlerne til 
moderniseringen af værket fra Den Europæiske 
Investeringsbank og Den Europæiske Bank for 
Genopbygning og Økonomisk Udvikling (EBRD). 
Phare deltager også i finansieringen af visse vigtige 
infrastruktur projekter, herunder udbygningen af den nord­
sydgående hovedvej E79. Der gøres ligeledes fremskridt med strømliningen af den 
bulgarske telekommunikationssektor med støtte fra Phare 
via såvel uddannelse og retningslinjer for udvikling af 
menneskelige ressourcer som modernisering af det 
bulgarske postvæsens faciliteter. 
Phare vil via det grænseoverskridende samarbejdsprogram 
med Grækenland finansieret genopbygningen af flere 
strækninger af jernbanelinjen mellem Dupnitza og Kulata, 
herunder elektrificering af jernbanen over en strækning på 
114 km i én retning. Et andet projekt medvirker ved 
installeringen af en ny telekommunikationsforbindelse fra 
Kavala til Haskovo, hvilket indebærer nedlægning af et 
120 km langt lyslederkabel og installation af et digitalt 
transmissionsnet i Sofia. 
19 
Den Tjekkiske Republik 
1994 var et vendepunkt for Phare i Den Tjekkiske 
Republik. På baggrund af udarbejdelsen af de flerårige 
vejledende programmer for 1994-1996 blev der 
gennemført en evaluering af Phare-aktiviteterne. Der blev 
udarbejdet nye retningslinjer, på grundlag af hvilke Phare 
kunne sikre sig langt bedre støtte fra regeringen med 
udgangspunkt i en fælles erkendelse af Phares betydning 
for Den Tjekkiske Republiks skridt i retning mod det 
ønskede medlemsskab af Den Europæiske Union. 
Evalueringen tog også hensyn til den tjekkiske regerings 
ønske om at ændre Phares målretning fra 
privatsektorudvikling til støtte til offentlige tjenester, 
herunder infrastrukturelle investeringer. Regeringen 
anmodede også om mindre selektiv støtte til 
virksomhedsomlægninger og om, at indsatsen for den 
private sektor på mellemlang sigt blev rettet mod støtte til 
almene service- og virksomhedsudviklingsprogrammer. 
Programevalueringen viste, at forsinkelserne i 
gennemførelsen af programmerne i perioden 1991-1993, 
som var forårsaget af opdelingen i Den Tjekkiske 
Republik og Slovakiet, kombineret med den hurtige 
omlægning af den tjekkiske økonomi fra en 
centralplanlagt økonomi til en markedsøkonomi betød, at 
finansieringsmidlerne gik til områder, som ikke længere 
nødvendigvis var prioriterede. Mere end 90% af de 
tidligere statsejede aktiver er nu på private hænder, 
inflationen er under kontrol, og arbejdsløsheden er lille. 
Faldet i den økonomiske vækst synes nu vendt, og 
prognoserne forudsiger nu en vækst på omkring 4%. Der 
er ligevægt på statsbudgettet, og landet har overskud på 
betalingsbalancens løbende poster. 
Regeringens prioriteringer har ændret sig til konsolidering 
af de økonomiske reformer og udvikling af integrationen 
med Den Europæiske Union. Som følge heraf vil Phare-
aktiviteterne i tiltagende grad fokusere på lovgivnings­
mæssig integration og på gennemførelse af Europa-aftalen 
samt på infrastrukturel udvikling. Indgåede forpligtelser opgjort efter sektor 1994 
60 mio. ECU 
Reform af offentlige 
institutioner og 
forvaltningen 11 Uddannelse, sundhed 
erhvervsuddannelse og forskning 5,5 
Infrastruktur 
(energi, transport og 
telekommunikation) ; 
midlerne skal anvendes. Der er to interessante nye 
initiativer under forberedelse, energibesparelsesfonden og 
en revolverende miljøfond, som forventes gennemført i 
løbet af 1995 i samarbejde med EBRD. 
Det Regionale Investeringsselskab er en fond på 8 mio. 
ECU til udvikling af selskaber, som er i stor vækst, 
hovedsageligt i Ostrava-området. Phare har stillet 
kapitalen til rådighed samt en topleder, som er blevet 
udstationeret fra et investeringsselskab i Den Europæiske 
Union. Finansieringsafgørelserne godkendes af en 
bestyrelse af lokale erhvervsfolk. Siden fonden officielt 
påbegyndte sin virksomhed i juni 1994, har den investeret 
1,1 mio. ECU i fire projekter. Bestyrelsen har godkendt 
endnu en investering på 2,7 mio. ECU, som nu er under 
gennemførelse. 
Den nationale uddannelsesfond yder finansieringsmidler 
til 13 pilotprojektbaserede lokale lederuddannelses­
institutioner, som skal varetage intensive modulopbyg­
gede undervisningsforløb på højt niveau for mellemledere 
i offentlige og private tjekkiske institutioner. 
Denne nye indfaldsvinkel vil blive yderligere uddybet i 
det vejledende program for 1995-1999. 
Der blev bevilget 60 mio. ECU til Den Tjekkiske Republik 
i 1994, hvoraf de 25 mio. ECU blev tildelt projekter med 
tilknytning til det nye grænseoverskridende samarbejds­
program. 
Nogle af de vigtige initiativer i 1994 var udviklingen af 
Det Regionale Investeringsselskab i Ostrava og den 
nationale uddannelsesfond. Disse initiativer er et vigtigt 
led i decentraliseringen og den større inddragelse af de 
tjekkiske organisationer i beslutningen om, hvor Phare-Idéen om at oprette erhvervsfonde er blevet indarbejdet i 
den nye linje for Phare, som indføres i det vejledende 
program for 1995-1999. 
I forlængelse af programmet for små og mellemstore 
virksomheder blev der ydet støtte til mere end 5 000 
iværksættere via konsulentbistand gennem et netværk af 
20 regionale centre og erhvervsinformationscentre. 
Det grænseoverskridende samarbejdsprogram var den 
vigtigste fornyelse i 1994. Trods visse forbehold i starten 
har programmet vist sig at være et populært og meget 
værdsat initiativ. Der er blevet indgået aftaler om seks 
20 
projekter vedrørende forbedring af transportmæssige 
infrastrukturen, rensning af drikkevand, en damprørled­
ning til forbedring af varmefordelingen og reduktion af 
giftige emissioner i den tjekkisk-tyske-grænseregion. 
På området for udenlandske investeringer har det Phare-
støttede investeringsfremmeorgan, Czechinvest, med 
succes gennemført sine aktiviteter, herunder oprettelse af 
et lokalt netværk af repræsentanter i de tjekkiske regioner 
samt en udenlandsk repræsentation i London (repræsen­
tationen i Frankrig og Tyskland befindersig på 
forberedelsesstadiet). Derudover sikrede Czechinvest 
direkte seks investeringer i 1994 svarende til en værdi af 
48 mio. US$, som skabte 1 250 nye arbejdspladser. 
Procentsatserne for kontraktbeløbene og de udbetalte 
beløb i Den Tjekkiske Republik ligger langt under 
gennemsnittet for Programmet som helhed, idet kun 13% af de bevilgede midler faktisk er kommet til udbetaling og 
kun 21% af de midler, der er indgået kontrakt for, er 
blevet udbetalt, siden Programmet begyndte at støtte 
landet. Dette resultat har endnu ikke haft alvorlige 
konsekvenser for gennemførelsen af projekterne, da det 
kun omfatter de tjekkiske resultater efter 1993, hvor landet 
blev uafhængigt. 
Phare tog også visse vigtige skridt til at udvikle en 
proaktiv løsningsmodel for kommunikationsområdet. Der 
blev gennemført forskning i anden halvdel af året med 
sigte på at identificere, hvorledes man bedst kunne 
forbedre kommunikationen med Programmets vigtigste 
målgrupper. Resultaterne af denne forskning er blevet 
anvendt til at udarbejde et kommunikationsprogram for 
1995, som støtter den samlede kommunikationsstrategi, 
der er udarbejdet af Europa-Kommissionen med henblik 
på Phare. 
21 
Estland 
Phare-støtten til Estland blev i 1994 næsten fordoblet i 
forhold til 1993-niveauet, idet den voksede fra 12 mio. 
ECU til 22,5 mio. ECU. Stigningen er baseret på Phare 
Programmets gode resultater og på regeringens 
vedholdende engagement i reformprocessen. 
Samarbejdet mellem den estiske regering og Phare har 
resulteret i en effektiv projektgennemførelse og i en 
tilsvarende høj procent for indgåede kontrakter (55,5% af 
de samlede bevilgede midler). Ved udgangen af 1994 var 
25% af de midler, der var indgået kontrakter for, kommet 
til udbetaling. Regeringens og institutionernes kapacitet til 
at identificere og gennemføre programmerne er således 
forbedret via støtten fra den Phare-bistands-
koordineringsenhed, der er nedsat i finansministeriet. De 
forskellige statslige og ikke-statlige organisationer er 
derfor nu med støtte fra denne enhed i stand til selv at 
forvalte hovedparten af programmerne i stedet for at være 
afhængige af Phare-tjenestegrenenes direkte program­
gennemførelse fra Bruxelles. 
Regeringen har med held skabt et grundlag for en 
uafhængig økonomi efter det yderst alvorlige økonomiske 
sammenbrud, der fulgte efter Estlands uafhængighed af 
Sovjetunionen. Handelen har været orienteret mod vesten. 
Et vigtigt initiativ i denne henseende var undertegnelsen af 
en frihandelsaftale med Det Europæiske Fællesskab og 
indledningen af forhandlingerne om en Europa-aftale. 
Phare-finansieringen blev i 1994 mere målrettet mod de 
centrale reformområder så som privatisering og 
strukturelle reformer. Målområderne for Phare-støtten 
omfatter, således som de er beskrevet i det vejledende 
program, der blev undertegnet i maj, økonomiske 
reformer, infrastrukturel udvikling, institutionel udvikling 
og udvikling af menneskelige ressourcer. Indgåede forpligtelser opgjort efter sektor 1994 
22,5 mio. ECU 
Infrastruktur 
(energi, transport og 
telekommunikat 
Miljø og nukleii 
sikkerhed 2,5 Udvikling af den 
private sektor og 
virksomhedsstøtte i 
Uddannelse, sundhed 
erhvervsuddannelse og forskning 4,5 
Estland havde i slutningen af august 1994 privatiseret 
næsten halvdelen af sine store statsejede selskaber, idet 
der var indgået 157 handler til en samlet salgsværdi af ca. 
60 mio. ECU. Phare støttede dette ved at oprette Det 
Estiske Privatiseringsorgan, udarbejde udkast til den 
relevante lovgivning, tilrettelægge privatiserings-
forundersøgelserne af nøgleindustrierne og uddanne de 
privatiserede selskabers bestyrelsesmedlemmer og 
virksomhedsledere. 
Phare var også målrettet mod miljøet via udarbejdelsen af 
en national miljøstrategi og via en bevilling på 4 mio. 
ECU til løsning af problemerne i de miljømæssige 
brændpunkter. 
Programmet viderefører også en generel facilitet for faglig 
bistand, som vil koncentrere sig om gennemførelsen af 
den nye frihandelsaftale og om støtte til udarbejdelse af et 
offentligt investeringsprogram. 
22 
Ungarn 
Ungarn er langt fremme i sin økonomiske omlægnings­
proces og har indført de fleste af grundelementerne for en 
markedsøkonomi og et demokratisk samfund. 
Det har derfor nået den fase i sit forhold til Phare, hvor 
støtten bliver mere fokuseret på konsolidering af reformen 
og på integrationen med Den Europæiske Union. 
Dette er en vigtig men vanskelig fase, fordi det indebærer 
håndtering af politisk følsomme områder, og fordi der skal 
træffes svære beslutninger. I Ungarn var der visse 
alvorlige makroøkonomiske problemer, så som det store 
forbrug, udlandsgælden og et betalingsbalanceunderskud 
på omkring 9% af BNP, som ikke var blevet løst, og som 
derfor var en trussel mod virkningerne af reformen. 
Phare opstillede visse grundlæggende mål i samarbejde 
med den nye regering, der blev valgt i maj 1994. Disse er 
. at skabe gunstige betingelser for en genoptagelse af den 
økonomiske vækst, som er forenelig med en 
fastholdelse af ligevægten på betalingsbalancen og på 
statsbudgettet 
• at uddybe og udvide reformerne 
• at løse presserende sociale problemer. 
Der blev bevilget i alt 85 mio. ECU til Ungarn i 1994, og 
de udvalgte områder for Phare-støtten var udvikling af den 
private sektor, infrastrukturel udvikling og udvikling af 
menneskelige ressourcer. 
Den takt, hvormed Phare-projekterne blev gennemført i 
Ungarn, ligger en anelse over gennemsnittet for Phare-
landene. Ved udgangen af 1994 var der indgået kontrakter 
for 55% af den samlede støtte, der var blevet bevilget til 
Ungarn i løbet af Programmets levetid. Dette tal skal 
sammenlignes med et gennemsnit på 52% for Programmet 
som helhed. Udbetalingsprocenten ligger på 62,5% af de 
midler, der er indgået kontrakter for. 
Der er ikke desto mindre behov for at forbedre 
koordineringen mellem de nationale ungarske 
koordinatorers kontor og Kommissionen med sigte på at 
identificere projekter, som er relevante i forhold til 
regeringens reformprioriteringer, og som kan gennemføres 
hurtigt og effektivt. 
Alligevel har der været visse meget positive 
udviklingstendenser i løbet af året. Programmet for støtte 
til små og mellemstore virksomheder har været et af de Indgåede forpligtelser opgjort efter sektor 1994 
85 mio. ECU 
Infrastruktur 
(energi, transport og 
telekommunikation) 29 Udvikling af den 
private sektor og 
virksomhedsstøtte 16,5 
Miljø og nuklear 
sikkerhed 15,5 Uddannelse, sundhed 
erhvervsuddannelse 
og forskning 24 
mest succesrige af alle forløb i Phare-samarbejdslandene. 
Phare har også bidraget til visse vigtige udviklingsforløb 
inden for bank- og finanssektoren - især afslutningen af 
anden runde af bankkapitalrekonstruktionsordningen. 
1994 var også det første år, hvor Phare foretog omfattende 
investeringer i infrastrukturen. Phare koncentrerede sig 
om transport-, miljø- og energisektoren og om 
modernisering af grænseovergange. Phare Programmets 
Forvaltningskomité godkendte mere præcist i 1994 
samfinansieringen af to vejistandsættelsesprojekter (E77-
forbindelsen til Slovakiet og M5-forbindelsen til 
Rumænien), og samtidigt er der blevet udvalgt fem 
prioriterede grænseovergange med sigte på forbedring -
tre på grænsen til Rumænien og én på hver af grænserne 
til henholdsvis Slovakiet og Ukraine. Disse forbedringer 
er et påtrængende prioriteret mål som følge af den 
voksende trafik, der er forårsaget af konflikten på Balkan. 
Gennemførelsen af disse projekter skulle kunne indledes i 
begyndelsen af 1995. 
Programmet for tværeuropæisk mobilitet inden for de 
videregående uddannelser (Tempus), som tager sigte på 
udveksling af det akademiske personale og de studerende 
inden for de videregående uddannelser med institutioner i 
Den Europæiske Union, var også meget succesrigt og 
modtog yderligere 16 mio. ECU i 1994. 
Man var også dette år vidne til en væsentlig stigning i 
antallet af ungarske organisationer, som indgik kontrakt 
om gennemførelse af Phare-projekter. De ungarske 
organisationer tegner sig for 80% af det samlede antal 
kontrakter, der blev tildelt af Phare mellem 1990 og 1994. 
23 
Letland 
Phare øgede sine finansieringsmidler til Letland 
væsentligt i 1994. Støtten blev hævet fra 18 mio. ECU året 
før til 29,5 mio. ECU i 1994. Dette skyldtes, at Letland 
beviste sin kapacitet til at gennemføre projekterne 
effektivt og derved til at opsuge en større mængde 
finansieringsmidler. 
Dette fremgår også af Programmets finansielle resultater. I 
slutningen af 1994 var der allerede indgået kontrakter for 
49% af de midler, der var bevilget, siden Phare begyndte 
at støtte Letland. Udbetalingen i samme periode (1992-
1994) lå på 25% af de midler, der var indgået kontrakter 
for. 
Regeringen er i stigende grad bevidst om den rolle, Phare 
Programmet kan spille i udviklingen af økonomien og i 
udnyttelsen af fordelene ved øget integration og handel 
med Det Europæiske Fællesskab. 
Efter en alvorlig økonomisk lavkonjunktur i begyndelsen 
af 1990'erne var 1994 et positivt år for den økonomiske 
udvikling i Letland. Betalingsbalancen forbedredes 
væsentligt, arbejdsløsheden lå støt på 6,1%, og inflationen 
faldt. Vekselkursen for den nye lettiske valuta, lat, lå 
stabilt i forhold til de store valutaer i første kvartal af 1994 
og udviser en støt tendens til styrkelse i forhold til den 
amerikanske dollar. 
I sidste halvdel af 1994 udarbejdede regeringen et 
nationalt vejledende program for perioden 1995-1997 med 
følgende prioriteringer: 
• økonomisk stabilisering og udvikling med særlig vægt 
på bank- og finanssektoren 
. lovreform, herunder jordreform, ejendomsregistrering 
og andre fornødne områder for at fremme 
privatiseringen 
. reform af den offentlige forvaltning, herunder 
udvikling af institutioner og udvikling af menneskelige 
ressourcer. Indgåede forpligtelser opgjort efter sektor 1994 
29,5 mio. ECU 
Udvikling af den 
private sektor og 
virksomhedsstøtte 14,5 
Uddannelse, sundhed 
erhvervsuddannelse 
og forskning 5 
Dette vil være en nyttig rettesnor i udarbejdelsen af det 
vejledende program for Phare for perioden 1995-1999. 
Finansieringsstøtten fra Phare Programmet til Letland i 
1994 var koncentreret om den økonomiske reform, 
institutionel udvikling og udvikling af menneskelige 
ressourcer samt infrastruktur udvikling. 
En vigtig udvikling i Programmet i 1994 var udarbejdel­
sen af et uddannelsesprogram for 10 000 statsembeds-
mænd. Dette program vil i 1995 blive udvidet til også at 
uddanne 17 000 ansatte inden for lokalforvaltningen og i 
politiet. 
Phare var også inddraget i reformen af det nationale 
uddannelsessystem i 1994. Der blev stillet en merbevilling 
på 3 mio. ECU til rådighed i årets tredje kvartal med sigte 
på at støtte erhvervsuddannelse og uddannelsesreformer. 
Som støtte for regeringens ambitiøse program for det 
offentlige forvaltningsområde har Phare udarbejdet 
programmer for toldvæsen, statistiske tjenester og 
kvalitetskontroltjenester. 
24 
Litauen 
De bevilgede Phare-midler til Litauen steg med 25 mio. 
ECU til 39 mio. ECU i 1994. Dette skyldes landets 
dokumenterede kapacitet til at opsuge midler og 
gennemføre projekter som følge af en effektiv 
koordinering mellem regeringen og Phare. 
I slutningen af 1994 var der indgået kontrakter for 49% af 
de samlede midler, der var blevet bevilget siden 
Programmets start i 1992. 24% af de midler, der var 
indgået kontrakter for, var kommet til udbetaling. 
Regeringen har videreført sine programmer for 
strukturelle reformer, makroøkonomisk stabilisering, 
finanspolitisk stramning og fremme af den private sektor. 
Det politiske pres har imidlertid forsinket færdiggørelsen 
af privatiseringsprogrammet og vedtagelsen og hånd­
hævelsen af den vigtigste økonomiske lovgivning. 
Som for Estlands og Letlands vedkommende byggede 
Phare-støtten indtil 1993 på generelle faciliteter for faglig 
bistand, som ydede støtte på tværs af en bred vifte af 
sektorer. Dette dannede grundlaget for identificeringen af 
de mere sektorspecifikke strategier, som afspejles i det 
vejledende program for 1994. 
På grundlag af dette vejledende program blev der bevilget 
39 mio. ECU til følgende områder: infrastruktur 
udvikling, økonomisk udvikling og udvikling af 
menneskelige ressourcer. Indgåede forpligtelser opgjort efter sektor 1994 
39 mio. ECU 
Infrastruktur 
(energi, transport og 
telekommunikation) 
16,5 
Udvikling af den 
private sektor og 
virksomhedsstøtte H 
Miljø og 
nuklear sikkerhed 1 Uddannelse, sundhed 
erhvervsuddannelse og forskning 6 
Et centralt træk ved omlægningen af Litauens økonomi 
har været den fart, hvormed erhvervssektorerne er blevet 
privatiseret. 80% af de virksomheder inden for 
nøgleområderne, der kunne komme i betragtning, er 
blevet privatiseret inden for tre år. For yderligere at støtte 
virksomhedsomlægningen blev der i 1994 bevilget 
supplerende midler. Man har også udvidet en kreditlinje 
for mindre virksomheder, hvor midlerne kanaliseres 
gennem forretningsbankerne, og Phare vil fortsat støtte 
transaktionerne, som varetages af Investerings-
fremmeorganet, der blev oprettet af Programmet i 
slutningen af 1993. 
Et vigtigt udviklingsforløb i 1994 var Phares samarbejde 
med regeringen om udarbejdelsen af det første udkast til 
det offentlige investeringsprogram. Programmet 
gennemføres nu af den litauiske regering i tæt samarbejde 
med Phare og Verdensbanken. Phares rolle i programmet 
er at rådgive regeringen om identifikation af sektorer af 
strategisk vigtighed, hvori den skal investere. Det 
indebærer også oprettelse af uddannelseskurser i 
projektplanlægning og -analyse for personalet i de 
litauiske ministerier og i andre regeringsorganer. Dette 
skal sikre en vis fokusering af Phare-støtten inden for det 
infrastrukturelle område, som nu efter planen skal rettes 
mod transport-, energi- og miljøprojekter. De øvrige vigtige projekter, som blev gennemført i løbet 
af året, omfattede udviklingen af "roll-on-roll-off-
terminalen i havnen i Klaipeda, der blev finansieret over 
det grænseoverskridende samarbejdsprogram, og 
moderniseringen af udstyret i Litauens statistiske 
departements hovedkontor. 
På området vedrørende arbejdsmarkedsreformen har 
Phare udarbejdet et omfattende program for udvikling af 
erhvervsuddannelsesinstitutioner på overbygningsniveau 
og postgymnasialt niveau. 
25 
Polen 
Polen har på mange måder gjort større og hurtigere 
fremskridt i den økonomiske reform end nabolandene. Der 
var dog nogen opbremsning i reformprocessen i Polen i 
1994. Vanskelighederne ved at takle visse af de centrale 
reformområder, som endnu er tilbage, har været særdeles 
udtalte. I tillæg hertil havde den nye koalitionsregering 
svært ved at tage de afgørende skridt på grund af behovet 
for at afbalancere en række synspunkter vedrørende 
reformen. 
Som følge heraf tog det regeringen lang tid at fastlægge de 
prioriterede mål for Phare-støtten. Den endelige fordeling 
svarede også til en bred vifte af aktiviteter og var ikke så 
klart målrettet mod konsolideringen af reformen og 
integrationen, som man ellers kunne have forventet af et 
land på Polens fremskredne stadium af den økonomiske 
omlægningsproces. 
Bevillingerne til det vejledende program, som omsider 
blev undertegnet i november 1994, var på 208,8 mio. ECU 
fordelt på ni særområder: 
• udvikling af finanssektoren 
• investeringer i transportinfrastrukturen 
. grænseoverskridende samarbejde 
• udvikling af de højere uddannelser via Tempus­
programmet 
• støtte til demokratiske institutioner og udvikling af det 
civile liv i lokalsamfund 
• arbejderbeskyttelse 
• skovbeskyttelse 
. industriel omstrukturering, privatisering og investeringer 
i energi 
• Fiesta III - en multisektorfacilitet. 
Den aktuelle opbremsning i reformerne har endnu ikke 
haft virkninger for den økonomiske udvikling. Der kunne 
noteres en kraftig økonomisk vækst med en stigning i 
BNP på 5% og en stigning på 8% som helhed. 
Privatiseringen og udviklingen af den private sektor har 
resulteret i, at den private sektor nu tegner sig for 56% af 
det samlede BNP. Phares privatiseringsprogram er dog 
blevet holdt hen i afventningen af regeringens afgørelse af 
den videre privatiseringstakt samtidigt med, at Phare 
Programmet for regional udvikling også viste sig at være 
mere kompleks end først antaget. Indgåede forpligtelser opgjort efter sektor 1994 
208,8 mio. ECU 
Social udvikling 
og bekæftigelse 21,5 
Social udvikling 
og bekæftigelse 9 Udvikling af den 
private sektor og 
irksomhedsstøtte 31 
Infrastruktur 
(energi, transport 
telekommunikation) 93,i Uddannelse, sundhed 
erhvervsuddannelse 
og forskning 39 
Omstrukturerings af landbruget 2,5 
Miljø og nuklear sikkerhed 12 
Ud af det samlede bevilgede beløb til Polen i løbet af 
Programmets levetid var der reelt kun indgået kontrakter 
for 39% af midlerne i slutningen af 1994. Dette tal skal 
sammenlignes med et gennemsnit på 52% for Programmet 
som helhed. I betragtning af omfanget af budget­
bevillingerne til Polen betyder dette, at der ikke er indgået 
kontrakter for et væsentligt beløb. Dette skyldes i vidt 
omfang, at der har været behov for at reagere på det 
politiske pres og sprede midlerne ud over et bredt felt 
fremfor at koncentrere dem om specifikke områder, hvor 
Phare kan være mest effektiv. 
Udbetalingstakten i Polen har også været langsommere 
end gennemsnittet, idet kun 46% af de midler, der er 
indgået kontrakter for, rent faktisk er kommet til 
udbetaling. 
På trods af nogle af vanskelighederne blev der taget visse 
positive initiativer i 1994. En væsentlig del af Phare-
midlerne blev anvendt til at fremme omstruktureringen af 
den polske banksektor - et vedvarende prioriteret mål for 
Phare-støtten. Disse finansieringsmidler, som blev 
bevilget til finansiering af know-how, omfattede opgaver 
så som evaluering af stillingen med hensyn til 
uerholdelige fordringer. Der stilles også midler til 
rådighed til støtte for kapitalrekonstruktion af banker med 
en hidtil usund udlånspolitik og uforsigtige risikobetonede 
gældsengagementer, navnlig andelsbanker i landdistrikter 
og provinser. 
26 
I 1994 blev der bevilget 35 mio. ECU til transport 
infrastrukturprojekter, især dem, der medvirker til at 
modernisere motorvejs- og jernbanenettets forbindelser til 
medlemsstaterne i Den Europæiske Union - projekter, som 
påregnes at indgå i de transeuropæiske net. Der 
gennemføres også omfattende investeringer i 
infrastrukturen i forlængelse af det grænseoverskridende 
program, hvortil der er blevet bevilget 58,75 mio. ECU. 
Disse midler var i vidt omfang helliget projekter, som tog 
sigte på at fjerne flaskehalse ved grænseovergange. 
Bygge- og anlægsarbejderne i disse projekter omfattede 
byggeri af moderne toldterminaler og byggeri af nye 
tilkørselsveje for at lette den grænseoverskridende 
transportstrøm. 
1994 var også det år, hvor det Phare-finansierede Polske 
Agentur for Regional Udvikling begyndte at finansiere 
virksomheder via investeringstilskud. Phare Programmet støtter den polske regering i dennes 
forsøg på at indføre reformer i sin offentlige forvaltning. 
Reformerne på dette område er fortsat vanskelige at 
gennemføre men er af tiltagende betydning, hvis Polen 
skal gennemføre de krævede initiativer for at opfylde de 
mål, der er fastsat for integrationen med Den Europæiske 
Union. Initiativerne på dette område støtter Agenturet for 
Kommunal Udvikling og Det Nationale Arbejds-
markedsinspektorat. 
Phare opnåede også en succes på miljøområdet, der 
påkaldte sig stor opmærksomhed, via sin deltagelse 
I et program, som benyttede miljøvenlige kemikalier til at 
befri 800 000 ha skov for et snylteangreb af grannonner, 
som var ansvarlige for skovdøden på store skovområder. 
27 
Rumænien 
Rumæniens vej til reformer er en af de vanskeligste blandt 
Europas postkommunistiske lande som følge af den 
enorme opgave, landet skal påtage sig for at løse op for 
virkningerne af en isolationistisk kultur og en meget 
uafbalanceret økonomisk struktur. I 1994 fortsatte 
regeringen gennemførelsen af et omfattende makro­
økonomisk stabiliseringsprogram, som blev indledt i 
1993. Dette førte til et markant fald i inflationen, 
liberaliserede valutamarkedet og omfattede en beskæring 
af de indirekte tilskud via banksystemet. 
Disse foranstaltninger bevirkede, at der kunne opnås 
enighed om en stand-by kredit med Den Internationale 
Valutafond, og medvirkede derved til at forbedre 
Rumæniens stilling over for det internationale 
investeringssamfund. Indgåede forpligtelser opgjort efter sektor 1994 
100 mio. ECU 
Reform af offentlige 
institutioner og 
forvaltningen 9,6 
Infrastruktur 
(energi, transport og 
telekommunikation) 25 Udvikling af den 
private sektor og 
virksomhedsstøtte 23,4 
lannelse. sundhed 
vervsuddannelse og forskning 37 
På makroøkonomisk plan var fremskridtene på de 
afgørende reformområder dog langsomme i 1994. Vigtige 
dele af lovgivningen, især for konkurser og konkurrence, 
blev forhalet i parlamentet. Lovudkastet til masse­
privatisering, der blev fremsat i midten af 94, mødte også 
kraftig modstand. 
Dette har haft indvirkning på Phare-aktiviteterne, idet det 
har blokeret for fremskridt i privatiseringsprogrammet og i 
andre initiativer med tilknytning til den økonomiske 
sanering. Generelt har forvaltningen af Programmet og 
koordineringen med regeringen dog været god. Dette 
afspejles i de finansielle resultater, idet der allerede i 
slutningen af 1994 var indgået kontrakter for 50% af de 
bevilgede midler, medens 47% af de midler, der var 
indgået kontrakter for, var kommet til udbetaling. 
Programmet for 1994 fik bevilget 100 mio. ECU. De fire 
brede finansieringsområder, som blev aftalt for perioden 
1994-1996, omfatter økonomisk udvikling og udvikling af 
den private sektor, udvikling af menneskelige ressourcer, 
beskæftigelse og en social- og arbejdsmarkedspolitik, 
institutionelle reformer og forvaltning af offentlige 
finanser samt regional udvikling og europæisk integration. 
En vigtig udvikling i 1994 har været det antal 
programmer, der tog sigte på at støtte decentraliserede 
initiativer på lokalt plan. Disse omfatter støtte til små og 
mellemstore virksomheder, regional økonomisk udvikling, 
turisme og samfundsudvikling. Forvaltningen af disse 
programmer vil være mindre afhængig af central­
administrationen. I 1994 var man også vidne til godkendelsen af et større 
samfinansieret infrastruktur projekt -det første store 
projekt, som gennemføres under den ordning, der blev 
aftalt på Rådets møde i København i juni 1993. Det 
dækker et omfattende vejforbedringsprojekt og 
samfinansieres med Den Europæiske Bank for 
Genopbygning og Økonomisk Udvikling og Den 
Europæiske Investeringsbank. 
Projektet markerede også starten på en større fokusering 
på investeringer og initiativer med tilknytning til 
integrationen. 
Det var også det år, hvor den første afbrydelse (i form af 
en manglende forlængelse) af Phare Programmet indtraf. 
Denne vedrørte et program, som blev gennemført af 
sundhedsministeriet, og som konstant blev forsinket som 
følge af uoverensstemmelser om visse punkter i de 
retningslinjer, der var fastsat i den oprindelige 
finansieringsaftale indgået mellem Phare og regeringen. 
Dette eksempel er på ingen måder typisk for Phares 
forbindelser med den rumænske regering, men det er 
vigtigt i den forstand, at det er det første håndgribelige 
eksempel på Phares vilje til at kanalisere midlerne bort fra 
ikke-resultatgivende programmer. 
28 
Slovakiet 
Slovakiet står over for flere alvorlige økonomiske 
problemer end dets tidligere partner, Den Tjekkiske 
Republik, på grund af en større afhængighed af et relativt 
begrænset antal store statsejede enkeltindustrier (for 
eksempel rustningsindustrien), som har vist sig særligt 
vanskelige at omstrukturere. Den manglende politiske 
stabilitet har også været mere udtalt og har påvirket 
reformernes gennemførelsestakt. 
1994 var imidlertid et positivt år. Efter fire års økonomisk 
nedgang var der begyndende tegn på et opsving i den 
økonomiske aktivitet. Der anslås at have været en år-for­
år-stigning i BNP i faste priser på 4,4%, inflationen 
dæmpedes, og de første tegn på forbedringer af 
betalingsbalancen viste sig. 
Koalitionsregeringen, som blev dannet i marts, indførte en 
ny økonomisk politik med sigte på at puste nyt liv i 
reformprocessen. Selv om denne senere fejlslagne politik 
rejste nogen tvivl om reformernes fremtidige 
gennemførelsestakt, kunne Phare dog anvende denne 
økonomiske plan som grundlag for at opstille mere klart 
definerede prioriteringer. 
Det flerårige vejledende program, som blev undertegnet i 
1994, identificerede fem indsatsområder for støtten: 
• udvikling af den private sektor 
• udvikling af menneskelige ressourcer, herunder en 
reform af videnskab og teknologi 
• styrkelse af det sociale beskyttelsessystem 
• fremme af infrastrukturel udvikling 
• modernisering af de statslige strukturer og af samfunds­
strukturen. 
Der blev i alt bevilget 40 mio. ECU til Slovakiet i 1994. 
Phare og den slovakiske regering tog visse vigtige skridt i 
1994, som har forbedret mange af programmernes 
resultater. Dette er i vidt omfang blevet opnået ved at løse 
visse af de vanskeligheder, der var forårsaget af delingen 
af det tidligere Tjekkoslovakiet. Indgåede forpligtelser opgjort efter sektor 1994 
40 mio. ECU 
Udvikling af den private 
sektor og virksomhedsstøtte ! 
Uddannelse, sundhed 
erhvervsuddannelse 
og forskning 9 
Social 
udvikling og 
bekæftigelse 5,5 
Infrastruktur 
(energi, transport og 
telekommunikation) 6,5 
Phare Programmet i Slovakiet er blevet alvorligere ramt af 
denne deling end i Den Tjekkiske Republik. Dette 
skyldtes et større behov for at oprette ministerier og 
regeringsmekanismer og en heraf følgende forsinkelse i 
oprettelsen af Phare Programmets forvaltningsenhed i de 
nye ministerier. Dette arbejde er imidlertid nu afsluttet, og 
i slutningen af året havde 
Programmet i Slovakiet indgået kontrakter for 57,2% af de 
midler, der var stillet til rådighed indtil slutningen af 1993. 
Dette tal er en anelse bedre end gennemsnittet for Phare-
samarbejdslandene. Udbetalingsprocenten for landet i 
samme periode lå på 37,5% af de midler, der var indgået 
kontrakter for. 
Nogle af de vigtige initiativer, som Phare gennemførte i 
1994, var en større indsats for at mobilisere de midler, der 
var indgået forpligtelser for i årene forud, med sigte på at 
støtte en ny privatiseringsbølge. Phare har også øremærket 
midler til samfinansiering af en efterprivatiseringsfond 
med Den Europæiske Bank for Genopbygning og 
Økonomisk Udvikling. Når den bliver indført, vil den 
tilbyde finansiering af kapitalandele i nyligt privatiserede 
selskaber, som kræver omstrukturering. 
29 
Phare ydede også værdifuld støtte til banksektoren på 
området for banktilsyn og uddannelse - både til Slovakiets 
nationalbank og finansministeriet. Denne omfattede 
udarbejdelse af en strategi for håndtering af uerholdelige 
låneporteføljer og for oprettelse af beregningsenheder. 
Phare har derudover oprettet en lånefond for små og 
mellemstore virksomheder i samarbejde med tre 
slovakiske banker og regeringen. Denne fond skal indgå i 
de generelle initiativer for små og mellemstore 
virksomheder, som omfatter et udviklingsorgan og et 
netværk af 14 regionale rådgivnings- og informations­
centre og et virksomhedsinnovationscenter. I 1994 blev der også i samarbejde med regeringen indført 
en effektiv struktur til at overvåge og koordinere 
gennemførelsen af Europa-aftalen, der blev undertegnet i 
1993. 
I 1994 lagde man desuden sidste hånd på planerne om at 
åbne en EU-delegation i Bratislava. Dette vil give 
mulighed for yderligere at forbedre koordineringen af 
Programmet med den slovakiske regering og for at 
gennemføre et kommunikationsprogram. 
30 
Slovenien 
Slovenien har været et af de Phare-samarbejdslande, der 
har haft størst held med at omlægge sin økonomi og 
fremme den økonomiske vækst, idet man i 1994 nåede op 
på en stigning i BNP på 5,5%. Med en statsgæld på ca. 
3% og et afbalanceret budget opfylder det allerede to af 
Den Europæiske Unions tre "konvergens"-kriterier for én 
enkelt valuta. 
Sloveniens økonomiske fremskridt i retning mod 
integration er nået en del længere end de politiske 
forbindelser med Den Europæiske Union. Siden 1993 har 
der foreligget en gældende aftale om handelssamarbejde 
og økonomisk samarbejde i afventningen af indgåelsen af 
en Europa-aftale. 
Som følge af Rådets møde i Essen vil Phare fremover 
være rettet mod at lette forberedelsen af den endelige 
tiltrædelse og mod gennemførelsen af den fremtidige 
Europa-aftale samtidigt med, at det fortsat vil støtte 
nøglesektorerne med sigte på en omstrukturering af 
økonomien på mellemlang sigt, som skal forbedre den 
økonomiske effektivitet og konkurrenceevnen. 
Slovenien fik bevilget 24 mio. ECU i 1994 med fokus på 
fem prioriterede områder: 
• udvikling af den private sektor 
• harmonisering af lovgivningen til anerkendte 
europæiske standarder 
• offentlige infrastrukturer 
• videnskab og teknologi 
• udvikling af menneskelige ressourcer. 
I 1994 modtog Slovenien også 4 mio. ECU over det 
grænseoverskridende samarbejdsprogram. Dette beløb 
anvendes nu til at finansiere ti initiativer i den italienske 
grænseregion inden for tre kerneområder: transport og 
grænseovergangenes infrastrukturer, miljø og landbrug. Indgåede forpligtelser opgjort efter sektor 1994 
24 mio. ECU 
Infrastruktur 
(energi, transport og 
telekommunikation) 6 
Uddannelse, sundhed 
erhvervsuddannelse 
og forskning 5.5 Udvikling af den 
private sektor og 
virksomhedsstøtte 12,5 
Phare yder også støtte via en generel facilitet for faglig 
bistand, som finansierer små initiativer inden for en række 
forskellige sektorer. Støtten omfatter politisk rådgivning 
om udvikling af telekommunikations- og transport­
sektoren, støtte til fremme af den private sektors 
inddragelse i forskning, en analyse af de markedsførings-
faktorer og teknologiske og økonomiske faktorer, som 
fører til udarbejdelsen af en strategi for den kemiske 
industri og papirindustrien, støtte til Sloveniens Bank til at 
gennemføre banktilsyn på stedet i de banker, som skal 
tilsluttes Bankrehabiliteringsorganet samt udarbejdelse af 
et omfattende uddannelsesprogram om økonomisk 
lovgivning. 
Af det samlede beløb, der blev bevilget af Phare til 
Slovenien, er der indgået kontrakter for 57,5%. Dette er et 
godt resultat, især fordi Programmet kun har været under 
gennemførelse siden 1992. Udbetalingsprocenten er også 
opmuntrende, idet 43% af de midler, der er indgået 
kontrakter for, var kommet til udbetaling i 1994. 
Phare har også varetaget de fornødne feasibility-
undersøgelser for at støtte den øst-vestgående transport­
korridor, der finansieres af Den Europæiske Bank for 
Genopbygning og Økonomisk Udvikling. 
I 1994 indledte Phare et program for energi og miljø. Det 
finansierer planlægning og gennemførelse af energi­
besparende aktiviteter så som oprettelse af en energispare­
fond, udarbejdelse af et program for rent kul samt 
rådgi vningsbi stand. 
31 
Phare-støtte opgjort efter land 
Denne del indeholder en detaljeret oversigt over, 
hvorledes den tildelte Phare-støtte til hvert land er blevet 
bevilget til de enkelte sektorer. 
For hvert land gives der følgende oplysninger: 
. en oversigt over de samlede midler, der er blevet 
bevilget pr. år siden Phare Programmets start 
• en oversigt over, hvorledes de samlede bevilgede 
midler er blevet fordelt pr. sektor fra 1990 til 1994 
De samme oplysninger gives også for midler, der er 
bevilget over multinationale programmer. 
For visse lande giver tallene ikke et samlet billede af 
sektorfordelingen af midlerne, fordi en stor andel af de 
tildelte midler er bevilget som en generel facilitet for 
faglig bistand (GTAF). Disse er klassificeret under 
overskriften "andre sektorer" men finansierer ofte en 
række forskellige initiativer på tværs af en mangfoldighed 
af sektorer. 
Albanien 
Sektorvis tildelt støttepr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Udvikling af den private sektor _ 0 35 42 
og virksomhedsstøtte 
Social udvikling og bekæftigelse 0 77 
Uddannelse, sundhed erhvervsuddannelse _ g ^2 8 5 94 191 
og forskning ' 
Humanitær bistand og fødevarehjælp - 10 50 10 7 77 
Omstrukturerings af landbruget - 0 15 10 5 30 
Miljø og nuklear sikkerhed - 0 0 3,3 0 3,3 
Irrfrastruktur (energi, transport . o 4,4 0 23 27,4 
og telekommunikation) 
0 0 0 0 0 
Reform af offentlige institutioner . o 0 1,2 4,6 5,8 
og forvaltningen 
Andet - 0 4,4 0 0 4,4 
lait 0 10 110 75 49 244 
Bemærkning: Albanien blev optaget i Phare-programmet i 1991 
32 
Bulgarien 
Sektorvis tildelt støttepr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Udvikling af den private sektor 
og virksomhedsstøtte 
Uddannelse, sundhed erhvervsuddannelse 
og forskning 0 30 22,5 11 3 66,5 
0 5 23 28 12 68 
Humanitær bistand og fødevarehjælp 5 20 0 0 0 25 
Omstrukturerings af landbruget 16 25 10 0 0 51 
Miljø og nuklear sikkerhed 3,5 26,5 8,3 10,8 5 54,1 
Infrastruktur (energi, transport n «~ t~ iao A0 A ino _ 
og telekommunikation) u iô u 13'y 0Z'b iUA:> 
Social udvikling og bekæftigelse 0 2,5 0 4 0 6,5 
Reform af offentlige institutioner 0 ft 0 , , . ~ . 7 ^ 
og forvaltningen ' ' 
Andet 0 0 0 1,5 1,2 2,7 
lait 24,5 122 76,8 85,2 85 393,5 
Den Tjekkiske Republik 
Sektorvis tildelt støttepr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Udvikling af den private sektor _ _ - 27 0 27 
og virksomhedsstøtte 
Uddannelse, sundhed erhvervsuddannelse 
og forskning 8 5,5 13,5 
Humanitær bistand og fødevarehjælp - - - 0 0 0 
Omstrukturerings af landbruget - - - 0 4,5 4,5 
Miljø og nuklear sikkerhed - - -000 
Infrastruktur (energi, transport . _ - 9 25 34 
og telekommunikation) 
Social udvikling og bekæftigelse 14 22 
Reform af offentlige institutioner . • > . o 11 11 
og forvaltningen 
Andet - - - 8 0 8 
lait - - 60 60 120 
Bemærkning: Tjekkoslovakiet modtog Phare-midler inden 1993 
33 
Estland 
Sektorvis tildelt støttepr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Udvikling af den private sektor 
og virksomhedsstøtte 0 0 8 8 
Uddannelse, sundhed erhvervsuddannelse 
og forskning " - 1 1>5 4,5 7 
Humanitær bistand og fødevarehjælp - . o 0 0 0 
Omstrukturerings af landbruget - - 0 0 0 0 
Miljø og nuklear sikkerhed - - o 0 2,5 2,5 
Infrastruktur (energi, transport 0 fi fi fi 
og telekommunikation) 
Social udvikling og bekæftigelse - - 0 0 0 0 
Reform af offentlige institutioner n A n n 
og forvaltningen " " 0 0 0 0 
Andet - . 9 10,5 1,5 21 
lait - - 10 12 22,5 44,5 
Bemærkning: Estland blev optaget i Phare-programmet i 1992 
Ungarn 
Sektorvis tildelt støttepr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Udvikling af den private sektor 3^ 505 JJ ^l 165 149 
og virksomhedsstøtte 
Uddannelse, sundhed erhvervsuddannelse 7 5 22 16 36 24 105 5 og forskning 
Humanitær bistand og fødevarehjælp 0 0 0 0 0 0 
Omstrukturerings af landbruget 20 13 5 30,5 0 68,5 
Miljø og nuklear sikkerhed 27 10 10 0 15,5 62,5 
hifrastruktur (energi, transport 13 7 o 0 29 37,3 
og telekornmunikatidn) 
Social udvikling og bekæftigelse 3 0 26 0 0 29 
Reform af offentlige institutioner o 8 14,5 1,5 0 24 
og forvaltningen 
Andet 0 0 15 0 0 15 
lait 89,8 119,5 97,5 99 85 490,8 
34 
Letland 
Sektorvis tildelt støttepr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Udvikling af den private sektor 
og virksomhedsstøtte 
Uddannelse, sundhed erhvervsuddannelse 
og forskning 
Humanitær bistand og fødevarehjælp 
Omstrukturerings af landbruget 
Miljø og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport 
og telekommunikation) 
Social udvikling og bekæftigelse 
Reform af offentlige institutioner 
og forvaltningen 
Andet 0 
1,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
13,5 0 
2 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
16 14,5 
5 
0 
0 
5,5 
0 
0 
0 
4,5 14,5 
8,5 
0 
0 
5,5 
0 
0 
0 
34 
lait 15 18 29,5 62,5 
Litauen Bemærkning: Letland blev optaget i Phare-programmet i 1992 
Sektorvis tildelt støttepr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Udvikling af den private sektor 
og virksomhedsstøtte 
Uddannelse, sundhed erhvervsuddannelse 
og forskning 
Humanitær bistand og fødevarehjælp 
Omstrukturerings af landbruget 
Miljø og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport 
og telekommunikation) 
Social udvikling og bekæftigelse 
Reform af offentlige institutioner 
og forvaltningen 
Andet 9,5 
1,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
9 0 
2,5 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
22,5 14,5 
6 
0 
0 
1 
16,5 
0 
0 
1 24 
10 
0 
0 
1 
16,5 
0 
0 
32,5 
lait 20 25 39 84 
Bemærkning: Litauen blev optaget i Phare-programmet i 1992 
35 
Polen 
Sektorvis tildelt støttepr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Udvikling af den private sektor 
og virksomhedsstøtte 40 72 79'2 27 31 249>2 
Uddannelse, sundhed erhvervsuddannelse „ „ 
og forskning 2>8 34>5 42 45 39 163,3 
Humanitær bistand og fødevarehjælp 0 00000 
Omstrukturerings af landbruget 100 17 18 30 2,5 167,5 
Miljø og nuklear sikkerhed 22 35 18 0 12 87 
Infrastruktur (energi, transport , 1ft 0(-, „ Q-, 8 1QQ9 
og telekommunikation) 6 10 26'4 63 93'8 199'2 
Social udvikling og bekæftigelse 0 18 7,2 0 9 34,2 
Reform af offentlige institutioner in 7- Q1 07 01c -;S7 
og forvaltningen 1U ''D y>1 2/ Zlp °'z 
Andet 0 3 0 33 0 36 
lait 180,8 197 200 225 208,8 1.011,6 
Rumænien 
Sektorvis tildelt støttepr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Udvikling af den private sektor Q Q 45 JQ 234 138 4 
og virksomhedsstøtte 
Uddannelse, sundhed erhvervsuddannelse Q 35 13 jg 37 1Q3 
og forskning 
Humanitær bistand og fødevarehjælp 15,5 34,3 22 9,9 0 81,7 
Omstrukturerings af landbruget 0 34 32 5 0 71 
Miljø og nuklear sikkerhed 0 0 5 0 0 5 
Infrastruktur (energi, transport o 9 0 0 25 34 
og telekommunikation) 
Social udvikling og bekæftigelse 0 0 15 0 0 15 
Reform af offentlige institutioner o 0 0 10 9,6 19,6 
og forvaltningen 
Andet 0 26 16 27 5 74 
lait 15,5 138,3 148 139,9 100 541,7 
36 
Slovakiet 
Sektorvis tildelt støttepr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Udvikling af den private sektor 
og virksomhedsstøtte 
Uddannelse, sundhed erhvervsuddannelse 
og forskning 
Humanitær bistand og fødevarehjælp 
Omstrukturerings af landbruget 
Miljø og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport 
og telekommunikation) 
Social udvikling og bekæftigelse 
Reform af offentlige institutioner 
og forvaltningen 
Andet 19 
5 
0 
3 
0 
5 
3 
0 
5 5 
9 
0 
5 
0 
6,5 
5,5 
4 
5 24 
14 
0 
8 
0 
11,5 
8,5 
4 
10 
lait 40 40 80 
Slovenien Bemærkning: Tjekkoslovakiet modtog midler inden 1993 
Sektorvis tildelt støttepr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Udvikling af den private sektor 
og virksomhedsstøtte 
Uddannelse, sundhed erhvervsuddannelse 
og forskning 
Humanitær bistand og fødevarehjælp 
Omstrukturerings af landbruget 
Miljø og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport 
og telekommunikation) 
Social udvikling og bekæftigelse 
Reform af offentlige institutioner 
og forvaltningen 
Andet 0 
2,3 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
6,7 0 
3,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
7,5 12,5 
5,5 
0 
0 
o 
6 
0 
0 
0 12,5 
11,3 
0 
0 
0 
6 
0 
0 
14,2 
lait 11 24 44 
Bemærkning: Slovenien blev optaget i Phare-programmet i 1992 
37 
Tjekkoslovakiet 
Sektorvis tildelt støttepr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
DDR Udvikling af den private sektor 
og virksomhedsstøtte 
Uddannelse, sundhed erhvervsuddannelse 
og forskning 0 39 31 - - 70 
4 9 25 - - 38 
Humanitær bistand og fødevarehjælp 0 0 0 - - 0 
Omstrukturerings af landbruget 0 0 0 •...-' • - 0 
Miljø og nuklear sikkerhed 30 5 0 - - 35 
10 - - 21 
Social udvikling og bekæftigelse 0 15 0 - - 15 Infrastruktur (energi, transport ~ .. 
og telekommunikation) 
Reform af offentlige institutioner 0 0 0 0 
og forvaltningen 
Andet 0 20 34 - - 54 
lait 34 99 100 - - 233 
Bemærkning: Fra 1993 blev Phare-midlerne ydet særskilt til den Tjekkiske Republik og Slovakiet 
Sektorvis tildelt støttepr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Udvikling af den private sektor Q ^ . . _ o 
og virksomhedsstøtte 
Uddannelse, sundhed erhvervsuddannelse 
og forskning 
Humanitær bistand og fødevarehjælp 
Omstrukturerings af landbruget 
Miljø og nuklear sikkerhed 1 - - - - 1 
0 - - - - 0 
0 - ... o 
20 -: 20 
Infrastruktur (energi, transport o - - - - 0 
og telekommunikation) 
Social udvikling og bekæftigelse 0 - - - - 0 
Reform af offentlige institutioner o - - - - 0 
og forvaltningen 
Andet I4 - - " " 14 
lait 35 - - - - 35 
Bemærkning: Bistanden til DDR ophørte efter den tyske genforening 
38 
Det tidligere Jugoslavien 
Sektorvis tildelt støttepr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Udvikling af den private sektor 
og virksomhedsstøtte 
Uddannelse, sundhed erhvervsuddannelse 
og forskning 0 0 0 0 0 0 
0 6 0 0 0 6 
Humanitær bistand og fødevarehjælp 30,2 7,1 47,8 25 23 133,1 
Omstrukturerings af landbruget 0 0 0 0 0 0 
Miljø og nuklear sikkerhed 0 0 0 0 0 0 
Infrastruktur (energi, transport n n n n n n 
og telekommunikation) u u u u u u 
Social udvikling og bekæftigelse 0 0 0 0 0 0 
Reform af offentlige institutioner 0 0 0 0 ? 0 
og forvaltningen 
Andet 0 0 0 0 0 0 
lait 30,2 13,1 47,8 25 25 141,1 
Multinationale programmer 
Sektorvis tildelt støttepr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Udvikling af den private sektor Q 20 3 27 5 21 715 
og virksomhedsstøtte ' 
Uddannelse, sundhed erhvervsuddannelse 215 28 5 24 30 6 26 130 6 
og forskning ' ' ' ' 
Humanitær bistand og fødevarehjælp 51 0 0 0 0 51 
Omstrukturerings af landbruget 0 0 0 0 0 0 
Miljø og nuklear sikkerhed 0 23,5 46 20 36 125,5 
Infrastruktur (energi, transport Q Q 35 24 33 92 
og telekommunikation) 
Social udvikling og bekæftigelse 0 0 0 0 0 0 
Reform af offentlige institutioner o 11 1,5 10 28 50,5 
og forvaltningen 
Andet 13,4 15,8 50,3 70,6 51,5 201,6 
lait 85,9 98,8 159,8 182,7 195,5 722,7 
39 
Phare-støtte opgjort efter sektor 
I løbet af 1994 skete der visse vigtige forskydninger i 
tildelingen af Phare-midlerne mellem sektorerne. Disse 
forskydninger afspejler det forhold, at Phare er ved at 
tilpasse sig de ændrede behov i sine samarbejdslande. 
Der var især en væsentlig stigning i de finansierings­
midler, der blev bevilget til infrastruktur (transport, energi 
og telekommunikation). De tildelte midler til denne sektor 
steg fra 114,9 mio. ECU i 1993 til 326,4 mio. ECU i 1994 
- en stigning på 184%. Dette afspejler det forhold, at 
forbedringen af samarbejdslandenes infrastrukturer, især 
de fysiske forbindelser mellem disse lande og Den 
Europæiske Union, er ved at blive et vigtigt mål i 
tilknytning til integrationen med og det endelige 
medlemsskab af Den Europæiske Union. 
Støtten til miljøet steg også væsentligt. Phare-budgettet 
for denne sektor voksede fra 34,1 mio. ECU i 1993 til 
77,5 mio. ECU i 1994. Denne stigning har gået hånd i 
hånd med en forskydning af Phares fokusering bort fra 
finansiering af uopsættelige aktioner og etablering af det 
elementære politiske og institutionelle grundlag i retning 
mod en mere langsigtet strategisk løsningsmodel. Dette 
indebærer især en øget bevidstgørelse af offentligheden og 
en styrkelse af de ikke-statslige miljøorganisationer samt 
ydelse af anlægsinvesteringer, der er vigtige som et 
incitament til at opnå de anslået 300 mia. ECU, der er 
behov for i løbet af de kommende 15 år for i væsentlig 
grad at forbedre miljøkvaliteten i Central- og Østeuropa. 
Midlerne til social udvikling og beskæftigelse steg også 
fra 15 mio. ECU til 28,5 mio. ECU. Dette skyldes det 
forhold, at accepten af den voksende arbejdsløshed, som 
omstruktureringen af industrien forårsager, og oprettelsen 
af nye systemer for social beskyttelse er et stadig højere 
prioriteret mål for Phare-samarbejdslandene. 
Reformerne af de offentlige forvaltninger og af 
institutionerne fik forøget deres tildelte midler med 25%. 
Denne stigning afspejler det forhold, at regeringerne i 
samarbejdslandene stadig står over for mange 
udfordringer med hensyn til at præstere statslige 
tjenesteydelser på både centralt og lokalt plan, som er 
tilpasset behovene i et markedsorienteret system. Især de 
lande, som er ved at udvikle en større målretning mod 
integrationen med Den Europæiske Union, har behov for 
støtte på dette område for at kunne indføre de 
lovgivningsmæssige og administrativt fastsatte ændringer, 
som kræves for at tilpasse sig Den Europæiske Unions 
"gældende fællesskabsret". Midlerne, som er helliget privatsektorudvikling og 
virksomhedsstøtte, faldt med 105,1 mio. ECU til 
149,4 mio. ECU. Dette skyldes, at en stor del af det første 
privatiserings- og omstruktureringsarbejde er afsluttet, 
især med hensyn til retsforskrifter og administrativt 
fastsatte bestemmelser, et område, hvor Phare-overførslen 
af know-how spiller en vigtig rolle. 
Phare-støtten til landbrugssektoren faldt også, i vidt 
omfang som følge af, at det nu lægges langt mindre vægt 
på de landbrugsmæssige forsyningsprogrammer, som 
ellers var kendetegnende for Phare-støtten til en række 
lande i de tidligere faser af omlægningen. Phare-støtten til 
denne sektor er nu i højere grad centreret om at stille den 
fornødne know-how til rådighed til at forbedre sektorens 
resultater og udvikle de regerings strategier, der er 
forenelige med Den Europæiske Unions retsakter og 
forordninger. 
Tilsvarende faldt også midlerne til humanitær bistand, da 
denne form for katastrofebistand normalt kun kræves for 
at bistå lande med at imødegå de første rystelser med 
tilknytning til de første faser af overgangen til 
markedsøkonomi. 
Oplysningerne i denne del indeholder en detaljeret 
oversigt over, hvorledes den tildelte Phare-støtte til hver 
sektor er blevet bevilget til de enkelte lande. 
For hver sektor gives der følgende oplysninger: 
• en oversigt over de samlede midler, der er blevet 
bevilget pr. år siden Phare Programmets start 
• en oversigt over, hvorledes de samlede bevilgede 
midler er blevet fordelt pr. land fra 1990 til 1994. 
40 
Udvikling af den private sektor og virksomhedsstøtte 
Bevilgede midler opgjort efter land pr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Polen 40 72 79,2 27 31 249,2 
Ungarn 31 59,5 11 31 16,5 149 
Rumænien 0 0 45 70 23,4 138,4 
Bulgarien 0 30 22,5 11 3 66,5 
Den Tjekkiske Republic 0 0 0 27 0 27 
Slovakiet 0 0 0 19 5 24 
Tjekkoslovakiet 0 39 31 0 0 70 
Albanien 0 0 35 42 0 77 
Litauen 0 0 9,5 0 14,5 24 
Ex-Jugoslavien 0 0 0 0 0 0 
DDR 0 0 0 0 0 0 
Letland 0 0 0 0 14,5 14,5 
Estland 0 0 0 0 8 8 
Slovenien 0 0 0 0 12,5 12,5 
programmer for flere lande 0 20 3 27,5 21 71,5 
lait 71 220,5 236,2 254,5 149,4 931,6 
Almen uddannelse, sundhed, erhvervsuddannelse og forskning 
Bevilgede midler opgjort efter land pr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Polen 2,8 34,5 42 45 39 163,3 
Ungarn 7,5 22 16 36 24 105,5 
Rumænien 0 35 13 18 37 103 
Bulgarien 0 5 23 28 12 68 
Den Tjekkiske Republic 0 0 0 8 5,5 13,5 
Slovakiet 0 0 0 5 9 14 
Tjekkoslovakiet 4 9 25 0 0 38 
Albanien 0 0 1,2 8,5 9,4 19,1 
Litauen 0 0 1,5 2,5 6 10 
Ex-Jugoslavien 0 6 0 0 0 6 
DDR 10 0 0 0 1 
Letland 0 0 1,5 2 5 8,5 
Estland 0 0 1 1,5 4,5 7 
Slovenien 0 0 2,3 3,5 5,5 11,3 
programmer for flere lande 21,5 28,5 24 30,6 26 130,6 
lait 36,8 140 150,5 188,6 182,9 698,8 
41 
Infrastruktur 
Bevilgede midler opgjort efter land pr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Polen 6 10 26,4 63 93,8 199,2 
Ungarn 1,3 7 0 0 29 37,3 
Rumænien 0 9 0 0 25 34 
Bulgarien 0 13 13 13,9 62,6 102,5 
Den Tjekkiske Republic 0 0 0 9 25 34 
Slovakiet 0 0 0 5 6,5 11,5 
Tjekkoslovakiet 0 11 10 0 0 21 
Albanien 0 0 4,4 0 23 27,4 
Litauen 0 0 0 0 16,5 16,5 
Ex-Jugoslavien 0 0 0 0 0 0 
DDR 0 0 0 0 0 0 
Letland 0 0 0 0 0 0 
Estland 0 0 0 0 6 6 
Slovenien 0 0 0 0 6 6 
programmer for flere lande 0 0 35 24 33 92 
lait 7,3 50 88,9 114,9 326,4 587,5 
Miljø og nuklear sikkerhed 
Bevilgede midler opgjort efter land pr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Polen 22 35 18 0 12 87 
Ungarn 27 10 10 0 15,5 62,5 
Rumænien 0 0 5 0 0 5 
Bulgarien 3,5 26,5 8,3 10,8 5 54,1 
Den Tjekkiske Republic 0 0 0 0 0 0 
Slovakiet 0 00 0 0 0 
Tjekkoslovakiet 30 5 0 0 0 35 
Albanien 0 0 0 3,3 0 3,3 
Litauen 0 0 0 0 1 1 
Ex-Jugoslavien 0 0 0 0 0 0 
DDR 20 0 0 0 0 20 
Letland 0 0 0 0 5,5 5,5 
Estland 0 0 0 0 2,5 2,5 
Slovenien 0 0 0 0 0 0 
programmer for flere lande 0 23,5 46 20 36 125,5 
lait 102,5 100 87,3 34,1 77,5 401,4 
42 
Landbrugsmæssig strukturomlægning 
Bevilgede midler opgjort efter land pr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Polen 100 17 18 30 2,5 167,5 
Ungarn 20 13 5 30,5 0 68,5 
Rumænien 0 34 32 5 0 71 
Bulgarien 16 25 10 0 0 51 
Den Tjekkiske Republic 0 0 0 0 4,5 4,5 
Slovakiet 0 0 0 3 5 8 
Tjekkoslovakiet 0 0 0 0 0 0 
Albanien 0 0 15 10 5 30 
Litauen 0 0 0 0 0 0 
Ex-Jugoslavien 0 0 0 0 0 0 
DDR 0 0 0 0 0 0 
Letland 0 0 0 0 0 0 
Estland 0 0 0 0 0 0 
Slovenien 0 0 0 0 0 0 
programmer for flere lande 0 0 0 0 0 0 
lait 136 89 80 78,5 17 400,5 
Humanitær bistand og fødevarehjælp 
Bevilgede midler opgjort efter land pr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Polen 0 0 0 0 0 0 
Ungarn 0 0 0 0 0 0 
Rumænien 15,5 34,3 22 9,9 0 81,7 
Bulgarien 5 20 0 0 0 25 
Den Tjekkiske Republic 0 0 0 0 0 0 
Slovakiet 0 0 0 0 0 0 
Tjekkoslovakiet 0 0 0 0 0 0 
Albanien 0 10 50 10 7 77 
Litauen 0 0 0 0 0 0 
Ex-Jugoslavien 30,2 7,1 47,8 25 23 133,1 
DDR 0 0 0 0 0 0 
Letland 0 0 0 0 0 0 
Estland 0 0 0 0 0 0 
Slovenien 0 0 0 0 0 0 
programmer for flere lande 51 0 0 0 0 51 
Humanitæ r bistand 0 0 0 0 0 0 
lait 101,7 71,4 119,8 44,9 30 367,8 
43 
Reform af offentlige institutioner og forvaltninger 
Bevilgede midler opgjort efter land pr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Polen 10 7,5 9,1 27 21,5 75,1 
Ungarn 0 8 14,5 1,5 0 24 
Rumænien 0 0 0 10 9,6 19,6 
Bulgarien 0 0 0 16 1,2 17,2 
Den Tjekkiske Republic 0 0 0 0 11 11 
Slovakiet 0 0 0 0 4 4 
Tjekkoslovakiet 0 0 0 0 0 0 
Albanien 0 0 0 1,2 4,6 5,8 
Litauen 0 0 0 0 0 0 
Ex-Jugoslavien 0 0 0 0 2 2 
DDR 0 0 0 0 0 0 
Letland 0 0 0 0 0 0 
Estland 0 0 0 0 0 0 
Slovenien 0 0 0 0 0 0 
programmer for flere lande 0 11 1,5 10 28 50,5 
lait 10 26,5 25,2 65,7 81,9 209,3 
Social udvikling og beskæftigelse 
Bevilgede midler opgjort efter land pr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Polen 0 18 7,2 0 9 34,2 
Ungarn 3 0 26 0 0 29 
Rumænien 0 0 15 0 0 15 
Bulgarien 0 2,5 0 4 0 6,5 
Den Tjekkiske Republic 0 0 0 8 14 22 
Slovakiet 0 0 0 3 5,5 8,5 
Tjekkoslovakiet 0 15 0 0 0 15 
Albanien 0 0 0 0 0 0 
Litauen 0 0 0 0 0 0 
Ex-Jugoslavien 0 0 0 0 0 0 
DDR 0 0 0 0 0 0 
Letland 0 0 0 0 0 0 
Estland 0 0 0 0 0 0 
Slovenien 0 0 0 0 0 0 
programmer for flere lande 0 0 0 0 0 0 
lait 3 35,5 48,2 15 28,5 130,2 
44 
Andre sektorer 
Bevilgede midler opgjort efter land pr. år 1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Polen 0 3 0 33 0 36 
Ungarn 0 0 15 0 0 15 
Rumænien 0 26 16 27 5 74 
Bulgarien 0 0 0 1,5 1,2 2,7 
Den Tjekkiske Republic 0 0 0 8 0 8 
Slovakiet 0 0 0 5 5 10 
Tjekkoslovakiet 0 20 34 0 0 54 
Albanien 0 0 4,4 0 0 4,4 
Litauen 0 0 9 22,5 1 32,5 
Ex-Jugoslavien 0 0 0 000 
DDR 14 0 0 0 0 14 
Letland 0 0 13,5 16 4,5 34 
Estland 0 0 9 10,5 1,5 21 
Slovenien 0 0 6,7 7,5 0 14,2 
programmer for flere lande 13,4 15,8 50,3 70,5 51,5 201,5 
lait 27,4 64,8 157,9 201,5 69,7 521,3 
45 
Phare's finansielle aktiviteter 
Phare-Programmets finansielle aktiviteter kan måles ud 
fra følgende parametre: 
• Forpligtelsernes størrelse sammenholdt med det årlige 
budget 
• Størrelsen af det kontraherede beløb 
• Betalingsbevillingernes størrelse sammenholdt med det 
budget for betalinger, der blev fastlagt ved årets 
begyndelse 
• Størrelsen af det udbetalte beløb 
• De samlede kontrakter og betalinger i procent af de 
samlede forpligtelser. 
Forpligtelserne på Phare's budget 
Siden programmet startede, har den procentdel af det 
årlige Phare-budget, der er blevet bevilget, altid ligget tæt 
på de 100% og nåede op på 99,9% af 1994-budgettet. Fig.l - Midler, som er bevilget, for hvilke der er 
indgået kontrakt, og som er betalt i 1990-1994 
(4 248,85 mio. ECU) (i mio. ECU) 
1990 1991 1992 1993 1994 
Størrelsen af det bevilgede beløb 
Phare har oplevet en voldsom stigning i kontrakterne, 
siden programmet startede. I 1990 blev der kun 
kontraheret 155 mio. ecu. Tallet steg til 293 mio. ecu i 
1991, 543 mio. ecu i 1992, 572 mio. ecu i 1993 og endelig 
660 mio. ecu i 1994 (jf. fig. 1). 
Figur 2 viser de samlede kontraherede midler ved 
slutningen af hvert budgetår. Det fremgår, at 
kontraheringen steg voldsomt i 1994, hvor de var fjorten 
gange så store som i 1990. • tilsagn • kontrakter udbetalinger 
Fig.2 - Kumulativ støtte bevilget, kontraheret 
og udbetalt 1990-1994 (i mio ECU) 
1990 1991 1992 1993 1994 
tilsagn • kontrakter udbetalinger 
46 
Det budgetår, som kontrakter indgået i de enkelte 
kalenderår vedrører, fremgår af fig. 3. 
Udbetalingerne sammenholdt med budgettet 
Phare-programmet udarbejder i begyndelsen af hvert år et 
budget for de midler, der skal udbetales i årets løb. I 1994 
blev over 99% af de bevilgede midler rent faktisk 
udbetalt. Fig. 3 - Kontrakter indgået pr. kalenderår 
(i mio ECU) 
'012,6 ! .003,6 
963,3 
1990 1991 1992 1993 1994 
budgettet budgettet budgettet budgettet budgettet 
92,4% 76,9% 59,4% 38,6% 19,1% 
% kontraheret pr. 31.12.94 
kontraheret i 1990 • kontraheret i 1991 
• kontraheret i 1992 • kontraheret i 1993 
• kontraheret i 1994 • endnu ikke kontrheret 
Finansieringsproceduren 
Hver etape af programmets løbetid, der starter med 
udarbejdelse af operationelle programmer, modsvares 
af en tilsvarende etape i udbetalingen af midler. 
Forpligtelse - Udarbejdelsen af operationelle program­
mer og de dertil hørende finansieringsforslag svarer til, 
hvad man kalder at forpligte bevillinger. Når et 
finansieringsforslag er blevet godkendt af Phare's 
forvaltningsudvalg og vedtaget af Kommissionen, siger 
man, at midlerne til forslaget er blevet forpligtet. Phare 
skal forpligte hele sit årlige budget inden for det år, 
som budgettet dækker, for ellers sendes de midler, der 
ikke er blevet forpligtet, tilbage til Den Europæiske 
Unions kasse. Betaling - Udbetalingen er sidste skridt i finansierings-
processen. Den finder sted i løbet af hele projektets 
løbetid, der kan vare i op til to eller tre år. 
Kontraheringen er den vigtigste foranstaltning i 
forbindelse med gennemførelsen af programmet. Det er 
fordi, det er den, der udløser Phare-midlerne og sætter 
gang i den konkrete iværksættelse ude i det virkelige 
liv. 
Kontrahering - Udbudsproceduren går forud for næste 
etape i finansieringen, der kaldes kontraheringen. Så 
snart en udbudsprocedure er vel gennemført, og der er 
underskrevet en kontrakt, siger man, at midlerne er 
kontraheret. 
47 
Det udbetalte beløb 
Den omtalte stigning i kontraheringen følges helt naturligt 
op af en stigning i udbetalingerne, men med en vis 
forsinkelse, eftersom betalingerne fordeler sig ud over 
hele kontraktperioden. Udbetalingerne kan nogle år 
overstige de kontraherede beløb. Det skyldes, at 
Kommissionen udbetaler forskud til programmets 
forvaltningsenheder i partnerlandene, således at de kan 
opfylde deres kontraktlige og betalingsmæssige 
forpligtelser. 
Betalingerne steg imidlertid betydeligt i 1994, hvor der 
blev udbetalt 731 mio. ecu (jf. fig. 1). Det er en stigning 
på 38% i forhold til året før, og fire gange så meget som i 
1990. 
De budgetår, som det enkelte års betalinger vedrører, 
fremgår af figur 4. Fig. 4 - Udbetalinger i hvert budgetår 
(i mio ECU) 
1.012,6 .003,6 
963,3 
1990 1991 1992 1993 
budgettet budgettet budgettet budgettet 
95,9% 51,4% 62,1% 32,4% 1994 
budgettet 
7,7% 
De samlede kontraherede midler og betalinger i 
procent af de samlede forpligtelser. 
Begge disse procentsatser er blevet væsentligt forbedret i 
løbet af den periode, hvor Phare-programmet har 
eksisteret (jf. fig. 5). I 1990 blev kun 31% af midlerne 
bevilget, og 35% blev udbetalt. I slutningen af 1994 var 
disse to tal steget til henholdsvis 52 og 50% af de 
indgåede forpligtelser. % udbetalt pr. 31.12.94 
udbetalt i 1990 « udbetalt i 1991 
• udbetalt i 1992 • udbetalt i 1993 
• udbetalt i 1994 • endnu ikke betalt 
Fig. 5 - Kumulative kontrakter og udbetalinger 
1990-1994 
1990 1991 1992 1993 1994 
kumulative kontrakter 
i procent af 
kumulative tilsagn 31% 36% 44% 48% 52% 
kumulative udbetalinger 
i procent af 35% 36% 39% 43% 50% 
kumulative kontrakter 
48 
Større projekter indledt i 1994l 
Landbrug 
Landbrugs- og ejendomsregistreringsprogram 
Den Tjekkiske Republik 4,5 mio. ECU 
Landbrugs- og ejendomsregistreringsprogram 
Slovakiet 5 mio. ECU 
Program for kreditgivning, udvidelse 
af markedet for landejendomme og 
omstrukturering af forarbejdningen 
af landbrugsvarer 
Albanien 5 mio. ECU 
Omfordeling af midlerne fra 1993-Programmet til 
landbrugssektoren og landdistrikterne 
Polen 2,5 mio. ECU 
Uddannelse og sundhed 
Regionalt samarbejde om fjernuddannelse 
Alle 3 mio. ECU 
Regionalt program for industriejendomme 
Alle 0,8 mio. ECU 
Forsknings- og udviklingssamarbejde 
inden for net 
Alle 4 mio. ECU 
Program for erhvervsuddannelsesreformer 
Slovakiet 4 mio. ECU 
Program for en reform af erhvervsuddannelsen 
Rumænien 25 mio. ECU 
Program omstrukturering af sundhedssektoren 
Albanien 5 mio. ECU 
Program for den nationale uddannelsesfond 
Den Tjekkiske Republik 2 mio. ECU 
Program for erhvervsuddannelsesreformer 
Estland 3 mio. ECU 
Program for styrkelse af forbindelserne mellem 
uddannelse og erhvervsliv 
Ungarn 8 mio. ECU 
Program for erhvervsuddannelsesreformer 
Letland 3 mio. ECU 
Program for erhvervsuddannelsesreformer 
Litauen 4 mio. ECU 
1 Nedenfor følger en fortegnelse over betegnelserne på alle de større 
projekter, der blev indledt i 1994 inden for hver enkelt sektor, samt 
navnet på det Pågældende land og det hertil svarende budget. Kontrakter 
under 500 000 ECU er ikke nævnt. Program for udvikling af arbejdsmarkedet 
Slovakiet 3,5 mio. ECU 
Program for erhvervsuddannelsesreformer 
Slovenien 3 mio. ECU 
Miljø 
Program for miljøbeskyttelse 
Litauen 
Program for forureningsovervågning 
og miljølovgivning 
Estland 
Program for udvikling af vandforsyning 
i landdistrikter 
Letland 
Program for skovbeskyttelse 
Polen 1 mio. ECU 
2,5 mio. ECU 
2,5 mio. ECU 
12 mio. ECU 
Energi 
Harmonisering af europæiske 
energipolitikker og -strategier, 
sammenkobling af energinet 
Alle 
Reduktion af emissioner af svovldioxid 
Bulgarien 
Energi- og miljøprogram 
Ungarn 
Energiprogram (effektivitetsstrategi) 
Slovakiet 
Program for energisektoren 
Estland 
Program for energisektoren 
Litauen 
Program for energi og miljø 
Slovenien 
Infrastruktur 
Program for transportmæssige 
infrastruktur 
Rumænien 
Udviklingsprogram for 
transportmæssige infrastruktur 
Bulgarien 13 mio. ECU 
15 mio. ECU 
15,5 mio. ECU 
4 mio. ECU 
3 mio. ECU 
6,9 mio. ECU 
2 mio. ECU 
25 mio. ECU 
12 mio. ECU 
49 
Udviklingsprogram for 
transportmæssige infrastruktur 
Litauen 4,6 mio. ECU 
Infrastrukturelt program 
(transport, energi, miljø) 
Slovakiet 6,5 mio. ECU 
Program for transport 
Albanien 3 mio. ECU 
Generelt infrastrukturelt program 
Bulgarien 10,6 mio. ECU 
Program for udvikling af 
transport infrastrukturen 
Ungarn 18 mio. ECU 
Program for transport, kommunikation 
og forvaltning af vandressourcer 
Ungarn 3 mio. ECU 
Program for udvikling af transport 
infrastrukturen 
Polen 35 mio. ECU 
Program for modernisering 
af grænseovergange 
Ungarn 8 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Grækenland og Italien 
Albanien 20 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Grækenland 
Bulgarien 25 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Tyskland 
Den Tjekkiske Republik 25 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Tyskland 
Polen 55 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Italien 
Slovenien 4 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Danmark 
Estland 3 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Danmark 
Letland 3 mio. ECU Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Danmark 
Litauen 5 mio. ECU 
Program for grænseoverskridende 
samarbejde med Danmark 
Polen 3,8 mio. ECU 
Grænseoverskridende 
miljøsamarbejdsprogram 
Alle 3 mio. ECU 
Udvikling af den private sektor og 
virksomhedsomstrukturering 
Program for økonomisk udvikling 
(privatisering og virksomhedsomlægning, 
bankvirksomhed, offentlige finanser og 
regnskabsaflæggelse) 
Estland 8 mio. ECU 
Udviklingsprogram for den private sektor 
Ungarn 16,5 mio. ECU 
Program for udvikling af den private sektor 
Letland§ 10,5 mio. ECU 
Program for økonomisk udvikling 
Litauen 12,5 mio. ECU 
Program for udvikling af den private sektor 
Slovakiet 5 mio. ECU 
Program for udvikling af SMV 
Alle 10 mio. ECU 
Program for udvikling af finanssektoren 
Polen 20 mio. ECU 
Program for masseprivatisering 
Bulgarien 3 mio. ECU 
Program for virksomhedsomlægning, 
privatisering og energi 
Polen 11 mio. ECU 
Program for SMV og regional udvikling 
Rumænien 18,4 mio. ECU 
Reform af offentlige institutioner 
og forvaltninger 
Forbrugerbeskyttelse på regionalt plan 
Alle 2 mio. ECU 
50 
Regionalt program for ophavsretlig beskyttelse 
Alle 2 mio. ECU 
Udviklingsprogram for det civile samfund 
Den Tjekkiske Republik 2 mio. ECU 
Moderniseringsprogram for det statistiske 
informationssystem 
Rumænien 4,6 mio. ECU 
Program for omlægning af toldvæsenet 
Letland 2,5 mio. ECU 
Program for modernisering af 
den lettiske stats Statistiske Komité 
Letland 1,5 mio. ECU 
Moderniseringsprogram for Litauens 
Statistiske Departement 
Litauen 1 mio. ECU 
Program for omlægning af toldvæsenet 
Litauen 1 mio. ECU 
Program for reformer af den offentlige 
forvaltning 
Rumænien 5 mio. ECU 
Program for udvikling af det civile 
samfund 
Bulgarien 1,2 mio. ECU 
Program for arbejderbeskyttelse 
Polen 5 mio. ECU 
Støtteprogram for decentraliserede 
aktiviteter 
Polen 10 mio. ECU 
Program for udvikling af turismen 
Rumænien 5 mio. ECU 
Program for udvikling af det civile samfund 
Rumænien 5 mio. ECU 
Støtteprogram for den offentlige forvaltning 
Slovakiet 4 mio. ECU 
Social udvikling 
Program for en social beskyttelsesreform 
Den Tjekkiske Republik 6 mio. ECU 
Program for en social sikringsreform 
Slovakiet 6 mio. ECU 
Program for arbejdsmarkedsudvikling 
Den Tjekkiske Republik 6 mio. ECU Multinationale programmer 
Link Inter European NGOs (LIEN) 
Budget 5 mio. ECU 
Telekommunikationstjenester og postbetjening 
Budget 1 mio. ECU 
Transportprogram 
Budget 30 mio. ECU 
Supplerende program for multinationalt 
statistisk samarbejde 
Budget 17 mio. ECU 
Program for konkurrencebeskyttelse 
Budget 2 mio. ECU 
Program for forbedring af veterinær 
diagnosticering og kontrol 
Budget 6 mio. ECU 
Støtteprogram for Kommissionen for 
De Europæiske Fællesskaber til gennemførelse 
af TEMPUS og til personaleudvikling inden 
for erhvervsuddannelsessektoren 
Budget 2,6 mio. ECU 
Andet 
Generel facilitet for faglig bistand (GTAF) 
Slovenien 12,5 mio. ECU 
Generel facilitet for faglig bistand (GTAF) 
Albanien 4,6 mio. ECU 
Generel facilitet for faglig bistand (GTAF) 
Estland 1,5 mio. ECU 
Generel facilitet for faglig bistand (GTAF) 
Den Tjekkiske Republik 9 mio. ECU 
Generel facilitet for faglig bistand (GTAF) 
Estland 1,5 mio. ECU 
Generel facilitet for faglig bistand (GTAF) 
Litauen 1 mio. ECU 
Generel teknisk know-how og faglig støtte 
Slovakiet 5 mio. ECU 
Informationsprogram om Europa-aftaler 
Bulgarien 1,2 mio. ECU 
Program for en fleksibel tjeneste 
for faglig bistand (Fiesta III) 
Polen 22 mio. ECU 
51 
Multinationale programmer under 
gennemførelse i 1994 
Den multinationale programmering i 1994 støttede 
følgede nøgleområder: 
• Infrastruktur 
• Miljø og nuklear sikkerhed 
. Almen uddannelse, sundhed, erhvervsuddannelse og 
forskning 
• Privatsektorudvikling og virksomhedsstøtte. 
Infrastruktur 
Transport - indledt i 1992 
Budget 75 mio. ECU 
Målsætninger: 
• At genopbygge og forbedre transportmæssige infra­
strukturer 
• At fremme den igangværende integration af Vest- og 
Østeuropa 
• At bistå med koordineringen af forskellige faglige 
bistands- og erhvervsuddannelsesaktiviteter. 
Projekter: 
Infrastruktur/grænseovergangskomponent 
Erhvervsuddannelse med sigte på lufttrafiktjenester 
(ATS) 
Transeuropæiske motorveje og transeuropæiske 
jernbaner (EMP/PER) 
Sektorundersøgelseskomponent 
Udvikling af et integreret transportinformationssystem 
(ITS) 
Program for fjernelse af grænseoverskridende flaske­
halse 
Præ-investeringsaktiviteter 
Regionale undersøgel ser/seminarer. 
Telekommunikation - indledt i 1992 
Budget 8 mio. ECU 
forberedelsen af Målsætninger: 
• At supplere de nuværende 
• At støtte identificeringen og 
investeringsrelaterede projekter 
• At uddanne personalet på det lovgivningsmæssige og 
driftsmæssige område. 
Projekter: 
. Uddannelsesmoduler 
Regulering af telekommunikationssektoren 
Ledelse af et telekommunikationsselskab 
Personaleledelse 
Markedsføring og salg af 
telekommunikationsprodukter og -tjenester Indførelse af ny teknologi 
Styring af edb-systemer inden for telekommunikation. 
Energi - indledt i 1992 (forventes afsluttet i 1994) 
Budget 25 mio. ECU 
Målsætninger: 
• At øge samarbejdet mellem øst og vest 
• At forbedre energiplanlægningen, udbud- og efters-
pørgselsproblemer, effektivitet og besparelses-
foranstaltninger, miljømæssige og andre sikkerheds­
foranstaltninger. 
Projekter: 
Undersøgelse af en sammenkobling af naturgasnet 
Undersøgelse vedrørende rent kul 
Koordinering af naturgas strategier i de baltiske stater 
Venskabsaftaler/uddannelsesforanstaltninger 
Harmonisering af energipolitikker. 
Toldvæsen - indledt i 1994 
Budget 2 mio. ECU 
Målsætninger: 
• At indføre en ny toldkodeks i Phare-landene 
• At videreføre kampen mod ulovlig transport af nukleart 
affald. 
Projekter: 
. Modernisering af toldlaboratorier 
• Faglig bistand til og uddannelse af nationale 
toldmyndigheder og -embedsmænd. 
Miljø og nuklear sikkerhed 
Miljø - indledt i 1991 
Budget 46 mio. ECU 
Målsætning: 
• At tilskynde til udvikling af anlægsinvesteringer på 
miljøområdet ved at yde planlægnings- og 
gennemførelsesstøtte til Projektudarbejdelsesudvalg 
(PPC), donorer, banker og Phare-samarbejdslande. 
Projekter: 
Integreret miljøprogram for Donau 
Regionalt miljøprogram for den sorte trekant 
CORINE/telemålingsprogram 
Forskningsprogram vedrørende luftforurening og 
sundhed 
Miljøsituationsrapport 
Regionalt miljøcenter for Central- og Østeuropa 
Regionalt miljøprogram for Sortehavet 
Regionalt program for Østersøen. 
52 
Almen uddannelse, sundhed, 
erhvervsuddannelse og forskning 
ACE (EF-indsats for samarbejde inden for økonomi) 
- indledt i 1991 
Budget 22,5 mio. ECU 
Målsætninger: 
• At styrke reformen af den intellektuelle proces samt 
liberalisering 
• At øge udvekslingen af videnskabelig og 
ledelsesmæssig viden mellem de liberale erhverv og 
akademiske forskere. 
Projekter: 
• Stipendier 
• Konferencer 
• Forskning. 
COSINE (Cooperation for Open Systems 
International Networking in Europe) - indledt i 1991 
Budget 6,5 mio. ECU 
Målsætning: 
. At udstyre de central- og østeuropæiske landes 
forsknings- og udviklingsfællesskab med fælles­
europæiske netværkstjenester. 
Fjernundervisning - indledt i 1994 
Budget 3 mio. ECU 
Målsætninger: 
• At prøvekøre et program for fjernuddannelse 
• At bistå uddannelsessystemet med at løse de 
problemer, det står over for, og med at tilpasse sig 
behovet inden for et erhvervsliv i hastig forandring. 
Projekter: 
• Generelle foranstaltninger 
personaleuddannelseskurser 
. Grundlæggende infrastruktur 
• Regional koordineringsenhed 
. Gennemførelse 
. Indkøb af udstyr. 
Narkotikabekæmpelse - indledt 
Budget og forsøgsbaserede 
1992 
12 mio. ECU 
Målsætning: 
. At træffe foranstaltninger og levere know-how til at 
kontrollere den ulovlige handel med narkotika. Projekter: 
• Foranstaltninger mod ulovlig anvendelse af kemiske 
udgangsstoffer 
• Foranstaltninger mod hvidvaskning af penge 
• Udvikling af et narkotikainformationssystem 
• Støtte til efterspørgselsreducerende programmer 
• Udarbejdelse af et tværfagligt uddannelsesprogram om 
narkofænomenet og dets konsekvenser 
• Kontrol af ulovlig produktion og smugling 
• Foranstaltninger med sigte på at kontrollere produktion 
af og handel med psykotrofiske stoffer og hermed 
beslægtede kemiske og farmaceutiske produkter. 
Offentlig administration 
SIGMA (Støtte til forbedring af ledelse og forvaltning 
i de central- og østeuropæiske lande) - indledt i 1992 
Budget 11 mio. ECU 
Målsætninger: 
• At yde kort- og langsigtet støtte til at udvikle 
sammenhængende reformstrategier 
• At bistå myndighederne i samarbejdslandene med at 
håndtere ændringerne som følge af de institutionelle 
reformer og bevæge sig bort fra centraliseringen 
• At støtte udviklingen af effektive og funktionsdygtige 
offentlige institutioner, som kan understøtte 
markedsøkonomierne, danne grundlag for et 
pluralistisk ledelsessystem og sikre almenvellet. 
Indsatsområder for støtten: 
• Styring af den taktiske planlægning (for eksempel 
organisation og procedurer, som støtter Ministerrådet) 
• Budgetlægning og finansiel styring (for eksempel 
budgetlægnings- og revisionssystemer) 
• Forvaltning af offentlige tjenester (for eksempel 
tjenestemandslov, betalingssystemer) 
• Kontrol over administrationen (for eksempel 
appelmekanismer, samt støtte til reformorganer) 
. Forvaltning af omlægningen (for eksempel opbygning 
af konsulentkapacitet af egen avl). 
Statistik - indledt i 1991 
Budget 22,5 mio. ECU 
Målsætning: 
• At udvikle statistiske informationssystemer til støtte for 
og overvågning af de økonomiske reformer. 
53 




ISSN 0254-1459 • Kom (95) 366 endelig udg. • DOKUMENTER • DA • Katalognummer: CB-CO-95-392-DA-C 
ISBN 92-77-92084-X • Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 
Europa-Kommissionen • Phare Informationskontoret • Generaldirektorat for Eksterne Forbindelser: 
Europa og De Nye Uafhængige Stater. Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik, Kommissionens Delegationer (GD IA) 
Kontoradresse Aarlenstraat 88 1/06 Rue d'Arlon B-1040 Bruxelles Tlf. (+32-2) 295 25 85 / 296 60 65 / 296 10 70 Danish 
Postadresse AN 88 1/06 Wetstraat 200 Rue de la Loi B-1049 Bruxelles Fax (+32-2) 231 04 41 P/DA/08.95/01/02/1 l/B