20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/1 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Udkast til Rådets afgørelse om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 1986 for det europæiske 
strategiske forsknings- og udviklingsprogram vedrørende informationsteknologi (ESPRIT) 
(85/C 332/01) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab, 
under henvisning til Rådets afgørelse 84/130/EØF af 
28. februar 1984 (') om fastlæggelse af et fællesskabs­
program af forsknings- og udviklingsprojekter inden 
for informationsteknologi (ESPRIT), særlig artikel 3, 
stk. 2, 
under henvisning til det af Kommissionen fremlagte 
forslag til arbejdsprogram, og 
ud fra følgende betragtninger: 
det udvalg, der omtales i artikel 4 i Rådets afgørelse 
84/130/EØF, er blevet hørt; 
de identificerede projekter falder klart inden for de 
områder, som er anført i det tekniske bilag til afgørel­
sen om fastlæggelse af ESPRIT-programmet; 
de faktiske behov i forbindelse med Fællesskabets 
bidrag til nye projekter, som ikke overskrider den grænse, der er omtalt i artikel 6 i Rådets afgørelse 84/ 
130/EØF, er blevet omhyggeligt analyseret med det 
resultat, at der er opnået en vis fleksibilitet — 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Arbejdsprogrammet for ESPRIT, således som det frem­
går af bilaget, vedtages for 1986. 
Artikel 2 
Det tilstræbes, at 25 % af Fællesskabets samlede bidrag 
til nye projekter tildeles nye projekter, som ikke over­
skrider den grænse, der er omtalt i tredje led i artikel 6, 
stk. 2, i Rådets afgørelse 84/130/EØF. 
Artikel 3 
Denne afgørelse træder i kraft den 
(') EFTnr. L 67 af 9. 3. 1984, s. 54. 
Nr. C 332/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
BILAG 
ESPRIT-ARBEJDSPROGRAM FOR 1986 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
0. INDLEDNING 3 
1. DELPROGRAM 1: AVANCERET MIKROELEKTRONIK 8 
F&U-område 1.1. MOS-teknologi under 1 um 9 
1.2. Bipolær teknologi under 1 um 10 
1.3. Datamatstøttet konstruktion (CAD) 12 
1.4. Integrerede kredsløb af compound halvledere 15 
1.5. Optoelektronik . 17 
1.6. Avanceret displayteknologi 19 
1.7. Generelle forskningsemner 19 
2. DELPROGRAM 2: PROGRAMMELTEKNOLOGI 23 
F&U-område 2.1. Teorier, metoder og værktøjer 23 
2.2. Forvaltningsmæssige og industrielle aspekter 28 
2.3. Fælles miljø 29 
2.4. Evaluerings- og demonstrationsprojekter 31 
3. DELPROGRAM 3: AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING (AIB) 32 
F&U-område 3.1. Videnteknik 32 
3.2. Eksterne grænseflader 35 
3.3. Lagring af information og viden 38 
3.4. Datamatarkitekturer 39 
3.5. Konstruktions- og systemaspekter 41 
3.6. Fokuseringsprojekter 42 
4. DELPROGRAM 4: KONTORSYSTEMER 42 
F&U-område 4.1. Læren om kontorsystemer og ergonomi 44 
4.2. Avancerede terminalarbejdspladser og menneske/maskine­
grænseflader 46 
4.3. Kommunikationssystemer 51 
4.4. Avancerede multimedielagrings- og genfindingssystemer 53 
4.5. Integrerede kontorinformationssystemer 55 
5. DELPROGRAM 5: DATAMATINTEGRERET FABRIKATION 56 
F&U-område 5.1. Integreret systemarkitektur 56 
5.2. Datamatstøttet konstruktion og produktudvikling (CAD/CAE) . 57 
5.3. Datamatstøttet fabrikation (CAM) 59 
5.4. Fleksible fabrikationssystemer 60 
5.5. Delsystemer og komponenter 62 
5.6. CIM-systemanvendelser 63 
20. 12.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/3 
INDLEDNING 
Dette kapitel er en integrerende del af 1986-arbejdsprogrammet for ESPRIT og er nødvendigt 
for den rette fortolkning af dette program 
0.1. BAGGRUND 
Det europæiske økonomiske Fællesskab har sat 
det europæiske strategiske program for forskning 
og udvikling vedrørende informationsteknologi 
(ESPRIT) i gang. Sigtet med ESPRIT-programmet 
er at fremme prækonkurrencemæssig fælles forsk­
ning og udvikling inden for informationsteknologi 
gennem samarbejdsprojekter i Det europæiske 
Fællesskab, som delvis finansieres af Fællesska­
bet. Der er inden for ESPRIT etableret et forvalt­
ningsprogram, det årlige arbejdsprogram, således 
at der bedre kan gøres rede for ESPRIT-program­
met og det bedre kan kontrolleres. Hvert år ajour­
fører Kommissionen i samråd med ESPRIT's for­
valtningsudvalg dette dokument, hvorefter det 
forelægges Rådet til godkendelse. og teknologiske udviklingsprogrammer uden 
for Fællesskabet. 
0.3. DISPOSITION 
Efter indledningskapitlet følger 5 hovedkapitler, 
der hver svarer til et af ESPRITs tekniske delpro­
grammer. 
Opdelingen af ESPRIT-F&U i 5 delprogrammer er 
stort set forårsaget af, at Fællesskabet skal kunne 
administrere opgaven. I praksis er de tekniske del­
programmer knyttet sammen, og i arbejdsprogram­
met er de væsentlige afhængighedsforhold anført. 
Dette er det tredje arbejdsprogram, og det omfatter 
perioden 1986-1990. Hvert delprogram er opdelt i et antal F&U-områ-
der, og disse er igen opdelt i F&U-emner og -pro­
jekter. 
0.2. FORMÅL 
1986-arbejdsprogrammet for ESPRIT har til for­
mål: Hvert F&U-emne er detaljeret beskrevet med angi­
velse af, hvorledes arbejdet fra tidligere år (i dette 
tilfælde 1983 og 1984) forventes videreført, og 
hvilket arbejde der forventes påbegyndt i 1985. 
at tjene som rettesnor for potentielle forslags­
stillere ved at anføre målet for ESPRIT-
arbejdsprogrammet som helhed 
at beskrive projektområder og deres indbyrdes 
sammenhæng, herunder beskrivelser af 
arbejde, der er sat i gang efter indkaldelsen af 
forslag i 1984 og 1985 0.4. ESPRIT-GRUNDIDEEN 
Grundideen med ESPRIT er at skabe det teknolo­
giske grundlag, som sætter Fællesskabet i stand til 
at udnytte de muligheder, der ligger i den nye 
informationsteknologi (IT), for at fremme samar­
bejde og bane vejen for fremkomst af europæiske 
standarder. 
at danne ramme for vurdering og revision af 
igangværende projekter, således at deres for­
løb kan bedømmes dels for sig, dels i forhold 
til hinanden 
at fungere som referencedokument i forbin­
delse med koordinering af aktiviteter under 
ESPRIT og andre programmer på fællesskabs­
plan og nationalt plan, samt at tjene som 
grundlag for sammenligning mellem ESPRIT ESPRIT er det fællesskabsprogram, der er udfor­
met specielt med henblik på prækonkurrencemæs­
sig F&U, hvor samarbejde på fællesskabsplan tje­
ner et virkeligt formål. Samarbejdet skal tilveje­
bringe den nødvendige kritiske masse, samle den 
nødvendige ekspertise, der ellers er spredt over 
Fællesskabet, eller skabe muligheder for at udvide 
markeder. Ved at skabe rammerne for samtidig at 
benytte flere tekniske indfaldsvinkler fører 
ESPRIT endvidere til samarbejde mellem firmaer 
indbyrdes og mellem firmaer og højere læreanstal­
ter 
Nr. C 332/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
Det, at ESPRIT er prækonkurrencemæssigt, kræ­
ver områder, hvor der er markedsmuligheder at 
udnytte om 5-10 år, og dermed befinder ESPRIT 
sig mellem på den ene side grundforskning og på 
den anden side anvendt forskning og industrielt 
udviklingsarbejde. Førstnævnte retter sig normalt 
ikke efter industriens prioritering, og sidstnævnte 
opfylder afgrænsede kortsigtede behov. 
Ved udvælgelsen og defineringen af de IT-områ-
der, ESPRIT burde omfatte, har to faktorer været 
af betydning: 
(i) tilstrækkelig beherskelse af basisteknologi, 
(ii) faciliteter, som kan tilpasses ændringer i mar­
kedsbehov, hvorved kendskabet til markeder 
kan gives større indflydelse på udviklingen af 
teknologi. 
Der er fem områder eller delprogrammer, der har 
strategisk betydning for Fællesskabet. 
DELPROGRAM 1 —AVANCERET 
MIKROELEKTRONIK 
I forbindelse med dette delprogram omfatter avan­
ceret mikroelektronik alle de forsknings- og udvik­
lingsaspekter, der vedrører tilvejebringelse' af de 
fysiske elementer til datafangst, -behandling, 
-lagring, -transmission og -udlæsning, som 
moderne informatikprodukter kræver; den udgør 
således materielgrundlaget for informationstekno­
logiindustrien. 
Dette delprogram er koncentreret om de områder, 
der er allervigtigst for, at Europa kan bibeholde 
sin konkurrenceevne, for så vidt angår forsyning af 
den europæiske IT-industri med disse nødvendige 
byggesten med de ønskede egenskaber, i den for­
nødne mængde og til en konkurrencedygtig pris. 
DELPROGRAM 2 —PROGRAMMELTEKNOLOGI 
Delprogrammet for programmelteknologi tager 
sigte på at stille effektive og omkostningseffektive 
metoder til industriel produktion af programmel af 
høj kvalitet til rådighed på fællesskabsplan og 
skulle føre til hurtigere indførelse af nye produkter 
og til nedbringelse af livscyklusomkostningerne i 
programmel. 
Delprogrammet skal beskæftige sig med teorier, 
metoder og værktøjer, der giver programmelpro­
duktionen et sundt teknisk grundlag, projektsty­
ring og industrielle aspekter for at indsætte disse i forretnings- og industrisammenhæng, et fælles, 
integreret programmelfremstillingsmiljø og 
demonstration af nye programmelproduktionsme­
toders effektivitet. 
DELPROGRAM 3 —AVANCERET 
IN FORMÅ TIONSBEHANDLING 
Under dette delprogram søges der midler til for­
bedring af datamatsystemers ydeevne og effektivi­
tet ved at udnytte fremskridt inden for 4 nøgleom­
råder, nemlig videnteknik, herunder udvikling af 
teknikker for erhvervelse, repræsentation og hånd­
tering af viden; eksterne grænseflader, dvs. gen­
kendelse, forståelse og syntese af signaler; infor­
mations- og videnlagring, der omfatter udviklin­
gen inden for data- og videnbaser, teknikker for 
tilgang til disse baser samt avancerede lagerenhe­
ders fysiske egenskaber og arkitektur; datamat­
arkitektur, dvs. udvikling af nye datamatarkitektu­
rer og de hermed forbundne programmeringsmil­
jøer med særlig vægt på anvendelse af samtidig­
hedsprincippet (concurrency). 
DELPROGRAM 4 —KONTORSYSTEMER 
Udviklingen af kontorsystemer står bl.a. over for 
udfordringer som at opnå forståelse af og give 
støtte til kontormedarbejderes opgaver i stedet for 
blot at levere en teknologisk ajourføring af traditi­
onelle kontorfunktioner, at opnå forbedringer af 
grænsefladerne mellem menneske og system, så 
der bliver mulighed for, at kontorsystemerne kan 
udnyttes af et bredt spektrum af kontormedarbej­
dere, samt at udvikle systemorienterede angrebs­
vinkler på kontorproblemer. 
Delprogrammet består af 5 områder: 
Læren om kontorsystemer og ergonomi 
Avancerede terminalarbejdspladser og menne­
ske/maskine-grænseflader 
Kommunikationssystemer 
Avancerede systemer til lagring og genfinding 
Integrerede kontorinformationssystemer. 
DELPROGRAM 5 — DATAMATINTEGRERET 
FABRIKATION 
De to hovedformål med CIM-delprogrammet er 
for det første at skabe et miljø i Fællesskabet, 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/5 
hvori »multivendor« automatiserede produktions­
systemer kan implementeres således, at det resulte­
rende integrerede system har et minimum af funk­
tionel overlapning og et maksimum af tilslutnings­
muligheder, og for det andet at støtte individuelt 
arbejde inden for udvalgte delsystemer, grænsefla­
der og værktøjer, hvis udvikling eller forbedring 
menes at have strategisk værdi for Fællesskabets 
industri, og hvis konstruktionsmål er i overens­
stemmelse med miljøets generelle arkitektur. 
Arbejdet inden for delprogrammet vedrører alle 
krav, der stilles inden for produktion, lige fra plan­
lægnings- og konstruktionsstadiet til tidstro pro­
duktionskontrol. Det omfatter datamatstøttet kon­
struktion (CAD), datamatstøttet produktudvikling 
(CAE), datamatstøttet fabrikation (CAM), flek­
sible maskinbearbejdnings- og montagesystemer, 
robotteknik, afprøvning og kvalitetskontrol. 
0.5. PROGRAMUDFØRELSE OG INFRASTRUKTUR 
Kommissionen leder og følger udførelsen af pro­
grammet. 
Kommissionen er endvidere ansvarlig for den for 
programmets udførelse nødvendige infrastruktur. 
En del af infrastrukturen er det såkaldte Informa­
tion Exchange System (I ES). En anden del er 
spredning af resultater og rapporter samt indsam­
ling af informationer. En tredje del drejer sig om 
forholdet mellem F&U-arbejdet og standardise-
ringsaktiviteter. 
Informationsudvekslingssystemet (IES) tjener som 
redskab i forvaltningen af ESPRIT. IES er et 
IT-baseret datakommunikationssystem til udveks­
ling af oplysninger mellem de forskellige deltagere 
i ESPRIT-projekterne, deres egen ledelse og plan-
lægningsorganer samt de fællesskabsinstitutioner 
og nationale administrationer, der er involveret i 
program- eller projektforvaltning. 
Mange af ESPRIT's projekter kommer til at danne 
det videnskabelige og tekniske grundlag for senere 
standardiseringsaktiviteter. På den anden side vil 
visse demonstrationer af samspil mellem standar­
der kræve en yderligere indsats; den slags arbejde 
vil blive betragtet som en del af infrastrukturen. 
Arbejdet henimod standardisering vil blive udført 
i henhold til de retningslinjer, som er vedtaget i 
den generelle IT-standardiseringspolitik og kom­
mer ikke til at duplikere arbejde, som udføres af 
andre organisationer eller programmer. Indsamling af informationer samt spredning af de 
opnåede resultater under ESPRIT-programmet er 
en vigtig del af ESPRIT-programmet. Målet er 
hurtig anvendelse af forskningsresultater fra 
ESPRIT-programmet i Fællesskabets industri, og 
at sørge for den bedst mulige basis for planlæg­
ning og styring af ESPRIT-programmet, samt for 
projektdeltagerne. Til dette formål bruges klassi­
ske mekanismer som publikationer, workshops og 
møder samt nyere elektroniske kommunikations­
metoder som for eksempel IES. 
0.6. TELEKOMMUNIKATION 
Da de første ESPRIT-planer blev skitseret, 
erkendte man, at telekommunikation udgør en vig­
tig del af informationsteknologien. På det tids­
punkt blev emnet imidlertid ikke medtaget for sig. 
I september 1983 udarbejdede Kommissionen en 
meddelelse til Rådet, hvori det påvistes, at tele­
kommunikationens betydning for den økonomiske 
udvikling i Fællesskabet er voksende, og der blev 
foreslået seks rækker aktioner på dette område. 
I den anden handlingsretningslinje stilles der krav 
om F&U-samarbejde og arbejdsdeling i den præ-
konkurrrencemæssige fase. I 1984 iværksatte 
Kommissionen i forening med en række større 
europæiske Firmaer og de nationale teleadmini­
strationers laboratorier et planlægningsarbejde 
inden for telekommunikation (Planning Exercise 
in Telecommunications — PET). Målet var at vur­
dere de fordele, der kunne være ved at angribe 
fastlæggelse af det behov for teknologisk udvik­
ling, der skal tilfredsstilles for at sætte Fællesska­
bet i stand til at indføre integreret bredbåndskom­
munikation (IBC) fra 1995, fra et fællesskabs-
synspunkt. 
På baggrund af resultaterne af dette planlægnings­
arbejde har Kommissionen sendt Rådet et forslag i 
to dele: 
— Definering af en IBC-referencemodel, der 
skal benyttes til nøjagtig fastlæggelse af det 
videre forløb i et planlagt F&U-program 
inden for telekommunikation med henblik på 
indførelse af IBC; 
— En række teknologivurderingsaktiviteter, der 
først og fremmest skal støtte udviklingen af 
referencemodellen. 
Rådet vedtog dette forslag i juli 1985, og definiti-
onssfasen for et program for »F&U inden for 
Nr. C 332/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
avanceret kommunikationsteknologi for Europa 
(RACE)« er under opstart og kommer til at trække 
på resultaterne af de relevante ESPRIT-projekter; 
der vil blive sørget for behørig koordinering af de 
to programmer. 
0.7. PROJEKTTYPER 
I 1986-arbejdsprogrammet for ESPRIT skelnes der 
mellem A- og B-projekter. De defineres således: 
A-projekter er projekter, der er beskrevet i ar­
bejdsplanen med angivelse af specifikke delmål. 
De kræver sædvanligvis anselige ressourcer, såvel 
menneskelige som finansielle, og betydelig velde­
fineret og stabil infrastruktur. 
B-projekter falder ind under »forskningsemner«, 
som er retningsgivende, men ikke udgør nogen 
udtømmende liste. De kræver sædvanligvis færre 
ressourcer, men kan alligevel gøres til genstand for 
målrettet forvaltning og regelmæssig revision lige­
som de større projekter. 
0.8. PROGRAMMETS AKTUELLE SITUATION 
Dette arbejdsprogram beskriver arbejde, som er i 
gang som følge af indkaldelsen af forslag i 1984, 
eller som sandsynligvis begynder efter indkaldel­
sen af forslag i 1985. Handlingsforløbet har været 
følgende: 
Den 30. december 1983 blev der offentliggjort en 
forhåndsmeddelelse om deltagelse i ESPRIT-
hovedprogrammet. Ministerrådet godkendte den 
28. februar 1984 programmet for en første fem­
årsperiode. 1984-arbejdsprogrammet blev offent­
liggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Den første indkaldelse af forslag til hovedpro­
grammet fandt sted den 21. marts 1984. Der blev 
modtaget henved 450 forslag, som blev evalueret i 
løbet af maj og juni 1984. Der blev i juli 1984 
udarbejdet en indstillingsliste med henblik på 
detailforhandlinger og endelig godkendelse. Yder­
ligere blev en stor del af det arbejde, der var udført 
under den tidligere pilotfase, kombineret med 
hovedprogrammet. 
Den anden indkaldelse af forslag førte til et lig­
nende handlingsforløb i 1985, hvor der blev mod­
taget og evalueret 400 forslag, hvorefter der i juli 
1985 opnåedes enighed om en indstillingsliste til 
forhandlinger. For at styrke indsatsen inden for 
programmelteknologi blev der med henblik på 
bedre dækning af arbejdsprogrammet offentlig­gjort en supplerende indkaldelse af forslag i sep­
tember. 
Med henblik på deltagelse i IES-udvikling og -tje­
nester blev der den 14. juli 1984 offentliggjort en 
indkaldelse af forslag; der indkom 25 svar, som er 
blevet evalueret, og der er tildelt flere kontrakter. 
0.9. ARBEJDSPROGRAMMETS OMFANG OG 
FORTOLKNING 
1986-arbejdsprogrammet omhandler perioden 
1986-1990, og det er tilstrækkeligt til, at det dæk­
ker de længste projekters varighed. Informa­
tionsteknologien er imidlertid under hastig udvik­
ling, og derfor er det højst tænkeligt, at F&U-mål-
sætningerne må ændres i forbindelse med den 
årlige revision. Som følge heraf er dette arbejd­
sprograms delmål sidst i perioden mindre præcise. 
Sådanne delmål er imidlertid nødvendige som 
ramme og holdepunkter for eyaluering, behørig 
forvaltning og yderligere afpudsning. De var et 
skøn over, hvorledes projektets overordnede mål­
sætninger kan nås, og de er indikatorer og kontrol­
punkter, som konkrete projektforslag vil blive 
bedømt i forhold til. Delmålene må dog ikke 
betragtes som juridisk bindende, forstået på den 
måde, at forslag, hvis endelige mål er fuldt ud 
acceptable, ikke behøver at afvises, blot fordi de er 
udformet på basis af andre delmål, end de her 
foreslåede. 
Inden for hvert af de enkelte delområder under 
ESPRIT er der programmer, der eventuelt afhæn­
ger af færdigheder, teknikker eller teknologier, der 
er under udvikling inden for et eller flere af de 
andre emneområder. 
Af hensyn til overskueligheden er beskrivelserne 
af igangværende arbejde adskilt typografisk, idet 
de er skrevet med kursiv skrift. Disse beskrivelser 
er anbragt under det mest passende emne, men man 
må være klar over, at projekter, der er formuleret i 
overensstemmelse med tidligere arbejdsprogram­
mer, i visse tilfælde går på tværs af de i dag benyt­
tede emnegrænser. 
I 1986-arbejdsprogrammet er projektbeskrivelserne 
fra 1983/1984 blevet ajourført i forhold til 1985. 
Ændringerne er udtryk for forskelle mellem det 
foreslåede arbejde og den færdigforhandlede kon­
trakt. Endvidere er resultater af det igangværende 
arbejde i givet fald anført. 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/7 
1986-arbejdsprogrammet indeholder så mange 
oplysninger om 1985-projekterne, som forelå ved 
dets udarbejdelse. Det bør dog bemærkes, at Kom­
missionen, da dette arbejdsprogram blev udarbej­
det, endnu ikke havde afsluttet de endelige for­
handlinger om hele dette arbejde, og der vil mulig­
vis i nogle tilfælde vise sig behov for visse ændrin­
ger. 
1986-arbejdsprogrammet viser, at selv om de 
valgte tekniske områder for ESPRIT's første fase i 
stor udstrækning er dækket, er der stadig vigtige 
områder tilbage. De er anført i arbejdsprogram­
mets enkelte kapitler under overskriften »Eventu­
elt tilkommende aktiviteter«. 
Indkaldelser af forslag i 1986 kommer til at 
omhandle enten udvalgte arbejdsområder, der endnu ikke er dækket, eller arbejdsopgaver under 
projekter, der er afsluttet før tiden, forudsat, at 
emnerne stadig er afgørende for, at ÉSPRIT-mål-
sætningerne kan nås. Det er hensigten, at de pro­
jekter, der udvælges efter disse indkaldelser, især 
skal styrke sammenhængen i ESPRIT-arbejdet og 
bringe det nærmere de strategiske målsætninger. 
Disse indkaldelser vil blive snævre og omfatte 
færre ressourcer end de mere omfattende indkal­
delser de tidligere år. Kun enkelte af de områder, 
der i dette arbejdsprogram er nævnt som potentielt 
egnede, vil blive omfattet af sådanne indkaldelser. 
Eventuelle forslagsstillere bedes derfor afvente 
offentliggørelsen af mere detaljerede indkaldelser, 
som kommer til at indeholde de nødvendige 
oplysninger. 
0.10. BUDGETMULIGHEDER 
Fordelingen af de samlede ESPRIT-ressourcer mellem de enkelte delprogrammer kan 
blive genstand for ændringer i lyset af yderligere teknologisk udvikling i verden. I sær­
deleshed må det på baggrund af industriens reaktion på indkaldelser af forslag være 
muligt at overføre ressourcer mellem de forskellige delprogrammer — opdelingen af 
ESPRIT i 5 områder er jo dog foretaget af forvaltningsmæssige hensyn og ligger ikke i 
selve arbejdets art. 
Den heraf følgende omtrentlige fordeling af de bidrag fra Fællesskabet (i mio ECU), 
der indtil nu er disponeret over i form af støtte til projekter inden for de fem tekniske 
områder, forudsat at de afvikles planmæssigt, er følgende: 
Delprogram 
1. Mikroelektronik 
2. Programmelteknologi 
3. AIP 
4. Kontorsystemer 
5. CIM 
lait År for indkaldelse af forslag 
1983/84 
85,5 
72,9 
89,8 
82,6 
45,2 
376,0 1985 
76,5 
56,6 
65,0 
54,6 
41,2 
293,9 Samlet beløb 
162,0 
129,5 
154,8 
137,2 
86,4 
669,9 Procentdel af 
samlet beløb 
24,2 
19,3 
23,0 
20,5 
13,0 
100,0 
Der er sket visse ændringer i de afsatte beløb sammenlignet med de foregående 
perioder, idet tidligere arbejde er genfremsat som et ændret forslag ved en senere ind­
kaldelse. 
Disse tal benyttes til planlægning og er beregnet på grundlag af de projekter, der rent 
faktisk er i gang eller under forhandling. De må ajourføres i takt med ændringer i pro­
jekt- og kontraktsituationen på de enkelte tekniske områder. Hensigten er dog at fast­
holde den omtrentlige fordeling mellem de fem områder. 
Nr. C 332/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
Anm: 
1) Tallene for 1983/84 er bidrag til såvel 1983-pilotprojekter som projekter, der er 
begyndt efter den første indkaldelse af forslag til hovedprogrammet i 1984. 
2) Tallene for 1985 er forventede tal, som eventuelt kan blive justeret, når kontrak­
terne er færdigforhandlet. 
3) I tallene for programmelteknologi for 1985 er der taget hensyn til den forventede 
supplerende indkaldelse af forslag. 
4) Tallene omfatter ingen administrations- og infrastrukturudgifter. 
DELPROGRAM 1 
AVANCERET MIKROELEKTRONIK 
1,0. Indledning 
I forbindelse med dette delprogram omfatter avanceret 
mikroelektronik alle de forsknings- og udviklings­
aspekter, der vedrører tilvejebringelse af de fysiske ele­
menter til datafangst, -behandling, -lagring, -transmis­
sion og -udlæsning, som moderne informatikprodukter 
kræver; den udgør således materielgrundlaget for infor­
mationsteknologiindustrien. 
Dette delprogram er koncentreret om de områder, der 
er allervigtigst for, at Europa kan bibeholde sin konkur­
renceevne, for så vidt angår forsyning af den europæi­
ske IT-industri med disse nødvendige byggesten med 
de ønskede egenskaber, i den fornødne mængde og til 
en konkurrencedygtig pris. 
Oversigt over delprogrammets områder kompleksitet rejser. Effektiv administration af kon-
struktionskompleksiteten er hovedformålet med data­
matstøttet konstruktion (CAD) af VLSI-systemer, som 
er emnet for område 1.3. I øjeblikket er fem nye A-pro­
jekter under forhandling inden for dette område. 
Område 1.5 omhandler de muligheder, der ligger i 
optoelektronikkomponenter, især til datatransmission. 
Det igangværende A-projekt på dette område vil blive 
ajourført og forbedret med nye begreber, der fremkom i 
to forslag ved indkaldelsen i 1985. Også et nyt B-pro-
jekt er for tiden under forhandling. 
Emnet for område 1.6 er avanceret displayteknologi. 
Der åbnes her mulighed for at erstatte katodestrålerør, 
der i dag er dominerende til store skærme, med mere 
kompakte faststofbaserede komponenter. I øjeblikket 
er et nyt B-projekt under forhandling. 
Hovedindsatsen under forsknings- og udviklingspro­
grammerne inden for mikroelektronik går til at presse 
siliciumbaseret MOS- og bipolær teknologi til det yder­
ste (område 1.1 og 1.2), samtidig med at de muligheder, 
compound halvledermaterialer såsom galliumarsenid 
frembyder (område 1.4), undersøges, idet de på visse 
nøgleområder potentielt er mere ydedygtige end sili­
cium. På område 1.1 og 1.2 er fire nye B-projekter 
under forhandling, to på hvert område. På område 1.4 
er et nyt A-projekt og to nye B-projekter under for­
handling. 
Bortset fra at blive i stand til at fremstille chips med et 
stort antal funktioner er det endvidere nødvendigt at 
søge at løse de problemer, deres konstruktions-Område 1.8 og 1.9 i det tidligere arbejdsprogram (85-
arbejdsprogrammet) er samlet i et nyt område 1.7. Her 
er samlet forskningsemner, der er mere nyskabende 
eller har længere sigte end dem, der findes under emne­
områderne 1 - 6, samt kritiske teknologiområder og tek­
nikker med fælles rødder. Blandt emnerne her er ind­
kapsling, komponentmodellering, samt særlige forar-
bejdningsmaterialer og -teknikker. 
Datastyring af VLSI-fremstilling er ligeledes nødvendig 
til støtte for teknologiprogrammerne. Her stiller mindre 
og mindre geometridimensioner og lagtykkelser stadig 
større krav til processtyring, idet slutkomponentens 
parametre afhænger af et større antal variable. I denne 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/9 
situation er minimering af menneskelig håndtering og 
en indsats mod kilderne til udbyttebegrænsende konta­
minering altafgørende. På et givet kontamineringsni-
veau falder udbyttet hastigt med aftagende geometridi­
mensioner. 
Med passende B-projekter vil problemerne på dette 
område kunne tages op. 
Ovenstående er tillige et eksempel på, at samarbejde på 
tværs mellem delprogrammerne kan være af stor værdi. 
Der bør tilskyndes til samarbejde med CIM-projekter, 
der omfatter lignende problemer. 
På område 1.7 er der i øjeblikket syv nye projekter 
under forhandling. 
F&U-område 1.1: MOS-teknologi under 1 um 
Kravet er at udvikle alle de enkelte procestrin med hen­
blik på at nå geometrier under 1 um i MOS (såsom lito­
grafi, ætsning og dotering). Målet er en proces, hvor­
med der kan fremstilles flere millioner logik- og lager­
komponenter pr. chip. Det påregnes, at der under ca. 
0,7 um vil blive benyttet andre værktøjer end optisk 
litografi. Proces- og komponentmodellering vil også 
blive benyttet. For at kunne nå disse mål må de kritiske 
teknikker, der er fælles for område 1.1 og 1.2, udvikles 
(jf. område 1.7). 
1.1.1. Målsætninger: 
Hovedmålsætningerne for det 5-årige program er: 
— 18. måned: Konstruktion og evaluering af for-
søgschip med mere end 1000 transistorer og baseret 
på 1 um-konstruktionsregler med stigning (leder 
plus mellemrum) på 3 um. 
— 3. år: Første prøver af demonstrationskredsløb med 
0,5 mio transistorer, 1 um-konstruktionsregler og 
data for kvalifikationstal og forsinkelse. 
— 4. år: Statistiske oplysninger om skivens homogeni­
tet og udbyttet ved 1 um-konstruktionsregler; prø­
vekredsløb med mere end 1000 transistorer med 0,7 
um-konstruktionsregler og stigning på 2 um. 
— 5. år: Første prøver af kredsløb med mere end 1 
million transistorer, 0,7 um-konstruktionsregler og 
data for kvalifikationstal og forsinkelse. 1.1.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
»SOI-materialer og -processer med henblik på 
3D-in tegra tion « 
Proj.ref. 245: A/84 
Målet med dette forskningssamarbejde er at undersøge 
og udvikle de nye siliciumteknologier, der er nødven­
dige til tredimensional integration. Denne 3D-frem-
gangsmåde vil åbne mulighed for integration med 
større tæthed, højere arbejdshastighed og multifunktio­
nel signalbehandling. Tre teknologiske hovedfaser vil 
blive undersøgt: 
a) dyrkning af aktive SOI-lag, der har de nødvendige 
elektroniske egenskaber til virkeliggørelse af høj­
kvalitetskomponenter og -kredsløb, 
b) anbringelse af to aktive lag oven på hinanden på 
en sådan måde, at forringelse af allerede dannede 
komponenter undgås, 
c) etlags SOI-proces til fremstilling af enkeltkompo­
nenter og forbindelse af disse indbyrdes; udvikling 
af en fuldstændig proces, omfattende to aktive lag. 
»CMOS-teknologi under 1 um« 
Proj. ref. 554: A/84 
Projektet tager sigte på udvikling af de nødvendige byg­
gesten til en 0,5 um CMOS-proces, der først og fremmest 
skal benyttes til fremstilling af hurtige digitale kredsløb. 
For at give programmet de bedste muligheder for et hel­
digt udfald er der afgrænset og tilrettelagt to hovedfaser, 
hvoraf den første omfatter et mellemtrin på 1 um-niveau, 
og den anden den endelige 0,5 um CMOS-familie. Når 
projektet er afsluttet, vil konsortiets IC-firmaer i deres 
pilot-anlæg have byggestenene til en CMOS-proces, hvor­
med der kan fremstilles IC med geometrier på 0,5 um. 
To arbejdsfelter under ovennævnte projekt 554 bliver 
sandsynligvis udvidet ved tilføjelse af følgende to projek­
ter: 
»Kontaktteknologi og -pålidelighed under 1 um« 
Proj. ref. 810: B/85 
Arbejdet tager sigte på udvikling af egnet kontakttekno­
logi, der er kompatibel med fremstilling af CMOS og 
bipolære kredsløb efter konstruktionsregler for 1 um eller 
derunder. 
Nr. C 332/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
Kontaktegenskaberne undersøges, og der gennemføres 
ved hjælp af omfattende fejlanalyse levetidstests under 
forskellige påvirkninger med henblik på kvantitativ vurde­
ring af kontaktydeevne og -pålidelighed. 
» Transistor med gate af varmebestandigt metal« 
Proj.ref 1125: B/85 
Arbejdet omharidler anvendelse af wolfram som gatema­
teriale: sputtering og kemisk pådampning vil blive under­
søgt; forskellige gatestrukturer såsom rent wolfram, wol­
fram på polysilicium og andre pad-lag vil blive studeret. 
Hovedvægten bliver lagt på wolframoxid-silicium-kompo­
nenters specifikationer og pålidelighed. Også procesæn­
dringer, som er nødvendigefor anvendelse af wolfram, vil 
imidlertid blive behandlet og vist på et demonstrations-
kredsløb med geometrier under 1 um. 
»Fysisk-kemisk karakterisering af siliciumoxynitrider i 
relation til deres elektroniske egenskaber« 
Proj. ref 369: B/84 
Målet med projektet er først at fastslå sammenhængen 
mellem siliciumoxynitridfdms fysisk-kemiske og elektri­
ske egenskaber og dernæst sammenhængen mellem 
fysisk-kemiske egenskaber og dyrkningsparametre. 
Denne forskning gennemføres som følge af, at silicium­
oxynitrider formentlig vil finde anvendelse inden for 
IC-teknologi, f.eks. i MNOS-baserede ikke-flygtige lagre 
og i MOS-enheder med geometrier under 1 um. 
»Substrater til VLSI i CM OS-teknologi« 
Proj. ref. 509: B/84 
Del 1: Etablering af en proces til intrinsisk gettering (1G) 
for skiver med middelhøj oxygenkoncentration. Processen 
bør være uafhængig af, om substratet er af p- eller 
n-type, og resultere i 
— en hovedmasse med høj defekttæthed 
— et blotlagt defektfrit område. 
Et sådant område med en tykkelse på 10-20 um er kon­
stateret at være et optimalt kompromis mellem flere fak­
torer (lækstrøm samt ufølsomhed overfor latch up og soft 
error). 
Del 2: Karakterisering af epi-skiver med en diameter på 
4 og 6 inch. Epi-lagets tykkelse bør ligge i området 5-10 
um for stærkt doterede substrater af både p- og n-type. 
Dette tykkelsesinterval er passende til CMOS på mindre end 1 um. Endelig skulle I G- og epi-processerne til sin tid 
passe sammen, således at der fås intrinsisk getterede 
epi-skiver med lav lækstrøm til CMOS-enheder på under 
1 um, der ikke er følsomme for soft error. 
1.1.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
Dette område er godt dækket ind med projekter og vil 
næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag 
i 1986. 
F&U-område 1.2: Bipolær teknologi under 1 um 
Den overordnende målsætning er at udvikle specifikke 
procestrin til bipolær teknologi under 1 um, hvilket fører 
til en fuldstændig procesfølge for meget højtydende inte­
grerede kredse. 
For at nå denne målsætning er følgende udvikling nød­
vendig: 
— almengyldige kredsløbskoncepter, som må udvikle 
sig sammen med teknologien 
— en vertikal komponentstruktur, der er egnet til lito­
grafi under 1 um 
— en egnet flerlagsforbindelsesteknologi 
— en passende kontakt- og flerlagsforbindelsestekno­
logi 
— tilstrækkelig høj bortledning, højt benantal, elektrisk 
afstemte tilledninger, indkapslinger 
— proces- og komponentmodellering. 
Kritiske teknikker, der er påkrævede til støtte for område 
1.1 og 1.2, er omhandlet under område 1.7. 
1.2.1. Målsætninger 
Hovedmålsætningerne for det 5-årige program er: 
— l.år: Indledende procesudformning; evaluering 
og valg af kritisk udstyr. 
— 2. år: Fastlæggelse af endelige 1 um-konstruktions-
regler. 
— 3. år: Demonstration af kredsløb på 1 um med 
10/20k porte og en portforsinkelse på 100 ps. 
— 4. år: Fastlæggelse af endelige konstruktionsregler 
for 0,7 um-strukturer. 
— 5. år: Første eksempler på kredsløb med 20/50k 
porte i 0,7 um foreligger. 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/11 
1.2.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
»Bipolær teknologi under 1 um -1« 
Proj.ref. 243: A/84 
Den overordnede målsætning for dette program er udvik­
ling af specifikke proces trin til bipolær teknologi under 1 
um, som fører til et fuldstændigt sæt af fremstillingspro­
cesser for meget højtydende integrerede kredse. Part­
nerne har allerede defineret og vedtaget en fælles testma-
ske og fælles testprocedurer, så der er tilvejebragt et 
passende miljø og sammenligningsgrundlag for effektivt 
samarbejde. 
I programmet er der sat to hovedmilepæle: 
a) slutningen af 1987, foreløbig 1 um-proces; 
demonstration af portforsinkelse på under 100 ps ved 
en kompleksitet på 10-20 k porte. 
b) slutningen af 1989, proces under 1 um; 
demonstration af portforsinkelse på under 100 ps ved 
en kompleksitet på over 20 k porte. 
To arbejdsfelter under ovennævnte projekt 243 bliver 
sandsynligvis udvidet medfølgende to projekter: 
»Meget højtydende bipolær struktur« 
Proj. ref 1018: B/85 
Arbejdet tager sigte på udvikling og optimering af bear-
bejdningsprincipper for en sidewall base kontakt struktur, 
som skal supplere de bipolære strukturer på under 1 um, 
der udvikles i »Bipolær teknologi under 1 um -1«. 
»Højtydendepolymerer til isolation afflerlagsforbindel-
ser« 
Proj. ref. 1025: B/85 
Arbejdet består i forskning i og udvikling af højtydende 
polymerer til isolerende lag mellem metaller, med eller 
uden muligheder for fotografisk tværbinding. Sådanne 
højtydende polymerer vil være polyimidbaserede harpik­
ser og have 
a) høj varme- og kemikaliebestandighed 
b) gode mekaniske og dielektriske egenskaber samt 
passende ætsningsbestandighed 
»Bipolær teknologi under 1 um- II« 
Proj. ref. 281: A/84 
Projektet er koncentreret om udvikling af bipolær tekno­
logi til produkter til data- og -signalbehandling med høj 
hastighed. Med denne teknologi vil der kunne opnås port­forsinkelser på under 100 ps og integreres 50 k porte på et 
areal på ca. 100 mm2. Det er derfor påkrævet at reducere 
strukturdimensionerne til under 1 um og at udvikle dels 
en egnet transistorstruktur, dels flerlagsmetallisering i op 
til 5 lag. Ved projektets afslutning vil det med et egnet 
testarrangement (demonstrationschip) blive demonstreret, 
at integrerede kredsløb med den anførte integrationsgrad 
kan virkeliggøres ved hjælp af denne proces. 
Inden da vil den teknologiske udviklings stade blive 
demonstreret på passende trin med yderligere 2 demon-
strationschips. Den første bliver et ECL gate-array med 
ca. 10 k porte. Denhar følgende karakteristika: 
Til transistoren vil der blive benyttet en self aligning emit­
ter/base-struktur med emitter og basis af poly'silicium. 
Den højere ydeevne opnås gennem reduktion af transi­
storarealet som følge af self aligning processer, emitter af 
polysilicium og lavere resistans i basis. Typiske tal for 
portforsinkelsen og for produktet af effekt og forsinkelse 
er henholdsvis 200 ps og 0,7 pj. Ved hjælp af en orga­
nisk/uorganisk sandwich som isolationslag tilvejebringes 
der tre metalliserede lag til forbindelser og strømforde­
ling. Metalbredden bliver 6 um i det første lag (uden 
vias). Chiparealet bliver på ca. 150 mm2, og effektforbru­
get bliver typisk på 23 W. Pakken påregnes baseret på en 
TAB-proces med en captonfilm i standardstørrelsen 35 
mm. 
I øjeblikket er de fleste aktiviteter under projektet kon­
centreret om udvikling af processer til virkeliggørelse af 
den første demonstrationschip. Ved udgangen af det 
andet år med udviklingsarbejde vil den anden demon­
strationschip blive defineret præcist. 
»En højtydende CMOS bipolær proces til VLSI-kred­
sløb« 
Proj. ref. 412: A/84 
Dette projekt tager sigte på udvikling af en VLS I-tekno­
logi, hvormed man på en enkelt chip kan kombinere 
MOS-kredsløbsteknik med den i dag højest opnåelige 
tæthed med bipolær kredsløbsteknik af tilsvarende tæt­
hed, men som er bedre egnet til særlige formål, især som 
grænseflade til eksternt udstyr. Projektets hovedindsats 
ligger på den teknologiske side, nemlig udvikling af meto­
der, hvormed der i kompatible procestrin kan fremstilles 
både bipolære transistorer og MOS-transistorer i dimen­
sioner af samme størrelsesorden som dem, der i dag kan 
opnås med teknologi, der udelukkende er baseret på 
MOS. Parallelt med dette teknologiske arbejde skal der 
udvikles konstruktionsmetoder for netop den påregnede 
kredsløbstype samt foretages en undersøgelse, hvormed 
det for forskellige typer anvendelser kan fastslås, hvorle­
des delsystemer mest hensigtsmæssigt fordeles på de to 
kredsløbsteknologier. 
Nr. C 332/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
1.2.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
Dette område er godt dækket ind med projekter og vil 
næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag 
i 1986. 
F&U-områdel.3:CAD d) under de projekter, der omhandler udvikling af nye 
VLSI-processer (jf. område 1.1 og 1.2); kompatibi­
litet med CAD er imidlertid påkrævet. 
Udviklingssamarbejde mellem læreanstalter, virk­
somhedsgrupper og forskningsinstitutioner skal 
fremmes med henblik på at overføre viden og stille 
CAD til rådighed for videre kredse. 
1.3.1. Målsætninger 
De to hovedmålsætninger er: 
a) at udvikle avancerede CAD-teknikker med henblik 
på at styre de mikroelektroniske kredsløbs stadig 
stigende kompleksitet 
b) at skabe kapacitet for konstruktion af komplekse 
VLSI, som er tilgængelig for hele EFs IT-verden. 
Det overordnede mål er inden for fælles rammer at 
udvikle et integreret sæt portable værktøjer, der kan 
håndtere VLSI-kredsløb med op til flere millioner kom­
ponenter. Dette sæt værktøjer skal: e) Der vil blive sørget for vekselvirkning med, støtte 
til og udnyttelse af resultaterne af andre ESPRIT-
aktiviteter. 
f) Der vil blive lagt vægt på anvendelse af videntek­
nik på CAD. 
g) Der skal, hvor det er hensigtsmæssigt, indgå dedi­
keret C AD-materiel. 
h) Det er afgørende nødvendigt at indarbejde resulta­
terne af igangværende europæiske projekter, som i 
de fleste tilfælde er vanskelige at kvantificere. 
tilvejebringe en brugervenlig facilitet med kort 
svartid, som let kan tilpasses ændringer i teknologi 1.3.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
give konstruktører mulighed for hurtig ekspedition 
af valable og afprøvelige konstruktioner samt tilhø­
rende afprøvningsinformation 
tilvejebringe faciliteter for optimering af kredsløb 
med hensyn til pålidelighed og ydeevne 
omfatte cellebaserede konstruktionsmetodologier 
og biblioteker af adaptable moduler 
bygge videre på relevante resultater af CAD-pro-
jekter, der henhører under forordning (EØF) 3744/ 
Strategi 
a) Der skal gøres et reelt forsøg på at tilskynde til, at 
der opstår en overordnet CAD-infrastruktur, såle­
des at hovedparten af de værktøjer, der udvikles 
under igangværende programmer, kan kombineres 
med fremtidige værktøjer til en integreret alment 
tilgængelig værktøjsfacilitet. 
b) Så vidt muligt kommer komplekse demonstrations-
chips til at udgøre kernen i hver af projektets faser. 
c) Modellering af komponenter og processer betragtes 
ikke som en del af CAD-projekterne men hører ind »CAD-konstruktionssystemerpå højt niveau til interaktiv 
layout og konstruktion« 
Proj.ref. 10: A/83 
Efter pilotfasens afslutning er arbejdet på højniveau-
CAD-projektets hovedfase indledt. Blandt de undersøgte 
hovedemner er højniveaukonstruktionsmetodologi base­
ret på Petri-net, hierarkisk floor-planning med høj auto­
mationsgrad, konstruktion af analoge og generelle celler, 
datamodellering samt databasestyring. 
Der er udgivet en indføringsmanual om højniveaukon­
struktion, som indeholder de fleste af samarbejdspartner­
nes tanker om anvendelse af Petri-net til konstruktion af 
konkurrente systemer. Den vil blive ajourført ca. hvert 
halve år. 
Der er lavet en oversigt over placeringsalgoritmer og 
fremsat forslag om udvikling af en hierarkisk floor-plan-
ner. Der vil blive opnået automation ved hjælp af algorit­
mer til konstruktionsmæssig placering og simuleret var­
mebehandling. 
Det første resultat af aktiviteterne indenfor cellebygning 
er et konstruktionssystem til datamatstøttet nominel kon­
struktion af celler, der skal benyttes i VLSI-kredsløb. Der 
er udviklet en ny metode til konstruktion af integrerede 
kredsløb på transistorniveau. 
Kommende arbejde vil blive koncentreret stærkere om 
udvikling af egnede programmelværktøjer og integration 
af disse omkring en fælles database. 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/13 
»A vanceréde algoritmer, arkitekturer og layout-teknikker 
til dedikerede VLSI-signalbehandlingschips« 
Proj. ref. 97: A/83 
Hovedmålet med dette projekt er at udvikle CAD-syste-
mer til konstruktion af kundespecificerede integrerede 
signalbehandlingschips baseret på fire forskellige arkitek­
turtyper 
a) hardwired bitseriel 
b) hardwired bitparallel 
c) systoliske arrays 
d) kundespecificerede busorienterede multiprocessorer. 
For hver arkitekturtype akkumuleres der gennem den 
faktiske konstruktion af integrerede kredsløb erfaringer 
med industriel konstruktion. På grundlag af disse erfa­
ringer udledes der en generel metodologi, som fastsætter 
1) hvorledes en given signalbehandlingsalgoritme kan 
implementeres med målarkitekturen 
2) hvorledes arkitekturen kan integreres i silicium ved 
hjælp af et tidligere defineret bibliotek med kreds-
løbsceller. Når først en konstruktionsmetodologi er 
fastlagt, udarbejdes der specifikationer for CAD-
værktøjer, så de kan udføre forskellige konstruktion­
sopgaver. Derefter sættes hovedkræfterne ind på 
udvikling af disse værktøjer og konstruktion af 
kredsløbscellern e. 
CAD-værktøjet AM AI, som beviser den ovenfor 
beskrevne fremgangsmådes brugbarhed, blev udviklet. 
Det passer sammen med de under pilotfasen udviklede 
CAD-værktøjer og danner et komplet konstruktionssy-
stem for hardwired bitserielle arkitekturer. Dette system 
kan fuldautomatisk konstruere komplekse digitale filtre i 
integrerede kredsløb på mindre end en uge. Dette CA D-
system er med held benyttet til konstruktion af en PCM-
FDM-transmultiplexer med en kompleksitet på 35 000 
transistorer. 
For at etablere konstruktionsmetodologier for de andre 
tre ovenfor nævnte arkitekturtyper (b-d) er der blevet 
afholdt 5 tekniske workshops hos forskellige samarbejds­
partnere. Disse workshops har været meget vellykkede og 
har bidraget til yderligere at stimulere de kontakter, der 
allerede var indledt i pilotfasen. Der er nedsat arbejds­
grupper bestående af teknisk personale fra forskellige 
partnere, som gennemfører forskning i fællesskab. 
Milepælene for det arbejde, der påregnes afsluttet, når 
arbejdsprogrammet bliver offentliggjort, resumeres her. 
Der vil blive udviklet konstruktionsmetodologier for arki­
tekturtype b og d. Beta-versionen affiltersynteseprogram-
met FALCON vil blive færdiggjort. Alfa-versionen af 
SAILPLANE (et nyt grænsecyklusanalyseværktøj) og den endelige version af CA NDI (koefficientoptimerings-
værktøj) vil blive færdiggjort. Resultaterne af en kon-
struktionsøvelse for arkitekturer af type d vil blive sam­
menfattet. For at støtte siliciumintegration af arkitektu­
rer af type b og d vil alfa-versionerne af en data path 
compiler og en controller compiler blive færdiggjort. Der 
vil blive gjort yderligere fremskridt med version V.II af 
standardværktøjet til placering og routing, CALMP. 
» Ultrahøjt integreret system med højt udbytte og høj påli­
delighed, opnået gennem rekonfigurabilitet« 
Proj. ref. 244: B/84 
Projekt 244 sigter mod produktion af ultrahøjt integre­
rede kredsløb med 7 million transistorer i standard 2 um 
CMOS-teknologi ved hjælp af defekttolerant arkitektur, 
der konfigureres ved afslutningen af fremstillingsproces­
sen. Redundans lægger nye begrænsninger på konstrukti­
onen, idet f eks. hver elementarblok i konstruktionen skal 
være let at afprøve og reparere! samtidig med at forøgel­
sen i siliciumarealet højst må være 30 °/o. 
Der må udvikles specifikke CAD-værktøjer, så defekttole­
rante arkitekturer udnyttes effektivt. Disse værktøjer skal 
bistå sådanne emner som udbytteestimation, afprøv-
ningsstrategi og af pr øvelighed, floor planning, sizing og 
pin count, redundans, sprog til kredsløbsrepræsentation 
og formel verifikation. 
»Forbedring aflC-udbyttet og -ydeevne ved hjælp af 
Design Centering« 
Proj. ref. 456: B/84 
I løbet af projektets første 6 måneder er der udført 
arbejde med følgende opgaver: 
1. Udvikling af et program for optimering af udbytte og 
ydeevne 
2. Undersøgelse af pre- og postprocessorer til skema­
indlæsning af kredsløb 
3. Forbedring af transistormodeller 
4. Bestemmelse af parameterafvigelser og korrelationer 
I denne periode har partnerne opnået følgende resultater: 
1. Udvikling af grænseflader, således at data fra til­
nærmelses- og design centering-programmer kan 
overføres til SPICE-programmet 
2. Sammenkædning af tilnærmelses- og design cente­
ring-programmerne med det modificerede netværks­
analyseprogram 
3. Undersøgelse af skemaindlæsning af kredsløb (SDS 
og PC AD) 
Nr. C 332/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12.85 
4. Udvikling af en ny MOS-transistormodel 
5. Undersøgelse af parameterafvigelser og -korrelatio­
ner ved fremstilling afbipolære og MOS IC 
I løbet af de følgende 6 måneder vil der under projektet 
blive udført følgende opgaver: 
1. Bedre sammenkædning af design centering-program­
mer og netværksanalyseprogrammer 
2. Udvikling af en fortolker til beregning af kredsløbs-
karakteristika 
3. Definition af en preprocessor til skemaindlæsning af 
kredsløb i optimeringsprogrammet 
4. Etablering af datamatstyrede parametermålesyste­
mer 
5. Reduktion af CPU-tiden til beregning af de nye 
MOS-transistormodelligninger. 
»CVS (CAD-system til VLSI)« 
Proj. ref 802: A/85 
Målet med CVS-projektet er at implementere et integre­
ret CAD-system, der kan leve op til behovene i 1990'erne, 
hvor der med forbedringerne i halvlederteknologien vil 
kunne produceres chips med en kompleksitet på ca. 1 mil­
lion transistorer. Et sådant CAD-system må forbedre 
konstruktionstiden med en faktor 10 og vil være baseret 
på helt nye værktøjer til arkitektursyntese i forbindelse 
med teknikker til implementering af parametriserede 
digitale/analoge celler. CVS trækker stærkt på resultater 
fra de igangværende projekter CVT (mikroelektronikpro­
grammet 3744/81, MR-04-CVT) og SPECTRE 
(ESPRIT-projekt nr. 554) 
»Europæisk CAD-integrationsprojekt (ECIP)« 
Proj. ref. 887: A/85 
Supplerer projekt 1058 
ECIP omhandler standardisering af dataudveksling og 
infrastruktur og har til formål at fastlægge og fremme 
anvendelse af standarder inden for den europæiske 
IT-industri. Mulighed for let at udveksle data og CAD-
værktøjer synes afgørende for at drage praktisk nytte af 
fordelene ved udvikling af værktøjer i fælle skab i Europa 
og for at åbne adgang for bredere IT-kredse i Europa til 
resultaterne af ESPRIT. 
Parallelt med ECIP vil der under projekt 1058 blive 
udviklet meget avancerede værktøjer. På denne måde sik­
res det, at de standarder, ECIP når frem til, holder mulighederne for fremtidig udvikling af CAD til VLSI 
åbne. 
»Avancerede hjælpemidler til konstruktion af integrerede 
kredsløb (AIDA)« 
Proj. ref. 888: A/85 
Hensigten med AI DA er at udforske anvendelsen af 
moderne programmeringsteknikker og videnbaseteknik 
indenfor udvikling af CAD-værktøjer. Det kommer til at 
danne en konstruktørassistent, der snarere foreslår løs­
ninger end registrerer og validerer konstruktørens ideer. 
På denne måde kan konstruktøren udfolde sin kreativitet, 
hvor den er til størst nytte, hvorved konstruktionskvalite­
ten forbedres. 
Der vil blive udført forsknings- og udviklingsarbejde 
under anvendelse af moderne programmeringsteknikker 
(f.eks. dem, der er udviklet til ekspertsystemer) til VLSI-
CAD-værktøjer. Disse teknikker kan tænkes at bidrage 
på to måder: 
1. De grundlæggende teknikker kan anvendes til frem­
stilling af nye værktøjer, som er langt mere effektive 
end de klassiske 
2. Den grundlæggende viden om konstruktion af inte­
grerede kredsløb kan indlæses i maskinen og benyt­
tes af »ekspert«moduler under en systemkonstruktørs 
kontrol. 
Hensigten med AID A-projektet er at udforske disse to 
felter, at udvikle eksperimentelle værktøjer, der benytter 
disse teknikker, og at eksperimentere på virkelige indu­
strielle tilfælde for at demonstrere, hvilke fordele de kan 
føre til. 
»Udvikling i samarbejde af et integreret, hierarkisk, mul-
tiview VLSI-konstruktionssystem med distribueret styring 
på arbejdsstationer« 
Proj. ref. 991: A/85 
Dette projekt sigter mod udvikling af et komplet, integre­
ret, åbent, omkostningseffektivt konstruktionssystem på 
et bredt udvalg af intelligente arbejdsstationer. Arbejdet 
danner forlængelsen af projekt MR-09-DFT under 
mikroelektronikprogrammet 3744/81 og er koncentreret 
om funktionsdatamodeller, distribueret datastyring, veri­
fikation af strukturer under 1 um, avanceret flerniveausi-
mulering samt teknikker til egenafprøvning og fejltole­
rant syntese. Der regnes med kommerciel udnyttelse. 
» Videnbaseret støtteværktøj til modulkonstruktion af 
VLSI« 
Proj. ref. 1058: A/85 
Supplerer projekt 887 
Formålet med projektet er at udvikle et interaktivt viden­
baseret system til verifikation af, om fleksible VLSI-
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/15 
moduler, som er genereret af siliciumkompilatorer, er 
korrekte i elektrisk, funktionel og tidsmæssig henseende. 
Systemet er stærkt interaktivt under modulkonstruktions­
fasen. Når floor-planning-programmet kalder et modul, 
drives systemet af et regelbaseret ekspertsystem; der vil 
blive udviklet såvel en version til teknikerarbejdsstationer 
som en version baseret på en avanceret LISP-maskine. 
Der forventes en verifikationshastighed på 20 000 transi­
storer pr. time på en arbejdsstation. Endvidere kalder 
systemet automatisk en helt ny bølgeformrelaksationssi-
mulator på komponentniveau, som er implementeret på 
multiprocessor hardware accelerator. Dette vil føre til en 
ydeevne på 100-300 gange S PI C Es og muliggøre effektiv 
og nøjagtig simulering af op til 4 000 transistorkredsløb. 
Desuden vil en ny interaktiv modus, der er baseret på bøl­
geformanalyseteknikken, åbne mulighed for »tidstro« 
brugerindgreb, som støttes af en avanceret brugergrænse­
flade med flere vinduer. Tilpasning af en register/over-
førsel/funktionssimulator på komponentniveau til hard­
ware accelerator'en vil blive undersøgt. En videnbaseret 
extractor vil sørge for forbindelsen til generatorer for 
modulers symbolske/procedurale layout. 
Da projektet supplerer projekt 887 (ECIP), sikres det, at 
de standarder, ECIP når frem til, holder mulighederne 
for fremtidig udvikling af CAD til VLSI åbne. 
1.3.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
Dette område er godt dækket ind med projekter og vil 
næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag 
i 1986. 
F&U-område 1.4: Integrerede kredsløb af compound 
halvledere 
Integrerede digitale kredsløb i III-V compound halvle­
dermaterialer har med hensyn til hastighed og/eller 
produktet af hastighed og effektforbrug en potentiel 
fordel frem for siliciumkredsløb på grund af større elek­
tronmobilitet. Teknologien er flere år bag efter silicium­
teknologien, og der er behov for betydelig forskning i 
materialer og processer. Da markedet for højhastig-
hedskredsløb med lavt effektforbrug er voksende, er 
der mange problemer at tage op. 
Teknologien omfatter dels GaAs-kredsløb baseret på 
felteffekttransistorer (FET), dels GaAs/GaAlAs-hetero-
junction strukturer, der benytter transistorer med høj 
elektronmobilitet (HEMT) eller bipolære heterojunc-
tion transistorer (HJBT). Der kræves grundforskning i materialefremstilling, ionimplantation og IC-procestek-
nologier. 
1.4.1. Målsætninger 
Programmet har følgende specifikke målsætninger: 
— l.år: demonstration af gennemførligheden af 
MESFET-baserede kredsløb med 1 000 porte og en 
portforsinkelse (tpd) på mindre end 100 ps. Des­
uden demonstration af basiskredsløb med HJBT 
og/eller HEMT (som ikke er ringoscillatorer). 
— 2. år: demonstration af mindst 1 k lager (tilgangstid 
på under 1 ns og effektafgivelse på højst 500 mW) 
og/eller kredsløb med tilsvarende kompleksitet. 
Demonstration af gennemførligheden af HEMT-
og/eller HJBT-kredsløb med 100 porte 
— 3. år: vurdering af udbyttet af et demonstrations-
kredsløb på 1 k eller med tilsvarende kompleksitet 
på mindst 10 skiver. Demonstration af gennemfør­
ligheden af 1 k HEMT-lager og/eller et sammenlig­
neligt HJBT-kredsløb. 
Sammenligning af forskellige teknologier (om 
muligt med samme kredsløb i hver teknologi). 
Beslutning om udvælgelse af en af disse. 
— 4. år: demonstration af 16 k lager (eller tilsvarende) 
i den valgte teknologi. 
— 5. år: demonstration af stort kredsløb med en kom­
pleksitet på 10-20 k porte, en portforsinkelse på 
mindre end 50 ps og et kvalifikationstal på under 
100 femtojoule. Dette demonstrationskredsløb kan 
f.eks. være et 16 k lager med en tilgangstid på 
nogle få nanosekunder, eller det kan defineres i 
løbet af år 3, således at behov på andre ESPRIT-
områder (specielt højhastighedsdatabus) eller 
inden for telekommunikationsindustrien (f.eks. sig-
nalbehandlingskredsløb) tilgodeses. 
1.4.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
»Compound halvledermaterialer og integrerede kredsløb 
heraf— I« 
Proj. ref 232: A/84 
Dette programs overordnede mål er at tilvejebringe tek­
nologier til digitale integrerede kredsløb i galliumarsenid, 
hvori der som aktive kredsløbselementer anvendes 
GaAs-MESEET, transistorer med høj elektronmobilitet 
(HEMT/TEGFET) og heterojunction bipolære transisto­
rer (HJBT). Disse kredsløb vil få en sådan konfiguration, 
at GaAs' fordele med hensyn til hastighed og effektfor­
brugfremfor silicium demonstreres på passende vis. 
Nr. C 332/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
»Compound halvledermaterialer og integrerede kredsløb 
heraf— II« 
Proj. ref. 522: A/84 
Forskningsprogrammets generelle målsætning er udvik­
ling af avancerede aspekter af procesteknologi til digitale 
integrerede GaAs-kredsløb og tilknyttet ekspertise med 
henblik på fremstilling af hurtige højtydende digitale 
kredsløb. Fremstilling af hele IC anses ikke for prækon­
kurrencemæssig. Der vil blive udviklet digitale demon-
strations-IC, således at de forskellige logikkredsløbs tek­
nologiers ydeevne kan evalueres. 
Følgende projekt er fremkommet ved omordning af de to 
foregående løbende kontrakter (nr. 232 og nr. 522) med 
tilføjelse af nogle forbedringer, som arbejdsprogrammets 
målsætning har nødvendiggjort. 
»Integrerede kredsløb i compound halvledere« 
Proj. ref. 843: A/85 
Dette projekt består i et samarbejdsprogram med delta­
gelse fra seks store europæiske firmaer fra tre lande, som 
søger at etablere højhastigheds-VLSI-kredsløb i GaAs 
på det kommercielle marked. Ved at have avancerede 
kredsløb til rådighed vil de europæiske I T-system-
og materielproducenter blive hjulpet til at skaffe sig 
den nødvendige konkurrencedygtighed på verdensplan. 
Under programmet skal der foretages en detaljeret 
undersøgelse af to aktive komponenter, der kan komme 
på tale til LSI/VLS I-integration, nemlig MESFET og 
HEMT. De befinder sig i øjeblikket på forskellige udvik­
lingsstadier, men mange nøgleteknologier er fælles, såle­
des ionimplantation, avanceret litografi (elektronstråle og 
DSW), tørbearbejdning samt self-alignment-teknikker. 
Alle aspekter, lige fra komponentmodellering til fremstil-
lingsudbytte, af disse to komponenter vil blive undersøgt 
parallelt af projektdeltagerne i nært samarbejde, så der 
med begrænsede ressourcer kan gøres hurtige fremskridt. 
I den femårige programperiode vil der blive fremstillet en 
række forskellige demonstrationsenheder med stigende 
kompleksitet, såsom tællere, multipleksere, multiplikato­
rer, A til D, SRAM og gate arrays. De vil give den nød­
vendige feed-back til konstruktion og teknologi og 
bidrage til at lede programmet mod sin VLS I-målsæt­
ning. 
» Teknologi til bipolære integrerede kredsløb i GaAs/ 
G a Al As« 
Proj. ref. 971: A/85 
Forskningsprogrammets generelle målsætning er udvik­
ling af avancerede aspekter af procesteknologi til bipo­lære integrerede kredsløb i GaAs/GaAlAs (MBT) og til­
knyttet ekspertise. 
De to bipolære logiktyper, der bliver udviklet, er emitter-
koblet logik (ECL) og integreret injektionslogik (I2L). 
Enkelt heterojunction MBT (emitter med stort gab) og 
dobbelt heterojunction DHBT (emitter Og kollektor med 
stort gab) vil blive undersøgt og sammenlignet. Der vil 
samtidig blive udviklet effektive analytiske koblingsmo-
deller af disse komponenter. Til sikring af validiteten af 
de analytiske modeller til diskrete komponenter vil der 
blive benyttet en kombination af numerisk simulering og 
eksperimentel verifikation. 
De første to år vil blive brugt på udvikling af højtydende 
transistorer (HBT med en emitterbredde på 3 mm og en 
JT på over 17 G Hz) med højt udbytte og ensartethed på 
substrater med en diameter på 2». Der bliver fremstillet 
simple integrerede kredsløb, såsom kredsløb til division 
med 2 eller 4, til drift ved høj inputfrekvens (over 4 GHz). 
En af de spændende opgaver bliver at virkeliggøre ikke-
legerede ohmske kontakter, som sammen med program­
met for metallegeringer, såsom plasmapålagt W-Si, 
åbner mulighed for avancerede integrerede kredsløb. I 
denne henseende erkendes halvlederoverfladekemiens 
stade at være en faktor af stor betydning. 
I løbet af de to følgende år vil der blive fremstillet simple 
prøvekredsløb til front-end signalbehandling (f eks. en 
3-bits adder), så det kan konstateres, om HBT kan 
anvendes til en hurtig 8 bits processor. I projektets sidste 
fase vil der blive udviklet højhastighedsdemonstrations-
kredsløb, såsom digital/analog-omsættere og signalbe-
handlingskredsløb. 
»CAD-metoder til analoge monolitiske GaAs-IC« 
Proj. ref 255: B/84 
Forskningsprogrammets hovedvægt ligger på udvikling af 
et komplet CAD-bibliotek med teoretiske modeller og 
eksperimentelle data vedrørende de passive elementer og 
aktive komponenter, der er nødvendige til konstruktion af 
analoge GaAs-IC. Arbejdet indledes med udledning af 
fysiske modeller og ækvivalente kredsløb for forskellige 
MESFET-typer og passive elementer efter såvel koncen­
trerede som distribuerede metoder. Det følgende trin 
består i CAD af grupper af passive og aktive komponen­
ter med henblik på integreret implementering af elemen­
tære funktioner. Ud over kredsløbsanalyse vil der her 
blive simuleret kobling mellem tilstødende elementer og 
varmefordeling. I den følgende fase vil der med særlige 
analyseprogrammer blive set på analoge IC, defineret 
som funktionelle blokke på højt niveau. Dette endelige 
CAD-program omfatter evaluering af sammenpaknings-
effekten og fejlfølsomhedsanalyse. Interaktiv optimering 
vil finde sted i en brugerorienteret flytbar pakke. Projek­
tet indledes med undersøgelse med C- og X-bånd og 
udvides senere til 18 GHz. CAD-systemets anvendelighed 
vil blive underbygget med forskellige demonstrations-1C i 
GaAs, herunder enheder med geometrier på under 1 um. 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/17 
»Semiisolerende GaAs med stor diameter« 
Proj.ref. 1128: B/85 
Integrerede kredsløb i GaAs fremstilles ved hjælp af et 
aktivt lag af n-type ved ionimplantation af donorer 
direkte i semiisolerende skiver efterfulgt af en varmebe­
handling til udbedring af implantationsskaderne. For at 
opnå LSI-kredsløb må man styre egenskaberne af hver 
enkelt påkrævet mikro-FET, hvilket kun kan gøres, hvis 
hver enkelts aktive lag er underfuld kontrol. 
Projektet går ud på udvikling af en metode til industriel 
fremstilling af semiisolerende GaAs-substrater med stor 
diameter (!'), hvormed der kan fremstilles meget homo­
gene aktive lag ved ionimplantation, så egenskaberne af 
hver enkelt mikro-FET, der er fremstillet på det, kan sty­
res. 
Der er tre mål at stræbe efter: 
1. At finde frem til måder, hvorpå materialehomogeni­
teten i emner med en diameter på 2" og derover kan 
defineres. Dette skal ske ved korrelation mellem 
måleresultater fra selve materialet og fra skiver heraf 
efter behandling. 
2. At undersøge, på hvilke måder krystalkvaliteten kan 
forbedres. Dette gøres ved hjælp af to parallelle og 
komplementære metoder, så der endes med enten et 
valg mellem to teknikker eller en blanding af de to. 
3. At dyrke større (2") emner af passende kvalitet ved 
hjælp af de under pkt. 1 og 2 fundne principper. 
1.4.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
Dette område er godt dækket ind med projekter og vil 
næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag 
i 1986. 
F&U-område 1.5: Optoelektronik 
Behovet for elektroniske komponenter til telekommu-
nikationstransmission, forbindelser i og mellem data­
mater samt ultrabredbåndsbilledbehandling og -opkob­
ling vil være stigende. Kommende generationer af 
monomodekommunikationssystemer vil kunne 
anvende kohærent detektering og flerkanalsbølgelæng-
demultipleksering og være fasemodulerede. Dette vil 
give højere ydeevne og være kompatibelt med integre­
ret optisk logik. Der vil også blive mulighed for 
behandling, kombinering og routing ved meget høje 
hastigheder. I halvlederform vil der også være kompati­
bilitet med III-V-integrerede kredsløb, hvilket giver en 
hurtig elektrisk grænseflade. Dette program tager ikke 
sigte på optikbaserede datamater men på at tilveje­
bringe komponenter og delsystemer til transmission 
med høj bithastighed. Anm.: Til at nå dette programs målsætninger kræves 
meget anselige ressourcer, der ikke med sikkerhed er til 
rådighed inden for rammerne af ESPRIT. På den 
anden side er disse målsætninger et minimum for fast­
holdelse af konkurrenceevnen. 
De to veje er: 
a) Integrerede elektroniske og optiske komponenter 
på samme chip: 
1.5.1. Målsætninger 
a) Integreret elektroniske og optiske komponenter på 
samme chip: 
l.år: demonstration af en monolitisk fotodetektor 
med intern forstærkning. 
2. år. demonstration af en monolitisk integreret 
modtager med en båndbredde på mindst 
2,5 GHz. 
3. år: demonstration af en integreret sender med 
en båndbredde på over 2,5 GHz. 
Efter år 3 må der ved yderligere optimering af modta­
ger, sender og eventuelle regeneratorer (relæenheder) 
tages hensyn til udviklingen og behovene i telekommu­
nikationsindustrien og på andre ESPRIT-områder. 
b) Bølgelængdemultipleksering (WDM) med integreret 
optik: 
1. år: demonstration af DFB-laser med en tærskel­
strøm på under 50 mA; demonstration af en 
fotodetektor med bølgelederfødning; tabsfat-
tig monolitisk bølgeleder (mindre end 1 dB/ 
cm). 
2. år: demonstration af modulatorer med en bånd­
bredde på 2 GHz i halvledere. 
3. år: demonstration af en integreret sender med 
en båndbredde på over 2,5 GHz. 
4. år: demonstration af integrerede WDM-sender-
og -modtagermoduler. 
På dette tidspunkt er der behov for impulser fra andre 
ESPRIT-områder og telekommunikationsindustrien 
med henblik på implementering af en demonstrations-
forbindelse med en hastighed på flere gigabit. 
1.5.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
»InP-baserede optoelektroniske kredsløb« 
Proj. ref 263: A/84 
Forskningsprogrammets generelle målsætning er at 
bibringe en betydelig forøgelse af datahastigheden i 
Nr. C 332/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
informationstransmissionssystemer ved hjælp af højt­
ydende enheder og en række forskellige multiplekserings-
teknikker, hovedsagelig under anvendelse af forskellige 
bølgelængder. 1 de første tre år vil aktiviteten være cen­
treret om at nå frem til og udnytte diskrete single mode­
funktioner, der er egnede til senere hybrid og monolitisk 
integration. Der vil i år 3 og 4 blive arbejdet på fuld 
hybrid integration. Arbejdet med disse materialer vil blive 
sat ind på reproducerbar dyrkning af udstrakte hetero­
strukturer af høj kvalitet og homogenitet, som er egnede 
til lasere med lav tærskelstrømtæthed og velkontrolleret 
bølgelængde, til fotodetektorer med lav residual dote-
ringsgrad samt til tabsfattige bølgeledere. 
Den anden del af dette program sigter mod udvikling af 
den teknologi, der er nødvendig til fremstilling af elektro­
nikkomponenter i en sådan form, at de kan integreres 
med de optiske komponenter. En række enheder vil blive 
undersøgt og sammenlignet med henblik på anvendelse 
til en række funktioner. Som følge af betydningen afdrift 
ved større bølgelængde vil alt arbejde finde sted med 
InP-baserede halvlederforbindelser. Programmet har den 
meget betydningsfulde potentielle værdi, at de undersøgte 
materialer forventes at være særdeles højtydende i kon­
ventionelle elektroniske kredsløb. Programmet kan såle­
des føre til såvel bedre elektroniske funktioner som sofi­
stikerede optoelektroniske kredsløb. 
Til dette program skal der tilføjes et arbejdsfelt, som 
omhandler undersøgelse af mulighederne for fremstilling 
af en integreret optisk kilde med uafhængig styring af 
både afgivet effekt og bølgelængde ved hjælp af elek­
trooptisk effekt- og strøminjektion til tuning af gratings 
med distribueret feed-back (DFB). 
»Optisk sammenkobling af VLSI og IC med høj 
bithastighed« 
Proj. ref. 380: B/84 
Dette spekulative forskningsprogram gennemføres med 
henblik på undersøgelse af anvendelse af optisk sammen­
kobling, således at pakkernes benantal og den elektro­
magnetiske interferens i VLSI og hurtige integrerede 
kredsløb samt i enheder bestående af disse komponenter 
kan nedbringes. Den igangværende etårige undersøgelse 
af sammenkoblingens detaljerede funktioner og mulighe­
der kom i gang i begyndelsen af 1985. Det indledende 
arbejde bestod bl. a. i konstruktionsundersøgelser af opti­
ske kilders og detektorers ydeevne, omkostninger og 
implementering samt valg af optiske fibre til optisk sam­
menkobling. Begrænsningerne for optisk sammenkobling 
er vurderet på grundlag af effektbalance, bithastighed og 
teknologisk kompatibilitet, og i øjeblikket er en undersø­
gelse i gang af teknologiens anvendelse på baggrund af 
kommunikationsprotokoller, grænser for IC ydeevne og indflydelsen på processorarkitekturer. Der er indledt 
noget eksperimentelt arbejde med undersøgelse af billige 
teknikker til fiber/chip-grænseflade og til inkorporering 
af optiske fibre i trykte kredsløbskort. 
Det følgende projekt er en videreførelse af det foregå­
ende igangværende projekt nr. 380. 
»Optisk sammenkobling af VLSI og IC med høj 
bithastighed« 
Proj. ref. 986: B/85 
Den store båndbredde og den ufølsomhed over for 
krydstale, der ligger i selve de optiske transmissions­
medier, gør det let at distribuere signaler med meget høj 
bithastighed, idet de problemer med transmissionslinjen 
og med højfrekvensinterferens, som opstår i IC med 
meget høj bithastighed, elimineres. Mange signaler med 
lavere bithastighed, som hver især traditionelt ville gøre 
brug af et pakkeben, kan tidsmultiplekseres, så de danner 
ét optisk signal med høj bithastighed, der let kan trans­
mitteres, og som forlader pakken via ét optisk ben, så de 
meget høje benantal på pakker til VLSI-chips undgås. 
Det foreslåede program består af følgende arbejdsfelter: 
Konstruktion, fremstilling og evaluering af funktionsdyg­
tig demonstrationsenhed for optisk sammenkobling, som 
arbejder ved op til l GB/s og demonstrerer reduktion af 
VLSI-chips' benantal. Undersøgelse af optisk sammen­
kobling op til 5 GB/s. Optimering af fysiske aspekter af 
optisk sammenkobling. Igangsætning af undersøgelse af 
udvidede anvendelser. 
»Molekylær teknik til optoelektronik« 
Proj. ref. 443: B/84 
Projektet tager sigte på udvikling af nye organiske elek­
trooptiske og ikke-linære optiske materialer. Der er et sti­
gende behov for sådanne materialer på de hastigt eks­
panderende områder, integreret optik og optisk kommu­
nikation. Projektets mål er at frembringe helt nye materi­
aler til fremstilling af enheder, hvori der benyttes lineære 
elektrooptiske effekter, frekvensblandeeffekter af anden 
orden og tredjeordenseffekter. 
»Grundlæggende teknologiske undersøgelser til MIS FET 
i GalnAs« 
Proj. ref. 927: B/85 
0,53GaO,47As dyrket epitaksialt på semiisolerende sub­
strater af InP er et lovende materiale såvel til højhastig-
hedslogikkomponenter som til integrerede mikrooptoelek-
troniske kredsløb til anvendelser under 1,3 um. Feltef­
fekttransistorer med isoleret gate (MISFET) kan frem­
stilles i dette materiale. 
20. 12.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/19 
Programmet har tre mål: 
— for det første at skaffe større viden om de grundlæg­
gende fænomener ved isolator/InGaAs-grænsefla­
den 
— for det andet at udforske mulighederne for ionim­
plantation 
— for det tredje at evaluere indflydelsen fra kvaliteten 
af In P-substratet. 
Når disse tre aspekter er belyst, vil teknologiske processer 
til logikkomponenter med høj hastighed og integreret 
optoelektronik blive optimeret. 
1.5.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
Dette område er godt dækket ind med projekter og vil 
næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag 
i 1986. 
F&U-område 1.6: Avanceret displayteknologi 
1.6.1. Målsætninger 
Inden for mange produktområder, såsom arbejdsstatio­
ner, elektronisk kontorudstyr osv., er der i Europa et 
påtrængende behov for nye avancerede displaysyste­
mer til afløsning af de konventionelle katodestrålerør. 
Sådanne displays må nødvendigvis have store dimensi­
oner (A4 eller større) og middel til høj opløsningsevne. 
Farver er også ønskelige/nødvendige. 
Mange forskellige fremgangsmåder er i øjeblikket 
under undersøgelse. For i løbet af kort tid at kunne 
definere den bedste måde at angribe dette problem på, 
er en teknologidefinitionsindsats påkrævet, hvori frem­
trædende praktiserende forskere i EF kombinerer deres 
viden og erfaringer. 
1.6.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
»Materialer og teknologi til TFT med høj mobilitet til 
LC-display bus drivers« 
Proj.ref 491: B/84 
Nuværende praksis er, at de perifere driverkredsløb til 
flydende krystal-displays med aktiv matrix består af eks­
terne IC-chips. Dette projekt har til formål at udvikle 
tyndfilmmaterialer og -teknologi til søjle- og rækkebus 
drivers til erstatning for de eksterne IC-chips. Hovedop­
gaven bliver at udvikle en lavtemperaturproces til pålæg­
ning af den tynde film af halvledermateriale, som er kompatibel med de glassubstrater, der anvendes til 
LC-display'et. Det materiale, der først og fremmest fore­
slås, er polykrystallinsk silicium, der pålægges ved en 
glødeudladningsproces med høj effekt. Endvidere vil ele­
mentære tyndfilmtransistorkredsløb (TFT-kredsløb), der 
er egnede som bus driver skifteregistre, blive udviklet og 
undersøgt, og driver prototyper afkort længde skal kom­
bineres med LC-matrixdisplay og afprøves. 
»Store komplekse flydende krystal-displays adresseret via 
siliciumtyndjilmtransistorer« 
Proj. ref 833: B/85 
LCD dominerer markedet for bærbare displays. Ved 
adressering af LCD via tyndfilmtransistorer vil display­
størrelsen og -kompleksiteten kunne øges til et niveau, 
der er tilfredsstillende for tekstbehandling og grafik. For­
målet med dette projekt er at søge at finde frem til en 
levedygtig teknologi til fremstilling af store (A5 til A4) 
komplekse (op til 1 000 adresserbare linjer) LCD baseret 
på aktive matricer med transistorer af polykrystallinsk og 
amorft silicium. Tyndfilmkomponenter af silicium tegner 
til at give højere udbytte og pålidelighed end andre. Der 
er planlagt indgående studier af følgende områder: opti­
mering af transistorkarakteristik, -udbytte samt stabilitet 
over større områder; særligt udstyr til fremstilling af halv­
lederprodukter med stort areal med høj kapacitet; særlige 
LCD-fremstillingsteknikker; farvesystemer; interaktive 
displays; menneskelige faktorer. 
1.6.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
Fremtidigt arbejde på dette område afhænger af resul­
taterne af det arbejde med definition af teknologi, som 
er beskrevet i 1.6.2. 
Dette område er godt dækket ind med projekter og vil 
næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag 
i 1986. 
F&U-område 1.7: Generelle forskningsemner 
1.7.1. Emner 
Dette område omfatter 
— forskningsemner, der ikke falder ind under mikroe­
lektronikområde 1.1-1.6. 
— emner, som støtter mere end ét af områderne 1.1-
1.6. 
— forskningsemner, der skuer videre end de tidlige 
faser af mikroelektronikprogrammet og mod geo­
metrier på under 1 um. 
Da området er uhyre bredt i sit sigte, er der ikke opstil­
let noget præcist arbejdsprogram. 1 stedet er der en kort 
Nr. C 332/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12.85 
beskrivelse af igangværende projekter (i nummerorden) 
og retningslinjer for andre projekter, der kan komme i 
betragtning. 
1.7.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
»A vanceret indbyrdes forbindelse til VLSI« 
Proj. ref. 14: B/83 
Den overordnede målsætning for dette program er udvik­
ling af indbyrdes forbindelse med høj tæthed, som er 
kompatibel med MOS og bipolær VLSI-teknologi under 
1 um. Denne forbindelsesteknologi vil indebære metalfor­
bindelser med lav resistivitet og høj modstand mod elek-
tromigration i fire lag samt stabile lavmodstandskont ak­
ter til det underliggende siliciumkredsløb. 
Under projektets pilotfase er der sket gode fremskridt, og 
der har været godt samarbejde mellem partnerne. Der er 
fastlagt fælles proces, fælles afprøvningsmaske og fælles 
afprøvningsmetoder som et praktisk miljø for forsknings­
samarbejdet. 
Denne centrale proces er fortsat blevet benyttet i 1985 
med stigende udbytte, og den første milepæl er nået: det 
er besluttet at fortsætte med polyimid som dielektrikum i 
den centrale proces. 
Programmet har følgende milepæle: 
sept. 1985 — Specificering af afprøvningsretiku-
lum for 5 um og derunder 
Demonstration af muligheder for 
tør metalætsning, der er egnet til 
en stigning på 5 um 
dec. 1985 — Afprøvningsretikulum foreligger 
sept. 1985 — Optimal proces udvælges 
Demonstration af trelags metal 
med stigning på 5 um 
dec. 1986 — Udbytte- og pålidelighedsdata for 
den optimale proces 
sept. 1987 — Demonstration af firelags metal 
med stigning på 5 um 
»Automatisk konstruktionsv alidering af integrerede 
kredsløb ved hjælp af elektronstråle« 
Proj. ref. 271: B/84 
Projektet søger at udvikle en metodologi til automatisk 
diagnosticering af konstruktionsfejl i VLS I-enheder, som 
er baseret på den observationsmulighed, et elektronstrå­
lesystem frembyder, tilslutning til CAD-miljøet, mønster­
genkendelse til automatisk positionering af elektronstrå­len, global metodologi, muligvis baseret på definition af 
diagnosticeringsstrategien ved hjælp af ekspertsystemer, 
samt nye kredsløb, som kan forbedre EBT's ydeevne. For 
at nå dette overordnede mål vil der blive taget fat på 
områder som datastyring af elektronstrålesystemet, 
grænseflade til CAD-programmel, identifikation af 
kredsløbselementer, metodologi til konstruktionsfejl­
diagnostik, testmønstergenerering til elektronstrålefejlfin­
ding, konstruktion med henblik på elektronstråleafprøv­
ning samt udvikling af elektronstråleudstyr. 
» Vurdering af MB E-siliciumlag« 
Proj. ref. 305: B/84 
Dette projekt falder i tre dele: 
1. Dyrkning af siliciumlag ved hjælp af molekylstråle-
epitaxi (MBE). 
2. Fortsættelse afmåling af procesparametre in situ. 
3. Implementering og udvikling af teknikker til karakte­
risering af MBE-lag. Disse oplysninger vil dernæst 
blive brugt til at optimere dyrkningsbetingelserne. 
Det er planen at gennemføre separat udviklingsarbejde 
på fire specifikke teknikker. Den resterende del af pro­
grammet omfatter anvendelse af eksisterende teknikker 
samt fortolkning af de således fremkomne resultater i 
deres helhed. 
»Plasmapålægningsteknologi til magnetiske tyndfilm­
lagermedier« 
Proj. ref 334: B/84 
Det forventes, at lagermedier og læse/skrivehoveder 
fremstillet ved tyndfilmteknologi i en nær fremtid vil kon­
kurrere med de konventionelle partikelmedier og de kon­
ventionelle hoveder. Såvel longitudinal som vertikal 
lagring i tyndfilm giver løfte om en betydelig forøgelse af 
informationstætheden. Under dette projekt vil der blive 
undersøgt passende pålægningsteknologier, som med høj 
pålægningshastighed kan fremstille sådanne film i indu­
striel skala. Blandt disse er magnetron sputtering, elek­
tronstrålefordampning og plasmaforbedret metalorganisk 
kemisk pådampning. 
»Silicon-on-insulator-systemer kombineret med lav tem­
peratur« 
Proj. ref. 370: B/84 
Der vil i projektet blive benyttet og kombineret en række 
teknikker, således at der kan opnås enkeltkrystallag med 
tykkelser på mellem 0,5 um og 50 um af høj kvalitet til en 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/21 
række forskellige anvendelsesformål. Sidstnævnte vedrø­
rer såvel silicon-on-insulator (SOI) som SOS (silicon-on-
sapphire) til højtydende integrerede kredsløb og ligeledes 
tilvejebringelse af alternativer til de i øjeblikket anvendte 
besværlige processer til dielektrisk isolation (DI). 
»Bestemmelse af doteringsprofil i strukturer under 1 um« 
Proj.ref 519: B/84 
Sigtet med dette projekt er at virkeliggøre mulighederne 
for nøjagtig bestemmelse af ikke dybtgående doterings-
profiler, som de benyttes i komponenter på under 1 um. 
Med henblik herpå foreslås det at udvikle en elektrisk ) 
teknik baseret på »spreading resistance«, samtidig med 
at denne teknik sammenlignes med to ikke-elektriske 
metoder, nemlig massespektrometri af sekundære ioner 
(SIMS) og Rutherford Back Scattering (RBS). I projek­
tet bliver hovedvægten lagt på udvikling og anvendelse af 
»spreading resistance«-teknikken, medens de øvrige tek­
nikker først og fremmest benyttes til sammenligning. 
Data, der giver større viden om diffusionskinetik, bliver 
et vigtigt spin-off fra denne fremgangsmåde. Arbejdet vil 
endvidere blive koncentreret om bestemmelse af bor-, 
phosphor-, arsen-, og antimonprofiler og vil ligeledes 
indebære brug og vurdering af helt nye varmebehand­
lingsmetoder, såsom strip heater og varmebehandling 
med blitzlys. 
» Undersøgelse af alle aspekter af sammenkobling af inte­
grerede kredsløb med højt benantal« 
Proj. ref 544: B/83-84 
Dette projekt sigter mod følgende mål: 
1. Udvikling af alternative metoder til forbindelse af det 
integrerede kredsløb med dets sammenkoblingsme-
dium. 
2. Udvikling af store sammenkoblinger med høj tæthed 
ved hjælp afflerlagspolymerteknikker. 
3. Udvikling af rimeligt store sammenkoblinger med 
ultrahøj tæthed baseret på en kombination af tyk-
filmdielektrika og additive metoder til elektroplette­
ring af basismetal. 
Målet er, at alle sammenkoblingssystemer skal kunne vir­
keliggøres med kun 2 lag, hvorved omkostningerne bliver 
lavere som følge af mindre håndtering og billige materia­
ler. 
»Højopløsningsplasmaætsning indenfor halvledertekno­
logi — grundbegreber, fremgangsmåde og udstyr« 
Proj. ref. 574: B/84 
Det er inden for elektronikindustrien almindeligt aner­
kendt, at plasmaætsning kommer til at spille en afgø­rende rolle for erhvervelse af teknologi under 1 um både i 
silicium- og i III/V-halvledersystemer. Der mangler dog 
endnu megen viden om den implicerede komplekse kemi 
og fysik, som kan skaffes ved hjælp af egnede diagnosti­
ske metoder. Før dette er sket, kan plasmaætsningens 
potentiel ikke udnyttes fuldt ud. Programmet som helhed 
er nødvendigvis interaktivt og fører centre for ekspertise 
inden for plasmakemi og -fysik, instrumentfabrikanter og 
en leverandør af kemikalier til elektronikindustrien sam­
men. Tilsammen besidder de en enestående kombination 
af viden og faciliteter, som vil sikre, at dette bredt base­
rede program fører til et positivt resultat. 
»Integration på skiveniveau« 
Proj. ref. 824: B/85 
Konstruktion og demonstration af et system med 25 mil­
lioner transistorer på en enkelt chip kan ske ved at for­
binde en skives gode celler. Som demonstrationskompo-
nent er valgt en 4 Mbit statisk RAM i 1,4 um, CMOS-tek-
nologi og med redundans på både intra- og intercelleni-
veau, så defekter ved fremstillingens afslutning kan 
tolereres. Der vil blive ofret særlig opmærksomhed på 
afprøvningsfaciliteter og afprøvningsstrategi både på 
celle- og skiveniveau. Efter afprøvning vil der blive benyt­
tet rekonfigureringsteknikker, således at fejlbehæftede 
elementer i cellen undgås og celleudbyttet øges yderli­
gere. Dekodningslogik og udefra styrede omskiftere vil 
blive benyttet til konfigurering af skivens gode celler. 
Der vil blive fremstillet programmel til automatisk udvæl­
gelse af de omskiftere, der skal programmeres til at give 
den fornødne forbindelse. Aluminiumforbindelseslinjers 
udbytte vil blive forøget ved reparation afkort eller åben. 
Der bliver gennemført en undersøgelse af pakkens termi­
ske og elektriske egenskaber, som skal benyttes til 
udformning af en egnet pakke til demonstrationskompo-
n en ten. 
»Pakker til digitale højhastigheds-1C i GaAs« 
Proj. ref 830: B/85 
De forskellige krav til konstruktion af pakker, som 
GaAs-IC-industriens behov afføder, skal behandles. Pro­
jektet skal føre til fastlæggelse af pakkestandarder samt 
klart definerede konstruktionsprincipper og fremstillings­
metoder. 
Projektet skal føre til fastlæggelse af 4 pakkeudformnin-
ger, idet en pakke med 8, 16, 24 og 40 I/O-tilledninger 
har de nødvendige driftsegenskaber til montering og her­
metisk indkapsling af IC i GaAs til digitale højhastig-
hedsanvendelser. Der vil i udstrakt grad blive benyttet 
sofistikeret datamatstøttet konstruktion og simulerings-
modellering under hele projektets forløb, idet disse alle-
Nr. C 332/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12.85 
rede er benyttet med held til pakken med 8 I/O-tillednin­
ger. Til pakkekonstruktionen vil tre fremgangsmåder 
blive undersøgt, nemlig anvendelse af teknikker med 
direkte forsegling, glassammenføjning afbrændt keramik 
samt samtidig brænding af glas og keramik. Endvidere 
vil emner som materialer, metallisering og varmebortled­
ning blive udforsket. 
Prøveeksemplarer af de forskellige pakkekonstruktioner 
vil blive stillet til rådighed til evaluering og afprøvning 
med henblik på godkendelse af kvalifikationer. Dette pro­
jekt supplerer projekt 958. 
»Højtydende VLSI-pakke til komplekse elektroniske 
systemer« 
Proj. ref 958: B/85 
Dette projekt sigter mod at demonstrere gennemførlighe­
den af og at evaluere en struktur med høj tæthed, hvorpå 
VLS I-chips skal forbindes med en TAB-forbindelse med 
meget høj tæthed (stigning på 100-125 um) på et højt­
ydende multichipsubstrat. 
Den elektriske og termiske ydeevne skal måles med hen­
blik på vurdering af en sådan strukturs anvendelsesmu­
ligheder, idet den kan tænkes anvendt som grundbygge­
sten i et meget højtydende system (klokfrekvens på 1 G Hz 
eller systemcyklustid på 20-50 ns). 
Dette projekt supplerer projekt 830. 
»Algoritmer til en robust og effektiv halvledersimulator« 
Proj. ref 962: B/85 
Dette arbejde fører til fuldt afprøvede generelle algorit­
mer til simulering af halvlederkomponenter i tre dimensi­
oner. Disse algoritmer vil give løsninger af en komponent 
i steady state eller under transiente eller dynamiske for­
hold ved små signalstørrelser under hensyntagen til vek­
selvirkningen mellem komponentens drift og krystalgitte­
rets temperatur. Algoritmerne skal afprøves i forsknings-
datamatkoder, der udvikles under projektet, og denne 
kode bliver valideret mod virkelige komponenter. 
Da disse algoritmers regnebehov er uhyre stort, vil der 
være stærk vekselvirkning mellem egnede algoritmer og 
adgang til datamater med avanceret arkitektur. Der vil 
endvidere blive gennemført en undersøgelse med henblik 
på at afgrænse den forudsatte fysiske models anvendel­
sesområde såvel med hensyn til materialer som kompo­
nentdimensioner. 
»Masker, resists og overførte billeder til 0,5 um røntgen­
litografi« 
Proj. ref. 1007: B/85 
Målet med dette arbejde er 0,5 um røntgenlitografi indtil 
den faktiske demonstration af litografiprocessen. Især skal der udvikles resist- og masketeknologi, som er egnet 
til 0,5 um opløsning men tillige kompatibel med højere 
opløsningsevne. Masketeknologien kommer således til at 
bygge på siliciumbaserede membraner, som er egnede til 
brug ved de blødere bølgelængder (dvs. højere opløsning). 
»A vanceret maske- og retikulumteknologi til mikroelek­
troniske VLS I-komponenter med geometrier på under 
1 um« 
Proj. ref. 1043: B/85 
Dette projekt omhandler bestemte områder af maske­
fremstillingsprocessen med henblik på udvikling af nyt 
udstyr, nye materialer og nye processer, og målet er at 
kombinere sådanne nyudviklinger til en bedre maske- og 
retikulumteknologi, som tilfredsstiller de krav, avance­
rede og komplekse komponenter stiller til skivebearbejd­
ningen. 
» Ultrafølsom urenhedsanalyse til strukturer og 
materialer« 
Proj. ref. 1056: B/85 
Under dette projekt udvikles der en avanceret fysisk ana­
lyseteknik, som er påkrævet til karakterisering af bear­
bejdningsteknologier inden for mikroelektronik. Denne 
teknik, som er baseret på sputtering og laserresonansioni-
sering, bliver særdeles følsom, fri for matrixeffekter ved 
profilbestemmelse i flere lag og egnet til tredimensional 
profilbestemmelse med højere følsomhed end den sæd­
vanlige massespektrometri af sekundære ioner. 
1.7.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
a) Forskningsemner for bearbejdning ved under 1 um, 
som støtter igangværende projektområder 1.1 og 1.2. 
For at nå frem til bearbejdning ved geometrier på 
0,5 um og derunder udpeges nedenstående emner: 
i) 0,5 um-litografi med produktionskapacitet og 
. tilknyttet resistudvikling, som er kompatibel 
med tørætsingsprocesser 
ii) modellering af processer og komponenter, her­
under eksperimentel verifikation. 
b) B-forskningsemner 
i) Til støtte for område 1.1 og 1.2 
— materialer og udstyr til bearbejdning af 
halvledere 
— fotostøttet teknologi 
20. 12.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/23 
— højhastighedsafprøvning på skiven 
— automatisk fremstilling og kontrol. 
ii) Til støtte for område 1.4 og 1.5 
— CAD, der er specifik for integrerede III/ 
V-kredsløb 
— modellering af optiske elementer 
— pålidelighed 
iii) Andre generelle forskningsemner 
— litografi (røntgenstråle-, ionstråle- osv.) — forskellige aktive elementer på halvleder­
materialer med høj mobilitet 
— avancerede teknikker til fysisk analyse 
— følere og transducere 
— nye teknologier og teknikker til avanceret 
informationslagring 
— forbindelsesteknologier 
Ved indkaldelsen (indkaldelserne) af forslag i 1986 
bliver der givet forrang til modellering (med hoved­
vægten på GaAs), udstyr til automatisk fremstilling 
og kontrol samt forbindelsesteknologier. 
DELPROGRAM 2 
PROGRAMMELTEKNOLOGI 
2.0. Indledning 
I 1983 var behovet for et omfattende programmeltekno­
logiprogram begrundet i den stærkt voksende komplek­
sitet og mængde af programmel, som ville fremkomme 
i resten af århundredet. Dette behov er endnu tydeli­
gere i dag, to år efter starten af ESPRIT-pilotfasen. 
Målsætningerne i ESPRIT-programmelteknologi-del-
programmet følges i en række programmer verden over. 
Erkendelsen af, at nøgleområderne først og fremmest 
drejer sig om udviklingen af miljøer, metoder og værk­
tøjer til støtte for konstruktionen af stedse mere kom­
plekse systemer (som omfatter materiel- og program­
melkomponenter) af høj kvalitet og pålidelighed med 
højere produktivitetsniveauer, har været retningsgi­
vende for programmelteknologiprogrammet. Efter to år 
med ESPRIT fase 1 er der nu en række projekter i 
gang, som beskæftiger sig med ovennævnte nøgleområ­
der, og vi er nu i stand til at identificere de områder, 
hvor der er behov for en styrkelse af og tilføjelser til 
arbejdsplanen for programmelteknologi. 
De nødvendige retningslinjer for 1986 er der redegjort 
for i enkeltheder i de følgende sektioner, men behovet 
for nye projekter til fremme af en hurtig overførelse af 
programmets resultater til industrimiljøet vil sandsyn­
ligvis være hovedemnet for 1986. Indkaldelser af for­
slag, offentliggjort i 1986, vil derfor dreje sig om føl­
gende emner for nye arbejdsområder: 
(i) genanvendelse af programmelkomponenter 
(ii) kommerciel sikkerhed i forbindelse med program­
mel 
(iii) demonstratorer for evaluering af metoder 
værktøjer i industrimiljøet (se sektion 2.4) og Ved en fornyet gennemgang af programmelteknologi-
delprogrammet har man fundet frem til, hvor stor vægt, 
der må lægges på de forskellige emneområder, men det 
skønnes ikke nødvendigt i arbejdsplanen for 1986 at 
foretage en afgørende revision af de nøgleområder, 
som må støttes. 
F&U-område 2.1: Teorier, metoder og værktøjer 
Behovet for at støtte systemudviklingsprocessen med 
mere omfattende metoder og værktøjer er et hoved­
emne i programmelteknologiarbejdsplanen. Målinger 
af produktivitet og systemkvalitet og ydeevne er ligele­
des af stor betydning. 
2.1.1. Emneområder 
Emnerne inden for dette område er: 
Systemorienterede metoder 
— Formelle metoder til systemudvikling 
— Materiel-/programmelsynergi 
— Kravteknik 
— Programmelsikkerhed 
Forbedring af de nuværende programmeludviklingsme­
toder 
— Genanvendelighedsområder 
— Formel specifikation 
— Nøje fastlagte omsætninger og metoder 
Avancerede programmeludviklingsmetoder 
— Metoder til formel beskrivelse og verifikation af 
sideløbende, distribuerede, indbyggede tidstro 
systemer 
Nr. C 332/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12.85 
— Systematisk undersøgelse af systemudviklingspro­
cessen 
— Anvendelse af AI-teknikker på udvikling 
Afprøvning og demonstration af kvalitet, pålidelighed 
og konformitet 
— Produkt- og udviklingsprocesmetrik 
2.1.2. Nuværende projekter og projekter under forhand­
ling 
Systemorienterede metoder 
»Formelle metoder for asynkrone systemer« 
Proj. ref. 1033: B/85 
Sigtet med projektet er at tilvejebringe en formel ramme 
og et egnet sæt værktøjer til udvikling af asynkrone ind­
byggede mikro- og distribuerede systemer. 
Den formelle ramme er baseret på: 
— Scotts områdebaserede tilstandsmaskine for den 
matematiske model; 
— Hoares logik og tidslogik for korrekt analyse og 
konstruktion. 
Værktøjssættet omfatter præsentationssprog og- værktø­
jer, såsom en konstruktionsdatabase, formelle konstrukti­
ons »bevisere«, baseret på teorembevisteknikker, kon­
struktørassistenter og -simulatorer. Værktøjssættet vil 
blive knyttet til et asynkront systemudviklingsmiljø, som 
for tiden er ved at blive gennemført, og vil også være 
kompatibelt med PCTE. 
Forbedring af de nuværende programmeludviklings­
metoder 
»Personlig arbejdsplads til trinvis voksende grafisk speci­
fikation og formel implementering af ikke-sekventielle 
systemer (G RAS PIN)« 
Proj. ref. 125: A/83 
Målet med projektet er en personlig programmeludvik­
lingsarbejdsplads til trinvis voksende grafisk specifikation 
og trinvis formel implementering af ikke-sekventielle 
systemer. 
Den metodologiske ramme er karakteriseret ved en inte­
gration af formelle og uformelle teknikker i udviklings­
processen : 
— strukturerede analysediagrammer og helhedsrelati-
onsdiagrammer anvendes til behovsanalyse; 
— en udvidelse af »indledende semantik«-metoden til 
algebraisk specifikation og højniveau Petri-net anvendes i en velkonstrueret sammensmeltning til 
specifikation af store distribuerede systemer, og en 
hurtig prototypefremstilling tilvejebringes ved ana­
lyse af abstrakte implementationer; 
— Modula, Ada-lignende sprog er under overvejelse 
med henblik på programmeringsaktiviteten. 
Semi-formelle omsætninger, af systembeskrivelser på for­
skellige niveauer støttes af validerings- og dokumentati-
onsaktiviteter. 
Et sæt værktøjer til støttte for G RAS PI N-metodologien 
konstrueres i forlængelse af almindelige PCTE-værktø-
jer, som i stort omfang gør brug af grafik og begreber, 
som f.eks. fokuseringsteknikker, flervinduekoncepter og 
samtidig behandling af forskellige kontekster. 
»Programmeludvikling under anvendelse af moduler, som 
udføres sideløbende (PEA COCK)« 
Proj. ref. 266: B/84 
Hensigten med projektet er at konstruere og implemen­
tere en samlet sprogfamilie, som dækker hele program­
mellets livscyklus. Alle sprog vil anvende begrebet 
»modul, som udføres sideløbende«, og få en fælles signa­
tur (abstrakt syntaks). 
Familien omfatter et semi-formelt sprog til kravformule­
ring, algebraiske sprog til formel specifikation og proce­
duresprog til implementering. 
Projektet vil ligeledes tilvejebringe uddannelses- og 
oplæringsmateriale såvel som evalueringsrapporter om 
forsøg i marken. 
»Programudvikling ved specificering og omsætning 
(PROSPEKTRA)« 
Proj. ref 390: B/84 
Målene for dette projekt er at udvikle en nøje fastlagt 
metodologi for programudvikling via omsætning fra for­
mel specifikation. 
Der vil blive defineret et bredt spektrum af sprog fra for­
melle specifikationer til Ada-programmer med en seman­
tik, som dækker de sideløbende aspekter. 
Omsætningsreglerne har vist sig at være korrekte »en 
gang for alle«, og disses anvendelse, med programmel­
støtte, skulle garantere udvikling af programmer, der er 
korrekte i forhold til specifikationerne. Anvendelsen af 
Ada som standardsprog og specifikationer, der benytter 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/25 
annotationer i Anna, eller et Anna-lignende sprog, vil 
sikre portabilitet mellem APSE'er. Med henblik på at 
støtte brugen af disse værktøjer på en arbejdsplads vil der 
blive udviklet en samling yderligere værktøjer. 
Værktøjerne vil blive fremstillet efter et ensartet skema på 
hvert plan: systemudvikling, omsætningsudvikling, 
Anna/Ada og styring. 
»Programmelmiljø til konstruktion af åbne, distribuerede 
systemer (SEDOS)« 
Proj. ref 410: B/84 
Hensigten med projektet er at definere formelle beskrivel­
sesteknikker og støtteværktøjer til udvikling og implemen­
tering af OS I-protokoller og -tjenester og mere generelt 
af åbne, distribuerede systemer. 
Der vil blive defineret to formelle sprog: ESTELLE 
(baseret på en tilstands-maskinemodel) og LOTOS, som 
kombinerer det algebraiske specifikationssprog ACT-
ONE og CCS-beregning. Begge sprog vil blive underka­
stet ISO-standardiseringsproceduren. 
Der vil blive fremstillet prototyper af syntaks-orienterede 
editorer samt verifikations- og simuleringsværktøjer til 
begge sprog. Projektet vil ligeledes specificere oversættere 
og afprø vn ingssekvensgen era tor er. 
»Formel beskrivelse af vilkårlige systemer ved hjælp af 
funktionelle sprog« 
Proj. ref. 881: B/85 
Sigtet med projektet er at udvikle en prototype for et 
generelt anvendeligt systembeskrivelsesmiljø baseret på 
den såkaldte »systemsemantik«. 
Systemsemantik er en udvidelse af betegnelsessemantik-
ken i programmeringssprog i den forstand, at det lader 
sig anvende på vilkårlige systemer: et systems forskellige 
egenskaber beskrives ved tilsvarende meningsfunktioner. 
Der vil blive udviklet en prototype af et generelt anvende­
ligt systembeskrivelsesmiljø, baseret på funktionelle sprog 
og udvidet med systemsemantikprimitiver. 
Et andet af projektets mål er konstruktionen af en proto­
type af et systembeskrivelsessprog for følgende to områ­
der: analoge elektroniske kredsløb og digitalsystemer 
(herunder VLSI). 
»Nøje fastlagt metode til fremstilling af programmel til 
industrien (RAISE)« 
Proj. ref. 315: A/84 
Målet med projektet er at skabe et komplet systemudvik­
lingsmiljø, baseret på en forbedret udgave af VDM-meto-
den. Den udviklingsproces, der er beskrevet ved »grafiske 
fremstillinger af projektet«, vil blive opstillet som en 
matematisk model af logiske systemer (institutioner) 
(f.eks. ligningslogik, tidslogik), deres omsætning, system­
beskrivelser i forskellige logiske systemer samt omsætnin­
ger af beskrivelser. Operationelle modeller af de grafiske 
fremstillinger af projektet vil blive sat i relation til det 
arbejde, der udføres af projektledere, programmelingeni­
ører, programmører og projektbibliotekarer. 
Der vil blive defineret et sprog med et bredt sigte til støtte 
for specifikationsudformning. Udvidelser af den model­
baserede VDM-metode, navnlig med henblik på specifi­
kationer af sideløbende systemer, vil blive overvejet sam­
men med egenskabsbaserede metoder og andre modelba­
serede metoder. 
Der vil blive udarbejdet værktøjer til støtte for RAISE-
metodologien (først i form af en prototype og derefter i 
produktionskvalitetsform), der vil blive tale om adskillige 
industrielle anvendelser, og der vil blive fremstillet oplæ­
rings- og uddannelsesmateriale. 
»Formalismer, metoder og værktøjer (FOR-ME-TOO)« 
Proj. ref. 283: A/84 
Hovedformålet med projektet er at definere, implemen­
tere og gøre forsøg med en teknologi til systematisk 
udvikling, efterprøvning og validering af programmelsy­
stemer, baseret på princippet om genanvendelighed af 
programmelkomponenter. 
Når programmeludviklingsprocessen udformes som en 
proces med opmærksomheden særlig rettet mod genan­
vendelsen af præfabrikerede komponenenter og en struk­
turering af det system, der skal udvikles, af bygnings-
blokke af genanvendelige komponenter, er den karakteri­
seret ved en kombination af »top down«- og »bottom 
up«-metoderne. 
Genanvendelighed af beskrivelser og analyse af de 
sekventielle aspekter af programmelsystemer er baseret 
på et specifikationssprog, som defineres ved anvendelse 
af nogle af primitiverne af ASL: et kernespecifikations-
sprog med »løs« semantik. 
Genanvendelighed af beskrivelser og analyse af de side­
løbende aspekter af programmelsystemer er baseret på 
forskellige klasser af Petri-net: fra betingelse-udfald-net 
til højniveau-net og stokastiske Petri-net. 
Et miljø af støtteværktøjer vil bistå udvikleren med at 
følge en disciplin for trinvis udledning og udvikling af 
programmelkomponenter, for genfinding af komponenter 
og for sammensætning af programmelkomponenter. 
Nr. C 332/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
Avancerede programmeludviklingsmetoder 
»En integreret formel metode til udvikling af industripro­
grammel (METEOR)« 
Proj.ref 432: A/84 
Det grundlæggende mål for dette projekt er anvendelse af 
formelle metoder på udviklingsprocessen for industripro­
grammel. 
Udviklingsprocessen vil blive studeret og modelleret ved 
individualisering af bygningskomponenter med henblik 
på analyse af eksisterende metoder og udvikling af nye 
metoder til programmeludvikling. 
Der vil blive defineret et sprog for kravformulering med 
en semantik, som dækker tidsmæssige aspekter. 
Der anvendes algebraiske metoder til specificering af pas­
sive og aktive mål (procesalgebra og det algebraiske spe-
cifikationssprog ASL), og beskrivende modeller af sidelø­
bende systemer danner grundlag for at definere en bereg­
ning, hvor de forskellige egenskaber af sådanne systemer 
kan påvises. 
Projektet sigter navnlig mod integrering af det objektba­
serede sprogparadigme, den algebraiske metode til pro­
grammelspecificering, den relationelle metode og såkaldt 
formel heuristik. 
Virkningen på forvaltning og metrik af anvendelsen af 
formelle metoder til programmeludvikling vil blive taget i 
betragtning. 
Industriel overtagelse, navnlig med hensyn til konstruk­
tion af tidstro distribuerede systemer, sker gennem den 
planlagte konstruktion af prototypemiljøer. 
» Undersøgelse af opnåelig ydeevne med stærkt sidelø­
bendefortolkninger af funktionelle programmer« 
Proj.ref: 302: B/84 
Projektet undersøger anvendelsen af den funktionelle 
metode til fuldt ud at udnytte mulighederne i stærkt side­
løbende materielarkitekturer. Dette indebærer måling af 
kompleksiteten og parallelismen af funktionelle program­
mer skrevet i FP, Lispkit og Me- Too sprog. 
Projektet vil udvikle: 
— et værktøj til oversættelse af Lispkit og Me-Too til 
FP; 
— værktøjer til måling af FP-programmers dynamiske 
kompleksitet og parallelisme; 
— en virtuel maskine til simulering af parallel kørsel 
af funktionelle programmer. Der vil blive udarbejdet en evalueringsrapport om forskel­
lige funktionelle metoders opnåelige ydeevne på parallelle 
maskiner. 
»Et avanceret støttemiljø til metodebaseret udvikling af 
pakkeprogrammel (TOOL- USE)« 
Proj.ref 510: B/84 
Dette projekt skal tjene til udvikling af teknikker til for­
mel definition af metoder, der anvendes i udviklingen af 
programmel. Projektet er centreret om en hovedopfat­
telse, nemlig at opbygningen af et støttemiljø bør parame-
triseres gennem metoder, der er udtrykt et udviklings-
sprog. Der vil blive tilstræbt forståelse og formel modelle­
ring af: 
— programmelkonstruktionsprocessen 
— anvendelsesområderne 
— målsystemerne 
og derefter vil der ske definition, implementering og 
udvikling af et prototypemiljø til en programmeludvikling 
baseret på formelt definerede metoder. 
»Prototypeimplementeringssy stem for applikations­
programmel (AS PIS)« 
Proj.ref. 401: A/84 
Hovedsigtet med dette projekt er udnyttelse af avance­
rede teknikker inden for områderne specifikationssprog 
og kunstig intelligens med henblik på konstruktion af 
værktøjer, kaldet assistenter, som skal hjælpe med til en 
delvis automatisering af de første faser af livscyklen. 
De hovedproblemer, der vil blive behandlet af projektet, 
er: 
— formulering af det videnområde, som skal anvendes 
af assistenten; 
— valg af en passende repræsentationsformalisme for 
kodning af viden; 
— definition af den grundlæggende arkitektur for assi­
stenter; 
— definition af et passende sprog for vekselvirkningen 
mellem assistenter og brugere. 
Projektets endelige mål er skabelse af et sæt avancerede 
metoder og værktøjer, som vil muliggøre en fleksibel 
metode til produktion af brugerprogrammel baseret på en 
interaktiv stil, som hovedsagelig omfatter: 
— hurtig udarbejdelse af prototyper ved tolkning af 
komponent specifikationer; 
— genanvendelighed af komponenter via videnbase­
rede assistenter. 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/27 
»Avanceret interaktiv udvikling af dataintensive applika­
tioner (AI DA)« 
Proj. ref. 892: B/85 
Projektet vil definere og udvikle metodologier, sprog og 
værktøjer til støtte for specifikation, udarbejdelse af pro­
totyper, konstruktion og implementering af informations­
systemer. 
Prototypemiljøet vil muliggøre specifikation i det udvik­
lede systemmodelleringssprog (SML) og udarbejdelse af 
prototyper ved oversættelse af SML til en anvendelig 
kombination af FLOP og NI AL. 
Ved konstruktion og implementering vil der blive anvendt 
halvautomatiske omsætninger (støttet af regelbaserede 
assistenter) af SML til TAXIS og af TAXIS til DBPL. 
Integrationen af de forskellige værktøjer vil blive rettet 
mod en integration af deres til grund liggende videnbase. 
»Korrektur orienter ede systemer« 
Proj. ref 1041 og 1158: A/85 
De to komplementære projekter er kombineret i oven­
nævnte projekt. De to dele er: 
» Syn taksrettet værktøjsgen era tor« 
Proj. ref. 1041 
Projektet tager sigte på et metasystem til generering af 
syntaksrettet redigering, omsætning og korrekturværktø­
jer fra beskrivelser af syntaksen og semantikken i de for­
malismer, der anvendes ved programmeludvikling. 
Der vil blive defineret metasprog til beskrivelse af kon­
tekstbetingelser, omsætningsregler, korrekturregler og 
taktik. 
Der vil blive konstrueret en række værktøjsgeneratorer, 
som accepterer disse metasprog, og frigivne versioner af 
generatorsystemet vil blive rettet mod bredt tilgængelige 
miljøer. 
»Integration af avancerede teknikker til effektivt viden­
skabeligt applikationsprogrammel (A TES)« 
Proj. ref. 1158 for videnskabelig applikationsprogrammering med hoved­
vægten lagt på effektivitet. 
Et programmeringssprog, som integrerer tre avancerede 
teknikker: 
— abstraktion af datatyper og operatører 
— relateret databaseprogrammering for videnskabe­
lige data 
— formel specifikation og bevis 
vil blive defineret ved at tage hensyn til den videnskabe­
lige programmerings særlige karakter. 
Et effektivt programmeludviklingsmiljø vil omfatte et kor­
rekturdelsystem, som giver brugeren mulighed for at vali­
dere en algoritme med hensyn til en bestemt specifikation 
eller at få fejlmelding, hvis algoritmen er ugyldig. 
Hele systemets egnethed vil blive evalueret ved udvikling 
af applikationsbiblioteker. 
Projekterne 1041 og 1158 supplerer hinanden: projekt 
1158 skulle kunne udgøre et demonstrationsprojekt for 
fremstillingsdelen af projekt 1041. Begge projekter vil 
udveksle information og resultater for at undgå dobbelt 
arbejde. 
» Udvikling af et effektivt funktionelt programmeringssy-
stem som støtte for prototypeudformning« 
Proj. ref. 891: B/85 
Dette projekt vil udvikle et funktionelt programmerings-
system til støtte for en effektiv prototypeudformning. 
Der vil blive gennemført en undersøgelse og en definition 
af ydeevne og anvendelser for et funktionelt programme-
ringssystem påfølgende områder: 
— hurtig prototypeudformning; 
— effektiv kodegenerering for funktionnelle program­
mer, som køres på konventionelt sekventielt mate­
riel; 
— programmering i bredeste forstand; 
— persistente objekter og langtidsoplagring. 
Der vil være behov for et prototypesystem til at demon­
strere metoden. 
»Fejlfinding og specifikation af tidstro indbyggede 
A da-systemer (DESCA R TES)« 
Proj. ref. 937: B/85 
Dette projekt tager sigte på at integrere avancerede tek­
nikker til et integreret programmeludviklingsmiljø inden Hensigten med projektet er at bistå udviklere af tidstro 
indbyggede systemer i Ada ved undersøgelse af formelle 
Nr. C 332/28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
metoder og konstruktion af programmel- og materiel­
værktøjer. 
Der vil blive foretaget en undersøgelse af formelle seman­
tik- og korrektursystemer for tidstro sprog med vægten 
lagt på sammensætningsmulighed. 
Der vil blive udformet et specifikationssprog omfattende 
tidstro begrænsninger og omsætning med korrekt beva­
relse af programmerne. 
Det vil blive gjort muligt at spore omsætningsafgørelser i 
forbindelse med tidstro begrænsninger, og der vil blive 
udviklet analyseværktøjer. 
Afprøvning og demonstration af kvalitet, pålidelighed og 
konformitet 
»Europæisk programmels pålidelighed og kvalitet 
(REQVEST)« 
Proj. ref 300: A/84 
Projektet tager sigte på fremskridt inden for kvantifika-
tion af programmelkvalitet og -pålidelighed og således 
gøre det muligt at specificere, beregne, måle og garantere 
dette. 
Der er tale om følgende arbejdsområder: 
— identifikation og validering af metrikker for »kvali-
tet«-begrebet og konstruktion af en kvantitativ model 
tilforudsigelse heraf; der vil blive lagt speciel vægt på 
robuste regressionsmetoder; 
— udvikling af metrikker og modeller til pålideligheds-
beregning, både for programmelsystemer i alminde­
lighed og for områder, som kræver ekstrem pålidelig­
hed (f.eks. fejltolerante systemer); 
— undersøgelse af virkningen af anvendelse af formelle 
metoder på beregning og demonstration af pålidelig­
hed; 
— definition af en metodologi til certificering af pro­
grammelprodukter. 
For at lette udviklingen og valideringen af metrikkerne er 
der med dette projekt indledt en database for industri­
data vedrørende programmel kvalitet og -pålidelighed. 
Materialet leveres af forskellige projekter i Europa. 
2.1.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
Igangværende projekter kan forventes at give en rime­
lig dækning af det teoretiske grundlag for metoder og 
prototypeværktøjer til støtte for mere formelle metoder 
til konstruktion af store sekventielle systemer og sidelø­
bende systemer. 
De to meget vigtige områder komponentgenanvende-
lighed (komponentspecifikation, verifikation, valide­
ring) og systemydeevne og planlægningsmetrikker dæk­
kes kun i ringe grad på nuværende tidspunkt. Det vil blive overvejet at medtage disse to emner i ind-
kaldelse(r) af forslag, som vil blive offentliggjort i 1986. 
F&U-område 2.2: Forvaltningsmæssige og industrielle 
aspekter 
De teorier, metoder og værktøjer, der udvikles under 
delområde 2.1, vil udgøre det nødvendige råmateriale 
for produktudvikling, bygning og vedligeholdelse og 
for effektiv forvaltning af selve udviklingsprocessen, 
dvs. udviklingsprojektforvaltning. De forvaltningsme­
toder og værktøjer, som kræves til behandling af disse 
rå data, er hovedemnet for denne del af programmel-
teknologiarbejdsplanen. 
2.2.1. Emneområder 
Emnerne inden for dette område er: 
Støtte til programmelfremstilling og -vedligehold (kort­
sigtede løsninger, herunder løsninger for specielle 
områder) 
Styring af avanceret programmelproduktion (projekt­
styring, produktstyring, kommerciel sikkerhed) 
2.2.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
Støtte til programmelfremstilling og -vedligehold 
»Støtte til forvaltning af programmelfremstilling og 
-vedligehold (SPMMS)« 
Proj. ref. 282: A/84 
Målet med projektet er at konstruere og implementere et 
system, der støtter alle forvaltningsaktiviteter i program­
mellets livscyklus. Et af de vigtigste krav til systemet er 
dets adaptibilitet til forskellige forvaltningsmetoder. 
Ifølge projektet skal dette mål nås gennem bygning af en 
grundlæggende generisk SPMMS-kerne, som skal være 
let at bygge efter kundens ønske, eventuelt ved anven­
delse af en regelbaseret metode. 
To kundespecificeringer vil blive afprøvet i marken, efter­
fulgt af de tilsvarende evalueringsrapporter. 
Styring af avanceret programmelproduktion 
»In tegrerede projektstyringssystem er« 
Proj. ref. 814 og 938: A/85 
Disse to projekter, som supplerer hinanden, er blevet 
sammenlagt til ovennævnte projekt. De to dele er: 
20. 12.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/29 
»Projektintegrerede forvaltningssystemer (PIMS)« 
Proj. ref. 814 
Projektet tager sigte på at udvikle et regelbaseret forvalt­
ningssystem til anvendelse som rådgivende system eller 
som oplæringssystem. Propotyper for det rådgivende 
system såvel som oplæringssystemet vil blive evalueret 
ved forsøg i marken. 
»En autonom og interaktiv arbejdsbænk til støtte for 
programmel-projektforvaltning« 
Proj. ref. 938 
Formålet med projektet er at implementere en prototype-
arbejdsbænk med særlig vægt lagt på støtte for planlæg­
ning, projektstyring og beslutning. Værktøjerne er kraf­
tigt understøttet af en fælles videnbase. Det er hensigten, 
at systemet skal være UNIX V og PCTE portabelt. 
Projekterne 814 og 938 supplerer hinanden: begge drejer 
sig om fremstilling af integrerede forvaltningsværktøjer, 
idet projekt 814 lægger vægten på den regelbaserede 
metode, projekt 938 på sammenkoblingen med program­
meludviklingsværktøjer. Begge projekter vil udveksle 
information og resultater for at undgå dobbelt arbejde. 
2.2.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
Tidligere indkaldelser af forslag er ikke resulteret i et 
tilstrækkeligt antal gode projekter inden for dette 
delområde. Men der er arbejde i gang vedrørende sim­
ple forvaltningsværktøjer og regelbaserede forvalt­
ningssystemer. 
Arbejde er påkrævet inden for dette delområde for at 
tilvejbringe metoder og værktøjer (f.eks. produktsty­
ring, kommercielle sikkerhedsproblemer) til støtte for 
genanvendelige programmelkomponenter til supplering 
af det arbejde, der er identificeret inden for delområde 
2.1. 
Det er sandsynligt, at det vil blive overvejet at medtage 
små projekter, som beskæftiger sig med ovennævnte 
emner, i indkaldelse(r) af forslag, som vil blive offent­
liggjort i 1986. 
F& LI-område 2.3: Fælles miljø 
Inden for dette delområde kan arbejdet med miljøer 
dække et bredt spektrum af emner: fra integrerede 
værktøjssæt til metoderelateret systemudviklingsstøtte, 
fra applikationsorienterede støttesystemer til miljøge­
neratorer. 2.3.1. Emneområder 
Emnerne inden for dette område er: 
Fælles værktøjsmiljø 
Udvikling til mere avancerede miljøer 
Spørgsmål vedrørende vært/mål 
2.3.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
Fælles værktøjsmiljø 
»Et grundlag for et portabelt fælles værktøjsmiljø 
(PCTE)« 
Proj. ref 32: A/83 
Projektet udvikler et lager af grundlæggende funktions-
muligheder for et portabelt fælles værktøjsmiljø. Dette 
miljø vil være kompatibelt opadtil med UNIX V. 
PCTE-»kernen« består af: 
— grundlæggende mekanismer for processtyring, kom­
munikation mellem de enkelte processer indbyrdes 
såvel som et objektforvaltningssystem (OMS) baseret 
på en helheds-relationsmodel og som støtter under-
skemabegrebet; 
— brugergrænseflademekanismer, som tilvejebringer 
begreberne brugeragent (hjælpevinduer, menuer og 
andre bitmapfaciliteter samt et styresprog) og appli-
kationsagent (som tilvejebringer en syntaksrettet edi­
tor og grænsefladen til UNIX-værktøjerne); 
— distribuerede faciliteter (LA N-grænseflade og proto­
kollerfor højere lag). 
Der er udviklet to prototyper af PCTE-kernen: en 
UNIX-baseret version og en Ada-baseret version. 
Specifikationer er blevet offentliggjort og er nu vidt 
udbredt indenfor ESPRIT-kredse. 
Kernen vil blive evalueret ved udvikling af nogle få betyd­
ningsfulde værktøjer, som omfatter et konfigurationsfor-
valtningssystem (CMS) og en videnbaseret program­
mørassistent (KBPA). 
»A utomatiseret støtte for programmelfremstillingstekno­
logi (ASSET- gennemførlighedsundersøgelse)« 
Proj. ref. 267: B/84 
Formålet med denne gennemførlighedsundersøgelse er at 
påvise den tekniske gennemførlighed af et forslag til 
udvikling af avanceret interaktiv grafikstøtte for en lang 
række metoder omfattende alle faser af programmellets 
livscyklus og baseret på EPOS-systemet. 
Resultatet af denne gennemførlighedsundersøgelse er 
opsummeret i en endelig rapport. 
Nr. C 332/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12.85 
»Fælles værktøjer til PCTE (PA CT)« 
Proj.ref. 951: A/85 
Formålet med dette projekt er udvikling og dokumenta­
tion af et indledende værktøjssæt til PCTE (projekt 32) 
koncentreret om de grundlæggende værktøjer, som en 
potentiel bruger ville forvente at finde sammen med et 
»grundlæggende operativt system«. Denne implemente­
ring af et lager af funktionsmuligheder oven over grund­
læggende PCTE-mekanismer vil forsyne værktøjsudvikle-
ren med en grænseflade til PCTE på et højere niveau. 
Projektet vil blive gennemført i nært samarbejde med 
PCTE-projektet. 
Prototypeversionen vil bl.a. kunne omfatte: 
— værktøjer til datadefinition og dataforespørgsel 
— værktøjer til miljøadministration 
— værktøjer til dokumentforberedelse 
— kommunikationsfaciliteter (bruger-bruger og gate-
ways) 
— støtte for C, Pascal, Lisp og Prolog 
— konfigurationsforvaltningsværktøjer 
Udvikling til mere avancerede miljøer 
»Skabelse af interaktive programmeringsmiljøer (GIPE)« 
Proj. ref 348: B/84 
Hovedformålet med projektet er at undersøge muligheder 
for automatisk at skabe interaktive programmeringsmil-
jøer udfra sprogspecifikationer. 
Et sådant interaktivt miljø vil blive skabt udfra en kom­
plet syntaktisk og semantisk karakterisering af det sprog, 
der skal anvendes. 
En sådan syntaktisk og semantisk karakterisering vil 
blive formelt udtrykt i en sprogdefinitionsformalisme 
(LDF): en metode baseret på følgeslutningsregler og en 
algebraisk metode overvejes som udgangspunkt for kon­
struktion af denne LDF. 
Der vil blive konstrueret og implementeret et prototypesy­
stem bestående hovedsagelig af en LDF-oversætter, et fil­
system og en brugergrænseflade. 
» Udvikling og integration af nøjagtige operationer i 
numerisk databehandling (DIAMOND)« 
Proj. ref. 1072: B/85 
Projektet tager sigte på at udvikle metoder og værktøjer, 
som muliggør nøjagtig aritmetik med flydende komma på 
datamater, baseret på en matematisk teori for datamat­
aritmetik, hvor alle operationer er defineret ved såkaldte 
semimorfismer. Sigtet med en sådan systematisk teori for datamatarit­
metik er at udføre de grundlæggende aritmetiske operati­
oner med maksimal nøjagtighed og skaffe sig tilstrække­
lig kontrol med afrundingsprocessen for at sikre en påli­
deligfejlmargen. 
I dette projekt vil der blive anvendt forskellige metoder: 
indbygning afpassende aritmetiske notationer i ADA og 
Pascal; AI-teknikker til formelomsætning og symbolma­
nipulation; konstruktion af metodologiske rammer og 
viden baseret på numerisk programmering. 
»En regelbaseret metode til udvikling af informations­
systemer« 
Proj. ref. 928: B/85 
Sigtet med dette projekt er at opnå informationssystemer, 
som mere nøjagtigt svarer til brugernes erhvervsmæssige 
behov. De enkelte brugeres behov indsamles under 
anvendelse af en regelbaseret metode. Disse synspunkter 
integreres i en enkelt model, som derefter anvendes til 
applika t ions g en erering. 
Der vil blive udviklet et prototypesystem bestående af: 
— et regelbaseret faktumindsamlings- og præsentati-
onssystem med forskellige præsentationsmåder og 
med valideringsværktøjer; 
— en ensartet videnbase (UKB) til lagring, sammensæt­
ning og validering af enkelte synspunkter; 
— et applikationsgenereringssystem til frembringelse af 
applikationer fra regelbaserede beskrivelser i UKB, 
enten ved omsætning eller ved tolkning af reglerne. 
»Genanvendelse af begreber og komponenter i videnrige 
miljøer« 
Proj. 974 og 1094: A/85 
De to projekter, som supplerer hinanden, er blevet for­
enet til ovennævnte projekt. De to dele er: 
»Et videnbaseret miljø til programmelsystemkonfigura­
tion under genanvendelse af komponenter (KNOSOS)« 
Proj. ref 974 
Formålet med dette projekt er et miljø til støtte for en 
metode til genanvendelse af komponenter under pro­
grammelkonfiguration. 
Brugerkravene til et sådant miljø vil blive formuleret via 
undersøgelser udført af industrier, som er kendt med 
udvikling af store applikationer. 
20. 12.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/31 
Der vil blive fremstillet en KNOSOS-prototype ved inte­
gration og tilpasning af en relateret DBMS, et videnre­
præsentations- og manipulationsværktøj, en programmel-
konfiguratør, et automatiseret konfigurationsforvalt-
ningssystem og en fælles brugergrænseflade med grafiske 
faciliteter. Denne prototype vil blive evalueret ved afprøv­
ninger i marken. 
»Støttesystem til pragmatisk genanvendelse af 
programmelbegreber (PRA CTITIONER)« 
Proj. ref 1094 
Dette projekt tager sigte på at identificere, isolere, doku­
mentere, oplagre og genfinde programbegreber på kon-
struktionsniveauet, dvs. konstruktionsideer, skemaer for 
programmeldelsystemer og komponenter. 
Mulighederne for at anvende en lingvistisk metode som 
grundlag for metoder til analyse af eksisterende pro­
grammer vil blive undersøgt. Et prototypesystem til støtte 
for disse metoder vil blive evalueret gennem omfattende 
forsøg. 
Projekterne 974 og 1094 opfattes som komplementære: 
begge projekter sigter mod genanvendelighed, men 
med vægten lagt på forskellige områder: det ene pro­
jekt tager sigte på ny industriel praksis, som giver 
mulighed for programmelkonfiguration ved genanven­
delse af komponenter; det andet drejer sig om proble­
mets konstruktionsmæssige aspekter og jagten efter 
genanvendelige begreber. 
Begge projekter vil udveksle information og resultater 
for at undgå dobbelt arbejde 
Vært/emne-områder 
For øjeblikket er der ingen projekter, som dækker dette 
område 
2.3.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
Det arbejde, der i 1983 blev påbegyndt vedrørende det 
portable fælles værktøjsmiljø (PCTE), har været kernen 
i første generations miljøarbejdet for ESPRIT-program-
melteknologiprogrammet. De grænseflader, der er defi­
neret i dette projekt, danner den nødvendige forbin­
delse til integrationen af de værktøjer, som frembringes 
inden for de øvrige delområder af programmelteknolo-
giarbejdsplanen. 
Som et resultat af den supplerende indkaldelse af for­
slag 1985 forventes der i 1986 iværksat arbejde vedrø­
rende avancerede miljøer og vært/emne-områder. 
Det arbejde, som støttes inden for delområdet, skal 
danne ramme for tilpasningen af de integrerede støtte­
miljøer til industrien. Det er derfor vigtigt at sikre, at 
det igangværende arbejde omfatter: (i) støtte for et bredt spektrum af sprog og integrerede 
mixed-mode miljøer (f.eks. funktionelle og logiske 
programmeringsteknikker). 
(ii) udvikling af miljøgeneratorer til en mere effektiv 
støtte for avancerede konstruktionsmetoder. 
Det er sandsynligt, at ovennævnte to emneområder vil 
blive taget i betragtning med henblik på indlemmelse i 
indkaldelse(r) af forslag, som vil blive offentliggjort i 
1986. 
F&U-område 2.4: Evaluerings- og demonstrations­
projekter 
Som støtte for det presserende behov for en hurtig tek­
nologioverførsel til industrien er det specielt vigtigt, at 
resultaterne af ESPRIT-programmet omfatter en kvan­
titativ og kvalitativ vurdering af omkostningerne ved 
indførelsen i og anvendelsen af de integrerede udvik-
lingsmijøer, metoder og værktøjer i et kontrolleret 
industrielt miljø. Dette delområde vil blive af voksende 
betydning, efterhånden som programmet modnes. 
2.4.1. Emneområder 
De emner, der vil blive medtaget inden for dette 
område, er: 
Vurderings- og demonstrationsprojekter for specifikke 
metoder og/eller teknikker 
Vurderings- og demonstrationsprojekter for integra-
tionsemner. 
2.4.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
Evaluerings- og demonstrationsprojekter for specifikke 
metoder og/eller teknikker 
»Programmeludviklingsdemonstrator via GRASPIN-
metoder og værktøjer« 
Proj. ref. 800: A/85 
Dette projekt vil evaluere og demonstrere, hvorvidt pro­
grammeludviklingsteknologien på sit nuværende stade 
egner sig til industriformål. Metodologien og dens 
grundlæggende sæt af støtteværktøjer vil blive leveret af 
GRASPIN-projektet (PI 25). 
Evalueringen og demonstrationen af G RAS PI N-metodo­
logien og -værktøjerne vil blive gennemført med hensyn til 
projekter inden for to anvendelsesområder: datamatinte-
greret produktion og kontorautomatisering. 
»Demonstration af Prospektra-metodologi og -system« 
Proj. ref. 835: A/85 
Hensigten med PROSPEKTRA-projektet er at tilveje­
bringe en nøje fastlagt metodologi til udvikling af korrekt 
Nr. C 332/32 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
programmel og et omfattende støttesystem. Metoden og 
værktøjerne afviger på afgørende punkter fra den nuvæ­
rende praksis i industrien. Det foreslåede projekt vil 
påvise, at det er muligt at anvende denne metodologi og 
dens støtteværktøjer på industriprojekter i det virkelige 
liv. 
Evaluerings- og demonstrationsprojekter for integra-
tionsemner 
For øjeblikket er der ingen projekter, som dækker dette 
område. 
2.4.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
Det igangværende arbejde er nu ved at nå det stadium, 
hvor der er ved at fremkomme tidlige prototypemodel-
3.0. Indledning 
ESPRIT's arbejdsprogram for AIB er opstillet med 
henblik på at sikre støtte til avancerede teknikker for 
informationsbehandling. Man indså, at de fremtidige 
krav inden for informationsbehandling ikke kunne 
opfyldes ved hjælp af de mere traditionelle beregnings­
metoder og arkitekturer for maskinel og programmel, 
og der blev derfor udarbejdet et program for følgende 
områder: 
(i) videnteknik 
(ii) avanceret signalbehandling, herunder menneske/ 
maskine-grænseflader 
(iii) lagring af information og viden 
(iv) datamatarkitekturer 
Delprogrammet for AIB tager pr. definition først og 
fremmest sigte på avancerede forskningsemner, og der 
kan derfor forventes, at der fortsat vil være behov for 
støtte til de nævnte vigtigste områder i 1986. Man har 
imidlertid allerede opnået opmuntrende resultater, spe­
cielt i forbindelse med første anvendelse af metoderne 
på videnteknikområdet, og der vil i stadig stigende grad 
blive mulighed for at anvende AIB-teknologi inden for 
andre delområder af ESPRIT-programmet. For at 
fremme denne teknologioverførsel vil det blive nødven­
digt at lægge større vægt på arbejdet i forbindelse med 
konstruktionsmetoder for avancerede systemer og de 
fokuseringsprojekter, som skal munde ud i kvalitative 
og kvantitative vurderinger, idet sådanne er nødven­
dige for at overføre teknologien til industrien. ler, og det er nu muligt at begynde forsøgs- og evalue­
ringsprocessen. 
Dette er en særlig vigtig del af programmelteknologiar-
bejdsplanen, og det er sandsynligt, at en række små 
demonstratorprojekter sammen med et begrænset antal 
store demonstratorprojekter vil blive taget i betragtning 
med henblik på indlemmelse i indkaldelse(r) af forslag, 
som offentliggøres i 1986. 
Hensigten med demonstratorprojekterne er at vurdere 
metoder, værktøjer og udviklingsstøttemiljøer i et indu­
strielt miljø. Bevillinger til specifikke applikationsud­
viklinger vil ikke blive stillet til rådighed, medmindre 
der er tale om evalueringsformål. 
Følgende emner får prioritet i forslagsindkaldelsen i 
1986: 
(i) demonstrationsmodeller (se afsnit 3.1.3) 
(ii) multifølersystemer (se afsnit 3.2.3) 
(iii) integration af numerisk og symbolsk databehand­
ling (se afsnit 3.4.3) 
F&U-område 3.1: Videnteknik 
Dette F&U-område vedrører de værktøjer og teknolo­
gier, der er en forudsætning for at udvikle videnbase­
rede systemer. 
3.1.1. Emner 
Inden for videnteknik må der iværksættes et program, 
der giver balance mellem teoretiske undersøgelser, 
praktisk forskning og udviklingsprojekter, med henblik 
på at tilvejebringe de metoder og værktøjer, der kræves 
for efterhånden at overføre denne nye teknik til et kom­
mercielt og industrielt miljø. 
Emnerne inden for dette delområde er: 
— Videnbehandling 
Dvs. erhvervelse, repræsentation og manipulation 
af viden, inkl. inferensteknikker og indlæringstek-
nikker. DELPROGRAM 3 
AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING (AIB) 
20. 12.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/33 
— Dialog og naturligt sprog, inkl. anvendelse af gra­
fik. 
— Udvikling og anvendelse af videnbaserede syste­
mer i operationelle miljøer. 
3.1.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
Videnbehandling 
»Systemerfor videnintegration og -styring« 
Proj.ref. 112: A/83 
Med dette projekt skal der udforskes nøgleområder inden 
for informationsbehandling, såsom videnrepræsentation, 
inferensteknik og grænseflader mellem menneske og 
datamat. Vægten bliver lagt på et sprog for videnrepræ­
sentation og -styring baseret på LISP og PROLOG; et 
ekspertsystem, der kan hjælpe salgsingeniører ved 
udformning af datamatkonfigurationer; et ekspertsystem, 
der bistår kontorpersonalet ved gennemførelsen af kom­
plekse kontorprocedurer (f.eks. ressourceplanlægning). 
Per fokuseres med disse indbyrdes supplerende opgaver 
på at udvikle maskinel- og programmelkomponenter, der 
kan løse de problemer, der opstår i forbindelse med store 
videnbasers og de dertil knyttede ræsonneringsmekanis-
mers omfang og kompleksitet. 
Med sigte på det store potentielle anvendelsesområde 
anvendes der en teknik, der består i, at eksisterende 
værktøjer som f.eks. OMEGA, skilles ad, således at den 
grundlæggende struktur kan undersøges. Et udviklingssy-
stem, som kombinerer videnkilder, og som er beregnet på 
grupper af samarbejdende agenter, er for tiden under 
implementering. Endelig skal der udvikles et manipula-
tionssystem til store videnbaser. 
Som et eksempel kan anføres en systemkonfiguration, 
der bygger på et udbygget PROLOG-sprog, og som nu af 
nogle af partnerne anvendes til sammensætning af syste­
mer. 
»En arkitektur for interaktiv problemløsning ved hjælp af 
samarbejdende data- og videnbaser« 
Proj.ref. 316: A/84 
Projektets hovedformål er udformning og implementering 
af ekspertsystemarkitektur med rådgivningssigte. Det 
anliggende, der søges råd om, er måske dårligt defineret 
og der kan være et stort antal potentielle løsninger, som 
kan komme på tale. Formålet med en automatisk rådgi­
ver er at hjælpe brugeren til at indkredse problemet, og 
derpå at generere forsøgsløsninger, som brugeren så kan 
acceptere eller forkaste. Det vigtigste beregningsproblem, 
der skal løses, er styringen af, hvorledes de forskellige 
videnkilder arbejder sammen, idet der i disse kan være brugt forskellige repræsentationsskemaer, der fortolkes 
af forskellige inferensmaskiner. En tilsyneladende 
lovende arkitektur bygger på, at hver videnkilde fungerer 
som en uafhængig agent, der kun kommunikerer med 
andre tilsvarende agenter via en global datastruktur 
under tilsyn afen fleksibel forløbs afvikler, der kan fore­
tage ræsonnementer om styringen. Ud over selve arkitek­
turen lægges der i projektet vægt på brugermodellering i 
menneske/maskine-dialoger og anvendelse af store data­
baser, således at store informationsmængder står til 
rådighed ved rådgivningen. 
I projektets indledende stadier har de foreslåede princip­
per vist sig brugbare, og i øjeblikket arbejdes der på en 
rådgiver i finansiel investering, som skal demonstreres i 
1986. 
»A vancerede logiske programmeringsmiljøer« 
Proj. ref 363 + 973: B/84 
Målet er at udarbejde en prototype på et avanceret pro­
grammeringsmiljø til industriel brug. En række områder 
vil blive taget under behandling: programkørsel på grund­
lag af enten parallelle eller traditionelle arkitekturer; pro­
gramudarbejdelse på grundlag af et specificeringssprog ; 
og i givet fald abstrakt datatypespecificering og teorem­
bevisførelse. 
Flere akademiske og industrielle forskningsgrupper, der 
arbejder med dette emne, er gået sammen om dette pro­
jekt med henblik på at finde frem til og udvikle de nød­
vendige redskaber til et miljø for et logisk programme­
ringssprog som PROLOG. Det tilsigtes at forbedre pro­
grammeringens pålidelighed ved at udnytte både de 
særlige relationelle fordele ved logisk programmering, 
hvormed der kan udarbejdes klare, eksekverbare, omend 
eventuelt ineffektive, specifikationer, og denne program-
meringsforms gode reaktioner med hensyn til teorembe­
visførelse, der åbner mulighed for langt bedre verifikation 
og validering. 
»Integration af symbolske og numeriske indlæringstek-
nikker« 
Proj.ref. 1063: B/85 
Målet med dette arbejde er at forbedre erhvervelsen af 
viden til videnbaserede systemer. De bedste træk i for­
skellige metoder til erhvervelse af viden vil blive indkred­
set med henblik på at forbedre kvaliteten af »støjbehæf-
tede« data. 
Projektet baseres på allerede eksisterende programmel: 
MAIN — som tager udgangspunkt i Michalski's 
INDUCE og AQ11, et program for indlæring af viden i 
symbolform; AGAPE og AGAPE-C, hvori der anvendes 
teorem bevisførelse og taksonomier for eksempelsætde-
skriptorer; desuden NEDDIE, som er en udvidet version 
Nr. C 332/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12.85 
af Quinplan's ID3, der anvender numerisk manipulation 
til begrænsning af søgeområdet. 
11987 vil der blive demonstreret et eksempel på, hvordan 
indlæring kan foregå ved integration af symbolske og 
numeriske metoder. 
Se ligeledes proj. ref 107, der er beskrevet under pkt. 3.3. 
Dialog og naturligt sprog: 
»ACORD: Opbygning af og opslag i videnbaser ved hjælp 
af naturligt sprog og grafik« 
Proj. ref 393: A/84 
ACORD-projektet vedrører et tresprogssystem (fransk, 
tysk og engelsk) til automatisk opbygning af en videnbase 
på grundlag af en tekst i naturligt sprog og et intelligent 
genfindings- og manipuleringssystem, der kan bruges af 
personer uden særlig erfaring på området. Videnbasen vil 
blive opbygget af dokumenter, der indeholder både tekst 
°S grafik (såsom leksika eller teknisk litteratur) og vil 
blive baseret på PROLOG. Der bliver adgang til den 
dybere repræsentation fra flere forskellige komponenter i 
systemets grænseflade. Analysen af tekster vil blive base­
ret på de seneste resultater i teoretisk lingvistik (diskurs-
repræsentationsteori og funktionelle grammatikker). 
Videnrepræsentationen vil blive baseret på den senere 
tids resultater inden for formel semantik og på logisk 
databaseteori. 
Til støtte for dialogen vil systemet udvælge en passende 
repræsentation af uddata, tekst eller grafik, samt frem­
finde relevant information til udlæsning i et symbiotisk 
samspil mellem grafik og naturligt sprog. 
»Kommunikationssvigt i dialogen: Teknik til detektering 
og udbedring« 
Proj. ref 527: B/84 
Formålet med dette projekt er at udvikle en robust og 
portabel grænseflade, der giver mulighed for at anvende 
naturligt sprog i et relationelt databasesystem. I projek­
tets indledende faser skal der foretages undersøgelser af 
persondialoger i et simuleret databaseforespørgselsmiljø, 
herunder hvorledes forskellige typer kommunikationssvigt 
afhjælpes. Ud fra en analyse af disse dialoger skal der 
udvikles en formel model af dialogprocessen. Denne for­
melle model skal ligge til grund for en datamatimplemen­
tering af en front-end enhed, der anvender engelsk og 
italiensk naturligt sprog, og som skal bruges på en doku­
mentdatabase over studenter. Et vigtigt aspekt af imple­menteringen er anvendelsen af ikke-verbale elementer 
(f.eks. grafik, udpegning, ikoner osv.), der fungerer som 
ikke-verbale komponenter i persondialogen. 
Projektets robuste dialogegenskaber har potentielle 
anvendelsesmuligheder uden for databaseområdet. Dele 
kan anvendes til udvikling af en front-end til ekspertsy­
stemer og til informationssøgning i kontormiljøer. 
»Grafik- og videnbaseret dialog til dynamiske systemer« 
Proj. ref 857: A/85 
Med dette projekt skal der konstrueres intelligente grafik-
og videnbaserede dialogsystemer og ved hjælp af disse 
udvikles bedre grænseflader mellem brugere og systemet 
til brug i dynamiske industrielle styringssystemer. 
Der skal bygges tre samarbejdende videnbehandlende 
ekspertsystemer, som skal give personer, der betjener et 
overvågnings- og styringssystem (S&C-system), intelli­
gent bistand ved diagnosticering og afhjælpning af fejl 
foruden en intelligent grafisk grænseflade. 
Et yderligere mål med projektet er at opbygge forskellige 
KBS-demonstrationsmodeller til anvendelse i »hard-
tech« industrimiljøer og at indkredse passende metrika-
tionsaspekter og -metoder. 
Der skal under projektet udvikles ekspertise ved bygning 
af et sæt dialogkonstruktions- og specificeringsredskaber, 
der skal anvendes ved løsningen af problemer, som bru­
gerne af S& C-systemer har påpeget. Disse redskaber vil 
derefter blive anvendt og afprøvet hele projektet igennem 
med henblik på opbygning af de ovenfor anførte syste­
mer. 
De vigtigste metrikationsaspekter vil blive søgt indkred­
set, samt metoder til vurdering heraf. Se ligeledes proj. 
ref. 107, 311, der er beskrevet under pkt. 3.3 samt projekt 
nr. 1015, der er beskrevet under pkt. 3.6. 
Udvikling og anvendelse af videnbaserede systemer 
» Ekspertsystemfremstilling« 
Proj. ref. 96: A/83 
Formålet med projektet er at tilvejebringe et system, der 
kan anvendes til at udvikle ekspertsystemer og få disse 
afprøvet af personale uden erfaring med kunstig intelli­
gens. Systemet bygger på en ringformet model med sigte 
på en progressiv udvikling og udbygning af faciliteterne i 
de individuelle lag, mens de indre ringe er fuldstændigt 
uafhængige af området. Afprøvningssystemet giver et 
fuldstændigt værktøjssæt for de øverste lag, og der er 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/35 
mulighed for senere udvidelser. Der er udvalgt et særligt 
område (diagnosticering af elektroniske systemer), fordi 
der er stigende efterspørgsel herefter inden for udstyr og 
fabrikation, og den nuværende metode er meget arbejds­
kraftintensiv. 
Implementeringen af værktøjer på symbolske processorer 
er påbegyndt. De vigtigste konstruktionsfaktorer er det 
resulterende programmels portabilitet og uafhængighe­
den af områdespecifikke karakteristika. De første 
demonstrationer blev gennemført med gode resultater i 
september 1984. 
» Tidsafhængighed og systemmodelering i KBS-konstruk-
tion til industriprocesser« 
Proj. ref 256: B/84 
Her tages nogle af de forskningsemner op, som har for­
bindelse med konstruktionen af KBS'er, som skal fun­
gere i snævert samspil med komplekse processer (f.eks. 
industriel diagnose, anlægsovervågning, processtyring 
osv.), dvs. at disse systemer skal kunne håndtere en 
ræsonneringstype, hvor tidsafhængigheden er afgørende, 
og hvor der er et specifikt behov for repræsentation og 
anvendelse af kvalitative modeller af fysiske systemer. 
Det søges med en mere detaljeret undersøgelse på 
systemkonstruktionsniveau (midtvejs mellem ren spekula­
tion og bygning af prototyper) at vurdere teknikkens 
nuværende stade og at definere effektive arkitekturer og 
videnrepræsentationsparadigmer. 
»Teknikker for videnrepræsentation og -inferens indenfor 
styring af industriprocesser« 
Proj. ref 387: A/84 
Formålet med projektet er at udforme og implementere et 
ekspertsystem, der skal medvirke til vedligeholdelse, fejl­
diagnosticering, optimering af datastrømme og styring i 
et industrielt processtyringsmiljø af meget høj kompleksi­
tet. 
Ekspertsystemet må derfor tage hensyn til tidsafhængig­
heden, og datafangst, må ske automatisk og intelligent. 
For at overstige kompleksitetsbarrieren i sådant appara­
tur er det nødvendigt med en maskinindlæringsmulighed. 
Fordele i forhold til bestående styringssystemer kan 
opnås ved, at processtyringen gøres mere sikker ved at 
operatøren bistås i sine beslutninger, og ved at styre­
apparaturets svigttid mindskes. 
» Videnbaseret bistand ved elektromyografi« 
Proj. ref 599: B/84 
Formålet med projektet er udvikling af videnbaseret 
bistand til læger i alle faser af elektromyografiske under­søgelser (EMG) af patienter med neurologiske lidelser. I 
første omgang skal ekspertbistanden implementeres 
inden for to vigtige separate og veldefinerede aspekter 
ved EMG-problemet. I anden omgang skal der udvikles 
et mere ambitiøst system for at yde lægen mere omfat­
tende assistance. Det første system vil blive demonstreret 
i 1986 for at eksemplificere forbindelsen mellem signaler­
hvervelse, videnbaserede systemer og medicinsk eksper­
tise. 
»Konstruktion og afprøvning af KBS-arkitektur og 
-værktøjssæt til tidstro processtyring« 
Proj. ref. 820 + 865 +1096: A/85 
Dette projekt vedrører KBS-værktøjer til tidstro applika­
tioner. I første fase undersøges teknikkens nuværende 
stade indenfor KBS til procesapplikationer. I anden fase 
konstrueres og implementeres en prototype på et KBS-
værktøjssæt. Det værktøjssæt, der udvikles, vil give et 
konkret arbejdsmiljø for KBS-konstruktører på et kom­
plekst område. Arbejdet vil blive koncentreret om et 
enkelt aspekt, som f.eks. CAD-systemer. 
Det vil blive undersøgt, hvordan videnstrukturen i hierar­
kisk ordnede tidstro industristyringssystemer i flere 
niveauer kan opdeles gennem præcist definerede abstrak­
tionsniveauer, således at styringsviden (proceduremæssig 
viden) kan adskilles fra beskrivende (deklarativ) viden. 
Desuden vil der blive defineret metrikationsteknikker 
med henblik på evaluering i forbindelse med bygningen af 
demonstrationsmodeller. 
3.1.3. Eventuelt tilkommende arbejde 
De nuværende projekter giver en rimelig dækning af de 
grundliggende metoder i forbindelse med videnteknik. 
Anvendelse af videnbaserede systemer (KBS) i operati­
onelle miljøer får stadig stigende betydning. 
Det er sandsynligt, at mindre projekter, der tilsigter en 
demonstration af KBS-teknikker og værktøjer inden for 
et industrimiljø, vil blive taget op til overvejelse og 
eventuelt indgå i de indkaldelser af bud, der offentlig­
gøres i 1986. Sigtet med demonstrationsprojekterne er 
at vurdere metoder, værktøjer og udviklingsstøtte inden 
for et industrielt miljø. Udvikling af specifikke applika­
tioner vil kun blive finansieret i forbindelse med evalu-
eringsformål. 
F&U-område 3.2: Avanceret signalbehandling, herunder 
menneske/maskine-grænseflader 
Arbejdet under denne del af delprogrammet for AIP 
vedrører udvikling af metoder og teknikker til styring af 
datamatbaserede systemer, også via passende menne-
Nr. C 332/36 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
ske/maskine-grænseflader. Signalbehandlingselemen-
tet skal kunne behandle et bredt spektrum af signaler 
og kunne uddrage og fortolke viden med henblik på 
beslutningsstøtte på tidstro basis. 
3.2.1. Emner 
Emnerne inden for dette område er: 
— Billedbehandling (todimensionale og tredimensio­
nale billeder, analyse af dybde og bevægelse samt 
billedsyntese) 
— Talegenkendelse og forståelse (specielt kontinuert 
tale og taleruafhængighed) 
— Behandling af multifølersignaler, dvs. kombinering 
af en række separate inddatasignaler i én enkelt 
fortolkning af det operationelle miljøs status; sig­
nalerne hentes fra syn, lyd, følelse, følere osv. 
3.2.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
Billedbehandling 
»Avancerede algoritmer og arkitekturer for signalbehand­
ling« 
Proj. ref. 26: A/83 
Hovedmålet med projektet er at udvikle et tidstro signal­
behandlingssystem, der er udformet således, at det er 
kompatibelt mellem det første niveau (dvs. featureuddra-
gelse) og påfølgende (dvs. genkendelse og forståelse) 
niveauer af datamatfunktioner. Der er derfor planlagt 
arbejde inden for tre parallelle områder: taleanalyse, bil­
ledanalyse, signalgenkendelse og -forståelse. Ved billed­
behandling uddrages og manipuleres den information, 
billedet indeholder. 
Denne information kan enten udtrykkes som strukturer, 
som f.eks. kanter, former, grader af bevægelse og over­
fladestrukturer, eller som statistiske begreber. Foreløbig 
er man nået frem til en kantdetektor, der fungerer på 
grundlag af ændringer i overfladestrukturen, og en teknik 
til interpolation af optimale former, baseret på dynamisk 
programmering. Det foreløbige anvendelsesmål er at 
udvikle et sæt værktøjer, dvs. både programmel og 
maskinel, til dette behandlingsniveau. Der vil blive 
anvendt billedmateriale fra det medicinske område og fra 
industriel kontrol til at afprøve disse værktøjer og til at 
undersøge spørgsmål i forbindelse med arkitekturer og 
implem en tering. »En undersøgelse af tidstro perspektivsyntese« 
Proj. ref. 411: A/84 
Formålet med dette forsknings- og udviklingsarbejde er 
at undersøge billedsyntese på basis af et meget kompakt 
20 Gigabits ROM-lager med sekventiel/direkte tilgang 
og højhastighedsprocessorer, der kan klare tidstro billed­
synteseteknikker. Hovedvægten i arbejdet vil blive lagt på 
at undersøge, om 35 mm film kan anvendes til datalag­
ring, og på at finde frem til, hvilke teknikker for grænse­
flademaskinel og programmel der er nødvendige for at 
bygge et forsøgssystem. Ved indkredsning af de ønskede 
konstruktionskarakteristika vil der blive anvendt billed­
syntese i en tredimensional afbilding, der blander data­
matgrafik og terrænbilleder i cockpit-instrumentering. 
Undersøgelsen har givet foreløbige resultater for en lang 
række registrerings- og kodningssystemer, læsningstek-
nikker og filmmedier. Dette projekt har krydsreferencer 
til ESPRIT's område 3.3 »Lagring af information og 
viden«. 
»Billed- og bevægelsesforståelse« 
Proj. ref. 419: B/84 
Den foreslåede forskning tilsigter s en bedre forståelse af 
syns- og bevægelsesindtryk, specielt af sceneopfattelse og 
opfattelse af kursivskrift. For så vidt angår sceneopfat­
telse (der anvender stereobilleder eller flere afbildninger 
af synsmaterialet som inddata til systemet) koncentreres 
projektet om grænsefladen mellem de indledende bereg-
ningsfaser, der giver rigeligt, men tvetydigt materiale i 
form af lavniveaufeatures, og den videnbaserede forar­
bejdning, der frembringer beskrivelse af den tre-dimensi­
onale opbygning af den synlige verden, som stemmer 
overens med den fysiske verdens egenskaber. 
Grundlæggende viden om, hvorledes det sproglige mate­
riale omformes til håndbevægelser mangler stadig. For­
målet med projektet er ikke så meget at kunne genkende 
håndskrift som at forstå den tilgrundliggende proces. 
Med hensyn til det kognitive modelleringsaspekt bygges 
der på den hypotese, at sammenkobling af denne og sig-
nalbehandlingsstadet i det væsentlige er fælles for syn og 
bevægelse. 
» Tidstro generering og visning af en 2 V2-D-skitse for sce­
ner i bevægelse« 
Proj. ref. 532: B/84 
Projektet tilsigter udvikling og implementering af en 
demonstrationsprototype af et billedbearbejdningssystem, 
der er i stand til direkte at producere en form for 2 V2-D-
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/37 
skitse. Denne skitse, hvori billedintensiteten afhænger af 
afstanden, kommer til at bestå i en én-til-én pixelkorre­
spondens med en samtidig genereret lysintensitetsrepræ-
sentation. 
Statistiske beregninger over flere på hinanden følgende 
afstandsoverslag skulle give mulighed for en stor forbed­
ring i forhold til den opløsning, der kan opnås med en 
enkelt måling. 
»Integrerede optiske teknologier til tidstro behandling af 
optiske bredbåndssignaler« 
Proj. ref 866: B/85 
Dette projekt vedrører udvikling af et integreret aku-
stisk-optisk apparat (herunder forskellige optiske elemen­
ter samt strålingskilden og egnede detektorer) med hen­
blik på endimensional signalbehandling indenfor 0,1-10 
GHz-området. Et sådant apparat kan anvendes på flere 
områder, lige fra superhurtige LA N-forbindelser til (endi­
mensional) korrelation i radarbehandlingssystemer (til 
dynamisk frafiltrering af glitter). Apparatet skal være 
robust og kompakt. 
»Ekstern grænseflade til behandling af tredimensionale 
holografibilleder til analyse og kontrol« 
Proj. ref. 898: B/85 
Formålet med projektet er at udvikle et system med eks­
tern grænseflade, der sammenkobles fysisk genererede 
tredimensionale billeder med inspektions- og analysepro­
cedurer. Dette skal være et generelt og fleksibelt system 
og skal anvendes i dette projekt til holografiske interfero-
grammer og røntgenbilleder med henblik på brug inden 
for områder som tidstro afprøvning, inspektion og tredi­
mensionale målinger. 
I denne forbindelse må optiske og elektroniske metoder 
kombineres, således at den relevante information kan 
uddrages af multiple tredimensionale billeder. 
Et videre sigte med dette projekt er automatisering af 
holografisk interferometri og røntgengennemlysning med 
henblik på on-line kontrol affabrikationsprocessen. 
»Analyse af dybde og bevægelse« 
Proj. ref. 940: A/85 
Projektets mål er at løse et matematisk og teoretisk pro­
blem i forbindelse med dybde- og bevægelsesanalyse på 
algoritme- og maskinel-implementeringsnive au. Der vil 
blive opbygget prototyper på et visionssystem, som skal 
kunne styre et køretøj uden om forhindringer eller mani­
pulere armene på en industrirobot. 
Dette projekt har relevans for robotteknik, fabriksauto-
matisering og luft- og rumfartsteknologi. Projektet omfatter ikke blot teoretiske studier til rekonstruktion af 
tredimensionale strukturer og bestemmelse af bevægelses-
parametre, men også konstruktion og bygning af en pro­
totype på et visionssystem samt implementering af dette i 
VLSI. 
»Dynamisk 2D-processor baseret på kohærent lys« 
Proj. ref. 1035: B/85 
Formålet med dette projekt er at udvikle og bygge en 
optisk korrelator for mønstergenkendelse på grundlag af 
den seneste teknologiske udvikling. Gennemførligheden 
af parallel optisk signalbehandling er påvist ved hjælp af 
en spatial lysmodulator (elektrisk og/eller optisk), en 
faststoflaser, og ikke-lineære komponenter baseret på 
firebølgeblandingsprocessen (Four Wave Mixing-FWM), 
der muliggør tidstro modifikation af korrelationsfunktio­
nen. Ved en forbedring af spatiallysmodulatoren og 
FWM-komponentteknologien kan der opnås en tilsva­
rende forbedring af processorens performans, således at 
man til sidst kommer op på en opløsningsgrad på 1200 x 
1200 pixels parallelt ved normal TV-billedfrekvens. 
Talegenkendelse og forståelse 
»Avancerede algoritmer og arkitekturer for signalbehand­
ling« 
Proj. ref. 26: A/83 
Målet er at højne teknikkens nuværende stade med hen­
syn til genkendelse af tale. Dette skal opnås ved at kom­
binere følgende fremgangsmåder, der supplerer hinan­
den: automatiske klassificeringsteknikker, skjulte Mar-
kov-modeller og feature-uddragelse. Det færdige system 
skal afprøves på et ordforråd af størrelsesordenen 
1000 ord i kontinuerlig tale med begrænset syntaks. Det 
videre arbejde omfatter både forbedring af systemet og 
den tilgrundliggende teknik og udbygning af systemet 
med hensyn til genkendelse og forståelse på højere 
niveau. En front end-enhed til genkendelse af difoner 
blev demonstreret i 1984. 
Behandling af multisensorsignaler 
Dette emne omfattes på nuværende tidspunkt ikke af 
noget projekt. 
3.2.3. Eventuelt tilkommende arbejde 
De nuværende projekter giver en rimelig dækning med 
hensyn til feature-uddragelse. De mere komplekse 
problemer i forbindelse med multifølgersystemer må 
gives højere prioritet i det fremtidige arbejde. 
Nr. C 332/38 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
Det er sandsynligt, at et stort projekt inden for dette 
område vil blive overvejet og eventuelt indgå i indkal­
delser af forslag i 1986. til fordel for at anvende den ene metode frem for den 
anden, således at man kan påbegynde konstruktion af et 
system, der inkorporerer den udvalgte metode. 
F&U-område 3.3: Lagring af information og viden 
Effektive videnbaserede systemers tilgang til informa­
tion og viden må være så hurtig som muligt, og data må 
kunne oplagres på så pladsbesparende en måde som 
muligt. 
3.3.1. Emner 
Emnerne inden for dette område er: 
— Definition og implementering af mekanismer for 
opbygning af nye data/videnbaser. Det tilsigtes 
med disse mekanismer at opnå en rimelig balance 
med hensyn til plads/tid inden for avancerede 
videnbaserede systemer. 
— Nye tilgangsformer for data/videnbaser 
— Nye fysiske aggregater »Avanceret videnbasestyringssystem« 
Proj. ref 530: A/84 
I dette projekt undersøges og udvikles der en prototype 
for videnbasestyringssystemer (KBMS), der integrerer 
databaseteknologi og en inferenskomponent baseret på 
logisk programmeringsteknologi. Forskellige integrati­
onsmekanismer og forskellige strategier for videnopde­
ling evalueres med hensyn til ydeevne og mulighed for 
genbrug af eksisterende databaser. Løsninger, der anven­
der distribueret DBMS, og/eller som definerer den distri­
buerede arkitektur på inferenskomponentniveau, vil blive 
vurderet, og der vil blive valgt en struktur for bygning af 
en prototype. Muligheden for at anvende databasetekno­
logi til at oplagre deduktiv viden vil også blive undersøgt 
som en mulig løsning i meget store videnbaserede syste­
mer. Projektet tilsigter også udvikling af værktøjer (typisk 
i forbindelse med forskellige brugergrænseflader) for byg­
ning og anvendelse af videnbaserede systemer og anven­
delsen af metaviden. 
3.3.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
Definition og implementering af nye mekanismer for 
opbygning af data/videnbaser »Et integreret database- og videnbasestyringssystem af 
næste generation« 
Proj. ref. 1005 
Proj. ref. 1117 
Proj. ref. 1133 A/85 
»Avancerede data- og videnstyringssystemer« 
Proj. ref 311: A/84 
Projektet tilsigter definition af et avanceret system, der 
åbner mulighed for en intelligent og effektiv styring af 
store mængder information, der er lagret i det. Der 
behandles følgende emner: 
1. Organisationen af informations- og videnlagring 
med henblik på deducering og genfinding af fakta 
fra et specifikt domæne ved hjælp af eventuelt ufuld­
stændig og ukorrekt viden om domænet (og tilknyttet 
metaviden). 
2. Udvikling af optimeringsteknikker såvel på domæne-
afhængigt som domæneuafhængigt niveau med hen­
blik på effektiv tilgang. 
3. Fortolker til naturligt sprog. 
Projektet omfatter også aspekter af logisk programme­
ring med henblik på en sammenligning af de to metoder 
for dermed eventuelt at finde frem til kriterier, der taler Formålet med dette sammensatte projekt er at udforme 
og implementere en simulator for et avanceret integreret 
database- og videnbasestyringssystem på grundlag af 
resultaterne fra tidligere ESPRIT-projekter og nyudvik­
linger indenfor ESPRIT-programmet. Projektet omfatter 
tilgang til ikke-integrerede og heterogene data- og viden­
baser, forskellige former for videnrepræsentation og pro­
grammering. Systemet får også en brugervenlig interaktiv 
grænseflade. Der skal undersøges og udvælges områder 
med henblik på simulation. Dette projekt omfatter endvi­
dere undersøgelser af parallelle arkitekturer for oplagring 
og bearbejdning samt konstruktion af de fornødne infe-
rensmaskiner. 
De tre enkeltprojekter: 
Proj. ref. 1005: B/85. »Databasestyringssystem af næste 
generation — MUST«, hvori de indledende faser i udvik­
lingen af næste generations databasestyringssystemer 
behandles. 
Proj. ref. 1133: B/85. »Avanceret model til integration af 
data- og videnbasestyringssystemer«, som undersøger 
muligheden for at integrere data- og videnbasestyringssy­
stemer. 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/39 
Proj. ref 1117: B/85. »Videnbaseret brugervenligt 
system til udnyttelse af informationsbaser«, som tilsigter 
udarbejdelse af et videnbaseret system til støtte for til­
gang og anvendelse af information fra en informations­
base. 
Nye former for data/videntilgreb 
»En logisk orienteret opbygning af viden- og databaser 
med naturlig interaktiv brugergrænseflade« 
Proj. ref. 107: A/83 
I dette projekt, der bygger på en logisk orienteret opbyg­
ning af viden- og databaser med naturlig interaktiv bru­
gergrænseflade (LOKI), anvendes logisk programmering 
på en række nye måder inden for systemprogrammel og 
videnbaserede applikationer. 
Arbejdet med systemprogrammellet baseres på en ny ver­
sion af Prolog og særlige værktøjer, der giver adgang til 
databaser på kildeniveau gennem en række forskellige 
sprog af Prologtypen. Disse værktøjer vil udgøre imple-
menteringssproget for en videnrepræsentationsforma-
lisme på højt niveau. Et begrebsmodelleringssprog 
(CML), skal udvikles med henblik på generelle anvendel­
ser i virkelighedens verden på grundlag af rammer, der 
kan defineres inden for prædikatregning. 
En anvendelse af CML bliver at lagre den viden om pro­
jektledelse, der er behov for i forbindelse med et af pro­
jektets to anvendelsessystemer med en tysk- og engelsk­
sproget front-end. En anden opgave er udvikling af et 
ekspertsystem til modellering af en del af den viden, som 
anvendes ved flykonstruktion. Dette system kaldes 
ADROIT, og der foreligger allerede en første prototype 
for vingekonstruktion. 
»Intelligent hjælp til brugere af informationssystemer« 
Proj. ref. 280: B/84 
Det foreslås med dette projekt at undersøge metoder til 
at hjælpe brugere af informationssystemer til at lære, 
hvorledes de pågældende informationssystemers funktio­
ner kan udnyttes optimalt. Disse metoder skal implemen­
teres i form af en prototype i form af et HJÆLP-system, 
der skal give retningslinjer, instruktioner og forklaringer, 
når brugerne anmoder herom. Der er udarbejdet et sæt 
UNIX-hjælpeprogrammer, og på dette grundlag blev et 
strukturelt hjælp-system demonstreret i 1985. 
» Videnbaserede brugervenlige grænseflader ved brugen af 
informationsbaser« 
Proj. ref. 641: B/84 
Projektet tilsigter bygning af et videnbaseret system, som 
skal give allerede oprettede og nye data/videnbaser en 
brugervenlig grænseflade. Eksisterende databasers ske­maer vil blive beskrevet ved hjælp af semantiske datamo­
deller. 
Arbejdet i undersøgelsens første år omfatter: 
— Udformning af en standardgrænseflade til hetero­
gene distribuerede databaser baseret på en begrebs­
mæssig datamodel 
— Udvikling af en metodologi for samspil mellem bru­
ger og system på grundlag af logisk uafhængighed 
— Udformning af et avanceret applikationsmiljø til slut­
brugere, der ønsker at modellere en vis virkelighed, 
at håndtere bestående data og viden og at finde frem 
til løsninger på standardproblemer eller uventede 
problemer. 
»Masselagre til tæt viden- og informationslagring« 
Proj. ref. 957: A/85 
Formålet med dette projekt er at udvikle en mere avance­
ret teknik på lagringsteknologiområdet, bl. a. perpendi-
kulær optagelse på disketter og plader samt magnetisk/ 
optisk optagelse. Foruden udvikling af grundkomponen­
ter til disse teknologier vil der blive arbejdet med define­
ring af dataenes interne kodning, lagringsenhedens 
egenskaber med hensyn til »lokal intelligens« og system­
kravene i forbindelse med anvendelse af enhederne. 
Blandt treårs-målene for dette projekt er prototyper på 
perpendikulær, magnetisk optagelse på disketter og pla­
der med en tæthedsgrad på omkring 100 000 fci og præ­
sentation af et termomagnetisk pladebrev med en tæt­
hedsgrad på mindst 15 000 fci og en tilgangstid på 
150 ms. 
3.3.3. Eventuelt tilkommende arbejde 
De igangværende projekter giver en rimelig dækning 
inden for dette delområde. 
Det er usandsynligt, at dette område vil komme i 
betragtning i forbindelse med indkaldelse af forslag i 
1986. 
F&U-område 3.4: Datamatarkitekturer 
Dette F&U-område vedrører forskning inden for nye 
former for datamatarkitekturer. 
3.4.1. Emner 
Emnerne inden for dette delområde er: 
Nr. C 332/40 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12.85 
— Udvikling af nye kommunikationsmekanismer 
Dette vil åbne større muligheder for sammenkob­
ling af maskiner, der anvender de nuværende arki­
tekturer. 
— Udvikling af maskinarkitekturer, der ikke bygger 
på von Neumann-principper 
— Udvikling af arkitekturer, der tilsigter integrering af 
tal- og symbolbehandling 
— Avancerede maskinarkitekturer baseret på databe­
handling med høj grad af concurrency. 
Under avancerede maskinarkitekturer hører ligeledes 
nødvendigvis overvejelser med hensyn til datamatens 
ydeevne, pålidelighed og disponibilitet (hardware- og 
softwareaspekter) og udvikling af passende miljøer til 
udviklingsarbejdet. Det tilsigtes med forskningen at 
gøre fremskridt inden for de tilgrundliggende program­
mel- og maskinelteknologier på grundlag af tidlige 
oplysninger fra arbejdet på andre områder, såsom 
mikroelektronik og programmel, om behovene for 
avancerede komponenter, og arbejdet vil skabe nyttige 
anvendelsesområder for disse teknologier, som f.eks. 
arkitekturer for optisk databehandling. 
Fremskridt inden for konstruktionen af datamatsyste­
mer er en fundamental forudsætning for med held at 
kunne realisere mange af målsætningerne i udviklingen 
af informationsteknologien. 
3.4.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
Udvikling af nye kommunikationsmekanismer. 
»Sammenkobling: en pålidelig arkitektur for et åbent 
distribueret system« 
Proj. ref. 818: B/85 
Dette projekt behandler de grundlæggende problemer ved 
en OS I-LA N-arkitektur, hvor fejltolerance er et primært 
krav. 
»Integreret miljø for pålidelige systemer« 
Proj. ref. 874: B/85 
Etårsperioden vil blive anvendt til en udspecificering af 
hver del af den generelle systemkonstruktion (arkitektur, 
værtsprogrammel, sammenkobling) med pålideligheds-
og fejltolerancef unktionalit et. implementere nogle af disse i systemer, der ligger tættere 
på den kommercielle sfære. Hovedmålsætningen er en 
væsentlig reduktion af A.I.-applikationernes kørselstider. 
Programmerne skal køres på concurrency-basis ved hjælp 
af et stort antal identiske processorelementer implemente­
ret i VLSI. En concurrency-baseret maskine bør ideelt 
kunne køre alle tre programmeringsstilarter (objektorien­
teret, funktionelt og logisk) for at man kan få det fulde 
udbytte ved concurrency-drift, men principperne bag en 
sådan maskine er endnu ikke fuldt afklaret. Der vil blive 
set nærmere på alle tre programmeringsstilarter i under­
søgelser af maskiner, der hver kører en af de pågældende 
programmeringsstilarter, og inden for fælles arbejdsgrup­
per, der skal undersøge flere områder af generel relevans. 
Alle delprojekterne er baseret på udveksling af meddelel­
serne mellem identiske enheder (PCM) bestående af 
kommunikationsmaskinel, databehandlingsmaskinel og 
lokallager. I tilgift til delprojekterne og arbejdsgrupperne 
skal der nedsættes en gruppe med det formål at udvælge 
anvendelsesområder, hvor de forskellige programme­
ringsstilarter kan evalueres og deres egnethed inden for 
forskellige felter konstateres. 
»Parallel associativ udviklingsmaskine som grundlag for 
AI« 
Proj. ref. 967 + 1106: A/85 
Applikationer, hvor tiden er en kritisk faktor, som f.eks. 
tidstro tale- og billedforståelse forudsætter højtydende 
datamatsystemer. 
Dette er baggrunden for at dette projekt, der vedrører 
bygning af en fælles udviklingsmaskine (PADMA VATI). 
Det foreslås, at maskinens arkitektur skal baseres på en 
matrix af beregningsknudepunkter, der hver indeholder 
en højtydende mikroprocessor, et lager og kommunikati-
onsgrænseflader. Programmeringsmiljøet bygger på stan­
dard Prolog og Lisp med udvidelser til parallel drift. Den 
resulterende maskinelarkitektur og programmelsystemet 
vil blive afprøvet ved implementering på den færdige 
maskine af beregningsintensive forsøgsopgaver på for­
skellige felter, såsom naturligt sprog samt tale- og billed­
forståelse. 
Udvikling af arkitekturer med henblik på integrering af 
tal og symbolbehandling. 
Dette emne omfattes på nuværende tidspunkt ikke af 
noget projekt. 
Udvikling af arktitekturer, der ikke bygger på von Neu­
manns principper 
»Parallelle arkitekturer og sprog for AIB — en VLS I-ori­
enteret fremgangsmåde« Avancerede maskinarkitekturer med en høj grad af con­
currency. 
»Meddelelsesoverdragende arkitekturer og beskrivelses­
systemer« 
Proj. ref 415 + 313: A/84 Proj. ref. 440: B/84 
Sigtet med dette projekt er at undersøge de forskellige 
tidligere beskrevne ikke-von-Neumann arkitekturer og I dette projekt skal der konstrueres værktøjer på tre 
niveauer til udvikling af ekspertsystemer: 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/41 
— Sprog til meddelelsesoverdragelse (message passing) 
— Beskrivelsessprog til videnrepræsentation 
— Ræsonnerings- og strategiprogrammering 
Der skal under projektet udvikles teknikker til implemen­
tering af meddelelsesoverdragelsessprog, der kan 
anvende nye højparallelle arkitekturer. 
Teknikkerne skal dække aspekter i forbindelse med støtte 
under driften, som f eks. allokering, migration, garbage-
collection og aktorpersistens. Der vil blive udviklet et 
beskrivelsessystem til støtte for videnrepræsentationens 
grundlæggende mekanismer: begrebshierarkier, arv, 
attributioner. 
Med henblik på gennemførelse af ræsonnementer vedrø­
rende beskrivelsessystemet bruges der ikke en fast stra­
tegi, derimod vil der blive udviklet grundelementer og 
constructs, som vil gøre det muligt at programmere 
deduktive strategier, der er tilpasset til specifikke anven­
delsesformål. Strategien vil blive gennemført på concur-
rency-basis af et stort antal aktorer, som hver skal 
udnytte en lille del af videnbasen. Projektet skal slutte 
med: 
1) en solid implementering af meddelelsesoverdragelses-
teknikken 
2) teknikker til udnyttelse af specialiseret, concurrency-
baseret materiel med henblik på effektiv implemente­
ring af aktorer 
3) et sæt grundelementer til videnrepræsentation 
4) et beskrivelsessystem med dertil knyttede interakti-
onsredskaber, med anvendelsesmuligheder både 
inden for videnbaserede systemer og menneske/ 
maskine-grænseflader. 
» Udvikling og anvendelse af billige højtydende multipro­
cessormaskiner« 
Proj. ref 1085: A/85 
Dette projekts formål er at udvikle en prototype på en 
højtydende fleksibel multiprocessordatamat. En regneha­
stighed på 500 mio floating-point operationer pr. sekund 
skal opnås ved concurrency-baseret drift af et stort antal 
specielt udviklede VLSI floating-point processorer. 
Maskinen vil blive implementeret som en regelmæssig 
matrix af »super-knudepunkter«, hvor hvert knudepunkt 
typisk består af 20 processorer. En konfigurerbar sam-
menkoblingsstrategi i hvert knudepunkt baseret på et 
koblet net, som skal udvikles i forbindelse med dette pro­
jekt, vil give en fleksibel arkitektur, der er egnet til 
behandling af et bredt spektrum af videnskabelige og tek­
niske problemer. 
Det foreslås, at der opstilles en serie brugerprogrammer 
for at demonstrere værdien af den konfigurerbare arki­
tektur, både til enkeltbrugerarbejdsstationen (ved drift 
med et enkelt super-knudepunkt) og som grundlag for en 
stor, performant matrix af super-knudepunkter. Disse programmer skal omfatte CAD til VLSI, signalbehand­
ling, modellering i stor skala og simulering. 
Der vil blive bygget en prototype inden udgangen af 1987, 
og en maskine inden udgangen af 1988. 
3.4.3. Eventuelt tilkommende arbejde 
De nuværende projekter giver en rimelig dækning af 
alle områder med undtagelse af integrering af tal og 
symbolbehandling. 
Det er sandsynligt, at et større projekt inden for dette 
område vil blive taget op til overvejelse og indgå i ind­
kaldelser af forslag i 1986. 
F&U-område 3.5: Konstruktions- og systemaspekter 
3.5.1. Emner 
Livscyklusmodeller for avancerede informationsbe-
handlingssystemer vil blive defineret løbende, idet der 
må tages hensyn til de fremskridt, der gøres inden for 
de forskellige delområder af programmet. Det er vigtigt 
at sikre, at dette emne er fuldt ud integreret med 
beslægtet arbejde inden for programmet for program­
melteknologi, således at der kan udarbejdes en praktisk 
orienteret fleksibel strategi for indarbejdelse af nye 
AIB-baserede udviklingsmetoder i udviklingsstøttemil­
jøerne og for produktion af udviklingsstøttemiljøer til 
fremstilling af avancerede informationsbehandlingssy-
stemer. 
3.5.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
» Udformning af teknikker og værktøj til brug ved analyse 
og konstruktion af videnbaserede systemer« 
Proj. ref 12/304: A/83 
Dette var et pilotprojekt, hvori man undersøgte, hvilke 
typer værktøj og konstruktionsteknikker der er nødven­
digefor analyse, konstruktion, implementering og afprøv­
ning af videnbaserede systemer. Formålet var at specifi­
cere, hvilke teknikker der kunne benyttes som støtte ved 
opbygning af ekspertsystemer. Der blev udført et særdeles 
værdifuldt arbejde, og der blev opnået god indsigt i 
videntilegnelsesprocessen. Resultaterne af projektet blev 
anvendt som grundlag for projektforslag nr. 1098. 
»En metodologi til udvikling afKBS« 
Proj. ref 1098: A/85 
Hovedformålet med dette projekt er gennem en metodo­
logisk vejledning for udviklingsprocessen at bidrage til en 
Nr. C 332/42 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
kommerciel udnyttelse af de videnbaserede systemers tek­
nologi. Det menes, at udvikling af videnbaserede syste­
mer kan behandles som en særlig programmelteknik, og 
at der bør stilles samme krav til udvikling af videnbase­
rede systemer som til andre typer programmel. Kort sagt 
skal KBS produceres efter mål, på grundlag af accep­
table standarder og ved en kontrollerbar proces. 
3.5.3. Eventuelt tilkommende arbejde 
På nuværende tidspunkt betragtes det som tilstrække­
ligt med det enkelte projekt, der er igangsat inden for 
dette område, i forening med arbejdet inden for delpro­
grammet for programmelteknologi. 
Det er usandsynligt, at dette område vil komme i 
betragtning i forbindelse med indkaldelser af forslag i 
1986. 3.6.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
»Satellitdata — AR TS-IP« 
Proj. ref. 867: /85 
Dette projekt omhandler mod tidstro billedbehandling, i 
første omgang af teledetektionsbilleder fremstillet ved 
hjælp af Synthetic Aperture Radar (SAR). 
»Integration af AI, tale-I/O og dialog på naturligt sprog 
— anvendelse i forbindelse med registre (PALABRE)« 
Proj. ref. 1015: /85 
Sigtet med dette er at konstruere og implementere et 
spørge-svare-system, som giver let adgang til (og mulig­
hed for opdatering af en informationsbase på grundlag 
af en integration af naturligt sprog, talegenkendelse og 
dialogmodellering samt videnbaserede teknikker. 
F&U-område 3.6: Fokuseringsprojekter 
3.6.1. Emner 
De forskelligartede, men indbyrdes beslægtede emner, 
som avanceret informationsbehandling omfatter, for­
udsætter, at det tilgrundliggende F&U-program udbyg­
ges med en ordning for integrering af resultaterne fra 
de forskellige projekter. »Installation af videnbaserede systemer om bord på skibe 
— begrebskonstruktion« 
Proj. ref. 1074: /85 
Med dette projekt forskes der i begreber vedrørende 
udnyttelse af avanceret KBS om bord på skibe, idet der 
skal udvikles systemer, der gør det muligt at reducere 
skibsbesætninger til et rentabelt niveau, således at skibe 
fortsat kan sejle under medlemsstaternes flag, flugten til 
bekvemmelighedsflag standses og normerne for sikkerhed 
og ydeevne opretholdes. 
Fremtidige systemer for informationsteknologi nødven­
diggør integration af resultaterne fra F&U-program-
merne inden for den grundlæggende teknologi, og 
fokuseringsprojekterne inden for AIB-programmet vil 
derfor få stigende betydning, efterhånden som pro­
grammet afvikles. 3.6.3. Eventuelt tilkommende arbejde 
De tre fokuseringsprojekters definitionsfase er i gang. 
Den fortsatte støtte til disse projekter vil blive taget op 
til overvejelse i efteråret 1986. 
DELPROGRAM 4: 
KONTORSYSTEMER 
4.0. Indledning i forretningsdrift, teknologi, handel og offentlig admi­
nistration. 
Information er et vigtigt middel i konkurrencen. Det er 
nu almindeligt anerkendt. Kontorsystemer udgør et 
væsentligt redskab til at anvende information som 
støtte til at finde vej gennem de aktuelle omvæltninger Det er let at se, at informationsteknologien kan bidrage 
til forøget effektivitet, men det er en ganske anden sag 
at levere løsninger til de områder, hvor informations-
problemerne opstår. Problemerne er tågede, og løs-
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/43 
ningsprocesserne synes ofte at foregå intuitivt snarere 
end videnskabeligt. Informationsbrugerne ved ofte kun 
lidt eller slet ingen ting om det teknologiske indhold og 
de nødvendige tekniske processer i informationsbe­
handlingen. 
De fleste brugere har behov for løsninger, ikke produk­
ter. Disse løsninger skal være rimeligt komplette, og det 
betyder, at der må leveres integrerede systemer, hvor 
integrationen ikke kun gælder forholdet mellem de tek­
niske komponenter (både materiel og programmel), 
men også disse komponenters funktioner som støtte for 
planlægning, strategiudvikling og daglig drift i organi­
sationer. 
Udviklingen af kontorsystemer står bl.a. over for føl­
gende udfordringer: 
— At tilvejebringe integrerede informationssystemar­
kitekturer og udarbejde scenarier for, hvordan de 
kan tages i anvendelse. Disse arkitekturer skal 
muliggøre hurtig, rentabel og pålidelig tilpasning 
til de skiftende behov hos en lang række forskellige 
private og offentlige virksomheder. 
— At opnå forståelse af og give støtte til de ikke-
deterministiske opgaver, som varetages af et bredt 
spektrum af kontormedarbejdere, i stedet for blot 
at levere en teknologisk ajourføring af traditionelle, 
begrænsede kontorfunktioner. 
— At opnå væsentlige forbedringer af grænsefladerne 
mellem menneske og system, så der bliver realistisk 
mulighed for, at kontorsystemerne kan udnyttes 
effektivt af et bredt spektrum af kontormedarbej­
dere. 
— At udvikle løsningsorienterede angrebsvinkler på 
kontorproblemer. Man kan ikke blive ved med blot 
at levere produktelementer og visse tjenesteydelser 
og så forvente, at brugeren skaber sin egen helheds­
løsning. 
Den afgørende chance for Europa ligger i at udvikle 
systemløsninger. Karakteren af de behov, der findes i 
Europa må betyde, at disse løsninger opnår en tilpas­
ningsevne, smidighed og indbygget mulighed for at 
fungere i fællesskab, som vil gøre dem stærke uden for 
Europa. Dette vil kun kunne opnås, hvis teknologien 
anvendes på en måde, som afspejler en grad af 
opmærksomhed over for brugernes behov, som er forud 
for vore vigtigste konkurrenters. 
Forskning på området kontorsystemer kan karaktiseres 
som følger: på grundlag af fundamentale og metodolo­
giske udviklinger inden for VLSI, programmelteknologi 
og videnrepræsentation samt visse andre felter udvikles 
der integrerede og anvendte systemløsninger, som tager 
hensyn til brugernes behov og til den forventede udvik­
ling på det tekniske, sociale og økonomiske område. 
Programmet for kontorsystemer rummer de elementer 
og begreber, der afgørende markerer udviklingen fra traditionel databehandling til den integrerede informa­
tionsbehandling i administrationer og industrielle og 
tjenesteydende virksomheder, som vil kendetegne det 
fremtidige arbejdsmiljø. Til dette formål er systemarki­
tekturer, funktionelle moduler og kommunikationsnet 
med standardiserede grænseflader nødvendige. 
Ved udviklingen af disse systemer, som er afgørende 
for vore industrivirksomheders overlevelse, må ergono­
miske og sociale aspekter tages i betragtning på de tid­
lige planlægningsstadier. Kun på denne måde kan vi 
sikre, at systemerne senere vil blive accepteret af bru­
gerne, og at den økonomiske forventning også vil blive 
opfyldt. 
Under hensyntagen til ovennævnte integrerede frem­
gangsmåde, er delprogrammmet blevet opsplittet i fem 
forskningsområder. Målene er: 
Læren om kontorsystemer og ergonomi (4.1) 
a) At analysere nuværende og forventede kontorakti­
viteter for at afgøre, hvordan informationstekno­
logi kan anvendes med henblik på at forbedre 
effektiviteten af kontorarbejde og -organisation 
samt af virksomheden som helhed. Udover auto­
matisering af forskellige funktioner og anvendelse 
af videnstyringsmetoder betyder dette bedre støtte, 
især til kontorfunktionærer samt fagligt og ledende 
personale ved udførelsen af deres vurderingsopga-
ver. 
b) At forbedre forståelsen for ergonomiske, sociale og 
kulturelle faktorer i kontoret og sikre høj præsta­
tion af brugerne i deres samspil med systemerne, 
samtidig med at der bydes på optimale arbejdsvil­
kår og sikres passende organisatorisk og individuel 
accept. 
Avancerede terminalarbejdspladser og menneske/ 
maskine-grænseflader (4.2) 
At finde frem til omfattende nye teknologier for men­
neske/maskine-grænsefladen, teknologier for ydre 
enheder, dokumentrepræsentationsteknologier og 
informationshåndtering af betydning for udviklingen af 
kontorarbejdspladser til brug i avancerede kontorsyste­
mer. 
Kommunikationssystemer (4.3) 
At skabe de grundlæggende teknologier, som er nød­
vendige for avancerede kontorkommunikationssyste­
mer, herunder de grundlæggende tekniske træk i kom­
munikationssystemarkitekturen, optiske teknologier, 
som er særlig betydningsfulde, styring af netforbundne 
ressourcer og systemaspekter af tjenesteydelser med 
værditilvækst. 
Avancerede multi-medie-systemer til lagring og genfin­
ding af information (4.4) 
Nr. C 332/44 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
At opnå system- og anvendelsesekspertise, der knytter 
sig til lagring og genfinding på passende måde af alle 
former for kontorinformation i elektroniske lagringssy-
stemer i en brugerorganisation. 
Integrerede kontorinformationssystemer (4.5) 
At skabe fleksible, pålidelige og rentable arkitekturer 
for totalinformationssystemer og udarbejde scenarier 
for, hvordan de kan tages i anvendelse, samt at kontrol­
lere validiteten af totalinformationsbegreberne i reali­
stiske miljøer, der tillader kvantitativ evaluering. 
Integrationsprojekter, navnlig inden for område 4.5, vil 
få fortrinsbehandling. 
F&U-område 4.1: Læren om kontorsystemer og ergonomi 
Dette forskningsprogram er udtænkt til at give en bedre 
forståelse af kontormiljøet. Kontorerne er »nervesyste­
met« i enhver virksomhed. De må organiseres, beman­
des og udstyres med henblik på effektiv og virknings­
fuld drift og må forbindes med andre grene af virksom­
heden (såsom forskningslaboratorier og produktion) og 
med det omgivende miljø. 
I øjeblikket er forståelsen af dette felt mangelfuld. Der 
er ingen formel videnskab for kontorautomatisering, 
som der er for produktionsautomatisering. Dette pro­
gram gør det imidlertid muligt at gribe problemerne an 
på sammenhængende vis, fra empiriske undersøgelser 
til konsekvente operationelle klassificeringer og defini­
tion af edb-baserede analyse- og konstruktionsværktø-
jer. 
I overensstemmelse med denne fremgangsmåde er der 
udpeget følgende hovedområder: a) kontorsystemana­
lyse, b) kontorsystemkonstruktion, c) ergonomi og d) 
eventuel anvendelse af videnbaserede metoder. Den 
analytiske del af programmet leverer nyttigt råmateriale 
til de konstruktionsorienterede faser. 
Det er indlysende, at inddragelsen af ergomoni, især i 
et teknologiorienteret program, er en væsentlig forud­
sætning for effektiv brug og bred accept af de påtænkte 
systemer og således for deres endelige økonomiske suc­
ces. Forskningsprogrammet medtager derfor specifikke 
forskningsprojekter inden for ergonomi med tilknyt­
ning til kontormiljøet, og dette fører til programmer for 
kognitive aspekter sammen med arbejdsstrukturering, 
kvalificering og oplæring. Ergonomiske laboratorier 
betragtes også som vigtige know-how-centre og som 
katalysatorer, der giver mulighed for saglig bedøm­
melse af eksperimentelle systemer og kommercielle 
produkter. 
4.1.1. Emner 
De emner, der skal undersøges på dette område, er: Kontorsystemanalyse 
(a) operationel og funktionel analyse af kontorbehov 
(b) udbytteanalyse 
(c) glosar over aftalt terminologi 
(d) analyse af menneskers opgaver på kontoret 
Kontorsystemkonstruktion 
(a) konstruktionsmetodologi for kontorsystemer 
(b) opstilling af modeller for og simulering af kontor­
informations-systemer 
(c) transaktionsmonitor 
(d) deterministiske og vurderingsprægede funktioner 
(e) teknikker til konstruktion af brugergrænseflader 
Ergonomi 
(a) ergonomilaboratorier 
(b) kognitiv kompatibilitet mellem menneske og 
maskine 
(c) kvalificering og arbejde 
(d) brugerhjælpemidler og indlæringsredskaber 
(e) sprog til specificering af menneske/maskine-græn­
seflader 
(f) tolkning og frembringelse af naturligt sprog 
4.1.2. Igangværende projekter og projekter imder for­
handling 
»Funktionel analyse og kontorbehov« 
Proj. ref. 56: B/83 
Det primære formål med dette projekt er at undersøge og 
analysere kontorfunktioner ved hjælp af en ny metode, 
som er under udvikling. Der skal udvikles retningslinjer 
for evaluering af eksisterende kontorsystemer og vejled­
ning til fabrikanternes valg af, hvilke faciliteter, der skal 
integreres i deres system. Projektet omfatter dels udvik­
ling af metoder til vurdering af de vigtigste former for 
kvalitativt og kvantitativt udbytte, som kan opnås ved 
brug af datamatbaserede kontorsystemer, og dels udvik­
ling af metoder til vurdering af individuel og social mod­
stand mod den kommende indførelse af informationstek­
nologi. 
Den metode, der udvikles, vil blive anvendt til analyse af, 
hvilke krav der skal stilles til informationsystemer, og til 
vurdering af informationsteknologi med henblik på 
anvendelse på vigtige felter indenfor kontorsystemområ­
det. Af sådanne felter omfatter projektet i øjeblikket 
implicit følgende: offentlige administrationer, store frem­
stillingsvirksomheder, hospitaler og »distancearbejdets 
miljø«. 
Mellem dette projekt og projekterne under 285 og 813 vil 
resultater blive udvekslet og planlægning samordnet i 
fuldt omfang. 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/45 
»Redskaber til konstruktion af kontorsystemer 
(TODOS)« 
Proj. ref. 813: B/85 
Projektets formål er at udvikle redskaber til støtte for 
konstruktion af kontorsystemer. De fem mål er: 
— at undersøge modeller for konstruktion af kontorsy­
stemer fra et detaljeringsniveau svarende til en gen-
nemførlighedsanalyse til et detaljeringsniveau sva­
rende til en implementeringsspecifikation; 
— at tilvejebringe et konstruktionsstøttemiljø baseret på 
grafiske grænseflader og under anvendelse af eks­
pertteknikker til styring af konstruktionsarbejdet og 
identifikation af problemer og ukorrekte specifikatio­
ner; 
— at tilvejebringe redskaber til evaluering af de foreslå­
ede kontormodeller i de forskellige udviklingsfaser; 
— at tilvejebringe redskaber til brug ved valget af en 
arkitektur for kontorsystemet; 
— at tilvejebringe redskaber til udarbejdelse af kontor­
prototyper ud fra specificering af den begrebsmæs­
sige model. 
Mellem dette projekt og projekterne under 4.1.1 a) og 
4.1.2 b) vil planlægning blive samordnet og resultater 
udvekslet i fuldt omfang. 
»Analyse og konstruktion af kontorstøttesystemer 
(OSSAD)« 
Proj. ref 285: B/84 
Projektet sigter på at opstille en model for et integreret 
kontorsystem med grundlag i de seneste undersøgelser, 
men med en så vidtgående totalintegration som muligt. 
Især følgende emner vil blive taget op: Modellering af 
opgaver og aktiviteter på kontorer, udvikling af et sprog 
(grammatik og ordforråd), udvikling af en metode til spe­
cificering og måling af ydeevne, udarbejdelse af kon-
struktionsprocedurer for kontorsystemer, vurdering af 
krav til brugerorienterede informations-styringssystemer. 
Mellem dette projekt og projekterne under 4.1.1 a) og 
4.1.2 a) vil planlægning blive samordnet og resultater 
udvekslet i fuldt omfang. 
»Ergonomilaboratorier og informationsteknologi« 
Proj. ref 385: A/84 
Projektet tager sigte på at tilvejebringe et referencepunkt 
for det ergonomiske arbejde i Europa. Der kan skelnes 
mellem tre store arbejdsfelter: 1. Udvikling af en metodik til indarbejdning af ergono­
misk viden i IT-produkter som et væsentligt bidrag til 
alle dele af konstruktionsprocessen. 
Den ekspertise, der vil blive brug for i denne opgave, 
vil blive indhøstet ved: 
2. Undersøgelse af menneske/maskine-grænsefladens 
interaktionsmåder, og bygning af en multimode 
MMG for at opnå et ergonomisk optimalt samspil. 
3. Den ekspertise, som indhøstes ved (1) og (2), vil blive 
stillet til rådighed for den europæiske industri som 
helhed ved: a) udvikling af en programmelpakke til et 
integreret beslutningsstøttesystem, og b) ved tilrette­
læggelse af et bredt program af udgivelser, semina­
rer, work shops og konsulentaktiviteter i hele den 
europæiske IT-industri. 
Under arbejdet henimod disse mål vil det i første række 
blive undersøgt, hvordan folk bruger information og til 
hvilke formål. Brugerreaktioner på eksisterende udstyr vil 
udgøre et væsentligt materiale for sådanne undersøgel­
ser. 
Arbejdet forventes at munde ud i en forståelse af egent­
lige menneskelige behov — uanset udstyret — en forstå­
else, som kan anvendes i enhver fase af produktkonstruk­
tionen, fra det abstrakte udkast til løsningen af konkrete 
konstruktionsproblemer. Det vil udtrykkeligt blive 
erkendt, at opmærksomheden, da man ikke på forhånd 
kan vide, hvordan mennesker vil bruge informationer, 
bevidst må rettes imod et informationssystems grænse­
flade til de mennesker, der konstruerer det, såvel som til 
dets brugere. Der lægges en vis vægt på brugerindlæ-
ringsprocesser og støtte til dem ved hjælp af IT-systemer. 
Som et yderligere resultat af projektet vil der i løbet af tre 
år blive udviklet et dynamisk glosar (GLOT)for området 
informationsvidenskab og -teknologi. Glosaret vil blive 
opbygget på grundlag af en omfattende enhedssystemati-
sering, der ikke blot vil byde på terminologiske definitio­
ner, men også krydsreferencer mellem opslagsordene og 
deres dele, både inden for og mellem sprogene. I begyn­
delsen vil der blive brugt engelsk og tysk terminologi, men 
til sidst vil alle sprog i De europæiske Fællesskaber 
komme med. 
»Kognitiv simulator til konstruktion af brugergrænsefla­
der« 
Proj. ref. 234: B/84 
Dette toårs-projekt sigter på udvikling af et simulerings­
værktøj, som skal være til hjælp for konstruktører ved 
sammenlignende vurderinger af bestemte grænseflade-
konstruktioners kognitive kompatibilitet med mennesker. 
Resultaterne omfatter programmelpakken og brugervej­
ledningen samt en oversigt over retningslinjer for kognitiv 
modellering og dialogudformning, udledt af validerings-
Nr. C 332/46 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
afprøvning. Det frembragte programmel skal være for­
eneligt med resultaterne af standardisering af f.eks. 
driftssystemer. 
4.1.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
Dette område er godt dækket ind med projekter og vil 
næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag 
i 1986. 
F&U-område 4.2: Avancerede arbejdspladser og menne­
ske/maskine-grænseflader 
Arbejdspladsen er brugerens indfaldsvej til kontorsy­
stemet. Brugeraccept og brugerpræstation afhænger af, 
hvordan den tilsvarende menneske/maskine- grænse­
flade udformes. 
Den vigtigste kanal for informationstilførsel til bruge­
ren er den visuelle kanal. Ligesom den vokale to-vejs-
kanal, har denne udviklet sig til at tilvejebringe infor­
mation til motoriske aktiviteter, som bør integreres på 
passende vis i anvendelsen af grænsefladen. Følgelig 
vil VDU'er, tastaturer og talemodtagere smelte sammen 
til en integreret I/O-enhed, som egner sig for behand­
ling af tekst og billeder ved direkte manuel og vokal til­
gang. Skærmene bør helst have papirs dimensioner og 
bærbarhed (elektronisk papir). En anden fremgangs­
måde med henblik på et mere komfortabelt »visuelt 
input« vil blive den store dataskærm. Behovet for mul­
tifunktionelle muligheder vil kræve udvikling af enhe­
der, som tillader indlæsning og redigering af grafik, 
on-line-håndskrift og ideogrammatisk konversation. 
Så længe der ikke findes et bærbart, papirlignende 
display vil udskrivning være nødvendig, og behovet for 
hurtigere og mere alsidige (tekst, grafik, farve) skrivere 
til lav pris vil vokse. 
Det er nødvendigt at frembringe grænseflader mellem 
menneske og maskine, som varetager hele det spektrum 
af funktioner, der normalt udføres med pen og papir. 
At der ved kommunikation hyppigst anvendes person­
lig eller telefonisk kontakt viser, at visuel og talt infor­
mation vil blive foretrukket, når det er muligt. Visuel 
kommunikation vil kræve udvikling af højdefinerede 
farvevideoskanderingsenheder, som rummer den 
behandlingskapacitet, der kræves til effektiv oplagring 
og transmission og til anvendelse af det multifunktio­
nelle fladepaneldisplay. 
Den vokale kanal kan ikke håndtere så megen informa­
tion som den visuelle, men er den mest effektive bærer 
af naturligt sprog. Stemmekommunikation vil kræve 
udvikling af sofistikeret behandling med henblik på 
forbedring af det akustiske miljø og udvikling af kod-ningsprincipper. Stemmekommunikation mellem men­
nesker og kontorsystemer vil kræve udvikling af effek­
tiv talegenkendelse og af en syntetisator af naturlig 
tale. 
Et vigtigt aspekt med henblik på at lette standardise­
ring af grænsefladen til den menneskelige verden og 
papirverdenen er letanvendelige, formaliserede sprog. 
Disse skal udformes på en sådan måde, at det bliver 
muligt for også den ikke-edb-kyndige bruger at specifi­
cere sine behov direkte over for systemet. 
Realisering og afprøvning af funktioner, der støtter bru­
gerens beslutningsproces, betragtes som en del af termi­
nalarbejdspladsen. Rådighed over disse funktioner for­
modes at være en nøglefaktor i konkurrencen mellem 
kontorprodukter. 
Udvikling af specifikke komponenter til systemgrænse­
flader skulle føre til en generel arkitektur, som vil 
muliggøre integration af delsystemer i en arkitektonisk 
homogen løsning. Selv om formuleringen af arbejdsop­
gaverne henviser til integration i en fysisk terminalar­
bejdsplads, er det ikke meningen, at der kun skal stilles 
forslag, hvor der gås ud fra, at alle tilknyttede funktio­
ner ligger i arbejdspladsen. Løsninger, der omfatter 
distribuerede funktioner med tilgang via kommunika­
tionsforbindelser, er lige så relevante. 
En stor del af det programmel, som brugeren anvender, 
kommer til at ligge i selve terminalarbejdspladsen. Reg­
ler, som højner programmellets portabilitet, og hvorom 
der er eller vil blive opnået enighed, skal implemente­
res. Dette gælder også for regler og aftaler inden for 
andre aspekter af systemet. 
4.2.1. Emner 
Følgende F&U-emner er udpeget: 
Systemaspekter 
(a) Systemaspekter ved arbejdspladskonstruktion 
(b) Terminalarbejdspladssikkerhed 
Visuelt medium 
(a) Visionsgrænseflade 
(b) Konstruktion af fladpanelarbejdspladser 
(c) Videoimager med høj opløsningsevne 
(d) Billedkodning 
Papir 
(a) Papirgrænseflade 
(b) Avanceret scanner 
(c) Avanceret skriver 
(d) Mikrofilmgrænseflade 
(e) Grafikkodning 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/47 
(f) Grafikgenkendelse 
(g) Intelligent grafikgenkendelse 
Tale 
(a) Talegrænseflade 
(b) Talekodning 
(c) Talegenkendelse 
(d) Talesyntese 
(e) Intelligent talegenkendelse 
Kontorsprog og -procedurer 
(a) Kontordokumentarkitekturer og -sprog 
(b) Kontorgrænsefladesprog 
(c) Håndtering af multimediedokumenter 
(d) Intelligent brugerfunktionsstøtte 
(e) Multimediekommunikation mellem brugere 
4.2.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
»Sikker, åben, integreret multimedieterminalarbejds­
plads (SOMIW)« 
Proj. ref. 367: A/84 
Projektet omfatter konstruktion og implementering af en 
terminalarbejdsplads, som er baseret på princippet om 
»åbne systemer«, der gør det muligt at opstille standard­
protokoller til kommunikationsmedier. Det er således 
muligt at forbinde arbejdspladsen med forskellige netty­
per og med ISDN. Arbejdspladsen vil kunne behandle 
forskellige informationstyper, herunder: tekst, statiske og 
levende billeder, grafik, tale og håndtegninger. Arbejds­
pladsen vil blive udstyret med et netorienteret driftssy­
stem til styring af multivinduer og et distribueret databa­
sestyringssystem. Hovedelementerne i systemets materiel 
er: en 32-bit centralenhed, mellemstor magnetpladekapa­
citet, skærm med høj opløsningsevne, mus, kamera, digi-
taliseringsudstyr og tale-kompressor, højttaler, optisk 
tegnskanner og passende nettilslutningskredsløb. Dertil 
kommer en enhed og procedurer til kontrol af tilgangen. 
»Integration af europæiske skrivemaskiner som billige 
terminalarbejdspladser« 
Proj. ref 855: B/85 
Sigtet med dette projekt er at vurdere den fremtidige rolle 
for skrivemaskiner, som er forbundet med kontornet, der 
omfatter andre terminalarbejdspladser, fdværter og data­
mater. 
Man vil under projektet implementere og afprøve en pro­
totype, hvori forskellige kontorfunktioner som feks. elek­
troniske postforbindelser med eksterne leverandører er 
integreret, og som transmitterer og modtager grafisk information samt sætter den alfanumeriske funktion, 
datafunktionen, og stemmetelefonsystemet i indbyrdes 
forbindelse. 
.Et andet sigte med projektet er at stimulere europæiske 
producenter til indbyrdes at harmonisere både interne 
netgrænseflader og brugergrænseflader. 
»Komponenter til fremtidige edb-systemer« 
Proj. ref. 956: A/85 
Dette projekt går ud på med udgangspunkt i eksisterende 
avanceret teknik at konstruere en datamat med reduceret 
ordresæt (RISC), hvis arkitektur er europæisk. Den skal 
hovedsagelig orienteres mod terminalarbejdspladser og 
filværter, hvor den vil kunne udføre yderst komplekse 
funktioner på brugervenlig vis. 
»En terminalarbejdsplads for europæisk forskning 
i kontorsystemer (ER W)« 
Proj. ref 1032: A/85 
Det generelle mål for dette projekt er at fremstille en 
materielkonfiguration og programmelmiljøer, der er 
egnede til at forske i og fremstille prototyper på avance­
rede integrerede kontorsystemer. Dermed vil den euro­
pæiske edb-industri blive styrket, og dens afhængighed af 
dyre udenlandske produkter mindsket. 
I løbet af tre år skal der udvikles en avanceret prototype, 
hvormed følgende specifikke tekniske mål skal være 
opfyldt: 
— meget høj ydeevne ved små omkostninger 
— en materieludformning, der udnytter VLSI-produk-
ter og RISC-arkitektur i processorudformningen 
— en åben arkitektur, således at ressourcer andre ste­
der i nettet kan træde i stedet for lokale ressourcer 
— redskaber til sprogudvikling med henblik på at frem­
stille RISC-kode til tolkning af ordresæt for virtuelle 
maskiner 
— programmeringsmiljøer for flere sprog. 
I tredje års tredje kvartal vil der foreligge en demonstrer-
bar prototype på terminalarbejdspladsen. 
»Interaktiv håndtering af digitaliserede billeder ved 
brugergrænsefladen « 
Proj. ref. 79: B/83 
Dette projekt dækker de forskellige aspekter af billed-
håndtering ved brugergrænsefladen i et kontormiljø: 
behandling, lagring, præsentation og manipulation. To af 
Nr. C 332/48 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
målene med dette projekt er at udpege brugernes behov 
for billedhåndtering i en multimediegrænseflade og at 
udvikle ensartede deskriptorer for billedegenskaber. 
»Modelopstilling for og simulering af de visuelle 
egenskaber ved moderne visningsteknologier under 
kontorarbejdets vilkår« 
Proj. ref 612: B/84 
Projektets mål er at projektere, konstruere og bygge en 
simulator for at afprøve egenskaberne ved de displays, 
der er baseret på nye teknologier. Specifikke mål: Sam­
menligning af displays, der simuleres i henhold til krite­
rierfor, hvornår de kan accepteres af brugerne; gennem­
førelse af et begrænset antal ergonomiske forsøg udfor­
met med henblik på at simulere langvarige kontorar­
bejdsvilkår for at opnå større indsigt i de arkitektoniske 
og teknologiske faktorer, der har forbindelse med kvalitet 
og »visuel komfort«. 
»En billedkodningsalgoritme med højt komprimerings-
forhold til fotografiske teledata« 
Proj. ref. 563: B/85 
1 en repræsentativ gruppe, som dog ikke må være større, 
end at den kan arbejde effektivt, skal der udarbejdes en 
billedkodningsmetodik med højt komprimeringsforhold 
og anvendeligt over for tv-signaler. Arbejdets endelige 
mål er at definere en kodningsteknik, der kan udpeges 
som en mulig europæisk standard for fotografiske tele­
data på ISDN. 
» Videokodning ved 256 kbit/s og 64 kbit/s« 
Proj. ref. 925: B/85 
Projektet består af undersøgelses- og specificeringsar-
bejde samt harmoniseringsbestræbelser blandt ledende 
fabrikanter. Undersøgelserne gælder tekniske krav til 
afholdelse af telekonferencer. Specificeringsarbejdet gæl­
der CO DEC er til levende billeder i området 384 - 64 
kbit/s. 
»Papirgrænsefladen« 
Proj. ref. 295: A/84 
Dette projekt beskæftiger sig med papirs og papirrelate-
rede processers rolle i avancerede elektroniske kontorsy­
stemer. Der vil blive forsket i teknikker, som effektivt 
håndterer informationer på papir og som vil føre frem til 
en nedskæring af brugen af papir. 
Behandlede enkeltteknikker: 
— elektronisk læsning af tidligere udarbejdede papirdo­
kumenter for at indkode billedet og for at indkode og 
genkende tekst og grafik; — elektronisk repræsentation af dokumenter, uanset 
hvordan de oprindelig er produceret; 
— metoder til at optimere reproduktionen af dokumen­
ter, der indeholder farvebilledinformation. Meto­
derne omfatter innovative, farvebehandlede kom-
pressionsalgoritmer og metoder til bedre farvegengi­
velse med henblik på reproduktion af billedeinforma­
tion med virkelighedstro farver på en passende 
udlæs n ingsenh ed; 
— behandling for at reproducere et elektronisk doku­
ment i andre udlæsningsmedier (skærmbillede, papir­
kopi og transmission); 
— tidstro indkodning og genkendelse af information i 
form af tekst og grafik, som den typisk produceres af 
mennesker. 
Resultaterne vil blive realiseret i en forskningsmaskine 
med henblik på evaluering og demonstration. 
Dette projekt supplerer projekt 853. 
»Indlæsning, komprimering og reproduktion af billed-
dokumenter med virkelighedstro farver« 
Proj. ref. 853: B/85 
Dette projekt handler om metoder til optimal reproduk­
tion af dokumenter, der rummer farvebilledinformation. 
Reproduktion af farvebilleddokumenter kan opdeles i 
nogle få hovedtrin fra indlæsning af originalen til 
udskrivning af kopien. Yderligere trin herimellem vil blive 
udviklet for at optimere processen som helhed, herunder 
nye komprimeringsalgoritmer til farvebehandling med 
henblik på at opnå en høj grad af effektivitet i lagrings-og 
transmissionsfunktionerne samt forbedring affarvebilled-
informationen. 
Der vil blive udviklet en integreret model med henblik på 
at demonstrere forskningsresultaternes anvendelighed. 
Hertil vil der blive fremstillet tre moduler: 
— en skriverprototype 
— en skannerprototype 
— et kodnings-/afkodningsmodul. 
De teknikker, der skal udforskes, skulle resultere i billige 
apparater. 
Dette projekt supplerer projekt 295. 
»Kontaktbilledføler med amorft silicium til anvendelse på 
kontorer og telegrafik« 
Proj. ref. 1051: B/85 
Dette projekts formål er at udvikle en avanceret kontakt­
billedføler med høj opløsningsevne til anvendelse på kon-
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/49 
torer og telegrafik. En sådan billedføler vil resultere i 
meget kompakte systemer. Der vil i dette projekt blive 
undersøgt nye teknikker, dvs. HOMOCVD og fotodisso­
ciation til aflejring af amorft Si, med henblik på at opnå 
større stabilitet. 
Under projektet skal der: 
— udvikles en lineært kontaktskanderende billedføler 
med a-Si, hvilket vil føre til et meget kompakt 
system; 
— udvikles nye teknikker til forbedring af denne kon-
taktbilledfølers egenskaber. 
I denne første fase af et stort udviklingsprogram vil der 
blive udviklet en lineært kontaktskanderende billedføler 
med amorft silicium og med matrixudlæsning i parallelle 
blokke. 
» Talegrænseflade ved kontorarbejdspladser (SPIN)« 
Proj. ref 64: A/83 
Målet for dette projekt er at udvikle og sammenbygge 
grundkomponenterne til en alsidig talegrænseflade ved 
terminalarbejdspladsen. Komponenter: Taleanalyse, 
talegenkendelse, taleverifikation, talekodning og -dekod­
ning og talesyntese. 
For at kunne sammenbygge komponenterne er det vigtigt 
at have forståelse for talens brug ved kommunikation 
mellem menneske og maskine og for de kvalitative og 
funktionelle aspekter, som gør grænsefladen acceptabel 
for brugerne. Disse to aspekter vil blive studeret grundigt. 
Følgende naturlige sprog er for øjeblikket dækket: itali­
ensk, fransk, nederlandsk og tysk. 
Dette projekt udvides til derefter også at omfatte under­
søgelse og implementering af et system til genkendelse og 
forståelse af sammenhængende tale ved brug af avance­
rede teknikker inden for områderne forståelse af natur­
lige sprog, edb-lingvistik og kunstig intelligens. 
»Intelligens- og videnstøttet talegenkendelse (IKAROS)« 
Proj. ref. 954: B/85 
Implementering af et system til tidstro og taleruafhængig 
genkendelse og forståelse af kontinuerlig tale. 
Der sigtes kun mod et enkelt anvendelsesformål og mod 
et anvendelsesrelevant udsnit af naturligt sprog. 
Der vil blive udviklet modeller til indarbejdelse af proso-
disk, syntaktisk, semantisk og pragmatisk viden igenken-
delsessystemet. Metoder til specificering af anvendelser vil blive udfor­
sket, herunder redskaber til opbygning af anvendelses-og 
sprogspecifikke viderikilder. 
Der vil blive udført forsøg for engelsk, fransk og tysk. 
Projektet planlægges for en femårig periode. 
Deltagerne er uafhængige og industrielle forskningsorga­
nisationer fra Frankrig og Tyskland samt en partner fra 
det britiske erhvervsliv. 
Dette projekt supplerer projekt 64. 
»Lingvistisk analyse af de europæiske sprog« 
Proj. ref. 291: B/84 
Dette projekt skal for en række europæiske sprogs ved­
kommende resultere i forelæggelsen af det nedenfor 
anførte i form af edb-datafiler med tilhørende metodik: 
— opslagsord, bøjninger, grammatiske kategorier; 
— algoritmer og tabeller til omsætning fra orotgrafisk 
til fonetisk form og omvendt; 
— algoritmer og tabellerfor betoning; 
— statistikker over, hvor hyppigt de enkelte opslagsord 
og bøjningsformer bruges; 
— tekster, der er egnede til at uddrage yderligere stati­
stiske oplysninger. 
Projektets resultater er af grundlæggende betydning for 
en række andre projekter, især dem der vedrører naturlig 
tale og sprog. 
Der er taget hul på en specificeringsfase, hvorefter der vil 
blive udviklet en sprogproccesor, dels til anvendelse i 
systemer, der på flere sprog kan omsætte tekst til tale af 
høj kvalitet, dels til talegenkendelsessystemer med stort 
ordforråd. Kodningsenheden skal endvidere give mulig­
hedfor detektion og retning af fejl i strenge, der passerer 
forbi. 
» Undersøgelse af effektiv brug aftale ved grænsefladen 
mellem menneske og maskine« 
Proj. ref. 449: B/84 
Dette projekts formål er at finde frem til, hvilke krav der 
må stilles til effektive stemmegrænsefiader, især ved 
CAD/CAM/CAE-arbejdspladser. Partnerne er bruger-
forskningssammenslutninger, slutbrugere og leverandør­
firmaer på stemme- og datamatområderne. 
Projektets resultater er af grundlæggende betydning for 
en række andre projekter, især dem, der vedrører naturlig 
tale og sprog. 
Nr. C 332/50 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
»Håndtering af blandede tekst-billed-stemme-dokumen­
ter baseret på en standardiseret kontordokumentarkitek-
tur« 
Proj.ref. 121: A/83 
Grundlaget for dette arbejde er en raffineret, emneorien­
teret dokument arkitektur, som er ved at blive standardi­
seret på første grundniveau af ECMA, ISO og CC ITT. 
Med dette projekt skal udarbejdes og veriferes konstruk­
tionsprincipper og arkitekturer, som støtter en let naturlig 
behandling af dokumenter. Formålet er at lokalisere og 
afprøve broer mellem det i det væsentlige papiroriente-
rede kontor og morgendagens elektroniske dokumentver­
den. (Se også område 4.2.5. (c)). 
Dette projekt, der vil starte med en specifiseringsfase, 
skal for en række europæiske sprogs vedkommende i før­
ste omgang resultere i forelæggelse af det nedenfor 
anførte i form af edb-datafiler og metodefiler, kodet i 
h øjn ivea usprog: 
Opslagsord, bøjninger, grammatiske kategorier; 
algoritmer og tabeller til omsætning fra ortografisk til 
fonetisk form og omvendt; 
algoritmer og tabellerfor betoning; 
statistikker over, hvor hyppigt de enkelte opslagsord og 
bøjningsformer bruges; 
tekster, der er egnede til at uddrage yderligere statistiske 
oplysninger. 
Projektets resultater er af grundlæggende betydning for 
en række andre projekter, især dem der vedrører naturlig 
tale og sprog, og de vil blive anvendt i den følgende fase, 
hvis sigte il være at udvikle en sprogbehandlingsmaskine, 
dels til anvendelse af systemer, der på flere sprog kan 
omsætte tekst til tale af høj kvalitet, dels til talegenken­
delse med stort ordforråd. Kodningsenheden skal endvi­
dere give mulighed for detektion og retning af feil i 
strenge, der passerer forbi. 
Dette projekt supplerer projekt 1024. 
»Prøvekørsel af kontordokumentarkitekturen (PODA)« 
Proj.ref. 1024: A/85 
Dette projekt går ud på at tage den nye standard for kon-
tordokumentarkitektur i anvendelse overfor en kontordo-
kumentarkitektur under UNIX, i alt væsentligt under 
overholdelse af krav om flytbarhed. En pilotversion af 
programmellet vil blive flyttet til et af de materielproduk­
ter, hver af konsortiets producenter fremstiller. En del af 
det programmel, der skal bruges, er allerede taget i anvendelse i projekt 121. Andre dele (i det væsentlige et 
syntaksprogram, et adaptabelt formatkontrolprogram og 
en oversætter) vil blive skrevet til dette projekt. Det 
anvendte sprog vil være »objective C«, en objektorienteret 
forprocessor til C, som kan fås i handelen og derfor ikke 
indebærer nogen begrænsning i de leverede programmel­
produkters flytbarhed. Arbejdet omfatter demonstration 
af dokumentudveksling mellem forskellige maskiner og 
anlæg hos projektparterne samt udvikling af en fælles 
brugergrænseflade. 
I en række projekter behandles der aspekter af integre­
rede systemer, men endnu er der ikke i noget projekt 
taget fat på et fuldt integreret system. 
Dette projekt supplerer projekt 121. 
»Intelligent terminalarbejdsplads (IWS)« 
Proj. ref 82: B/83 
Målet for dette projekt er at udstyre kontormedarbej­
derne med et integreret arbejdspladsprogrammel, som 
kan byde på komplekse tjenester, lige fra tale og grafik til 
beslutningsstøtte på ekspertniveau og automatisk rap­
portfremstilling. Prototypen på den terminalarbejdsplads, 
der skal udvikles, vil blive afprøvet i miljøer med kommu­
nikationsfaciliteter og forbundne filværter. Der vil blive 
lagt vægt på, at der anvendes metoder og programmel, 
der skal repræsentere viden fra kontormiljøet. 
» Udvidet kontorsagsvandring med interaktive 
visn ingspaneler« 
Proj. ref. 878: B/85 
Dette projekt går ud på at udvikle et prototypesystem, 
hvor begrebet udvidet kontor sagsv andring kombineres 
med et visningspanel af en ny type med henblik på at vur­
dere og præsentere kontoraktiviteter. Kontoraktiviteter 
består typisk af opgaver, der udføres parallelt eller 
sekventielt af personer i kontorroller. Disse aktiviteter 
beskrives formelt med henblik på at automatisere dem 
der, hvor de enkelte opgaver skal udføres. Men hvor men­
nesker impliceres, og der dermed indføres ikke-determini-
stiske elementer, skal disse medtages som undtagelser. 
Udvidet kontor sagsv andring omfatter både den formelt 
beskrevne arbejdsstrøm og håndteringen af undtagelser, 
der optræder hyppigt- navnlig i kontorarbejde. På grund­
lag af kontorsagsvandringen skal der udvikles en proto­
type på et kontorsystem som et redskab for konstruktion, 
optimering og demonstration af kontoraktiviteter. 
4.2.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
På dette område vil følgende emner komme i betragt­
ning ved indkaldelse af forslag i 1986: 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/51 
— Visuelt medium og visning: Udover de eksiste­
rende projekter vil et projekt, der handler om inte­
gration af forskellige teknikker med henblik på 
menneske/maskin-grænsefladen, komme i betragt­
ning. 
— Kontorsprog og -procedurer: På delområdet kon­
torsprog og -procedurer er der i forvejen fire pro­
jekter, der dækker et bredt felt. Men dette delom­
råde er særdeles omfattende og betydningsfuldt; 
navnlig mangler der projekter, der handler om 
intelligent brugerstøtte og kontorgrænsefladesprog, 
hvor der lægges særlig vægt på flersprogethed. 
F&U-område 4.3: Kommunikationssystemer 
Kontorkommunikation byder på en række mulige tid­
krævende forskningsemner. Teknologiske fremskridt er 
nødvendige inden for mikroelektronik og fiberoptik, og 
forskning er nødvendig vedrørende principperne for 
fremtidige kommunikationssystemer såsom bred­
bånds-lokaldatanet (LAN), indbyrdes forbindelse af 
LAN, og gateway-faciliteter for multimode funktionali­
tet. F&U bør føre til nye systemer og standarder i over­
ensstemmelse med ISO's referencemodel for åbne 
systemer (OSI). Udover disse tekniske problemer er der 
ikke-tekniske problemfelter, som må tages op med hen­
blik på at støtte udviklingen af kontorkommunikations­
systemer. Behovet i forbindelse med kontorkommuni­
kation må undersøges mere systematisk for at opnå et 
solidt grundlag for fremtidig konstruktion af telekom­
munikationssystemer. De specielle aspekter ved men­
neskets grænseflade med kommunikation må undersø­
ges, og teleadministrationernes fremtidige forhold til 
nye lokale kommunikationssystemer må overvejes. Nye 
sprog og driftsystemfaciliteter er nødvendige i forbin­
delse med distribuerede systemer. 
4.3.1. Emner 
Inden for denne vifte af mulige forskningsaktiviteter er 
udpeget fire hovedemner, som dækker nogle nøgle­
spørgsmål. 
Det første emne vedrører det grundlæggende spørgsmål 
— hvordan kan man tilvejebringe et fælles kommuni­
kationssystem for alle kontorkommunikationsbehov? 
Dette spørgsmål bliver mere og mere presserende, efter­
som ikke-stemme-kommunikation vil blive nødvendig 
ved næsten ethvert skrivebord i fremtiden, og video­
kommunikation er på vej. 
Det andet emne tager sigte på bredbånds-LAN, herun­
der anvendelse af lysledere, og alle de teknologiske 
problemer i forbindelse hermed. Det omfatter også den 
tilkoblede kommunikations rolle på kontoret, og 
behandler problemerne ved at gå videre fra de aktuelle 
teknikker for enkelttjeneste-kobling frem imod multi-
tjenestekobling med variabel båndbredde, hvormed 
alle ydre enheder og ressourcer på kontoret kan sættes i 
indbyrdes forbindelse. Det tredje emne vedrører ressourcestyring i et distribue­
ret miljø. 
Det fjerde emne tager sigte på at videreføre standardi­
seringen af kontorinformationstjenester med værditil­
vækst, f.eks. i form af postbesørgede meddelelser for 
tekst, billede og stemme og for multimedieinformati­
ons-systemer, som f.eks. avancerede teledata. 
Arkitektur 
(a) kommunikationssystemarkitektur 
(b) kommunikationssikkerhed 
(c) harmoniseringsspørgsmål på kommunikationsom­
rådet 
Teknologi 
(a) optisk bredbånds-LAN 
(b) avancerede koblingsteknikker 
Ressourcestyring 
(a) distribuerede systemer 
Tjenester 
(a) multimodeforsendelse af meddelelser 
(b) ISDN-baserede avancerede teledata 
(c) telekonferencer 
(d) avancerede tjenester 
4.3.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
»Lokalt bredbåndskommunikationssystem til organisati­
oner med spredt beliggenhed« 
Proj. ref. 73: A/83 
Dette projekt gælder forskning og udvikling af et lokalt 
bredbåndskommunikationssystem til organisationer med 
spredt beliggenhed. Det prototypesystem, der udvikles, vil 
opfylde de forventede fremtidige kommunikationsbehov 
hos store industrielle, videnskabelige og administrative 
organisationer. Der vil i projektet blive taget hensyn til 
behov for kommunikation af data, tekst, tale og grafik, 
og der vil blive tilvejebragt stamnet og gateways til hete­
rogene lokaldatanet. 
»A rkitekturer for kommunikationssystemer« 
Proj. ref. 237: A/84 
Projektets hovedvægt ligger på udviklingen af nye arki­
tekturer for sammenkobling af terminaler og ressourcer i 
et miljø med flere integrerede tjenester. Det net, som 
udvikles under dette projekt, vil afspejle princippet om 
Nr. C 332/52 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
åbne systemer, idet det forsynes med grænseflader i hen­
hold til OS I-standarder. 
Det foreslås, at man går frem i tre faser, begyndende 
oppefra: 
I fase 1 identificeres kommunikationsbehovene ved en 
analyse af brugernes behov. Der vil blive udviklet en 
logisk kommunikationsmodel. Der vil blive stillet forslag 
om integration af et distribueret driftssystem i den åbne 
systemstruktur. 
I fase 2 vil den fysiske arkitektur blive udviklet ved at 
overføre den logiske model fra fase 1 på den eksisterende 
kommunikationsteknologi. 
Fase 3 vil omfatte udviklingen af de systemelementer, der 
er identificeret i fase to, og munde ud i demonstration af 
et forsøgsnet. Forsøgsnettets præstationer vil blive målt 
for at evaluere de beslutninger om systemets konstruk­
tion, som blev taget i fase to. 
»En integreret netarkitektur til kontorkommunikation« 
Proj. ref 395: A/84 
Dette projekt går ud på at konstruere og definere en arki­
tektur til kontorkommunikation og demonstrere en pilot­
implementering af den. Arkitekturen vil kunne rumme 
alle typer lokal- og fjerndatanet, såsom optiske LAN, 
bredbånds-baserede fællesantenneanlæg, PABC'er, pak-
kekommunikationsnet og det opstående digitalnet med 
integrerede tjenester (ISDN), som er ved at dukke frem. 
Den integrerede arkitektur vil blive demonstreret i et inte­
greret forsøgsnet, som omfatter bredbåndsnettet og 
mange andre disponible lokal- og fjerndatanet, og som 
forbinder projektpartnerne. De demonstrerede anvendel­
ser vil omfatte en forbedret version af dokumenthåndte-
ringsmiljøet. 
»Standardisering af integrerede LA N-tjenester og proto­
koller for tilgang til tjenester« 
Proj. ref. 43: B/83 
Projektets mål er at definere de tjenester, der skal leveres 
af et lokaldatanet med integreret trafik, og at definere en 
stabil grænseflade, som er uafhængig af den givne LAN-
teknologi, og som danner overgang mellem dataterminal­
udstyret og LA N-tilgangsenheden. Denne grænseflade vil 
omfatte den fysiske grænseflade og de tjenestetilgangs-
protokoller, ved hjælp af hvilke tjenesterne kan benyttes. 
»Parallel arkitektur til net-gateways som forbindelse 
mellem OS I-systemer (PANGLOSS)« 
Proj. ref. 890: B/85 
Dette projekt går ud på at bygge en prototype på en højt­
ydende net-gateway ved brug af i høj grad parallel arki­
tektur med henblik på at imødekomme det forventede behov for sammenkobling af OS I-systemer og net. Med 
dette formål skal følgende områder undersøges: 
— generelle arkitektoniske egenskaber ved en net-gate­
way; 
— funktionel definition af en net-gateway (herunder 
mål for ydeevne og antallet af forbindelsesmulighe­
der) og en formaliseret metode til konstruktion af en 
sådan gateway arkitektur; 
— implementeringsspørgsmål (f. eks. materiel/program­
mel-fordeling, egnede teknologier) og en formaliseret 
metode til overførsel af specifikationer til implemen­
teringer og til parallelt materiel; 
— ydeevneanalyse af foreslåede arkitekturer, specifika­
tioner og implementeringer; 
— hurtig opbygning af prototyper på konstruktioner ved 
hensigtsmæssige kompromisser i anvendelsen af 
materiel og programmel. 
»Integreret optisk lokaldatanet (LION)« 
Proj. ref. 169: A/83 
Med LION-projektet er man ved at realisere et lokalt 
bredbåndsnet, som er baseret på lyslederteknologi, og 
som kan finde bred anvendelse på kontorområdet, herun­
der i industrielle forskningslaboratorier, på universiteter 
og hospitaler og i fabrikker. LION vil sikre samtidig til­
gang for en række uafhængige brugere, som har behov 
for distribueret behandling og distribueret intelligens, og 
vil afvikle tale-, data-, tekst-, og videotrafik. Der regnes 
med meget høje bithastigheder, hvilket kræver nye tekno­
logier i integreret optik og meget hurtige elektroniske 
komponenter. 
» TA LON — Afprøvning og analyse af optiske 
lokaldatanet« 
Proj. ref. 870: B/85 
I en særlig opgave (TALON) sigtes derpå at tilvejebringe 
solide tekniske og kommercielle principper for afprøvning 
af komplekse optiske lokaldatanet. Denne opgave støtter 
og supplerer forskelligt arbejde med konstruktion af kom­
munikationssystemer. Mange af de for tiden almindeligt 
anvendte metoder til afprøvning af lyslederforbindelser 
mellem to punkter duer ikke, når de anvendes på kom­
plekse optiske topologier. Med dette biprodukt skal der 
bygges demonstrationsmodeller, hvis effektivitet vil blive 
evalueret i forskellige miljøer. 
Dette projekt supplerer projekt 169. 
»Kohærent optisk ultrabredbånds-LA N« 
Proj. ref. 249: B/84 
Med dette projekt skal det undersøges, om det kan lade 
sig gøre at benytte kohærente optiske teknikker i et lokal-
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/53 
datanet. Både tekniske og systemmæssige spørgsmål vil 
blive taget op til undersøgelse. Nye maskinarkitekturer vil 
blive behandlet, nemlig arkitekturer til implementering af 
transmissioner i størrelsesordenen adskillige Gbit/s på 
store båndbredder og for forskellige informationsmedier 
herunder tale, tekst og billede. 
»Dynamisk tilpasningsdygtig flertjenestekobling« 
Proj. ref 1059: B/85 
Hensigten med dette projekt er at udpege og udnytte de 
relative fordele, der er ved en koblingsorienteret kommu-
nikationsarkitektur, når det gælder de mange former for 
trafik og tjenester, kontoret kræver. Projektet omfatter en 
behovsundersøgelse, en undersøgelse af avanceret kon­
struktion og teknologi, en delvis prototype, der er i stand 
til at illustrere princippet, samt andre arkitekturprincip­
per, herunder begrebet båndbreddeomstilling. Endvidere 
vil terminalernes geografiske placering samt et fremtidigt 
kontorkommunikationssystems trafikproduktion og yde­
evnekrav blive taget op til behandling. 
»Opbygning og styring af distribuerede kontorsystemer 
(COMANDOS)« 
Proj. ref. 834: A/85 
Hovedmålet for dette arbejde er at skabe et effektivt og 
letanvendeligt miljø til udvikling og styring af distribue­
rede anvendelser. For at nå dette mål vil der blive taget 
kombinationer af nyudviklet teknologi og den seneste 
eksisterende teknologi i anvendelse overfor innovative og 
generelle redskaber. Der vil blive taget hensyn tilforskel­
lige distribuerede kontorinformationssystemers specifikke 
karakteristika. 
»Interaktiv audio-visuel kommunikation mellem flere 
punkter (MIA C)« 
Proj. ref. 1057: B/85 
Dette projekt vedrører udvikling og demonstration af et 
system til samtidig udveksling af information i form af 
tale, billeder og data mellem personer på 2, 3 eller flere 
steder langtfra hinanden ved brug af ISDN og andre 64 
kbit/s net. Til selve demonstrationen vil der blive anvendt 
et internationalt audio-konferencesystem med visuelle 
hjælpemidler og kontorsystemhjælpemidler, men den 
udviklede signal- og protokolinfrastruktur vil kunne 
anvendes i forbindelse med en lang række audio-visuelle 
tjenester. 4.3.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
På dette område vil tjenester til multimode forsendelse 
af meddelelser komme i betragtning ved indkaldelse af 
forslag i 1986. 
F&U-Område 4.4: Avancerede multimedie-, lagrings- og 
genfindingssystemer 
Informationsteknologi og kontorautomatisering vedrø­
rer fundamentalt lagring, tilgang til og flytning af infor­
mation, omfattende data, tekst, grafik, tale, billeder og 
andre former. Undersøgelser, som skal føre til defini­
tion af en avanceret databasemodel til kontorbrug, og 
undersøgelser af sikkerhed, fortrolighed, tilgangsbe-
myndigelse og informationsdistribution er af afgørende 
betydning for et bredt spektrum af kontorsystemforsk­
ning. 
Den foreslåede forskning er rettet mod bygning af en 
række eksperimentelle prototyper på kontorinformati-
onsværter og drift af disse under realistiske vilkår sepa­
rat og tilsluttet hinanden for at opnå praktisk erfaring 
med systemimplikationerne ved bygning af disse vær­
ter, indlæsning i dem af praktiske informationer og 
brug af dem på realistisk måde. 
Arbejdet er derfor opdelt i tre generelle klasser: system­
spørgsmål, brug og behov samt komponenter. 
Systemspørgsmål omfatter konstruktion og drift af kon-
torinformationsværter, herunder højtydende filtre og 
undersøgelser af nye informationsmodeller og udvik­
ling af metrik i tilknytning til disse. Værter skal betrag­
tes i deres forhold til de andre komponenter i et alsidigt 
kontorsystem, herunder andre informationsværter og 
fordelingen af informationer og funktioner mellem 
dem. Det nødvendige arbejde på aspekter i forbindelse 
med arkiveringsgrænseflader for spørgesprog og ind-
holdserklærende sprog er blevet identificeret. 
Brug og behov tager sigte på arten af informationen 
(data, tekst, grafik, billeder osv.), som vil blive inde­
holdt i kontorinformationsværter, udtrykt i kvalitetet, 
kvantitet og sammensætning samt brug af denne infor­
mation. Der vil blive kigget nærmere på en intern, 
adaptiv grænseflade, der svarer til brugernes behov og 
erfaring. 
Komponenter: udvikling af materiel, programmel og 
systemelementer, som vil blive indbygget i avancerede 
arkiveringssystemer, hovedsagelig i informationsværter, 
men også i avancerede terminalarbejdspladser. Disse 
omfatter filtre, systemstyringsspørgsmål i forbindelse 
med anvendelse af optiske plader i avancerede kontor­
systemer, systemteknikker, der kræves for at opnå 
meget høj, opfattet pålidelighed, og anvendelse af 
Nr. C 332/54 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12.85 
avancerede informationsbehandlingsteknikker til avan­
cerede arkiverings- og genfindingssystmer. 
4.4.1. Emner 
Dette F&U-område omfatter følgende emner: 
Filværtarkitekturer 
(a) konstruktion og evaluering af kontorinformations-
værter 
(b) systemer med meget høj sikkerhed. 
Systemspørgsmål 
(a) nye informationsmodeller 
(b) filspørgesprog og indholdserklærende sprog. 
Brug og behov 
(a) arten og brugen af arkiveret information 
(b) bruger-fil adaptiv grænseflade 
(c) kontorinformationsværters ydeevne. 
Komponenter 
(a) filfiltre 
(b) optiske lagersystemkoncepter. 
4.4.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
»Et multimedie-arkiveringssystem« 
Proj. ref 28: A/83 
Målet for dette projekt er at udvikle et system, der tilveje­
bringer arkiv eringstjenest er for multimediedokumenter 
ved brug af magnetiske og optiske lagringsmedier. Kon­
tormiljøets behov vil blive gjort til genstand for særlig 
opmærksomhed. Systemet vil blive realiseret i en dedike­
ret vært, som tager imod henvendelser fra kunder, som 
f.eks. terminalarbejdspladser eller andre enheder. Kom-
munikationsenhederne mellem vært og kunde bliver mul­
timediedokumenter, og ikke fysiske poster eller blokke. 
De tjenester, værten leverer, er de samme som dem, der 
traditionelt findes i et informationsgenfindings- eller 
databasemiljø. Men det dobbelte krav om, at systemet 
skal kunne arkivere multimediedokumenter, og at det 
skal kunne anvendes i kontorer, fører til, at der opstår 
emner at forske i. Værten vil blive realiseret trinvis. Den 
første prototype vil kun behandle tekst og attributdata. 
Billed- og taledata vil blive tilføjet i senere versioner. 
Helhedsudformningen er færdigudarbejdet, og der arbej­
des nu på de funktionelle specifikationer til systemkom­
ponenter, herunder værtsdelsystemet og brugergrænsefla­
den. »Konstruktion og driftsevaluering af 
kon torinformationsv ærter« 
Proj. ref. 231: A/84 
Projektets mål er at konstruere, demonstrere og derefter 
evaluere en familie af fungerende prototyper på kontorin­
formationsvær ter, der kan rumme repræsentationer i 
digital elektronisk form af al den kontorinformation, som 
nu nedfældes på papir. Der vil blive opstillet en helheds­
model af både den information, værterne rummer, og de 
funktioner, der kræves til manipulation og styring af den. 
Nøglen til projektet er behandlingen af problemstillingen 
ved distribueret information, arkitektur og brug i kontor­
miljøet. 
Der er planlagt to større demonstrationer af mulighed­
erne i kon torinformationsv'ærter i løbet af projektet, en 
forsøgsdemonstration ved slutningen af år 3 og en hoved­
demonstration ved slutningen af år 4. Så er der et helt år 
til at foretage en grundig evaluering af systemet. 
Som en udvidelse af det oprindelige projekt vil der deref­
ter blive foretaget en undersøgelse og aflagt en beretning 
om de anvendeligheds- og ydeevnespørgsmål, der opstår 
ved drift af et sæt distribuerede informationsværter, der 
tilsammen rummer en fuldt integreret tjeneste. Desuden 
vil to konfigurationer blive implementeret og evalueret: 
— »Logisk vært« — et sæt »værtsenheder« (én proces­
sor), som er samlet på ét sted og opfører sig som én 
enhed overfor brugeren. 
— »Helhedstjeneste« — som udgøres af flere »logiske 
værter«, der er geografisk distribuerede. 
»Nye informationsmodeller for arkivering og genfinding 
til kontorbrug« 
Proj. ref 59: A/83 
Projektet omfatter forskning i nye informationsmodeller 
for arkivering og genfinding til kontorbrug. Vægten vil 
blive lagt på forskning i de teoretiske problemer i forbind­
else med en model, der beskriver alle former for kontor­
information. Der vil blive udviklet en række modeller, 
som sammenholdes med teknikker til arkivering og gen­
finding af information. 
Mange nøgleproblemer er under udforskning, hvoraf de 
fleste behandler aspekter ved systemers acceptérbarhed 
for mennesker, eller mere præcist: genfindingsprocessens 
hastighed og præcision for den øvede og den uøvede bru­
ger. 
De udviklede modeller vil blive bygget op og valideret i et 
programmelmiljø, der skal simulere samspillet i et kon­
tors arkiverings- og genfindingssystem. Arkitekturen er 
udarbejdet i hovedtræk sammen med en skitse til bruger­
grænsefladen. Det videre arbejde vedrører forespørgsler, 
lagringsstruktur og systemsikkerhedsaspekter. 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/55 
»Et generelt, offentligt lagrings- og genfindingssystem for 
data, tale og billede« 
Proj.ref 901: B/85 
Med dette projekt skal der oprettes en ekstremt stor mul­
timediedata- og billedbase, som vil blive gjort alment til­
gængeligfor offentligheden. Hensigten er at demonstrere 
et sådant systems gennemførlighed, og projektet omfat­
ter: udvikling af et nyt laservisionssystem, der kombinerer 
analog og diskret kodet information, og et genfindingssy­
stem for en multimediedatabase, herunder en velfunger­
ende grænseflade til geografisk information. Systemet vil 
blive udformet, så der kan fås adgang til det gennem 
alment tilgængelige, billige terminalarbejdspladser. Der 
lægges særlig vægt på konstruktionen af en brugergræn­
seflade, der er særdeles let at håndtere, og hvortil der vil 
blive gjort brug af viden tekniske metoder. 
4.4.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
På dette område vil følgende emne komme i betragt­
ning ved indkaldelse af forslag i 1986: brug og behov 
for systemer til multimedielagring og -genfinding. 
F&U-område4.5: Integrerede kontorinformations­
systemer 
Forskning i og udvikling af prototypekomponenter til 
kontorsystemer må suppleres med forskning i og evalu­
ering af koncepter for integrerede kontorsystemer med 
henblik på varierede kontormiljøer. I et industrielt 
F&U-program er afprøvning af prototyper ud fra krav, 
som er repræsentative for markedsvilkårene, den vigtig­
ste prøve på den udførte forsknings relevans. 
Distribuerede systemers arkitektur er et væsentligt inte­
ressefelt. Distribution af funktionelle enheder, knyttet 
sammen i net, kan betragtes som det grundlæggende 
princip for ikke blot kontorsystemer, men alle fremti­
dige informationssystemer. At udfolde og implemen­
tere af dette princip er bestemt ingen bagatel. Tvært­
imod kræver det mange nye ideer og udvikling af refe­
rencemodeller og standarder. 
Et særligt aspekt, systemsikkerheden, bør tages i 
betragtning i hele konstruktionsprocessen, både på 
totalsystemets niveau og på komponentniveau. 
På dette område er der identificeret to emner, som er 
komplementære, men ikke nødvendigvis gensidigt 
afhængige. 
For det første: konstruktion, udvikling og evaluering af 
avancerede kontorsystemprototyper, baseret på de nye­
ste komponenter udviklet i Europa, om muligt under 
ESPRIT-programmet (område 4.2 til 4.4), og på resulta­
terne af struktureret analyse inden for læren om kontor­
systemer og ergonomi (område 4.1). For det andet: oprettelse af prøvnings- og evaluerings­
miljøer for komponenter til kontorsystemer samt proto­
typer på integrerede kontorsystemer, som muliggør kva­
litativ og kvantitativ validering i en række simulerede 
kontorer og virksomheder. Også i dette arbejde vil der 
blive gjort brug af resultaterne fra område 4.1 såvel som 
af andet arbejde med standarder, ydeevne og integra­
tion. 
4.5.1. Emner 
De emner, der skal studeres på dette område, omfatter 
Systemarkitektur 
(a) systemarkitekturer 
(b) systemsikkerhed. 
Afprøvning og evaluering 
(a) faciliteter til afprøvning og evaluering af kontorsy­
stemer 
(b) anlæg til afprøvning af kontorsystemanvendelser. 
4.5.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
» Kon torsystemsikkerhed« 
Proj. refl 998: B/85 
I dette projekt tages alle sikkerhedsaspekterne ved infor­
mationssystemer op til integreret behandling. Det er 
opdelt i trefaser: 
— vurdering af teknikkens udviklingsstade, herunder 
krav og løsninger på så højfølsomme områder som 
forsvar og processtyring 
— udvikling af en sikkerhedsmodel for informationssy­
stemer 
— specificering af sikkerhedsforanstaltninger og udar­
bejdelse af implementeringsretningslinjer. 
»A vanceret informationssystem til offentlig 
administration (ASTRA)« 
Proj.ref 831: A/85 
Med ASTRA vil der blive tilvejebragt faciliteter til 
afprøvning og evaluering af kontorinformationssystemer. 
Projektet falder i tofaser: I første fase vil der blive fore­
taget en analyse af informationshåndteringen i meget 
store offentlige administrationer i fire deltagerlande. 
Nr. C 332/56 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12.85 
Anden fase består i udarbejdelsen af to prototyper, som 
adskiller sig med hensyn til størrelse, kompleksitet, 
systemarkitektur og omkostninger: 
(i) en prototype på højt niveau til behandling af store 
datamængder, 
(ii) en prototype på lavt niveau til behandling af 
kontorautomatiseringens multifunktionelle aspek­
ter. 
I disse prototyper vil der blive gjort brug af avancerede 
lagrings- og genfindingssystemer, baseret på optiske pla­
der. Til slut vil anden fase blive evalueret og munde ud i 
5.0. Indledning 
Dette område vedrører hele rækken af fabrikationsakti-
viteter, herunder datamatstøttet konstruktion (CAD), 
datamatstøttet produktudvikling (CAE), datamatstøttet 
fabrikation (CAM), fleksible maskinbearbejdnings- og 
montagesystemer, robotteknik, afprøvning og kvalitets­
kontrol. Området er udvalgt på grund af dets potenti­
elle indvirkning på produktionsmetoder og -økonomi, 
som i høj grad hænger sammen med succes i IT-indu-
strierne og i fabrikationsindustrien som helhed. 
Målsætningen inden for CIM er at skabe et miljø, hvori 
brugeren i stigende grad er i stand til at implementere 
et system baseret på flere forskellige fabrikater, og 
hvori IT-leverandører inden for Fællesskabet kan kon­
kurrere effektivt. 
For at opnå dette vil bestræbelserne blive koncentreret 
på to hovedområder. For det første er der behov for 
arbejde vedrørende infrastrukturer, som koncentreres 
om udviklingen af konstruktionsregler og arkitekturer, 
som fører frem til en fælles referenceramme. Relevant 
arbejde vedrørende internationale standarder vil til sta­
dighed blive vurderet og områder identificeret, hvor en 
europæisk aktion vil kunne støttes. Det andet område 
omfatter aktioner vedrørende de delsystemer, grænse­
flader og værktøjer, hvis udvikling eller forbedring 
skønnes at være af strategisk betydning for De euro­
pæiske Fællesskabers industri (både brugere og fabri­
kanter). 
For at stimulere og lette overførsel af nye koncepter 
inden for informationsteknologi til maskinindustrierne 
i EF vil der blive tilskyndet til anvendelsescentre, som 
kan virke som en vigtig samlelinse for koordineringen forsøgsimplementering af begge prototyper i to forskellige 
lande. Projektets resultater vil stå til rådighed for de 
offentlige administrationer i medlemslandene. 
4.5.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
På dette område vil følgende emner komme i betragt­
ning ved indkaldelse af forslag i 1986: Informationssy­
stemarkitektur, faciliteter til afprøvning og evaluering 
samt anlæg til afprøvning af anvendelsessystemer. 
af indsatsen og udvekslingen af oplysninger mellem de 
forskellige og somme tider stærkt afvigende dele af 
F&U-programmet for CIM. 
Der beskrives seks F&U-områder: 
5.1. Integreret systemarkitektur 
5.2. CAD/CAE 
5.3. Datamatstøttet fabrikation (CAM) 
5.4. Fleksible fabrikationssystemer 
5.5. Delsystemer og komponenter 
5.6. CIM-systemanvendelser. 
F&U-område 5.1: Integreret systemarkitektur 
Inden for de næste ti år må man forvente, at en række 
forskellige CIM-systemer vil blive implementeret i 
fremstillingsindustrien. For at være effektivt skal hvert 
system passe optimalt til sin konkrete brug. Med hen­
blik på at bevare konkurrencedygtighed og fleksibilitet 
via anvendelse af ny teknologi, efterhånden som denne 
bliver tilgængelig, må der udvikles effektive konstrukti­
onsmetoder til CIM. I øjeblikket er der visse retnings­
linjer, men ingen internationale standarder til konstruk­
tion af systemarkitektur for CIM. 
Der kræves nytænkning for at få egnede systemarkitek­
turer til at passe med fremstillingshelheden lige fra pro­
duktudvikling, produktkonstruktion, produktplanlæg­
ning og kontrol, tidstro styring af produktionsudstyr, 
materialehåndtering til lagerstyring og salg. Til støtte 
for totalsystemindsatsen er det nødvendigt at udvikle 
strategier for data, kommunikation og behandling, som 
imødekommer både fysiske og logiske krav. DELPROGRAM 5 
DATAMATINTEGRERET FABRIKATION 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/57 
Systemarkitekturerne for CIM bør være åbne, således 
at det undgås, at markedet domineres af et enkelt fabri­
kat, og således at brugerne får størst mulig valgfrihed 
med hensyn til udvælgelse af delsystemer. 
De nødvendige ressourcer til at definere en standardar­
kitektur og den nødvendige markedsstyrke til at opnå 
accept af denne vil kun kunne mobiliseres af de største 
og mest indflydelsesrige organisationer. Men ønskelig­
heden af at udvikle en referencemodel, som vil sætte 
brugere i stand til at udvikle CIM-systemer baseret på 
flere forskellige fabrikater, er indlysende. Dette er et 
område, hvor mulighederne for afgørende fremskridt 
gennem en forenet indsats er store, og som derfor er 
særligt egnet for en indsats omfattende hele Fællesska­
bet. 
5.1.1. Emner 
i— definere og udvikle åbne systemarkitekturer, som 
kan anvendes i en række fabrikationsmiljøer; 
— implementere disse arkitekturer i virkelige fabrika­
tionsmiljøer. 
5.1.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
Det indledende arbejde, der er gennemført inden for 
pilotprojekterne, danner et nyttigt grundlag for dette og 
andre områder af ESPRIT CIM. Der foreligger allerede 
en bog med titlen »Design Rules for a CIM-System« 
udgivet af: R. W. Yeomans, A. Choudry, P. J. W. 
ten Hagen. Yderligere en publikation, der omfatter 
konstruktionsregler for integrering af robotter i CIM, 
vil efter planen blive udgivet i 1986. 
Det igangværende projekt på dette område er: 
»A MICE, en europæisk datamatintegreret 
fabrikationsarkitektur« 
Proj. ref. 688: B/84 
Det er hensigten at definere og udvikle åbne systemarki­
tekturer for CIM samt at støtte nuværende og fremtidige 
behov. Konstruktionskriterierne for arkitekturerne omfat­
ter: 
— åbenhed, dvs. skabelse af et miljø, hvor systemer med 
flere forskellige fabrikater kan støttes. I denne sam­
menhæng vil arkitekturerne være ISO-OSI kompa­
tible, 
— beskyttelse af eksisterende investeringer - dvs. over­
gangen fra nuværende til fremtidige implementerin­
ger vil blive fastlagt, — mulighed for progressiv implementering, med særlig 
opmærksomhed på de mindre og mellemstore virk­
somheders behov, 
— anvendelighed i et bredt afsnit af industrien. 
5.1.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
Dette område er godt dækket ind med projekter og vil 
næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag 
i 1986. 
F&U-område 5.2: Datamatstøttet konstruktion og 
duktudvikling (CAD/CAE) 
Betydningen af datamatstøttet konstruktion er, at: 
— konstruktionstiden nedbringes, og optimering af 
konstruktionen, produkterne og processerne lettes, 
— lagring af alle relevante aspekter af konstruktionen 
lettes, og hurtig ajourføring og datafangst fremmes, 
— der frembringes data, som anvendes under hele 
fabrikationsprocessen, herunder robot- og 
værktøjsmaskinprogrammer, 
— der sker tilbagemelding fra fabrikationsprocessen 
til konstruktionsholdet, hvilket muliggør en mere 
alsidig og rentabel drift. 
Modulære strukturer til CAD/CAE-delsystemer (som 
omfatter generaliserede 3D-modeller, geometriske kon-
struktionssystemer, tekniske beregningsprogrammer og 
simuleringsprogrammer) er nødvendige for at give kon­
struktøren adgang til forskellige programmelpakker og 
databaser. Sådanne systemer skal kunne give data, som 
er umiddelbart anvendelige for alle efterfølgende kon­
struktions- og produktionsaktiviteter, samt god 
display-kvalitet og kapacitet. Disse systemer skal i stig­
ende grad støtte forskelligartede og geografisk adskilte 
organisationer, der samarbejder om konstruktionspro­
cessen for et komplekst slutprodukt. 
Med henblik på at tilskynde til bedre anvendelse af 
CIM-systemer ved reduktion af fejlrisikoen, bør der 
udvikles metoder, der giver mulighed for repræsenta­
tion, specifikation og afprøvning af foreslåede systemer 
før installeringen. 
Medmindre noget taler meget stærkt imod, skal alle 
projekter inden for område 5.2 stemme overens med 
den relevante arkitektur, der er udviklet under 
område 5.1. Der skal ligeledes tages hensyn til CAD/ 
CAE's sammenhæng med CAM- og FMS-systemer (5.3 
og 5.4), og teknikker, der er under udvikling inden for 
andre områder af ESPRIT skal til stadighed revideres. 
Nr. C 332/58 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
5.2.1. Emner 
CAD/CAE-faciliteter til produkt- og proceskonstruk­
tion. 
Tilpasning eller udvikling af værktøjer og delsystemer 
til støtte for integrerede CAD/CAE-aktiviteter, f. eks.: 
— produktkonstruktionsaktiviteter såsom projektsty­
ring, konceptkonstruktion, skitseprojektering, ana­
lyse og simulering, slutkonstruktion, produktdoku-
mentationsstyring og produkt-konfigurationssty­
ring, 
— proceskonstruktionsaktiviteter såsom procesvalg, 
proces-modellering, procesanlægning, procesplan-
simulering, proces-planoptimering, planlægning af 
proceskvalitetssikring, 
— specifikke værktøjer til forskellige produkt- og pro­
cesklasser, og værktøjer til »gruppeteknologikon-
cepter« (geometri, dimension, materiale, tolerance, 
procestype). 
Anvendelse af AI-tekniker inden for CAD/CAE 
— gennemgang af fremskridt inden for kunstig intelli­
gens, som eventuelt kan anvendes på CAD/CAE. 
Gennemførelse af udviklingsarbejde på passende 
områder, 
— grafikværktøjer til støtte for styrende og kontroller­
ende aktiviteter i fabrikationsmiljøer. 
Grafiksystemer 
— støtte til beslutningstagning på styrende og kontrol­
lerede niveauer. 
5.2.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
» Viden- og beslutningsstøtte for materialehåndterings-
systemer« 
Proj. ref. 293: B/84 
Under projektet undersøges anvendeligheden af ekspert­
systemer for beslutningsstøtte, og der vil blive udviklet en 
videnbase for modellering af materialehåndteringssyste-
mer. Målsætningerne er at analysere og definere den 
nødvendige viden til opnåelse af gyldige vurderinger af 
systemkonstruktioner og af systemoperation. Denne 
viden vil blive implementeret i beslutningsstøttesystemer 
og anvendt af ingeniører til planlægning af et materiale-
håndteringssystem. 
» CA D-grænseflader« 
Proj. ref 322: A/84 
Projektet koncentreres om vigtige grænseflader i CAD/ 
CA M-systemer: CA D-dataudvekslingsgrænsefladen, 
C AD-databasegrænsefladen, grænsefladen for endelige elementers analyse samt den AI-baserede avancerede 
højniveaumodelleringsgrænseflade. Første del af arbejdet 
er afsluttet med en analyse af de bestående CAD/CAM-
grænsefladestandarder og udformning af procedurer for 
udveksling af modeller mellem CAD-systemer. Der er 
gennemført forsøg med højniveaudataoverførsel mellem 
MEDUSA og BRAVO. Konstruktionen og implemente­
ringen af disse grænseflader vil blive snævert koordineret 
med internationalt standardiseringsarbejde på dette 
område. 
» Udvikling af et integreret proces- og operationsplan-
lægnings-system med anvendelse af interaktiv 
3D-modelleringsteknologi« 
Proj. ref 409: B/84 
Formålet er at udvikle et interaktivt, grafikbaseret system 
for proces- og operationsplanlægning inden for et fabri-
kationsmiljø. For at nedbringe udviklingsomkostningerne 
bør systemet som helhed opbygges af projektparternes 
eksisterende og efterprøvede systemkomponenter. Frem­
gangsmåden vil være at opnå en ensartet brugergrænse­
flade for CAD- og CAM-systemer og for det andet at 
tilvejebringe en fuldstændig simulering af fabrikations-
processen. 
»Konstruktion og specifikation afkonfigurabelt 
grafikdelsystem for CIM« 
Proj. ref. 496: B/84 
Projektet har to hovedmål: 
1. Identificering og klassificering af de forskellige krav 
til grafik på de mange CIM-områder. 
2. Udvikling af programmel/materiel prototype grafik­
delsystemer, som opfylder kravene under 1. ovenfor. 
Det første mål er nået, deltagerne har udarbejdet en 
oversigt omfattende materiel, programmel og menne­
ske/maskine-grænsefladekrav for grafik i CIM-
systemer og afleveret rapporten. For at nå det andet 
mål er deltagerne i øjeblikket ved at udarbejde kon-
struktionsspeciflkationerne for prototypen af det gra­
fiske delsystem samt et sæt konstruktionsstandarder 
baseret på anvendelse af Graphics Kernel System 
(GKS) og programmeringssproget Ada. 
» VITAMIN: visualiseringsværktøjer og modellerings-
standarder i fabrikationsindustrien « 
Proj. ref 1038: B/85 
Projektet tager sigte på at udarbejde et sæt grafiske 
visualiseringsværktøjer baseret på modelleringsstandar-
der med det mål at forbedre beslutningsprocessen i pro­
duktionsstyringen. Der vil blive taget fat på en lang 
række væsentlige informationer vedrørende driftsledelse, 
såsom handel, markedsføring, produktionsstyring og 
produktionso v ervågn ing. 
20.12.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/59 
5.2.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
Emnerne »anvendelse af AI-teknikker« og »grafiske 
systemer« vil komme i betragtning ved indkaldelse af 
forslag i 1986. 
F&U-område 5.3: Datamatstøttet fabrikation (CAM) 
Et datamatstøttet fabrikationssystem i denne sammen­
hæng er møntet på en tidstro styring af fabrikations-
operationer. Et CAM-system virker som et højt pålide­
ligt informationsnet, som overvåger et bredt spektrum 
af indbyrdes afhængige aktiviteter i fabrikationsforlø-
bet og udøver opfølgningskontrol på basis af en over­
ordnet styringsstrategi. 
Konstruktionsmålene for et CAM-system bør omfatte: 
i) maksimal bistand til menneskelig overvågning og 
i forbindelse med de overordnede fabriksoperati-
oner og individuelle processer; 
ii) individuelt programmerbare processer; 
iii) kompatabilitet med de i 5.1 definerede systemar­
kitekturer; 
iv) mulighed for at indføre ændringer og udvidelser 
uden at krænke det samlede systemkoncept. 
5.3.1. Emner 
— definition og udvikling af CAM-systemer i en 
række industrielle miljøer; 
— anvendelse af innovative koncepter efterhånden 
som de bliver tilgængelige. 
5.3.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
»Åbne CAM-systemer til modulær integration i 
fabriksledelse af en værkstedsstruktur i funktionelle 
celler med forskellige grader af automatisering« 
Proj. ref 418: A/84 
Formålet med projektet er at udvikle et CAM-system med 
en åben arkitektur. Dette CAM-system vil kunne benyttes 
såvel til bearbejdning som montage. Selv om systemet 
tager sigte på et bestemt fabrikationsmiljø, kan de imple-
menteringsmetodologier og -værktøjer, der fremkommer i 
løbet af projektet, anvendes i en række forskellige fabri-
kationsmiljøer. Systemet vil blive implementeret i to pilot­
afdelinger (bearbejdningsafdelingen og montageafdelin­
gen) bestående af flere celler med forskellig automatise-ringsgrad. Efterhånden som implementeringen skrider 
frem, vil en ny fleksibel maskinbehandlingscelle bestå­
ende af en gruppe værktøjsmaskiner, målemaskiner, 
materialeforsyningsudstyr og føderobotter blive indarbej­
det i systemet. De videre anvendelser er relevante for pro­
jekt ref 477. Kontakten mellem de to konsortier opret­
holdes, således at de kan udnytte fordelene ved udveks­
ling af tekniske informationer. 
\ 
»Kontrolsystemer for integreret fabrikation: 
CAM-løsning« 
Proj. ref. 477: A/84 
Projektet er koncentreret om produktionsaktivitetskontrol 
(PAC), som har til opgave at lukke hullerne mellem pro­
duktionsplanlægning og -udførelse. Resultaterne vil især 
være anvendelige i miljøer til fabrikation af små varepar­
tier. Målet med projektet er at konstruere, udvikle og 
afprøve de programmelmoduler, der er nødvendige for at 
lukke hullerne i kontrolfunktionen, nedbringe menneske­
lige indgreb og reaktionstid så meget som muligt og 
benytte sig af data, som automatisk indfanges i fabrik­
ken. 
Første fase er i gang med en række grupper, der analyse­
rer tre beslægtede områder: 
— Proces: Analyse af fabrikationsfaciliteter og udvæl­
gelse af et egnet sted til implementering. 
— Kontrol: Teoretisk modellering for planlægning og 
fastlæggelse af PAC-systemer. 
— Programmel: Undersøgelse og analyse af egnede 
programmelværktøjer og -teknikker, der er nødven­
digefor systemet. 
Der opretholdes ligeledes teknisk kontakt med projekt 
418. 
» Videnbaseret tidstro overvågning i CIM« 
Proj. ref. 932: A/85 
Projektet har to hovedmål: 
— Konstruktion og implementering af et videnbaseret 
tidstro udviklingssystem orienteret mod en række 
CIM-anvendelser. 
— Installering og evaluering af systemet på to 
forskelligartede industrianlæg. 
Systemets funktionsdygtighed vil blive demonstreret ved 
at tage fat på problemerne med tidstro fortolkning af 
data fra anlægget til fejldiagnose; aktionsplanlægning 
gennem intelligent alarm, der håndterer og tilvejebringer 
Nr. C 332/60 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
operator støttedata: optimering af gennemløb, økonomi 
og fleksibilitet i operationen. 
5.3.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
Dette område er godt dækket ind med projekter og vil 
næppe komme i betragtning ved indkaldelse af forslag 
i 1986. 
F&U-område 5.4: Fleksible fabrikationssystemer 
For industrier, som især beskæftiger sig med fremstil­
ling af et stort sortiment af dele i små og mellemstore 
serier, er udviklingen af meget fleksible, højproduktive 
systemer et vigtigt mål. Det væsentlige hverv for leve­
randører af CIM-udstyr er at forbedre den teknologi, 
som kræves til fleksibel automatisering. 
Bearbejdningscentre til automatisk spåntagende bear­
bejdning af metaldele samt et system til automatisk 
påsætning og udtagning af arbejdsemner og et trans­
portsystem, som automatisk sørger for transporten af 
arbejdsemner fra en spåntagende proces til en anden, 
er allerede disponible fra mange kilder. Et problem, 
som stadig skal løses, er integration af bearbejdnings-
centre i overordnede CIM-systemer under skyldig hen­
syntagen til menneskelige faktorer. 
Der kræves en yderligere udvikling inden for automati­
serede montagesystemer og for at øge robotters mulig­
heder ud over de nuværende simple operationer. Store 
fordele kunne opnås, hvis der blev tilvejebragt en 
effektiv kommunikation med konstruktionsprocessen. 
Det er ligeledes nødvendigt at drage fordel af udviklin­
gen inden for avanceret informationsbehandling (AIB) 
og simuleringssystemer. 
Der behøves også forskning og udvikling til at opfylde 
to af de vigtigste og ofte modstridende mål for alle 
fremtidige automatiserede fabriksanlæg, nemlig beva­
relse af konstant høj produktkvalitet og maksimal 
anlægsdisponibilitet. 
5.4.1. Emner 
Fleksible fabrikationssystemer 
— specifikationer for grænseflader mellem automatisk 
udstyr: definition af FMS-systemarkitektur og -del­
systemer; 
— definition og implementering af pilot-FMS i 
afprøvningsbænk. Automatiseret montage 
— datamatautomatiserede montagesystemer, 
— robotsystemer. 
Anlægsdisponibilitet og kvalitetsoptimering 
— grundlæggende anlægsdiagnoseteknologi, 
— diagnoseformulering, 
— handlingsplanlægning, 
— automatiseret kvalitetskontrol og inspektion. 
Avancerede kontrolsystemer og koncepter 
— specifikation af edb-behov til delsystem-kontrol, 
— indarbejdelse af avanceret informationsbehandling 
(AIB) til arbejde med systemkontrolpakker. 
5.4.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
»Anvendelse af CIM til svejseprocesser« 
Proj. ref 595: A/84 
Projektet drejer sig om udviklingen af delsystemer og 
styrerammer for anvendelse af CIM i svejseprocesser. 
Der gennemføres et koordineret program, som vil udvikle 
metoder til frembringelse, strukturering, oplagring og 
manipulering af styre- og uddata på alle stadier affabri-
kationsprocessen. For at muliggøre en integreret udvik-
lingsprocedure vil projektet blive koncentreret om en spe­
cifik industrisektor og et begrænset produktområde, og 
det valgte område er skibsbygning. Resultaterne af dette 
projekt vil få langt videre anvendelse inden for fabrikati-
onsindustrier, og reglerne for anvendelse af CIM, udvik­
let i forbindelse med dette projekt, vil være anvendelige 
på automatiseringen af andre fabrikationsprocesser, 
f.eks. svejsning med højenergi-elektronstråler, lasersvejs­
ning og friktionssvejsning. 
Oprindelig var arbejdet koncentreret om 5 hovedområ­
der: 
— konstruktionsstudier: definition af produktmodulari-
sering, standardisering, kodekrav og egnethed tilfor­
målet 
— udvikling af CIM-arkitektur/programmel: udvikling 
af simuleringsprogrammel til ressourcetildeling og 
linjeplanlægning. Desuden produceres der program­
mel til lagerstyring og robotsimulering 
— svejsesystemautomatisering: proceduremæssig data­
behandling og tidstro kontrol af robotsvejsning 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/61 
— kvalitetssikring: aspekter af databehandling og over­
vågning af arbejdet i fabrikshallen 
— produktionscelleudvikling: dette vil danne grundlag 
for et eksperimentelt system, der anvender maskinel 
og programmel, som er udviklet på de andre områ­
der. 
Projektet vil fortsætte arbejdet hen imod disse mål, i sid­
ste instans ved at producere specifikationer for mindst to 
avancerede fabrikationsfaciliteter, der rummer CIM-
principper. 
»Integreret informationsbehandling for konstruktion, 
planlægning og styring af montage« 
Proj. ref 384: A/84 
Dette projekt tager sigte på at demonstrere princippet om 
en integreret proces for konstruktion, planlægning og sty­
ring af montage af små partier. Hovedvægten i projektet 
er lagt på definition og automatisk montage af produktet 
snarere end på fabrikation af de enkelte dele. Projektet 
tager ligeledes sigte på at demonstrere begrebet om et 
integreret system for den fuldstændige monteringsproces, 
herunder konstruktionsplanlægnings-, tidsplanlægnings-
og styringsaspekter under hensyntagen til alle indbyrdes 
sammenhænge og tilbagemeldinger fra beslægtede mon­
tageemner og processer. 
Det igangværende arbejde har været koncentreret om 
ekspertsystemer og simuleringsværktøjer med henblik på 
de eksisterende systemer for konstruktion, planlægning 
og fastlæggelse af en vigtig forløber for demonstratorerne 
på disse områder. 
»Udvikling af en fleksibel automatiseret montagecelle og 
tilhørende undersøgelse af menneskelige faktorer« 
Proj. ref. 534: A/84 
Projektet tager sigte på evaluering og udvikling af en pro­
grammerbar fleksibel automatiseret montagecelle for 
mekaniske genstande, typisk af størrelse 0,5 m3. Selv om 
ideen er baseret på de konstaterede behov hos en poten­
tiel bruger, omfatter projektet en vurdering af anvendel­
sen af systemet indenfor industrien som helhed. Projek­
tet omfatter fem delområder for teknologiske og to for 
menneskelige faktorer. 
De teknologiske faktorer er anvendelsen af robotter sam­
men med de forskellige andre værktøjer, herunder pro­
grammeludvikling, udvikling af integrerede følere for 
robotsyn og behandling af optiske data, udviklingen af 
berøringsfri inspektion omfattende integration, system­integration og en undersøgelse af anvendeligheden af 
teknologien på fremtidig fabrikation. De menneskelige 
faktorer drejer sig om arbejdstilrettelæggelse og jobud­
formning inden for cellen, kvalifikationsniveauer, over­
vågning, kvalitetsforskning, vedligeholds- og oplærings-
emner samt en undersøgelse af ingeniørers og viden­
skabsmænds involvering i planlægning af menneskelige 
behov i cellens drift. 
»Driftskontrolfor robotsystemintegration i CIM« 
Proj. ref. 623: A/83-84 
Projektet tager sigte på at forbedre integrationen af 
robotter i datamatintegrerede fabrikations sy stemer 
(CIM). Baseret på konstruktionsregler og udviklingslin­
jer, udledt under pilotfasen for ESPRIT (Ref PP. 75), vil 
projektet tilvejebringe automatiserede integrationsfacili-
teterfor driftsområderne planlægning og programmering. 
En prototype af et datamatstøttet planlægningssystem for 
en typisk anvendelse i industrien og en forbedret CAD-
robotsammenknytning vil blive implementeret. Der vil her 
blive anvendt et offline programmeringssystem særlig 
konstrueret til robotter. Grafisk simulering som bistand 
til robotplanlægning og programmering som et grundlæg­
gende værktøj for systemet vil blive analyseret og imple­
menteret. Der vil blive udviklet en datastyringsstrategi for 
at knytte robotapplikationen sammen med CIM-arbejdet. 
Mulighederne for at udnytte AI-metoder til robotapplika­
tioner, herunder implicitte programmeringsmetoder, vil 
blive undersøgt, og der vil blive fastlagt metoder til simu­
lering. 
»En systemteknologi til en optimeret afvejning af hensy­
net til anlægsdisponibilitet, produktkvalitet og sikkerhed« 
Proj. ref. 504: B/84 
Dette projekt tager sigte på at udvikle en systemteknologi 
til automatisering af forvaltningen af en fabrik til frem­
stilling af enkeltdele. Det vil blive baseret på en maksime­
ring af deres disponibilitet, produktkvalitet og sikkerhed. 
En høj procentdel af den foreslåede F& U-indsats drejer 
sig om on-line behandling af fabriksmaskiners tilstand, 
værktøjs ydeevne, produktkvalitet og sikkerhedsdata. De 
kompetencegivende teknologier omfatter signalbehand­
ling, ekspertsystemer, systemmodellering, aktionsplan-
lægning, følernet og datamatsy stemkonstruktion. 
Der er foretaget en gennemgang af den foreliggende tek­
nologi på dette område og udarbejdet en egnet demon­
strator, som nu leverer faktiske data fra maskinbearbej-
dende operationer med henblik på at lette udviklingen af 
procesmodeller for at gøre det muligt at udvikle rutiner 
for diagnose, aktionsplanlægning og fejlfinding. 
Nr. C 332/62 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12. 85 
»DASIQ: Distribueret automatiseret system for — mikroelektroniske delsystemer til kontrol af maski-
inspektion og kvalitetskontrol« ner, robotter og montagesystemer på særlige VLSI-
chips. 
Proj.ref. 1136: B/85 
Projektet er rettet mod forskning i og eksperimentel 
anvendelse af et nyt distribueret system, DASIQ, til 
inspektion og kvalitetskontrol. Arbejdet er navnlig rettet 
mod udvikling og integrering af optiske inspektionstek-
nikker til vurdering af overfladebehandling og 
dimensionskontrol. 
DASIQ-systemet vil blive integreret med CAD/CAM-
fabrikssystemerne til optimering af konstruktions-fabri-
ka tionsprocesser. 
»Avancerede tidstro ClM-styresystemer og koncepter for 
fleksibel automatisering« 
Proj. ref 809: B/85 
Hensigten med dette projekt er at udvikle og implemen­
tere et tidstro intelligent CIM-system. På grundlag af 
datamatbehovspecifikationer ligger vægten på hierarki­
ske styrestrukturer. Simuleringer af multiple fabrikati-
onssystemkonfigurationer vil blive gennemfort med hen­
blik på at vurdere systemets tilpasningsevne. 
5.4.3. Eventuelt tilkommede aktiviteter 
På dette område vil følgende emner komme i betragt­
ning ved indkaldelse af forslag i 1986: 
— integrering i CIM af FMS'er baseret på metalfjer­
nelse; 
— udvikling af avancerede kontrolsystemer. 
F&U-område 5.5: Delsystemer og komponenter 
Der kræves en række delsystemer og komponenter til at 
realisere teknologierne i område 5.3 og 5.4 og således 
lette udvikling og implementering af CIM-systemer. 
For at være konkurrencedygtig på verdensmarkedet er 
det navnlig vigtigt at gøre størst mulig brug af mikro­
elektronikteknologien. 
5.5.1. Emner 
Der er identificeret to emneområder, som kræver en 
samvirkende indsats. Disse er: 
— følesystemer til tidstro indfangning af følerinfor­
mation og dennes fortolkning som krævet i delom­
råde 5.4.3 5.5.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
» Udnyttelse af tidstro billedfremstilling til 
lysbuesvejsning« 
Proj. ref. 9: A/83 
I det første år af dette projekt gennemførtes følgende 
opgaver: 
— en analyse af potentielle industrielle lysbuesvejs-
ningsopgaver, som har ført til udvælgelse af mulige 
føleapplikationer i sektorer med tyndt tværsnit/høj 
produktionshastighed og tykt tværsnit/høj kvalitet 
— en oversigt over billedanalysemetoder og -applikatio­
ner 
— en undersøgelse af metoder til billedindsamling og 
-behandling, som kan anvendes på de forsøgsan­
lægs-føleapplikationer, der udvælges i første fase 
— en definition af mulighederne for at styre metallurgi-
ske strukturer (og følgelig mekaniske egenskaber) i 
flerstrengssvejsede komponenter ved præcis placering 
af svejsestrenge. Dette betyder et strengere kontrol­
krav end enten produktionshastighed eller svejseeg-
nethedskriterier 
— en specificering af udviklingsmetoder og maskinel, 
som vil blive anvendt i projektets følgende faser. 
Projektet er nu rettet mod to anvendelsesområder, enkelt­
og flerstrengs-svejsning. Udviklingen af billedanalyse og 
adaptive kontrolalgoritmer for begge svejseteknikker er i 
gang sammen med konstruktionen af maskinellet. 
»Generelt anvendelige følestyr ende systemer til prodution 
af enkeltdele« 
Proj.ref. 118: A/83 
Dette projet er rettet mod forskning, udvikling og demon­
stration af mulighederne for at opnå 2,5 D- og 3D-billeder 
ved hjælp af visuel-, taktil- og distanceføling. 
Oprindelig blev der fastlagt syv opgaver i arbejdsplanen: 
i) Brugerspecijikationsundersøgelse 
ii) Definition af systemintegrationsramme 
iii) Udvikling af gråskalaføler 
20. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 332/63 
iv) Udvikling af taktilføler 
v) Udvikling af afstands-finder 
vi) Udvikling afdirete iD-føler 
vii) Udvikling af stereoskopisk føler. 
»Integrerede elektroniske delsystemer for 
fabriksautomation« 
Proj.ref. 179: A/38 
Inden for dette projekt bliver de funktioner, der udføres 
af NS- og robotstyresystemer, analyseret og opdelt i del­
systemer. Disse vil derefter blive gennemført som generelt 
anvendelige delsystem-IC'er, som vil være egnede til en 
lang række anvendelser inden for NS- og robotstyring. 
Forsøgskredsløb er blevet specificeret som egnede til 
VLSI-anvendelse. Disse er ved at blive udviklet til to spe­
cifikke anvendelser, medens der ligeledes arbejdes med 
specifikation af en med-processor, som skal støtte kon­
struktion af styresystemer og implementering af VLSI-
kredsløb. 
»Integreret følerbaseret robotsystem« 
Proj.ref. 278: A/84 
Formålet med dette projekt er at udvikle en følerbaseret 
systemprototype (i stand til at se og føle) til tidstro anven­
delser i samarbejde med industrirobotter til intelligent 
håndtering og/eller montage. Forsøgsanvendelser er 
optagning fra emnebeholdere og håndtering af emnerne 
på et samlebånd i bevægelse. 
»Datamatstøttet termobilledteknik til tidstro inspektion af 
kompositmateriale« 
Proj.ref. 197:A/83 
Dette projekt tager sigte på forskning vedrørende billed­
fremstillings- og billedbehandlingsteknikker under anven­
delse af termoscannere til udvikling af et tidstro system til 
on-line inspektion og overvågning af kompositmaterialer 
og -produkter i et masseproduktionsmiljø. 
I første fase af dette arbejde er der udviklet billedbehand­
lingsteknikker frem til et operationelt stadium, der egner 
sig til eksperimentelle formål. Desuden er der produceret 
en prototype af en termisk impulsgenerator til støtte for 
eksperimentelle aspekter af dette arbejde. 
5.5.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
På dette område vil udvikling af mikroelektroniske del­
systemer komme i betragtning ved indkaldelse af for­
slag i 1986. Dog med lavere prioritering end 5.4 og 5.2. F&U-område 5.6: CIM-systemanvendelser 
For at øge sammenhængen i og den strategiske betyd­
ning af CIM-delprogrammet er det nødvendigt at 
handle hurtigt for at anspore anvendelsescentre, hvor 
udviklingen inden for igangværende projekter kan 
demonstreres og forbedres inden for integrerede ram­
mer. 
Foruden at virke som samlepunkt for den fællesskabs-
baserede aktion inden for avanceret fremstilling er der 
tale om følgende fordele: 
— bevidstheden omkring ESPRIT styrkes ved demon­
stration af igangværende F&U for et stort europæ­
isk publikum; 
— behov, resultater og muligheder inden for CIM-
integrering fremhæves; 
— der skabes et miljø, som kan fremme en hurtig 
udvikling af prototyper; 
— katalysering af den efterfølgende udvikling, herun­
der produktrealisering. 
5.6.1. Emner 
For at nå disse mål er følgende projekter og emner 
identificeret: 
— CIM-anvendelses- og udviklingscentre. 
— Generelle emner for CIM-støtte. 
Følgende områder er anført som eksempler, men listen 
er ikke udtømmende: 
— retningslinjer for produktudformning med henblik 
på automatisk produktion; 
— skabelse af forståelse og mulighed for at konstruere 
mekaniske produkter med henblik på automatisk 
fabrikation; 
— metodologier til udvælgelse og konfiguration af 
CIM-komponenter; 
— udvikling af værktøjer og metodologier til udvæl­
gelse af CIM-komponenter og »skræddersyning« af 
CIM-systemer til opfyldelse af specifikke firmabe­
hov; 
— økonomiske metodologier til vurdering af invester­
inger i CIM-systemer; 
— udvikling af værktøjer og metodologier til en kor­
rekt økonomisk vurdering af investeringer i CIM-
systemer; 
— vekselvirkning mellem CIM-systemer og organisa­
tion, infrastrukturer og færdighedskrav; 
— bestemmelse af de nødvendige ændringer i organi­
sation, infrastruktur og færdighedskrav som følge 
af indførelse af CIM-systemer; 
— vekselvirkning mellem CIM-systemer og ledelses-
informationssystemer ; 
— definition af dataudveksling mellem CIM-systemer 
og ledelsesinformationssystemer (MIS). 
Formålet med disse aktiviteter er at udvikle værktøjer 
og faciliteter, som kan fremme en vellykket anvendelse 
afCIM. 
Nr. C 332/64 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 12.85 
5.6.2. Igangværende projekter og projekter under for­
handling 
»Forberedende konstruktion af FMS til produktion af 
elektroniske kort i små partier« 
Proj. ref 850: B/85 
Forberedende undersøgelse med henblik på at undersøge 
mulighederne for at tilvejebringe faciliteter til støtte for 
udvikling og systemintegration af forskellige elementer af 
CIM. Anvendelsesområdet er rettet mod PCB-produk-
tion. Det er hensigten først og fremmest af stille denne 
service til rådighed for små og mellemstore virksomheder. 
»Kommunikationsnet for fabrikationsanvendelser« 
Proj. ref. 955: A/85 
Målet med dette projekt er af definere, fremme og tilveje­
bringe et multi-fabrikantnetmiljø til fabrikationsanven­
delser. Nettet er opdelt i fire faser: 
— Definition. Her overvejes de niveauer af OSl-struk-
turen, der er relevante for CIM, og en netarkitektur 
baseret på en hierarkisk netstruktur. 
— Demonstration af et net, der styrer eksisterende 
værktøjsmaskiner. 
— Demonstration af en flerlagsnetarkitektur. 
— Undersøgelse af netværkteknologi med meget bred 
båndbredde. 
»Produktudformning med henblik på automatiseret 
produktion og montage« 
Proj. ref. 338: B/84 
Dette projekt har to målsætninger. For det første må det 
bestemmes, hvilke fremstillingsoplysninger konstruktøren 
skal have til rådighed, således at der konstrueres produk­
ter, der er forenelige med de automatiske fremstillings-
og montageteknikker, der benyttes i fleksible bearbejd­
nings- og montagesystemer (herunder robotmontage). 
For det andet må det afgøres, på hvilket grundlag disse 
informationer bedst stilles til rådighed for konstruktøren, 
f.eks. ved hjælp af CAD-systemer. 
Der er arbejdet med at opfylde det første mål gennem 
indsamling og samordning af egnede produktinformatio­
ner vedrørende automatiseret montage. Parallelt hermed 
er man ved at udvikle en sammenhængende metode til 
opstilling af krav til produktudformning med henblik på 
automatiseret montage. »Dataoverførsel mellem datamatintegrerede 
fabrikationssystemer og ledelsesinformationssystemer« 
Proj. ref. 319: B/84 
Projektet beskæftiger sig med sammenkoblingen af CIM-
og MIS-systemer inden for de rammer, hvori de anven­
des, nemlig virksomhedens ledelsesmæssige, teknologiske 
og driftmæssige infrastruktur. Dette sættes i forbindelse 
med tendenserne inden for informationsteknologi, de 
driftsmæssige behov for både materiel, programmel og 
operative systemer og selve CIM-industrien. Fremskridt 
inden for datamatteknologi har givet mellemstore virk­
somheder mulighed for at anvende forfinede MIS/CIM-
teknikker og materiel/programmelværktøjer, som indtil 
for ganske nylig kun de største virksomheder havde råd 
til at anskaffe. Dette projekt tager derfor sigte på aktivt 
at afprøve konstruktionsbegreber, teknikker og prototype­
delsystemer i små og mellemstore produktionsmiljøer. 
» Udvikling af værktøjer til økonomisk vurdering af CIM i 
mindre produktionsvirksomheder« 
Proj. ref 909: B/85 
Målet med arbejdet er at udvikle programmelværktøjer, 
som skal sætte konsulenter, handelskamre og enkelte 
virksomheder bedre i stand til at gennemføre cost bene-
fit-analyser vedrørende investering i CIM. Værktøjerne 
er specielt rettet mod små og mellemstore produktions­
virksomheder og vil være portable til en række alminde­
lige persondatamater. 
»Implementering af AI i emner for avanceret CIM« 
Proj. ref. 975: B/85 
Dette projekt vedrører integrering af informationer om 
produkter, der fremstilles i CIM, med CAM-systemet. 
Dette projekt tager sigte på forbedring af de bestående 
identifikationssystemer (fjernprogrammerbar sender/ 
responder og interrogator med kunstig intelligens) med 
henblik på at opfylde CIM-krav, samt udvikling af fjern­
programmerbare transpondere. Denne teknologi vil først 
blive afprøvet indenfor bilproduktion, og der regnes med 
yderligere anvendelser indenfor CIM. 
5.6.3. Eventuelt tilkommende aktiviteter 
Emnet vedrørende anvendelsescentre vil komme i 
betragtning ved indkaldelser af forslag, der offentliggø­
res i 1986, for så vidt som det er nødvendigt fordi 
1985-forslagene ikke er færdigudviklede til at indgå i 
en kontrakt. Området mekanisk konstruktion dækkes 
allerede udmærket af projekter under forhandling.