Forhøjelse af betalingsbevillingerne til nødhjælpsinstrumentet for at finansiere strategien for covid-19-vacciner og i forbindelse med investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset plus

4. Finansiering

5. Sammenfattende oversigt opdelt efter udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme

BEGRUNDELSE

1. Indledning

Formålet med forslag til ændringsbudget (FÆB) nr. 8 for 2020 er at stille 6,2 mia. EUR i betalingsbevillinger til rådighed til dækning af i) det yderligere behov for betalingsbevillinger til nødhjælpsinstrumentet (ESI) for at finansiere strategien for covid-19-vacciner og ii) det yderligere behov for betalingsbevillinger i forbindelse med samhørighedspolitikken efter vedtagelsen af investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset plus (CRII+).

2.Forhøjelse af betalingsbevillingerne til nødhjælpsinstrumentet (ESI)

Da nødhjælpsinstrumentet på baggrund af covid-19-krisen blev aktiveret i april 2020, blev der overvejet en meget lang række af mulige støtteforanstaltninger baseret på en indledende behovsvurdering, der blev udarbejdet af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne. Der skulle stilles nødhjælpsmidler til rådighed dér, hvor der var størst behov, og hvor de ville skabe en klar EU-merværdi. I betragtning af det store antal mulige foranstaltninger var det oprindelig forventet, at der ud af de af budgetmyndigheden godkendte 2,7 mia. EUR i forpligtelser kun ville være behov for ca. halvdelen af betalingerne i 2020, dvs. 1,38 mia. EUR, og resten i de efterfølgende år.

Efterhånden som krisen har udviklet sig, har Kommissionen vedtaget flere afgørelser om anvendelse af nødhjælpsmidler for at understøtte en række foranstaltninger, f.eks.: støtte til transport af nødvendighedsvarer, lægehold og patienter med covid-19 (mobilitetspakke), indkøb af vigtige sundhedsrelaterede produkter, støtte til forøgelse af testkapaciteten, tilvejebringelse af flere behandlingsmuligheder for covid-19-patienter og støtte til interoperabilitet mellem apps til digital kontaktopsporing samt distribution af desinfektionsrobotter til hospitaler.

Efterhånden som pandemien har udviklet sig, og som beskrevet i Kommissionens meddelelse om en strategi for vacciner, er det blevet klart, at en permanent løsning på krisen mest sandsynligt skal findes i udvikling og ibrugtagning af en effektiv og sikker vaccine mod virusset. Som følge heraf er det blevet en prioritet at søge efter en effektiv vaccine, og Kommissionen har indgået en aftale med alle medlemsstater om på deres vegne at forhandle og indgå forhåndsaftaler om køb med vaccineproducenter. Inden for rammerne af disse forhåndsaftaler om køb stilles den nødvendige forhåndsfinansiering til rådighed under nødhjælpsinstrumentet for at begrænse risikoen ved de væsentlige investeringer, således at effektive vacciner kan fremstilles i øget tempo og omfang. Til gengæld giver de medlemsstaterne ret til at købe et bestemt antal vaccinedoser inden for en bestemt tidsramme og til en bestemt pris. Kommissionen har allerede indgået en forhåndsaftale om køb med en vaccineproducent i august 2020 og er langt fremme i forhandlingerne med en række andre producenter.

Forhåndsaftalen om køb tilskynder vaccineproducenter til at opbygge produktionskapacitet væsentligt hurtigere end ved sædvanlig udvikling af vacciner, og i den forbindelse har de på et tidligt stadium behov for kontante midler for at begrænse risikoen ved deres investeringer, hvorfor Kommissionen må foretage forudbetalinger kort efter indgåelse af forpligtelserne (ofte inden for få dage efter kontraktens underskrivelse).

Som følge heraf er de betalingsbevillinger, der i øjeblikket er til rådighed inden for rammerne af nødhjælpsinstrumentet, ikke tilstrækkelige til at dække de kontraktlige forpligtelser, som Kommissionen på kort sigt har til hensigt at indgå med vaccineproducenterne. For at Den Europæiske Union snarest muligt kan sikre sig adgang til en portefølje af vaccinekandidater for således at øge muligheden for at råde over en effektiv og sikker vaccine, er det derfor altafgørende, at de yderligere betalingsbevillinger stilles til rådighed så hurtigt som muligt. På baggrund af ovenstående foreslås det at stille tilstrækkelige betalingsbevillinger til rådighed inden for rammerne af nødhjælpsinstrumentet i 2020 til at dække a) alle de relevante forpligtelser, som Kommissionen på vegne af medlemsstaterne vil indgå med vaccineproducenter, og b) de øvrige igangværende foranstaltninger. Behovet for betalingsbevillinger i de kommende år vil blive reduceret tilsvarende.

Da budgetmyndigheden allerede i juli 2020 godkendte en forhøjelse på 140 mio. EUR, udgør de yderligere betalingsbevillinger, der er nødvendige i 2020, 1 090 mio. EUR, hvorved de samlede betalingsbevillinger til nødhjælpsinstrumentet beløber sig til 2 610 mio. EUR. De resterende 90 mio. EUR vil i 2021 blive anvendt til betalinger, der ikke vedrører strategien for vacciner.

Det foreslås desuden at overføre 53,75 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger fra udgiftsposten for administrativ støtte til instrumentets aktionspost. Det samlede beløb til forpligtelses- og betalingsbevillinger på udgiftsposten for administrativ støtte for nødhjælpsinstrumentet sænkes således til 250 000 EUR.

EUR Budgetpost Betegnelse Forpligtelsesbevillinger Betalingsbevillinger Sektion III — Kommissionen 18 01 04 05 Udgifter til støttefunktioner til nødhjælp i Unionen – 53 750 000 – 53 750 000 18 07 01 Nødhjælp i Unionen 53 750 000 1 143 750 000 I alt 0 1 090 000 000

3. Forhøjelse af betalingsbevillingerne i forbindelse med CRII+

Kommissionen fremsatte i marts og april 2020 forslag om to pakker af foranstaltninger: investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset (CRII) og investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset plus (CRII+), der hurtigt blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet.

Medlemsstaterne udnytter fuldt ud den fleksibilitet og likviditet, som samhørighedsfondene tilbyder, til at hjælpe de hårdest ramte: sundhedspersonale og hospitaler, SMV'er samt arbejdstagere. Gennemførelsen af initiativet er i gang, og medlemsstaterne vedtager løbende foranstaltninger for at imødekomme de skiftende behov. Den normale samhørighedsstøtte er rettet mod langsigtede investeringer for regional konvergens, men under investeringsinitiativerne CRII og CRII+ blev der ydet nødhjælp, hvor behovet var størst.

Som følge af at investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset (CRII) blev vedtaget den 30. marts 2020, blev der stillet ca. 8 mia. EUR i likviditet til rådighed for programmer under samhørighedspolitikken. For at sikre, at alle midler under samhørighedspolitikken, der endnu ikke er indgået forpligtelser for, i 2020 kan anvendes til at imødegå covid-19-udbruddets indvirkninger på medlemsstaternes økonomier og samfund, stillede Kommissionen endvidere forslag om CRII+, der blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet. Det giver midlertidigt medlemsstaterne mulighed for at anmode om fuld EU-medfinansiering af programmer, der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden, for det regnskabsår, der begynder den 1. juli 2020 og slutter den 30. juni 2021, og øger mulighederne for at overføre midler mellem fondene og mellem kategorier af regioner. Fra den 24. august 2020 var der for 107 programmer, der omfatter næsten halvdelen af finansieringsrammen for samhørighedspolitikken, valgt en EU-medfinansieringssats på 100 %.

Kommissionen lavede en dybdegående analyse af de overslag, som medlemsstaterne havde indsendt ved slutningen af juli 2020 for hvert program, og er af den opfattelse, at der er behov for en forhøjelse på 5,1 mia. EUR i betalingsbevillinger for at dække alle betalingsanmodninger, der forventes for 2020.