KOMMISSIONENS MEDDELELSE om, hvordan debatten om EU's fremtid bedst kan foregå.

Nice-traktaten blev undertegnet den 26. februar 2001. Regeringskonferencen, der udarbejdede denne traktat, havde ikke til formål at gennemføre dybtgående reformer af EU-institutionerne, men alene at vedtage de traktatændringer, der er nødvendige, for at EU kan være klar til at optage nye medlemslande i løbet af de kommende år. Desuden vedtog regeringskonferencen en erklæring om Unionens fremtid, hvori den "opfordrede til en bredere og mere dybtgående debat om Den Europæiske Unions fremtidige udvikling" og i korte træk skitserede etaperne i en proces, som skal føre til indkaldelsen af en ny regeringskonference.

Den 7. marts 2001 deltog det svenske og det belgiske formandskab samt Kommissionen og Europa-Parlamentet i et møde på højeste niveau som start på den offentlige debat om EU. Der er i denne anledning blevet oprettet et særligt websted på Internettet [1] med støtte fra Europa-Kommissionen.

[1] http://europa.eu.int/futurum

Denne meddelelse foregriber ikke, hvordan Kommissionen selv kunne deltage i hver af de andre etaper af den proces, der er beskrevet i erklæringen fra Nice. Den indeholder nogle nødvendigvis indledende forslag til, hvordan denne debat, hvori alle interesserede parter deltager, kunne tilrettelægges, og præciserer, hvordan Kommissionen kunne bidrage til tilrettelæggelsen. I meddelelsen er der bl. a. en opfordring til, at erfaringerne fra "Dialog om Europa", som Kommissionen havde taget initiativ til i februar 2000 for at fremme de direkte kontakter mellem de ansvarlige i EU og borgerne, udnyttes i debatten.

Kommissionen mener, at det er af afgørende betydning, at man i de europæiske institutioner tager sig tid til at tænke over de metoder og de midler, som er nødvendige for at føre debatten, hvis den debat, man har udtrykt ønske om i erklæringen fra Nice, skal lykkes.

1. Erklæringen i hovedtræk

Erklæringen om Unionens fremtid (vedlagt som bilag 2) lægger op til en debat i tre etaper:

- I 2001 indledes en åben debat. Erklæringen opfordrer det svenske og belgiske formandskab til i samarbejde med Kommissionen og med deltagelse af Europa-Parlamentet at tilskynde til "en bred debat med inddragelse af alle involverede parter". Der udarbejdes en rapport, som forelægges Det Europæiske Råd i Göteborg. Det Europæiske Råd opfordres til på mødet i Laeken/Bruxelles (december 2001) at vedtage en erklæring, "der skal indeholde passende initiativer til fortsættelse af denne proces".

- Selv om denne åbne debat naturligvis ikke kan afsluttes med udgangen af 2001, er det nødvendigt i de følgende år at gennemføre en struktureret debat. Det Europæiske Råd i Laeken/Bruxelles udstikker rammerne for den videre debat om EU's fremtid, der bør lægge op til en ny traktatændring.

- Derefter indkaldes der til en regeringskonference for at indføre de nødvendige ændringer i traktaterne. Ifølge erklæringen skal denne konference finde sted i 2004.

Erklæringen fra Nice præciserer desuden, hvem der skal deltage i debatten om EU's fremtid. Debatten skal ikke indskrænke sig til drøftelser mellem politiske beslutningstagere på EU-plan (medlemsstaternes regeringer, Europa-Parlamentet og Kommissionen), men bør i stedet inddrage "repræsentanterne for de nationale parlamenter og for den offentlige mening som helhed, dvs. de politiske og økonomiske kredse og universitetskredse, repræsentanter for civilsamfundet osv.". Desuden vil kandidatlandene blive inddraget i denne proces.

For så vidt angår emnerne for debatten, nævner erklæringen især en mere præcis afgrænsning af kompetencefordelingen mellem EU og medlemsstaterne, status for charteret om grundlæggende rettigheder, forenkling af traktaterne og endelig de nationale parlamenters rolle i den europæiske arkitektur. I erklæringen henvises der også til nødvendigheden af at forbedre og sikre Unionens og dens institutioners demokratiske legitimitet og åbenhed. Det fremgår i øvrigt af erklæringen fra Nice, at debatten vil kunne omhandle alle spørgsmål vedrørende EU's fremtid.

Med dette tiltag tages der højde for den bekymring, der er kommet til udtryk fra borgernes side i forbindelse med Dialog om Europa. Det er også i overensstemmelse med Kommissionens ønsker om at indføre nye, bedre styreformer i EU.

2. Offentlig debat/struktureret debat

Som Kommissionens formand havde lejlighed til at fastslå i sin tale til Europa-Parlamentet den 13. februar 2001, må man ikke forveksle den offentlige debat med den politiske forberedelse af den kommende regeringskonference. De ansvarlige politikeres arbejde vil blive foregået af en debat, hvori alle civilsamfundets aktører kan deltage. Af hensyn til den demokratiske legitimitet er det naturligvis indlysende, at de to processer må holdes adskilt.

Der er en klar interesse for at strukturere forberedelsen af den kommende regeringskonference, men det er ikke nødvendigt her at lægge sig fast på, hvordan arbejdsgruppen skal fungere. Kommissionen har allerede haft lejlighed til at markere sin interesse for en form med udgangspunkt i den konvention, der førte frem til udarbejdelsen af chartret om de grundlæggende rettigheder og samlede de institutionnelle partnere, nemlig regeringerne, de nationale parlamenter, Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen.

Det skal under alle omstændigheder sikres, at en sådan gruppe følger med i den offentlige debat og er i stand til ikke blot at reagere på de synspunkter, der kommer til udtryk, men også at forelægge de interesserede parter ethvert spørgsmål eller enhver idé, som måtte dukke op under dens arbejde. Et sådant samspil forudsætter, at den nedsatte gruppe arbejder i fuld åbenhed. Når man i erklæringen fra Nice har villet en bred og dybtgående debat, er det indlysende, at gruppen skal tage hensyn til, hvad der rører sig i denne offentlige debat, når den udarbejder sit - stringente og holdbare - forslag til ændring af traktaterne og dermed forbereder den kommende regeringskonference.

Det forhold, at der nedsættes en gruppe til at forberede den kommende traktatændring, fritager ikke de politiske beslutningstagere for at deltage i den debat, som erklæringen opfordrer til. Tværtimod forekommer det nødvendigt, at medlemmerne af Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter, regionale og lokale forsamlinger samt medlemmerne af medlemsstaternes regeringer og Europa-Kommissionen engagerer sig helhjertet i debatten.

Denne debat vil fortsætte ud over 2001. Efter en fase med en mere generel debat vil man nok opleve, at debatten bliver mere målrettet, efterhånden som diverse dokumenter (f.eks. Laeken-erklæringen) eller forskellige begivenheder i forberedelsesfasen (f.eks. drøftelserne med de nationale parlamentarikere om deres rolle i den europæiske arkitektur) tilfører debatten mere håndgribelig substans.

3. Debatten

Hvilke spørgsmål skal debatten behandle-

Uanset hvor vigtige de er, er de fire spørgsmål, der nævnes helt specielt i erklæringen fra Nice, ikke tilstrækkelige til at sikre en udtømmende debat om EU's fremtid. Hvis debatten for alvor skal kunne bidrage med noget nyt, må den omfatte spørgsmålet om Unionens og dens institutioners demokratiske legitimitet og åbenhed og mere generelt omhandle alle de spørgsmål, der rejser sig om europæisk integration, hvad enten det drejer sig om målsætningerne, de institutionelle strukturer eller det politiske indhold. De klare forventninger og bekymringer, borgerne har, skal kunne komme til udtryk ved denne lejlighed.

Man kan ikke føre en seriøs debat uden holdepunkter og referencer. Ganske vist er de resultater, EU har skabt, ikke fredhellige, men man kan heller ikke se bort fra, hvad halvtreds års europæisk integration har betydet i form af fredelig sameksistens mellem nationer, politisk stabilitet og økonomisk vækst.

Det er vigtigt, at vi sikrer os, at debatten er relevant og sammenhængende, i det mindste i et rimeligt omfang, og derfor bør vi gøre os klart, hvilken betydning den offentlige debat har, og tænke nærmere over, hvordan vi kan bidrage til at forme den med relevante spørgsmål. Som alle andre parter, der ønsker at bidrage til debatten, forbeholder Kommissionen sig derfor ret til at deltage i denne og, når tiden er moden, til at tage de emner op, som den mener er vigtige for planlægningen af de næste etaper i den europæiske integrationsproces, og for hvilken politik der skal føres, og hvilke institutionelle reformer der skal gennemføres for at nå de opstillede mål.

Hvordan sikrer man, at de fremsatte synspunkter bliver hørt

Hvis man ønsker en produktiv debat, og hvis man virkelig ønsker at nå målene i erklæringen fra Nice på dette område, er det nødvendigt at sikre, at de synspunkter, som kommer til udtryk, bliver hørt og analyseret nærmere. Nogen bør derfor sørge for, at der udarbejdes objektive resuméer, som videreformidles til de politiske beslutningstagere, den offentlige opinion generelt og medierne. Medlemsstaterne skal hver især udarbejder resuméer af debatten på nationalt plan, men den fælles evaluering bør ske på europæisk niveau. Af praktiske grunde ville det derfor være ønskeligt, at institutionerne i fællesskab tænker over, hvordan de operationelle sammendrag af disse debatter skal udarbejdes og udnyttes. Dette vigtige spørgsmål må tages op hurtigst muligt.

Hvorom alting er, finder Kommissionen, at det vil være ønskeligt, at den gruppe, som skal forberede den kommende regeringskonference, også får til opgave at modtage bidragene fra deltagerne i debatten - hvilket forudsætter, at den kan disponere over særlige ressourcer og redskaber. Gruppen bliver således den offentlige debats europæiske omdrejningspunkt, hvortil man kan sende sine synspunkter og forslag.

Nationale og europæiske initiativer

Den brede debat, som erklæringen fra Nice omhandler, må ikke reduceres til en udveksling af synspunkter mellem europæiske eksperter. Den bør bygge på de aktive drøftelser, som er blevet ført på nationalt plan. Debatten om EU's fremtid bør altså rumme to forskellige, men interaktive dimensioner.

- Hver medlemsstat bør tilrettelægge debatter inden for de rammer, de selv udstikker, og i den forbindelse tilskynde til møder mellem folk af forskellig nationalitet og til udveksling af forskellige synspunkter. Det er ganske vist hævet over enhver tvivl, at ansvaret i denne henseende påhviler de enkelte medlemsstater, men debatten om EU's fremtid ville imidlertid få en ny dimension, hvis medlemsstaterne blev tilskyndet af de skiftende formandskaber til at udveksle oplysninger om national praksis. Selv om det ikke er ønskeligt med en fastlæggelse af fælles retningslinjer for, hvordan medlemsstaterne skal tilrettelægge debatterne, ville det være hensigtsmæssigt med regelmæssige kontakter i rådsregi mellem medlemsstaterne for at udveksle informationer og sammenligne midler og metoder. Hvordan disse fælles drøftelser på grundlag af de nationale initiativer nærmere skal foregå, kunne være et emne for den rapport, som skal forelægges Det Europæiske Råd i Göteborg. I den forbindelse kunne man her med fordel erfare, hvordan kandidatlandene synes, de nationale debatter skal gennemføres. Kommissionen kan tilbyde de medlemsstater, der ønsker det, praktisk støtte eller et tættere samarbejde på grundlag af erfaringerne fra Dialog om Europa. Dette initiativ, der blev lanceret i 2000 af Kommissionen i samarbejde med Europa-Parlamentet med henblik på at fremme debatten om betydningen af reformen af institutionerne, førte til, at Kommissionen indgik aftale med nogle af medlemsstaterne om at bidrage til gennemførelsen af aktiviteter af fælles interesse. Det økonomiske bidrag fra EU må naturligvis være begrænset, eftersom det drejer sig om at fremme tilrettelæggelse af initiativer på nationalt plan og ikke om at erstatte dem. Kommissionens repræsentationskontorer i medlemsstaterne skal inden for rammerne af de overordnede opgaver, de pålægges af Kommissionen, følge den nationale debat og bidrage til, at såvel de landsdækkende som de lokale medier er opmærksomme på den.

- Der bør ligeledes gennemføres en debat på EU-plan under særlig hensyn til den europæiske og tværnationale dimension i debatterne i medlemsstaterne og kandidatlandene. Den kommer først og fremmest til at foregå på grundlag af indlæg og tilkendegivelser på EU-plan. Det er hovedsagelig i denne kontekst, at Kommissionen gennemfører sine praktiske initiativer.

4. Den europæiske dimension i debatten

Medens det er op til medlemsstaterne at tilrettelægge de nationale debatter med udgangspunkt i de europæiske udfordringer, er det op til formandskaberne, i første omgang det svenske og det belgiske, i samarbejde med Kommissionen og med deltagelse af Europa-Parlamentet at udvikle den europæiske dimension i debatten.

De deltagende parter

Erklæringen fra Nice forudsætter en omfattende aktion, eftersom der i de nationale og europæiske initiativer skal være deltagelse af "repræsentanter for de nationale parlamenter og for den offentlige mening som helhed, dvs. de politiske og økonomiske kredse og universitetskredse, repræsentanter for civilsamfundet osv." samt kandidatlandene.

Valget af foranstaltninger bør uden tvivl afhænge af målgruppen og af, hvilke repræsentative instanser man ønsker skal deltage i debatten. Debatten med de nationale parlamenter er særlig vigtig og bør tilrettelægges på en særlig måde. Man må også undersøge, hvordan den multiplikatoreffekt, som Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget kunne tilføje, kan udnyttes.

Inddragelse af opinionsdannere i debatten, som nævnt i erklæringen, udelukker ikke, at der kan tilrettelægges debatter for borgerne. Det skal kommunikeres ud til så mange som muligt, hvad debatten på EU-plan drejer sig om, så alle kan give deres mening til kende på rette tid og sted og i fuld vished om, hvad det gælder.

De europæiske initiativer

Der er naturligvis mange forskellige måder at skabe en EU-omspændende debat på. Man kan opfordre politiske beslutningstagere til at tale i udlandet, opfordre medierne til at citere fra debatterne i de andre lande, oversætte og formidle indholdet af de debatter, der foregår i EU, eller rette henvendelse til organisationer eller sammenslutninger af organisationer i EU (politiske og økonomiske kredse, universitetskredse, civilsamfundet osv.).

Det vil være vigtigt at skabe opmærksomhed om debatten, f.eks. ved at gennemføre nogle EU-omspændende arrangementer og sørge for, at webstedet futurum, som blev oprettet den 7. marts 2001 med støtte af praktisk karakter fra Kommissionen, holder en høj kvalitet.

Kommissionen foreslår, at Rådet, Kommissionen og Europa-Parlamentet enes om de praktiske fremgangsmåder, der skal anvendes til at fremme den offentlige debat på EU-plan. Rådet kunne derefter evaluere denne fremgangsmåde på mødet i Göteborg.

5. Inddragelse af kandidatlandene

I erklæringen fra Nice hedder det, at "kandidatlandene vil blive inddraget i denne proces på en måde, der skal fastsættes nærmere". Uden at foregribe eventuelle initiativer fra de skiftende rådsformandskabers side bør det her fastslås, at samtlige de interaktive værktøjer (websted og diskussionsfora), som Kommissionen stiller til rådighed for borgerne på EU's officielle sprog, er tilgængelige for borgerne fra kandidatlandene, som dermed har mulighed for at bidrage direkte til debatten.

Det er Kommissionens opfattelse, at det i kandidatlandene som i medlemsstaterne er op til de politiske myndigheder at tage initiativ til at gennemføre nationale debatter om EU's fremtid. Den har således ingen planer om arrangementer på egen hånd bortset fra initiativer i forbindelse med EU-personligheders besøg i disse lande. I givet fald finansieres sådanne aktiviteter over de midler, som Kommissionens delegationer normalt tildeles til pr-formål.

Det er værd at minde om de aktioner, som Kommissionen forventer at gennemføre som led i informationsplanerne forud for udvidelsen. Dette initiativ, som har sine egne mål og sine egne specifikke metoder, bidrager også til debatten om EU's fremtid.

6. Kommissionens bidrag til de praktiske fremgangsmåder i forbindelse med debatten

Bilag 1 til denne meddelelse indeholder en oversigt over de foranstaltninger, som Kommissionen foreslår med henblik på at fremme debatten.

Hvad ressourcerne angår, skal det understreges, at der ved en flerårig debat på EU-plan er behov for værktøjer og tjenester, som fungerer kontinuerligt. Kommissionen tilbyder at varetage forvaltningen af værktøjer og støttetjenester.

I kraft af gennemførelsen af Dialog om Europa, der blev sat i værk i februar 2000 til støtte for den seneste ændring af traktaterne, har Kommissionen erhvervet sig erfaringer med tilrettelæggelse af debatter, indsamling og udbredelse af debatindlæg, etablering af partnerskaber og tilvejebringelse af interaktive kommunikationsmidler.

Dialog om Europa havde lige præcis til formål at fremme den offentlige debat om EU. Den har skabt mulighed for at afholde mere end 200 debatter om Europa i medlemsstaterne. Det interaktive websted for Dialog om Europa har bidraget stærkt til at styrke borgernes deltagelse, takket være bl.a. debatforaene.

Dette initiativ kunne omformuleres, så institutionerne blev i stand til at opfylde en række praktiske behov i forbindelse med gennemførelsen af debatten om EU's fremtid.

Det bemærkes, at Dialog om Europa:

- allerede har en interinstitutionel ramme at operere under, idet Prince-programmet udstikker de nærmere retningslinjer

- finansieres over en bestemt budgetpost, nemlig artikel B3-306, som også dækker andre informationstiltag (euroen, udvidelsen og området for frihed, sikkerhed og retfærdighed)

- foregår fleksibelt og decentralt med deltagelse ikke alene af de berørte offentlige myndigheder, men også af civilsamfundets organisationer på nationalt plan og på EU-plan

- involverer anvendelse af ny informationsteknologi, som er specielt udviklet med henblik på interaktiv kommunikation (diskussionsfora) og på at kunne anvendes i netværkssamarbejde og til samarbejde med medlemsstaterne.

For at tilpasse initiativet Dialog om Europa vil det være nødvendigt at styrke den interaktive IT-dimension. Emner for dialogen, som i første omgang omhandlede de institutionelle aspekter, skal omfatte de væsentligste spørgsmål angående EU's fremtid. Målgrupperne skal udvides til at omfatte de opinionsdannere, som er omhandlet i erklæringen fra Nice. Hele initiativet bør have en ny dimension.

De værktøjer, som blev stillet til rådighed for Dialog om Europa, herunder dem, der understøtter den interaktive kommunikation på Europa-serveren, repræsenterer en investering, som kan udnyttes umiddelbart, under forudsætning af at der afsættes de nødvendige budgetmidler til vedligeholdelse og anvendelse af de nævnte værktøjer i forbindelse med den mere ambitiøse debat om EU's fremtid. Værktøjerne for Dialog om Europa gør således de nationale og de europæiske initiativer synlige og tilfører en interaktiv dimension i forhold til den offentlige opinion, medierne, de politiske og økonomiske kredse, universitetskredsene osv.

Ligesom de andre aktioner, som er nødvendige for at fremme den offentlige debat på EU-plan, skal de konkrete betingelser for omformuleringen af Dialog om Europa aftales med Rådet og Europa-Parlamentet.

Der skal i øvrigt tilstræbes fuld komplementaritet med de andre informationskampagner under Prince-programmet, hvis temaer er af væsentlig betydning for debatten om EU's fremtid, selv om initiativet i denne meddelelse ikke udgør en aktion vedrørende informationspolitikken. Der indføres et system for løbende information mellem de tjenestegrene, der har ansvaret for aktiviteterne. Informationerne vil dels vedrøre indholdet, dels gennemførelsen af debatterne.

BILAG 1

EU's FREMTID: RETNINGSLINJER FOR KOMMISSIONENS BIDRAG TIL DE PRAKTISKE FORANSTALTNINGER I FORBINDELSE MED DEN DEBAT I EUROPA

Nøglekriterier for en effektiv debat

En vellykket og vedvarende debat kræver, at tre kriterier opfyldes:

- Der skal anvendes en debatform, som tager udgangspunkt i borgernes synspunkter.

- Debatten stimuleres konstant ved hjælp af bidrag fra politikere og andre opinionsdannere.

- Sidst men ikke mindst indføres der en effektiv feedback-mekanisme for at sikre, at resuméer af borgernes og andre aktørers bidrag til debatten videregives som information til politikerne, således at de kan reagere herpå.

Forslag til foranstaltninger for 2001

1. Kommissionens hovedbidrag ville i første omgang bestå i at stille initiativet "Dialog om Europa", dets resultater og dets instrumenter til rådighed for debatten:

a) webstedet "Dialog om Europa" (som nu er blevet til webstedet "futurum")

b) diskussionsforaene på webstedet (med et forum for hvert af hovedtemaerne i den offentlige debat)

c) aktiv fremme af webstedet og af diskussionsforaene (såsom særlige links til webstederne inden for hele Kommissionen, til andre EU-institutioner, til regeringer, regioner, organisationer, medier m.m.)

d) chats på Internettet

e) aktiv inddragelse af Kommissionens informationscentre i hele Europa

f) aktiv inddragelse af partnere fra det civile samfund i samarbejdet med de transeuropæiske net

g) aktiv inddragelse af medierne

h) interaktive og grænseoverskridende arrangementer (ved hjælp af videokonferencer eller projektet "Europa via satellit")

i) inddragelse af skoler i medlemsstaterne og kandidatlandene

j) hjælp til at udarbejde og oversætte resuméer fra møder, diskussioner og chats.

2. Kommissionen kan i løbet af 2001 i teknisk henseende bane vej for en mere intens debat med flere involverede partnere ved at:

a) afholde et udbud med henblik på at finde partnere, som er interesserede i at deltage i og fremme debatten fra og med januar 2002

b) udarbejde et elektronisk postsystem, som ved hjælp af såvel (push(- som (pull(-formidlingsteknologi kan udvælge og nå bestemte grupper i medlemsstaterne og kandidatlandene

c) afsætte de budgetmidler og menneskelige ressourcer, som et større initiativ fra og med 2002 kræver.

3. Kommissionen kan deltage i de forberedelser, som skal tilskynde organisationer til at tage aktiv og direkte del i debatten. På grundlag af den aktive støtte fra Kommissionens repræsentationer i medlemsstaterne og fra dens delegationer i kandidatlandene bør disse bestræbelser omfatte følgende grupper:

a) politiske kredse (politiske partier, ungdomsorganisationer, regioner)

b) erhvervslivet (såsom organisationer på europæisk plan)

c) universitetskredse (såsom (Jean Monnet-lærerne(, (tænketanke()

d) repræsentanter for det civile samfund

e) medier.

Forslag til foranstaltninger for 2002

1. Et større centralt team til at understøtte og koordinere debatten.

2. Et større budget fra budgetposten for informationsprogrammet for borgere i Europa (Prince).

3. Et netværk af aktive partnere overalt i Europa og inden for ethvert aktivitetsområde (i forlængelse af det udbud, som blev afholdt i løbet af 2001).

4. Videreudvikling af webstedet til fremme af debatten.

5. Undersøgelse af de interaktive muligheder ved hjælp af Internettet og andre moderne teknologier (teletekst, spredning over World Wide Web (webcasting) m.m.).

6. Et nyt elektronisk postsystem (push/pull) omfattende alle vigtige målgrupper.

Tilrettelæggelse og budget

1. Den nye debat om "Europas fremtid" skal være velkoordineret på både politisk og teknisk plan. Et koordineringsudvalg bestående af embedsmænd fra Rådet, Kommissionen og Europa-Parlamentet skal sørge for, at dette initiativ gennemføres uden problemer. Der kan om nødvendigt oprettes særlige arbejdsgrupper, som skal koncentrere sig om bestemte områder (webstedet m.m.). Det kunne også være nyttigt at nedsætte et styringsudvalg på politisk niveau.

2. En stor del af det samlede beløb, som der i Fællesskabets budget er afsat til initiativet "Dialog om Europa", kan hensættes til det nye debatinitiativ, især til det nye websted, og ligeledes til forberedelserne af nye initiativer, som skal gennemføres i 2002.

3. Det anbefales at udarbejde et godt navn og et professionelt logo til debatten på alle (inklusive kandidatlandenes) sprog.

BILAG 2

ERKLÆRING OM UNIONENS FREMTID

1. Der er blevet besluttet vigtige reformer i Nice. Konferencen glæder sig over den vellykkede afslutning på konferencen mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer og lægger det i medlemsstaternes hænder at gennemføre en hurtig ratifikation af Nice-traktaten.

2. Konferencen er enig om, at afslutningen på konferencen mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer baner vej for udvidelsen af Den Europæiske Union, og understreger, at Unionen med ratifikationen af Nice-traktaten vil have fuldført de institutionelle ændringer, der er nødvendige for nye medlemsstaters tiltrædelse.

3. Efter at have banet vej for udvidelsen opfordrer konferencen til en bredere og mere dybtgående debat om Den Europæiske Unions fremtidige udvikling. Det svenske og det belgiske formandskab vil i 2001 i samarbejde med Kommissionen og med deltagelse af Europa-Parlamentet tilskynde til en bred debat med inddragelse af alle involverede parter: repræsentanter for de nationale parlamenter og for den offentlige mening som helhed, dvs. politiske og økonomiske kredse og universitetskredse, repræsentanter for civilsamfundet osv. Kandidatlandene vil blive inddraget i denne proces på en måde, der skal fastsættes nærmere.

4. På grundlag af en rapport til mødet i juni 2001 i Göteborg vil Det Europæiske Råd på mødet i december 2001 i Laeken/Bruxelles vedtage en erklæring, der skal indeholde passende initiativer til fortsættelse af denne proces.

5. Under processen bør bl.a. følgende spørgsmål tages op:

- Mulighederne for at fastlægge og overvåge en mere præcis afgrænsning af kompetencefordelingen mellem Den Europæiske Union og medlemsstaterne, der tager hensyn til subsidiaritetsprincippet.

- Status for Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Köln blev proklameret i Nice.

- En forenkling af traktaterne med henblik på at gøre dem klarere og lettere at forstå uden at ændre deres indhold.

- De nationale parlamenters rolle i den europæiske arkitektur.

6. Konferencen tager ovennævnte spørgsmål op ud fra en erkendelse af, at der er behov for at forbedre og overvåge Unionens og dens institutioners demokratiske legitimitet og åbenhed med henblik på at bringe dem tættere på borgerne i medlemsstaterne.

7. Konferencen er enig om, at der efter disse indledende skridt skal indkaldes til en ny konference mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer i 2004 for at behandle ovennævnte spørgsmål med henblik på de hermed forbundne traktatændringer.

8. Konferencen mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer må ikke udgøre nogen form for hindring eller forudsætning for udvidelsesprocessen. Endvidere vil de kandidatlande, der har afsluttet tiltrædelsesforhandlingerne med Unionen, blive indbudt til at deltage i konferencen. De kandidatlande, der ikke har afsluttet forhandlingerne om deres tiltrædelse, vil blive indbudt som observatører.

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

Politikområde:

Aktiviteter:

Titel: Debat om EU's fremtid

1. BUDGETPOST (nummer og betegnelse)

B3-306 Prince (informationsprogram for europæiske borgere)

Denne finansieringsoversigt vedrører kun tiltaget "Debat om EU's fremtid" og ingen andre af de foranstaltninger, som finansieres over samme budgetpost.

2. SAMLEDE TAL

2.1 Samlet rammebevilling (del B): Mio. EUR som forpligtelsesbevilling

Udgifterne til foranstaltningen anslås til højst 9 500 000 EUR

Budgetår 2002*: 4 500 000 EUR

Budgetår 2003*: 3 500 000 EUR

Budgetår 2004*: 1 500 000 EUR

(*): Alle beløb ovenfor og i tabellerne i finansieringsoversigten er vejledende, for så vidt som bevillingerne afhænger af budgetmyndighedens årlige beslutning.

2.2 Gennemførelsesperiode:

2002 til 2004

2.3 Samlet flerårigt skøn over udgifterne:

a) Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger (finansieringstilskud) (jf. punkt 6.1.1)

Mio. EUR (3 decimaler)

>TABELPOSITION>

b) Teknisk og administrativ bistand og støtteudgifter (jf. punkt 6.1.2)

>TABELPOSITION>

c) Personale- og andre driftsudgifters samlede budgetvirkninger (jf. punkt 7.2 og 7.3)

>TABELPOSITION>

2.4 Forenelighed med den finansielle programmering og de finansielle overslag

|x| Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering.

| | Forslaget kræver omprogrammering af de relevante poster i de finansielle overslag.

| | Omprogrammeringen kan betyde, at bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale må tages i brug.

2.5 Virkninger for budgettets indtægtsside

X Ingen (vedrører tekniske aspekter ved en foranstaltnings gennemførelse)

ELLER

| | Virkningerne er følgende: ingen

3. BUDGETSPECIFIKATIONER

>TABELPOSITION>

4. RETSGRUNDLAG

Foranstaltninger, som Kommissionen gennemfører i medfør af sine institutionelle beføjelser

5. BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE

5.1 Behov for EU-foranstaltninger [2]

[2] Yderligere oplysninger findes i den særskilte vejledning.

Beslutningen om at gennemføre en debat om EU's fremtid blev truffet af Det Europæiske Råd i Nice.

5.1.1 Mål

Forberedelse af den kommende regeringskonference, som forventes afholdt i 2004.

Stats- og regeringscheferne opfordrede (i erklæringen fra Nice - om EU's fremtid - til optagelse i regeringskonferencens slutakt) til en bredere og mere dybtgående debat om EU's fremtid. Formålet med denne foranstaltning er at fremme den offentlige debat, at etablere partnerskaber og inddrage alle interesserede parter, yde støtte, tilvejebringe interaktive værktøjer, for at så mange som muligt får mulighed for at deltage i debatten, og muliggøre udnyttelsen af debatindlæggene i koncentreret form på EU-plan. Det er derfor hensigten at inddrage civilsamfundets organisationer, politiske og økonomiske kredse samt universitetskredse i debatten og at oprette et interaktivt IT-forum på EU-plan, som giver alle mulighed for at deltage i debatten, og som samtidig vil være et nyttigt redskab, når det samlede resultat af debatten skal gøres op. Foranstaltningen omfatter pr-aktiviteter, der skal skabe opmærksomhed om debatten og tilskynde borgerne til at give udtryk for deres synspunkter.

5.1.2 Dispositioner, der er truffet på grundlag af forhåndsevalueringen

Den foreslåede foranstaltning er i overensstemmelse med mandatet fra regeringskonferencen i Nice i december 2000, hvor man mente, at det var nødvendigt hurtigt at sætte en mere omfattende og dybtgående debat om EU's fremtid i gang, og hvor institutionerne fik overdraget ansvaret for at fremme debatten.

5.1.3 Dispositioner, der er truffet på grundlag af den efterfølgende evaluering

Der vil blive udarbejdet en evaluering i slutningen af år 2001, hvilket om nødvendigt vil give mulighed for en tilpasning af de anvendte instrumenter.

5.2 Indsatsområder og nærmere bestemmelser for støtten

Indsatsen går ud på at:

designe, udvikle og forvalte et websted med interaktive faciliteter (for borgerne): tjenesteydelsesaftaler

indgå partnerskaber med nationale regeringer og netværk af civilsamfundets organisationer for at tilskynde til, at der i tre år holdes debatmøder over hele Europa: økonomisk støtte og aftaler

fremstille kommunikationsudstyr: indkøbs- og tjenesteydelsesaftaler.

5.3 Gennemførelsesmetoder

De elektroniske værktøjer udvikles og forvaltes af eksterne virksomheder, der udfører kontraktligt arbejde for Kommissionen efter anvisning fra Kommissionens tjenestemænd. Kommunikationsprodukterne fremstilles efter ordre (hos virksomheder, med hvem Kommissionen har indgået rammekontrakt) eller efter udbud. Partnerskaberne forhandles og indgås med medlemsstaternes regeringer, og de planlagte foranstaltninger forvaltes af medlemsstaterne efter indgåelse af en aftale. Partnerskaberne med netværkene indgås efter indkaldelse af forslag.

6. FINANSIELLE VIRKNINGER

6.1 Samlede finansielle virkninger for budgettets del B (hele programperioden)

6.1.1 Finansieringsstøtte

Forpligtelsesbevillinger i EUR

Omkostningsberegningerne er baseret på arbejdshypoteserne i tabel 6.2

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

6.2. Beregning af omkostningerne pr. foranstaltning i budgettets del B (hele programperioden) [3]

[3] Yderligere oplysninger findes i den særskilte vejledning.

(Arbejdshypotese) Forpligtelser i mio. EUR (3 decimaler)

>TABELPOSITION>

7. VIRKNINGER FOR PERSONALERESSOURCER OG ADMINISTRATIONSUDGIFTER

7.1. Personalemæssige virkninger

>TABELPOSITION>

7.2 Samlede finansielle virkninger af personaleforbruget

>TABELPOSITION>

Beløbene modsvarer de samlede udgifter i en tolvmåneders periode.

7.3 Andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen

>TABELPOSITION>

Beløbene modsvarer de samlede udgifter i en tolvmåneders periode.

(1) Det specificeres, hvilken udvalgstype der er tale om, og hvilken gruppe det tilhører.

I. Samlet årligt beløb (7.2 + 7.3)

II. Foranstaltningens varighed

III. Foranstaltningens samlede omkostninger (I x II) // 594 000 EUR

3 år

1 782 000 EUR

8 RESULTATOPFØLGNING OG EVALUERING

8.1 Resultatopfølgningssystem

Overvågningen og evalueringen af foranstaltningen sker løbende og suppleres med specifikke evalueringstiltag. I Eurobarometer gives der oplysninger om tendenserne i den offentlige opinion og dens aktuelle holdning. Selv om formålet med foranstaltningen i hovedsagen er politisk, eftersom det drejer sig om at indføre et interaktivt redskab, som skal bringe borgerne og de europæiske beslutningstagere tættere på hinanden, forekommer antallet af besøg på debatsiten og af elektroniske indlæg til debatforaene at være gode mål for foranstaltningens succes. For Kommissionens tjenestegrene er 100 000 besøg om måneden det mål, der skal nås for den første indikator. Et tal på 300 indlæg i gennemsnit til hver af de debatfora, der åbnes i løbet af de tre år, er mindstemålet for den anden indikator.

8.2 Hvordan og hvor ofte skal der evalueres-

Der gennemføres en midtvejsevaluering i første halvår af 2003.

Den endelige evaluering finder sted i 2004.

Der er knyttet en opfølgnings- og evalueringsordning til indgåelsen af partnerskaber for de medlemsstater, der indgås aftale med. Modtagerne af økonomisk støtte til møder, debatter og partnerskaber skal med henblik på evalueringen udarbejde en aktivitets- og finansieringsrapport.

9. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Kontrakterne tildeles efter procedurerne for indgåelse af kontrakter i den gældende finansforordning. Partnerskaberne med medlemsstaterne er omfattet af aftaler om samfinansiering af fælles informationsplaner. Udgifter til møder og debatter overtages efter indgåelse af en aftale om finansielle bidrag. De almindelige bestemmelser på området finder anvendelse, herunder reglerne i Kommissionens vejledning.