BERETNING FRA KOMMISSIONEN - Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut: Årsberetning 2002

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning

1.1. Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts rolle

1.2. Instituttets struktur

1.3. Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts evaluering og kvalitetssikring

1.4. Instituttets udvikling

2. Instituttets aktiviteter i 2002

2.1. Middelhavsregionen

2.1.1. Støtte til Kommissionen

2.1.2. Indsamling og analyse af information

2.1.3. Udviklingsaktiviteter

2.2. Det vestlige Balkan

2.2.1. Støtte til Kommissionen

2.2.2. Indsamling og analyse af information

2.2.3. Udviklingsaktiviteter

2.3. Østeuropa & Centralasien

2.3.1. Støtte til Kommissionen

2.3.2. Indsamling og analyse af information

2.3.3. Udviklingsaktiviteter

2.4. Kandidatlandene

2.4.1. Støtte til Kommissionen

2.4.2. Indsamling og analyse af information

2.4.3. Udviklingsaktiviteter

2.5. Teknisk bistand til gennemførelse af Tempus-programmet

2.5.1. Udvælgelse af Tempus CARDS, Tacis og MEDA - fælleseuropæiske projekter

2.5.2. Udvælgelse af Tempus CARDS og Tacis - individuelle mobilitetsstipendier

2.5.3. Overvågning

2.5.4. Edb-udvikling

2.5.5. Information og publikationer

2.5.6. Særlige arrangementer

3. Samarbejde med andre EU-agenturer

4. Finansielle anliggender

4.1. Finansieringskilder

4.2. Budgetgennemførelsen

4.3. Indkøb

4.4. Finansierings- og forvaltningssystemer

5. Personale

5.1. Personale og organisationsplan

5.1.1. Midlertidigt ansatte

5.1.2. Tabel A: Antal midlertidigt ansatte pr. 31. december 2002 (fordelt på kategori og nationalitet)

5.1.3. Tabel B: Ændring af personaleprofilen i 2002

5.1.4. Tabel C: Antal og type af andet personale beskæftiget ved instituttet ved udgangen af 2002

5.2. Personaleinitiativer

6. Bestyrelsen og Det Rådgivende Forum

6.1. Bestyrelsen

6.2. Det Rådgivende Forum

6.2.1. Den regionale gruppe for Østeuropa og Centralasien (EECA) - den 13.-15. juni - i Kirgisistan

6.2.2. Den regionale gruppe for det sydøstlige Europa - den 20.-21. juni - i Montenegro

6.2.3. Den regionale gruppe for kandidatlandene - den 6.-8. oktober, i Bulgarien

BILAG 1: Tabel over operationelle resultater

BILAG 2: Tabel over budgetmidler og midler uden for budgettet for 2002

BILAG 3: Tabel over Phare- og Tacis-aftaler for 2002

BILAG 4: Tabel over aftaler om teknisk bistand til gennemførelse af Tempus-programmet for 2002

BILAG 4A: Tabel over støtte fra Tempus for 2002

BILAG 5: Organisationsplan - den 31. december 2002

BILAG 6: Instituttets bestyrelse i 2002 - liste over medlemmer

BILAG 7: Liste over instituttets arrangementer i 2002

BILAG 8: Liste over instituttets publikationer i 2002

BILAG 9: Glossar over landekoder

1. Indledning

1.1. Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts rolle

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut yder inden for rammerne af Europa-Kommissionens retningslinjer og prioriteringer støtte til reform af erhvervsuddannelse og ledelsesuddannelse i over 40 partnerlande og -områder. I forbindelse med dette arbejde leverer det tjenesteydelser til fem generaldirektorater inden for Europa-Kommissionen (GD for Eksterne Forbindelser, GD for Udvidelse, GD for Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Samarbejdskontoret EuropeAid og GD for Uddannelse og Kultur, som er det generaldirektorat, instituttet hører under). Der leveres tillige tjenesteydelser til Det Europæiske Agentur for Genopbygning.

Der leveres tjenesteydelser i fire geografiske hovedblokke på tværs af tre kontinenter: partnerne i Middelhavsregionen [1], landene i det vestlige Balkan [2], Østeuropa og Centralasien [3] samt kandidatlandene / fremtidige medlemsstater [4].

[1] Marokko, Algeriet, Tunesien, Egypten, Jordan, Israel, Den Palæstinensiske Myndighed, Libanon, Syrien, Tyrkiet, Cypern og Malta. Sidstnævnte tre lande er kandidater til medlemskab af Den Europæiske Union og som sådan omfattet af instituttets aktiviteter for kandidatlande/fremtidige medlemsstater (se 4 nedenfor).

[2] Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Kosovo, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro, Serbien.

[3] Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgien, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Den Russiske Føderation, Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine, Usbekistan og Mongoliet.

[4] Bulgarien, Tjekkiet, Cypern, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Malta, Polen, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Tyrkiet.

Instituttet er et videncenter, som integrerer detaljeret indsigt i politiske og økonomiske forhold i specifikke regioner/lande, indgående viden om og erfaringer med arbejdsmarkedsrelaterede erhvervsuddannelsesspørgsmål, og effektiv styring af større europæiske projekter. Det er fuldt ud involveret i projekter under EU-programmerne Phare, CARDS, Tacis og Meda. Som et videncenter er det instituttets rolle:

- at levere ekspertise, rådgivning og information om arbejdsmarkedsrelaterede uddannelsesspørgsmål,

- at levere dybtgående analyse af situationen inden for erhvervsuddannelsesområdet og om beskæftigelsesrelaterede spørgsmål,

- at formidle information fra medlemsstaterne om bedste praksis i Den Europæiske Union, og

- at formidle kontakter mellem nøgleaktører samt koordinere donorernes arbejde.

Da der er betydelige forskelle mellem de fire regioner og partnerlandene, er der naturligvis meget stor forskel på de forskellige formulerede behov og krav. Derfor tilbyder instituttet ikke standardprodukter eller -processer, men vælger en "skræddersyet" tilgang til de enkelte partnere.

Instituttet vil, hvor det er muligt, forsøge at arbejde på systemniveau og sikre sig ministeriernes og arbejdsmarkedsparternes engagement i partnerlandene, når det gælder gennemførelse af ændringer i national lovgivning, systemer og ordninger. På denne måde forsøger det at maksimere indflydelsen og opnå det bedste afkast af sine investeringer.

Instituttet leverer ligeledes teknisk bistand til Kommissionen i forbindelse med Tempus-programmet.

1.2. Instituttets struktur

Instituttet har en bestyrelse (se kapitel 6), som generaldirektøren for GD for Uddannelse og Kultur varetager formandskabet for. Den består af repræsentanter fra medlemsstaterne og Kommissionen. Bestyrelsen mødes for at drøfte og godkende instituttets årlige arbejdsprogram og budget og konsulteres også vedrørende spørgsmål, der er relevante for instituttets strategiske planlægning og ledelse.

Bestyrelsen støttes af Det Rådgivende Forum, der er et organ bestående af over 100 erhvervsuddannelseseksperter fra EU-medlemslandene, partnerlandene, arbejdsmarkedets parter og andre internationale organisationer. Forummets primære rolle er at rådgive instituttet og dets bestyrelse i forbindelse med forberedelsen af instituttets årlige arbejdsprogram. Forummet fungerer ligeledes som et netværk, der gør det muligt at udveksle god praksis om erhvervsuddannelsespolitikker og -reformer mellem og med lande, der befinder sig i en overgangsfase. Der gives en kort beskrivelse af Det Rådgivende Forums arbejde i kapitel 6.

Instituttets direktør refererer til bestyrelsen og varetager formandskabet for Det Rådgivende Forum. Sammen med omkring 100 medarbejdere gennemførte han arbejdsprogrammet for 2002 med et årligt budget på 16,8 millioner euro.

Instituttet er inddelt i tre geografiske afdelinger, der omfatter de fremtidige medlemsstater og det vestlige Balkan, Østeuropa og Centralasien samt Middelhavsregionen. En særskilt enhed står for den tekniske bistand til gennemførelse af Tempus-programmet, som instituttet varetager for Kommissionen. På ledelsesuddannelsesområdet koordineres aktiviteterne af enheden for ledelsesuddannelse, som samarbejder med de geografiske afdelinger. Afdelingen for Administration og Centrale Tjenester yder teknisk og administrativ støtte til organisationen som helhed.

1.3. Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts evaluering og kvalitetssikring

Instituttet havde i 2002 glæde af en række interne og eksterne analyser af dets styrker, svagheder og udviklingsbehov.

Kommissionen gennemførte i medfør af forordning (EF) 1572/98 om oprettelse af instituttet og med hjælp fra eksterne eksperter en treårig evaluering af instituttets effektivitet. I maj 2003 fremlagde Kommissionen resultaterne af denne procedure i en meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg.

Med hjælp fra eksterne rådgivere iværksatte instituttet sin egen proces med henblik på at planlægge og styre den igangværende overgang fra en organisation, der primært beskæftiger sig med projektstyring, til en organisation med ekspertise i at stille rådgivningstjenester til rådighed for Europa-Kommissionen og partnerlandenes forvaltninger. Dette "forandringsledelses"-initiativ udmøntede sig i en række henstillinger (se 1.4 neden for), som er indarbejdet i en serie af handlingsplaner. Disse spørgsmål vil blive videreført i en handlingsplan for instituttet, som også vil indeholde henstillinger fra den oven for beskrevne eksterne evaluering. Efterfølgende tiltag vil vare frem til slutningen af 2003.

I 2002 offentliggjorde instituttet som led i "forandringsledelses"-processen sit oplæg 'Strategi for 2002-2004', som var genstand for en indgående debat med alle afdelinger og enheder. For at forbedre kvaliteten og effektiviteten har instituttet vedtaget de vigtigste af de initiativer, som gruppen "forandringsledelse" har forslået for at forbedre "kvaliteten af tjenesteydelserne".

1.4. Instituttets udvikling

Der sker hurtige forandringer med hensyn til de rammebetingelser, som instituttet opererer inden for, både hvad angår arten af de tjenesteydelser, som Europa-Kommissionen anmoder om, og partnerlandenes behov og ønsker. Desuden går udviklingen stærk inden for en række vigtige spørgsmål, der knytter sig til erhvervsuddannelse og ledelsesuddannelse, arbejdsmarkedsvilkår og kulturelle faktorer, navnlig i de lande, der er ved at omstille sig til markedsøkonomi.

Instituttet er fuldt bevidst om behovet for at være på forkant med udviklingen inden for disse områder. I 2002 gjorde det betydelige fremskridt med hensyn til den forandringsproces, der blev indledt i 2001. Resultaterne af dette initiativ skal sikre, at instituttets virke som videncenter er baseret på den seneste forståelse af følgerne af de forandringer, der ligger til grund for reformer af uddannelsessystemer i både Europa og partnerlandene.

Dette initiativ omfattende hele instituttet, som blev støttet af eksterne konsulenter, gav en række vigtige resultater:

- en strategi - Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts rolle og prioriteter for 2003-2005,

- en samlet personalestrategi til støtte for instituttets strategi,

- en "køreplan" for udvikling af kundeorienterede tjenesteydelser af høj kvalitet,

- en plan for en ny ekstern kommunikationsstrategi sammen med en handlingsplan, der skal gøre instituttet mere synligt, samt

- en strategi og en handlingsplan for udvikling, styring og udveksling af viden inden for instituttet.

Resultaterne af dette initiativ giver et fingerpeg om, hvordan man kan forholde sig til det stigende antal henvendelser om støtte fra Kommissionens tjenestegrene, navnlig EuropeAid, Det Europæiske Agentur for Genopbygning, delegationerne i partnerlandene og partnerlandene selv.

Instituttet har for fortsat at sikre en høj kvalitet af de tjenesteydelser, der ydes til ovennævnte partnere, udpeget tre hovedområder inden for livslang læring, der skal udvikles yderligere:

- erhvervsuddannelse inden for rammerne af livslang læring - særlig en nøjere definition af begrebet og klargørelse af følgerne af gennemførelsen af handlingsplaner i relevante lande/regioner,

- vurdering og evaluering af fremskridt gjort i forbindelse med reform af erhvervsuddannelsessystemer - udformning af en vurderingsmetode og vurderingsredskaber, herunder benchmarking, og

- udvikling af erhvervsuddannelse og kompetencer på virksomhedsniveau, navnlig i forbindelse med SMV'er.

Ud over disse foranstaltninger fortsatte instituttet med at konsolidere sin ekspertise inden for andre vigtige og centrale områder som f.eks. læreruddannelse, kvalifikationer og standarder samt arbejdsmarkedsvurdering.

2. Instituttets aktiviteter i 2002

I dette afsnit gives der en kort beskrivelse af instituttets aktiviteter i 2002. I overensstemmelse med arbejdsprogrammet for 2002 er disse aktiviteter inddelt i tre afsnit med overskrifterne: støtte til Kommissionen, indsamling og analyse af information, og udviklingsaktiviteter. En oversigt i tabelform over disse aktiviteter fordelt på regioner fremgår af bilag I .

2.1. Middelhavsregionen

2.1.1. Støtte til Kommissionen

Instituttet er fortsat i gang med at udvikle en række tjenesteydelser til støtte for Europa-Kommissionen, der følger de principper, der blev indført i 2001. EuropeAid har været den 'kunde', som har anmodet instituttet om flest tjenesteydelser for at tilgodese de operationelle behov på kort sigt og for på mellemlang sigt at give impulser til overvejelser om Europa-kommissionens fremtidige politik på erhvervsuddannelsesområdet og de arbejdsmarkedstiltag der skal gennemføres i Middelhavslandene på mellemlang sigt.

Også GD for Eksterne Forbindelser anmoder om visse tjenesteydelser fra instituttet til støtte for dialogen mellem associerede partnerlande fra Middelhavsregionen og Europa-Kommissionen. Derudover har GD for Uddannelse og Kultur bedt instituttet om hjælp til at udvikle et initiativ, som skal anvendes af partnerne i Middelhavsregionen for at fremme bedste praksis inden for erhvervsuddannelse i EU (i særdeleshed baseret på Leonardo da Vinci-programmet).

De vigtigste resultater i 2002 er:

- instituttet har afsluttet en analytisk oversigt over erhvervsuddannelses- og arbejdsmarkedssituationen i Marokko, og der er iværksat et tilsvarende arbejde i Tunesien og Egypten. Fokus har især været rettet mod erhvervsuddannelsernes rolle som en del af aktive arbejdsmarkedspolitikker,

- instituttet videreudviklede partnerlandenes kapacitet til at udforme og gennemføre funktionelle reformer på erhvervsuddannelsesområdet, særlig gennem fortsat teknisk bistand til udvikling af et pilotprojekt for lærlingeuddannelsen i Syrien i overensstemmelse med Europa-Kommissionens delegations strategi,

- instituttet forsynede Europa-Kommissionen med rapporter om iværksættelse og gennemførlighed for at bistå Kommissionen med at udforme et reformprojekt for erhvervsuddannelse i Marokko og Egypten. De respektive delegationer fra Europa-Kommissionen har efterfølgende bedt instituttet yde bistand under disse projekters iværksættelsesfase.

- instituttet blev opfordret til at bistå Europa-Kommissionen med at udvikle den politiske dialog mellem EU og partnerlandene ved at være med til at udforme en ramme for dialog om beskæftigelsespolitik og yde teknisk backup til dialogen mellem Europa-Kommissionen og Tunesien i uddannelsesspørgsmål.

For at skabe en større dialog mellem EU og partnerlandene i Middelhavsregionen har instituttet på anmodning fra GD for Uddannelse og Kultur i det omfang, det var relevant, medtaget eksempler på bedste praksis fra Leonardo da Vinci-programmet i ovennævnte aktiviteter.

2.1.2. Indsamling og analyse af information

Det overordnede mål med at udvikle en observationsfunktion er at forøge kapaciteten hos de forskellige partnere i Middelhavsregionen, navnlig gennem oprettelse af netværk af bestående nationale strukturer. Til støtte herfor er den eksisterende kapacitet opgjort for hele regionen. Opgørelsen af kapaciteten i Maghreb-regionen blev afsluttet i 2002 og resulterede i pilotforanstaltninger for at opbygge kapaciteten i Algeriet.

Lignende foranstaltninger tilpasset hvert enkelt lands institutionelle forhold er iværksat i Jordan og Syrien, med Vestbredden/Gaza og Libanon som observatører. Denne første fase, som består af opmærksomhedsskabende initiativer og oprettelse af nationale styregrupper, vil i 2003 lede frem til et koordineret netværk af nationale aktører, der bedre vil være i stand til at leve op til de nationale beslutningstageres og det internationale samfunds informationskrav.

2.1.3. Udviklingsaktiviteter

Selvom de fleste af de aktiviteter, som instituttet har gennemført på en række områder, bidrager til at opbygge instituttets viden om omfanget af de forskellige reformprocesser inden for erhvervsuddannelse, er det værd at nævne en række initiativer, der blev gennemført i 2002:

- gennemførelsen af en regional undersøgelse om lærerkapaciteten i Maghreb- og Mashrek-regionen. Lærere og undervisere er væsentlige elementer for en effektiv gennemførelse af en reform af erhvervsuddannelsessystemet. I Middelhavsregionen, hvor det demografiske pres og begrænsede finansielle ressourcer er forhold, der giver umiddelbart anledning til bekymring, manglede der en integreret tilgang til håndteringen af lærersituationen. Denne offentliggjorte undersøgelse sigter mod at forbedre den tilgængelige viden om disse spørgsmål og skabe et grundlag for politisk beslutningstagning og planlægning.

- tilsvarende er uddannelse 'på arbejdspladsen' svaret på, hvordan man forbedrer de videregående erhvervsuddannelser i Maghreb-regionen. Disse lande, der ofte er nået noget længere med reformerne inden for erhvervsuddannelser/ arbejdsmarkedssystemer, vil med fordel kunne anlægge et mere nuanceret syn på den anderledes dimension, som videregående erhvervsuddannelser kan give deres systemer, således som det har kunnet ses i Den Europæiske Union i de seneste årtier. For at lette denne proces er der gennemført en specifik undersøgelse af situationen og af mulighederne for udvikling på erhvervsuddannelses- og arbejdsmarkedsområdet i Marokko, Tunesien og Algeriet.

- for at etablere et mere effektivt samarbejde mellem landene i Middelhavsregionen er der sat særlig fokus på at videreudvikle bedste praksis i regionen, for eksempel ved at åbne op for en dialog mellem Maghreb-landene om politikker for videregående erhvervsuddannelser. Tunesien har været vært ved et studiebesøg af syriske embedsmænd, der skulle lære om lærlingesystemer i Middelhavsregionen. Et lignende arrangement er gennemført for udvikling af observationsorganer i Mashreq-regionen, hvor Jordan er knudepunkt for Syrien, Vestbredden og Gaza samt Libanon.

I anden halvdel af 2002 drøftede instituttet sammen med Verdensbanken forslag til en række temaundersøgelser, som skulle bidrage til drøftelserne om erhvervsuddannelsesreformen i landene i regionen. Der blev afdækket tre områder af særlig betydning, som ofte bliver overset:

- forvaltning og finansiering af uddannelsesinstitutioner, navnlig fremme af fleksibel og decentraliseret ledelse,

- incitamenter til arbejdsmarkedsparternes deltagelse i udformningen, finansieringen og tilvejebringelsen af uddannelse,

- den uformelle sektors rolle i erhvervelsen og udviklingen af kompetencer.

Der blev i slutningen af 2002 udarbejdet et koncept, og der blev udviklet de kontraktuelle redskaber, der skal bruges ved udarbejdelsen af landerapporterne for 2003 for de fem lande i Middelhavsregionen. Instituttets bestyrelse godkendte dette arbejde i arbejdsprogrammet for 2003.

2.2. Det vestlige Balkan

2.2.1. Støtte til Kommissionen

Europa-Kommissionen øgede i 2002 sine investeringer i personaleudvikling i det vestlige Balkan yderligere. Det betyder, at instituttet nu har øget sin indsats fra 4 til 15 CARDS-projekter med en deraf følgende kraftig stigning i arbejdsbyrden. Der er i alle enheder i det vestlige Balkan mindst ét CARDS-projekt, hvor instituttet deltager i forberedelsesfasen. Instituttet har forsynet Kommissionen med projektmapper og/eller kommissorier til disse projekter og har deltaget i adskillige evalueringer af udbud. I lande, hvor gennemførelsen af CARDS-projekter er indledt, som f.eks. Bosnien-Hercegovina og FYROM, har instituttet rådgivet Kommissionens projektledere om udviklingen i indholdet af projektet.

Den 30. januar 2002 arrangerede instituttet et uddannelsesforløb om personaleudvikling i forbindelse med projektcyklen for kolleger i EuropeAid. Ligeledes er der blevet sendt rapporter om udviklingen inden for reformerne på erhvervsuddannelses- og arbejdsmarkedsområdet til berørte personer i Kommissionen.

2.2.2. Indsamling og analyse af information

Med afsæt i resultaterne af den eksterne evaluering af Phare-observationsorganerne har instituttet bevæget sig i retning af en resultat/produktbaseret finansiering af observationsorganerne Et af de produkter, der blev fremstillet i 2002, var den nationale rapport om erhvervsuddannelse. Det blev efter drøftelser med observationsorganerne besluttet at gå over til et system baseret på omfattende landerapporter hvert tredje år. I de mellemliggende to år vil fokus så blive rettet mod fremskridt og udviklingstendenser i det pågældende år. Der er gjort store fremskridt med indsamlingen af nøgleindikatorer om erhvervsuddannelse i det vestlige Balkan, og arbejdet mundede ud i offentliggørelsen af nøgleindikatorer for erhvervsuddannelse. Derudover blev der indgået aftale med observationsorganerne om at forbedre det sæt nøgleindikatorer, der skal indsamles og analyseres i 2003.

Det serbiske observationsorgan, der blev oprettet i første halvdel af 2002, er nu i fuld gang. Det har allerede udarbejdet adskillige rapporter, herunder en omfattende rapport om erhvervsuddannelse i Serbien.

2.2.3. Udviklingsaktiviteter

I februar 2002 blev ekspertundersøgelsesprojektet iværksat i Ljubljana. Projektet, som er en forenklet udgave af OECD's undersøgelser om uddannelse, er blevet til i tæt samarbejde med uddannelses- og arbejdsministerierne. Det stiller skarpt på processerne i forbindelse med gennemførelse af politikker, decentralisering og beskæftigelsesegnethed. Fem eksperthold fra EU, de fremtidige medlemsstater og det vestlige Balkan besøgte Albanien, Kroatien, Kosovo, Montenegro og Serbien og udarbejdede rapporter om vurderingen af initiativer til en reform af erhvervsuddannelsespolitikken og henstillinger til nationale beslutningstagere. Disse henstillinger vil blive drøftet i begyndelsen af 2003 på nationale workshops, som vil lede op til de endelige rapporter. Projektet tilstræber ligeledes at opbygge kapacitet og udveksle erfaringer og tilskynde til samarbejde blandt erhvervsuddannelseseksperter, politiske beslutningstagere og andre interessenter. Henstillingerne kan yde et værdifuldt bidrag til CARDS-programcyklen.

Det første møde i netværket for læreruddannelsen (TTT) i Sydøsteuropa blev afholdt i Sofia i marts 2002. Repræsentanter fra undervisningsministerier, institutioner og skoler for læreruddannelse fra ti lande enedes om at give en reform af netværket en fremtrædende rolle i regionen med det formål at opbygge netværket for læreruddannelsen og udveksle erfaringer og ideer om netværket. Der blev offentliggjort et kompendium om god praksis inden for dette uddannelsesområde (Compendium of Good TTT Practice) på instituttets websted. Det andet møde i netværket vil blive holdt i februar 2003 i Dubrovnik.

I Bosnien-Hercegovina blev der iværksat et projekt om udvikling af kompetencer for SMV'er baseret på det tætte samarbejde, der allerede var etableret med det eksisterende CARDS-projekt for økonomisk genopretning (Economic Revitalisation). De virksomheder, der deltog i CARDS-projektet, tog fat på virksomhedsbaseret ledelsesudvikling og rådgivning. Et andet SMV-projekt er blevet gennemført i Albanien med støtte fra den italienske regering.

Der blev på foranledning af Det Økonomiske og Sociale Udvalg gennemført et partnerskabsprojekt for arbejdsmarkedets parter. Der blev på flere workshops og konferencer sat fokus på arbejdsmarkedsparternes rolle gennem undervisning i dialog og forhandlingsfærdigheder på forskellige niveauer. Derudover kommer en national rapport om dialogen mellem arbejdsmarkedets parter i ni lande til at danne grundlag for en tværnational analyse af, hvordan den sociale dialog fungerer i disse lande. Resultatet af denne analyse offentliggøres i begyndelsen af 2003.

2.3. Østeuropa & Centralasien

2.3.1. Støtte til Kommissionen

På anmodning af Samarbejdskontoret EuropeAid, GD for Eksterne Forbindelser og delegationerne ydede instituttet i løbet af 2002 bistand til forskellige stadier af Kommissionens projektcyklus for hele den af Tacis-programmet omfattede region. Denne bistand omfattede: bidrag til nationale indikative programmer og handlingsprogrammer (i Den Russiske Føderation, Ukraine og Centralasien), deltagelse i projektevaluering (i Armenien), udarbejdelse af projektmateriale og kommissorier (i Armenien, Den Russiske Føderation, Ukraine og alle lande i Centralasien) samt deltagelse i udbudsevaluering (i Den Russiske Føderation).

Derudover anmodede Europa-Kommissionens delegation i Moskva instituttet om at bidrage til overvågning af indholdet af Delphi II-projektet. Det stigende antal forespørgsler i 2002, som også er et resultat af en aftale om regionale rammer for instituttets støtte til Kommissionen i regionen, forventes at få væsentlig betydning for afdelingens arbejdsbyrde i 2003.

2.3.2. Indsamling og analyse af information

Netværket af nationale observationsorganer, der blev etableret i hvert af landene i Østeuropa og Centralasien, fungerer som den væsentligste kilde til opdateret information og tilvejebringer nøgleindikatorer og analyser af tendenser og udviklinger, samtidig med at det formidler international bedste praksis i regionen. Instituttet har i kølvandet af den eksterne evaluering, der blev afsluttet i 2001, i det seneste år arbejdet på at udvikle en samlet strategi for netværket med det formål at give det større vægt i partnerlandene, bringe dets aktiviteter mere på linje med Kommissionens politikker og prioriteringer samt forbedre resultaternes bæredygtighed.

Satsningen på strategiudvikling i 2002 har givet en række vigtige resultater. Fokus og omfang er blevet præciseret for de nationale observationsorganers arbejde i form af nationale rammer for perioden 2003-2005, med direkte koblinger mellem Tacis-prioriteringer, instituttets regionale rammer og instituttets og observationsorganernes årlige aktiviteter. Der er større fokus på observationsorganernes styregrupper og på de tjenesteydelser, som de kan tilbyde en bredere kreds af kunder og interessenter for at bidrage til moderniseringstiltag på erhvervsuddannelses- og arbejdsmarkedsområdet. Ad hoc-arbejdsgrupper bestående af gruppeledere fra forskellige observationsorganer og ansatte i instituttet blev anmodet om at tage sig af spørgsmål vedrørende nøglestrategier og fremsætte henstillinger om netværkets visioner og opgaver, dets modus operandi, nøgleprodukter, netværkets virksomhedsimage, strategier for formidling af resultater, herunder udvikling af et nyt websted for netværket samt en ny metode til indsamling og analyse af nøgleindikatorer osv.

2.3.3. Udviklingsaktiviteter

Slutfasen i det treårige bilaterale bidragsfinansierede reformprojekt for erhvervsuddannelse i Ukraine blev afsluttet i 2002. Projektet har medført, at der er udviklet nye læseplaner, der er klar til at blive indført på skoler, at der er gennemført læreruddannelseskurser og indledt en undersøgelse af læreruddannelse med det formål at udarbejde en opdateret håndbog for læreruddannelse. Efter styregruppens møde i november 2002, hvori også deltog en række repræsentanter for undervisnings- og videnskabsministeriet, er det blevet klart, at projektet har bidraget til at sætte erhvervsuddannelse på den politiske dagsorden i Ukraine.

De vigtigste resultater af reformprojektet for erhvervsuddannelse i den nordvestlige del af Rusland blev drøftet og godkendt af undervisningsministeriets styrelse. Denne styrelse, hvis formand var undervisningsminister Filippov, konkluderede, at projektet havde været det væsentligste bidrag til moderniseringsprocessen på erhvervsuddannelsesområdet i de sidste 10 år. Dette projekt har gennem en række nyskabende pilotprogrammer bidraget til udviklingen af vidtrækkende regionale og føderale erhvervsuddannelsespolitikker. Mødet mundede ud i en beslutning, som forpligter undervisningsministeriet til at konsolidere og formidle projektets resultater til alle regioner af Den Russiske Føderation med det formål at styrke dets bæredygtighed og gøre resultaterne tilgængelige for andre aktører inden for erhvervsuddannelser i Rusland.

Via internettet afholdt instituttet det interaktive kursus "Consolidating knowledge in the field of project evaluation through eLearning - the EU approach" for en gruppe på 21 eksperter (fra Rusland, Armenien og Kasakhstan) inden for voksenuddannelsesområdet og med erfaring i projektstyring og -gennemførelse på nationalt og internationalt plan. Andre eksperter med undervisningserfaring informerede deltagerne om forskelligt undervisningsmateriale, som er tilgængeligt på internettet ved hjælp af dedikeret software.

Det tværnationale uddannelsesprojekt for virksomhedsudvikling indeholdt en undersøgelse af ca. 400 SMV'er i Kasakhstan, Kirgisistan og Usbekistan, herunder en mageløs kompetenceanalyse af over 200 virksomheder i Kirgisistan. Resultaterne af disse undersøgelser lagde grunden til en række praktiske workshop inden for erhvervsuddannelse for hundreder af ledende medarbejdere i de tre lande. Afslutningskonferencen for projektet fandt sted i Kirgisistan i juni 2002 parallelt med mødet i det regionale rådgivende forum og nationale observationsorgan. Deltagerne var repræsentanter for arbejdsgiverorganisationer, nøgleaktører og internationale bidragsydere, der arbejder i regionen. Konferencen tog fat på sammenhængen mellem erhvervsuddannelse og virksomhedsudvikling, som instituttet har identificeret som et prioriteret indsatsområde for erhvervsuddannelsesreformen i NUS og Mongoliet.

2.4. Kandidatlandene

2.4.1. Støtte til Kommissionen

Instituttets aktiviteter sammen med kandidatlandene i 2002 var primært fokuseret på at gøre landene bekendt med EU's drøftelser og den politiske udvikling på erhvervsuddannelses- og beskæftigelsesområdet. Instituttet stillede løbende opdateret information til landenes rådighed og arrangerede møder om udviklingen af "Brügge/København-processen" om øget EU-samarbejde på erhvervsuddannelsesområdet. I løbet af anden halvdel af 2002 blev kandidatlandene fuldgyldige deltagere i denne proces.

Af møder i 2002 for kandidatlandene kan bl.a. nævnes:

- Konference i januar om "Anerkendelse og godkendelse af kompetencer erhvervet gennem arbejdserfaring" i samarbejde med de franske myndigheder,

- Seminar om "Mobilitet og gennemsigtighed for kvalifikationer" i februar,

- Seminar om "Erhvervsuddannelsesreform inden for rammerne af livslang læring" i februar,

- Informationsmøde i september for de fremtidige medlemsstater om Brügge/København-processen .

Desuden gennemførte instituttet undersøgelser om godkendelsen af ikke-formel og uformel læring, e-learning og erhvervsvejledning og -rådgivning Der har været ført drøftelser med GD for Uddannelse & Kultur samt Cedefop om udvikling af et system for videnstyring og oprettelse af en database for livslang læring (Lifelong Learning Database), der skal indeholde eksempler på god praksis.

GD for Beskæftigelse og Sociale Anliggender udarbejdede monografier om erhvervsuddannelse og arbejdsformidlinger i ni kandidatlande. Desuden er der offentliggjort en foreløbig tværnational synteserapport, som er blevet fremlagt på flere konferencer. Monografierne skal være med til at gøre det muligt at overvåge opfølgningen af fælles dokumenter til vurdering af beskæftigelsespolitik og kortlægge prioriteter, der skal støttes af Socialfonden. For Bulgarien, Letland og Rumænien, de tre resterende lande, forventes monografierne færdiggjort i foråret 2003.

Instituttet har sat særlig fokus på Bulgarien, Rumænien og Tyrkiet, hvor instituttet støttede gennemførelsen af Phare- eller Meda- eller førtiltrædelsesprojekter. I Tyrkiet er der på erhvervsuddannelses- og beskæftigelsesområdet udformet tre større projekter, og der er udarbejdet en baggrundsundersøgelse om beskæftigelse. Dette projekt vil blive drøftet på en workshop på højt niveau i februar 2003. I Rumænien gennemførte instituttet en evaluering af en række personaleudviklingsprojekter under Phare's program for regionalpolitik og samhørighed ("Regional Policy and Cohesion Programme") fra 1998. De overordnede konklusioner er, at projekterne har haft en positiv virkning på udviklingen af kapaciteten på lokalt plan til at gennemføre initiativer på personaleområdet. I Bulgarien afsluttedes Phare's program for ledelsesuddannelse med en konference den 11. oktober i Borovets.

Et projekt til opbyggelse af institutioner på tværs af de tre lande var især rettet mod nøgleaktører, som har til opgave at forberede modtagelsen af midler fra EU's strukturfonde. Dette projekt gav mulighed for at se, hvordan strukturfondpolitikken og organisationen af strukturfonde fungerer i en EU-medlemsstat. Disse erfaringer er blevet udvekslet med andre nøgleaktører på nationale workshops.

I Tyrkiet er betingelserne for iværksættelsen af Leonardo da Vinci-programmet først for nylig blevet opfyldt, hvorfor forberedende foranstaltninger først indledes i 2003.

2.4.2. Indsamling og analyse af information

De nationale observationsorganer i kandidatlandene har deltaget aktivt i mange af de oven for beskrevne aktiviteter og fungerer som et vigtigt bindeled mellem instituttet og de lokale politiske beslutningstagere. Instituttet har via en aftale med Cedefop foranlediget, at observationsorganerne kan deltage i Cedefop's aktiviteter.

2.4.3. Udviklingsaktiviteter

Instituttet, Cedefop og det danske undervisningsministerium arrangerede i november en konference i Aalborg om lærere inden for erhvervsuddannelse i de kommende medlemsstater. Det vigtigste emne for dette arrangement var spørgsmålet om fremtidige udfordringer og prioriteringer, herunder de fremtidige medlemsstaters tilknytning til Cedefop's netværk af undervisere i 2003. I april afsluttedes det fælles projekt mellem instituttet og Danmark om læreruddannelse i Letland og Litauen med en konference, hvori Litauens præsident deltog.

Projektet om udvikling af politikker for livslang læring (LLL) på regionalt niveau blev aflyst som følge af manglende samfinansiering. Midler fra instituttet blev omdirigeret til instituttets temagruppe for livslang læring til brug for udvikling og offentliggørelse af monografier, formidling af Sloveniens erfaringer med erhvervsuddannelsesreformen under Phare til landene i det vestlige Balkan samt til en komparativ undersøgelse af erhvervsuddannelsesreformen i Litauen og Letland.

2.5. Teknisk bistand til gennemførelse af Tempus-programmet

Instituttet fortsatte med at yde teknisk bistand til GD for Uddannelse og Kultur til gennemførelse af Tempus-programmet. I 2002 blev rækken af lande, der kunne deltage i programmet, udvidet med følgende partnerlande i Middelhavsregionen: Algeriet, Egypten, Jordan, Libanon, Marokko, Den Palæstinensiske Myndighed, Syrien og Tunesien. Israels deltagelse i Tempus- programmet er kun mulig gennem selvfinansiering.

I programmets nuværende fase bidrager Tempus til reformen og styringen af de videregående uddannelsesinstitutioner via målrettede fælleseuropæiske projekter inden for klart afgrænsede områder. De omfatter udvikling af læseplaner, forvaltning af universiteter, institutionsopbygning og multiplikatorprojekter. Desuden er der individuelle mobilitetsstipendier til rådighed for alle partnerlande, som er støtteberettigede under Tempus III.

2.5.1. Udvælgelse af Tempus CARDS, Tacis og MEDA - fælleseuropæiske projekter

I 2002 var fristen for indlevering af ansøgninger om fælleseuropæiske projekter den 15. december. I alt indkom der 507 ansøgninger om fælleseuropæiske projekter. Af disse involverede de 264 Tacis partnerlande, de 123 MEDA partnerne og de 120 CARDS partnerlandene.

2.5.2. Udvælgelse af Tempus CARDS og Tacis - individuelle mobilitetsstipendier

I 2002 blev de individuelle mobilitetsstipendier ændret, så de kom til at omfatte nye typer aktiviteter, som f.eks. forberedelse af fælleseuropæiske projekter, deltagelse i specifikke begivenheder, eller deltagelse i videreuddannelse. Der blev ligeledes opstillet en ny tidsplan for individuelle mobilitetsstipendier, som tillader op til tre indkaldelser af ansøgninger om året. For tidsfristen i juni 2002 havde ansøgerne for første gang mulighed for at sende ansøgningsskema online.

For tidsfristerne i juni og oktober 2002 indkom der i alt 220 ansøgninger, hvoraf de 86 var for CARDS og de 134 for Tacis. Der blev bevilget 47 individuelle mobilitetsstipendier under CARDS på i alt 63 042,00 euro. For Tacis' vedkommende var antallet af bevilgede individuelle mobilitetsstipendier 70 til et samlet beløb af 126 241,00 EUR.

Ansøgninger fra MEDA partnerlandene vil være støtteberettiget fra og med indkaldelsen i februar 2003.

2.5.3. Overvågning

Overvågningsaktiviteterne i både Tempus CARDS og Tempus Tacis omfattede de gængse funktioner, dvs. kontraktstyring og overvågning af projekter fra skrivebordet, forebyggende overvågning samt generel støtte til løbende projekter.

Der blev tildelt årlig støtte (i alt 825 betalinger) til igangværende Tempus-projekter efter vurderingen af situationsrapporterne. Disse blev vurderet af overvågningskontorerne (i alt 136 rapporter). Flere hundrede CARDS- og Tacis-projekter modtog støtte og rådgivning.

Instituttet ydede logistisk støtte og uddannelse til i alt 297 projektrepræsentanter for nyligt udvalgte CARDS- og Tacis-projekter på to møder afholdt i Bruxelles i februar og oktober 2002. Der blev udarbejdet undervisningsmateriale, som blev gjort tilgængeligt på internettet, og der blev udviklet kontraktdokumenter i samarbejde med Kommissionen.

Overvågningsaktiviteterne omfattede også en finansiel vurdering af projekterne, navnlig udgiftsopgørelsen (både i de årlige og i de endelige rapporter - i alt 335 rapporter), udarbejdelse af processkrifter samt koordinering af eksterne revisionsprojekter. Der fandt i 2002 en stor "oprydningsaktion" sted, og de fleste åbne og udestående rapporter blev fulgt op og afsluttet. Denne aktivitet omfattede alle typer projekter, bl.a. fælleseuropæiske projekter, individuelle mobilitetsstipendier, virksomhedsbaseret ledelsesudvikling, informationskontorer og fælleseuropæiske førtiltrædelsesprojekter samt alle lande i Phare-, CARDS- and Tacis-regionerne.

2.5.4. Edb-udvikling

Efter en grundig analyse blev der udviklet et nyt Tempus websted, som blev lanceret i maj 2002.

Der blev installeret nye edb-applikationer, herunder udvikling af Tempus-databasen for at sikre en struktureret base for alle væsentlige overvågnings- og betalingsoplysninger vedrørende procedurerne for overvågning af de fælleseuropæiske projekter. Derudover blev der udviklet sikkerhedsfunktioner for at kontrollere adgangen til databasen og sikre dataenes integritet.

Business Objects- blev gennemført som et edb-rapporterings- og beslutningsredskab, der gør det muligt at søge og sammenligne projektrelaterede oplysninger i stor skala.

Online-ansøgningsskemaer for ansøgere om individuelle mobilitetsstipendier og indkaldelse af ansøgninger fra eksperter blev introduceret med stor succes, og disse blev indarbejdet i Tempus-databasen og Tempus-webstedet.

I slutningen af 2002 blev der iværksat foreløbige gennemførlighedsundersøgelser og aktioner sammen med GD for Uddannelse og Kultur om brugen af Symmetry-systemer, som er et IT-system udviklet af Kommissionen til projekt- og informationsstyring.

2.5.5. Information og publikationer

Der blev udarbejdet en ny vejledning for ansøgere for perioden 2002-2006, som findes både i papirform og elektronisk.

Efter udvidelsen af Tempus-programmet til Middelhavsregionen blev der offentliggjort et MEDA-tillæg på medlemsstaternes 11 officielle sprog samt på russisk og arabisk.

Der blev offentliggjort en "Tempus @ 10"-undersøgelse, der skal udnytte og markedsføre resultaterne af Tempus-programmet i de 10 kandidatlande. Den viser, at Tempus-programmet har opnået gode resultater i den periode - i nogle tilfælde i mere end et årti - hvor programmet har været anvendt til at støtte reformen af de videregående uddannelser og forberedelsen af deres integration i Den Europæiske Union.

Der blev i 2002 udarbejdet og offentliggjort en publikation "Tempus i det vestlige Balkan", der skal udbrede kendskabet til resultaterne af de tre regionale Tempus-seminarer, der blev afholdt i slutningen af 2000 og 2001 i Sarajevo, Skopje og Tirana.

En anden undersøgelse, som blev iværksat i 2002, beskæftiger sig med reformen inden for forvaltningen af universiteter og undervisning samt med støtte til institutionsopbygning i Ungarn, Polen, Bulgarien og Rumænien.

2.5.6. Særlige arrangementer

Instituttets Tempus afdeling bistod GD for Uddannelse og Kultur med tilrettelæggelsen af møder for Tempus-informationskontorer og landeinformationskontorer i Bruxelles i april og oktober 2002.

Instituttets Tempus-afdeling var repræsenteret ved Tempus-udvalgets møde, der blev afholdt af Kommissionen i juni 2002. Medarbejdere fra Tempus-afdelingen var til stede på adskillige informationsdage og deltog ligeledes i informationskampagner afholdt af Kommissionen og partnerlande.

3. Samarbejde med andre EU-agenturer

Instituttet fortsætter sit nære samarbejde med andre EU-agenturer om spørgsmål af fælles interesse. Instituttets direktør deltog i de to møder for agenturledere i 2002, hvor man drøftede spørgsmål af fælles interesse som f.eks. styring, finansiering, personale- og administrative spørgsmål.

Der har i adskillige år været et nært samarbejde mellem instituttet og CEDEFOP, navnlig vedrørende arbejdet med kandidatlandene. Instituttet tilpasser sine aktiviteter i disse lande til kravene for den samlede tiltrædelsesproces ved bl.a. at bistå landene i deres forberedelser til deltagelsen i fællesskabsagenturer som Cedefop. I 2002 nåede instituttets og Cedefops bestyrelser til enighed om en liste over fælles aktiviteter for 2003. Der blev afholdt flere fælles møder mellem de to agenturer i årets løb.

I 2002 enedes Eurodice, Cedefop og instituttet om fælles samarbejdsrammer, som fremgår af hvert af de tre organers årlige arbejdsprogram for 2003. Det er nødvendigt at skabe et tættere samarbejde, ikke blot på grund af, at Fællesskabets aktiviteter inden for erhvervsuddannelsesområdet udvides til også at omfatte kandidatlandene, men især fordi disse områder hurtigt er ved at blive mere integrerede i Europa.

Instituttet har et tæt samarbejde med Det Europæiske Agentur for Genopbygning i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Serbien, Montenegro og Kosovo om CARDS-projekter vedrørende personaleudvikling. Samarbejdet indebærer udarbejdelse af projektplaner og kommissorier, deltagelse i evalueringer af udbud og bidrag til projektovervågning.

Instituttet har også et tæt samarbejde med andre fællesskabsagenturer om sådanne spørgsmål som administrative og centrale tjenesteydelser, informations- og kommunikationsstrategier, ledelse og sikkerhed på stedet, rekruttering og edb- og IT. Instituttet deltager i styregruppen for den fælles supportservice, der består af 12 medlemsagenturer og -institutioner, som samarbejder om udviklingen af S12-budget- og økonomistyringssystemer.

4. Finansielle anliggender

4.1. Finansieringskilder

Instituttet modtager en årlig bevilling fra EF-budgettet til dækning af dets administrationsudgifter såvel som driftsudgifterne i forbindelse med det årlige arbejdsprogram. I 2002 beløb bevillingen sig til 16,8 millioner EUR.

Instituttet fortsatte også med at forvalte finansieringen fra EU's forskellige eksterne bistandsprogrammer. Disse midler blev overført via aftaler med Kommissionen om forvaltning af Phare/CARDS- og Tacis-programmerne for Kommissionen. I 2002 forvaltede instituttet omkring 2,1 millioner EUR fra Phare- og Tacis-aftaler inden for erhvervsuddannelse. Instituttet leverer ligeledes teknisk bistand til Kommissionen i forbindelse med gennemførelse af Tempus-programmet og forvaltede omkring 152 millioner EUR fra Tempus Phare og 91 millioner EUR fra Tempus Tacis.

4.2. Budgetgennemførelsen

Automatiske og nødvendige stigninger i personaleudgifterne havde negative konsekvenser for antallet af ansatte på instituttet i 2002 set i forhold til de oprindelige planer (-4 %) og vil ligeledes påvirke antallet af ansatte i 2003. På trods heraf blev budgettet som helhed gennemført efter planerne.

Der blev opnået visse besparelser på møde- og oversættelsesudgifterne, som blev reallokeret via et tillægsbudget aftalt med bestyrelsen i oktober. Besparelserne skyldtes aflysningen af et bestyrelsesmøde og det foreslåede møde i Det Rådgivende Forums regionale gruppe for Meda. En udestående kreditpost over for Oversættelsescentret betød ligeledes en frigivelse af midler.

De nærmere enkeltheder omkring overførslerne i 2002 er følgende:

- 20 000 EUR blev overført fra kapitel 25 (bestyrelsesmøder) til kapitel 31 (aktiviteter under arbejdsprogrammet), der skulle dække nye anmodninger om støtte fra Europa-Kommissionen i Meda- og Tacis-regionerne,

- 75 000 EUR blev overført fra kapitel 30 (budgetkonto 3040 "oversættelsesudgifter") til kapitel 31 (aktiviteter under arbejdsprogrammet) til samme formål som ovenfor,

- 60 000 EUR blev overført fra kapitel 30 (budgetkonto 3050 møder i Det Rådgivende Forum) til kapitel 31 (aktiviteter under arbejdsprogrammet) til samme formål som ovenfor.

Tabellen nedenfor viser status for gennemførelsen af budgettet (i euro) pr. 31. december 2002. Bemærk at tallene ikke omfatter frigørelser og "periodiseringer" gennemført i 2003 med henblik på udarbejdelsen af årsregnskabet for 2002.

>TABELPOSITION>

4.3. Indkøb

Instituttet styrer sine udbud centralt gennem sin juridiske tjeneste. I 2002 blev der iværksat i alt 73 indkaldelser af bud, og der blev indgået 113 kontrakter. Antallet af bevillinger blev reduceret drastisk fra 68 i 2001 til 20 i 2002. Denne reduktion skyldtes hovedsagelig, at instituttets nationale observationsorganer indgik rammekontrakter.

Instituttets rådgivende udvalg for indkøb og aftaler holdt tre møder i 2002. I alt blev der drøftet 7 rapporter og 10 informationsblade.

4.4. Finansierings- og forvaltningssystemer

Instituttet afsluttede integrationen mellem softwaren for budgetter og de generelle regnskaber, og der blev taget et automatiseret elektronisk betalingssystem i brug.

Desuden blev der udviklet en ny applikation internt til forvaltning af instituttets ikke-finansielle anlægsaktiver og omsætningsaktiver. Dette system til formuefortegnelse er nu operationelt, således at afskrivninger af anlægsaktiver kan foretages og opføres i overensstemmelse med Kommissionens forordning 2909/2000. Det skal også ses som reaktion på nylige henstillinger fra Revisionsretten.

Budgetregnskabssystemet blev videreudviklet, således at instituttets personale elektronisk kan vedhæfte alle relevante understøttende oplysninger til hver enkelt budgettransaktion i SI2. Det giver mulighed for endnu større finansiel disciplin, gennemsigtighed og effektivitet, eftersom hver enkelt finansiel aktør kan følge med i hver enkelt budgettransaktion online og i realtid og have adgang til den underliggende understøttende dokumentation.

5. Personale

Ved udgangen af 2002 havde instituttet 94 midlertidigt ansatte. De nærmere enkeltheder om personalets indplacering og nationalitet fremgår nedenfor.

5.1. Personale og organisationsplan

5.1.1. Midlertidigt ansatte

5.1.2. Tabel A: Antal midlertidigt ansatte pr. 31. december 2002 (fordelt på kategori og nationalitet)

>TABELPOSITION>

Forklarende note:

(1) Instituttets "midtvejsperspektiv for personaleressourcerne for perioden 2002-2004" (ETF-GB00-043) viser 105 midlertidigt ansatte for 2002, med et fald til 99 midlertidigt ansatte fra 1. januar 2003 og frem.

(2) I midten af 2002 blev der indgået aftale om yderligere 5 stillinger i 2003 for at yde teknisk bistand til Tempus Meda-programmet fra 2003 og frem. Dette fik antallet af midlertidigt ansatte til at stige til 104 med virkning fra 1. januar 2003. Dette tal ligger også på linje med antallet af midlertidigt ansatte for 2003 (104) i instituttets stillingsfortegnelse.

(3) I 2002 dækkede 11 hjælpeansatte mankoen mellem de 94 midlertidigt ansatte og de 105 stillinger, der blev anført i "midtvejsperspektivet for personaleressourcerne for perioden 2002-2004", frem til ansættelsen af nyt personale.

5.1.3. Tabel B: Ændring af personaleprofilen i 2002

>TABELPOSITION>

5.1.4. Tabel C: Antal og type af andet personale beskæftiget ved instituttet ved udgangen af 2002

Lokalt ansatte // 11

Udstationerede nationale eksperter // 7

5.2. Personaleinitiativer

I 2002 tog instituttet følgende initiativer:

- det vedtog sin personalestrategi,

- det gennemførte det nye præstationsvurderingssystem for instituttets ansatte, som er baseret på individuelle mål aftalt mellem den enkelte ansatte og den indberettende foresatte, og omfatter individuelle kompetencer og uddannelsesbehov,

- det vedtog et kompetencekatalog, som indeholder nøglekompetenceområder for samtlige medarbejdere og specifikke kompetenceområder for alle funktionsområder i instituttet,

- det gennemførte en vurdering af de individuelle kompetencer hos alle medarbejdere baseret på kompetencekataloget,

- det gennemførte den årlige forfremmelsesprocedure for instituttets personale,

- det gennemførte den årlige uddannelsesplan for sit personale.

6. Bestyrelsen og Det Rådgivende Forum

6.1. Bestyrelsen

Bestyrelsen for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut holdt møde den 26. november 2002. På mødet deltog ligeledes observatører fra alle kandidatlandene.

Bestyrelsen:

- godkendte instituttets udkast til arbejdsprogram for 2003 og den rullende plan for instituttets indsats i 2003-2005" i det vestlige Balkan og De Nye Uafhængige Stater,

- godkendte det fremsatte budgetforslag for 2003, der derefter skal godkendes af budgetmyndigheden,

- godkendte gennemførelsen af artikel 21 i finansforordningen,

- meddelte instituttets direktør decharge for budgettet for 2001,

- meddelte decharge til instituttets regnskabsfører og underordnede regnskabsfører for operationer i forbindelse med driftsregnskabet for 2001,

- noterede sig de kommende ændringer af finansforordningen for instituttet,

- diskuterede resultaterne af instituttets eksterne evaluering i 2002,

- tog instituttets personalepolitik og udviklingsplan til efterretning,

- noterede sig instituttets økonomistyringsreform, og

- noterede sig synteserapporten vedrørende monografierne for kandidatlandene.

6.2. Det Rådgivende Forum

Det Rådgivende Forums hovedfunktion er at afgive en udtalelse til bestyrelsen om instituttets udkast til arbejdsprogram for det følgende år.

Det Rådgivende Forum består af fire regionale grupper, som repræsenterer kandidatlandene, det sydøstlige Europa, Østeuropa og Centralasien og partnerne i Middelhavsregionen. I de første to år af forummets treårige levetid har disse regionale grupper hver især holdt et årligt møde. I 2003 vil der blive afholdt et plenummøde i Torino, hvor alle fire grupper vil deltage.

I 2002 mødtes tre regionale grupper for at drøfte de fremskridt, der var gjort med hensyn til instituttets strategi og aktiviteter i den særlige region, og for at iværksætte udarbejdelsen af arbejdsprogrammet for 2003 ved at tilbyde rådgivning om behovene i regionen. Møderne i de regionale grupper fandt i 2002 sted som følger:

6.2.1. Den regionale gruppe for Østeuropa og Centralasien (EECA) - den 13.-15. juni - i Kirgisistan

Mødet blev kombineret med det årlige møde i instituttets netværk af nationale observationsorganer og afslutningskonferencen om det af instituttet finansierede uddannelsesprojekt for virksomhedsudvikling. Der deltog omkring 100 repræsentanter fra alle EECA-lande og EU, hvilket gjorde det til det største internationale arrangement organiseret af instituttet i EECA. Kombinationen af arbejdsgivere, arbejdsgiverorganisationer, politiske beslutningstagere på uddannelses- og beskæftigelsesområdet, repræsentanter for internationale projekter, internationale organisationer og eksperter fra EU og EECA-landene fungerede godt, hvilket resulterede i en meget udbytterig konference.

6.2.2. Den regionale gruppe for det sydøstlige Europa - den 20.-21. juni - i Montenegro

De foreslåede prioriteter for instituttets arbejdsprogram for 2003, navnlig den større vægt på regionalt samarbejde og processen med at lade erfaringerne fra kandidatlandene tilflyde det vestlige Balkan fik tilslutning fra den regionale gruppe. Uddannelse af lærere, livslang læring og foreslåede initiativer vedrørende strukturen af nationale kvalifikationer blev anset for at være de mest relevante initiativer for regionen. Det kombinerede møde med de nationale observationsorganer var nyttigt for udviklingen af relationer mellem Det Rådgivende Forum og de nationale observationsorganer.

6.2.3. Den regionale gruppe for kandidatlandene - den 6.-8. oktober, i Bulgarien

Gruppen tilsluttede sig de foreslåede prioriteter for instituttets arbejdsprogram for 2003, navnlig samarbejdet med Cedefop og den foreslåede strøm af erfaringer fra kandidatlandene til det vestlige Balkan.

Deltagerne drøftede de nationale observationsorganers eventuelle tilslutning til Cedefop's REFER-netværk og hilste rapporten om den seneste udvikling i EU om erhvervsuddannelse og præsentationen af de vigtigste resultater af instituttets arbejde med monografier velkommen.

BILAG 1: Tabel over operationelle resultater

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG 2: Tabel over budgetmidler og midler uden for budgettet for 2002

>TABELPOSITION>

BILAG 3: Tabel over Phare- og Tacis-aftaler for 2002

>TABELPOSITION>

BILAG 4: Tabel over aftaler om teknisk bistand til gennemførelse af Tempus-programmet for 2002

>TABELPOSITION>

Bilag 4 (fortsat) Tabel over aftaler om teknisk bistand til gennemførelse af Tempus-programmet for 2002

>TABELPOSITION>

BILAG 4A: Tabel over støtte fra Tempus for 2002

>TABELPOSITION>

Bilag 4A (fortsat) Tabel over støtte fra Tempus for 2002

>TABELPOSITION>

BILAG 5: Organisationsplan - den 31. december 2002

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

BILAG 6: Instituttets bestyrelse i 2002 - liste over medlemmer

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG 7: Liste over instituttets arrangementer i 2002

>TABELPOSITION>

BILAG 8: Liste over instituttets publikationer i 2002

Årsberetning for 2001

Rapport om instituttets aktiviteter og resultater i 2001.

Arbejdsprogram for 2002

Information og fuldstændige enkeltheder om instituttets kommende aktiviteter og prioriteter for 2002. Det afspejler den udviklingsproces, som p.t. påvirker omfanget og indholdet af instituttets arbejde.

Generel informationsfolder

Præcis information om instituttets tjenesterejser, ekspertise og tjenesteydelser.

Nøgleindikatorer for Central- og Østeuropa - Kortfattet rapport

Resumé af statistisk information om og indikatorer for erhvervsuddannelsessystemet og arbejdsmarkedet i de fremtidige medlemsstater og det vestlige Balkan.

Nøgleindikatorer for Central- og Østeuropa

Statistisk information om og indikatorer for erhvervsuddannelsessystemet og arbejdsmarkedet i de fremtidige medlemsstater og det vestlige Balkan.

Kandidatlandenes monografier - Kortfattet rapport

Kortfattet rapport om syntesen af de monografier, der er udarbejdet af instituttet på anmodning af GD for Beskæftigelse og Sociale Anliggender som et bidrag til overvågningen af det fælles evalueringsdokument om beskæftigelsesprioriteter. Rapporten giver opdateret information om udviklingen inden for erhvervsuddannelsessystemer og deres strukturer samt om offentlige og private arbejdsformidlinger i kandidatlandene. Analysen gennemføres på baggrund af prioriteringer for livslang læring som fastlagt af EU.

Udfordringerne for livslang læring - Rapport om et seminar om Østeuropa og Centralasien

Resultater af et internationalt seminar afholdt i Nyköping (Sverige) i februar 2002, hvor de begrebsmæssige aspekter af livslang læring i Østeuropa og Centralasien blev drøftet. Rapporten har til formål at præsentere og forklare begrebet livslang læring for eksperter fra uddannelses- og arbejdsmarkedssektoren samt gøre rede for den aktuelle situation og relevans af dette emne i disse lande.

Innovativ praksis inden for læreruddannelse - Maghreb (trykt på fransk)

Strategiske henstillinger vedrørende læreruddannelse i Maghreb-regionen.

Oversigt over erhvervsuddannelse og dens relevans for arbejdsmarkedet - Middelhavsregionen

Serie af rapporter udarbejdet af instituttet på anmodning af Europa-Kommissionen, som beskriver udviklingen inden for erhvervsuddannelsessystemer i Middelhavsregionen. Disse rapporter har ikke alene til formål at give en fuldstændig oversigt over det nationale erhvervsuddannelsessystem, men indeholder også oplysninger om væsentlige ændringer, som systemerne står over for inden for rammerne af en bredere socioøkonomisk udviklingsstrategi. De analyserer også sammenhængen mellem erhvervsuddannelsessystemerne og arbejdsmarkedet og udviklingen af arbejdsstyrkens kompetencer.

Erhvervsuddannelse som værn mod social udstødelse

Denne undersøgelsesrække, som blev gennemført i central- og østeuropæiske lande, har til formål at skabe opmærksomhed hos de nationale myndigheder om erhvervsuddannelse som et middel i bekæmpelsen af social udstødelse. Undersøgelserne indsamler og analyserer de kvalitative og kvantitative karakteristika ved de grupper, der rammes af social udstødelse med det formål at: i) evaluere virkningen af den makroøkonomiske udvikling på social udstødelse og fattigdom; ii) identificere eksisterende og nytilkomne risikogrupper for social udstødelse og fattigdom; iii) evaluere eksisterende politikker og sociale bistands- og arbejdsmarkedsprogrammer til støtte for disse risikogrupper; og iv) udarbejde forslag til pilotprojekter for reintegration af målgrupperne.

Menneskelige ressourcer i en regional udviklingssammenhæng - undersøgelse af kompetencer i virksomheder

Formålet med projektet, som drøftes i denne serie rapporter, har været at bistå nationale observationsorganer og regionale repræsentanter i de central- og østeuropæiske lande med at gennemføre en omfattende kvalitetsvurdering på efterspørgselssiden af de behov, som nye små og mellemstore virksomheder har med hensyn til kompetencer, at undersøge behovet med udgangspunkt i den lokale infrastruktur samt at udarbejde rammer for udvikling af strategier til foranstaltninger. Undersøgelsen har omfattet virksomheder i en lang række sektorer på tværs af fem forskellige regioner i Tjekkiet, Estland, Ungarn, Litauen og Polen, dvs. økonomier, som befinder sig på forskellige stadier af omstillingsprocessen.

En "værktøjskasse" til vurdering af lederes uddannelsesbehov og udformning af programmer

Denne værktøjskasse til vurdering af uddannelsesbehov og udformning af programmer er en integreret ressource for ledelsesudviklingen i lande, der befinder sig i en overgangsfase, og er resultatet af et projekt, som instituttet har gennemført i Ukraine, Kasakhstan og Kirgisistan, og som har ført udbydere af erhvervsuddannelse og virksomheder sammen. Ledelsens værktøjskasse er tænkt som en ressource til planlægning for erhvervsledere, undervisere og konsulenter til støtte for udformning og gennemførelse af intern ledelsesudvikling og mere omfattende strategiske personaleledelsesprogrammer. Værktøjskassen er blevet udviklet til brug for lande, der befinder sig i en overgangsfase eller nye økonomier, og specifikt til virksomheder, der opererer i de nye uafhængige stater.

Rapport om forvaltning af erhvervsuddannelse - NUS (moduler 1 og 2)

Håndbog om forvaltning af erhvervsuddannelsesinstitutioner rettet mod administratorer af erhvervsuddannelsesordninger, ministerielle embedsmænd, regionale myndigheder og eksperter, der er involveret i planlægning og styring af erhvervsuddannelsessystemer i Østeuropa og Centralasien. Det første bind beskriver erhvervsuddannelse i hovedtræk som forvaltningsobjekt. Det ser nærmere på f.eks. produktion af tjenesteydelser inden for erhvervsuddannelse, erhvervsuddannelse som et område, der skal styres af staten, erhvervsuddannelse som et område inden for markedsøkonomi og modernisering af forvaltningsmetoder og organisationsstrukturer i erhvervsuddannelserne. Andet bind beskriver de væsentligste planlægningstrin inden for erhvervsuddannelse, fra den organisatoriske forberedelse og prognoseanalyse til overvågning og vurdering og ny planlægningsproces. Læringselementerne dækker forskellige emner, organisering af planlægningsprocessen, vurdering af situationen og prognoser. De to bind findes på russisk, der findes et resumé på engelsk.

Informationsfaktablade om Central- og Østeuropa

En serie faktablade med nøgleinformation om erhvervsuddannelse i Central- og Østeuropa.

Nationale landerapporter fra observationsorganerne (kandidatlandene, det vestlige Balkan, Østeuropa og Centralasien)

En serie rapporter udarbejdet af de nationale observationsorganer. Rapporterne er udformet i overensstemmelse med en struktur, der er fastlagt af instituttet, og indeholder detaljeret information om erhvervsuddannelsessystemerne i det pågældende land.

BILAG 9: Glossar over landekoder

>TABELPOSITION>