KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
•vi 
1$ 
W 
T'-f«, - ' • 
i'¥:If" 
•r¥Jt' 
A V 
if5 f „ 
f^# Bruxelles, den 16.04.1997 
KOM(97) 152 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
Den europæiske informations- og 
kommunikationsteknologisektors konkurrenceevne 

IMDHQLB 
1. Indledning 
2. IT/telesektoren: Globale strukturer og europæisk konkurrenceevne 
2.1. Markedsstruktur 
2.2. Den europæiske IT/telesektors konkurrenceevne 
3. De vigtigste udfordringer for den europæiske IT/telesektor 
Hurtigere udbredelse af ny teknologi 
Omstruktureringer i industrien 
Fremme af hurtigtvoksende virksomheder 
Udvidet europæisk ekspertise indenfor software 
Optimering af teknologiudvikling og -formidling 
Udnyttelse af potentialet for jobskabelse 
4. Prioriteringsområder for politiske initiativer 
4.1. Politiske initiativer der allerede er igangsat 
4.2. Nye indsatsområder 
Forbedring af de globale konkurrencevilkår 
Teknologifremmende foranstaltninger og bevidstgørelsestiltag 
Etablering af nye markeder gennem standardisering 
Udnyttelse af potentialet i en udvidelse af EU 
Fremme af industrisamarbejde 
Fremme af små og mellemstore virksomheder 
Fokus på beskæftigelsen: Kvalifikationer og uddannelse 
Benchmarking 
5. Konklusion 
Bilag 1: Rådets resolution af 18.11.1991 og opfølgningen heraf 
Bilag 2: Statistiske data 
1. Indledning 
Informations- og kommunikationsteknologisektoren (i det følgende benævnt 
IT/telesektoren) (fig.l) er et afgørende led i den europæiske økonomi. Den udgør: 
• en betydelig og voksende del af erhvervslivet 
• en af nøglerne til den fremtidige konkurrenceevne i alle erhvervsprocesser, produkter 
og tjenesteydelser 
• grundlaget for det fremspirende informationssamfund i det 21. århundrede. 
Det er altafgørende at Europa har en konkurrencedygtig, dynamisk IT/telesektor for at 
• undgå urimelig afhængighed af nøgleteknologier 
• kunne være til stede på det ekspanderende verdensmarked 
• bidrage til jobskabelsen 
• være i spidsen for innovation i fremtiden. 
Europa har ikke råd til at sakke agterud. Der er foruroligende tegn på at: 
• markedet vokser langsomt 
• de europæiske producenters andel af verdensmarkedet er faldende 
• reaktionerne på den markedsmæssige og teknologiske udvikling er utilstrækkelige. 
Der er bydende nødvendigt at alle aktører (erhvervslivet, medlemsstaterne og 
Kommissionen) straks skrider til handling for at øge tempoet i udviklingen og sikre den 
europæiske IT/telesektor en førende position i den markedsmæssige og teknologiske 
udvikling. Mange tiltag er allerede sat i værk, og de må nu gennemføres hurtigt og 
effektivt. Desuden må der planlægges yderligere foranstaltninger. 
Den nederlandske regering og det nyligt afholdte uformelle industri rådsmøde har sat 
gang i debatten. Nærværende meddelelse er Kommissionens indledende bidrag, der har 
til formål at give en ajourført analyse og udpege de vigtigste udfordringer og 
indsatsområder. I løbet af de kommende måneder bør erhvervslivet, medlemsstaterne og 
Kommissionen i fællesskab videreføre arbejdet, dvs. fastlægge prioriteter og 
gennemføre målsætningerne. 
I denne meddelelse defineres IT/telesektoren som bestående af følgende: 
forbrugerelektronik, computer- og kontorudstyr, teleudstyr, komponenter og software 
(som komponent eller produkt, eller som tjenesteydelse forbundet med levering af 
software). Andre brancher som f.eks. radio/tv- og indholdsbranchen, der ofte indgår i 
definitionen af IT/telesektoren, er ikke indbefattet her. 
2. IT/telesektoren: Globale strukturer og europæisk konkurrenceevne 
2.1. Markedsstruktur 
I løbet af de sidste 5-10 år har teknologiske, økonomiske og sociale fremskridt forandret 
sektoren og dens markeder gennemgribende (man omtaler ofte processen som 
"sammensmeltning"). Markedet kan opdeles i tre hovedsegmenter: Infrastruktur-, 
virksomheds- og forbrugermarkedet. De forskellige kendetegn ved disse markeder 
medfører forskellige strukturer og driftsformer i de virksomheder der leverer til 
markederne (se fig. 1), og indbærer forskellige områder af lovgivningsmæssig og 
politisk interesse for de offentlige myndigheder. 
i-b 
infrastrukturmarkedel, der omfatter store systemer med lang produktlivscyklus og 
forholdsvis langsom vækst, påvirkes af downsizing og liberalisering. Selv om de 
traditionelle europæisk kontrollerede leverandører befinder sig i en stærk 
konkurrenceposition på visse områder såsom telekommunikation, er de under et 
voldsomt pres for at tilpasse sig den tiltagende liberalisering af deres sektorer. 
Virksomhedsmarkedet tiltrækker adskillige nye virksomheder, rettet mod 
nichemarkeder, der i mange tilfælde har udviklet sig til meget store markedssegmenter. 
Producenterne er for det meste teknologiorienterede og meget afhængige af risikovillig 
kapital i startfasen. Den amerikanske industri indtager generelt en meget stærk stilling 
på disse markeder. 
Forbrugermarkedet kræver konstant innovation og pålidelige produkter og er præget af 
konstant prisudhuling. Forbrugerprodukter driver i stigende grad teknologiudviklingen i 
IT/telesektoren. Disse kendetegn har drevet virksomhedskoncentrationen op på et punkt, 
hvor verdensmarkedet domineres af nogle få anerkendte mærkenavne, der bygger på 
komplekse dynamiske globale produktionsstrukturer. Japanske, og på det seneste også 
koreanske producenter er fremtrædende, omend europæisk kontrollerede producenter 
fortsat er til stede på markedet i væsentligt omfang. De amerikanske producenter vinder 
frem, efterhånden som pc-relaterede produkter breder sig ud på forbrugermarkederne. 
Den stigende globalisering på disse markeder har presset industrien til at sprede sin 
produktionsaktiviteter i et forsøg på at finde de mest omkostningseffektive strukturer, 
og dette har resulteret i et sandt globalt netværk. Det forhold, at der er forholdsvis få 
handelshindringer, og at markedsefterspørgslen på informations- og kommunikations­
teknologiprodukter er så altomfattende, er selvfølgelig baggrunden for at man har 
kunnet opnå de stordriftsfordele, der driver denne udvikling. I Europa såvel som andre 
steder udføres en stor del af produktionsvirksomheden af transnationale selskaber med 
amerikanskjapansk og koreansk kapitaldeltagelse. 
Beskæftigelsessituationen i IT/telesektoren er resultatet af to modsat rettede tendenser 
(se fig. 2). På den ene side har den store produktivitetsgevinst som følge af forbedrede 
produktionsmetoder og i visse tilfælde udflytninger ført til betydelige nedskæringer i 
arbejdsstyrken i sektorer såsom forbrugerelektronik, computere og terminaler. På den 
anden side har den imponerende vækst inden for software og tjenesteydelser øget 
beskæftigelsen. Nettoresultatet er en balanceret situation med generel moderat vækst på 
lang sigt, der imidlertid har krævet betydelige ændringer i kvalifikationsstrukturerne. I 
løbet af de sidste ti år er jobbene flyttet fra produktion til F&U og salg/markedsføring 
og fra mindre kvalificeret til højere kvalificeret arbejde . 
2.2. Den europæiske IT/telesektors konkurrenceevne 
IT/telesektoren udgør en betydelig og voksende del af den europæiske industri (se fig. 
3.1): 8,3% af omsætningen (i forhold til 4,3% i 1981), 6,5% af beskæftigelsen, 7,8% af 
produktionen, 9,1% af bruttoværditilvæksten (i forhold til 6,1% i 1991). I alle disse 
forhold bidrager IT/telesektoren mere til økonomien end både den kemiske industri og 
1 Employment in the ICT sector - en undersøgelse udført BIPE for Europa-Kommissionen, GD XIII, juli 
1996. 
bilindustrien (se fig. 3.2). IT/telesektorens andel vil stige i fremtiden, efterhånden som 
informationssamfundet i alle dets former trænger frem. Tallene omfatter ikke 
serviceerhvervene inden for informations- og kommunikationsteknologi (herunder 
software), der udviser en kraftig stigning i beskæftigelsen. Markedets vækstrate ligger i 
størrelsesordenen 7% og forventes at fortsætte på dette niveau i de kommende par år (se 
fig. 4). Dette er imponerende i betragtning af, at prisen pr. enhed generelt er faldende -
endda drastisk for visse produkter - og at produkternes ydeevne øges betydeligt for hver 
ny produktgeneration. 
På trods af dette positive overordnede billede er der imidlertid grund til alvorlig 
bekymring. 
Hvor høj vækstraten end synes, er den på alle områder lavere end vækstraten i USA og i 
de nye asiatiske vækstøkonomier. Siden 1990 er Europas andel af verdensmarkedet 
inden for informationsteknologi faldet fra 35% til 28% (se fig. 5). I samme periode er 
det amerikanske informationsteknologimarked vokset fra et lignende udgangspunkt, så 
det i 1996 udgjorde ca. 41% af verdensmarkedet. Udgifter til IT udgør i Europa 4,5% af 
BNP, sammenlignet med 5,7% i USA. IT-udgifterne pr. capita udgør 797 ECU i 
Europa, sammenlignet med 1.285 ECU i USA (se. fig. 6). Inden for EU er der store 
forskelle medlemsstaterne imellem, idet udgifterne generelt ligger lavere i EU's 
randområder og sydlige del. Desuden forværres handelsbalancen i de fleste dele af 
IT/telesektoren med undtagelse af teleudstyr (se fig. 7). Importen er steget med en faktor 
5 siden 1980, til 143 mia. ECU i 1995 og udgør nu ca. 50% af forbruget på visse 
områder (kontorudstyr og computere samt forbrugerelektronik). Dette skal 
sammenlignes med ca. 11% og 17% i henholdsvis den kemiske industri og bilindustrien. 
Succes på IT/telemarkedet afhænger hovedsagelig af en kombination af adgang til 
førsteklasses forskning og risikovillig kapital på de tidlige stadier, samt stærk fokus på 
markedet, når virksomheden først er etableret. Dette gælder typisk for softwarepakker, 
hvor de amerikanske leverandører har skabt sig en ledende position. På dette felt er 
Europas succes begrænset til nicheapplikationer, navnlig i sektorer hvor man har kunnet 
opbygge ekspertise på grundlag af erfaringer fra særligt avancerede brugere, f.eks. inden 
for konstruktionssoftware. 
Inden for halvledere har de europæiske producenter været i stand til gennem 
internationale strategiske alliancer og en betydelige F&U-indsats, især under Jessi- og 
Esprit-programmet, at fastholde konkurrenceevnen. Dette sikrer et europæisk 
produktionsgrundlag, adgang til centrale produktionsteknologier og evne til at levere de 
nødvendige produkter til virksomhederne på efterfølgende trin i produktionskæden. 
Elektronikmontagesektoren, både forbrugerelektronik og computere, er den sektor hvor 
Europa som produktionsområde udviser det største handicap, der især skyldes høje 
lønomkostninger. Dette har medført komplekse kombinationer af udflytning til Asien og 
på det seneste til de central- og østeuropæiske lande, og placering af visse 
fremstillingsfunktioner tæt ved destinationsmarkederne. 
I teleudstyrssektoren, har de store leverandørers globale struktur og en vedholdende 
teknologiudviklingsindsats sikret Europa en førende position, som illustreres ved GSM-
succesen. Men netop den europæiske teleudstyrsindustris betydning viser, hvor vigtigt 
det er at tackle den teknologiske revolution på den rette måde. 
3. De vigtigste udfordringer for den europæiske IT/teiesektor 
Hurtigere udbredelse af ny teknologi: Det europæiske marked halter bagefter andre 
regioners i to henseender. For det første er virksomhedsmarkedet mindre fremsynet. For 
mange virksomheder opfatter investering i informations- og kommunikationsteknologi 
som hovedsagelig et omkostningselement, der må nedbringes når tilliden til markedet 
falder. Informations- og kommunikationsteknologiernes bidrag til at forbedre 
konkurrenceevnen, strømline virksomhedsprocesser og muliggøre innovation 
undervurderes eller ignoreres. For det andet sker udbredelsen af informations- og 
kommunikationsteknologi blandt private langsomt. Med visse undtagelser, især i de 
skandinaviske lande, er antallet at Internet-brugere forholdsvist lavt i Europa (se fig. 8). 
For det tredje er de offentlige administrationer sene til at udnytte informations- og 
kommunikationsteknologi på en innovativ måde. Dette har særlig stor betydning inden 
for undervisning, men også på andre områder, hvor der kan høstes væsentligt udbytte i 
form af øget effektivitet og kvalitet i serviceydelserne. Endelig er det ulige tempo i 
liberaliseringen af telesektoren i Europa nok den vigtigste enkelte hindring. Sådanne 
strukturelle forsinkelser udgør et alvorligt handicap for den europæiske IT/telesektor, 
både set i lyset af udviklingen henimod informationssamfundet og i forbindelse med 
fastlæggelse af strategier for industriens konkurrenceevne. Leverandørerne må sætte 
kraftigere ind på at overbevise markedet om fordelene ved informations- og 
kommunikationsteknologi og fremskynde indførelsen heraf. Et åbent og velfungerende 
indre marked er afgørende for udbredelsen af informations- og kommunikations­
teknologiprodukter og for udviklingen af dermed forbundne tjenesteydelser. Der hersker 
fortsat divergerende standarder og forskrifter, hvilket skaber hindringer for sektorens 
vækst. Disse spørgsmål er behandlet i anden sammenhæng , men det er vigtigt at de 
løses, for at Europas markedspotentiale kan udnyttes fuldt ud. 
Omstruktureringer i industrien: Den europæiske IT-telesektor har været sen til at 
foretage omstruktureringer som svar på de nye udfordringer. Den har ikke holdt trit med 
tendensen til udlicitering, etablering af net af konkurrencedygtige komponent­
leverandører - de tværnationale produktionsnet, der i så høj grad karakteriserer de 
amerikanske og japanske producenter og deres asiatiske forsyningsnet . Sektoren bør 
gribe den chance som økonomierne i de central- og østeuropæiske lande og disses 
integration i EU giver for at omstrukturere, og myndighederne må bidrage til at fremme 
denne proces. Det er af afgørende betydning at virksomhederne indgår i et 
industrisamarbejde på verdensmarkedet, både for at deltage i fastlæggelsen af standarder 
og være til stede på de forskellige markeder og for at sikre sig adgang til 
nøgleteknologier og -komponenter og undgå urimelige afhængighedsforhold. 
Fremme af hurtigtvoksende virksomheder: Det er heller ikke lykkedes Europa at 
fremme den dynamiske fremvækst af nye virksomheder på markedet, der i så høj grad 
kendetegner den amerikanske industri. Vilkårene for små, mellemstore og nystartede 
virksomheder må forbedres, da disse spiller en afgørende rolle for indførelsen af ny 
teknologi, konkurrencemæssige forbedringer i store virksomheder og allervigtigst, for 
jobskabelsen. Omstruktureringer i erhvervslivet medfører uundgåeligt ændringer i 
2 KOM (96) 359 af 24.7.1996: Meddelelse fra Kommissionen om Europas indfaldsvinkel til 
standardisering og det globale informationssamfund. 
3 "Wintelism and the Changing Terms of Global Competition" Professor M. Borrus og professor J. 
Zysman, University of California 1997. 
beskæftigelsessituationen, og disse er lettere at tackle hvis man har en fleksibel, 
veluddannet arbejdsstyrke. Hvis IT/telesektoren i Europa fortsat skal være 
konkurrencedygtig, må erhvervslivet engagere sig i en løbende videreuddannelse af 
arbejdsstyrken. 
Udvidet europæisk ekspertise inden for software: Ligegyldigt hvor meget man 
omstrukturerer, ændrer det ikke på den kendsgerning at Europa er en region med høje 
produktionsomkostninger. Europæisk fremstillede produkter må konkurrere på 
verdensmarkedet på teknisk konstruktion og kvalitet, og i visse tilfælde gør de det med 
stor succes - det gælder f.eks. GSM-mobiltelefoner og digitalt satellit-tv. Den rolle, som 
software spiller, navnlig indkapslet software, med hensyn til at øge konkurrenceevnen 
og skabe værditilvækst er så vigtig at den fortjener særlig omtale. Området software der 
omsættes på markedet, herunder pakkesoftware, specialfremstillet software og 
tjenesteydelser, er forholdsvis veldokumenteret, men dette område udgør kun en brøkdel 
af den samlede aktivitet i sektoren. Enhver lidt større virksomhed udfører selv 
softwareaktiviteter såsom udvikling, tilpasning og vedligeholdelse inden for murene. 
Faktisk ligger mange virksomheders kerneekspertise inden for softwareområdet. En stor 
del af produktet af finansydelser er software. Software udgør allerede en væsentlig del 
af moderne flys værdi, og bidrager med en stigende andel af den funktionalitet, der gør 
adskillige industriprodukter konkurrencedygtige på markedet. Det er på høje tid, at vi 
når til en tilstrækkelig forståelse af, hvordan dette element i den økonomiske aktivitet 
bidrager til konkurrenceevnen, værditilvækst og beskæftigelse. Kun på baggrund af et 
tilstrækkeligt kendskab til strukturerne og økonomien i denne sektor kan der lægges en 
strategi på virksomheds- eller nationalt plan for hvordan man udnytter de fordele 
software frembyder. Det er så meget desto vigtigere, eftersom udviklingen af de utallige 
applikationer til informationssamfundet vil kræve en massiv indsats inden for 
softwareudvikling og indholdsproduktion. Den sproglige opsplitning af 
softwaremarkedet i Europa er en yderligere udfordring, men skaber også en chance for 
særlige europæiske løsninger. Udviklings- og markedsføringsomkostningerne afhænger 
for en stor del af antallet af sprogversioner af produktet, mens det giver en betydelig 
konkurrencefordel først at begive sig ud på et stort sprogmarked. 
Optimering af teknologiudvikling og -formidling: Det er vigtigt at IT/telesektoren 
forbliver i spidsen af den teknologiske udvikling. Ikke blot stiger F&U-omkostningerne 
som følge af produkternes kortere livscyklus, men den interaktive innovationsproces 
kræver desuden at industrien i højere grad tager hensyn til kundernes behov. For at 
IT/telesektoren kan drage udbytte af investeringerne i F&U, bør teknologierne formidles 
så hurtigt og i så vidt omfang som muligt. Denne proces sker ikke automatisk. Der skal 
en betydelig indsats til for at indføre de nye teknologier blandt alle kategorier af 
brugere: industrien, servicesektoren (den offentlige og den private) og private brugere. 
Udnyttelse af potentialet for jobskabelse: Udbredelsen af informations- og 
kommunikationsteknologi vil få gennemgribende følger for både kvantitative og 
kvalitative aspekter af beskæftigelsen. I en ny undersøgelse påpeges tre typer 
virkninger som informations- og kommunikationsteknologi kan have på beskæftigelsen. 
Direkte virkninger i selve IT/telesektoren og dermed forbundne sektorer, indirekte 
virkninger på andre grene af økonomien såsom stigning i produktiviteten og ændringer i 
produktionsstrukturerne, og endelig andre virkninger der skyldes at tjenesteydelserne 
4 IFO Institut fUr Wirkschaftsforschung. MUnchen, 1996. 
bliver lettere at omsætte, og de deraf følgende ændringer i den internationale 
arbejdsdeling. Ifølge samme undersøgelse skønnes de langsigtede virkninger for Europa 
i løbet af de kommende ti år at blive på mellem et tab på tre millioner arbejdspladser (i 
det negative tilfælde) og en gevinst på 6 millioner arbejdspladser (det positive tilfælde 
med hurtig udbredelse af informations- og kommunikationsteknologi). Det står 
imidlertid klart at de direkte virkninger på beskæftigelsen i IT/telesektoren udviser en 
positiv tendens. Erfaringerne fra USA, hvor omstruktureringen af IT/telesektoren 
begyndte tidligere, viser at der blev skabt over 150.000 arbejdspladser mellem 1988 og 
1995 i pc-sektoren alene (f.eks. voksede et amerikansk selskab, der startede i 1985, til 
en omsætning på næsten 6 mia. $ og 15.000 ansatte i 1995). EU må bidrage til vækst i 
sådanne virksomheder, der finansieres via dynamiske fælleseuropæiske sekundære 
kapitalmarkeder. IT-virksomhederne i Europa vil skabe fremtidens højkvalitetsjob. 
4. Prioriteringsområder for politiske initiativer 
Resultaterne af brede høringer i erhvervslivet og medlemsstaterne samt anbefalinger fra 
forskellige rådgivende instanser og undersøgelser er bemærkelsesværdigt 
overensstemmende. De falder i to kategorier. Den første omfatter anbefalinger, som 
f.eks. liberalisering af markedet for telekommunikation, der allerede er ved at blive ført 
ud i livet, eller som er under overvejelse i Kommissionen og hos de nationale 
administrationer. De opsummeres i det følgende for at understrege hvor vigtigt det er for 
industriens konkurrenceevne, at der gennemføres en række centrale politikker. Den 
anden kategori af anbefalinger er spørgsmål der vedrører IT/telesektoren mere specifikt, 
eller som fremover må prioriteres højt. De gennemgås i anden del af dette afsnit. 
4.1. Politiske initiativer der allerede er igangsat 
I november 1996 vedtog Kommissionen en samlet handlingsplan for 
informationssamfundet5, der har bidraget til en finjustering af Kommissionens 
prioriteter. Handlingsplanen understreger behovet for hurtige fremskridt og aktualiserer 
EU's politiske engagement i en effektiv gennemførelse af alle aspekter af 
informationssamfundet. Prioriteterne er følgende: 
• Effektiv gennemførelse af liberaliseringen af telekommunikationsmarkedet i alle 
medlemsstater inden 1. januar 1998. Kommissionen er fast besluttet på at sikre, at de 
forpligtelser der er indgået, også overholdes, og vil følge den lovgivningsmæssige 
udvikling i medlemsstaterne nøje. 
• Elektronisk handel er det første praktiske udslag af informationssamfundet - det 
første "massive fremtidige anvendelsesområde". I meddelelsen "Servicesektoren i 
arbejde"6 annonceredes et europæisk initiativ inden for elektronisk handel. For at 
iværksætte dette initiativ har Kommissionen vedtaget en rammemeddelelse til Rådet, 
der opstiller hovedprioriteterne på området. 
5 KOM (96) 607 af 27.11.1996: Meddelelse fra Kommissionen om "Europa i spidsen for det globale 
informationssamfund: Rullende handlingsplan". 
6 CSE(96) 6 af 27. 11 1996 - "Servicesektoren i arbejde", meddelelse til Det Europæiske Råd. 
6 
Styrkelse og accept af internationalt aftalte principper og regler vedrørende 
konkurrence, intellektuel ejendomsret, privatlivets fred, personlige rettigheder, 
informationssikkerhed, interoperabilitet og standarder. 
For at tilskynde det europæiske erhvervsliv og samfundet som helhed til i højere grad 
af bruge informations- og kommunikationsteknologi må der iværksættes 
foranstaltninger til fremme af ny teknologi samt bevidstgørelsestiltag, mens 
eksisterende foranstaltninger må udvides. 
Satellitbaserede bredbåndskommunikationssystemer. Kommissionens handlingsplan 
beskriver, hvilke lovgivningmæssige justeringer og F&U-tiltag der er nødvendige for 
at sikre en betydelig europæisk tilstedeværelse på internationalt plan. 
I transportsektoren dukker der nye applikationer frem inden for transeuropæiske net 
(TEN), nye lufttrafikstyringssystemer og adskillige forbrugerapplikationer, hvilket 
åbner mulighed for voksende markeder for den europæiske IT/telesektor. 
Handlingsplaner for intelligente transportsystemer (ITS) og for lokaliserings- og 
navigationssystemer (GNSS) er under udarbejdelse. 
Rammeprogrammet for F&U spiller en særlig rolle i at sikre, at de betydelige 
investeringer i F&U der er nødvendige for at fastholde konkurrenceevnen, udnyttes 
bedst muligt i EU. Det femte rammeprogram, der skal gælde fra 1998, vil især 
fokusere på inddragelse af brugerne i F&U-aktiviteterne - et aspekt der er afgørende 
for at sikre at foranstaltningerne opfylder reelle behov på markedet. Parallelt hermed 
vil støtten til udvikling af nøgleteknologier blive integreret i ét program, der opdeles i 
fire områder: Tjenester for borgerne, elektronisk handel, multimediernes indhold og 
nøgleteknologier. Der lægges også vægt på øget fleksibilitet og evne til at reagere på 
behovene. 
Almen og faglig uddannelse er af afgørende betydning for at give arbejdsstyrken de 
nødvendige færdigheder og tilstrækkelig fleksibilitet til at kunne anvende de nye 
teknologier. Uddannelsesinfrastrukturerne må forbedres ved at skoler og 
kulturinstitutioner udstyres med informations- og kommunikationsteknologi og 
netadgang (navnlig Internet). Dette bør ledsages af forbedret uddannelse af lærerne i 
brugen af informations- og kommunikationsteknologiapplikationer. I samarbejde 
med medlemsstaterne vil Kommissionen stimulere tiltag på nationalt plan, der går ud 
på at tilbyde de europæiske borgere uddannelse der er relevant for 
informationssamfundet. Handlingsplanen "At lære i informationssamfundet", der 
blev godkendt af Kommissionen i december 1996, tager sigte på at samle de vigtigste 
aktører på området med henblik på at skabe en bedre formidling af de færdigheder 
der bliver brug for i fremtiden. Handlingsplanen gennemføres parallelt med det 
arbejde der udføres af taskforcen for undervisningsmultimedier, f.eks. indkaldes 
forslag i fællesskab mellem forskellige tjenestegrene i Kommissionen, og dermed 
lettes adgangen til EU-støtte på dette område. 
Det sproglige aspekt, der spiller en særlig rolle på softwareområdet i Europa, 
behandles i programmerne for informationssamfundet og sprogteknologi . 
7 KOM (96) 456 af 2.10.1996 - Flerårigt program for sproglig mangfoldighed i informationssamfundet, 
vedtaget af Rådet den 8.10.1996. 
,J yt- «ïia&d'iSoiilifiaiïer 
Tiltag inden for disse områder bør tage sigte på dels at forbedre forholdene på 
udbudssiden, f.eks. gennem benchmarking og uddannelse, og dels at åbne op for 
efterspørgselssiden, f.eks. gennem øget markedsadgang og teknologifremmende 
foranstaltninger. 
Forbedring af de globale konkurrencevilkår: Indgåelsen af en aftale om 
informationsteknologi på WTO-konferencen i Singapore i december 1996 og af WTO-
aftalen om telekommunikation i februar i år er meget vigtige skridt i denne retning. 
Afskaffelsen af afgifter på alle IT-produkter inden år 2000 fremskynder den proces der 
blev indledt ved den sidste GATT-forhandlingsrunde. Dette vil bidrage til at nedbringe 
produktionsomkostningerne for informations- og kommunikationsteknologiudstyr i 
Europa og give de europæiske producenter bedre muligheder for at eksportere til 
tredjelandes markeder. Aftalen om informationsteknologi må gennemføres med det 
samme, og samtidig må revisionsproceduren sættes i gang med henblik på at udvide 
aftalens produktdækning. Der bør også tages skridt til at udvide aftalen til at omfatte de 
WTO-medlemslande (især i Sydamerika), der foreløbig ikke deltager, og der bør stilles 
krav til medlemskandidatlandene (navnlig Kina og Rusland) om at de deltager i aftalen. 
Med ophævelsen af afgifter som følge af informationsteknologiaftalen vil 
opmærksomheden blive rettet mod eliminering af ikke-afgiftsrelaterede barrierer hos 
vores vigtigste handelspartnere. Dette vil hovedsagelig ske gennem aftaler om gensidig 
anerkendelse og udvidet harmonisering af standarder og procedurer for 
overensstemmelsesvurdering. Hovedprioriteten bliver at bygge videre på den 
transatlantiske dialog inden for erhvervslivet og indgå en aftale om gensidig 
anerkendelse med USA, idet navnlig mulighederne for at udvide princippet om 
overensstemmelseserklæringer fra fabrikanter må udforskes. Parallelt hermed vil der 
blive planlagt aktiviteter som led i de transatlantiske initiativer for små virksomheder 
(TASBI). Disse og andre handelspolitiske instrumenter bør anvendes i sammenhæng, så 
man sikrer at det europæiske erhvervsliv har optimale vilkår, både inden for EU og på 
verdensmarkedet. 
Teknologifremmende foranstaltninger og bevidstgørelsestiltag: De offentlige 
administrationer kan og bør gøre mere for at fremme indførelsen af informations- og 
kommunikationsteknologi, både internt og i befolkningen som helhed. For det første må 
undervisningsmyndighederne sørge for, at skolerne bliver bedre udstyret med 
informations- og kommunikationsteknologi, for at bane vej for informationssamfundet. 
Desuden må de reagere på befolkningens krav om en bedre og mere 
omkostningseffektiv service. Også i bredeste forstand vil det gavne nationale og lokale 
politikker på mange områder, hvis man hurtigere og i højere grad anvender 
informations- og kommunikationsteknologi på en nyskabende måde. Fig. 6 viser den 
relative mangel på investeringer i IT i de sydlige og perifere medlemsstater - dette på 
trods af at IT er et effektivt redskab til at fremme samhørighed, i og med at teknologien 
kan bruges til at sammenkæde regioner og nedbryde barrierer. En række medlemsstater 
er nu i færd med at skabe innovative skattepolitiske og andre incitamenter til at 
fremskynde indførelsen af informations- og kommunikationsteknologi i hjem, skoler og 
virksomheder. Sådanne ordninger er vejen frem og bør udbredes og udvides overalt i 
EU. 
Etablering af nye markeder gennem standardisering: Fastlæggelse og brug af 
standarder er blevet en af de vigtigste strategiske løftestænger, som erhvervslivet 
udnytter til at skabe nye markeder. Forbrugermarkedet især er afhængigt af at der skabes 
8 
tillid til produkterne hos forbrugerne, og derfor er det vigtigt at etablere et samarbejde 
mellem leverandørerne om at fremme globale standarder. For at få udbytte af et sådant 
samarbejde må producenterne lægge bidrag på bordet, i form af teknologier, standarder 
og markeder, og være aktive i den internationale standardiseringsproces, så de ikke 
sakker agterud teknologisk og kommercielt. Der må også tages fat på den 
lovgivningsmæssige side af standardiseringen, hvor procedurerne (f.eks. 
overensstemmelseserklæringer fra fabrikanter) må forenkles og gennemføres hurtigere 
for at undgå hindringer for markedsføringen af nye produkter. Standarder for 
informations- og kommunikationsteknologi er generelt af global karakter, men ofte vil 
forskellige standarder, der bygger på særlige regionale træk, konkurrere om 
anerkendelse på markedet. De europæiske virksomheder bør derfor ikke blot deltage i 
standardisering af tekniske specifikationer via internationale konsortier, men bør også, 
hvor det er muligt, benytte sig af europæiske platforme. Europa-Kommissionen støtter 
etableringen af en fleksibel og åben workshop-struktur, der gør det muligt for 
europæiske virksomheder at deltage i den internationale standardiseringsproces inden 
for informations- og kommunikationsteknologi. På grundlag af særlige europæiske 
karakteristika bør der således udvikles internationalt anerkendte standarder. Dette 
kræver strategiske aftaler mellem hovedaktørerne om de centrale brugerkrav8. For at 
omdanne brugerkrav til tekniske specifikationer må erhvervslivet i nært samarbejde med 
de europæiske standardiseringsorganisationer udvikle pragmatiske og fleksible 
leveringsmekanismer. Kommissionen støtter etablering af fleksible 
standardiseringsprocedurer, styret af erhvervslivet, med henblik på at fastlægge tekniske 
specifikationer til brug for de europæiske virksomheder, parallelt med vedtagelsen af 
formelle europæiske standarder. For at sikre sammenhæng og optimal udnyttelse af de 
europæiske standardiseringsressourcer, bør der hurtigst muligt etableres 
"etstedsbehandling" i de europæiske standardiseringsorganisationers fælles regi. 
Udnyttelse af potentialet i en udvidelse af EU: Med en udvidelse af EU far 
IT/telesektoren i Europa adgang til et større og stadigt voksende indre marked, øgede 
stordriftsfordele samt nye muligheder for at omplacere omkostningsfølsomme 
aktiviteter. Den europæiske IT/telesektor har her chancen for at omlægge 
produktionsstrukturerne, så de kommer til at ligne de amerikanske og asiatiske 
producenters, og dermed skærpe konkurrenceevnen på verdensplan. Store del af 
erhvervslivet er i gang med at etablere forskellige former for samarbejde i disse lande, 
der også kan tilbyde kvalificeret arbejdskraft og gunstige produktionsvilkår. De 
europæiske producenter flytter deres aktiviteter tilbage fra Fjernøsten for at udnytte 
disse ofte bedre vilkår, hvorved fabrikkerne i Fjernøsten kan koncentrere sig om de 
voksende og stadigt mere åbne lokale markeder. Der vil blive lagt særlig vægt på at lette 
samarbejdet mellem virksomheder i EU og de central- og østeuropæiske lande. Et 
sådant samarbejde er allerede i gang i forbrugerelektronikindustrien. Kommissionen 
støtter dette initiativ og vil gøre sit til, at det udvides til at omfatte andre dele af 
IT/telesektoren. Blandt de tiltag der er foreslået af erhvervslivet er benchmarking af 
leverandører, leverandørkonferencer, uddannelse inden for virksomheden og workshops 
om kvalitet. Kommissionen støtter etablering og styrkelse af aktiv 
erhvervsrepræsentation i de central- og østeuropæiske lande. Strategien for udviklingen 
forud for tiltrædelsen går ud på at opbygge et solidt grundlag for at skabe lige og 
retfærdige konkurrencevilkår, der vil gavne det europæiske erhvervsliv. 
8 Et eksempel på en sådan aftale er aftalememorandummet om adgang til elektronisk handel for små og 
mellemstore virksomheder i Europa. 
Fremme af industrisamarbejde: Adskillige andre vigtige industrisamarbejdsinitiativer 
er på vej, navnlig i det tidligere Sovjetunionen, Middelhavsområdet, Sydamerika og 
Asien. Der foreligger også forslag om en række eksportfremmeaktiviteter. På 
IT/teleområdet må der gøres en øget indsats for at øge virksomhedernes, især små og 
mellemstore virksomheders, opmærksomhed om hvilke muligheder der er, og for at 
bistå dem med at prioritere mulighederne på baggrund af deres egen situation. Desuden 
vil industri samarbejdsaktiviteter på tværs af grænserne kunne have stor gavn af en bedre 
koordinering med de eksisterende programmer i medlemsstaterne. 
Fremme af små og mellemstore virksomheder9: Små og mellemstore virksomheder er 
af afgørende betydning rolle for jobskabelsen og udgør et centralt led i IT/telesektoren 
(især på software- og multimedieindholdsområdet), fordi de ofte spiller en førende rolle 
i udviklingen af ny teknologi og innovative produkter. Den europæiske industri er langt 
bagud i forhold til USA med hensyn til nystartede høj teknologivirksomheder inden for 
IT. Det er et alvorligt handicap, som det fremgår af den kendsgerning at mange af de 
IT/televirksomheder der er førende i dag, var små og mellemstore virksomheder i USA 
for mindre end 20 år siden. Det er derfor af største betydning at der igangsættes politiske 
initiativer med det formål at skabe gunstige vilkår for opstart og finansiering af nye 
innovative virksomheder. Sådanne initiativer bør navnlig lægge vægt på at lette 
adgangen til risikovillig kapital, og der bør samarbejdes med finansielle institutioner 
med henblik på at oprette mekanismer som f.eks. teknologivurdering. Der bør også 
fortsat sættes ind på at reducere den administrative byrde, der ofte fungerer som en 
bremse. Man bør overveje at gennemføre en benchmarkinganalyse af vilkårene for 
etablering af nye virksomheder, hvor man sammenligner forholdene i Europa og i andre 
egne af verden, navnlig USA (Silicon Valley). Disse problemer har længe fremstået 
tydeligt, men situationen er fortsat kritisk. Der er et presserende behov for at 
Kommissionen og medlemsstaterne iværksætter hurtige og effektive foranstaltninger. 
Kommissionen har også til hensigt at bruge G7-projektet om små og mellemstore 
virksomheders adgang til verdensmarkedet som grundlag for at støtte udveksling af 
erfaringer på globalt plan og andre former for samarbejde. 
Fokus på beskæftigelsen: Kvalifikationer og uddannelse: Som allerede nævnt må 
den europæiske IT/telesektor hele tiden foretage omstruktureringer for at forblive 
konkurrencedygtig. Der må ske en stadig forbedring af produkter og processer for at 
skabe større værditilvækst, og mindre rentable, omkostningsfølsomme aktiviteter må 
flyttes ud. Udvidelse af kvalifikationerne er kernen i denne proces, og dette mål vil 
kunne opfyldes betydeligt nemmere, hvis der skabes en ordning for "kvalifikations-
standarder". Ved at fastlægge kvalifikationsprofiler for de centrale erhvervsaktiviteter, 
gældende for hele sektoren, vil man fa skabt et referencegrundlag for hvordan man 
opbygger en kompetent arbejdsstyrke, opnår bedre præstationer og tilrettelægger 
uddannelsesprogrammer. Sådanne standarder vil også få arbejdsmarkedet til at fungere 
bedre, eftersom man vil have et klart udgangspunkt for at sammenholde arbejdsgivernes 
behov med de kvalifikationer der tilbydes. Desuden udgør standarder et praktisk 
grundlag for et bedre samarbejde mellem erhvervsliv, skoler og andre 
uddannelsesinstitutioner, og et sæt kriterier, der kan være en hjælp for 
9 De særlige kendetegn ved små og mellemstore virksomheder er behandlet i handlingsplanen for 
innovation i Europa, der blev vedtaget af Kommissionen den 20.11.1996 - KOM (96) 589. 
10 Dette projekt blev lanceret på G7-ministerkonferencen i Bruxelles i februar 1995. 
10 
uddannelsesmyndighederne i medlemsstaterne, når de skal tilpasse læseplanerne til det 
21. århundredes digitale økonomi. 
Benchmarking: Europa-Kommissionen anser benchmarking for at være et effektivt 
redskab til at forbedre konkurrenceevnen og har til hensigt at fremme brugen heraf i 
virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder. IT/telesektoren er i kraft af 
sin økonomiske betydning og globale karakter blandt de første der udpeges som 
genstand for benchmarking, og den nederlandske regering har ladet gennemføre en 
sådan undersøgelse af sektoren. Kommissionen ønsker at fremme benchmarking både 
på sektorplan og på overordnet plan. Hele den europæiske økonomi vil have gavn af 
forbedringer i IT/telesektoren. Systematiske undersøgelser af erhvervslivets resultater, 
påpegelse af relative svagheder og korrigerende foranstaltninger bidrager til fremskridt. 
Kommissionen vil undersøge sine nuværende informationskilder for at afgøre om de er 
tilstrækkelige til at levere passende benchmarkindikatorer, og om nødvendigt vil 
kilderne blive erstattet og suppleret. Endvidere vil Kommissionen arbejde nært sammen 
med erhvervslivet om at udpege de afgørende rammevilkår for sektoren og fastlægge 
optimal praksis. Blandt de områder der fortjener særlig opmærksomhed, er som allerede 
nævnt små og mellemstore virksomheder og indkapslet software. 
Konklusion 
I denne meddelelse udpeges en række centrale indsatsområder. Jo længere man venter 
med effektive tiltag på disse områder, desto sværere bliver det for den europæiske 
IT/telesektor at indtage en førende stilling. En altafgørende foranstaltning er 
liberaliseringen af telesektoren, men det er også nødvendigt med andre tiltag, som 
beskrevet ovenfor. 
Kommissionen har til hensigt at følge op på denne meddelelse ved i samarbejde med 
medlemsstaterne og erhvervslivet at tilrettelægge specifikke foranstaltninger inden for 
de nævnte indsatsområder, fastlægge et arbejdsprogram for alle berørte parters 
(Kommissionen, medlemsstaterne og erhvervslivet) gennemførelse af foranstaltningerne 
samt skabe en mekanisme for regelmæssig vurdering af resultaterne. 
11 
Bilag i 
Rådets resolution af 18.11.1991 og opfølgningen herpå 
Siden Rådet vedtog sin resolution i 1991 har EU med lanceringen af det fjerde ramme­
program for F&U med succes rettet opmærksomheden mod erhvervslivets F&U-behov 
inden for informations- og kommunikationsteknologi. Brugernes og markedets behov 
har været rettesnor for de relevante F&U-programmer (Esprit, ACTS og telematik­
programmet), og de teknologier der er udviklet som resultat heraf, har en direkte 
virkning på markedet. 
Optimal udnyttelse af resultater og aktivt internationalt samarbejde har været to centrale 
elementer i programaktiviteterne. Opmærksomheden har været koncentreret om små og 
mellemstore virksomheder. Synergien med Eureka-programmet er blevet styrket. 
Som det fremgik af resolutionen fra 1991 er multilaterale aftaler det grundlag hvorpå 
adgangen til markeder bør baseres. Denne strategi er blevet fulgt i GATT, hvor der blev 
opnået betydelige afgiftsreduktioner ved forhandlingerne under Uruguay-runden. Disse 
resultater blev efterfulgt af informationsteknologiaftalen (ITA), der vil føre til at 
afgifterne på de fleste IT-produkter afskaffes inden år 2000. Tilsvarende betydning har 
indgåelsen af WTO-aftalen i februar 1997 om åbning af markederne for teletjenester 
verden over. 
Den multilaterale fremgangsmåde udelukker ikke bilaterale tiltag, hvor det er 
hensigtsmæssigt. Der har jævnligt været taget kontakt til USA og Japan for at protestere 
mod bilaterale aftaler der diskriminerer mod EU (f.eks. den amerikansk-japanske aftale 
om halvledere). 
Der er oprettet et centralt informationscenter, der indsamler oplysninger og analyser 
vedrørende markedsadgang og praksis på konkurrenceområdet i de vigtigste 
industrilande. Der er udsendt en rapport om konkurrencehæmmende praksis, 
konkurrenceforvridning i forbindelse med offentlige indkøb samt statsstøtte, herunder 
eksempler på diskriminerende praksis og strukturelle hindringer. 
Der er endvidere truffet en række initiativer til industrisamarbejde. Et vigtigt eksempel 
er komponentindustriens leverancer til forbrugerelektronikproducenterne, hvis 
produktionspraksis er blevet sammenlignet med tilsvarende japanske virksomheders. 
Dette er sket som led i et samarbejdsprojekt om benchmarking, der er iværksat af den 
europæiske og den japanske forbrugerelektronikindustri i fællesskab og med støtte fra 
Kommissionen og MITI. Projektet har resulteret i mange nyttige forslag og har bidraget 
til at leverandører og brugere forstår hinandens behov bedre. Dette har igen ført til 
forbedrede resultater og øget aktivitet. Programmet er nu ved at vende 
opmærksomheden mod landene i Central- og Østeuropa. 
" Rådets resolution af 18. november 1991 om elektronik-, edb- og kommunikationsteknologi, EFT C 325 
af 14.12.199, s. 2. 
12 Fremlagt for højtstående repræsentanter for medlemsstaternes erhvervsministerier den 1. marts 1994. 
12 
Figur 1: Strukturefie terideriser i iT/telesektoren 
ri 
Tjeneste­
ydelser 
(informations- \ 
samfundet) N underholdning ; 
i 
Markedet Markeder 
-n 
c 
\Aj 
Figur 2 
Beskæftigelsen i IT/telesektoren i EU 
(i tusinder) 
Computere 
Komponenter 
Forbrugerelektronik 
Teleudstyr 
Software og tjenester 
lait 1980 
242 
258 
230 
493 
270 
1493 1990 
284 
243 
181 
392 
612 
1712 1994 
175 
224 
110 
361 
732 
1602 
Kilde: BIPE 
M 
Figure 3.1 
IT/telesektorens andel af den samlede industri (EU-12) 
(1981-1990-1995) 
Antal Omsætning Samlede Produktion Bruttoværdi- Eksport 
beskæftigede investeringer ekskl. moms i tilvækst i 
1990-prlser 1990-
faktorprlser Import 
Figur 3.2 
EU-12: Sammenligning på grundlag af hovedindikatorer i 1995 (andel 
af den samlede industri) 
w 3 •o 
"O 
værdi­
tilvækst i 
890-priser IT/te!e 
pæn 
indikatorer 
IT/telemarkedets vækst, årl. %-stign.,1996-98 
IT/telemarkedet i alt 
Teletjenester 
Teleudstyr 
Tjenester 
Softwareprodukter 
Datakom. -hardware 
Kontorudstyr ^1 0.60 
Computerhardware 
IT/telemarkedet i Vesteuropa, 1996, mia. ECU4 Figur 4.1 
9.50 
Figur 4.2 
1996 
Værdi %af 
IT/tele 
IT i alt 148 47.1 
Computere og datakom.hardware 58 18.4 
Kontorudstyr 2.5 
Software 31 9.9 
Tjenesteydelser 37 11.6 
Hardware: Vedligehold, og service 15 4.7 
Telekommunikation i alt 167 52.9 
Teleudstyr 29 9.1 
Teletjenester 138 43.8 
IT/telekommunikation i alt 315 100 
NB: *Vesteuropa omfatter de 15 EU-lande og 2 ikke-EU-lande (Schweiz og Norge) 
** Bemærk at alle tal er afrundet til nærmeste hele milliard ECU i faste 1996-kurser. 
Derfor kan der opstå uoverensstemmelser i udregningen af sum og procenttal. 
Kilde: EITO 97 
Figur 4.3 
IT/telemarkedet i Vesteuropa - Produktandele, 1996 
Samlet værdi = 
315 mia. 
ECU 
Teletjenester 
43% 
Teleudstyr 
9% Kontorudstyr 3% 
Hardware­
vedligeholdelse 
og service 
5% 
KU«: EITO 97 
(Q> 
Figur 5.1 
Verdensmarkedet for IT fordelt på regioner. 
Opgjort i procent af markedsværdien 
1995-1997 (mia. ECU) 
1996 
Værdi 1995 
% 1996 
% 1997 
% 
Europa* 154 29.4 28.3 27.5 
USA 225 41 41.4 41.8 
Japan 92 16.9 16.8 16.6 
4 Tigre* 16 2.7 2.9 
Øvrige* 57 10 10.5 11.1 
lait 544 100 100 100 
NB: * Omfatter både Vest- og Østeuropa 
** De 4 Tigre = Hong Kong, Sydkorea, Singapore, Taiwan 
*** Øvrige = Resten af verden 
Kilde: EITO 97 
Figur 5.2 
Verdensmarkedet for IT fordelt på regioner, 1996 
Samlet værdi = 
544 mia. 
ECU 
De 4 Tigre 
3% Øvrige 
verden 17% 
/? 
Figur 6 
IT i forhold til BNP og IT pr. capita i Vesteuropa, USA og Japan. 1995 
Japan 
USA 
Schweiz 
Sverige 
Portugal 
Norge 
Nederlandene 
Irland 
Grækenland 
Finland 
Danmark 
Belgien/L uxemb. 
Østrig 
Spanien 
Italien 
UK 
Frankrig 
Tyskland 
EU 
Vesteuropa IT/BNP i % 
•HH 2.4 
3.67 
2.86 
2.9 
2.5 
• 2.71 
1.63 
0.62 
2.31 
2.76 
2.25 
2.55 
2.05 
2.07 
2.01 
2.04 
1 IT pr. capita i ECU 
•I^^H^Hm 672 
763 
942 
88 630 
I 648 
521 
217 
50 
426 
698 
453 
396 
370 
| 417 
IB 460 
365 
l ••- l l l i 
200 400 600 800 1000 
Kilde: EITO 97 
Figur 7 
EU-12: Handelsbalancen i IT/telesektoren, den kemiske industri 
og bilindustrien 
Bilindustrien 
IT/telesektoren 
Forbrugerelektron. 
Teleudstyr 
Kontormaskiner/-
computere 
Den kemiske 
industri H1995 
• 1990 
• 1985 
• 1980 
-30000 -20000 -10000 0 10000 20000 30000 
Mio. ECU 
te 
> 
3 O 
< 
» 
i* 
•o 
3 
i a 
(O 
13 
<0 
«o 
ca 
c 
00 
-s 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 152 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 16 08 
Katalognummer : CB-CO-97-157-DA-C 
ISBN 92-78-18701-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
oft