[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 11.1.2006

SEK(2006) 22 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2005-2010

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Baggrund

Stabilitets- og vækstpagten, som trådte i kraft den 1. juli 1998, bygger på målsætningen om sunde statsfinanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk bæredygtig vækst, der fører til jobskabelse. I 2005 blev pagten ændret for første gang. Ved reformen blev det anerkendt, at pagten er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men man søgte at styrke dens effektivitet og økonomiske fundament samt at sikre holdbarhed i de offentlige finanser på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som er en del af pagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer af dem (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (årlige) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den, forelægger (årlige) konvergensprogrammer) for Rådet og Kommissionen. Danmarks første konvergensprogram blev forelagt i oktober 1998. I henhold til forordningen afgav Rådet udtalelse om det den 1. december 1998 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. Efter samme procedure vurderes de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer af Kommissionen og undersøges af det ovenfor nævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.

I programmerne skal medlemsstaterne angive deres mellemfristede målsætning for budgetstillingen og redegøre for de økonomisk-politiske foranstaltninger, de træffer for at opnå og fastholde den, herunder de tilgrundliggende økonomiske antagelser. Efter reformen af pagten bør den mellemfristede målsætning differentieres for de enkelte medlemsstater i lyset af den økonomiske og budgetmæssige diversitet i EU, herunder under hensyntagen til den finanspolitiske risiko for holdbarheden i de offentlige finanser. Andre elementer i reformen er, at tilgangen til finanspolitikken bør være mere symmetrisk under konjunkturforløbet ved hjælp af øget budgetdisciplin i økonomisk gode tider, og at der bør tages hensyn til ”større strukturreformer” med en kontrollerbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt med henblik på en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede målsætning eller kursen for tilpasning af den.

Under hensyntagen til Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005, adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi og de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer, for perioden 2005-2008, har Kommissionen foretaget en gennemgang af den nyligt forelagte opdatering af Danmarks konvergensprogram og har på grundlag af følgende vurdering vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse om det.

Vurdering

1. 2005-opdateringen af det danske konvergensprogram, der dækker perioden frem til 2010, blev forelagt for Kommissionen den 30. november 2005. Programmet er baseret på finansloven for 2006, der blev vedtaget af Folketinget den 14. december. Programmet følger i store træk modelstrukturen for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er fastsat i den nye adfærdskodeks. Programmet har huller i de obligatoriske og valgfrie data, der foreskrives i den nye adfærdskodeks (især mangler forventet BNP-vækst for verden og EU for visse år). Det danske program fastsætter ikke eksplicit en mellemfristet budgetmålsætning, som det kræves i adfærdskodeksen.

2. Igennem de seneste ti år har BNP-væksten i gennemsnit ligget på ca. 2 %, mens inflationen i det store og hele har fulgt inflationen i euroområdet. Beskæftigelsesvæksten er øget i de senere år, og ledigheden ligger tæt på det laveste niveau i de seneste ti år. Der ventes en real BNP-vækst på 2,4 % i 2005 og 2006, idet den indenlandske efterspørgsel, navnlig det private forbrug, ventes at fortsætte med at stige kraftigt. I 2007-2008 ligger den forventede BNP-vækst, som en teknisk antagelse, markant lavere efterfulgt af en vækst på omkring 2 % på årsbasis i resten af programperioden. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for opdateringen, ligger stort set på linje med Kommissionens tjenestegrenes vurdering i prognosen fra efteråret 2005 for perioden frem til 2006 og afspejler i det store og hele forsigtige antagelser. Især for årene 2007 og 2008 ligger vækstprognosen på den forsigtige side med vækstantagelser, der er lavere end Kommissionens tjenestegrenes prognoser for den potentielle vækst. Opdateringen forventer, at inflationspresset vil forblive forholdsvis moderat, hvilket forekommer realistisk.

3. Siden starten på ERM II-mekanismen den 1. januar 1999 har der ikke været spændinger, der har påvirket kronens valutakurs. Kronekursens afvigelser fra centralkursen har været langt mindre end den officielle udsvingsmargen, og spændet mellem den korte rente i henholdsvis Danmark og euroområdet er forblevet lille. Dette afspejler den tillid, der omgærder fastkursordningen. Den makroøkonomiske politik fortsætter med at sikre lave afkast af lange obligationer. Spændet i afkastet mellem lange statsobligationer i Danmark og euroområdet er faldet til næsten nul basispoint, og til tider har det været let negativt.

4. Den 17. februar 2005 tilsluttede Rådet sig i sin udtalelse den budgetstrategi, der blev forelagt i 2004-opdateringen af Danmarks konvergensprogram. Hvad angår budgetgennemførelsen for 2005, fastsatte 2004-opdateringen et mål om et overskud på statsfinanserne på 2,2 % af BNP, men den her foreliggende opdatering forventer et overskud på 3,6 % for den tilsvarende BNP-vækstudsigt. Samlet set har indtægterne været større end forventet, herunder indtægter fra pensionsafkastskatten og olie- og gasudvindingen, mens udgifterne har udviklet sig på kontrolleret vis.

5. Den mellemfristede budgetstrategi sigter mod at fastholde et stort overskud på den primære saldo i hele programperioden med henblik på at sikre et hastigt fald i gældskvoten. Strategien bygger på udgiftstilbageholdenhed med det sigte at holde den årlige stigning i det reale offentlige forbrug på 0,5 %, fastholdelse af skattestoppet og krav om budgetligevægt hos de lokale myndigheder. Denne opdatering forventer, at overskuddet på statsfinanserne vil falde fra et maksimum på 3,6 % af BNP i 2005 (drevet af exceptionelle faktorer som indtægter fra pensionsafkastskatten og olie- og gasrelaterede aktiviteter) til lige over 3 % i både 2006 og 2007 for derefter at falde en smule til 2,9 % af BNP ved udgangen af programperioden. Tidsprofilen for overskuddet på den primære saldo er tilsvarende med et fald på 2 procentpoint af BNP igennem programperioden (1 procentpoint, hvis det ekstraordinært store overskud i 2005 lades ude af betragtning). Både udgifts- og indtægtskvoten udviser en jævnt faldende tendens i fremskrivningsperioden. Dette afspejler et fald i skatteprovenuet (til dels på grund af skattestoppet), udgiftsbegrænsninger baseret på at holde den reale vækst i det offentlige forbrug på 0,5 % årligt og en nedbringelse af rentebyrden. Sammenlignet med det foregående program sikrer det nye opdaterede program bedre resultater i den planlagte kurs i den offentlige saldo set i forhold til et stort set uændret scenario. Danmark gør brug af overgangsperioden for gennemførelse af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificering af fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle; den anslåede virkning af at gennemføre beslutningen er at nedbringe den offentlige saldo med ca. 1 % af BNP på årsbasis.

6. Beregninger fra Kommissionens tjenestegrene på basis af programmet efter den i fællesskab aftalte metode viser, at det strukturelle overskud (dvs. det konjunkturkorrigerede overskud uden engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger) falder fra sit toppunkt på 3½ % af BNP i 2005 til omkring 2¾ % af BNP i 2006 for igen at stige til 3¼ % af BNP derefter. Nedgangen i den strukturelle stilling mellem 2005 og 2006, hvor outputgabet forbedres fra let negativt i 2005 til marginalt positivt i 2006, afspejler i vid udstrækning det ekstraordinært høje provenu i 2005 efterfulgt af en forventet normalisering af provenuet i 2006.

7. Programmet fastsætter et mål for den strukturelle saldo (under hensyntagen til brugen af overgangsperioden i ovennævnte Eurostat-beslutning) på mellem 1½ % og 2½ % af BNP igennem programperioden. Med henblik på denne vurdering anses den for at være programmets mellemfristede målsætning.

8. Eftersom programmets mellemfristede budgetmålsætning er strengere end minimumsbenchmark (anslået til et underskud på ca. ½ % af BNP), skulle den, hvis den efterleves, opfylde målet om at tilvejebringe en sikkerhedsmargen mod forekomsten af et uforholdsmæssigt stort underskud. Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt programmets mellemfristede budgetmålsætning er hensigtsmæssig, kan det anføres, at den ligger inden for de grænser, der er angivet for euroområdet og ERM II-deltagende medlemsstater i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og er væsentligt strengere, end gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt tilsiger. I programmet forklares det, at den mellemfristede budgetmålsætning er strengere end krævet i pagten for at lægge et sundt grundlag for holdbarhed i de offentlige finanser på lang sigt via en hurtig gældsnedbringelse.

9. Alt i alt forekommer risiciene for budgetfremskrivningerne i opdateringen at ligge på den positive side, specielt fordi BNP-væksten meget vel kan blive højere end forventet, primært på grund af den ud fra tekniske antagelser lave BNP-vækst i 2007 og 2008. BNP-væksten og budgetresultatet i disse år kan derfor blive bedre end forventet i programmet. En negativ risiko udgøres af efterlevelsen af målet om at begrænse væksten i det reale offentlige forbrug, idet de tidligere erfaringer på dette felt viser blandede resultater.

10. Ud fra en afvejning af risiciene for budgetmålene forekommer budgetstrategien i programmet tilstrækkelig til at sikre, at den angivne mellemfristede budgetmålsætning fastholdes med en bred margen igennem hele programperioden. Der er også en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride referenceværdien på 3 % af BNP for underskudskvoten med normale konjunkturudsving fra år til år. Hvad angår kravet til lande, som allerede har opfyldt deres mellemfristede budgetmålsætning, om at undgå en procyklisk finanspolitik i økonomiske opgangstider, forringes den strukturelle saldo med 0,3 procentpoint af BNP mellem 2005 og 2010 med et fald på 0,8 procentpoint fra 2005 til 2006, hvor outputgabet vender sig fra let negativt til marginalt positivt. Ud fra en vurdering af det ekstraordinært høje provenu i 2005, budgetpakken for 2006 og den usikkerhed, der knytter sig til beregningen af outputgabene, kan Danmarks finanspolitik ikke betegnes som procyklisk.

11. Omklassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle fra foråret 2007 (hvor overgangsperioden for gennemførelse af Eurostat-beslutningen fra marts 2004 om spørgsmålet udløber) vil ikke ændre væsentligt ved denne vurdering. Samlet set er budgetstillingen sund, og budgetstrategien er et godt eksempel på en finanspolitik, der føres i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.

12. Bruttogælden lå på 36 % af BNP i 2005 og er dermed allerede langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge opdateringen ventes gældskvoten at falde yderligere igennem programperioden og at ligge på 21½ % af BNP i 2010. Primært som følge af større primære saldi forløber gældsnedbringelsen hurtigere end forventet i den foregående opdatering.

13. Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser ser Danmark ud til at stå over for en lav risiko med hensyn til de forventede budgetudgifter til den aldrende befolkning. Bruttogælden ligger på nuværende tidspunkt komfortabelt under referenceværdien på 60 % og forventes at holde sig under referenceværdien igennem programperioden. Strategien med at placere holdbarhedsproblematikken centralt i finanspolitikken, herunder ved at holde igen på pensionsudgifterne og akkumulere aktiver, bidrager positivt til de langsigtede udsigter for de offentlige finanser. Den aktuelt meget gunstige budgetstilling medvirker til at begrænse den forventede budgetvirkning af befolkningens aldring, og de mellemfristede budgetplaner indebærer lave risici for holdbarheden i de offentlige finanser.

14. De planlagte foranstaltninger på det statsfinansielle område er i det store og hele i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer, for perioden 2005-2008. Navnlig efterlever Danmark sin mellemfristede budgetmålsætning. Der er dog ikke angivet nye foranstaltninger til at tilvejebringe den antagne forøgelse af beskæftigelsen på tæt ved 2 % af arbejdsstyrken senest i 2010.

15. Danmarks nationale reformprogram, som blev forelagt den 26. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peger på følgende udfordringer med betydelige indvirkninger på de offentlige finanser: i) øge arbejdskraftudbuddet for at sikre holdbarhed i de offentlige finanser på lang sigt og ii) øge effektiviteten i den offentlige sektor. Budgetvirkningerne af de foranstaltninger, der er skitseret i det nationale reformprogram, er afspejlet i budgetfremskrivningerne i konvergensprogrammet. De foranstaltninger på det statsfinansielle område, der påtænkes truffet i konvergensprogrammet, er i overensstemmelse med de foranstaltninger, der skitseres i det nationale reformprogram.

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2005-2010

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[3], særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

16. Den [24.1.2006] gennemgik Rådet Danmarks opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2010. Programmet følger i store træk modelstrukturen for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er fastsat i den nye adfærdskodeks. Programmet har huller i de obligatoriske og valgfrie data, der foreskrives i den nye adfærdskodeks (navnlig mangler forventet BNP-vækst for verden og EU for visse år). Det danske program fastsætter ikke eksplicit den mellemfristede målsætning for budgetstillingen som krævet i adfærdskodeksen.

17. Igennem de seneste ti år har BNP-væksten i gennemsnit ligget på ca. 2 %, mens inflationen i det store og hele har fulgt inflationen i euroområdet. Beskæftigelsesvæksten er øget i de senere år, og ledigheden ligger tæt på det laveste niveau i de seneste ti år. I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for det opdaterede program, forventes en real BNP-vækst i 2006 på 2,4 % og på 1,6 % igennem resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible data forekommer dette scenario at være forsigtigt, navnlig hvad angår 2007 og 2008. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske.

18. Den 17. februar 2005 tilsluttede Rådet sig i sin udtalelse den budgetstrategi, der blev forelagt i 2004-opdateringen af Danmarks konvergensprogram. Hvad angår budgetgennemførelsen for 2005, fastsatte 2004-opdateringen et mål om et overskud på statsfinanserne på 2,2 % af BNP, men den her foreliggende opdatering forventer et overskud på 3,6 % for den tilsvarende BNP-vækstudsigt. Samlet set har indtægterne været større end forventet, herunder indtægter fra pensionsafkastskatten og olie- og gasudvindingen, mens udgifterne har udviklet sig på kontrolleret vis.

19. Budgetstrategien tager sigte på - for at tilvejebringe et sundt grundlag for befolkningens aldring - at fastholde et strukturelt overskud på gennemsnitligt 1½-2½ % igennem programperioden, hvilket forudsætter en markant nedbringelse af den offentlige gældskvote. Strategien bygger på udgiftstilbageholdenhed med det sigte at holde den årlige stigning i det reale offentlige forbrug på 0,5 %, fastholdelse af skattestoppet og krav om budgetligevægt hos de lokale myndigheder. Opdateringen forventer, at overskuddet på statsfinanserne vil falde fra 3,6 % af BNP i 2005 til 3,1 % i 2006 og 3,2 % i 2007 for derefter at falde let til 2,9 % af BNP hen imod slutningen af programperioden. De anslåede tal for overskuddet på statsfinanserne i denne opdatering er markant højere end i den foregående opdatering, hvorimod den forventede BNP-vækst er den samme.

20. Programmet fastsætter et mål for den strukturelle saldo (under hensyntagen til brugen af overgangsperioden i ovennævnte Eurostat-beslutning) på mellem 1½ % og 2½ % af BNP igennem programperioden. Med henblik på denne vurdering anses den for at være programmets mellemfristede budgetmålsætning. Strukturelt set (dvs. på konjunkturkorrigeret grundlag uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) falder overskuddet fra et toppunkt på 3,6 % af BNP i 2005 til ca. 2¾ % af BNP i 2006 for derefter at stige igen til 3¼ % af BNP. Det beregnede fald i 2006 på 0,8 procentpoint af BNP afspejler imidlertid en normalisering af det forventede skatteprovenu fra pensionsfonde, som var ekstraordinært højt i 2005.

21. Eftersom den mellemfristede budgetmålsætning, der kan uddrages af programmet, er strengere end minimumsbenchmark (anslået til et underskud på ca. ½ % af BNP), skulle den, hvis den efterleves, opfylde målet om at tilvejebringe en sikkerhedsmargen mod forekomsten af et uforholdsmæssigt stort underskud. Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt programmets mellemfristede budgetmålsætning er hensigtsmæssig, kan det anføres, at den ligger inden for de grænser, der er angivet for euroområdet og ERM II-deltagende medlemsstater i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og er væsentligt strengere, end gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt tilsiger. I programmet forklares det, at den er strengere end krævet i pagten for at lægge et sundt grundlag for holdbarhed i de offentlige finanser på lang sigt via en hurtig gældsnedbringelse.

22. Alt i alt forekommer risiciene for budgetfremskrivningerne i opdateringen at ligge på den positive side, specielt fordi BNP-væksten meget vel kan blive højere end forventet, primært på grund af den ud fra tekniske antagelser lave BNP-vækst i 2007 og 2008. BNP-væksten og budgetresultatet i disse år kan derfor blive bedre end forventet i programmet. En negativ risiko udgøres af efterlevelsen af målet om at begrænse væksten i det reale offentlige forbrug, idet de tidligere erfaringer på dette felt viser blandede resultater.

23. På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet tilstrækkelig til at fastholde programmets mellemfristede budgetmålsætning igennem programperioden. Der er også en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride tærsklen på 3 % af BNP for underskudskvoten med normale konjunkturudsving fra år til år. Vurderet på baggrund af det ekstraordinært store anslåede overskud for 2005 ligger den finanspolitiske stilling i programmet også på linje med stabilitets- og vækstpagten i den forstand, at den ikke er procyklisk i økonomiske opgangstider. Omklassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle fra foråret 2007 (hvor overgangsperioden for gennemførelse af Eurostat-beslutningen fra 2 marts 2004 om spørgsmålet udløber) vil ikke ændre væsentligt ved denne vurdering. Samlet set er budgetstillingen sund, og budgetstrategien er et godt eksempel på en finanspolitik, der føres i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.

24. Gældskvoten forventes at blive på 36 % af BNP i 2005, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge fremskrivningen i programmet vil gældskvoten falde med 14 procentpoint i løbet af programperioden.

25. Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser, ser Danmark ud til at stå over for en lav risiko med hensyn til de forventede budgetudgifter til den aldrende befolkning. Bruttogælden ligger på nuværende tidspunkt komfortabelt under referenceværdien på 60 % og forventes at holde sig under referenceværdien igennem programperioden. Strategien med at placere holdbarhedsproblematikken centralt i finanspolitikken, herunder ved at holde igen på pensionsudgifterne og akkumulere aktiver, bidrager positivt til de langsigtede udsigter for de offentlige finanser. Den aktuelt meget gunstige budgetstilling medvirker til at begrænse den forventede budgetvirkning af befolkningens aldring, og de mellemfristede budgetplaner indebærer lave risici for holdbarheden i de offentlige finanser[4].

26. De planlagte foranstaltninger på det statsfinansielle område er i det store og hele i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer, for perioden 2005-2010. Navnlig efterlever Danmark sin mellemfristede budgetmålsætning. Der er dog ikke angivet nye foranstaltninger til at tilvejebringe den antagne forøgelse af beskæftigelsen på tæt ved 2 % af arbejdsstyrken senest i 2010.

27. Danmarks nationale reformprogram, der blev forelagt den 26. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, lægger vægt på at øge arbejdskraftudbuddet for at sikre holdbarhed i de offentlige finanser på lang sigt og højne effektiviteten i den offentlige sektor. Budgetvirkningerne af de foranstaltninger, der er skitseret i det nationale reformprogram, er afspejlet i budgetfremskrivningerne i konvergensprogrammet. De foranstaltninger på det statsfinansielle område, der påtænkes truffet i konvergensprogrammet, er i overensstemmelse med de foranstaltninger, der skitseres i det nationale reformprogram.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |

Realt BNP (% ændring) | KP nov. 2005 | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |

COM nov. 2005 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | - | - |

KP nov. 2004 | 2,2 | 2,5 | 13 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |

HICP-inflation (%) | KP nov. 2005 | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |

KOM nov. 2005 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | - | - |

KP nov. 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | - | 1,6 |

Outputgab (% af potentielt BNP) | KP nov. 20052 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | -0,7 | -0,9 | -0,6 |

KOM nov. 20056 | -1,3 | -0,6 | -0,4 | -0,4 | - | - |

KP nov. 20042 | -0,6 | -0,1 | -0,5 | -0,4 | - | -0,4 |

Offentlig saldo (% af BNP) | KP nov. 2005 | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |

KOM nov. 2005 | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | - | - |

KP nov. 2004 | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |

Primær saldo (% af BNP) | KP nov. 2005 | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |

KOM nov. 2005 | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | - | - |

KP nov. 2004 | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | - | 4,4 |

Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | KP nov. 20052 | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |

KOM nov. 2005 | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | - | - |

KP nov. 20042 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | - | 2,3 |

Strukturel saldo3 (% af BNP) | KP nov. 20054 | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |

KOM nov. 20055 | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | - | - |

KP nov. 2004 | - | - | - | - | - | - |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP nov. 2005 | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |

KOM nov. 2005 | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | - | - |

KP nov. 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |

Anm.: 1Budgetfremskrivningerne medregner ikke virkningen af Eurostat-beslutningen af 2. marts 2004 om klassificering af fuldt finansierede pensionsordninger, som skal gennemføres senest ved indberetningen i foråret 2007. Hvis denne virkning blev medregnet, ville den offentlige saldo være på 1,3 % af BNP i 2004, 2,7 % i 2005, 2,1 % i 2006, 2,2 % i 2007, 1,7 % i 2008 og 1,9 % i 2009, mens den offentlige bruttogæld ville være på 43,5 % af BNP i 2004, 36,8 % i 2005, 32,9 % i 2006, 30,1 % i 2007, 27,7 % i 2008 og 22,7 % i 2010. 2Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet. 3Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker), eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 4Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (0,2 % af BNP i 2004 og 2005 og 0,3 % i 2006 og 2007; alle underskudsreducerende). 5Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 (0,2 % af BNP i 2004 og 2005 og 0,3 % i 2006 og 2007; alle underskudsreducerende). 6Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,9 %, 2,1 %, 2,1 % og 2,1 % i årene 2004-2007. Kilde: Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM) Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). Alle de dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse om specifikationer for gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes form og indhold, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.

[3] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i denne tekst, kan findes på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt gives i den tekniske vurdering af programmet fra Kommissionens tjenestegrene, som vil blive offentliggjort på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm