OMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOMC90) 314 endelig udg. -SYN 287 og 288 
Bruxelles, den 24. september 1990 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
om beskyttelse af personer 
i forbindelse med behandling af personoplysninger i Fællesskabet 
og om informationssystemers sikkerhed 
Forslag til 
RADETS DIREKTIV 
om beskyttelse af personer 
forbindelse med behandling af personoplysninger 
Udkast til 
RESOLUTION VEDTAGET AF REPRÆSENTANTERNE FOR REGERINGERNE 
FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS MEDLEMSSTATER, FORSAMLET I RADET 
ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN 
om anvendelse p~ De Europæiske Fællesskabers institutioner og organer 
af principperne i R3dets direktiv om beskyttelse af personer 
i forbindelse med behandling af personoplysninger 
F o r s lag t i l 
RADETS DIREKTIV 
om beskyttelse af personoplysninger og kommunikationshemmeligheden 
forbindelse med offentlige digitale telenet, herunder det 
tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN) og 
offentlige digitale mobilnet 
Henstilling med henblik pa 
RADETS AFGØRELSE 
om Abning af forhandlinger med henblik pa 
De Europæiske Fællesskabers tiltrædelse af Europaradets konvention 
om beskyttelse af individet i forbindelse med 
automatisk behandling af personlige data 
Forslag til 
RADETS AFGØRELSE 
om informationssikkerhed SYN 287 
SYN 288 

- 2 -
MEPDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
om beskyttelse af personer 
forbindelse med behandl lng af personoplysninger Fæl lesskabet 
og om Informationssystemers sikkerhed 
l. INDLEDNING 
1. Den stigende hyppighed, hvormed personoplysninger gøres til genstand 
for behandl lng l al le facetter af det Økonomiske l lv og samfunds! lvet, og 
det voksende behov for Informationsudveksling l tilknytning til Fælles­
skabets videreudbygning gØr det bydende nØdvendigt, at Fæl lesskabet Iværk­
sætter foranstaltninger til at beskytte personer l forbindelse med 
behandl lng af personoplysninger og hØjne sikkerheden ved sådan behandl lng, 
Ikke mindst l forbindelse med udbygningen af åbne telenet. 
2. en tidsalder, hvor den Informationsteknologiske udvikl lng gør 
behandling og udveksling af data af enhver art betydeligt lettere, er den 
der store forskelle l EF-medlemsstaternes måde at gr lbe beskyttelsen af 
personer l forbindelse med sådan behandl lng an på. l 1970'erne medfØrte 
bekymring vedrØrende beskyttelsen af personer l forbindelse med behandling 
af personoplysninger, at adskillige medlemsstater tog lovgivnings­
Initiativer for at begrænse behandl Ingen af denne type oplysninger og 
fastsætte lovrammer for den. Al ligevel er der på nuværende tidspunkt kun 
syv medlemsstater, der har specifik lovgivning på området. Selv om sigtet 
med de forskel l lge lovgivninger er det samme, udviser de l nogle henseender 
store forskel le, f.eks. med hensyn ti l anvendelsesområde (om manuel le 
registre er omfattet el ler ej, om juridiske personer er beskyttet el ler ej) 
og med hensyn t 11 de bet l nge l ser, der skal op fy l des, for l nden behand 11 ng 
kan finde sted (omfanget af anmeldelsesp l lgten, oplysnlngspl lgten ved 
Indsaml lng af oplysninger, behandl Ingen af fØlsomme data). 
3. Bortset fra den nationale lovgivning og hensti li Ingen fra OECD's Båd 
om fastlæggelse af retningslinjer for beskyttelsen af privatlivets fred og 
strømmen af personoplysninger på tværs af grænserne af 23. september 1980 
er Europarådets konvention af 28. januar 1981 om beskyttelse af personer 1 
forbindelse med automatiseret behandling af persondata den eneste 
Internationale retsforskrlft, der findes på området. Den lader dog en lang 
række valgmuligheder stå åbne for at gennemfØre de grundpr lnclpper, den 
opstl l ler, og den er kun blevet ratificeret af syv medlemsstater, hvoraf en 
endnu Ikke har nogen Intern lovgivning. 
- 3 -
4. Der er også blevet udtrykt bekymring l Fællesskabet vedrØrende denne 
situation. Europa-Parlamentet har således siden 1976 fØlt sig foranlediget 
til at vedtage en række beslutnlnger<1>, hvori det ti Ikendegiver betenke­
lighed ved udviklingen på området og opfordrer Kommissionen til at 
udarbejde et forslag til direktiv om harmonisering af medlemsstaternes 
lovgivning om beskyttelse af personoplysninger. 
5. l en hensti l l lng af 29. juli 1981 understregede Kommissionen, at en 
sådan beskyttelse har karakter af en grundlæggende rettighed, og at det er 
ønskeligt, at der sker en Indbyrdes t linærmeise af alle medlemsstaternes 
retsforskrifter på dette område. Den henstillede ligeledes til medlems­
staterne, at de Inden udgangen af 1982 ratificerede Europarådets konvention 
af 28. januar 1981 om beskyttelse af personer l forbindelse med automa­
tiseret behandling af persondata. Samtidig blev det præciseret, at hvis 
alle medlemsstaterne Ikke Inden for et rimeligt tidsrum undertegnede og 
ratificerede konventionen, forbeholdt Kommissionen sig ret til at foreslå 
Rådet at vedtage en retsakt på grundlag af EØF-Traktaten. 
6. Forskellene medlemsstaternes lovgivning og mangelen på et 
beskyttelsessystem på fæl lesskabsplan udgØr en hindring for virkel lg­
gØrelsen af det Indre marked. Hvis de registrerede personers grundlæggende 
rettigheder, specielt retten til privatlivets fred, Ikke er beskyttet på 
EF-plan, vil InformationsstrØmmen på tværs af landegrænserne reelt blive 
hindret, og dette l en situation, hvor denne Informationsstrøm har 
afgØrende betydning for virksomhedernes og forskningsinstitutionernes 
aktiviteter og det samarbejde mellem medlemsstaternes offentlige admini­
strationer, der etableres som fØlge af oprettelsen af et område uden Indre 
grænser l henhold til Traktatens artikel 8 A. l forbindelse med foran~ 
staltnlngerne til fremme af personers frie bevægelighed og Borgernes Europa 
påpegede Det Europælske Råd derfor på mØdet l Strasbourg den 8. og 9. 
december 1989, at det var nØdvendigt at sørge for, at der ved fastlæggelse 
af samarbejdsformerne mel lem administrationerne på forhånd garanteres 
borgerne beskyt te l se l for b l nde l se med brugen af databaser med person­
oplysninger. 
7. En samlet fællesskabsstrategi Inden for beskyttelse af personer 
forbindelse med behandl lng af personoplysninger er l lgeledes en afgØrende 
forudsætning for at udbygge Informationsindustrien og titlægstjenesterne på 
telekommunlkatlonsområdet. For at virkel lggØre det Indre marked for 
teletjenester og -udstyr er det bydende nØdvendigt, at der snarest muligt 
IndfØres harmoniserede bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger og 
privat l lvets fred l forbindelse med brug af digitale telenet. 
8. Endvidere udgØr datamatiseringens Indtrængen al le dele af det 
Økonomiske liv og samfundslivet sammenholdt med fremkomsten af globale 
kommunlkat Ionssystemer, der gØr det lettere at Integrere forskelligartede 
akt l v l te ter, en ny udfordr l ng, der nØdvend l ggØr en .. beskyt te 1 se,., der er 
tilpasset de risici, der kan opstå som fezSige af tekniske eller mennesket lge 
fejl, hvad enten disse er hændelige eller forsætlige. At Informations­
systemer er effektivt sikrede har afgØrende betydning for effektivt at 
beskytte privat l lvets fred og bevare Integriteten l den lnformatlonsrlgdom, 
( 1) EFT nr. C 100 af 3.5.1976, s. 27; EFT nr. 
EFT nr. c 87 af 5.4.1982, s. 39. 140 af 5.6.1979, s. 34; ' 
-4 -
som edb-registrerede og edb-overf~rte data udg~r. Fæl lesskabet politik og 
program for udbygning af Informations- og telekommunikationsindustrien og 
oprettelsen af det Indre marked rislkerer at st~de på alvor l lge hindringer, 
hvis der Ikke vedtages en aktiv politik for udarbejdelse, udvikling og 
fremme af sikkerhedsstandarder for Informationssystemer. Dagens telekommu­
nikationssystemer giver mulighed for at overfØre data fra den ene ende af 
Jorden t l l den anden, og denne po li t l k må tage hØjde for denne kends­
gerning. Det er endvidere uhyre vigtigt, at medlemsstaternes politik Inden 
for edb-sikkerhed Ikke udvikler til at blive en hindring for, at Fæl les­
skabet og dets forbindelser med tredjelande kan udvikle sig harmonisk. 
li. DEN VALGTE FREMGANGSMADE 
9. Den fremgangsmåde, der foreslås benyttet, ti lslgter at sikre et hØJt 
beskyttelsesniveau ved IndfØrelse af et beskyttelsessystem på fællesskabs­
plan, der bygger på en række Indbyrdes supplerende foranstaltninger. 
A. Et hØit beskyttolsosnlyoau 
10. Eftersom den nationale lovgivning har ti l formål at garantere 
Indlvidets grundlæggende rettigheder, Ikke mindst retten til privatlivets 
fred, og eftersom Fællesskabet selv har givet udtryk for sin tro på de 
grundlæggende rettigheder, nærmere bestemt l tredje afsnit l præamblen ti l 
Den Europælske Fælles Akt, må Fællesskabets akt Ion Ikke medfØre en for­
ringelse af beskyttelsen, men skal tværtimod sikre et hØjt beskyttelses­
niveau overalt l Fællesskabet. Gennem en fæl lesskabsaktion er det mul lgt at 
garantere et ensartet, hØjt beskyttelsesniveau l al leEF's medlemsstater og 
samtidig fjerne hindringerne for virkeliggørelsen af det Indre marked 1 
overensstemmelse med artikel 100 A. 
11. Som et supplement til en Indbyrdes tilnærmelse af Indlvidets aner­
kendte rettigheder på et hØjt niveau er en aktiv pol l tik Inden for 
Informationssystemers sikkerhed af afgØrende betydning. At skabe sikre 
Informationssystemer har afgØrende betydning for såvel Indlvidet som for 
handelen, Industrien og det offentlige. Det afgØrende l denne forbindelse 
er at ti lvejebrlnge en effektiv og praktisk anvende! lg sikkerhed for 
oplysninger, der er registreret l edb-registre, og samtidig undgå, at der 
skabes nye tekniske handelshindr Inger mellem medlemsstaterne og over for 
tredjelande. Dette krav forudsætter, at de forskel lige behov og muligheder 
undersøges på fællesskabsplan l nært samarbejde med de berørte erhvervs­
kredse og medlemsstaterne. 
B. En samlet strategi 
12. For at IndfØre et system t li beskyttelse af personer l forbindelse 
med behandling af personoplysninger l Fællesskabet er det n~dvendlgt at 
Iværksætte en række foranstaltninger, der dækker de forskel l lge aspekter af 
området. 
13. Internt foreslås der ud over et rammedirektiv om Indbyrdes tilnær­
melse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om beskyt-
- 5 -
te Ise af personer forbindelse med behandl lng af personoplysninger 
(generelt direktiv), som er kernen l beskyttelsessystemet, en pakke af 
supplerende foranstaltninger med henblik på at sikre en så omfattende 
beskyttelse som mulig. Selv om hver enkelt af de foreslåede foranstalt­
ninger tager sigte på en specifik situation, tager de al le udgangspunkt l 
de samme beskyttelsesprlnclpper, som er opstl l let l det generel le direktiv. 
Formålet med en resolution til vedtagelse af repræsentanterne for medlems­
staternes regeringer, forsamlet l Rådet, og en erklæring fra Kommisstonen 
er således at lade direktivets principper finde anvendelse på registre, der 
Ikke er omfattet af dette. Ligeledes er det nØdvendigt med et sektor­
afgrænset direktiv for offentl lge digitaltelenets vedkommende. Endel lg 
kræver Informationssystemers sikkerhed en handl lngsplan på fæl lesskabsplan. 
14. Ekste(ot må Det Europælske Fæl lesskab over for sine handelspartnere 
søge at tilskynde til, at de IndfØrer passende beskyttelsesforanstalt­
ninger. og støtte Europarådets Indsats på området. Det er l denne for­
b l nde l se spec l e l t ønske l l g t, a t Fæ l lesskabet l nd l eder for h and l l nger med 
henbl !k på t! ltrædelse af Europarådets konvention 108. 
Disse forslag ma ses under et for Ikke at bringe ensartetheden og sammen­
hængen l det foreslåede beskyttelsessystem i fare. 
c. Gennemgang a-r de ente ue fors l ag 
15. Sigtet med f.Qr..tlaget til et .. .Q.e.nerelt ~'1l.r..e..ltl.l er at sikre en ensartet 
beskyttelse på hØJt niveau l alle EF's medlemsstater og derved fjerne 
h 1 ndr l ngerne for den l n format lonsudveks l l ng, der er en afgØrende forud­
sætning for det Indre markeds funktion. For at opnå dette skal de prin­
cipper, der opstilles l udkastet til direktivforslag, garanteres af alle 
medlemsstaterne. Principperne vedrØrer specielt sp~rgsmåiet om, på hvl lke 
betingelser det er legitimt at behandle personoplysninger, den registrerede 
persons rettigheder (oplysnlngsret, ret t!! aktindsigt. ret til berig­
tigelse, ret ti l at tage ti l genmæle osv.)~ oplysningernespålIdel lghed (de 
skal være korrøkte. Indsamles loyalt, registreres til nØJe definerede og 
legitime formål, osv.) og nedsættelse af en Gruppe til Beskyttelse af 
Personoplysninger, som skal rådg!ve Kommissionen om spØrgsmål vedrØrende 
beskyttelsen af personoplysninger. Udkastet til direktivforslag omfatter 
den private sektor samt de grene af den offentl lge sektor, hvis aktiviteter 
falder Ind under fællesskabsrettens anvendelsescmrade. Eftersom enhver vil 
blive ydet en ensartet. hØJ beskyttelse l forbindelse med behandling af 
personop lysn l nger l a l l e med l emsstater, v l l med l emsstaterne l kke længere 
under hen v l sn l ng t l l den r eg l s t re rede persons beskyt te 1 se kunne begrænse 
den frie udveksling af personoplysninger l Fællesskabet. 
16. Udkastet til resolution til vedtagelse af reoræsentanterne for De 
Europælske fællesskabers rnedlemsstate.t. forsamlet l Rådet, tager sigte på 
at udvide anvendelsesområdet for principperne l det generel le direktiv til 
at omfatte offentlige registre. som Ikke er omfattet af dlrekt lvet. dvs. 
registre. der fØres af offentlige forvaltninger, hvis aktiviteter Ikke 
falder Ind under fæl lesskabsrettens anvendelsesområde. Ud fra ønsket om at 
skabe ensartethed ville det egentlig være ønskeligt, at alle offentlige 
registre, selv dem, der Ikke er omfattet af det generelle direktiv, under-
- 6 -
lægges de samme beskyttelsesprlnclpper. Med henblik herpå bØr medlems­
staterne forpligtes t li at Indlede de nØdvendige nat Iona Ie lovgivnings­
procedurer. 
17. Erklæringen fra Kommissionen om anyendelse af bestemmolsorne l det 
generelle dlrekt!y på Fællesskabets Institutioner og organer afspejler 
Kommissionen Ønske om, at direktivets principper finder anvendelse på 
Fællesskabets Institutioner og organer. l erklæringen tilkendegiver 
Kommissionen sin hensigt om, at den vil træffe og foreslå de nØdvendige 
foranstaltninger l denne forbindelse, og at den, Indtil dette sker, vil 
lade direktivets bestemmelser finde anvendelse på sine egne registre. 
18. Forslaget til Rådets dlrektly om beskvttelse af personoplysninger og 
prlyatllyets fred l forbindelse med brug af offentlige dlgltaltelenot. 
DAvnl tg det tlecestetctearerede digitalnet CISPN> og do oftectltgo digttal­
net for mobl lkommuclkatloc supplerer det generelle direktiv derved, at det 
l a der de genere l l e pr l nc l pper for beskyt te l se af personop lysn l nger f l nde 
anvendelse på de nye telenet. Direktivet tager sigte på at garantere 
brugerne af telenet l al te medlemsstater en grundlæggende beskyttelse 
gennem foranstal t n l nger, som skal l ntegreres t de t jenester, der udbydes 
vta de nye net. Rådet og Europa-Parlamentet har ved flere leJligheder 
understreget vigtigheden af, at der træffes passende foranstaltninger tit 
at beskytte personoplysninger og privatlivets fred l lyset af den frem­
tidige udvikling på telekommunikationsområdet og specielt Inden for 
ISDN<1>. Denne bekymring kom kraftigt til udtryk på det årlige møde af 
medlemsstaternes kommitterede Inden for beskyttelse af personoplysninger l 
BerlIn l august 1989. 
19. Henstil 1 legen om. at Rådet træffer beslytnlcg om. at pot Eyropclske 
Fæl lesskab tiltræder Europarådets kocvectloc om beskyttelse af personer 1 
forbindelse med automatiseret behandling af persondata, er et af elemen­
terne l den eksterne del af Fællesskabets strategi Inden for beskyttelse 
af personoplysninger. Ved tiltrædelse af konventtonen sikres det, at de 
registrerede personer beskyttes, og at personoplysninger kan udveksles 
frit 1 forbindelserne mel lem Fællesskabet og de tredjelande, der tiltræder 
den. 
20. Forslaget til Rådets afgØrelse om vedtagelse af en toårig handlings­
olan leden for Informationssystemers sikkerhed er et supplement til de 
retsforskrifter, der tilsigter at styrke Indlvidets rettigheder 1 
forbindelse med behandl lng af personoplysninger. At ti lvejebrlnge 
sikkerhed for edb-registrerede og edb-overfØrte oplysninger, dvs. at 
beskytte de registrerede data, mod trusler af enhver art (hændelige eller 
forsæt lige) er af afgØrende betydning for, at personer får mulighed for 
effektivt at udØve deres rettigheder l forbindelse med behandl lng af 
personoplysninger. Mere generelt er dette et altafgØrende krav for 
beskyttelse af ejendom og personer, som l forbindelse med den større og 
(1) EFT nr. C 257 af 4.10.1988, s. 1; EFT nr. C 196 af 1.8.1989, s. <4; 
EFT nr. C 7 af 12.1.1987, s. 334; EFT nr. C 12 af 16.1.1989, s. 66; 
EFT nr. C 12 af 16.1.1989, s. 69. 
- 7 -
større udbredelse af åbne telenet forudsætter, at der udarbejdes en samlet 
strategi og samordnede aktioner på fælleskabsplan Inden for teknologier, 
standarder og procedurer for godkendelse og prØvning samt Inden for 
teknologludvikl lng af den type, der Indebærer et samarbejde Inden for 
prækonkurrencemæssig forskning og udvikl Ing. 
21. Den foreslåede handlingsplan Indeholder krav om, at der udarbejdes 
strategiske rammer for Informationssystemers sikkerhed, at sikkerheds­
behovet analyseres, at der udarbejdes lØsninger for en række prioriterede 
problemer, at der udarbejdes val lderlngsspeclflkatloner, -standarder og 
-prøver, at teknologiske og driftsmæssige videreudvikl Inger Inden for 
Informationssystemers sikkerhed Integreres l generelle strategiske rammer, 
og at en række sikkerhedsfunktioner Integreres l Informationssystemer. 
- 8 -
Forslag til 
RADETS DIREKTIV 
om beskyttelse af personer 
i forbindelse med behandling af personoplysninger SYN 287 
- 9 -
INDHQLDSFOBJEGNELSE 
Resume 
Begryndelse 
l. Indledning 
1 l. NØdvendigheden af beskyttelse Inden for Fæl lesskabet 
-Forskel Iene l de nationale love 
og mangelen på ensartet beskyttelse 
-Konsekvenserne af denne situation for Fæl lesskabet 
l l l .pen ya!gte fremgangsmåde 
-En ensartet beskyttelse l Fæl lesskabet 
-Et hØJt beskyttelsesniveau 
IV. Gennemgang af de enkelte bestemmelser 
Forslag ti l direktiv 
-10 -
Bosum6 
Sigtet med dette direktivforslag er at sikre en ensartet beskyttelse på 
hØjt niveau l al leEF's medlemsstater og derved fjerne hindringerne for den 
Informationsudveksl lng, der er en forudsætning for det Indre markeds 
funktion. For at opnå dette skal de principper, der opstilles 1 udkastet 
ti l direktivforslag, garanteres af al le medlemsstaterne. Principperne 
vedrØrer specielt spØrgsmålet om, på hvilke betingelser det er legitimt at 
behandle personoplysninger, den registrerede persons rettigheder 
{oplysnlngsret, ret til aktindsigt, ret til berigtigelse, ret ttt at tage 
til genmæle osv.), oplysningernes pålidelighed (de skal være korrekte, 
Indsamles loyalt, registreres til nØje definerede og legitime formål osv.) 
og nedsættelse af en Gruppe til Beskyttelse af Personoplysninger, som skal 
rådgive Kommissionen om spØrgsmåt vedrØrende beskyttelsen af 
personoplysninger. Udkastet ti l direktivforslag omfatter den private sektor 
samt de grene af den offentlige sektor, hvis aktiviteter falder Ind under 
fællesskabsrettens anvendelsesområde. Eftersom enhver vil blive ydet en 
ensartet, hØJ beskyttelse l forbindelse med behandling af personoplysninger 
1 al le medlemsstater, vi l medlemsstaterne Ikke længere under henvisning ti l 
den registrerede persons beskyttelse kunne begrænse den frte udveksling af 
personoplysninger l Fællesskabet. 
-11 -
Begrundelse 
l. INDLEDNING 
Den bekymrlog vedrØrende beskyttelsen af personer forbindelse med 
behandl log af personoplysninger, der l stigende grad er kommet til udtryk 
gennem de seneste femten år, sky l des de l s de muligheder, som den hast l ge 
Informationsteknologiske udvikl log har banet veJen for, og dels den stadigt 
hyppigere behandllog af personoplysninger Inden for en lang række områder. 
Bekymr Ingen er kommet t li udtryk l forskellige sammenhænge og har affØdt 
lovgivningsinitiativer l adskillige medlemsstater. Bortset fra den natio­
nale lovgivning er Europarådets konvention af 28. Januar 1981 om beskyt­
telse af personer l forbindelse med automatiseret behandl log af persondata 
for Øjebl lkket den eneste Internattonale retsakt, der findes på dette 
område. OECD har udarbejdet retnings! lnjer for beskyttelsen af privat l tvets 
fred og strømmen af personoplysninger på tværs af grænserne l en 
henstill log af 23. september 1980, og De Forenede Nationer er ligeledes l 
gang hermed. 
Bekymrlogen er også kommet til udtryk Inden for Fællesskabets rammer. 
Europa-Parlamentet har således siden 1976 fØlt sig foranlediget til at 
vedtage en række beslutnlnger1>, hvori det ti Ikendegiver betænke! lghed ved 
udvikl Ingen på dette område og opfordrer Kommissionen ti l at udarbejde et 
forslag til et direktiv om harmoniserlog af medlemsstaternes lovgivning om 
beskyttelse af personoplysninger. 
1 en henst lillog af 29. juli 1981 understregede Kommissionen, at denne 
beskyttelse har karakter af en grundlæggende rettighed, og at det er 
ønskeligt, at der sker en Indbyrdes tilnærmelse af alle medlemsstaternes 
retsforskrifter på dette område. Den henstillede endvidere til medlems­
staterne, at de Inden udgangen af 1982 ratificerede Europarådets konvention 
af 28. januar 1981 om beskyttelse af personer l forbindelse med automatise­
ret behandllog af persondata. Samtidig blev det præciseret, at hvis alle 
medlemsstaterne Ikke Inden for et rlmel lgt tidsrum undertegnede og ratifi­
cerede konventionen, forbeholdt Kommissionen sig ret ti l at foreslå Rådet 
at vedtage en retsakt på grundlag af EØF-Traktaten. 
l forbindelse med foranstaltningerne ti l fremme af personers frie bevæge­
l lghed og Borgernes Europa påpegede Det Europælske Råd på mØdet 
Strasbourg den 8. og 9. december 1989, at det var nØdvendigt at sørge for, 
at der ved fastlæggelse af samarbejdsformerne mellem administrationerne på 
forhånd garanteres borgerne beskyttelse l forbindelse med brugen af data­
baser med personoplysninger. 
Ud over d l sse t li kendeg l ve l ser af behovet for beskyt te l se l genere 1 for­
stand skal det bemærkes, at bekymringen også er kommet ti l udtryk Inden for 
rammerne af specifikke eller sektorafgrænsede EF-aktioner, navnlig Inden 
for de nye lnformatlonsteknologler. 
Som forholdene er nu med hensyn til behandl log af personoplysninger, og på 
1) EFT nr. C 100 af 3.5.1976, s. 27; EFT nr. C 140 af 5.6.1979, s. 34; EFT 
nr. C 87 af 5.4.1982, s. 39. 
-12 -
baggrund af de krav, der udspringer af opbygningen af en fællesskabsenhed, 
er det blevet absolut nØdvendigt med et direktiv til at sikre beskyttelsen 
af personer l forbindelse med denne form for behandl Ing. 
Il. NØDVENDIGHEDEN AF BESKYTTELSE INDEN FOR FÆLLESSKABET 
forskellene l de nat tonale love og mangelen PA ensartet beskyttelse 
Fæ l lesskabet 
Beskyttelsen af personer med hensyn t li personoplysninger behandles vidt 
forskelligt l medlemsstaterne. Forskellen kommer af, at der l nogle med­
lemsstater Ikke findes nogen specifik lovgivning på området, og af, at når 
der findes sådan lovgivning, har den forskel l lgt Indhold. 
For ØJeblikket finder der specifik lovgivning 
(Tyskland, Danmark, Frankrig, Irland, Luxembourg, 
Forenede Kongerige). l visse andre medlemsstater 
udarbejde sådan lovgivning. syv medlemsstater 
Nederlandene og Det 
arbejdes der med at 
Selv om sigtet med den nationale lovgivning er det samme, nemlig at be­
skytte den registrerede person, er de lØsninger, der vælges ti l at sikre 
dette, vidt forskellige, fordi der f lndes en lang række mulige måder at 
garantere denne beskyttelse på. Således er f.eks. spØrgsmålet om, hvorvidt 
manuel le registre er omfattet, beskyttelsen af juridiske personer, de 
procedurer, der skal fØlges forud for oprettelse af et register, omfanget 
af anmeldelsespligten, oplysningspligten ved Indsamling af data, behand­
l Ingen af fØlsomme oplysninger og videregiveise af oplysninger t 11 andre 
lande blot nogle af de spØrgsmål, der behandles vidt forskel l lgt. Desuden 
får den teknologiske udvikling medlemsstaterne ti l at reagere forskel l lgt, 
hvl lket blot Øger forskel Iene. 
Europarådets konvent Ion af 28. januar 1981 om beskyttelse af personer 1 
forbindelse med automatiseret behandl lng af persondata har Ikke medfØrt en 
vis form for udjævning af disse forskelle, dels fordi den lader en lang 
række v a l gmu ligheder stå åbne for at gennemfØre de grundpr l nc l pper, den 
opstl l ler, og dels fordi den kun er blevet ratificeret af syv medlemsstater 
(Tyskland, Danmark, Spanien, Frankrig, Irland, Luxembourg og Det Forenede 
Kongerige), hvoraf en medlemsstat (Spanien) stadig Ikke har nogen national 
lovgivning. Kommissionens henstilling af 29. juli 1981, hvori EF-medlems­
staterne blev opfordret ti l at ratificere Europarådets konvention, har Ikke 
ændret ved denne situation. 
På grund af den vidt forskel l lge måde, hvorpå dette problemområde er blevet 
behandlet l medlemsstaterne, er beskyttelsen af personer l forbindelse med 
behandling af personoplysninger Ikke ensartet l alle medlemsstaterne, og 
beskyttelsesniveauet kan være forskel l lgt fra en medlemsstat ti l en anden. 
Konsekvenserne af denne situation for Fæl lesskabet 
For Fæl lesskabet rejser denne situation tre vanskel lgheder: 
-Mangelen på specifik lovgivning l visse medlemsstater eller lakunerne 1 
de lovgivninger, der findes, stemmer Ikke overens med Fællesskabets tro 
på respekten for de grundlæggende rettigheder, som denne blev under­
streget l fæl leserklæringen fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen 
af 5. aprl l 1977 om de grundlæggende rettigheder og l stk. 3 l præamblen 
-13 -
til Den Europælske Fælles Akt. Bortset herfra er respekten for de grund­
læggende rettigheder en Integreret del af de generel le principper 1 
fæl lesskabsret ten, som det påhvl ler EF-Domstolen at håndhæve. 
-Det synes a t være nØdvend l g t for det l n d re markeds opret te 1 se og funk­
tion, at der kan udveksles personoplysninger, forudsat at dette sker uden 
at krænke den registrerede persons rettigheder. Med den tekniske udvik­
ling, der har fundet sted Inden for lnformat lonsbehandllng, Ikke mindst 
med etableringen af digitale telekommunikationsnet l Fællesskabet, viser 
Informationsstrømmens grænseoverskridende dimension sig på tre niveauer: 
Personoplysninger bruges på flere forskellige stadler af Økonomiske 
aktiviteter. En forudsætning for at sikre fri bevægelighed for varer, 
personer, tjenesteydelser og kapital er, at Økonomiske aktØrer med 
grænseoverskridende aktiviteter kan udveksle personoplysninger. 
Integrationsprocessen Inden for Fællesskabet, Ikke mindst afskaffelsen 
af grænsekontrollen, medfØrer nØdvendigvis et mere Intensivt samar­
bejde mel lem medlemsstaternes offentl lge administrationer. En national 
administration pålægges derved at udfØre opgaver, som hØrer under en 
anden medlemsstats administration. Derved bliver Informationsudveks­
ling er nØdvendig forudsætning for samarbejdet. Derfor kræver den 
forpligtelse t li at samarbejde eller udveksle oplysninger, som fæl­
lesskabsretten pålægger de nationale administrationer, at der side­
lØbende må tilvejebringes fuld personbeskyttelse for de Involverede 
personer. 
Udveksl lng af oplysninger er l lgeledes nØdvendig l forbindelse med det 
videnskabel lge samarbejde. 
Behovet for udveksl lng af oplysninger mel lem medlemsstaterne stØder for 
Øjebl lkket på det problem, at beskyttelsen af personer l forbindelse med 
behandl Ingen af personoplysninger er så uensartet l de forskel lige med­
lemsstater. Denne forskel l beskyttelsen kan fØre ti l, at en medlemsstat 
opstl l ler hindringer for udveksl Ingen af oplysninger uder påberåbelse af, 
at beskyttelsen l den stat, hvor oplysningerne stammer fra, eller som 
oplysningerne er bestemt ti l, er utl 1strækkel lg el ler helt mangler. 
-Denne forske 1 beskyt te l sen v l l endv l der e l v l sse t 11 fæ l de kunne for-
dreje konkurrencen mel lem de private virksomheder alt efter, hvor strenge 
restriktioner de er underlagt l deres land. 
III. DEN VALGTE FREUGANGSMADE 
En ensartet beskyttelse l Fæl lesskabet 
For at beskytte enhver, der er bosiddende l Fællesskabet, l forbindelse med 
behandl Ingen af personoplysninger og give mul lghed for udveksl lng af denne 
type oplysninger mel lem medlemsstater må der etableres et ensartet beskyt­
telsesniveau l hele Fællesskabet. Med henblik herpå er det nØdvendigt at 
tilvejebringe en Indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning. 1 
Kommissionens arbejdsprogram for 1990 er databeskyttelse endvidere nævnt 
som en prioriteret opgave l forbindelse med oprettelsen af det Indre 
marked1). 
1) EF-Bul l. supplement 1/90, s. 18, 26 og 28. 
-14 -
Artikel 100 A 1 Traktaten udgØr l denne forbindelse det rette retsgrundlag 
1 det omfang, et ensartet, hØjt beskyttelsesniveau er en nØdvendig forud­
sætning for at oprette det Indre marked. For at det Indre marked, defineret 
1 ar t 1 k e 1 8 A som .. et om r å de uden l ndre grenser med f r l bevæge l l g hed for 
varer, personer, tjenesteydelser og kapital l overensstemmelse med bestem­
melserne 1 denne Traktat .. , kan oprettes og fungere, kræves af de ovenfor 
anfØrte grunde, at der sker en Indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes 
lovgivning på dette område. 
Ved udarbejdelsen af dette forslag har Kommissionen taget hensyn ti l 
kravene 1 artikel 8 c l EØF-Traktaten og har draget den konklusion, at 
særbestemmelser eller undtagelser Ikke synes hensigtsmæssige eller 
begrundede på dette stadium. Kommissionen har endvidere undersØgt problemet 
med det hØje sundheds-, sikkerheds-, ml ljØ-og forbrugerbeskyttelsesnlveau, 
der kræves l EØF-Traktatens artikel 100 A, stk. 3. 
Et hØJt beskyttelsesniveau 
Eftersom sigtet med medlemsstaternes lovgivning på dette område er at 
beskytte de grundlæggende rettigheder, navnl lg retten ti l privat l lvets 
fred, må formålet med en Indbyrdes tilnærmelse af lovgivningen være at 
garantere et hØJt beskyttelsesniveau. Bortset fra de ti !pasninger, der er 
en uundgåel lg fØlge af enhver Indbyrdes tilnærmelse af lovgivning, ma 
t 11 nærme 1 sen 1 kke medfØre en for r l nge l se af den a 11 er ede s l k rede beskyt­
telse l medlemsstaterne. 
De generelle principper, der er opstillet l Europarådets konvention, bØr 
t j ene som reference, for d l de l forvejen udgØr det fæ l l es grund l ag for 
lovgivningen l de lande, der har ratificeret den. Derfor har man l dlrek­
t 1 ve t v a l g t l øs n l nger, der stemmer overens med konvent l onen, og samt l d l g 
supp 1 e ret dens genere l l e pr l nc l pper med yder l l gere bestemme l ser for a t 
sikre et ensartet, hØjt beskyttelsesniveau. 
For at sikre et hØJt beskyttelsesniveau kræves, at den beskyttelse, der 
garanteres ved direktivet, spænder vidt, og at alle situationer, hvor 
behandl Ingen af personoplysninger kan Indebære en risiko for at krænke den 
registrerede person, er omfattet. Dette er baggrunden for, at direktivet 
dækker såvel manuel le registre som edb-registre samt såvel offentl lge som 
private registre. 
Direktivets principper, navnl lg dem, der opstl l les for behandl lngens 
legitimitet, videregiveise af oplysninger ti l tredjemand, anmeldelses­
procedurerne, den registrerede persons rettigheder og oplysningernes 
pålidel lghed, tager sigte på at sikre et hØJt beskyttelsesniveau, hvori de 
forskellige lØsninger, man har valgt l medlemsstaternes lovgivning, har 
tjent som reference. Man har l lgeledes gjort sig sær l lge anstrengelser ved 
valget af de midler -ud over de sædvant lge mekanismer ti l kontrol af fæl­
lesskabsrettens gennemførelse- der skal benyttes for at sikre en effektiv 
gennemføre l se af d l rekt l ve t s bestemme l ser. De bestemme l ser, hvorved der 
nedsættes en Gruppe ti l Beskyttelse af Personoplysninger og redegØres for 
dets ansvarsområde, er en afspejl lng heraf. 
Direktivets principper vil efter behov kunne suppleres med andre. Med hen­
blik herpå fastsættes det l adskillige af direktivets bestemmelser, at 
medlemsstaterne kan afsætte nærmere regler for registre, der er underlagt 
deres lovgivning. Det kan ligeledes være nØdvendigt at Iværksætte supple­
rende foranstaltninger for at bringe nogle af de generelle principper 1 
anvendelse l sektorer, hvor der gælder sær l lge forhold. 
-15 -
IV. GENNEWGANG AF DE ENKELTE BESTEMMELSER 
KAPITEL l 
Almlndel lge bestemmelser 
Ar t l k e l 1 
Direktivets sigte 
Denne art l kel Indeholder bestemmelse om, at medlemsstaterne har pligt t li 
at beskytte personer l forbindelse med behandlingen af personoplysninger l 
henhold til direktivets bestemmelser. Eftersom der l kraft af direktivet 
sikres en beskyttelse, der fØlger de samme principper l al le medlemsstater 
og således er ensartet, må medlemsstaterne Ikke længere på de af direktivet 
omfattede områder Indskrænke den frie udveksling af oplysninger under hen­
visning ti l beskyttelsen af den registrerede person. Beskyttelsen af per­
soner og den frie udveksling af oplysninger er ved direktivet Imidlertid 
kun garanteret på de af dette omfattede områder. Derfor er registre, der 
fØres til private formål, eller registre, der fØres af almennyttige foren­
Inger, Ikke omfattet af bestemmelserne l denne artikel, eftersom de ved 
artikel 3, stk. 2, udelukkes fra direktivets anvendelsesområde. 
Artikel 2 
Definitioner 
Denne artikel har til formål at definere de vigtigste begreber 1 direk­
tivet. Definitionerne svarer til dem, der benyttes l konvention 108 fra 
Europarådet, men er dog t 11 passet og præc l se ret l det omfang, det te er 
nødvendigt for at sikre et ensartet, hØJt beskyttelsesniveau l Fælles­
skabet. 
a) "Personoplysninger". Som l konvention 108 benyttes en bred definition 
for at dække al le former for oplysninger, der kan knyttes til en person. 
Faktisk kan enhver oplysning om en person, selv en tilsyneladende harmlØs 
oplysning (f.eks. en simpel postadresse), være af fØlsom karakter alt 
efter, hvl lken brug der gøres af den. For at forhindre, at man med 
Indirekte Identifikationsmetoder kan omgå definitionen, præelseres det, at 
en person, der kan Identificeres ved henvisning til et nummer eller en 
oplysning af l lgnende art, betragtes som Identificerbar. 
b) "Anonymisere". Dette begreb har til formål at gøre det muligt at 
undtage op lysn l nger, der l kke længere kan knyt tes t li en 1 den t 1 f l cerbar 
person, fra at falde Ind under visse af direktivets bestemmelser. En 
oplysning kan betragtes som anonymiseret, selv om den l teorien på ny vi 1 le 
kunne knyttes ti l en person, men kun ved en uforholdsmæssig stor Indsats 1 
teknisk henseende el ler l form af penge. 
-16 -
c) "Register over personoplysninger". Kriteriet for definitionen er 
mul l gheden for adgang t li personop lysn l nger, enten manuel t gennem 1 nd­
samllng af strukturerede oplysninger eller ved hjælp af edb på en sådan 
måde, at oplysninger, der forekommer spredt, kan samles på ny, eller at 
oplysninger kan uddrages af en teksthelhed gennem en konsultatIon, der 
svarer ti l den, der giver adgang ti l registret. 
Definitionen omfatter således strukturerede hulkortregistre og manuel le 
registre. Individuelle sagsakter, herunder bl.a. admlnlstrat l ve sagsakter, 
der Ikke Indeholder en struktureret samling af personoplysninger, er Ikke 
omfattet på grund af den særlige og Indbyrdes forskel lige lovgivning, der 
gælder for disse l medlemsstaterne. 
d) "Behandling". Ved l denne definition at opregne de vigtigste behand­
lingsmåder tilpasses definitionen l konventionen til det bredere anvendel­
sesområde, som begrebet register omfatter. SamkØring af data er omfattet, 
fordi det derved er muligt at frembringe nye data (f.eks. elektroniske 
personprof l ler). Ved "blokering" forstås det forhold, at adgangen til data 
er blokeret på anden måde end gennem de normale sikkerhedsforanstaltninger, 
uden at dataene derved er slettet. 
e) "Den reglsteransvarllge". Begrebet "reglsterfØrer.. ("mattre du 
flchler .. ) fra konventionen er blevet ti !passet på to måder: for det fØrste 
ved at henvise ti l fæl lesskabsretten med henbl lk på de ti l fælde, hvor sær­
d 1 re k t 1 ve r l ndeho l der mater l e l l e bestemme l ser om beskyt te l se a f per son­
oplysninger, og for det andet ved at præcisere, at den, der giver til­
ladelse til, at et register kan konsulteres, navnl lg ved on-line konsulta-
tion, er den registeransvart lge. 
f) "Tilsynsmyndighed". l denne definition understreges det, at myndig­
heden skal være uafhængig, og der henvises til artikel 26, hvori tilsyns­
myndighedens opgaver er beskrevet nærmere. 
g) og h) "Den offentlige sektor" og "den private sektor". Den omstændig­
hed, at begreberne den offentl lge sektor og den private sektor er defineret 
1 direktivet, er begrundet l, at nogle af dets bestemmelser kun gælder for 
den ene af disse sektorer (kapitel 11 og III om legitimiteten af behand­
lingen af personoplysninger l henholdsvis den offentlige sektor og den 
private sektor). Definitionen tager udgangspunkt l arten af den tjeneste­
ydelse, der leveres af det pågældende organ, og tager Ikke hensyn ti l, om 
organet har privatretlig eller offentligretlig status. Organet skal alt 
efter, om det driver handelsvirksomhed el ler varetager offentl lge myndlg­
hedsopgaver, opfylde de specifikke regler, der gælder for henholdsvis den 
private sektor el ler den offentl lge sektor. 
Artikel 3 
Anvendelsesområde 
Direktivet gælder for alle registre, hvor den ansvarlige hØrer til den 
private sektor eller den offentlige sektor. For sidstnævntes vedkommende 
Indebærer varetagelsen af en lang række administrative opgaver, Ikke mindst 
l kraft af fællesskabsretten, at der etableres et samarbejde mellem med­
lemsstaternes administrationer. Offentl lge registre, der vedrØrer forhold, 
der l kke henhører under fæ l lesskabsret tens anvende l se som r å de, er dog 1 kke 
omfattet. Dette gælder for registre, der udelukkende fØres med henbl lk på 
aktiviteter, der Ikke falder Ind under fæl lesskabsrettens anvendelsesområde 
(f.eks. efterretningstjenesterne). 
-17 -
Stk. 2omtaler to undtagelser, der er begrundet l det forhold, at det er 
lidet sandsynligt, at der her forekommer krenkelser af privatlivets fred, 
dels fordi det drejer sig om en fuldstendig privat brug af data, f.eks. 
personlige elektroniske kalendere, dels fordi det drejer sig om registre 
over medlemmer af foreninger, som ved selve deres Indmeldelse l foreningen 
må formodes at meddele deres samtykke til at stå registreret l registret, 
og hvis oplysninger Ikke videregives ti l tredjemand. 
Artikel 4 
Gældende ret 
l denne artikel fastsættes de tllknytnlngskrlterler, der er bestenvnende 
for, om direktivets bestemmelser finder anvendelse l en medlemsstat. 
Baggrunden for at vælge de kriterier, der er anfØrt l stk. 1, er, at man 
har ønsket at undgå, at en registreret person kan unddrages beskyttelse, 
specielt ved omgåelse af lovgivningen. Derfor har man lagt sig fast på det 
kriterium, at det sted, hvor registret reelt er placeret, er afgØrende. Med 
henblik herpå betragtes hver enkelt del af et register, der er placeret 
f l e re forske l l l ge steder enten l nden for et l ands grænser e l l er l f l e re 
forskel l lge medlemsstater, som et selvstændigt register. 
Det samme ønske om at beskytte den registrerede person l tilfælde af en 
permanent flytning af et register er forklaringen på bestemmelsen om, at en 
bruger, der konsulterer et register, der er placeret l et tredjeland, fra 
en terminal, der befinder sig l en medlemsstat, skal opfylde direktivets 
bestemmelser om behandl lngens legitimitet, om oplysnlngspi lgt over for den 
registrerede person ved videregiveise af oplysninger, om fØlsomme 
oplysninger, om datasikkerhed og om ansvar. Dette gælder dog Ikke, hvis 
brugen kun forekommer lej l lghedsvls. 
betragtning af, at registre nemt kan flyttes, udgØr en midlertidig 
flytning af et register Ikke en ændring af dets placering. Flytning af det 
hjælpeudstyr, hvori oplysningerne er registreret, må Ikke give anledning 
ti l, at nye formal lteter kræves opfyldt l forhold ti l dem, der allerede er 
opfyldt l den stat, hvor registret er placeret permanent. 
Formålet med bestemmelserne l denne artikel er også at undga kumulativ 
anvendelse af flere forskel l lge lovgivninger. 
KAPITEL 11 
Legitim behandl lng af personoplysning l denoffentlige sektor 
Behandling af personoplysninger må kun finde sted, hvis denne er legitim. 
det te kap l te l samt l kap l te l l li fastsæt tes de bet l nge l ser. hvorunder en 
behandling anses for legitim. Legitimiteten kan afhængigt af det konkrete 
tilfælde bero på den registrerede persons samtykke, på en bestemmelse 1 
direktivet el ler fæl lesskabsretten el ler på en national retsakt. 
Artikel 5 
Principper 
l denne artikel bestemmes det, at oprettelse af et offentl lgt register og 
-18 -
enhver anden behandling af personoplysninger kun er legitim, hvis dette er 
nØdvendigt af hensyn t li en registeransvar lig offentlig myndigheds vare­
tagelse af sine opgaver. 
Der er anfØrt fire ti l fælde, hvor behandl lng af personoplysninger kan finde 
sted til andre formål end det, med henblik på hvilket registret er opret­
tet: hvis den registrerede person meddeler sit samtykke hertil, hvis be­
handl Ingen sker med hjemmel l en retsforskrlft, hvis den reglstrede persons 
leg l t lme Interesser efter en afvejning af de Involverede Interesser t li­
syne ladende Ikke taler herimod, og endelig hvis der består en overhængende 
trussel mod den offentlige orden eller en grov krænkelse af andres rettig­
heder. 
D l s se pr l n c l p per vedrører l kke det spe c l f l kke t l l fæ l de, hvor op lysn 1 n ger 
videregives til tredjemand, l hvilket tilfælde bestemmelserne 1 artikel 6 
finder anvendelse. 
Artikel 6 
Behandl lng af personoplysninger l den offentl tge sektor med 
henbl lk på videregiveise af sådanne oplysninger 
Det er nØdvendigt med en sært tg bestemmelse om videregiveise af oplysninger 
ti 1 tredjemand, fordi denne form for behandl lng Indebærer den største 
risiko for den registrerede person. l bestemmelsen anføres to tilfælde, 
hvor personoplysninger kan videregives til tredjemand alt efter, om mod­
tageren hØrer til den offentlige sektor eller den private sektor. l fØrst­
nævnte tilfælde skal videregiveise være nØdvendig af hensyn til de opgaver, 
den forvaltning, der videregiver el ler anmoder om videregiveise af oplys­
ningerne, varetager; l sidstnævnte ti l fælde skal der foretages en afvejning 
af de Involverede Interesser med henbl lk på at afgØre, om den, der anmoder 
om oplysningerne, har en begrundet legitim Interesse, eller om den regi­
strerede persons Interesser går forud herfor. 
Medlemsstaterne kan deres lovgivning fastsætte de nærmere vilkår, 
hvorunder videregiveise er legitim Inden for grænserne af de to ovenfor 
anfØrte principper. Dette kan f.eks. bestå at præcisere, på hvl lke 
områder og l hvl lke ti l fælde den registrerede persons Interesser går forud. 
For at sikre, at muligheden for videregiveise af personoplysninger fra 
private registre Ikke er ti l skade for den registrerede persons Interesser, 
er der fastsat en pi lgt til at underrette denne. Der er dog mul lghed for at 
fravige denne oplysnlngspl lgt, hvis ti lsynsmyndlgheden giver ti 1 ladeise 
hertl l. Denne kan knytte betingelser ti l ti l ladeisen el ler beslutte selv at 
underrette den registrerede person. 
Artikel 7 
Anmeldelsespl lgt over for ti lsynsmyndlgheden 
Den l denne artikel fastsatte pi lgt ti l at foretage anmeldelse ti l et re­
gister, der fØres af tilsynsmyndigheden, gælder kun for offentlige regi­
stre, hvis personoplysninger vi l kunne videregives. Dette tager sigte på at 
ti lvejebrlnge det mindstemål af gennemsigtighed, der er nØdvendigt af 
hensyn ti l den registrerede persons udØvelse af sine rettigheder, samtidig 
med at de forudgående formaliteter begrænses mest mul lgt, Idet disse vi Ile 
påfØre tilsynsmyndigheden en betydelig arbejdsbyrde, Ikke mindst 1 
betragtning af den brede definition af et register. Medlemsstaterne har dog 
mulighed for at udvide anmeldelsespligten til at gælde andre offentlige 
registre. 
-19 -
KAPITEL III 
Legitim behandl lng af personoplysninger l den private sektor 
Artikel 8 
Principper 
Legitimiteten af behandling af personoplysninger l den private sektor kan 
bero på den registrerede persons samtykke. Samtykke skal meddeles l over­
ensstemmelse med bestemmelserne l artikel 12om samtykke på et velinforme­
ret grundlag og 1 art lkel 13 om oplysningspligt ved Indsamling af oplys­
ninger. 
Forel lgger der Ikke samtykke fra den registrerede person, kan behandl lngens 
legitimitet bero på et kontraktlignende forhold mellem den registeransvar­
l lge og den registrerede person l det omfang, behandl Ingen er nØdvendig af 
hensyn til kontraktens fuldbyrdelse (f.eks. behandling af ordrer eller 
fakturering). 
Behandlingens legitimitet kan ligeledes bero på den omstændighed, at op­
lysningerne stammer fra offentligt tilgængelige kilder (offentligt til­
gænge 1 1 ge for tegne l ser) l det omfang. behandl l ngen udelukkende sker med 
henbl lk på korrespondance. 
Endelig kan behandlingens legitimitet bero på en interesseafvejnlng, som 
viser, at den registeransvar l lge har en legitim Interesse, og at den 
registrerede person Ikke har en Interesse, der går forud herfor. 
VIderegivelse af oplysninger er kun legitim, hvis den sker l overens­
stemmelse med registrets anvendelsesformål, således som dette er blevet 
anmeldt (artikel 11, stk. 2) og opfyldt l forbindelse med registreringen af 
oplysninger (artikel 16, stk. 1, litra b)). l tilfælde af videregiveise er 
den registeransvarlige endvidere underlagt en forpligtelse til at under­
rette den registrerede person, jf. artikel 9 og 10. Medlemsstaterne kan 1 
deres lovgivning fastsætte nærmere betingelser for legitimiteten Inden for 
rammerne af de principper, der er anfØrt ovenfor. Dette kan f.eks. bestå l 
at præcisere, på hvl lke områder og l hvl lke ti !fælde den registrerede per­
sons Interesser går forud. 
Artikel 9 
Oplysnlngspl lgt over for den registrerede person 
For at give den registrerede person mul lghed for at udØve sine rettigheder 
skal den registeransvar l lge IfØlge stk. 1 underrette den registrerede 
person, når der videregives oplysninger vedrØrende ham. Den registrerede 
person kan endvidere gøre krav på aktindsigt og modsætte sig den pågældende 
behandl Ing. Oplysnlngspl lgten over for den registrerede person gælder Ikke, 
når oplysningerne stammer fra offentligt tilgængelige kilder, og behand­
l Ingen alene sker med henbl lk på korrespondance. 
Ar t l k e l 1 O 
Fravigelse af oplysnlngspl lgten over for den registrerede person 
l sær! lge ti !fælde 
Ved denne artikel gives der medlemsstaterne mul lghed for at fastsætte 
-20 -
bestemmelser l deres lovgivning om, at tilsynsmyndigheden, når opfyldelse 
af oplysningspligten over for den registrerede person er forbundet med 
betydet lge praktiske problemer el ler strider mod tungtvejende legitime 
Interesser hos den registeransvarlige eller l lgnende Interesser hos 
tredjemand, på den registeransvar l !ges anmodning kan give ti 1 ladeise ti 1 at 
fravige oplysnlngspl lgten over for den registrerede person. 
Tilsynsmyndigheden kan Inden for rammerne af den lovgivning, hvorved den 
bemyndiges hertl l, præcisere, på hvilke betingelser fravigelsen Indrømmes, 
og beslutte selv at underrette den registrerede person. 
Ved betydelige praktiske problemer forstås f.eks. oplysninger om personer, 
hvis private adresse Ikke er kendt. 
Ar t lke l 11 
Anmeldelsespl lgt over for ti lsynsmyndlgheden 
Af de samme årsager som dem, der l lgger ti l grund for anmeldelsespl lgten 
den offentlige sektor (artikel 7), gælder anmeldelsespl lgten ' den private 
sektor Ikke for registre, hvis oplysninger Ikke skal videregives eller 
stammer fra offentl lgt ti lgængel lge kl !der. Anmeldelsen skal foretages på 
ny, hvis registret skifter anvendelsesformål. 
Ved anmeldelse skal der afgives al le oplysninger, der er nØdvendige for at 
påse, at bestemmelserne l dette direktiv er overholdt (dvs. l hvert fald 
den registeransvar l !ges navn og adresse, registrets anvendelsesformål, en 
beskrivelse af, hvl lken type oplysninger det Indeholder, hvl lke tredjemænd 
oplysningerne v! l kunne videregives til, og en beskrivelse af sikkerheds­
foranstaltningerne). Medlemsstaterne kan udvide anvendelsesområdet for 
anmeldelsesp l lgten. 
KAPITEL IV 
Den registrerede persons rettigheder 
Ar t l k e l 12 
Den registrerede persons samtykke 
l denne bestemmelse fastsættes det, under hvilke forhold en registreret 
persons samtykke ti l behandling af oplysninger vedrØrende ham selv l såvel 
den offentl lge som den private sektor har retsgyldlghed. 
Den registrerede persons samtykke til, at oplysninger vedrØrende ham selv 
behandles, er afgØrende som leg l t l mat Ion for, at den registeransvar lige 
behandler personoplysninger. Ved "samtykke" l artikel 12's forstand forstås 
"samtykke på et velinformeret grundlag". For at sætte den registrerede 
person l stand til at foretage en afvejning af risici og fordele ved den 
påtænkte behandling af oplysninger vedrØrende ham selv og at udØve sine 
rettigheder l henhold ti l artikel 14 l direktivet (berigtigelse, slettelse, 
blokering), skal den registeransvarlige meddele den registrerede person 
al le oplysninger, der er relevante for den pågældende beslutning, herunder 
bl .a. den registeransvart !ges navn og adresse, registrets 
anvendelsesformål, hvl lke oplysninger der er Indholdt l registret osv. 
Hvad angår den form, hvor l samtykket skal meddel es, s t l l l es der 1 d l rek­
tlvet af praktiske grunde Ikke krav om, at den registrerede person meddeler 
samtykke skrift l lgt. Samtykke skal dog være udtrykkel lgt. Samtykke fra den 
registrerede person skal desuden være specifikt l den forstand, at det skal 
vedrØre behandlng af oplysninger vedrØrende den registrerede person gennem 
en ganske bestemt registeransvar l lg og ti l et el ler flere ganske bestemte 
formål. Endvidere skal samtykket nØje angive, hvilke typer oplysninger der 
-21 -
må gøres til genstand for behandling, hvilken type behandling, der accep­
teres, og hvilke potentiel le modtagere oplysningerne må videregives ti l. 
1 henhold ti l artikel 12, l ltra c), har den registrerede person ret ti l ti l 
enhver t l d at t l l bagekalde samtykke. T l l bagekalde l sen har dog l ngen t l 1-
bagevlrkende kraft, Idet en tidligere ellers lovlig behandling af person­
oplysninger derved vi l le bl l ve gjort u lov l lg. 
Ar t l kel 13 
Oplysnlngspl lgt over for den registrerede person 
ved Indsaml lng af oplysninger 
For at sikre en effektiv databeskyttelse må den registrerede person være 
f u 1 d t l nformeret om, h v l l k en behandl l ng op lysn l nger vedrØrende ham se l v 
gøres til genstand for, Ikke blot når disse oplysninger allerede er regi­
streret og behandlet l en datafl l, men al lerede l stadlet forud for behand­
l Ingen af oplysninger, neml lg ved Indsaml Ingen af personoplysninger. 
1 henhold til artikel 16, stk. 1, litra a), skal Indsamling af oplysninger 
udfØres loyalt og på lovlig vis. artikel 13 er fastsat de krav, der 
gælder for den situation, hvor der Indsamles oplysninger hos den regi­
strerede person selv. 
En loyal og lovlig Indsamling af personoplysninger forudsætter, at den 
registrerede person træffer sin beslutning om, hvorvidt han skal afgive 
oplysninger om sig selv ved Indsamlingen, på et pålidel lgt faktuelt grund­
lag med hensyn ti l behandlingens formål, den registeransvart lges Identitet 
og spørgsmålet om, hvorvidt han er forpligtet ved lov ti l at afgive oplys­
ningerne, el ler om afgivelse af oplysninger er frlvl l l lg. For at udØve de 
rettigheder, der er IndrØmmet den registrerede person l henhold ti l direk­
tivets artikel 14, og fØre en effektiv kontrol med, hvl lken brug der gøres 
af oplysninger vedrØrende ham selv, skal han l lgeledes underrettes om sin 
ret til aktindsigt og til berigtigelse samt om, hvem modtagerne er 1 for­
bindelse med videregiveise af oplysninger. Ved artikel 13, stk. 1, l direk­
tivet forpligtes medlemsstaterne til at fastsætte bestemmelser l deres 
nat tonale databeskyttelseslovgivning om, at den registrerede person får 
disse oplysninger. 
De personer, der Indsamler oplysninger, vi l hyppigt Ikke være de samme som 
dem, der er ansvarlige for det register, hvori oplysningerne l sidste ende 
registreres og behandles. For at kunne udØve sine ret t lgheder over for 
disse personer er det vigtigt, at den registrerede person oplyses om disses 
navn og adresse på dataindsaml lngstldspunktet. 
Ved artikel 13, stk. 2, bemyndiges medlemsstaterne ti l at begrænse oplys­
ningspligten over for den registrerede person l forbindelse med Indsaml lng 
af oplysninger, når der er tale om afgØrende hensyn ti l offentl lge Interes­
ser. IfØlge denne bestemmelse finder pi lgten ti l at afgive de l artikel 13, 
stk. 1, anfØrte oplysninger til den registrerede person Ikke anvendelse, 
hvis oplysnlngspl lgten forhindrer en offentl lg myndighed l at varetage dens 
tilsyns- og kontrolopgaver el ler opretholde den offentl lge orden. 
Ar t l kel 14 
Supplerende rettigheder IndrØmmet den registrerede person 
Artikel 14 l direktivet Indeholder bestemmelser om den registrerede persons 
rettigheder og krav over for den reglsteransvarllge. Databeskyttelse har 
ti l formål at beskytte den registrerede persons ret ti l privat l lvets fred. 
Derfor udgØr dennes rettigheder og krav over for den registeransvarlige et 
fundamentalt element l databeskyttelsen. 
-22 -
Artikel 14, stk. 1, giver den registrerede person ret til af legitime 
grunde at modsætte sig, at personoplysninger vedrØrende ham selv gøres ti 1 
genstand for behandl Ing. 
Ved legitime grunde forstås l denne bestemmelse manglende lovhjemmel ti 1 at 
foretage en bestemt behandl lng af personoplysninger, f.eks. fordi kravene 1 
kapitel l l og l l l l direktivet vedrØrende behandl lngens legitimitet Ikke er 
opfyldt l forbindelse med en bestemt behandl lng af personoplysninger. 
Artikel 14, stk. 2, beskytter den registrerede person mod at underlægges 
afgØrelser truffet af et organ henhørende under den offentlige eller den 
private sektor, der Indebærer en vurdering af hans adfærd, der alene er be­
grundet l, at personoplysninger vedrØrende ham selv med en beskrivelse af 
hans karakteregenskaber el ler person! lghed skal behandles elektronisk. 
Sigtet med bestemmelsen er at beskytte den registrerede persons Interesser 
ved at lade ham deltage l beslutninger, der er af betydning for ham. Magt­
fulde offentlige og pr lvate organers omfattende brug af dataprof Iler om 
enkeltpersoner berøver den enkelte mulighed for at påvirke beslutnings­
processerne Inden for disse organisationer, hvis sådanne beslutninger alene 
træffes på grundlag af den pågældendes "data shadow". 
For effektivt at kunne udøve sin ret til berigtigelse, slettelse eller 
blokering af oplysninger over for den registeransvart ige er det afgØrende 
for den registrerede person, at han har adgang til reglsteroplysnlngerne, 
hvl lket IndrØmmes ham ved artikel 14, stk. 3 og 4. Ved artikel 14, stk. 3, 
IndrØmmes den registrerede person ret ti l at bl lve Informeret af den 
registeransvar l lge om relevante forhold vedrØrende behandl Ingen af person­
oplysn l nger vedrØrende ham se l v, så han b l l ver l stand t l l at fremsæt te 
krav om berigtigelse, slettelse og blokering og at øve effektiv kontrol 
med, h v 1 1 k en behandl l ng personop lysn l nger vedrØrende ham se l v gØres t l l 
genstand for. Ved artikel 14, stk. 4, Indrømmes den registrerede person ret 
t li med r lmellge mellemrum og uden større ventet Id eller udgl f ter at få 
bekræftet, hvor v l d t der er r eg l s t r er et personop lysn l nger vedrØrende ham 
selv l et register, samt, hvis dette er ti l fældet, at bl lve gjort bekendt 
med disse oplysninger l letforståelig form. Bestemmelserne l art l kel 14, 
stk. 3 og 4, overlader det til medlemsstaterne at afgØre, hvordan disse 
oplysninger bringes ti 1 den registrerede persons kendskab. 
Hvad der skal forstås ved "rimelige mellemrum" fastlægges ligeledes 
medlemsstaternes nationale lovgivning. Ved en afvejning af den registrerede 
persons og den registeransvart lges Interesser kan medlemsstaternes lovgiv­
ning bestemme, at den registeransvart lge over for den registrerede person 
kun må kræve betal lng for de med dennes udØvelse af retten ti l aktindsigt 
forbundne udgifter, som Ikke må være uforholdsmæssigt store. 
Ved artikel 14, stk. 4, gives medlemsstaterne hjemmel ti l ved en særbestem­
me 1 se at fastsæt te, a t den r eg l s t re rede persons ret t l l ak t l nds l g t l kke 
finder anvendelse, når det drejer sig om helbredsoplysninger. For at be­
skytte den registrerede person mod psykiske chok, der l ekstreme tilfælde 
kan fØre ti l selvmordsforsøg, kan oplysninger af denne art kun udleveres 
til ham gennem en læge. 
Ved artikel 14, stk. 5, l direktivet IndrØmmes der den registrerede person 
ret ti l berigtigelse, slettelse og blokering af oplysninger, hvis behand­
l Ingen af dem er uforenelig med direktivets bestemmelser. 
Den registrerede person kan fremsætte krav om berigtigelse, hvis oplys­
ninger vedrØrende ham selv er urigtige, ufuldstændige, unØjagtige, vild­
ledende el ler forældede. Den registrerede persons ret ti l at få oplysninger 
slettet el ler blokeret forudsætter, at oplysningerne er gjort til genstand 
for en behandl lng, der er l strid med direktivets bestemmelser. Med henbl lk 
herpå henviser art l kel 14, stk. 5, t li alle de bestemmelser 1 dlrekt lvet, 
der vedrØrer l ndsam l l ng, opbevar l ng, behandl l ng og brug af personop 1 ys­
nlnger. 
-23 -
Begrebet blokering stammer fra den tyske databeskyttelseslov <§§ 14, 27 og 
35 1 BDSG: .. Sperrung"). Ved bloker lng af data -fordi de er blevet Ind­
samlet, opbevaret, behandlet eller brugt l strid med direktivets bestem­
me 1 ser -er det fortsat t li l ad t den r eg l staransvar l l ge at opbevare dem 1 
sit register, men det er forbudt at behandle eller bruge dem og navnl lg at 
videregive dem til trejdemand. Data, der er blokeret, skal være mærket 1 
registret på en sådan måde, at en bruger af registret Informeres om 
blokeringen. 
Ved at bruge udtrykket "l givet fald" direktivet overlades det til 
medlemsstaterne at fastsætte specifikke regler l deres databeskyttelses­
lovgivning for den registrerede persons ret ti l slettelse, blokering el ler 
berigtigelse l de forskel l lge situationer, hvor personoplysninger behandles 
og bruges l strid med direktivets bestemmelser. 
Ofte behandles oplysninger Ikke blot af den registeransvart lge, men videre­
gives til tredjemand. Hvis det pålægges den registeransvarlige at 
berigtige, slette el ler blokere oplysninger, fordi de er urigtige eller er 
blevet underkastet ulovl lg behandl lng e i ler brug, er det l den registrerede 
persons Interesse, at tredjemænd, ti l hvem sådanne oplysninger er videre­
givet, underrettes om sådan berigtigelse, slettelse eller blokering, så­
ledes at vedkommende tredjemænd l lgeledes kan berigtige, slette el ler 
blokere oplysningerne. Denne Interesse hos den registrerede person er be­
skyttet ved artikel 14, stk. 7. 
Artikel 14, stk. 6, giver den registrerede person ret ti l at få oplysninger 
vedrØrende ham selv slettet l registre, der benyttes til markedsfØrings­
formål og l reklameØjemed med henblik på f.eks. postordreforretnlnger. 
Derved kan den registrerede person beskytte sig mod at få tilsendt uønsket 
reklamemateriale. 
Endel lg forpl lgtes medlemsstaterne ved artikel 14, stk. 8, til at give den 
registrerede person en effektiv klageadgang l ti l fælde, hvor den register­
ansvart lge el ler en anden person krænker den registrerede persons rettig­
heder og krav 1 henhold ti l artikel 14 i direktivet. 
Artikel 15 
Begrænsninger l den registrerede persons adgang 
ti l offentl lge registre 
Ved artikel 15 bemyndiges medlemsstaterne ti l at begrænse den registrerede 
persons adgang t il registre, når dette sker for at beskytte tungtvejende 
hensyn ti l offentl lge Interesser el ler enkeltpersoners Interesser, der 
svarer ti l den registrerede persons ret ti l privat l lvets fred, forudsat at 
det drejer sig om offentlige registre. Det er op til medlemsstaterne at 
afgØre, l hvor stort omfang de -på grundlag af artikel 15 -Ønsker at 
IndfØre begrænsninger l deres nationale databeskyttelseslovglvnlng. De 
begrænsninger, der er anført l denne bestemmelse, omfatter kun dem, der er 
nØdvendige for at beskytte afgØrende demokratiske værdier, og skal vedtages 
ved en formel retsakt. Opregningen af de Interesser, der kan begrunde en 
begrænsning af retten til aktindsigt l medfØr af artikel 15 l direktivet, 
er udtØmmende. 
Udtrykket "den nationale sikkerhed" skal forstås som beskyttelse af den 
nationale suverænitet mod Indre og ydre trusler . 
.. Strafferet lig forfØlgning .. omfatter retsforfØlgning af kr lmlnelle hand­
linger, som al lerede er begået. medens begrebet "den offentl lge sikkerhed" 
omfatter statslige organers politimæssige funktioner, herunder kriminal-
præventive foranstaltninger. 
Udtrykket "en tungtvejende Økonomisk eller f; 'anslel Interesse hos en 
medlemsstat el ler Det Europælske Fællesskab" omfatter al le pol l tisk­
Økonomiske virkemidler og midler til finansiering ~t en medlemsstats eller 
Fæl lesskabets pol ltlk, f.eks. valutakontrol. udenrigshandelskontrol, 
-24 -
skatteopkrævnlng. Det er dog kun en tungtvejende Interesse af denne art, 
der kan begrunde en begrænsning af retten ti l aktindsigt. 
Endelig kan en tredjemands Interesser, der svarer t li den registrerede 
persons ret til aktindsigt, eller andres rettigheder og friheder påberåbes 
som gyldig begrundelse for at begrænse retten t li akt Indsigt. Det, der 
særlig tænkes på her, er Interesser såsom andres forretningshemmeligheder 
el ler pressefriheden. 
Nægtes den registrerede person adgang ti l oplysninger vedrØrende ham selv 1 
et register, fordi det drejer sig om en af de l artikel 15, stk. 1, anfØrte 
Interesser, er t li synsmyndigheden på hans for langende forpligtet t 11 at 
foretage den nØdvendige Inspektion og kontrol af det register, hvori disse 
oplysninger opbevares. 
Artikel 15, stk. 3, bemyndiger medlemsstaterne til at begrænse retten ti 1 
aktindsigt vedrØrende oplysninger, der kun opbevares midlertidigt ti 1 
statistiske formål, Idet sådanne operationer kun frembyder en ubetydelig 
risiko for den registrerede person. 
KAPITEL V 
Oplysningernes på l Idel lghed m.v. 
De l dette kapitel opstl l lede principper for databeskyttelse går videre end 
titlen, Idet de Ikke blot omfatter oplysningernes pålidelighed (artikel 
16), men også behandling af bestemte typer oplysninger, som betragtes som 
sær l lgt fØlsomme 1 forhold ti l den registrerede persons Interesser (artikel 
17) og de fornØdne datasikkerhedsforanstaltninger (artikel 18). 
Ar t lke l 16 
Principper 
Ved artikel 16 l direktivet forpligtes medlemsstaterne til l deres natio­
nale databeskyttelseslovgivning at IndfØre de grundlæggende principper ved­
rørende personoplysningers pålidelighed. Sigtet med disse principper er at 
sikre den registrerede persons ret til privatlivets fred ved at opstille 
visse begrænsninger Ikke alene for Indsamlingen og behandl Ingen af person­
oplysninger, men også for, hvad registre over personoplysninger må 
Indeholde. 
Artikel 16, stk. 1, litra a), kræver, at Indsamling og behandling af per­
sonoplysninger skal udfØres loyalt og på lov l lg vis. 
Bestemmelsen dækker behandl lng af personoplysninger som defineret l artikel 
2, l l t r a d) , samt l ndsam l l ng her a t. 
Bestemmelsen l artikel 16, stk. 1, litra a), udelukker f.eks. brug af 
tekniske Indretninger, der er skjult for den registrerede person, ti l hern­
mel lgt og uden dennes vidende at Indsamle oplysninger, f.eks. telefonaflyt­
nlng, anden form for aflytning og l lgnende metoder. Bestemmelsen forhindrer 
l lgeledes registeransvart lge l at oprette og bruge hammel lge registre Inde­
holdende personoplysninger. 
1 artikel 16, stk. 1, litra b), fastsættes princippet om formålsspeclfl­
cerlng. IfØlge dette princip må personoplysninger kun registreres til nØJe 
definerede, udtrykkel lgt angivne og legitime formål. 
Formålet med registrering af personoplysninger skal være defineret ! den 
forstand, at formålet med registreringen og brugen af oplysningerne er 
defineret og specificeret så snævert som mul lgt. En generel el ler vag defi­
nition eller beskrivelse af et registers anvendelsesområde (f.eks. "til 
forretnlngsformål11
) er Ikke tilstrækkelig til at opfylde princippet om 
formålsspecificering som fastsat l artikel 16, stk. 1, litra b). 
Formålet skal specificeres, forinden der sker registrering. Indsamles 
oplysningerne hos den registrerede person, sti l ler artikel 13 krav om, at 
-25 -
formålet skal være fastlagt på det tidspunkt, hvor Indsaml Ingen af 
oplysninger finder sted. Senere ændring af et registers formål er kun 
til ladt, hvis ændringen Ikke er uforenel lg med det oprlndel lge formål. 
Artikel 16, stk. 1, litra b), kræver også, at den registeransvarlige 
udtrykkel lgt angiver formålet med registreringen og brugen af oplys­
ningerne. Kravet om eksplicitering tager sigte på at forhindre, at per­
sonoplysninger registreres og bruges ti l skjulte formål. 
Kravet om, at formålet med registrering og brug af personoplysninger skal 
være legitimt, begrænser de potentlet le formål, et register kan tjene; et 
register kan således kun oprettes og bruges ti l formål, der er forenelige 
med bestemmelserne l dette direktiv og medlemsstaternes nationale lovgiv­
ning. Endvidere er sådanne formål kun legitime, hvis de er relevante 1 
forhold ti l de administrative opgaver, en registeransvart lg l den effent­
l lge sektor varetager, el ler l forhold ti l den type erhvervsvirksomhed, en 
registeransvarlig l den private sektor udØver. Artikel 16, stk. 1, litra 
b), fastslår klart og tydeligt, at princippet om formålsspecificering Ikke 
kun finder anvendelse ved behandl Ingen af personoplysninger, men også ved 
brugen af sådanne oplysninger, som skal være forenetig med registrets 
anvendelsesformål. 
Artikel 16, stk. 1, litra c), bestemmer, at oplysninger l et register skal 
være fyldestgØrende, relevante og nØdvendige 1 forhold til reglsterlngs­
formålet. Dette princip skal således sikre, at et registers Indhold svarer 
t 11 dets formål. 
Kravene l artikel 16, stk. 1, litra b) og c), har nær forbindelse med 
bestemmelsen l artikel 16, stk. 1, l ltra d). Personoplysninger 1 et 
register skal være korrekte og om nØdvendigt ajourfØres. Er oplysningerne 
urigtige eller ufuldstændige l forhold til registrets anvendelsesformål, 
kræver artikel 16, stk. 1, litra d), at de slettes eller berigtiges. 
Artikel 16, stk. 1, l ltra e), behandler spØrgsmålet om, hvor længe 
personoplysninger må være registreret. IfØlge denne bestemmelse må 
oplysninger, der giver mul lghed for at Identificere den registrerede 
person, kun opbevares så længe, som dette synes at være nødvendigt af 
hensyn ti l reglstrerlngsformålet. 
Der kan forekomme situationer, hvor det f.eks. af statistiske grunde er 
nØdvendigt at opbevare oplysninger længere end dette tidsrum. l så tilfælde 
er det af afgØrende betydning for beskyttelsen af den registrerede person, 
at enhver forbindelse mel lem hans navn og de Øvrige oplysninger fjernes. 
Art lke 1 16, stk. 
bestemmelserne om 
overholdes. 2, forpligter den registeransvarlige til 
oplysningernes pal lctel ighed l artikel 
Artikel 17 
Sær l lge kategorier af oplysninger at påse, at 
16, stk. 1, 
Det er et almlndel lgt anerkendt synspunkt, at retten ti 1 privat l lvets fred 
Ikke krænkes ved personoplysningers art, men snarere ved den sammenhæng, 
hvor l personop lysn l ngerne gøres t l l genstand for behand 1 1 ng. Der er dog 
bred enighed blandt medlemsstaterne om, at visse kategorier af oplysninger 
ved deres art -og uanset den sammenhæng, hvori de gØres ti 1 genstand for 
behandl lng-Indebærer en risiko for at krænke den registrerede persons ret 
til privatlivets fred. Derfor fastsættes der l artikel 17 1 direktivet 
snævre grænser for elektron Is~ behandl lng og udnyttelse af fØlsomme 
oplysninger l registre over oersonoplysnlnger. 
-26 -
FØlgende kategor ler af oplysninger anfØres art l kel 17 som fØlsomme: 
oplysninger om race (herunder oplysning om hudfarve), oplysninger om 
politisk, religiØs og filosofisk overbevisning (herunder oplysning om, at 
en person Ikke har nogen religiØs overbevisning, samt oplysninger om den 
r eg l s t re rede persons akt l v l teter l t l l knyt n l ng t l l hans pol l t 1 ske, 
religiØse eller f llosof l ske overbevisning). oplysninger om medlemskab af 
fagforeninger, helbredsoplysninger om den registrerede person (herunder 
oplysninger om dennes fortidige, nuværende og fremtidige fysiske og 
psykiske helbredstilstand og oplysninger om narkotika- og alkoholmisbrug) 
samt oplysninger om seksuel le forhold. 
Som hovedregel forbyder artikel 17, stk. 1, edb-behandling af fØlsomme 
oplysninger. Undtagelser fra denne regel kan tillades, hvis den registre­
rede person meddeler sit samtykke, som skal afgives frit, udtrykkel lgt og 
skriftligt, og når det drejer sig om den l artikel 17, stk. 2, anfØrte 
undtagelse. 
IfØlge denne bestemmelse kan medlemsstaterne ti l lade edb-behandl lng af 
fØl somme op lysn l nger under henv l sn l ng t l l afgØrende hensyn t li samfunds­
mæssige Interesser. En forudsætning for at bringe denne undtagelse 1 anven­
delse er Imidlertid, at der som retsgrundlag vedtages en formel lov, hvori 
det anfØres, hvl llce typer fØlsomme oplysninger der må edb-behandles, hvl llce 
personer der har adgang t l l op lysn l ngerne, samt h v l Ile e s llclcerhedsfor an­
staltnlnger der er truffet mod misbrug og uberettiget Indtrængen. 
Artikel 17, stk. 3, er en særbestemmelse om registrering af oplysninger om 
strafbare forhold. Registrering af sådanne oplysninger 1 edb-registre er 
kun ti l ladt, når det drejer sig om offentl lge registre. 
Artikel 17's anvendelsesområde er begrænset; den omfatter kun oplysninger, 
der behandles elektronisk. 
Artikel 17 omfatter endvidere Ikke edb-registrering og edb-behandling af 
oplysninger om politisk, religiØs og filosofisk overbevisning og fagfor­
enlngsmæsslgt t llhØrsforhold, når sådanne oplysninger behandles af 
almennyttige foreninger l henhold til bestemmelserne l artikel 3, stk. 2, 
litra b). 
Ar t Ile e l 18 
Datasikkerhed 
Krænkelser af den registrerede persons ret ti l privat l lvets fred kan Ikke 
kun forekomme ved, at den registeransvart lge Indsamler, opbevarer, behand­
ler og videregiver oplysninger om den pågældende ti l egne formål. 
Hans ret ti l privat l lvets fred bringes l lgeledes l fare, hvis oplysninger 
vedrØrende ham selv misbruges af tredjemand gennem uberettiget adgang til 
el ler brug af oplysningerne. 
Bestemmelsen l fØrste punktum l artikel 18, stk. 1, pålægger medlemssta­
terne at forpl lgte den registeransvar l lge ti l at træffe pasende organisa­
toriske og tekniske foranstaltninger til at beskytte oplysningerne 1 et 
register mod uberettiget Indtrængen fra tredjemands side l registret el ler 
mod hændel lgt tab af oplysninger. Dette omfatter ti l Intetgørelse af oplys­
ninger, hvad enten dette er hændeligt el ler sker som fØlge af uberettiget 
Indtrængen, hændel lgt tab samt uberettiget ændring af og adgang til oplys­
ninger og enhver anden uberettiget behandl lng af oplysninger. 
Tekniske datasikkerhedsforanstaltninger omfatter: sikkerhedsforanstalt­
n l nger med hensyn t l l adgang t l l databahand l l ng og t l l l agre, l den t 1 f 1-
katlonskoder ti l personer, der har adgang hertl l, edb-sikkerhedsforanstalt­
n l nger som f. e les. brug a f password for a t f å adgang t l l edb-r eg 1st re. 
omsætteise af data til kode og kontrol med hacking og andre usædvanlige 
aktiviteter l edb-registret. 
Gennem organisatoriske foranstaltninger tager den registeransvart lge proce­
durernæssige skridt Inden for hans offentl lge myndigheds el ler erhvervsvlrk-
-27 -
somheds hierarki, f.eks. ved at etablere forskel l lge autorisationsniveauer 
for adgangen ti l registret. 
Bestemmelsen l andet punktum l artikel 18, stk. 1, specificerer, hvad der 
betragtes som passende datasikkerhedsforanstaltninger med hensyn ti l edb­
registre. For sådanne registres vedkommende skal foranstaltningerne sikre 
en passende sikkerhedsstandard, der på den ene side tager hensyn ti 1 den 
bedste disponible teknik Inden for datasikkerhed og de med dennes anvend­
else forbundne udgifter og på den anden arten af de oplysninger, der er 
registreret, og en vurdering af de potentiel le sikkerhedsrisici. Ved 
afgØrelsen af, om datasikkerhedsforanstaltningerne er passende, skal den 
r eg l staransvar l l ge tage hensyn t l l de henst li l l nger om edb-s l kkerhed og 
Indbyrdes netkompatlbllltet, der måtte blive udarbejdet af Fællesskabet 1 
henhold ti l artikel 29 l direktivet. 
Forpligtelsen ti l at træffe de fornØdne sikkerhedsforanstaltninger er Ikke 
begrænset ti l det sted, hvor behandl Ingen af oplysninger finder sted, el ler 
ti 1 det maskinel og programmel, der benyttes ti l behandl Ingen. Sker der en 
overfØrsel af data fra en datamat ti l en anden el ler fra en datamat ti l en 
terminal via et telenet, skal sikkerhedsforanstaltningerne desuden l 
henhold ti l artikel 18, stk. 2, omfatte nettet, så der garanteres en sikker 
og uafbrudt dataoverfØrsel. 
Artikel 18, stk. 3, vedrØrer spØrgsmålet om en ekstern brugers direkte 
adgang ti l et register ved on-line konsultation. Brugerens ti l ladeise ti l 
at Indsamle oplysninger fra registret er specificeret 1 og begrænset ved 
hans kontrakt med den reglsteransvarllge. Direktivet pålægger den 
registeransvar l lge at udforme maskinel og programmel, der benyttes ti l on-
1 Ine konsultation, på en sådan måde, at brugerens adgang holder sig Inden 
for de grænser, der er fastsat l den registeransvarliges autorisation til 
brugeren. 
1 artikel 18, stk. 4, fastsættes det, hvem der er ansvarlig for at påse 
overholdelse af de ved artikel 18, stk. 1-3, fastsatte forpligtelser. 
Personer, som faktisk el ler l henhold ti l kontrakt fØrer tilsyn med 
reglsteroperatloner, er l lgeledes ansvar l lge for overholdelse af data­
slkkerhedskravene. Disse kan alt efter omstændighederne være den register­
ansvar! lge, den bruger, der har adgang ti l registret ved on-1 Ine konsulta­
tion, og edb-servlcebureauer, der udfØrer databehandl lngsoperatloner på den 
registeransvar l lges vegne. 
Endel lg Indeholder artikel 18, stk. 5, en bestemmelse om, at den register­
ansvar lige ansatte og andre personer, der l embeds medfØr har adgang t 11 
personoplysninger l et register, er underkastet tavshedspl lgt. Disse per­
soner må Ikke videregive oplysninger, de har adgang til, til tredjemand 
uden den registeransvar l lges samtykke. 
KAPITEL VI 
Særbestemmelser for visse sektorer 
Artikel 19 
Uedlemsstaterne kan for organer Inden for pressen og den audiovisuelle 
sektor fastsætte bestemmelser, der afviger fra dette direktivs bestemmelser 
l det omfang, disse er nØdvendige for at forene personers grundlæggende 
-28 -
rettigheder, f.eks. retten til privatlivets fred, med Informations- og 
pressefriheden. Der er faktisk: konfliktmuligheder mellem de to kategorier 
af grundlæggende rettigheder. Den lØsning, der er valgt, lægger vægt på, at 
der foretages en afvejning af de Involverede Interesser l ti l fælde af fra­
vigelse. Ved denne afvejning af Interesser vil der bl .a. kunne tages hensyn 
t li, om der fore l l gger k: lagemu l l gheder for den r eg l s t re rede person e 1 1 er 
eventuelt ret til at tage til genmæle, om der findes etiske regler, hvl lk:e 
grænser der er fastat l den europælske menneskerettighedskonventton og de 
almindelige retsprlnclpper. 
Artikel 20 
l fØlge denne ar t l k: e l sk:a l med lemsstaterne opfordre de berør te erhvervs­
kredse ti l at udarbejde en europæisk adfærdskodeks, som Iean gØre det 
lettere at anvende principperne l dette direktiv l visse sektorer. 
Kommissionen støtter et sådant Initiativ og vil l givet fald tage hensyn 
t 11 en sådan kodeks l for b l nde l se med udØve l sen af s l ne gennemfØre l ses­
befØjelser og udarbejdelsen af nye forslag. 
KAPITEL VIl 
Ansvar og straffebestemmelser 
Artikel 21 
Ansvar 
1 ti l fælde af krænkelse som fØlge af overtrædelse af bestemmelserne l dette 
dlrekt l v påhviler ansvaret herfor, jf. denne art l kel, den reglsteransvar­
llge, over for hvem den registrerede person kan kræve skadeserstatning. 
Begrebet krænkelse omfatter både materiel og Immateriel skade. Der gælder 
dog en bestemmelse om, at l ti !fælde af tab, tilintetgørelse eller uberet­
tiget Indtrængen er den registeransvarlige ansvarsfri, forudsat at han kan 
bevise, at sikkerhedsforanstaltningerne er overholdt. 
Artikel 22 
Behandl lng af oplysninger på den registeransvar l lges vegne 
Sigtet med denne artikel er at forhindre, at behandling af oplysninger af 
en tredjemand på den registeransvarliges vegne medfØrer en forringelse af 
den registrerede persons beskyttelse. Med henblik herpå pålægges der såvel 
den registeransvarlige som den tredjemand, der udfØrer behandlingen, for­
pligtelser. 
Artikel 23 
Straffebestemmelser 
For at sikre overholdelse af de bestemmelser, der vedtages l medfØr af 
dette direktiv, torptigtes medtemsstaterne ttt at fastsætte effektive 
sanktioner, f.eks. straffeforanstaltnlnger, under særlig hensyntagen til 
den kendsgerning, at overtrædelse af principperne om beskyttelse af den 
registrerede person udgØr en krænkelse af en grundlæggende rettighed. 
-29 -
KAP l TEL V l l l 
VIderegivelse af personoplysninger ti l tredjelande 
Artikel 24 
Principper 
Ved denne artikel fastsættes det princip, at videregiveise af person­
oplysninger fra en medlemsstat ti l et tredjeland Ikke må finde sted, med­
mindre dette land sikrer et passende beskyttelsesniveau. Det påhvl ler 
medlemsstaterne og eventuelt Kommissionen at afgØre, om et land sikrer et 
passende beskyttelsesniveau. Medlemsstaterne skal underrette Kommissionen, 
hvis et modtagende tredjeland Ikke sikrer et passende beskyttelsesniveau. l 
så tilfælde kan der Indledes en forhandl lngsprocedure mel lem Kommisstonen 
og det pågældende tredjeland. 
Kommissionen kan l medfØr af de gennemfØrelsesbefØJelser, der ti l lægges den 
ved artikel 29, træffe beslutning om, at et land sikrer et passende beskyt­
telsesniveau på grundlag af dets nationale lovgivning et ler Internationale 
forpligtelser, som dette land har Indgået. Europarådets konvent Ion af 28. 
januar 1981 om beskyttelse af personer l forbindelse med behandling af 
persondata hØrer blandt de forpl lgtelser, som Kommissionen vi l tage l be­
t r agt n l ng. Den v l l l denne for b l nde l se l l geledes kunne hØre de sagkynd l ge 
medlemmer af Gruppen ti l Beskyttelse af Personoplysninger. 
Artikel 25 
Fravigelse 
Selv om et tredjeland Ikke sikrer et passende beskyttelsesniveau, er der 
mulighed for at Indrømme en fravigelse for en specifik videregiveise af 
oplysninger til dette land. Den medlemsstat, hvor registret befinder sig, 
kan g 1 ve t l l l a de l se t l l en sådan v l der eg l ve l se a f op lysn l nger, h v l s den 
r eg l s teransvar l l ge kan garantere et passende beskyt te l sesn l veau for den 
pågældende videregiveises vedkommende, og hvis de øvrige medlemsstater 
el ler Kommissionen Ikke modsætter sig dette. Med henbl lk herpå er der fast­
sat bestemmelser om en Informationsprocedure med en Indsigelsesfrist på ti 
dage. l ti l fælde af Indsigelse kan Kommissionen træffe passende foranstalt­
ninger, herunder bl.a. træffe beslutning om at forbyde videregiveisen af 
oplysninger. 
KAPITEL IX 
TI lsynsmyndlghed og Gruppen ti l Beskyttelse af Personoplysninger 
Artikel 26 
TI lsynsmyndlghed 
Ved denne artikel oprettes en ti lsynsmyndlghed, der er kendetegnet ved at 
være uafhængig og besidde undersøgelses- og lnterventlonsbefØJelser, der er 
t li passet de t l l synsopgaver, der t l lægges. D l sse te> kendetegn ska 1 være 
garanteret ved nat tonal lov. Udtrykket "t llsynsmyndlghed" udelukker Ikke på 
forhånd mul lgheden for, at de enkelte medlemsstater alt efter deres forfat­
ningsmæssige opbygning overlader disse opgaver ti l et flerstrenget Internt 
organ. 
-30 -
ArtiKel 27 
Gruppen ti l Beskyttelse af Personoplysninger 
På grund af den specifiKKe Karakter af hele problematiKKen omkring beskyt­
telse af personer med hensyn til personoplysninger nedsættes der ved denne 
artiKel en rådgivende gruppe benævnt Gruppen til Beskyttelse af Person­
oplysninger. Denne Gruppe til Beskyttelse af Personoplysninger er 
Kendetegnet ved at være uafhængig og består af repræsentanter for de 
nationale tilsynsmyndigheder. En repræsentant for Kommissionen er formand 
for gruppen. 
ArtiKel 28 
Gruppens opgaver 
l denne artikel fastsættes de opgaver, som Gruppen til Beskyttelse af 
Personoplysninger skal varetage. Gruppen sti l ler sin viden og sagkundskab 
Inden for området beskyttelse af personer l forbindelse med behandl tng af 
personoplysninger ti l rådighed for Kommissionen. Derved bidrager den ti l, 
at de nationale regler, der vedtages til gennemfØrelse af dette direktiv, 
fortollces ensartet. Den vurderer beskyttelsesniveauet l Fæl lesskabet og l 
tredjelande og underretter Kommissionen herom. Endelig kan den rådgive 
Kommissionen om, hvl lke supplerende foranstaltninger der bØr træffes. 
Gruppen til Beskyttelse af Personoplysninger kan udarbeJde henstill Inger, 
som, h v l s den Ønsker det, kan fore l ægges for det r åd g l vende ud v a l g, som 
kommer Ind 1 bil ledet l forbindelse med Kommissionens gennemfØrelsesbefØJ­
elser. 
Gruppen til Beskyttelse af Personoplysninger udarbejder en år l lg rapport om 
situationen Inden for beskyttelse af personoplysninger l Fællesskabet og 
tredjelande. Denne rapport forelægges Kommissionen. 
KAPITEL X 
Kommissionens gennemfØrelsesbefØjelser 
Artikel 29 og 30 
UdØvelse af gennemfØrelsesbefØjelserne 
Rådgivende udvalg 
Ved artikel 29 ti !lægges Kommissionen gennemfØrelsesbefØJelser med hensyn 
t 11 den tekniske t !!pasning, der er nØdvendig som fØlge af, at området 
behandl lng af personoplysninger spænder vidt og har teknisk karakter. 
Eftersom direktivet har til formål at bidrage til det Indre markeds opret­
telse, er der 1 artiKel 30 fastsat bestemmelser om medvirken fra et udvalg 
af rådg 1 vende karakter, som har t l l opgave at b l stå Komm l ss Ionen l for­
bindelse med udøvelsen af dens befØjelser, og hvori der anvendes de proce­
durer, der er fastsat l Rådets afgØrelse af 13. juli 1987 om fastsættelse 
af de nærmere vilkår for udØvelsen af de gennemfØrelsesbefØjelser, der 
ti l lægges Kommissionen. 
-31 -
Forslag ti l 
RAPEIS PIBEKTIY 
om beskyttelse af personer 
forbindelse med behandl lng af personoplysninger 
BADET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -SYN 287 
under henvisning ti l Traktaten om Oprettelse af Det Europælske Økonomiske 
Fællesskab, sær l lg artikel 100 A og 113, 
under henvisning ti l forslag fra Kommlsslonen(1), 
1 samarbejde med Europa-Parlamentet(2), 
under henvisning ti l udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(3), og 
ud fra fØlgende betragtninger: 
(1) Fællesskabets målsætninger, således som disse er nedfældet 
Traktaten, som ændret ved Den Europælske Fæl les Akt, er at gennemfØre en 
stadig snævrere sammenslutning mel lem de europælske folk, at skabe snævrere 
forbindelser mel lem de stater, som Fæl lesskabet forener, gennem fæl les 
handl lng at sikre Økonomiske og sociale fremskridt ved at fjerne de 
skranker, der deler Europa, stadig at forbedre dets folks Ievevi lkår, at 
bevare og styrke freden og friheden samt at fremme demokratlet på grundlag 
af de grundlæggende rettigheder, der er anerkendt ved medlemsstaternes 
forfatninger og love samt ved den europælske konvention ti l beskyttelse af 
menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; 
-32 -
(2) det Indre markeds oprettelse og funktion, som henhold tit 
Traktatens artikel 8 A Indebærer fri bevægelighed for varer, personer, 
tjenesteydelser og kapital, forudsætter Ikke blot, at personoplysninger kan 
cirkulere frit, uanset l hvilken medlemsstat de gØres til genstand for 
behandl lng, eller fra hvl lken medlemsstat de anmodes udleveret, men også, 
at de grundlæggende rettigheder beskyttes l betragtning af den stadigt 
hyppigere behandling af personoplysninger Inden for de forsket t lge 
Økonomiske og samfundsmæssige aktivitetsområder l Fællesskabet; 
(3) det Indre marked Indebærer et område uden Indre grænser; dette 
medfØrer, at det kraft af anvendelsen af fæl lesskabsretten stadigt 
hyppigere er nØdvendigt for de forskellige medlemsstaters admlnlstrat l ve 
myndigheder at samarbejde og Indbyrdes udveksle personoplysninger for at 
varetage deres opgaver eller udfØre hverv for en admlnlstrat l v myndighed 
fra en anden medlemsstat; 
(4) udbygningen af det teknisk-videnskabel lge samarbejde og den 
koordinerede etablering af nye telekommunikationsnet Fæl lesskabet 
nødvendiggØr og letter personoplysningers frie bevægelighed på tværs af 
landegrænserne; 
(5) forskellen l den beskyttelse af privatlivets fred, medlemsstaterne 
yder forbindelse med behandl Ingen af personoplysninger, kan hindre 
transmission af oplysninger af denne art fra en medlemsstats område ti l en 
anden medlemsstats område; denne forskel kan derfor udgØre en hindring for 
udØvelsen af en række Økonomiske aktiviteter på fællesskabsplan, virke 
konkurrencefordrejende og hindre de nationale administrationer l at udfØre 
opgaver, der fa l der l nd under fæ l lesskabsret tens anvende l se som r å de; denne 
forskel l beskyttelsesniveauet hidrØrer fra forskelIene l de nationale love 
og administrative bestemmelser; 
(6) for at fjerne hindringerne for den frie 
personoplysninger bØr beskyttelsen af privatlivets fred udvek s l l n g a f 
for b l nde l se med 
behandl Ingen af sådanne oplysninger være ensartet l al le medlemsstater; med 
henbl lk herpå er det nØdvendigt, at der sker en Indbyrdes tilnærmelse af de 
gældende lovbestemmelser på området; 
-33 -
(7) sigtet med de nationale love om behandl lng af personoplysninger er at 
sikre respekt for de grundlæggende rettigheder, navnl lg retten ti 1 
privat l lvets fred, som også er anerkendt ved artikel 8 l konventionen ti l 
beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og 
ved fæl lesskabsrettens generel le principper; af denne grund må en Indbyrdes 
tilnærmelse af disse lovbestemmelser Ikke medfØre en forringelse af den 
beskyt te l se, de yder, men skal tvær t Imod have t l l s l g te at garantere et 
hØjt beskyttelsesniveau overalt l Fællesskabet; 
(8) de principper for beskyttelse af privat l lvets fred l forbindelse med 
behandling af personoplysninger, som dette direktiv foreskriver, vil for 
visse sektorers vedkommende kunne suppleres med el ler præelseres 
særregler, der skal være l overensstemmelse med disse principper; 
(9) principperne for beskyttelse finder anvendelse på al le registre, hvor 
den registeransvarliges aktiviteter falder Ind under fællesskabsrettens 
anvendelsesområde; offentlige registre, som Ikke falder Ind under 
fæl lesskabsrettens anvendelsesområde, bØr være underlagt de samme 
principper for beskyttelse, nedfældet medlemsstaternes lovgivning, som 
fastsat ved resolutionen vedtaget af repræsentanterne for regeringerne for 
De Europælske Fællesskabers medlemsstater, forsamlet l Rådet, den .... ; 
registre, der udelukkende henhØrer under en fysisk persons udøvelse af 
retten ti l privat l lvets fred, som f.eks. private adressekartoteker, bØr dog 
være undtaget; 
(10) enhver behandl lng af personoplysninger l Fællesskabet skal ske under 
overholdelse af lovgivningen l den medlemsstat, hvor registret befinder sig 
for derved at sikre, at Ingen person kan unddrages den beskyttelse. der 
skal garanteres ham ved dette direktiv; med henblik herpå betragtes hver 
enkelt del af et register, der er placeret flere forskellige 
medlemsstater, som et selvstændigt register, og placering af en del af et 
register l et tredjeland må Ikke medfØre bortfald af beskyttelsen; 
(11) enhver behandl lng af personoplysninger skal være legitim; denne 
legitimitet skal bygge på den registrerede persons samtykke el ler på 
fæl lesskabsretten el ler på nationale love; 
-34 -
(12) l den nationale lovgivning kan der på de 1 direktivet fastlagte 
betingelser fastsættes nærmere regler for behandlingens legitimitet; denne 
mul lghed må dog Ikke benyttes som begrundelse for, at en anden medlemsstat 
end den stat, hvori registret befinder sig, foretager kontrol, Idet 
sidstnævnte stats pligt til henhold til dette direktiv at beskytte 
pr l vat livets fred l forbindelse med behandlingen af personoplysninger er 
ti 1strækkel lg set forhold ti l fæl lesskabsretten ti 1 at sikre fri 
udveksl lng af oplysning er; 
(13) de anmeldelsesprocedurer, der gælder for offentl lge og private 
registre, og den oplysningspligt ved fØrste vldereglvelse, der gælder for 
private registre, har ti l formål at tilvejebringe den gennemsigtighed, der 
er absolut nØdvendig for sikre en registreret person adgang ti l oplysninger 
om ham selv; 
(14) for at en registreret persons samtykke kan betragtes som gyldigt, og 
når en registreret person anmodes om at afgive oplysninger om sig selv, 
skal den pågældende gives reel og fuld oplysning; 
(15) en registreret person skal kunne udØve sin ret til aktindsigt for at 
forvisse sig om legitimiteten af behandl Ingen af oplysninger om ham selv og 
disses på l Idel lghed; 
(16) for at oplysninger kan gøres t li genstand for behandling, skal de 
opfylde visse krav; behandl lng af oplysninger, som IfØlge selve deres art 
kan krænke retten ti l privat l lvets fred, bØr være forbudt uden den 
registrerede persons udtrykkelige samtykke; dog kan der ti l varetagelse af 
afgØrende hensyn ti l samfundsmæssige Interesser, navnl lg for lægestandens 
vedkommende, fastsættes undtagelser ved en lov, hvori 
præc 1 se og s t r enge bet l nge l ser for og l ndskrænkn l nger 
oplysninger af denne art; der fastsættes 
behandl 1 ngen a f 
( 17) for at for h l ndre enhver form for uberet t l get behandl l ng må der a f 
hensyn ti l beskyttelsen af privat l lvets fred l forbindelse med behandl Ingen 
af personoplysninger træffes de fornØdne sikkerhedsforanstaltninger, såvel 
med hensyn t l l behandl l ngens form som med hensyn t l l den tekno l og l , der 
benyttes; 
-35 -
(18) på medieområdet kan medlemsstaterne fastsætte undtagelser fra 
bestemmelserne dette direktiv det omfang, disse tager sigte på at 
forene retten til privat l lvets fred med Informationsfriheden og retten til 
at modtage og give meddelelser som garanteret ved bl.a. artikel 10 
konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende 
frihedsrettigheder; 
(19) medlemsstaterne bØr opfordre de berØrte erhvervskredse til at 
udarbejde en europæisk adfærdskodeks for visse nærmere bestemte sektorer; 
Kommissionen vi l stØtte sådanne Initiativer og vi l tage hensyn ti l en sådan 
kodeks ved vurderingen af, om der bØr træffes nye specifikke foran­
staltninger for visse sektorer; 
(20) 1 ti !fælde af overtrædelse af bestemmelserne l dette direktiv bØr den 
registeransvar l lge betragtes som ansvar l lg forbindelse med en 
erstatningssag; der bØr fastsættes passende sanktIoner for at sikre en 
effektiv beskyttelse; 
(21) det er l lgeledes nØdvendigt, at der kan videregives personoplysninger 
ti 1 et tredjeland, der sikrer et passende beskyttelsesniveau; for det 
ti l fælde, at beskyttelsesniveauet et tredjeland er utl 1strækkel lgt, 
Indeholder dette direktiv procedurer for forhandling med det pågældende 
land; 
(22) principperne l dette direktiv er en konkretisering og videreudbygning 
af principperne l Europarådets konvention af 28. januar 1981 om beskyttelse 
af personer l forbindelse med automatiseret behandl lng af persondata; 
(23) det forhold, at hver medlemsstat skal råde over en uafhængig 
tilsynsmyndighed, har afgØrende betydning for beskyttelsen af personer 1 
forbindelse med behandl lng af personoplysninger; på fæl lesskabsplan bØr der 
nedsættes en Gruppe til Beskyttelse af Personoplysninger, der bØr være 
fuldstændig uafhængig l udØvelsen af sine funktioner; som fØlge af dens 
specifikke karakter bØr den have til opgave at rådgive Kommissionen og 
bidrage til at sikre en ensartet anvendelse af de nationale regler, der 
vedtages ti l gennemfØrelse af dette direktiv; 
-36 -
(24) med henblik på at vedtage de supplerende foranstaltninger, der er 
nødvendige for at anvende principperne l dette direktiv, er det nØdvendigt 
at tildele Kommissionen gennemfØrelsesbefØJelser og nedsætte et rådgivende 
udvalg l henhold til de nærmere vilkår, der er fastsat 1 Rådets afgØrelse 
87/373/EØF(1) -
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: 
KAPITEL l 
ALMINDELIGE BESTEMMELSER 
Artikel l 
Dlrektlyots sigte 
1. Medlemsstaterne drager l overensstemmelse med bestemmelserne l dette 
d l rekt 1 v omsorg for at beskyt te personers pr l vat 11 v for b l nde l se med 
behandl Ingen af personoplysninger, der er Indeholdt l registre. 
2. Medlemsstaterne kan Ikke af grunde, der har forbindelse med den l 
henho 1 d t 1 1 stk. 1 foreskrevne beskyt te l se1 l ndskrænke e l l er forbyde f r l 
udveksl lng af personoplysninger mel lem medlemsstaterne. 
Artikel 2 
Definitioner 
1 dette direktiv forstås ved: 
a) "personoplysninger" enhver form for Information om en Identificeret 
eller Identificerbar fysisk person ("den registrerede person"); ved 
Identificerbar person forstås bl.a. en person, der kan Identificeres 
ved et Identifikationsnummer el ler l lgnende oplysning; 
(1) EFT nr. L 197 af 18.7.1987, s. 33. 
-37 -
b) "anonymisere" en sådan ændring af personoplysninger, at de pågældende 
op lysn l nger l kke længere kan knyt tes t l l en bestemt e l l er 
Identificerbar fysisk person eller kun ved en uforholdsmæssig stor 
Indsats l henseende til personale, udgifter og tid; 
c) "register over personoplysninger" (register) enhver samling af 
per sonop lysn l nger, der er placeret saml et e l l er f l e re for ske l l l g e 
steder, og som gØres t l l genstand for edb-behandl l ng, e l l er som er 
strukturerede og tilgængelige l en samling, der er opbygget efter 
bestemte kriterier med henbl lk på at lette brug el ler samkØring af de 
pågældende oplysninger, selv om dette reelt Ikke sker; 
d) "behandl lng" fØlgende operationer, hvad enten disse udfØres ved brug 
af elektronisk databehandling eller ej: registrering, opbevaring, 
samkØring samt ændring, brug og videregiveise af data, herunder 
transmission, formidl lng og udtrækning samt blokering og slettelse; 
-38 -
e) "den registeransvar lige" den fysiske eller jur l diske person, 
offentl Jge myndighed, forvaltningsgren el ler ethvert andet organ, der 
l henhold ti l fællesskabsretten eller en medlemsstats lovgivning er 
befØjet ti l at afgØre, hvad et register må bruges ti l, hvl lke typer 
personoplysninger der må registreres l det, hvl lke operationer de må 
underkastes, og hvilke tredjemænd der må få adgang hertl l; 
f) "tilsynsmyndighed" den uafhængige offentlige myndighed eller ethvert 
andet uafhængigt organ, der udpeges af hver enkelt medlemsstat 
henhold til bestemmelserne l artikel 26 l dette direktiv; 
g) .. den offentlige sektor" samtlige en medlemsstats offentligretlige 
administrationer, organer og forvaltninger med undtagelse af dem, der 
driver Industri- eller handelsvlrksomhed, samt privatretlige organer 
og enheder, når de deltager l udØvelse af offentt lg myndighed; 
h) "den private sektor" enhver fysisk el ler Juridisk person et ter 
sammenslutning, herunder offentligret lige admlnlstrat Ioner, organer 
og forvaltninger, når de udøver en Industri- el ler handelsvlrksomhed. 
Artikel 3 
Anyende IsesomrAde 
1. Medlemsstaterne anvender dette direktivs bestemmelser på al le private 
og offentlige registre med undtagelse af offentlige registre, hvis 
aktiviteter Ikke falder Ind under fæl lesskabsrettens anvendelses­
område. 
2. Dette direktivs bestemmelser finder Ikke anvendelse på registre: 
a) der fØres af en fysisk person til rent private og personl lge 
f o r må l , e l l e r 
b) der fØres af almennyttige forenloger af bl.a. politisk, 
f l Josoflsk, re l lgiØs, kulturel, fagforenlngsmæsslg, sports l tg 
eller fritidsmæssig art med henbl lk på disses legitime formål 
Gældende ret -39 -
forudsat, at registreringen alene vedrØrer den pågældende 
forentogs medlemmer og ti !knyttede, og disse har meddelt 
deres samtykke ti l registreringen, samt at denne Ikke 
videregives ti t tredjemand. 
Artikel 4 
1. Medlemsstaterne anvender dette direktivs bestemmelser på: 
a) al le registre, der befinder sig på deres område; 
b) registeransvar lige, der har bopæl på deres område og herfra 
udnytter et register, der befinder sig l et tredjeland, hvis 
lovgivning Ikke sikrer et passende beskyttelsesniveau, 
medmindre denne brug kun forekommer lej l lghedsvls. 
2. Medlemsstaterne anvender bestemmelserne l artikel 5, 6, 8, 9, 10, 17, 
18 og 21 på brugere, der konsulterer et register, der befinder sig 1 
et tredjeland, fra en terminal, der befinder sig på en medlemsstats 
område, medmindre denne brug kun forekommer lej l lghedsvls. 
3. Når et register midlertidigt flyttes fra en medlemsstat ti 1 en anden, 
må sidstnævnte Ikke stille hindringer for eller kræve yderligere 
formal lteter opfyldt l forhold ti l gældende regler l den medlemsstat, 
hvor registret er placeret permanent. 
-40 -
KAPITEL li 
LEGITIM BEHANDLING AF PERSONOPLYSNINGER l DEN OFFENTLIGE SEKTOR 
Artlkol 5 
PrinciPDer 
1. Med forbehold af bestemmelserne artikel 6 fastsætter medlems­
staterne fØlgende retsforskrifter vedrØrende offentl lge registre: 
a) oprettelse af et register og enhver anden behandl lng af 
personoplysninger er legitim det omfang, dette er 
nØdvendigt af hensyn ti l en registeransvart lg offentl lg 
myndigheds varetagelse af sine opgaver; 
b) behandl lng af oplysninger ti l 
henblik på hvl lket registret 
såfremt: andre formål 
er oprettet, end det, med 
er legitim, 
den registrerede person meddeler sit samtykke hertl l, el ler 
behandlingen sker med hjemmel l fællesskabsretten eller med 
hjemmel i en lov-el ler en retsakt, der udstedes med hjemmel 
l en lov -udstedt l overensstemmelse med dette direktiv af 
en medlemsstat, som giver sin ti l ladeise hertl l og fastsætter 
grænserne herfor, el ler 
den registrerede persons legitime Interesser Ikke taler Imod 
en sådan ændring l anvendelsesformålet, el ler 
dette er nØdvendigt for at afværge en overhængende trussel 
mod den o f f en t l l ge o r den e l l er en grov k rænke 1 se a f andres 
rettigheder. 
-41 -
Artikel 6 
Behandllog af oorsonoplysnlngor l don offont llgo soktor mod bonblik pA 
ylderoglyolso af sådanne oplysninger 
1. Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser l deres lovgivning om, at 
videregiveise af personoplysninger fra registre, der fØres af en 
offentl lg forvaltning, kun er legitim: 
a) såfremt dette er nØdvendigt af hensyn til de opgaver, den 
pågældende offentl lge forvaltning, som videregiver el ler an­
moder om videregiveise af disse oplysninger, varetager, el ler 
b) såfremt det sker efter anmodning fra en fysisk eller Juridisk 
person 1 den private sektor, der påberåber sig en legitim 
Interesse, der går forud for den registrerede persons 
Interesser. 
2. Uden at dette øvrigt berører bestemmelserne stk. 11 kan 
medlemsstaterne fastsætte de nærmere vilkår, hvorunder videregiveise 
af personoplysninger er legitim. 
3. Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser l deres lovgivning om, at den 
registeransvarlige l de l stk. 1, litra b), omhandlede tilfælde skal 
underrette de registrerede personer, når personoplysninger vedrØrende 
dem videregives. Medlemsstaterne kan bestemme, at denne underretning 
erstattes af en forudgående ti l ladeise fra ti lsynsmyndlgheden. 
-42 -
Artlkol 7 
Anmeldelsespligt oyer for tllsynsmvndlghedon 
1. Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser l deres lovgivning om, at der 
ved oprettelse af et offentl lgt register, hvis personoplysninger vil 
kunne videregives, på forhånd skal foretages anmeldelse til 
t li synsmynd l gheden, der l ndfØrer anmelde l sen l et r eg l s ter. Det te 
register skal være offentl lgt ti lgængel lgt. 
2. Medlemsstaterne fastsætter, hvilke oplysninger der skal anmeldes til 
ti lsynsmyndlgheden. Disse oplysninger skal mindst omfatte den 
registeransvar l lges navn og adresse, registrets anvendelsesformål, en 
beskrivelse af, hvl lke typer oplysninger det Indeholder, hvl lke 
tredjemænd oplysningerne kan videregives ti l, samt en beskrivelse af, 
hvl lke foranstaltninger der er truffet l henhold ti l artikel 18. 
3. Medlemsstaterne kan bestemme, at bestemmelserne l stk. 1 og 2 finder 
anvendelse på andre offentlige registre, samt at konsultation af 
registret kan begrænses under henvisning ti l de l artikel 15, stk. 1, 
anfØrte grunde. 
KAPITEL III 
LEGITIM BEHANDLING AF PERSONOPLYSNINGER l DEN PRIVATE SEKTOR 
Artikel 8 
Prlnclooer 
1. Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser l deres lovgivning om, at 
registrering af personoplysninger et register og enhver anden 
behandl lng heraf uden den registrerede persons samtykke kun er 
legitim, dersom dette sker l overensstemmelse med bestemmelserne 1 
dette direktiv, og såfremt: 
-43 -
a) behandlingen sker forbindelse med en kontrakt, eller et 
kontraktlignende t III ldsforhold, med den registrerede person 
og er nØdvendiggjort heraf, el ler 
b) oplysningerne stammer fra offentligt tilgengel lge kilder, og 
behandl Ingen heraf alene sker med henbl lk på korrespondance, 
e Iler 
c) den registeransvarlige forfØlger en legitim Interesse, der 
går forud for den registrerede persons Interesser. 
2. Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser l deres lovgivning om, at det 
pållviler den registeransvar lige at forhindre, at der sker videre­
giveise af oplysninger, der er uforenel tg med registrets anvendelses­
formål, el ler som er til skade for den offentl lge orden. Ved on-1 Ine 
konsultation påhviler de sammeforpligtelser brugeren. 
3. Uden at det øvrigt berører bestemmelserne stk. 11 kan 
medlemsstaterne fastsætte de nærmere vilkår, hvorunder behandling af 
personoplysninger er legitim. 
Artikel 9 
Oolysnlngsollgt oyer for den registrerede oerson 
1. Medtemsstaterne fastsætter bestemmelser t deres lovgivning for den 
private sektor om, at den registeransvar l tge ved fØrste videregiveise 
af oplysninger fra et register etter ved etablering af mul lghed for 
on-1 Ine konsultation af et register underretter den registrerede 
person herom med angivelse af registrets anvendelsesformål, hvilke 
typer op lysn l nger der er r eg l s treret her l samt r eg t s t rets navn og 
adresse. 
2. Den l stk. 1omhandlede oplysnlngspl lgt er Ikke obligatorisk l det 1 
artikel 8, stk. 1, litra b), omhandlede tilfælde. Der består Ingen 
oplysnlngspl igt, når videregiveise af oplysninger er påbudt ved lov. 
-44 -
3. Såfremt den registrerede person gØr Indsigelse mod videregiveise af 
oplysninger eller enhver anden behandling, er den registeransvarlige 
forpl lgtet til at bringe den pågældende behandling til ophØr, 
medmindre den er ti l ladt ved lov. 
Art l kel 10 
Eraylgolse af oalysnlngsallqton oyor for don registrerode aerson ser lige 
t li fælde 
Såfremt opfyldelsen af den l artikel 9, stk. 1, omhandlede oplysningspligt 
over for den registrerede person viser sig umul lg el ler Indebærer en 
uforholdsmæssig stor Indsats el ler strider mod fortrinsberettigede legitime 
Interesser hos den registeransvar l lge el ler l lgnende Interesser hos 
tredjemand, kan medlemsstaterne fastsætte bestemmelser deres lovgivning 
om, at ti lsynsmyndlgheden kan give ti l ladeise ti l at fravige 
oplysnlngspl lgten. 
Art t ko l 11 
Anmeldelsesaligt over for tilsynsmyndigbeden 
1. Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser l deres lovgivning om, at den 
registeransvar l lge skal foretage anmeldelse af oprettelsen af et 
register over personoplysninger, når oplysningerne fØres med henbl lk 
på videregiveise og Ikke stammer fra offentl lgt ti lgængellge kl lder. 
Anmeldelse foretages ti l ti lsynsmyndlgheden l den medlemsstat, hvor 
registret befinder sig, eller, hvis det Ikke befinder sig en 
medlemsstat, ti l ti lsynsmyndlgheden den medlemsstat, hvor den 
registeransvar lige har bopæl. Den registeransvar lige skal give de 
kompetente nationale myndigheder meddelelse om enhver ændring 
registrets anvendelsesformål samt om ændringer af sin adresse. 
-45 -
2. Medlemsstaterne fastsætter, hvilke oplysninger der skal anmeldes ti l 
tilsynsmyndigheden. Disse oplysninger skal mindst omfatte den 
registeransvart lges navn og adresse, registrets anvendelsesformål, en 
beskrivelse af, hvl lke typer oplysninger det Indeholder, hvl lke 
tredJemænd oplysningerne kan videregives ti l, samt en beskrivelse af, 
hvl lke foranstaltninger der er truffet l henhold ti l artikel 18. 
3. Medlemsstaterne kan bestemme, at bestemmelserne l stk. 1 og 2 finder 
anvendelse på andre private registre, samt at de l stk. 2omhandlede 
oplysninger skal være offentl lgt ti lgængel lge. 
KAPITEL IV 
DEN REGISTREREDE PERSONS RETTIGHEDER 
Artikel 12 
Samtykke oA et yollnformoret gryndlag 
En registreret persons samtykke ti l, at personoplysninger, der vedrører ham 
selv efter dette direktiv, gØres ti l genstand for behandl lng, er kun 
gyldigt, såfremt: 
a) den registrerede råder over fØlgende oplysninger: 
registrets anvendelsesformål og de typer oplysninger, der er 
registreret heri; 
hvl lken brug der gøres af personoplysningerne 
l givet fald hvem de er bestemt ti l; 
den registeransvar l lges navn og adresse; registret, og 
b) samtykke meddeles specifikt og udtrykkel lgt og angiver, hvilke typer 
oplysninger, hvl lken type behandl lng samt evt. hvl lke modtagere det 
gælder for; 
-46 -
c) samtykke til enhver tid kan tilbagekaldes af den registrerede person 
uden ti lbagevlrkende kraft. 
Art l kel 13 
Oolysnlngsollgt yed Indsamling af oolysnlnger 
1. t.Aedlemsstaterne garanterer personer, hos hvem der Indsamles person­
oplysninger, ret ti l at få mindst fØlgende oplyst: 
a} anvendelsesformålet for det register, som oplysningerne skal 
registreres l, og 
b} hvorvidt der består pi lgt ti l at besvare de spØrgsmål, 
Indsaml Ingen af oplysninger drejer sig om, og 
c) hvl lke konsekvenser det har for de pågældende at undlade at 
besvare de sti l lede spørgsmål, og 
d) hvem oplysningerne er bestemt ti l, og 
e} hvorvidt de pågældende har adgang ti l og ret ti l berigtigelse 
af oplysninger, der vedrØrer dem selv, og 
f} den registeransvar l lges navn og adresse. 
2. Bestemmelserne l stk. 1 finder Ikke anvendelse ved Indsamling af 
op lysn l nger t l l fæ l de, hvor op lysn l ngsp l l g ten over for den 
registrerede person vi l le forhindre en offentl lg myndighed at 
varetage sine tilsyns- og kontrolopgaver eller opretholdelse af den 
offentl lge orden. 
Art l kel 14 
Suoolerondo rettigheder for den registrerede oorson 
Medlemsstaterne IndrØmmer den registrerede person fØlgende rettigheder: 
1. ret til af legitime grunde at modsætte sig, at personopl}'snlnger 
vedrØrende ham selv gØres ti l genstand for oehandl lng; 
-41 -
2. ret t Il Ikke at være undergivet admlnlstrat l ve eller pr l vatret lige 
afgØrelser, der Indebærer en vurdering af hans adfærd, der alene er 
begrundet l, at personoplysninger vedrØrende ham selv med en 
beskr l ve Ise af hans karakteregenskaber eller personlighed behandles 
elektronisk; 
3. ret t li at kende 
anvendelsesformål samt et registers eksistens og vigtigste 
den r eg l s ter ansvar l l ges l den t l t et, f as te 
bopæl, hovedsæde el ler forretnlngssted; 
4. ret ti l med rlmel lge mel lemrum og uden større ventetid el ler 
omkostninger at få bekræftet, hvorvidt der er registreret person­
oplysninger vedrØrende ham selv l et register, samt at få meddelt 
disse oplysninger l letforstået lg form. 
Medlemsstaterne kan bestemme, at helbredsoplysninger kun udleveres 
gennem en læge; 
s. ret til givet fald at få registrerede oplysninger berigtiget, 
slettet el ler blokeret, såfremt behandl Ingen af dem Ikke er 
overensstemmelse med bestemmelserne l dette direktiv; 
6. ret t l l efter anmodning og uden omkostninger at få slettet 
oplysninger vedrØrende ham selv l registre, der har handelsmæssige 
el ler reklamernæssige Øjemed; 
7. ret t J l ti l fælde af anvendelse af stk. 5 at få udvirket, at 
tredjemand, hvortl l oplysninger er blevet videregivet, underrettes om 
berigtigelse, slettelse el ler blokering af oplysninger; 
8. ret til at Indbringe krænkelser af de ved denne artikel garanterede 
rettigheder for en domstol. 
-48 -
Art l ko l 15 
Begrensninger don registrerede persons adgang til offentlige registre 
1. Medlemsstaterne kan ved lov begrænse de l art l kel 14, stk. 3 og 41 
omhandlede rettigheder af grunde, der vedrØrer: 
2. a) den nationale sikkerhed el ler 
b) det nationale forsvar el ler 
c} strafferetlig forfØlgning eller 
d) den offentl lge sikkerhed eller 
e) en vital og behØrigt begrundet Økonomisk el ler finansiel 
Interesse hos en medlemsstat el ler Fæl lesskabet el ler 
f} hensynet til en offentlig myndigheds varetagelse af sine 
tilsyns- el ler kontrolopgaver el ler 
g) en ti !svarende rettighed for en anden person og andres 
rettigheder og friheder. 
de stk. anførte ti l fælde skal tilsynsmyndigheden efter 
anmodning fra den registrerede person kunne foretage den fornØdne 
kontrol af registret. 
3. Medlemsstaterne kan begrænse den registrerede persons adgang ti 1 
registre, hvori der midlertidigt er registreret oplysninger med 
henbl lk på at foretage statistiske uddrag. 
KAPITEL V 
OPLYSNINGERNES PALIDELIGHED M.V. 
Art l kel 16 
princiPDer 
1. Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om, at: 
-49 -
a) Indsamt lng og behandling af personoplysninger skal udfØres 
loyalt og på lov l lg vis; 
b) oplysningerne skal registreres ti l nØje definerede, 
udtrykkeligt angivne og legitime formål og udnyttes på en 
måde, der er foreneJ lg med disse formål; 
c) oplysningerne skat være fyldestgørende, relevante og 
nØdvendige 1 forhold ti l reglstrerlngsformålet; 
d) oplysningerne skal være korrekte og om nØdvendigt ajourfØres; 
urigtige eller ufuldstændige oplysninger skal slettes eller 
berigtiges; 
e) oplysningerne Ikke må opbevares på en måde, der giver 
mulighed for at ldent l f lcere de registrerede personer 1 et 
tidsrum, der er længere end det, der er nØdvendigt af hensyn 
ti l reglstrerlngsformålet. 
2. Det påhviler den registeransvar lige at sikre overholdelse af 
bestemmelserne l stk. 1. 
Art l kel 17 
Scrlige kategorier af onlysnlnger 
1. Medlemsstaterne skal, medmindre den registrerede person frit, 
udtrykkeligt og skriftligt meddeler sit samtykke hertl l, forbyde edb­
behandl lng af oplysninger om racernæssig og etnisk baggrund, pol ltlsk, 
religiØs eller filosofisk overbevisning og fagforenlngsmæsslgt 
t 1 l hØrsforho l d samt af op lysn l nger om helbredsforhol d og seksue 1 1 e 
forhold. 
-50 -
2. Med l emsstaterne kan af grunde, der vedrØrer afgØrende hensyn t 1 1 
samfundsmæssige Interesser, ved lov fastsætte undtagelser fra 
bestemme l serne l stk. 1, forudsat at det l l oven nØje prec l ser es, 
hvilke typer oplysninger der må registreres, og hvl lke personer der 
har adgang ti l registret, samt at der ved loven fastsættes passende 
garantler mod misbrug og uberettiget Indtrængen. 
3. Oplysninger om strafbare forhold må kun opbevares 
registre. 
Art l kel 18 offentlige 
Datasikkerbod 
1. Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser l deres lovgivning om, at den 
registeransvar l lge har pi lgt ti l at træffe passende tekniske og 
organisatoriske foranstaltninger ti l at beskytte registret mod 
ti l lntetgØrelse, hvad enten denne er hendel lg el ler sker som fØlge af 
uberett lget Indtrængen. mod hændeligt tab af oplysninger samt mod 
uberettiget ændring af el ler adgang til og enhver anden uberettiget 
behandling af personoplysninger. 
For edb-registres vedkommende skal disse foranstaltninger tilveje­
bringe et passende sikkerhedsniveau under hensyntagen ti l på den ene 
side den bedste disponible teknologi og de med foranstaltningernes 
Iværksættelse forbundne udgifter og på den anden arten af de 
oplysninger, der Ønskes beskyttet, og en vurdering af de potentiel le 
slkkerhedsrlslcl. Med henbl lk herpå skal den registeransvart lge tage 
hensyn ti l de hensti l l Inger om edb-sikkerhed og Indbyrdes net­
kompat Ibi l ltet, der udarbejdes af Kommissionen l henhold ti 1 artikel 
29. 
2. Ved transmission af personoplysninger via et net skal der træffes 
foranstaltninger, der garanterer en ti 1strækkel lg sikkerhed. 
-51 -
3. Ved on-line konsultation skal dataanlægget og programmellet være 
udformet således, at konsultationen holder sig Inden for grænserne af 
den af den registeransvart lge ti Idel te autorisation. 
4. De 1 stk. 1-3 omhandlede forpligtelser påhviler ligeledes personer, 
som faktisk el ler l henhold til kontrakt fØrer tilsyn med register­
operationer. 
s. Det er forbudt enhver, der l embeds medfØr får adgang ti l oplysninger 
et register, at videregive disse til tredjemand uden den 
registeransvart lges samtykke. 
KAPITEL VI 
SÆRBESTEMMELSER FOR VISSE SEKTORER 
Art lke l 19 
Medlemsstaterne kan for organer Inden for pressen og den audiovisuelle 
sektor tillade undtagelser fra dette direktivs bestemmelser l det omfang, 
disse er nØdvendige for at forene retten ti l privat l lvets fred med reglerne 
for Informations- og pressefrihed. 
Artikel 20 
Medlemsstaterne opfordrer de berørte erhvervskredse til at medvirke ved 
udarbejdelsen af en europæisk adfærdskodeks for visse sektorer på grundlag 
af de l dette direktiv opstl l lede principper. 
-52 -
KAPITEL VIl 
ANSVAR OG SANKTIONER 
Artikel 21 
Ansvar 
1. Med l emsstaterne fastsæt ter bestemme l ser l deres l ovg l v n l ng om, at 
enhver, hvis personoplysninger er registreret l et register, og som 
lider skade som fØlge af behandlingen af disse oplysninger eller 
enhver anden handl lng, der er uforene l tg med bestemmelserne l dette 
direktiv, har ret ti l at kræve skadeserstatning over for den 
registeransvart lge. 
2. Medlemsstaterne kan bestemme, at den registeransvart lge, såfremt 
denne godtgør, at han har truffet passende foranstal t n l nger t li at 
opfylde de l artikel 18-22 anfØrte krav, Ikke kan holdes ansvar l tg 
for skade, der forvoldes som fØlge af tab eller t lllntetgØrelse af 
data el ler uberettiget Indtrængen. 
Artikel 22 
Behandllog af oolysnlngor DA den registoransvarliges vogne 
1. Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser l deres lovgivning om, at den 
r eg l s teransvar 11 ge, når op lysn l nger bahand l es på hans vegne, ska 1 
sikre stg, at de krævede sikkerhedsmæssige og organisatoriske 
foranstaltninger overholdes og udpege en person el ler virksomhed, som 
frembyder fornØden garanti herfor. 
2. Enhver, der Indsamler el ler behandler personoplysninger på den 
registeransvarliges vegne, skal overholde de ved artikel 16 og 18 
fastsatte forpl lgtelser. 
-53 -
3. En kontrakt herom skal være skriftlig og skal specifikt anftSre, at 
personoplysninger kun må videregives af tjenesteleverandØren eller 
dennes ansatte med den registeransvarliges samtykke. 
Artikel 23 
Sanktioner 
Medlemsstaterne fastsætter deres lovgivning passende sanktioner med 
henblik på at sikre overholdelse af de bestemmelser, der vedtages til 
gennemfØrelse af dette direktiv. 
KAP l T E L V l l l 
VIDEREGIVELSE AF PERSONOPLYSNINGER TIL TREDJELANDE 
Artikel 24 
PrincipDer 
1. Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser l deres lovgivning om, at 
vldereglvelse, hvad enten denne er midlertidig eller definitiv, til 
et tredjeland af personoplysninger, der gØres ti l genstand for 
behandling el ler Indsamles med henblik på at gøres ti l genstand for 
behandl l ng, kun må f l nde sted, h v l s det pågældende l and s 1 kr er et 
passende beskyttelsesniveau. 
2. Medlemsstaterne underretter Kommissionen, såfremt et modtagende 
tredjeland Ikke sikrer et passende beskyttelsesniveau. 
3. Konstaterer Kommissionen på grundlag af oplysninger fra medlems­
staterne eller fra anden kilde, at et tredJeland Ikke sikrer et 
passende beskyttelsesniveau, og at den deraf opståede situation er 
ti l skade for Fæl lesskabets el ler en mealemsstats Interesser, kan den 
Indlede forhandlinger med henblik på at afhJælpe denne situation. 
-54 -
4. Kornmissionen Iean efter den procedure, der er fastsat 1 artikel 30, 
stk. 2, fastslå, at et tredjeland sikrer et passende 
beskyttelsesniveau som fØlge af Internationale forpl lgtelser Indgået 
af det pågældende land eller på grundlag af dets nationale 
lovgivning. 
5. De l medfØr af denne artikel trufne foranstaltninger skal være 
overensstemme l se med de for p l l g te l ser, der på h v l l er Fæ l l esslcabet 
henhold ti l såvel bl laterale som multi laterale Internationale aftaler 
om beskyttelse af personer forbindelse med edb-behandl lng af 
personoplysninger. 
Artikel 25 
Fraylgolso 
1. En medlemsstat Iean for en given videregiveise af oplysninger til et 
tredjeland fravige bestemmelserne l artikel 24, stlc. 1, såfremt den 
registeransvar l lge fremlægger ti lstrælclcel lge beviser for, at der 
sileres et passende beskyttelsesniveau. Medlemsstaten Iean fØrst 
IndrØmme en fravigelse, når den har underrettet Kommissionen og 
medlemsstaterne herom, og såfremt der Ilelee er rejst Indsigelse 
herimod fra en medlemsstat el ler Kommissionen Inden for en frist på 
ti dage. 
2. Fore l l g ger der en sådan l nds l gel se, ved t ager Komm l s s l onen passende 
foranstaltninger efter den procedure, der er fastsat ! artikel 30, 
stk. 2. 
KAPITEL IX 
TILSYNSMYNDIGHED OG GRUPPE TIL BESKYTTELSE AF PERSONOPLYSNINGER 
Artikel 26 
Jllsvnsmyndlghod 
1. Medlemsstaterne sørger for, at en kompetent uafhængig myndighed fØrer 
-55 -
t l l syn med beskyttelsen af personoplysninger. Myndigheden har t 11 
opgave at påse overholdelse af de nationale bestemmelser, der 
vedtages medfØr af dette direktiv, samt at udøve alle de 
funktioner, der ti l lægges den ved dette direktiv. 
2. Uynd l g heden skal kunne l værksæt te undersøge l ser og skal bes l dde de 
fornØdne befØjelser ti l at gribe Ind over for oprettelse og 
udnyttelse af registre l strid med bestenvnelserne l dette direktiv. 
Med henblik herpå har den bl.a. adgang til registre, der er omfattet 
a f det te d l re k t l v, og skal kunne l ndsam l e a l l e op lysn l nger, der er 
nødvendige for at varetage dens ti lsynsopgaver. 
3. Enhver kan for denne myndighed forelægge klager vedrØrende 
beskyttelsen af personer med hensyn til personoplysninger. 
Artikel 27 
Gruooen til Beskyttelse af Personoplysninger 
1. Der nedsættes en Gruppe ti l Beskyttelse af Personoplysninger. Denne 
rådgivende og uafhængige gruppe består af repræsentanter for den l 
artikel 26omhandlede tilsynsmyndighed l alle medlemsstater og har 
Kommissionens repræsentant som formand. 
2. Sekretar l atsopgaverne for Gruppen t li Beskyt te 1 se af Person­
oplysnloger varetages af Kommissionens tjenestegrene. 
3. Gruppen ti l Beskyttelse af Personoplysninger fastsætter selv sin 
forretningsorden. 
4. Gruppen til Beskyttelse af Personoplysninger behandler de spørgsmål, 
der sættes på dagsordenen af dens formand, enten på dennes Initiativ 
el ler efter begrundet anmodning fra en repræsentant for en af 
ti lsynsmyndlghederne, og som vedrØrer anvendelsen af bestemmelserne 
fæl lesskabsretten om beskyttelse af personoplysninger. 
-56 -
Artikel 28 
Gryooons oogayor 
1. Gruppen til Beskyttelse af Personoplysninger har til opgave: 
a) at bidrage 
bestemmelser, 
direktiv; ti l en ensartet 
der vedtages anvendelse af de 
ti l gennemfØrelse nattonale 
af det te 
b) at afgive udtalelser om beskyttelsesniveauet l Fællesskabet 
og l tredjelande; 
c) at rådgive Kommisstonen om, hvilke supplerende eller 
specifikke foranstaltninger der bØr træffes for at sikre 
beskyttelsen af privat l lvets fred. 
2. Såfremt Gruppen ti l Beskyttelse af Personoplysninger konstaterer 
alvor l lge forskelle mel lem medlemsstaternes lovgivning el ler praksis 
vedrØrende beskyt te l se af personop lysn l nger, der kan være t li fare 
for den ensartede beskyttelse Fællesskabet, underretter den 
Kommissionen herom. 
3. Gruppen ti l Beskyttelse af Personoplysninger kan fremsætte 
henstil l Inger om ethvert spØrgsmål vedrØrende beskyttelsen af 
personer forbindelse med personoplysninger Fællesskabet. 
Hensti l l lngerne optages mØdeprotokol len og kan forelægges for det 1 
artikel 30 omhandlede rådgivende udvalg. Kommissionen underretter 
Gruppen til Beskyttelse af Personoplysninger om, hvorledes den har 
taget hensyn ti l dens hensti l l Inger. 
4. Gruppen ti l Beskyttelse af Personoplysninger udarbejder en år l lg 
rapport om situationen vedrØrende beskyttelsen af personer 
forbindelse med behandling af personoplysninger l Fællesskabet og 
tredjelande, som den forelægger for Kommissionen. 
-57 -
KAPITEL X 
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESBEFØJELSER 
Artikel 29 
Udfyolso at gonnemterelsesbofflolserno 
1. Kommissionen vedtager efter den procedure. der er fastsat l artikel 
30, stk. 2, de tekniske bestemmelser, der er nØdvendige for, at dette 
direktiv kan finde anvendelse på de særlige forhold, der gør sig 
gældende visse sektorer. under hensyntagen ti l den bedste 
disponible teknologi og gældende adfærdskodeks. 
Artikel 30 
Rådglyende ydyalg 
1. Kommissionen bistås af et udvalg af rådgivende karakter, der består 
af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens 
repræsentant som formand. 
2. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast ti l de 
foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om 
dette udkast Inden for en fr 1st. som formanden kan fastsætte under 
hensyntagen ti l det pågældende spørgsmåls hastende karakter. l givet 
fald ved afstemning. Udtalelsen optages l mØdeprotokollen; derudover 
har hver medlemsstat ret ti l at anmode om. at dens holdning IndfØres 
mødeprotokol len. Kommissionen tager størst mul lgt hensyn ti 1 
udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har 
taget hensyn ti l dets udtalelse. 
-58 -
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER 
Artikel 31 
1 . Medlemsstaterne 
bestemmelser sætter de nØdvendige love og administrative 
kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 
1. Januar 1993. 
De l henhold t 11 fØrste afsnit vedtagne bestemmelser skal Indeholde 
en udtrykkel lg henvisning ti l dette direktiv. 
2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten ti l de nationale 
retsforsk r l f ter, som de udsteder på det område, der er omfattet af 
dette direktiv. 
Artikel 32 
Kommissionen forelægger regelmæssigt en rapport 
Par l amen t et om anvende l sen af det te d l rekt l v, 
passende ændringsforslag. 
Artikel 33 
Dette direktiv er rettet ti l medlemsstaterne. 
Udfærdiget l Bruxelles, den for Rådet og Europa­
givet fald ledsaget af 
På Rådets vegne 
Formand 
-59 -
Flche Financtåre 
PROJET DE PROPOSITION DE DIRECTIVE DU CONSEIL 
VISANT AU RAPPROCHEMENT DE CERTAINES DISPOSITIONS 
LEGISLATIVES, REGLEMENTAIRES ET ADMINISTRATIVES 
DES ETATS MEMBRES 
RELATIVES A LA PROTECTION DES PERSONNES 
·A L'EGARD DU TRAITEMENT DES OONNEES 
A CARACTERE PERSONNEL 
1. Ligne budgetalre concernee (eventuel lement å creer) : 
A 2511 : Frals de reunlons de comltes dont la consu1tatlon n'est pas un 
element obl lgatolre de la procedure de formation d'actes communautalres. 
2. Base legale (ou autre) -· . 
Article 100 A 
l 3. Proposition de classlflcatlon en depense obl lgatolre/non obl lgatolre 
(avec Justlflcatlon succlncte envertude la daciaration commune du 30 
Juln 1982) : 
non-obl lgatolre 
4. Descrlptlon et Justlflcatlon de l 'action 
4.1. Objectlfs assurer la proteetion des personnas å l 'egard des 
donnåes å caractere personnet, 
permattre la clrculatlon transtrontiere de donnåes å 
caractere personneJ dans la Communaute, 
permattre le bon tonetlonnament du marche lnterleur. 
4.2. Creatlon de 2 comltes compatents en mattere de proteetton des 
personnas å l 'egard des donnåes å caractere personnet (Art. 27,30) 
personnas concernåes : 1. Pour le Comlte de proteetton des donnees å 
caractere personneJ (Art. 27) : 
representants de l 'autor l te de controlede 
tous les Etats membres Cgroupe 4) 
2. Pour le Comlte consultatlf (Art.30) 
representants des Etats membres (groupe 3) 
4.3. Un reprasentant de la Commisston preside :e Comlte de protect~on 
des donnåes å caractere personne1 et le Comlte consultatlf. 
Le secretarlat du Comlte de proteetton des donnåes å caractere 
personnet est assurå par les services de la Commlsslon. 
-60 -
5. Nature de la dåpense et mode de calcut 
5.1. Nature : reunlons 
(frals de partielpation des membres des 2 Comltås) 
5.2. Calcut -Comlte de proteetion des donnåes : 
24 membres (non-gouvernementals) x 3 råunlons 
a 2 jours x 1180 ECU (590 ECU/jour)- 84.960 ECU* 
-Comltå co~sultatlf : 
24 mernbras (gouvernemental) x 1 reunlon a 2 jours x 
780 ECU (390 ECU/jour)- 18.720 ECU* 
6. lncldence flnanclere de l'actlon sur les credlts d'lnterventlon 
6.1. Echåancler des crådlts d'engagement et de paiement 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 CE-CP 
103.680 ECU 
6.2. Part du flnancement communautalre dans, le coQt total 100% 
l 
7. Observations 
1. Le Comtte de proteetion des donnåes å caractere personnet (Art. 27) 
11 est lnstltue ce Comlte å caractere consultatlf et Independant et 
est compose de representants de 1 'autor l tå de controlede tout les 
Etats membres, preside par un reprasentant de la Commlsslon. 
Ce Comltå etabl lt son reglement lntårleur. Le secretarlat du Comlte 
est assure par les services de la Commlsslon. 
Missions de ce Comltå : volr Art.28. 
2. Le Comlte consultatlf (Art.30) : 
l l est lnstltuå un Comlte consultatlf compose des repråsentants des 
Etats membres, pråside par le reprasentant de la Commlsslon. 
La Commission est asslståe par ce Comltå afln de prendre Jes 
eventuel les masures compiemental res nåcessalres pour adapter les 
dispositions de la dlrectlve aux spåclflcltes de certalnas secteurs. 
* estimation 
-60a -
FICHE D'I~PACT SUR LA COWPETITIVITE ET L'EUPLOI 
1. Quelle eat la Justlflcatlon principale de lamesure? 
-Aseurer la proteetion des personnes 6 1'6gard des donnåes i caract6re 
personnel. 
-Permettre la clrculatlon transtrontiere de donnåes 6 caractåre personnet 
dans la Communaut6. 
-Permettre le bon tonetlonnament du march6 lnterleur. 
11. Caract6rlatlques des entreprises concern6es. 
La proposition concerne toutes les entreprises qul utlllsent des fiehiers 
de donn6os i caractero personnol quel quo sol t Jour tal l lo ou tour secteur 
d'actlvlt6. 
111. Quellea aont les obligations lmpos6es dlrectement aux entreprises? 
So conformor aux dispositions appllcables aux trattemønts de donnåes å 
caractere peraonnel. notamment celles relatives å la låglttmlt6 de ces 
trattemente dans le eectour prlv6. 
IV. OUellea aont Iea Obligatlona ausceptlblos d'6tre lmpos6es lndlrectement 
aux entreprises via Iea autorlt6s locales ? 
Aucune. 
v. Y a-t-11 des meaures sp6clales pour les PUE? 
Non. ·,~,i(·m"" ... 
r 
l 
·' 
.l 
l -60b -
VI. Quel eat l'effet pr6vlalble? 
a) eur la coap6tltlvlt6 des entreprises? 
Lea r•glea de proteetion a'appllquent i toutes les entreprises et 
611mlneront Iea diatoraions de concurrence dQes A l'actuelle 
dlaparlt6 dea 16glslatlons nationales. En ce qul concorne leur 
comp6tltlvlt6 Internationale, la dlrectlve pr6volt dos n6goclatlons 
avec Iea paya tiers qul n'assurent pas encore un niveau de .. 
proteetion ad6quat. 
b) .ur 1'.-ølol ? 
La dlrectlve pr6volt la cr6atlon d'lnatances de contr61e 
natlonalea. • 
VIl. Lea ~~rtenalree aoclaux ont-lla 6t6 consult6s sur c~tte propos,ltlo~· .? 
Non. ,_· .. ·).· 
··l •• ' . 
' . ~ 
'· •• ,1 
~t '" 
' 
• l~, ... 
'. l· .. • • 
... .... -
·-·' . 
.,. 
·. ~ .. 
·,· ... ·~ . 
.. . 
'l 
-61 -
Udkast til 
RESOLUTION VEDTAGET AF REPRÆSENTANTERNE FOR REGERINGERNE 
FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS MEDLEMSSTATER. FORSAMLET l RÅDET 
Repræsentanterne for regeringerne for De Europælske Fællesskabers medlems­
stater, forsamlet l Rådet, 
som tager betragtning, st RSdets direktiv om beskyttelse af 
personer l forbindelse med behandling af personoplysninger beskytter 
privat l lvets fred i forbindelse med behandl lng af personoplysninger, der er 
Indeholdt 1 pr lvate og offentlige registre med undtagelse af offentlige 
registre, hvis aktiviteter Ikke falder Ind under fællesskabsrettens 
anvendelsesområde, 
som Ønsker a t l et te samarbeJdet mel l em med l ems s t a ternes a dm l n 1st r a t 1 oner 
Inden for de områder, der Ikke falder Ind under fæl lesskabsrettens 
anvendelsesområde, samtidig med der sikres et hØJt beskyttelsesniveau med 
hensyn ti 1 de berørte personers privat l lv, 
som tager l betragtning, at principperne direktivet udgØr en konkre­
tisering og videreudbygning af principperne l Europarådets konvention af 
28. Januar 1981 om beskyttelse af personer l forbindelse med automatiseret 
behandl lng af persondata, 
vedtager fØlgende resolution: 
Medlemsstaternes regeringer forpligter sig til at anvende principperne 1 
Rådets direktiv om beskyttelse af personer i forbindelse med behandling af 
personoplysninger pa de grene af den offentlige sektor, der ikke falder ind 
under fællesskabsrettens anvendelsesomrade, og at indlede de nØdvendige Lov­
givningsprocedurer med henblik herpa. 
-62 -
ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN 
om anvendelse på De Europælske Fæl lesskabers Institutioner og organer 
af principperne l Rådets direktiv om beskyttelse af personer 
l forbindelse med behandl lng af personoplysninger 
1. Kommissionen finder, at principperne l direktivet om beskyttelse af 
personer l forbindelse med behandling af personoplysninger ( .. direktivet .. ) 
bØr finde anvendelse på De Europælske Fæl lesskabers Institutioner og 
organer. 
2. Med henblik herpå agter Kommissionen snarest muligt at træffe og 
foreslå de nØdvendige foranstaltninger. 
3. Indtil sådanne foranstaltninger træffes, forpl lgter Kornmissionen sig 
t l l a t anvende pr l n c l p per ne l d 1 re k t 1 ve t på enhver behandl l ng a f per son­
oplysninger, der henhØrer under dens kompetence. 
4. Komm l s s l onen f l n der, a t Fe Ilesskabernes øv r l ge l ns t l t u t l oner 11 ge­
le des bØr forpligte sig til at anvende principperne l direktivet på enhver 
behandl lng af personoplysninger, der henhØrer under deres kompetence. 
-63 -
FORSLAG TIL 
RÅDETS DIREKTIV 
OM 
BESKYTTELSE AF PERSONOPLYSNINGER OG 
KOMMUNIKATIONSHEMMELIGHEDEN 
I FORBINDELSE MED OFFENTLIGE DIGITALE TELENET, 
HERUNDER DET TJENESTEINTEGREREDE DIGITALNET <ISDN) OG 
OFFENTLIGE DIGITALE MOBILNET SYN 288 
-64 -
~ HOLDSFORTEGNELSE 
A. RESUME .......................................................................................... . 
~J. f<O~l\RE~DE IJE~Ftle~I~GER ....................................................... . 
I. I~DLED~I~G ............................................................................ . 
Il. DE NYE SPECIFIKKE BEHOV FOR BESKYTrELSE AF PERSON­
OPLYSNINGER OG KOMMU~IKATIONSHEMMELIGHEDE~ I 
l"ELESEKTORE~ ......................................................................... . 
III. f<ORSLAG TIL f<REMGJ\~GSMÅDE: BESTEMMELSERNE I DIREKTIV-
UDKASTET ................................................................................ . 
IV. KONKLUSION ............................................ -·················· ............. . 
FORSLAG TIL RADETS DIREKTIV OM BESKYTI'ELSE AF PERSONGPL YSNINGER 
OG KOMMUNIKATIO~SHEMMELIGHEDEN I FORBINDELSE MED 
OFFE~TLIGE DIGITJ\LE TELENET, HERUNDER DET TJENESTEINTEGREREDE 
DIGITAL~ET (lSD~) 00 OFFENTLIGE DIGITALE MOBILNET 
-65 -
A. RESUME 
Digitaliseringen af de offentlige telenet er nu godt i gang i Fællesskabet. I begyndelsen af 
90'eme vil mere end 70% af langdistancetraftkken, mere end 50% af langdistancecentralerne 
og mere end 30% af al lokalcentralerne blive digitaliseret. 
Den større udbredelse af offentlige digitale telenet i Fællesskabet -og specielt indførelsen af det 
tjenesteintegrede digitalnet og nye digitale mobiltjenester -vil give offentligheden adgang til en 
lang række nye telekommunikationsfunktioner. Dette forudsætter dog, at der fra EF' s side 
lægges en fælles kurs for, hvorledes privatlivets fred, herunder kommunika­
tionshemmeligheden, personoplysninger og datasikkerheden, skal beskyttes under de forhold, 
der vil blive resultatet af dette nye digitale telekommunikationsmiljø. 
Både Rådet og Europa-Parlamentet har allerede flere gange udtalt, at de for at imødekon1mc 
den fremtidige udvikling af telekommunikationen i EF finder det overordentligt vigtigt at få 
fastsat passende foranstaltninger til beskyttelse af data og privatlivets fred. Europa-Parlamcnt~t 
har således i de beslutninger, son1 det vedtog den 14. december 1988 vedrørende 
telekommunikation, opfordret til at træffe specifikke foranstaltninger med henblik på at sikre 
beskyttelse af private og fortrolige oplysninger, og det har henvist til det politiske ansvar, der 
påhviler Krm1missionen med hensyn til at sikre, at de forskellige lovgivningsforslag om 
liberalisering af af telekommunikationsmarkedet følges op af handling på EF-niveau i fonn af 
foranstaltninger til beskyttelse af oplysninger af personlig art. 
I Fællesskabet bliver man nu tnere og mere opmærksom på de konsekvenser, son1 de digitale 
net vil få med hensyn til beskyttelsen af personoplysninger og privatlivets fred. I en resolution, 
der blev vedtaget i Berlin i august 1989, opfordrede medlemsstaternes kommitterede for 
databeskyttelse til at udvise særlig opmærksomhed med hensyn til beskyttelse af 
personoplysninger og privatlivets fred inden for ISDN. 
Det vedlagte forslag tager specifikt sigte på at tilgodese det behov for beskyttelse af person­
oplysninger og privatlivets fred, der vil opstå i forbindelse de nye offentlige digitale telenet. 
Forslaget skal ses på baggrund af de forslag, som Kommissionen har fremsat med henblik på 
etablering af generelle rammer for databeskyttelse i EF, og betragtes som et supplement til 
disse. 
-66 -
En effektiv beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred er efterhånden en 
forudsætning for samfundets accept af de nye digitale net og tjenester. En sådan beskyttelse må 
nødvendigvis udgøre en integrerende del af EF' s telekommunikationspolitik, idet dennes sigte 
netop er at give Europas borgere mulighed for fuldt ud at udnytte de fordele, som er forbundet 
med sådanne avancerede teletjenester og EF'sudvikling til et endnu mere infonnationsrigt 
samfund. 
Det vedlagte forslag til rådsdirektiv er urlfonnet med denne globale målsætning for øje. 
-67 -
B. FORKLARENDE BEMÆRKNINGER 
I. INDLEDNING 
Den stadig større udbredelse af offentlige digitale telenet i Fællesskabet -og specielt 
indførelsen af det tjenesteintegrede digitalnet (ISDN)1) og nye digitale mobiltjeneste~>- vil 
give offentligheden adgang til en lang række nye telekommunikationsfunktioner. Dette 
forudsætter dog, at der på fælleseuropæisk grundlag fastlægges en fælles kurs for, 
hvorledes privatlivets fred, herunder komn1unikationshemn1eligheden, person­
oplysninger og datasikkerheden, skal beskyttes under de vilkår, som dette nye digitale 
telekommunikationsmiljø bringer med sig. 
I en beslutning om koordineret indførelse af det tjenesteintegrerede digitalnet i Det 
Europæiske Fællesskab af 12. december3) udtalte Europa-Parlamentet, at det kommende 
tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN), dvs. udbygningen af telefonnettet, vil give b5de 
erhvervslivet og private adgang til mange nye tjenester. Parlamentet opfordrede dog 
samtidig Kommissionen til at forelægge forslag til, hvorledes sagerne i praksis kan 
gribes an, for at der inden for det ISDN-system, som begynder at blive en realitet i hele 
Europa, kan etableres en ensartet beskyttelse af data-og kommunikationssikkerheden, 
således at misbrug af de nye tekniske faciliteter i dette net kan forhindres. Europa-Parla­
mentet understregede igen dette synspunkt i en mere generel sammenhæng i en 
beslutning vedtaget den 14. december 19R84), hvori det hedder, at der bør fastlægges 
specifikke bestemmelser for brugen af telenet, således at private og fortrolige data sikres 
den fornødne beskyttelse. Parlamentet gjorde i denne forbindelse igen opmærksom pfl 
det politiske ansvar, der påhviler Kommissionen med hensyn til at sikre, at de forskellige 
lovgivningsforslag om liberalisering af af telekommunikationsmarkedet følges op af 
handling på EF-niveau med foranstaltninger til beskyttelse af oplysninger af personlig 
art. 
1) Rådels henstilling af 22. december 1986 om samordnet indførelse af elljencstl'int~..~grcret digitalnl't (ISDN) i Dl'l 
Europæiske Fællesskab (86/659/EØF) 
ISDN kan belragtes som en naturlig videreudvikling af telcfonncl.lct. Systemet giver via en enkelt tilslutning, der 
udnytter den allerede eksisterende abonnentlinje, mulighed for transmission af tale (telefoni), tekst. data samt bilkdl'r via 
en lang række udbyggede og nye tjenester (for nærmere oplysninger henvises der til RådeLli henstilling 86/659ÆØF og 
kapitel Il). 
Kommissionen har indtilnu-efter RådelS henstilling- forelagt to rapporter over udviklingen af ISDN, (KOI\1(88)589 
og KOM(90) 123). 
2) RådelS henstilling af 25. juni 1987 om samordnet indførelse af offentlig fælleseuropæisk digital celleopbygget 
landmobilradiokommunikation i Fællesskabet (87/371/EØF- EFT nr. L 196 af 17.7.87, s. 81) og Rådets direktiv af 
25. juni 1987 om de frekvensbånd, der skal stilles til rådighed for samordnet indførelse af offentlig fælleseuropæisk 
digital celleopbygget landmobilradiokommunikation i Fællesskabet (87/372ÆØF- EFf nr. 196 af 17.7.87, s. 85), 
samt senere forslag fm Kommissionen vedrørende offentlig digital mobilkommunikation. 
3) Beslutning om Rådets henstilling 86/659ÆØF, EFT nr. C 7 af 12. januar 1987, s. 344. 
4) Beslutning om post og telekommunikation, EFT nr. C 12 af 16. januar 1989, ~. 69, beslutning om nødvcn~!ighcdcn af 
at standse spredningen inden for telekommunikationssektoren EFT nr. C 12 af 16. januar 1989, s. 66. 
-68 -
I en resolution af 30. juni 19885>, hvori Rådet fastslog principperne i Grønbogen 0111 
Etablering af et Fælles Marked for Teletjenester og -Udstyr6>, gav det udtryk for sin 
generelle støtte til n1ålsætningeme i det handlingsprogram, der var genstand for 
meddelelsen af 9. februar 19887>, idet det fastslog, at en af de politiske hoved­
målsætnin~er var at beskytte personoplysninger og samtidig sørge for, at de enkelte 
borgere via kommunikationsmeilierne får adgang til et væsentligt mere informationsrigt 
miljø end tidligere. 
I en resolution om en større samordning i forbindelse med indførelsen af det tjenesteinte­
grerede digitalnet (ISDN) i Det Europæiske Fællesskab inden 19928> understregede Rådet 
igen, hvor stor betydning det tillægger ISDN, og fremhævede, at det var påkrævet at 
gennemføre yderligere drøftelser på europæisk niveau af behovet for beskyttelse af 
kommunikationshemmeligheden og -sikkerheden på baggrund af de nye tjenesters 
forskellige funktioner, jf. Europa-Parlamentets beslutning af 12. december 1986 om 
henstilling 86/659/EØF. 
Repræsentanter for databeskyttelsesmynrughedeme vedtog på deres 11. internationale 
konference, der blev afholdt den 28.-31. august 1989 i Berlin, en resolution med 
opfordring til at være særlig opmærksom med hensyn til databeskyttelsen og 
kommunik.ationshemmelighed inden for ISDN. 
V ediagte forslag er at betragte som Kommissionen respons på nødvendigheden af at 
træffe sådanne foranstaltninger, at personoplysninger og komn1unikationshemme­
ligheden beskyttes i hele EF i forbindelse med implementeringen af nye offentlige digitale 
telenet, herunder det tjenesteintegrerede digitalnet og det offentlige digitale n10bilnet. Der 
tages i forslaget hensyn til, at der hersker en dyb-og ikke uberettiget- bekymring med 
hensyn til den virkning, digitale net umiddelbart vil kunne få på beskyttelsen af 
personoplysninger og kommunikationshemmeligheden. Kommissionen opfatter ligeledes 
beskyttelsen af data og kommunikationshemmeligheden som et ufravigeligt hensyn i 
forbindelse med den fremtidige etablering af et åbent netmiljø9> i EF. 
5) Rådets resolution af 30. juni 1988 om etablering af et fælles marked for Le k tjenester og -udstyr (SFf nr. C 257, s.l ). 
6) KOM(87)290. 
7) Etablering af et mere konkurrencebaseret telekommunikationsmarked for hele EF inden 1992: VirkeliggøreiSJ: af m!\lcnc 
i Grønbogen om etablering af et fælles marked for teletjenester og -udstyr. Diskussionernes nuværende stade og 
Kommissionens forslag (KOM (88) 48) • 
8) EFf nr. C 196 af 1.8.1989, s. 4. 
9) Fællesholdning om Rådets direktiv om oprettelse af et indre marked for tcletjencs!-'~r gennem indførelse af ONP (Opcn 
Network Provision- Tilrådighcdsstillelse af åbne net), KOM(88)82~ ~EFT nr. ··~ .. ). 
-69 -
Forslaget afspejler de forskellige drøftelser samt de generelle principper, der er blevet 
fastsat i Europa for beskyttelse af personlige oplysninger på basis af Europarådets 
konvention af 1981 om beskyttelse af personer i forbindelse med automatiseret 
behandling af persondata. Denne konvention er nu ratificeret af syv af EF' s 
medlemslande. Forslaget skal ses som et supplement til og et led i de forslag, som 
Kommissionen sideløbende fremsætter med henblik på etablering af generelle ran1mer for 
databeskyttelse, hvoriblandt kan nævnes udkast til forslag til rådsdirektiv om indbyrdes 
tilnænneise af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om beskyttelse af 
personer i forbindelse med behandling af personoplvsninger; udkast til rådsbeslutning 
om indledning af forhandlinger -inden for Fællesskabets kompetenceområde -n1ed 
henblik på Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs tiltrædelse af Europarådets 
konvention af 1981 om beskyttelse af personer i forbindelse med automatiseret 
behandling af persondata, samt udkast til rådsbeslutning om infom1ationssystemers 
sikkerhed. Ydermere agter Kommissionen at fastlægg~ inteme regler n1ed henblik på at 
sikre de berørte personer samme beskyttelsesniveau som i ovennævnte rådsdirektiv. 
Inden for disse generelle rammer tager det vedlagte direktiv sigte på fastlæggelse af de 
specifikke bestemmelser, der kræves for en indbyrdes tilnænneise af medlemsstaternes 
love og administrative bestemmelser vedrørende beskyttelse af personoplysninger og 
kommunikationshemmeligheden, med henblik på de offentlige faste og mobile digitale 
telenet og de nye "intelligente" funktioner, disse åbner mulighed for. 
-70 -
II. DE NYE SPECIFIKKE BEHOV FOR BESKYTTELSE AF PERSONOPLYSNINGER 
00 KOMMUNIKATIONSHEMMELIGHEDEN I TELESEKTOREN 
Digitaliseringen af de offentlige telenet er nu godt i gang i Fællesskabet. I begyndelsen af 
90'erne vil mere end 70% af langdistancetrafikken, mere end 50% af transitcentralen1e 
og mere end 30% af al lokalcentralerne blive digitaliseret. 
Digitalisering indebærer, at centralerne styres ved hjælp af datamater, og at behandling 
og transmission af al information -tale, data og billeder -via telenettene sker i fon11 af 
binære tal10>. Datamater kan foretage en intelligent behandling af disse strømme af bits, 
både i selve nettet og i abonnentens terminal. Dette giver langt bedre servicemuligheder 
end hvad der kan opnås ved hjælp af den traditionelle analoge teknik, hvilket betyder, at 
der via telenettene kan skabes adgang til et stort antal intelligente funktioner og demled til 
en lang række nye aktiviteter. Det nye ISDN-system, der er under udvikling, og det nye 
offentlige digitale mobilkommunikationssystem1n giver begge mulighed for fuldt 
digitaliseret kommunikation end-to-end (dvs. fra abonnent til abonnent). 
Indførelsen af offentlige digitale net får to væsentlige konsekvenser med hensyn til 
databeskyttelse. 
På den ene side vil den datamatbaserede teknik, der nu bliver mulighed for, kunne give 
en betydeligt større datasikkerhed med hensyn til specifikke individuelle behov, blandt 
andet ved hjælp af en sofistikeret krypteringsteknik. 
På den anden side bliver det nu muligt-hvis der ikke træffes passende beskyttelses­
foranstaltninger- systematisk at lade apparatet vise og lagre specifikke opkaldsdata, 
blandt andet det nummer, opkaldet foretages fra, som følge af at både driftsdata og 
samtaledata nu behandles på edb og at der anvendes edb-styrede centraler. Noget sådant 
var ikke nogen reel mulighed i de traditionelle analoge uintelligente net uden et større 
teknisk arbejde og forekom derfor kun under helt exceptionelle omstændigheder. 
Samtidig hermed skal det fremhæves, at de nye intelligente telekommunikations­
funktioner- f.eks. de ekstratjenester12\ der kan indf~1res i forhindeise med lSDN -vil 
give abonnenten adgang til flere nye servicefaciliteter,som f.eks. udspecificerede 
regninger, hvorved både serviceniveauet og forbrugerbeskyttelsen forbedres. Disse nye 
funktioner betyder imidlertid, at der må gennemføres nye specifikke for~nstaltninger og 
bestemmelser, hvis kommunikationshemmeligheden skal sikres i det nye miljø. 
Før der kan indføres digitale telenet, må man således afklare forskellige væsentlige 
10) Datamater behandler al information som binære tal (dvs. bits), idet al in fonnation opsplittes i to grundckmcntcr, dL'r 
kan antage værdien l eller O. 
11) Se Rådets henstilling 86/659/EØF og 87/371/EØF. ovens~cnde fodnote i og 2. 
12) Se Rådets henstilling 86/659ÆØF, fodnote 1. 
-71 -
spørgsmål i forbindelse med beskyttelsen af personoplysninger, idet der blandt andet n•~ 
tages stilling til, hvordan man skal behandle: 
abonnentinformation, som stadig hyppigere lagres i f01m af edb-filer 
trafikdata og andre driftsdata 
spedticerede debiteringsdata 
identificering af kaldende terminal (dvs. hvor opkaldet foretages fra) 
automatisk viderestilling til tredjepart 
uopfordrede henvendelser 
specifikke tekniske faciliteter i terminal og andet udstyr, som kræves, hvis der skal 
opnås en passende beskyttelse 
De generelle bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger, jf. blandt andet 
Europarådets konvention og de bestemmelser, der skal fastlægges for EF n1ed 
ovennævnte kommissionsinitiativer, repræsenterer blot de bredere rammer omkring 
forholdet, og der er ikke heri taget stilling til mere specifikke detaljer, der må afklares i 
forbindelse med disse spørgsmål. 
Generelle bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger har imidlertid ikke været 
nok til at sikre, at medlemsstaterne ikke gennemfører indbyrdes divergerende 
l 
lovgivninger, bestemmelser og administrative tiltag for driften af det kommende 
digitalnet Dette kan meget hw1igt blive en fare for det fælles marked for teletjenester og 
teleudstyr. 
For eksempel med hensyn til identificering af den kaldende tem1inal planlægges det i 
visse medlemsstater, at den kaldende abonnent skal kunne blokere denne funktion ved 
hvert opkald. Hvis denne blokering hos det ene teleselskab sker ved hjælp af en knap på 
telefonapparatct, mens den hos en anden sker ved hjælp af en kode, der skal indtastes 
inden nummeret, vil dette skabe problemer for en fri omsætning af tem1in~lludstyr i EF. 
En sammenligning af de forskellige. ~nedlemsstaters bestemmelser viser, at der er store 
forskelle med hensyn til indhold og art. Det kan således konstateres, at der i EF er ved at 
opstå en situation, hvor der hersker usikkerhed med hensyn til telenet og teletjenester, og 
at dette truer med at blive en hindring for tjenesteudbuddet på tværs af grænserne. 
Det vil være umuligt at hindre, at der opstår forskelle mellem medlemsstaterne, 
medn1indre der vedtages et direktiv, der indeholder specifikke bestemmelser for, 
hvorledes de generelle principper for beskyttelse af data og kommunikattonshemme­
Iigheden skal finde anvendelse inden for offentlige faste og mobile digital net. 
Samtidig er det ved at blive en forudsætning for samfumkts accept af de nye digitale net 
og tjenester, at der indføres en EF-dækkende effektiv beskyttelse af personoplys.iinger 
og kommunikationshemmeligheden. Dette blev også bekræftet på Rådets møde den 7. 
-72 -
november 1989, hvor det med hensyn til telekommunikations samfundsmæssige 
aspekter konkluderedes, at det var fornødent at sikre beskyttelsen af 
kommunikationshemmeligheden og personoplysninger i europæisk regi. 
Vedlagte forslag til rådsdirektiv tager sigte på at tilgodese disse specifikke behov. 
-73 -
III. FORSLAG TIL FREMGANGSMÅDE: BESTEMMELSERNE I DIREKTIV­
UDKASTET 
Den overordnede målsætning i direktivforslaget er at sikre, at borgerne overalt i EF nyder 
samme grundlæggende beskyttelse hvad angår sikring af personoplysninger og 
kommunikationshemmeligheden, og at denne beskyttelse indgår som en integrerende del 
af det generelle nye digitale teletjenesteudbud. Ønsker om scørre datasikkerhed i 
specifikke individuelle tilfælde og applikationer skal tilgodeses i de specifkke 
foranstaltninger, der skal gennemføres som led i den arbejdsplan, der er fastlagt i det 
ovennævnte forslag fra Kommissionen til et rådsdirektiv om informationssystemers 
sikkerhed. 
Direktivforslaget tager sigte på at sikre en vis minimumsbeskyttelse af den almindelige 
abonnent i <let nye digitale n1iljø og bygger på to grundlæggende principper: 
risikoen for misbrug skal minimeres ved, at mængden af data, der må behandles og 
lagres som led i driften af den offentlige telekommunikation, begrænses til det 
strengt nødvendige, dvs. data, der er nødvendige for at varetage drift, service­
kvalitet og abonnentfaciliteter 
abonnentens ret til selv at bestemme over informationen skal beskyttes fuldt ud. 
både i forholdet til det teleselskab, der stiller tjenesten til rådighed, og i forholdet til 
den anden part i et opkald, samt en eventuel tredjepart, der ønsker at få adgang til 
data, der transmitteres eller stilles til r"dighed i forbindelse med en transaktion via 
et offentligt telenet 
Direktivforslaget tager i første omgang sigte p" taletelefoni, da det er inden for dette 
on1råde, at de almindelige abonnenter kommer til at opleve lk største forandringer. 
Direktivet indeholder imidlertid også bestemmelser om, hvordan bestemmelserne for 
taletelefoni i givet fald finder anvendelse p~' andre offentlige digitale teletjenester, 
herunder offentlige datatransmissionstjenester inden for ISDN, samt offentlige pakke-og 
kredsløbskoblede datanet og andre offentlige teletjenester, ckr er knyttet heni1. 
I betragtning af, at de offentlige telenet i EF befinder sig i en overgangsfase, og specielt 
at visse datamatstyrede centraler (de såkalde S PC-centraler- Stored Program Control/ed) 
allerede nu stiller en række af de pågældende intelligente funktioner til rådighed, på trods 
af at de endnu ikke er fuldt ud digitaliserede, tages der i direktivforslaget ydern1ere højde 
for de tilfælde, hvor en medlemsstat endnu ikke fuldt ud har implementeret ISDN eller 
offentlige digitale mobilnet, idet det fastlægges, at bestemmelser i direktivet i så fald skal 
implementeres i det omfang~ de ogs!\ kan finde anvendelse på analoge ncttjcnestcr. 
Ud fra disse generelle principper tager direktivforsla:::, navnlig sigte på f<1lgcnde: 
-74 -
indsamling, opbevaring og behandling af personoplysninger i abonnentfilen; opbevaring 
og behandling af trafik-og debiteringsdata, specielt med henblik på specificerede 
opgørelser over samtaler; problen1eme i forbindelse med identificeringen af den kaldende 
terminal; tredjeparts adgang; uopfordrede henvendelser; samt de procedurer, der skal 
vedtages for udarbejdelse af de fornødne tekniske standarder. 
I det følgende gives en kort forklaring på de enkelte artikler i direktivet: 
Artikel l og 2 vedrører direktivets overordnede målsætninger og anvendelsen af 
direktivet med henblik på beskyttelse af data og kommunikationshemmeligheden i 
offentlige teletjenester formidlet via offentlige digitale telenet i EF. 
Artikel 3 indeholder definitioner af de vigtigste udtryk svarende til ovennævnte forslag til 
rådsdirektiv om implementering af åbne net (ONP)131 
Det i artikel 4 fastlagte generelle princip om, at teleselskabet kun n1å indsatnle, lahrre og 
behandle personoplysninger i den udstrækning, dette er nødvendigt for at kunne stille 
den pågældende tjeneste, og at personoplysninger ikke uden lovhjen1mel eller uden 
abonnentens forudgående samtykke må anvendes til nogen som helst andre fom1ål, 
finder i artikel 5 anvendelse i forbindelse med oprettelse af abonnentfiler. Som det 
fremhæves i begrundelsen til direktivet, gælder det specielt, at indsamling, opbevaring 
og behandling af personoplysninger ikke n1å udnyttes på en sådan n1åde, at teleselskabet 
herved opnår uretmæssige konkurrencefordele i forhold til andre tjenesteleverandører. 
I artikel 6 opregnes abonnentens rettieheder for så vidt ang~'\r de personoplysninger, som 
teleselskabet opbevarer vedrørende ham. I artikel 7 fastsl;h det som et princip, at sådanne 
oplysninger ikke må videregives til tredjepart uden atxmncntcns samtykke eller en 
retskendelse. 
Artikel 8 tager sigte på at sørge for en passende sikkerhed for, at uvedkommende ikke får 
adgang til data. 
Artikel 9 og l O fastlægges det, at indsamling, opbevaring og behandling af data 
principielt kun n1å finde sted i den udstrækning, dette er n~"1dvendigt af hensyn til 
telekommunikationen, dvs. debiterings- og tratikdata. Artikel l l tager sigte på at 
beskytte kommunikationshemmeligheden i forbindelse med specificerede opgørelser over 
samtaler, idet det fastlægges, at den kaldte abonnent skal holdes anonym. 
I artikel 12 og 13 fastlægges der detaljerede besienHnelser for identificeringen af den 
kaldende terminal. Det skal være muhgt at blokere itkntificcringsfunktionen blandt andet 
af hensyn til personer, der foretager opkald til og fra behandlingscentre for alkohol-og 
13) Se fodnote 9. 
-75 -
stofmisbrugere, tilflugtscentre for voldsramte og psykiatriske behandlingscentre, således 
at disse personer ikke behøver frygte for deres anonymitet. Det samme gælder andre 
nødhjælpstjenester (selvmord, AIDS, mm.). 
Den kaldte abonnent kan imidlertid have en legitim interesse i kun at acceptere de opkald. 
hvor den kaldende identificerer sig. For at sikre blide den kaldendes og den kaldtes 
rettigheder, må den kaldte abonnent have mulighed for kun at acceptere de indgående 
opkald, hvoraf den kaldende abonnents numtner fremg~\r. 
Teleselskaberne må imidlertid have adgang til en funktion, dt:r giver mulighed for at 
suspendere eller ophæve denne blokering af identificeringen, blandt andet hvor der er tale 
om chicane-opkald. Denne funktion mti også kunne bruges blandt andet af politiet med 
henblik på at opklare kriminalitet og af forskellige npdhjælpstjenester, blandt andet 
brandvæsenet, med henblik på at forhindre misbrug. 
Artikel 14 sikrer, at både den kaldende og den kaldte abonnents komn1unikations­
hemmelighcd er beskyttet ved viderestilling af opkald. 
Artikel 15's fonnål er at hindre ad teknisk vej, at indholdet af telefonsamtaler lagres 
og/eller videregives til tredjepart uden den kaldende abonnents vidende 
Artikel 16 og 17 har til fonnål at forhindre, at leverandprcr af telcindk{1bs- og 
teledatatje~estcr uden autorisation får adgang til personoplysninger om abonnenten. 
Tanken hen11ed er både at undgå, at der opstilles forhrugerprofiler, og at beskytte 
abonnenten mod uopfordrede henvendelser, f.eks. uonsket reklame via telenettet. 
Artikel 18 skal forebygge, at der ved ineiførelse af tekniske funktioner for at tilgodese 
behovet for databeskyttelse skabes hindringer for den frie omsætning af teleudstvr og 
-tjenester i EF. Det fastlægges i denne artikel, at der i givet fald skaludarbejdes fælles 
europæiske standarder for, hvorledes specifikke tekniske funktioner skal implementeres. 
Som fastlagt i Rådets direktiv om indbyrdes tilnæn11clse af medlemsstaten1es lovgivning 
om teletem1inaludstyr samt gensidig :merkenddse af udstyrets overenssstemmc1se14l og 
Rådets beslutning X7 /95ÆØF af 22. december l9X(l om standardisering inden for 
infonnationsteknologi og telekommunikation 15) skal det tL·kniske arbejde overdrages de 
europæiske standardiseringsorganisationer, hlanclt anclet Det Europæiske Institut for 
Telestandarder (ETSI) og CEN/CENELEC. 
De afslutte11de bestemmelser i artikel 19-25 vedr~1rer anvendelsesrådet, procedurer for 
ændring af direktivet med henblik på tilpasning til den tekniske udvikling, samt 
konsultationsprocedurer. Det planlægges, at Kommissionen ved direktivets 
14) KOM(89)289- SYN 204 af 27.7.1989. 
15) EFf nr. L 36 af7.2.19X7, s. 31. 
-76 -
gennemførelse skal bistås af et udvalg bestående af repræsentanter for de n1yndigheder. 
der har ansvar for databeskyttelse i medlemsstaterne, og et udvalg bestående af repræsen­
tanter for medlemsstaterne. Det foreslås, at disse udvalg skal være de samn1e som de 
udvalg, der er nedsat med henblik herpå i det udkast til rttdsdirektiv om indbyrdes 
tilnænneise af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser on1 beskyttelse af 
personer i forbindelse med behandling af personoplysninger, der forelægges sideløbende 
med nærværende direktiv, dog således at disse udvalg specifikt konstitueres med sigte på 
nærværende direktiv. 
IV. KONKLUSION 
En effektiv beskyttelse i hele EF af personoplysninger og kornmunikationshenlmelig­
heden er ved at blive en væsentlig forudsætning for samfundets accept af de nye digitale 
net og tjenester 
Det vil være umuligt at hindre en divergerende udvikling medlemsstaterne imellem, hvis 
ikke der vedtages et direktiv, hvori der fastlægges specifikke besten11nelser for, 
hvorledes de generelle principper for beskyttelse af data og kommunikationshem­
meligheden skal gennemføres inden for offentlige faste og mobile digitalnet En 
divergerende udvikling kan meget hurtigt blive en fan: for det fælles marked for 
teletjenester og teleudstyr. 
Vedlagte direktivudkast tager sigte på fastlæggelse af S41danne specifikke besten1n1elser. 
Det henstilles derfor, at Rådet vedtager vedlagte direktivforslag. 
-77 -
Forslag til 
RADETS DIREKTIV SYN 288 
om beskyttelse af personoplysninger og kommunikationshemmeligheden 
forbindelse med offentlige digitale telenet, herunder det 
tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN) og 
offentlige digitale mobilnet 
-78 -
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR-
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig 
artikel 1 00 A; 
under henvisning til forslag fra Kommissionen 1 ) , 
i samarbejde med Europa-Parlamentet2>, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg3
>, og 
ud fra følgende betragtninger: 
l. DeterfastlagtiRådetsdirektiv· om beskyttelse af personer i forbindelse med 
behandling af personoplysninger, at medlemsstaterne skal sikre beskyt­
telsen af kommunikationshemmeligheden; 
2. Nye avancerede digitale offentlige telefonnet er i færd med at vinde indpas i Det E u ropæ­
iske Fællesskab, og dette resulterer i et specifikt behov for beskyttelse 
af personoplysninger og kommunikationshemmeligheden; 
3. dette gælder i særlig grad i forbindelse med indførelsen af det tjenesteintegrerede digitalnet 
(ISDN) samt offentlige digitale mobil net; 
1) 
2) 
3) 
-79 -
4. R~det ha r i en resolution af 30. juni 1988 om etablering af et fælles marked for tele­
tjenester og -udstyr inden 19924) opfordret til, at der tages skridt til at beskytte oplysninger af 
personlig art, således at den fremtidige udvikling af telekommunikation i Fællesskabet kan 
foregå under betryggende forhold; Rådet har endvidere lagt vægt på beskyttelsen af 
personoplysninger og kommunikationshemmeligheden i en resolution af 18. juli 1989 om 
forstærket samordning i forbindelse med indførelsen af et tjenesteintegreret digitalnet (ISDN) i 
Det Europæiske Fællesskab inden 199Y > ; 
5. Europa-Parlamentet har understreget vigtigheden af at beskytte personoplysninger og 
kommunikationshemmeligheden i telenet, navnlig i forbindelse med indførelsen af det 
. . d d .. l (ISDN)6>?>B> tjenesteintegrere e rgita net ; 
6. I Kommissionens henstilling 81/679/EØF opfordresmedlemsstatemertilatgcxikendeog 
ratificere Europarådets konvention on1 beskyttelse af personer i forbindelse med automatiseret 
behandling af persondata, hvori der er fastlagt generelle principper for beskyttelse af 
personoplysninger; 
7. en række n1edlemsstater har godkendt og ratificeret denne konvention; 
X. i henhold til Rådets afgørelse ... skal der indledes forhandlinger- på de on1råder, san henhØrer 
LO:fer Det Europæiske Fællesskabs kompetence -med henbLik p~ Det Europæiske Fællesskabs 
tiltrædelse af Europarådets konvention om beskyttelse af personer i forbindelse med 
automatiseret behandling af persondart); 
4) EFr nr. C 257 af 4.10.1988, s. I. 
S) EFT nr. C 196 af 1.8.1989, s. 4. 
6) EFf nr. C 7 af 12.1.1987, s. 334. 
7) EFT nr. C 12 af 16.1.1989, s. 69. 
8) EFT nr. C 12 af 16.1.1989, s. 66. 
9) 
-80 -
9. ved Rådets direktiv [om beskyttelse at personer i forbindelse med behandling 
af personoplysninge1 bringes disse generelle principper i anvendelse i 
Fællesskabet; 
l O. med hensyn til offentlige digitale net bØr der træffes specifikke foranstaltninger af Lov­
givningsnæssig, adninistrativ og teknisk art for at beskytte perSCI'q)Lysninger og kClTI'IU'lika­
tionsharmel igheden rood den vokserde risiko, der gØr sig gældende i forbirdelse med q:i:>e­
varing og behardl irYJ ~ ec:l:> af persaroplysninger i sAdarne ret; 
11. de bestemmelser, som medlemsstaterne er i færd med at udarbejde på dette område, afviger fra 
hinanden; 
12. sådanne indbyrdes afvigende Love og adninistrative og tekniske bestemnelser ti L beskyttelse 
af persorq::>Lysninger og karm..ni kat ionshenmel igheden i forbirdelse med irrplementeringen i 
Fællesskabet af offentlige digitale telenet , herunder tjenesteintegrerede digitalnet og offentlige 
digitale mobil net, vil resultere i handelshindringer, hv01for det er påkrævet, at der hurtigt 
indføres harmoniserede bestemmelser, således at der kan etableres et EF-dækkende marked for 
teletjenester og -udstyr 
13. i nærværende di re k ti v fastlægges, i hvilket omfang personoplysninger må indsamles, 
lagres og behandles i forbindelse med tilrådighedsstillelsen af teletjenester; 
14. et teleselskab må kun indsamle, lagre og behandle personoplysninger, hvor dette er nødvendigt 
for at kunne stille den pågældende tjeneste til rådighed; oplysningerne n1å ikke benyttes til andre 
formål uden særlig lovhjemmel eller uden abonnentens forudgttende udtrykkelige samtykk~:: 
indsamling, opbevaring og behandling af personoplysninger m~"t således ikke udnyttes af 
teleselskabet til at opnå uretmæssige konkurrencefordele i forhold til andre tjenestclevcrand~)rer; 
-81 -
15. ved nærværende direktiv fastslås det som et generelt princip, for s~ vidt angår telekom­
munikationssektoren, at abonnenten har ret til at f~ kerdskab ti l Lagrede perS()I"'q)lysninger 
vedrørende ham og til i givet fald at kræve sådanne oplysninger rettet eller slettet, samt at 
personoplysninger ikke rnå videregives uden abcmentens tilladelse; 
16. nærværende direktiv tager sigte på en han11onisering af medlemsstaternes bestemmelser om 
beskyttelse af kommunikationshemmeligheden i forbindelse med specificerede opgørelser over 
samtaler, 
17. for så vidt angår identificeringen af den kaldende tem1in~tl er det n~)dvendigt at beskytte såvel 
den kaldende abonnents ret til at forblive anonym, som den kaldte abonnents ret til ikke at 
acceptere uidentificerede opkald; 
18. personer, der gør brug af teleindkøb og teledata, må sikres mod uautoriseret brug af personlige 
oplysninger vedrørende dem, ligesom som abonnenterne generelt må sikres mod forstyrrelser af 
privatlivets fred i form af uopfordrede henvendelser~ 
19. skal der indføres nye tekniske funktioner i telekommunikationsudstyr med henblik på 
beskyttelse af data, bør det sikres, at dette sker p:i et harmoniseret grundlag, således at 
realiseringen af det indre marked i 1992 ikke bringes i fare: 
20. i forbindelse med anvendelse af dette direktiv over for tredjeland~ ~ der tages hensyn til, hvor 
omfattende en beskyttelse personoplysninger og kommunikationshemmeligheden er genstand 
for i de pågældende lande, jf. Rådets direktiv L an beskyttelse af personer i forbirdelse med 
behandling af persoroplysningej; 
21. for så vidt angår alle spørgsn1ål vedrørende beskyttelse af data og kon1munikationshemn1e­
ligheden i forbindelse med offentlige digitale telenet, der ikke omfattes af bestemmelsen1e i 
nærværende særdirektiv, bØr overnevnte r~dsdi rektiv finde anverdelse; 
22. dette direktiv vedrører ikke beskyttelse af personoplysningtrug kommunikationshemme­
ligheden i forbirx:lelse med den nationale sikkerhed; 
-82-
23. i forbindelse med fastlæggelsen af foranstaltninger til gennernf~}rdse og ændring af dette 
direktiv vil det være det fomlålstjenligt at udnytte erfaringen i . den g~, h\K>ri medlems­
staternes myndigheder for tilsyn med beskyttelse af personoplysninger er repræsenteret, og som 
er nedsat ved artikel27 i Rådets direktiv ..... an beskyttelse af personer i forbirdelse med 
behardl ing af persorq:>lysninger; 
24. sådanne foranstaltninger bør udarbejdes med bistand af det udvalg, der er sammensat af 
repræsentanter for medlemsstaterne, og som er nedsat ved artikel 30 i Rådets direktiv ..... 
[?n beskyttelse af personer i forbirdelse med be~l ing af pers<XqJLysninge~ -
-83-
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: 
Anikel l 
1. Dette direktiv tager sigte pA en hanronisering af de bestemnelser, der er ~ige for at 
sikre et ensartet niveau med hensyn ti l beskyttelse af karm..nikaticnshemnel ig,eden i Fælles­
skci:>et, og pA at sikre fri ansætning af teleu:istyr og -tjenester i medlemsstaterne og mel Lem 
disse. 
2. Medlemsstaterne vedtager i overensstemmelse med dette direktiv de særlige bestemmelser, der 
er ~ige for at sikre beskyttelse af persorq>lysninger og karm..nikationshemmel igheden 
inden for telesektoren. 
Artikel2 
l. Dette direktiv finder specifikt anvendelse pft indsamling, oplx:varing og behandling af person­
oplysninger, sotn telesclskaber foretager i forbindelse med tilddighedsstillelse af offentlige 
teletjenester via offentlige digitale telenet i Fællesskabet, herunder det tjenesteintegrerede 
digitalnet (ISDN) og offentlige digitale mobil net, jf. i Øvrigt de generel Le bestemnelser i 
R~ets direktiv •••• (an beskyttelse af personer i forbirdelse med behandling af persm­
q-Jlysninge1. 
2. For så vidt angår. medlemsstater, hvori der endnu ikke er implementeret et tjenesteintegreret 
digitalnet (ISDN) eller offentlige digitale mobilnet, gernemføres direktivets bestemmelser i den 
udstrækning, hvor de kan finde anvendelse på tjenester fonnidlet via analoge net. 
-84-
Artikel 3 
I dette direktiv forstAs ved: 
1. ''persoroplysnirger" ertwer fonn for information, der vedrører en identificeret eller identi­
ficerbar person. 
2. "teleselskab" en offentlig eller privat vi rksanhed, san af en medlemsstat har fAet tildel t 
særlige eller eksklusive rettigheder med henblik pa tilrAdighedsstillelse af offentlige 
telenet, og i givet fald offentlige teletjenester. 
3. "offentligt telenet" en offentlig telekaTIIU"likationsinfrastruktur, der giver rrul ighed for 
at fonnidle siglaler mellem bestemte nettennineringsp..nkter ved hjælp af trAdforbirdelse, 
radiobØlger, optiske medier eller andre elektnJmaQnetiske medier. 
4. "offentlig teletjeneste" en teletjeneste, hvis ti lrAdighedssti llelse medlemsstaterne 
specifikt har ovendraget til f.eks. et eller flere teleselskaber. 
Artikel 4 
1. Teleselskaber m§ klll foretage in:Jsanl irYJ, QJ:bevarirYJ og beharx:Jl irYJ af persoroplysnirger, 
hvor dette sker med henblik pa telek00111..11ikation, navnlig med henblik ~ opsættelse af 
kald ti l transmission af tale, data og biLleder, l..dskrift af regninger, eller ardre Le­
gitime fonÆil, der er ~ige af hensyn ti l driften, hel"l.."der fej l retning, sikring 
af teleselskabets l..dstyr mod forkert brug samt registrering af indkommende opkald, jf. 
artikel 13, stk. 1. 
2. Teleselskabet~ ikke bruge disse oplysninger til at l..darbejde elektnoniske profiler 
over abomenteme eller klassificere indiviciJelle abcmenter i kateg:>rier. 
-85-
ArtikelS 
l. Det er tilladt at opsamle og opbevare personlige oplysninger om abonnenten i det omfang, noget 
sådant er nødvendigt for at indgå, ændre eller ophæve en kontrakt med teleselskabet. Ved 
kontraktens ophævelse skal oplysningerne slettes, medmindre -og da kun så længe -de er 
nødvendige af hensyn til behandling af klager, inddrive l s~ af skyldige beløb eller overholddse 
af andre forpligtelser, der følger af medlemsstatens lovgivning, i overensstenmelse med fælles­
skabsretten. 
2. Indholdet af information, der transmitteres, må ikke opbevares af teleselskabet efter trans­
missionens afslutning, medmindre dette er nødvendigt for at kunne overholde forpligtelser, der 
følger af medlemsstatens lovgivning, i overensstenmelse med fællesskabsretten. 
Anikel6 
l. Abonnenten har ret til 
med rimelige mcllerum, inden for et rimeligt tidsrum ug mod en rimelig betaling at få 
oplyst, om der lagres personoplysninger vedr~n"l:'IHk ha111. ug til at få disse oplysninger 
med:telt i en umiddelbart forståelig fonn 
alt efter tilfældet at få disse oplysninger korrigeret eller slettet, hvis deres behandling har 
været i strid med de bestemmelser, der er fastlagt i nll·dkmsstatens lovgivning i 
overensstemmelse med fællesskabsretten. 
Artikel 7 
l. Alle personoplysninger, der behandles i forbindelse med teknet og --tjenester, skal principielt 
behandles fortroligt. 
-86-
2. Personoplysninger n1å ikke videregives uden for teleselskabets tjenester og net uden særlig 
hjemmel ved lov eller anden retsforskrift eller uden abonnentens forudgående udtrykkelige 
samtykke. Et sådant san1tykke betragtes kun som meddelt, nt\r abonnenten har givet det 
efter anmodning fra teleselskabet. Uden abonnentens forudg~ende ~ykke 
må personlige oplysninger vedrørende ham ikke røbes til personer i teleselskabet, der ikke er 
beskæftiget med.de pågældende tjenester. 
3. Teleselskaber må ikke som betingelse for at stille tjenester til rådighed stille krav om, at et 
sådant samtykke gives. 
Artikel R 
l. Teleselskaber skal påse, at personoplysninger pt\ betryg~L·ntk og tidssvarende måde beskyttes 
mod, at uvedkommende skaffer sig adgang hertil eller g~~r brug heraf. 
2. Hvor der er særlig risiko for brud på netsikkerhede n, f.eks. inelen for mobilradiotelefoni, skal 
teleselskabet informere abonnenterne herom og tilbyde kryptering fra abonnentten11inal til 
abonnentterminaL 
-87-
Artikel9 
l. Det er tilladt at opbevare og behandle debiteringsdata, der inckholder abonnenttenninalens 
telefonnummer eller identifikationsnummer, abonnentens adresse og terminal type, det samlede 
antal debiteringsenheder for afregningsperiodcn, det kaldte apparats nummer, samtalernes type 
og varighed og/eller n1ængden af transn1itterede data, samt anden information, der er nødvendig 
i forbindelse med debiteringen, herunder oplysninger om forudbetaling, ratevis afregning, 
lukning og rykkerskrivelser. 
2. En sådan genere~ opbevaring af debiteringsdata er tilladt indtil ud kj bet af den lovhjemlede 
forældelsesfrist for sc%:1anme gældsforpligtelser. 
Artikel lO 
I . Det er tilladt at indsamle, opbevare og behandle trafikcbta, dtr indeholder personoplysninger, 
hvor disse data er nødvendige for at opsætte et kald eller af hensyn til debiteringen eller andre 
driftsmæssige formål, herunder oplysninger om den kaldende og den kaldte abonnents 
nummer, den enkelte samtales begyndelses- og sluttidspunkt, og den af abonnenten 4U1vendte 
teletjeneste, i den udstrækning, dette er nødvendigt for at stille den p!\gældende teletjeneste til 
rådighed. 
2. Trafikdata, der opbevares i teleselskabets centraler, skal ~lettes efter samtalens afslutning. 
medmindre de pågældende data anonymiseres eller forts;ll LT IH)dvendige af hensyn til debitering 
eller andre legitime formål, jf. art i k d 4. 
Artikel Il 
P~ aborrentens arm:rlling kan der u:fskrives en specificeret samtaleopgØrelse, der blardt an:.iet kan 
irdeholde telefOITUilTieret p:} de kaldte aborrenter, cbg uden de f i re sidste cifre. 
-as­
Artikel 12 
l. For så vidt angår kommunikation mellem abonnenter, der er tilknyttet digitale centraler, skal den 
kaldende abonnent, hver gang han foretager et opkald, have mulighed for ved hjælp af en 
simpel teknisk blokeringsfacilitet at forhindre, at hans telefonnummer vises på det kaldte 
terminaludstyrs skærm eller registreres i en lageranordning heri. 
Teleselskabet kan foretage en permanent blokering af oveiførsien af telefonnumn1eret, dersom 
abonnenten anmoder herom. 
2. Den kaldte abonnent kan anmode om, at der iværksættes en permanent blokering af 
identificeringsfunktionen for alle indkommende opkald; crn kaldte abonnent skal også have 
mulighed for, hver gang han modtager et opkald, at frakohk ska~nnen pt\ sit tenninaludstyr eller 
blokere registreringen i tern1inalens lagcranordning, sjkdcs at indkommende opkald forbliver 
uidentificerede. · 
Den kaldte abonnent skal have mulighed for kun at acceptere opkald med identifikation, dvs. 
den kaldende abonnents nummer. 
3. For så vidt angår kommunikation mellem abonnenter under analoge centraler og abonnenter 
under digitale centraler, skal abonnenterne under de analoge l'L'ntrakr infom1eres om 
identificeringsfunktionen og om, at de kan få denne funktion blokeret pennanent ved at anmode 
herom. De skal også have mulighed for at blokere identifiL·l'ringsfunktionen i forhindeise meJ 
det enkelte opkald. 
-89-
Anikel 13 
l. Er identificeringsfunktionen blokeret, kan teleselskabet i et begrænset tidsrum suspendere denne 
blokering 
a) når en abonnent, der ønsker chicancopkald eftersporet, anmoder herom. I så tilfælde skal 
de data, hvorved den kaldende abonnent identificeres, opbevares af teleselskabet og efter 
anmodning stilles til rådighed for de offentlige mynuigheder, der i den pågældende 
medlemsstat er ansvarlige for forebyggelse og retsforf~,Jgelse af kriminalitet 
b) når der foreligger retskerdelse heran med herblik ~ at forebygge eller retsforfØLge 
alvor l i g kriminalitet. 
2. Når der anmodes herom, skal der stilles en permanent suspenderingsfunktion til rt\dighed for 
a) organisationer, der n1ed den pligældende medlemsstats godkendelse modtager og tager sig 
af nødopkald 
b) brardvæsensenheder, der forvaltes eller er godkerdt af den p3gælderde medlemsstat. 
3. Teleselskabet skal træffe de nødvendige foranstaltninger for ~t t sikre, at suspenderings­
funktionen fungerer både indenlands og i EF som heihL·d. 
Artikel 14 
l . Opkald n1å kun viderestilles fra den kaldte abonnent tilt:n trl'Jjepart, hvis tredjeparten har givet 
samtykke hertil; tredjeparten skal have mulighed for at sp~..·L·ifin:re, at der kun må viderestilles 
opkald med identifikation, dvs. den kaldende abonnents nummer; t redjeparten skal ved hjælp 
af et særligt signal adviseres om, at der er tale om et vidercstilkt opkald. 
-~-
2. Den kaldende abonnent skal under kaldets opsætning automatisk adviseres om, at samtalen 
viderestilles til en tredje part. 
AnikellS 
1 . Hvis indholdet af en telefonsamtale gøres tilgængeligt for tn:djcpan ved hjælp af tekniske 
anordninger, f.eks. højtalere eller andet udstyr, der fungerer uden afløftning, eller indspilles på 
bånd til abonnentens eget brug eller til bn1g for tredjepart, skal det sikres, at de berørte paner på 
passende vis informeres herom, inden en s~dan fonnidling eller indspilning indledes, og det 
sålænge denne varer. 
2. Stk. 1 finder ikke anvendelse på de tilfælde, der er omhandlet i anikel 13, stk. l. 
Artikel 16 
l. Det påhviler teleselskabet at sikre, at abonnentens telefonnummer samt andre personlige 
oplysninger vedrørende abonnenten, herunder oplysningl'r om omfanget og arten af dennes 
teleindkøb og om dennes konsultation af infon11ation via ~:n t~:ledatatjeneste, kun registreres i det 
omfang, disse oplysninger er nødvendige for, at den p~lga·Id~:nde tjl'nestc kan stilles til 
rådighed, samt at de af tjeneste leverardØren km anven::tes ti l fo~l, der er godkerdt af 
abonnenten. 
2. Tjenesteleverandøren må ikke uden abonnentens forud g~! e mk udtrykkelige samtykke etablere 
elektroniske pro0ler over abonnenterne eller klassificere (k individuelle abonnenter i kategorier, 
jf. dog artikel 20. 
-91 -
Artikel 17 
1. Abonnenter, der modtager uopfordrede opkald med reklame for el kr tilbud om levering af varer 
og tjenesteydelser, skal kunne advisere de teleselskaher, der fonnidler disse meddelelser, om, at 
de ikke ønsker at modtage sådanne opkald. 
2. Teleselskabet træffer de fornødne foranstaltninger til at stands~ forrnidling af sådanne 
henvendelser til de pågældende abonnenter. Telesclskabet skal endvidere med henblik på tilsyns­
myndighedernes inspektion føre en liste over disse adviseringer i en form, der fastlægges af 
ti lsynsmyrdighederne, stUedes at s&iame q::>kald forhirdres i fremtiden. 
Artikel l X 
1. Ved gcnnemf~1relsen af bestemmelserne i dette direktiv drager medlemsstaterne ansarg for, at 
der ikke stilles binderde krav an, at tenninalL.dstyr eller arrlet te ladstyr skal irdeholde 
specifikke fLnktioner, hvorved markedsfØring af L.dstyr og den frie bevægelighed for s~dant 
udstyr i medlemsstaterne og mellem disse hindres, jf. dog stk. 2 og 3. 
2. I tilfælde, hvor bestemmelser kun kan gennemfpres ved et krav om specifikke tekniske 
funktioner, tn:ferretter medlemsstaterne Karmissionen heran efter den proced.Jre, der er 
fastlagt ved Radets direktiv 83/189/EØF 10) vedrørerde en infonnationsproced.Jre med hensyn 
til tekniske standander og forskrifter. 
10) EFT nr. L 109 af 26.4.19X3, s. X, 
-92-
3. Hvor der er behov herfor, sørger Kommissionen for, at der udarbejdes fælles europæiske 
standarder for, hvorledes specifikke tekniske funktiom:r skal implementeres, jf. Rådets direktiv ... 
i9m indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tdeten11inaludstyr samt gensidig 
anerkendelse af udstyrets overensssten1melsei: ~g Rt\dets beslutning 87 /95ÆØF om 
d d. . . d t" • t" • k l . l k "k . 12> stan a.Ii tsenng tn en 10r m1ormauonste no og1 og te e ·ommum ·:.n1on . 
Anikel 19 
l. Dette direktivs bestemmelser vedrørende telefontjenesten gælder også for andre offentlige 
digitale teletjenester i det omfang, brugernes kommunikationsh~mmelighed udsættes for risici i 
sådanne tjenester. 
2. De nærmere bestemmelser for gennemførelsen af stk. l v~dtages af Komnussionen efter høring 
af den i artikel 22 revnte gn,.we og efter den i artikel 23 fastsatte proced.Jre. 
Artikel20 
I det anfa~, en fuldstardig virkel i~relse af dette direktivs ~lsætninger kræver, at besterrmel­
seme i direktivet bringes i anverdelse over for ardre tjeneste leverardØrer erd teleselskaberne, 
kan Kannissionen vedtage s&Jarre foranstaltninger, san er ~erdige for, at dette direktiv kan 
firde anven:lelse p§ rævnte tjenesteleverardØrer, efter hØri~ af den i artikel 22 anhardlede 
grt.4JI)e og efter den i artikel 23 fastsatte procedJre. 
11> EFr nr. C 
12) EFr nr. L 36 af7.2.1987, s. 31. 
-93-
Artikel 21 
De nærmere bestemnelser for anverdelsen af dette direktiv og anjrirYJer, der er ~ige 
for at ti~sse direktivet til den tekniske udvikling, fastsættes af Kammissionen efter 
den i artikel 23 fastsatte proced.Jre. 
Artikel 22 
1. Den g~ til beskyttelse af persorq:>lysninger, der er nedsat ved artikel 27 i RAdets 
direktiv an beskyttelse af personer i forbindelse med behardl ing af persaq::>lysninger, 
varetager ogSc§ de i artikel 2B i nævnte direktiv anhardlede cpgaver for Se§ vidt ~r de 
databeskyttelsesforanstaltninger, der hertlØrer l.f'K:ier nærværer-de direktiv. 
2. G~ konstitueres specifikt med herblik ~ nærværende direktiv. 
Artikel 23 
1. Den i artikel :il i direktiv •••• an beskyttelse af personer i forbirdelse med behardl ing 
af persaq::>lysninger fastsatte proced.Jre finder anvendelse. 
2. Det udvalg, der er oprettet i forbindelse med den i stk. 1 anhardlede procedJre, konsti­
tueres specifikt med henblik~ dette direktiv. 
-94-
Artikel 24 
I. Medlemsstaterne sætter de nødvendige lov~ og administrative bestemmelser i kraft for at 
efterkomn1e dette direktiv senest den 1. januar 1993. 
De i l"ler"rold ti l fØrste afsnit vedtag-le bestemnelser skal irdeholde en Ldtrykkel ;g hen­
visning til dette direktiv. 
2. Medlemsstaterne meddeler Kon1n1issionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de 
udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. 
Artikel25 
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne • 
Ujfærdiget i Bruxelles, den 
Fonnard 
-95-·---·· 
FICBE F'INANCIER.E 
PRoJET DE PROPOSmON DE DIR!".CIIVI: DU CONSElL CONCI:ItMANT lA PROTECilON DES 
OO~"NEES A CAR.\C'Il:RE PERSONNEL ET DI LA VIE PR.ME DAMS LE CONTEXI.l: DES :R.ESEAUX DE 
TELECO~,CA110NS h"'UMEJUQUES PUBUCi, ET EN P.4.JaJa7UER DtJ RESEAU N'UMDUQUl: A 
INTEGR.ADON D.! SEIMCES ( RNIS ) E.T DJ:S RESEA.UX m.a:IUQUES MOIUL~ Pt!BUCS. 
1. Ligne budg~taire g:mc.emee 
Eo 1990; B 7700 
En 1991 et e.xerc:ices ulterieurs: BS-4010 
2. Base legale 
Artide 100 A 
3. Proposition de damftC?.tion en depense ohligatoire /non ohligaroire 
non -oblig!toire 
4. Desgjption et iustffication de J,action : 
4.1. Ohjecrifs : ·assurer la proteetion dfs personnes l t6prd des donn~ l nnct~re 
persoone~ 
... pennettre la citaliation transfronr..:ilicre ck donn&s i c:::aract~ personneJ 
~la Commnnact~ 
-permettre le bon fonctionnement du m~ Jnt&ieur. 
4.2. R~unions sp6d:fiques du groupe de protectioa des donn~ l caract~re 
persoDDel ( Art. 22 ) et du Comit~ ronsultatif (Art. 23 ), c:ric;s par la direetive. 
reprisentant les Etats membres. 
-%-
4.3. Un :-epr&eatant de la Co~on p~side l~ Jroope de proteetion des donn6es l 
'ca.ractere perso~el et le Cou:it~ ~-~~tatif. 1..e s.ta-i~..at du groupe et du Comite de 
proteetion des ck-.. ;.1'1~ l CU':ict~t~ ~rmel -e:st :tSSJ.a"~ par les services de la 
(A:mnission. 
5.1. Nature: r6unions 
(fnis de partfdpa.tlon des membres des 2 Comit& ) 
5.2. Ca1cu1 : .. Oroup-e de proteetion des dotmees : (d. fic:be financier-e de b di.~e 
g~ntrale) 
24 cm~bres ( g-oU'veroe.mentaux ) x 3 r~uruoos x 2 jours x 390 ECU/jour = 
56.160 ECU • 
6. Incideoce fimmcier\': o'~ i'~ctioo sur Is croHts d'intervention : 
6.1. Echtancier de:: .:.-r~ i~ d'·!t ~a gemen t et de paiement 
1;94: 56.160 ., 
1995:56.160 • 
1996 : 56.160 .. 
1991:36.160- ~ 
6.2. Part du financement romrmmautaire dans le coQ.t total: 100% 
.. :!$timation 
-w-
7. Observations : 
l. Le groupe de proteetion d~ donn~ å. car.lct~e personnel (Art. 22 ): 
D e:st mst:itu! ce groupe l caractere consultati:f et md6pendant et est mmp~ de 
representants de l'autorit! de eontrOle de tous les Etats membres, pr&id~ par un 
representant de la Commission. 
Ce groupe 6tablit son r~ement i.Dt&i~ur. Le secct:tariat du groupe est usur6 par les 
services de la Cornmission.. 
Missions de ce p-cape : voir Art. 22 
2. Le Comit~ oonsultadf (Art. 23) 
n est institu~ nn Comltc! cocsul~tif compose! des reprbentants des Etats Membres, 
pr~ de par le repr&eot.ant de la Commi.ssion. 
La Comm.issioo est assist.!e par ce Comitc! a.fin de prencire les c!venrue.Des mesures 
complementaires n"cessaires pour ac.apter les dispositions de la c:Urective aux 
specificites de certa.in~ :;ecteiJTh. 
-98-
Henstilling med henblik pa 
RlDETS AFGØRELSE 
an hling af forhardl inger 
med henbl l k p~ De Europelake Fel leaaka~era ti l tredel ae af Europar~deta konvention 
om beakyttelae af Indlvidet 
l forbindelle med automatlak behandl lng af peraonlige data 
BEGRUNDELSE: 
1. Betkyttelae af Indlvidet 
en perlonlig rettighed og forblndelae med behandling af peraonlige data er b~de 
en nødvendig betingelle for udviklingen af den 
internationale handel. 
2. Behandlingen af personlige data er abaolut nødvendig for at kunne foretoge 
snevere international udvek1llng af goder og tjenesteydelser og for at opn~ et 
1omarbejde mel lem landene. 
3. Kommiselonen har forelagt R~det et foralog til direktiv om l Fallealkabet som 
h e l h e d o t 1 l k r e i n d l v l d e t e n om f a t t e n d e b e a k y t t e l a e l f o r b i n d e l • e m e d b e h o n d l i n g a f 
personlige data. Det er ønakellgt, at denne aktion følge• op af Initiativer med 
henblik p~ at sikre, at Indlvidet f~r somme grad af beskyttelse, n~r der er tale om 
udveksling af data mellem Falleaskabet og tredjelande. 
4 . D e r b l e v l 1 9 8 1 l E u r o p a r~ d e t l n d g~ e t e n k o n v e n t l o n om b e 1 k y t t e l • e a f i n d i v l d e t i 
forbindelse med automatlak behandling af personlige data. Form~let med denne 
k o n v e n t i o n e r p~ d e n e n k e l t e p a r t a om r~ d e a t 1 l k r e • a t d e r u a n 1 e t n o t i o n a l i t e t o g 
bopal 1ker overholdelae af enhver fytlak pertona grundleggende rettigheder og 
frihedsrettigheder og sarlig af privatlivet• fred l forbindelse med automatisk 
behandling af personlige dato om den p~geldende. Det bettemmet ligeledet i denne 
konvention, at en part Ikke alene under henvisning til beakyttelse af privatlivets 
fred kan modaatte aig, at personlige dato overakrider grensen til en anden ports 
om r ~ d e , e l l e r g ø r e d e t t e b e t i n g e t o f e n 1 a r l l g t l l l o d e l 1 e . 
S. Komml1lsonen opfordrede 1in henstilling af 29. juli 1981 Fallesskobets 
medlemsitater til at ratificere Europor~det1 konvention om be1kyttel1e af individet i 
f o r b i n d e l s e m e d a u t om o t l 1 k b e h o n d l l n g a f p e r • o n l l g e d o t a : h e n a t i l l i n g e n 
u n d e r s t r e g e d e K om m l 1 l s o n e n • a t d e n f o r b e h o l d t 1 l g r e t t l l o t f o r e l e g g e R~ d e t e t 
udkoat t i l retoakt boaeret p~ EØF-Troktaten, hvil alle medlemaltoter ikke inden for 
et poasende tidtrum akulle have undertegnet og ratificeret konventionen. 
6. Endnu ikkT)alle Fallesskobeta medlemsstater hor p~ nuverende tidapunkt ratificeret 
konventionen . Det er ønekellgt og nødvendigt, at Fallelakabet tiltreder 
konventionen for at sikre beskytteleen af personlige dato og for at sikre, at 
personlige data kan overakride grenaerne i forhold ti l tredjelande, aamt for at øge 
lnrteressen for konventionen l tredjelande, der øntker en •~ fri udvektllng af dato 
med fel leeakabet aom muligt. 
7. Kommlal1onen henetl l ler derfor til R~det, at dette giver Kommla1lonen bemyndigelse 
t l l m e d E u r o p o r~ d e t o g d e 1 t o t e r , d e r e r p o r t e r l k o n v e n t l o n e n om b e 1 k y t t e l 1 e o f 
indlvidet l forbindelse med automatfik behandl lng af peraonllge data, at forhandle om 
en tlllagtprotokol, hvorefter De Europelake Felle11kober Inden for deres 
kompetenceomrdder kan bl Iver parter l denne konvention. 
8. Kommilsionen vil i aomrdd med repraaentanterne for medlemaataterne føre diate 
forhandlinger inden for rammerne af de retningslinjer, der er vedlagt tom bilag til 
denne meddelelae, eller efter de retningslinjer, Rddet eventuelt mdtte give 
Kommisaonen. 
9. Fallesskabeta medlemaatoter, der er medlemmer af Europor6det, vil fuldt ud atlftte 
Fellestkobeta aktion under forhandlingerne med henblik p6 Det Europaitke Fallesskabt 
tlltredelae, n6r dette tp!frgsm61 behandles l Europor6deta organer. 
Bl lag: Retningslinjer for forhandlingerne. 
T) Hvad ang6r Felletakobeta mediemiatater er konventionen (STE 108 af 28. januar 
1981) undertegnet af Belgien, Grekenlond, Irland, ltal~$n, N~derlondene og 
Portugal: konventionen er ratificeret af Danmark, Frankrig. Forbu~dtrepubl ikken 
Tyakland, Luxembourg, Spanien og Det Forenede Kongerige. 
-99-
BILAG 
RETNINGSLINJER FOR FORHANDLINGERNE 
1. Form~let med forhandlingerne er at n~ frem til lndg~elae af en tillagaprotokol, 
1~lede1 at Fallealkabet bliver kontraherende part i konventionen p~ de omr~der, der 
henhører under dettea kompetence. Idet følgende principper overholdea: 
2. I det r~dglvende udvalg. der er nedaat henhold til konventionene artikel 18, 
repra1enterea Det Europalake Fal leaakab tom medlem af udvalget af Kommiltionen for De 
Europalake Fal lettkaber. 
E f t e r f a l l e a k o o r d l n a t i o n p ~ l n l t l a t l v a f K om m l a a l o n e n a k a l r • p r a 1 e n t a n t • n f o r D e t 
Europaltke Fal leaakab l al le spørgsm~l vedrørende behandl lng af peraonl lge data inden 
for Falleelkabeta kompetenceomrlader r~de over et antal atemmer, der avarer t i l summen 
af de atemmer, der er Indrømmet de nationale delegationer for de Ef-medlemastater, 
der er parter l konventionen. 
I a l l e a n d r e 1 p ø r g s m 6 l h a r d e n e n k o l t • n a t l o n a l e d • l e g a t i o n e n a t e mm • . 
3. for at den tlllagsprotokol, hvorefter Fallesakabet kan blive kontraherende part i 
k o n v e n t l o n e n , k a n t r a d e l k r a f t l n d • n f o r e n r l m • l l g f r l 1 t , f o r e 1 l ~ r K om m i a 1 i o n e n m e d 
støtte fra medlemaataterne, at der i protokollen• tekat indføj•• en "optinCiJ out 
procedure"-beatemmelae med henblik p~ tillagsprotokollens vedtagelae. 
-100 -
Fors lag ti l 
RADETS AFGØRELSE 
om 
informationssikkerhed 
-101 -
RESUME 
Information iforskelligfonn bidrager mere og mere til bdde den enkeltes, erhvervslivets, og 
samfundets velstand. Det skønnes, at vækst og produktion i op mod to tredjedele af erhvervslivet er 
stærk afhængig af informationsteknologi, telekommunikation og rundspredning, og dermed af 
informationens nøjagtighed, sikkerhed og "troværdighed". Dette aspekt er ajstor betydning og 
interesse bdde for den enkelte og for handelen, industrien og den offentlige administration. 
Beskyttelse af information i alle densformer-i detfølgende omtalt som informationssikkerhed'>- er 
denned blevet et centralt politisk emne, der er genstandfor stor opmærksomhed i hele verden. 
/løbet af de seneste tiår er der sket store ændringer, og der er måske endnu større omvæltninger 
undervejs. Desk-top superdatamater, direkte satellittransmission, digital mobilradio, integreret 
bredbåndskommunikation samt andre nyefonner for udnyttelse af teknologien er under udvikling, 
hvilket vil resultere i billig, mobil, højperformant kommunikation på verdensplan i et hidtil ukendt 
omfang. Fremkomsten af en effektiv verdensomspændende kommunikation gør, at der må lægges 
endnu større væg t på behovet for at tilvejebringen en passende beskyttelse for så vidt angår 
tjenestedisponibilitet, meddelelsesintegritet og kommunikationshemmelig hed, således at de forventede 
administrative og tekniske risici kan imødegås. 
Dette område har stor betydning for Det Europæiske F æ liesskabs samfund~ økonomiske udvikling og 
for realiseringen af det indre marked i 1992. En kohærentfremgangsmåde på europæisk plan vil 
tilskynde til en større brug af ny informationsteknologi og nye teletjenester o~ samtidig hjælpe nu: d til 
at und~å, at der opstår nye barrierer mellem de enkelte medlemsstater o~ iforfwldet til a1uire larule. 
Der er et presserende behov for konstatere behovene og de forskellige muligheder for aktion på 
EF-niveau i nært samarbejde med aJaørerne i de forskellige sektorer og medlemsstaterne. Enhver form 
for tiltag må tage hensyn til den kommercielle, retlige og tekniske udvikling, såvel nationalt som 
internationalt. Informationssikkerhed vedrører ikke blot beskyttelse af ejendnm og personer, men 
også afse/ve samfundet, og betragtes derfor af medlemutaterne snm noget, der henhører under 
landets egen suverænitet. 
Samtidig er det imidlertid af afgørende betydningfor Fællesskabet og for medlemsstaterne, at 
informationsikkerhed ikke går hen og bliver en hæmsko for udviklingen i Fællesskabet og for 
forholdet til andre lande. En hannoniseret strategi på informationssikkerlwdsområdet må indgå som en 
integrerende del af Fællesskabets politik, dvs. de dele heraf, der tager sigte på en styrkelse af Det 
Europæiske Fællesskabs samfundsøkonomiske perfonnans og internationale konkurrenceevne samt 
realiseringen af det indre marked. 
[---· . 
Det vigtigste er at sørge for, at bpde de almindelige brugere, administrationerne og 
erhvervslivet sikres en effektiv og praktisk beskyttelse af information lagret i elektron:J·sk 
form, uden at den brede offentlighedsinteresser tilsidesættes. 
--·------+--·--·------------------- ------------ ----
l) Informationssikkerhed (IS) vedrører beskyttelse af information, der lagres, behandles eller transmitteres i 
elektronisk form, mod hændelige eller forsætlige trusler. Elektroniske infom1ationstjencstcr kræve både sikre 
teleinfrastrukturer, sikre terminaler (herunder tekstbehandlere og databa~r) og sikker anvendelse. 
-102 -
Der kræves en samordnet indsats I EF -regi for at de fornødne foranstaltninger med hensyn til 
tekrwlogi, standarder, verificering s-og certificeringsprocedurer og -bestemmelser (hvor noget sddanr 
kræves) inden for rammerne af EF's politik. 
K omrnissionens hensigt er at opfordre til en debat med de forskellige sektoraktører i F æ liesskabet om 
informationsikkerhedsmæssige aspekter og at nå frem til enighed om, hvilke skridt der bør overvejes. 
En sådan debat kan tage sit udgangspunkt i vedlagte redegørelse over omrdder og aktions linjer. l 
denne debat er det pd baggrund af medlemsstaternes ansvar pd omrddet vigtigt at basere EF's tiltag pd 
et nært samarbejde med højstående embedsmænd i medlemsstaterne. 
Det foreslds derfor, at Kommissionen lader sig bistd af et udvalg af rddgivende art, bestdende af 
repræsentanter for medlemsstaterne wzder Kommissionens formandsskab. Arbejdet i udvalget skal 
afspejle områdets specificitet. Detforeslds, at udvalget navngives Gruppen af Højtstdemle 
Embedsmænd vedrørende Informationssikkerhed (SOGIS). Udvalgets kommisorium OR 
sammensætningfremgår af pkt. 37-39 i denne meddelelse. 
Det meget vigtige omrdde vedrørende beskyttelse af personoplysninger er behandlet i et 
direktivforslag, der fremsendes sideløbende med denne meddelelse. 
-103 -
A. Nye udfordringer -Informationssikkerhedens samfundsn1æssige, økonon1iske, 
strategiske og politiske betydning 
l . Inden for alle økonomiske, samfundsmæssige og politiske sfærer gør rnan brug af informa­
tionsteknologi og edb, når man skal anvende og forvalte information. Dette gør det muligt at 
integrere aktiviteter via globale kommunikationssystemer ved hjælp af sammenkobling af 
industrivirksomheder, forskningsinstitutioner, databaser, edb-centre, tjenesteleverandører samt 
centre for politisk og økonomisk beslutningstagning. 
2. Denne større integration af særskilte aktiviteter giver en stor værditilvækst i form af besparelser 
og større effektivitet. Integration er derfor en nøglefaktor for den internationale 
konkurrenceevne, men øger samtidig behovet for en beskyttelse af individets, offentlighedens, 
handelens, industriens, operatørernes, tjenesteleverandørernes og de nationale administrationers 
interesser. 
3. Hvis servicesektoren skal vokse, og der skal investeres i elektronisk udstyr, telekommunika­
tion, rundspredning, edb-og terminaludstyr og diverse telematikapplikationer, må der skabes et 
sikkert europæisk miljø for elektronisk information. Det er vigtigt at opnå en generel accept og 
at inddrage alle parter med henblik på at beskytte legitime interesser og forebygge forkert brug 
og misbrug af infom1ation. Dette må ske på en måde, som er både effektiv og fyldestgørende 
for alle brugere, uanset hvilken lovgivning de er undergivet. Infom1ationssikkerhedssystcmer 
må beskytte kommunikationshemmeligheden, den intellektuelle ejendomsret, konkurrencen, 
den nationale sikkerhed og andre interesser. 
4. Med indførelsen af n1ikrodatan1ater er informationsteknologi, telekomn1unikation og 
rundspredning ikke længere kun en aktivitet for professionelle. Der er nu tale om en 
forbrugeraktivitet med dertil hørendeforbrugerservice. Denne forandring i kvantitativ 
henseende følges af en meget vigtig ændring af kvalitativ art, idet telekommunikation nu åbner 
mulighed for sammenkobling og kommunikation på globalt niveau. 
5. I løbet af de seneste tiår er der sket store ændringer, og der er måske endnu større omvæltninger 
undervejs. Desk-top superdatan1ater, direkte satellittransmission, digital mobilradio, integreret 
bredbåndskommunikation samt andre nye former for udnyttelse af teknologien er under 
udvikling, hvilket vil resultere i billig, mobil, højperformant kommunikation på verdensplan i et 
hidtilukendt omfang. 
6. Fremkomsten af en effektiv verdensomspændende kommunikation gør, at nødvendigheden af at 
tilvejebringen en passende beskyttelse med hensyn til tjenestedisponibilitet, med­
delelsesintegritet og kornmunikationshemmelighed må tillægges endnu større vægt, således at 
de forventede administrative og tekniske risici kan imødegås. 
7. Både industrien, det offentlige og samfundet som helhed er begyndt at udvise større interesse i 
at bruge informationstjenester, og dette gør, at sådanne tjenester er i færd med at blive en 
integrerende del af dagligdagen. Både styring, kommunikation og kontrol generelt, proces­
styring inden for industrien, transport, finansverdenen, og kontorautomation kræver en 
disponibilitet og en driftsmæssig robusthed, som endnu ikke er indbygget i tjenesterne eller i 
komponenternes design. 
8. Der vil blive opfundet nye applikationer, der måske ikke er realiserbare inden for de nuværende 
arkitekturer. Det bliver måske påkrævet med en fundamental omdefinering af arkitekturer og 
performansstandarder (herunder behovet for at garantere opfyldelsen heraf) for tjenester og 
tilgrundliggende komponenter. 
-104 -
9. Der må etableres nye discipliner og understøttende organisationer/aktiviteter for at tilfredsstille 
disse større forventninger. De vigtigste af de nye behov tager imidlertid ikke udgangspunkt i 
tekniske, men i kulturelle forandringer. Den globale udnyttelse af informationstjenesterne, som 
udbyggede telenet muliggør, vil ændre samfundets opfattelse af organisatoriske/menneskelige 
forhold. 
l O. Kommunikation vil stadig hyppigere blive formidlet via en tredjepart, jf. de forskellige niveauer 
af forædlede IT-støttede tjenester, eller vil ske, så snart en tredjepart har godkendt kontakten. I 
sådanne tilfælde må tillidsforholdet baseres på en eksplicit definition inden for rammerne af 
organisatoriske relationer, myndigheder/privilegier og kvalitetsstyring med hensyn til 
tjenesteydelser/varer. Det er vigtigt, at individets og virksomhedernes rettigheder tilgodeses i 
lovgivning og bestemmelser. Sideløbende hermed må ny teknologi implementeres på en måde, 
der tilgodeser behovet for sikkerhed. 
B . Behovet for EF -aktion i samarbejde med medlemsstaterne 
11. Da der er tale om beskyttelse af ejendom, personer, og i visse tilfælde selve samfundets 
sikkerhed, er det klart, at informationssikkerheden vejer tungt for medlemsstaterne. Enhver 
medlemsstat er direkte involveret i sikkerhedsaspektet, både på forsvarsområdet og og med 
hensyn til samfundsinstitutionernes funktionsdygtighed. Disse overvejelser har traditionelt 
tilskyndet myndigheder til en vidtgående magtudøvelse på informationssikkerhedsområdet, idet 
staten har søgt at holde teknologi og teknik under kontrol for at hindre spredning af følsotnt 
materiale. Selv om den enkelte bruger i sidste ende selv må være ansvarlig for, hvor stor 
sikkerhed han ønsker, afhænger hans muligheder for selv at bestemme i alt væsentligt af, hvilke 
garantier myndighederne fastlægger, f.eks. de grænser, de fastsætter gennem lovgivningen. 
12. EF'spolitik og programmer for udvikling af informations- og telekommunikationsindustrien og 
for realiseringen af det indre marked kan komme i alvorlige vanskeligheder, hvis ikke der 
vedtages en aktiv politik for udarbejdelse og fremme af standarder med sigte på sikre 
informationstjenester. For EF er det væsentligt, at informationsikkerheden ikke går hen og 
bliver en hæmsko for udviklingen i Fællesskabet og for forholdet til andre lande. Fastlæggelse 
af en harmoniseret strategi på informationssikkerhedsområdet må indgå som en integrerende del 
af Fællesskabets politik, dvs. de dele heraf, der tager sigte på en styrkelse af Det Europæiske 
Fællesskabs samfundsøkonomiske perfonnans og internationale konkurrenceevne samt 
realiseringen af det indre marked. 
13. Mere specifikt er der tale om en san1ordnet indsats med sigte på at fastlægge de fornødne 
standarder, verificerings-og certificeringsprocedurer og -bestemmelser (hvor noget sådant 
kræves) inden for rammerne af EF' s politik. På grund af de underliggende aspekters yderst 
tekniske karakter implicerer en samordnet af arbejdet et tæt samarbejde mellem aktører på et 
prækompetitivt F&U -stade. 
14. Det forhold, at forskellige regeringer (US/UK GOSIP), Vestens forsvarsfællesskab 
(NATO/NOSI), edb-og telekommunikationsindustrien, samt netoperatørerne (ISO's OSI­
standarder) går ind for "åbne standarder", gør, at der må lægges større vægt på sikkerheds­
aspektet i informationssystemer, arkitekturer, standarder, kommunikationsprotokoller og 
komponentteknik. 
-105 -
15. Kun henved 2% af de tjenester, der vil blive stillet til rådighed i EF i år 2000, findes id ag. 
Fremtidens rids tjenester vil kunne tage større hensyn til brugernes behov og og vil byde på 
mange nye funktioner, bhmdt andet fleksibel tale-, data-og billedfonnidling. Dette går det s~ 
meget mere vanskeligt at tilgodese brugernes behov for informationssikkerhed for så vidt angår 
databeskyttelse, kommunikarionshemtnelighed, autentificering, autorisation, debitering osv. 
Dette er gnmden ti!, at informationssikkerhed og henned beslægtede tekniske funktioner, såsom 
integritet, må gøres til genstand for systematisk udvikling og udforskning. De amerikanske 
myndigheder finansierer diverse programmer, såsom Trusted Computer Systems, åbne 
systemers arkitektur, protokoller og teknik, der vil fremskynde brugen af producentspecifikke 
sikkerhedsløsninger også inden for det internationale brugerfællesskab. Det må være af vital 
interesse for medlemsstaterne at indgå som partner på lige fod, når der skal udføres 
standardiseringsarbejde på dette felt. At acceptere en de-facto standard medfører en risiko for 
fornyet teknolot:,risk afuængighed, hvilket kan være til alvorlig skade for EF-landenes 
internationale konkurrenceevne. Dette indebærer, at der også i Fællesskabet må udføres et vist 
arbejde, hvis der skal etableres et konstruktivt samspil n1ed lande uden for EF, blandt andet med 
De Forenede Stater. 
16. Det kan konkluderes, at både EF og rneAilemsstateme på grund af deres respektive ansvar har 
stor interesse i at ft\ afklaret følgende vigtige spørgsmål: 
Hvorledes kan man på effektiv måde udforme og håndhæve specifikationer og standarder 
på infmnmtionssikkerhedsområdet? 
I I vordan kan m~m irnplementere en formel evalucring og cenificering af, at varer og 
systemer opfylder sikkerhedssrandarden1e (både med hensyn til funktioner og skal">Clse af 
tillid)? 
J. i vordan kan man Jmpiementerc, tilvejebringe og bruge sikre produkter og systemer? 
17. !n fonnationssikkerhed er et typisk eksempel på et ornråde, hvor subsidiaritetsprincippet bør 
finde anvendels·~, både på grund af emnet iboende kompleksitet, det forhold at flere forskellige 
aktører er involveret, og nødvendigheden af at gøre brug af flere forskellige politiske 
virkemidler. En handlingsplan er nødvendig for at kunne fastlægge, hvem der skal gøre hvad 
og hvornår. På den ene side er det op til medlen1sstaterne at tage sig af disse spørgsmål, men på 
den anden side har også Fa~Bcsskabet en klar interesse i, at der fastlægges vilkår, der sikrer, at 
realiseringen af det indre marked, opbygningen af borgernes Europa, implementeringen af 
telekommunikationspolitikken og den europæiske elektronikindustris og de europæiske 
infonnationsieverandørers konkurrencedygtighed er forenelig med ønsket om at tilgodese 
individets og erhvervslivets fundamentale behov for infonnationssikkerhed. Med henblik herpå 
og med henblik på at koncentrere indsatsen sti1lcs der hermed forslag om forskellige typer 
aktioner og om en procedure struktur, der kan tjene som grundlag for yderligere indgftcnde 
undersøgelser med sigte på gennemførelse af foranstaltninger p~ rette niveau. 
-106-
Forslag til 
RADETS AFGØRELSE 
om informationssikkerhed 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, 
særlig artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen(!), 
under henvisning til udtalelse fra Europa- Parlamentet(2), 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(3), og 
ud fra følgende betragtninger: 
Fællesskabet har t-i t opgave genrl(1Tl oprettelsen af et fællesmarked og gemem gradvis ti Lnænnelse 
af medlemsstaternes Økoroniske ~l itik at frerrme en hanronisk lXivikling af den Økonaniske vi rksan­
hed i Fællesskabet som helhed, en varig og afbalanceret ekspansion, en Øget stabilitet, en hurti­
yere højnelse af Levestandarden og snævrere forbindelser mellem rædlemsstateme; 
elektronisk lagring, behandling og formidling af information spiller en stadig større rolle for 
samfundet og erhvervslivet; 
med fremkomsten af en effektiv verdensomspændende kommunikation og den udstrakte brug 
af elektronisk behandling af infonnation forstærkes behovet for en passende beskyttelse; 
Europa-Parlamentet har i sine drø·ftelser og beslutninger ved flere Lejligheder 
understreget vigtigheden ar informationssikkerheden; 
De t Økonomiske og Sociale Udvalg har fremhævet behovet for at behandLe de 
informationssikkerhedsmæssige aspekter i forbindelse med Fællesskabets foranstaltninger, 
blandt andet på haggrund af de virkninger, realiseringen af det indre marked må forvente; 
at få~ 
{TJ~FTOr. c .. . 
(2) EFT nr. C .. . 
(3) EFT nr. C .. . 
·-107 -
der må fastlægges en global strategi for informationssikkerheden for at garantere brugernes 
sikkerhed på EF-niveau og for at hindre, at der opstår nye tekniske hindringer for 
kommunikationen; 
de karplekse aspekter i forbindelse med infonnationssikkerheden gJr det rtJSdven::iigt at brirY:Je Slb­
sidiaritetsprinci~t ·i a11verdelsep at involvere aktører i forskellige sektorer sant at scrroråle 
politikken p§ forskellige anrEkier; 
aktioner p:3 nationaLt,. internationalt 01;J EF-niveau damer et fo~lstjenl igt LrlJangsp..nkt; 
rn:vnte cmrfki2 er nært ti l telekOOITUlikation, standardisering, infonnationsmarkedet og 
FU& T--pol·i tikken samt andet artejde, son Det Europæiske Fællesskab allerede har i m ledt pa dette 
felt; 
der bØr sikres en sæo11.'ining af irdsatsen ~ gn.._!f"dlag af allerede igangværerde nationalt og inter-
nationalt c!rbejd<:-1, O·J n-ell.em hovedaktØrerne bØr fr--errrnes med herblik ~ derre sarrorciti~, 
der tx6r finde sted irden for ramænl€ af en sarrrænha"lgerde hardl ingsplan; 
medlemsstaternes ansvar ~ dette anrtkle irdE:berer en sarrorchet irdsats pa gru-dlag af et snæ-
vert samarbejde ræd hqljtstSerr:le ent)(~srrænd fra medl.emsstaterne -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel l 
l. Der vedtages herved en handlingsplan pa informationssikkerhedsområdet (INFOSEC) for 
en periode ptl 24 måneder startende fra d ..... . 
2. Handlingsplanen tager sigte på at fastlægge en global strategi, hvqrved brugerne af 
elektronisk, lagret, behandlet og transmitteret information beskyttes mod hændelige eller 
forsætlige trusler mod information og informationssystemer. 
3. Planen skal tage hesyn til og understøtte det standardiseringsarbejde, der er indledt på 
dette område både på europæisk og verdensanspa:rderde plan. 
-108-
Artikel 2 
Den i artikel1omhandlede plan, hvis detaljer er anfØrt i bilaget1omfatter fØlgende felter: 
I. etablering af rammerne for en informationssikkerhedstrategi 
II. analyse af behovet for infonnaticnssikkerhed 
III. Ldarbejdelse af LØsninger plJ visse prioriterede behov 
IV. specificering, standardisering og verificering af informationssikkerhed 
V. teknologisk og driftsmæssig udvikling med henblik på informationssikkerhed som led i 
en gererel strategi 
VI. realisering af infonmationssikkerhed. 
Artikel 3 
Handlingsplanen gennemføres af Kommissionen i samarbejde med de berørte organisationer 
og i nært samarbejde med medlemsstaterne. 
Artikel 4 
Det belØb, der afsættes ti l deme aktion, fastsættes irden for ramneme af den arl ige tu:iget­
proced.Jre. 
Artikel 5 
Kommissionen sender senest tre måneder efter planens afslutning Europa-Parlamentet og 
Rådet en rapport over resultaterne heraf. 
Artikel 6 
t 
l forbindelse med gennemførelsen af handlingsplanen hører Kommissionen i fornødent 
l 
omfang Gruppen af Højtstående Embedsmænd vedrørende Informationssikkerhed (SOGIS). 
Denne gruppe består af to repræsentanter for hver medlemsstat og for Kommissionen. 
Kommissionens repræsentant er formard for gn.q::>en. 
-109-
Medlemmerne af g~ kan Lade sig bist3 af eksperter eller rAdgivere alt efter karaktenen af de 
pnoblemer, der skal LØses. 
Gr\..R)ens drøftelser og beslutninger er fortrolige. Gn.ø:>en fastsætter selv sin forretningsorden. 
Sekretariatsforretningerne varetages af KOmmissionen. 
U:ffærdiget i Bruxelles, den 
P~ ruldets veg1e 
Formard 
-110 -
BILAG 
Resume af aktionslinjer 
l. Aktjonslinje l -Etablerine af jnformatjonssikkerhedsstrateeiens rammer 
1.1. Område 
l . Det er klart, at informationssikkerhed er en nødvendighed for det moderne samfund i mange 
sammenhænge. Elektroniske informationstjenester gør det nødvendigt med sikre tele­
kommunikationsinfrastrukturer, sikre tenninaler (herunder tekstbehandlingsanlæg og databaser) 
samt sikker brug. Der må etableres en overordnet strategi, der tager hensyn til alle aspekter af 
informationssikkerhed, således at der undgås en splittelse mellem forskellige metoder. Enhver 
form for strategi vedrørende information, der behandles i elektronisk form, må afspejle 
samfundets behov for at kunne fungere effektivt, samtidig med at det er beskyttet under de 
forskellige skiftende forhold. 
1.2. Mål 
2. Der må fastlægges strategiske rammer, således at de samfundsmæssige, økonomiske og 
politiske målsætninger kan forenes med de muligheder, der findes på teknisk, driftsmæssigt og 
lovgivningsmæssigt plan. Der må findes en balance mellem de forskellige ønsker, målsætninger 
og begrænsninger. Dette bliver en opgave for sektoraktørerne gennem et samarbejde med sigte 
på fastlæggelse af et fælles synspunkt og en fælles strategi. Dette er en forudsætning for at 
kunne forene modstridende interesser og behov både inden for den politiske beslutningstagning 
og i forbindelse med industriens udvikling. 
l . 3. Status og tendenser 
3. Situationen præges af en voksende erkendelse af, at der er behov for handling. Sålænge der 
ikke foreligger foranstaltninger med sigte på at samordne indsatsen, er det sandsynligt, at der vil 
blive taget forskellige initiativer inden for de forskellige sektorer, og at dette konkret vil ytre sig 
i en situation med indbyrdes modsætninger, idet der efterhånden vil opstå alvorligere juridiske, 
san1fundsmæssige og økonomiske problemer. 
1.4. Behov, muligheder og prioriteter 
4. Inden for sådanne fælles rammer må der tages stilling til risikoanalyse og risikostyring alllæn­
gigt af informationens og informationstjenesternes følsomhed, den indbyrdes tilnænneise af 
lovgivninger og bestemmelser vedrørende forkert brug og misbrug af edb og telekom­
munikation, de administrative infrastrukturer, herunder sikkerhedspolitik, og hvorledes disse 
kan implementeres effektivt inden for de forskellige brancher/fagområder, sanlt 
samfundsmæssige aspekter og aspekter i forbindelse med kommunikationshemmeligheden 
(blandt andet spørgsmålet om identificerings-, autentificerings-og eventuelt 
autorisationsordninger i et demokratisk miljø). 
5. Der må opstilles klare bestemmelser for udarbejdelse af fysiske og logiske arkitekturer med 
sigte på sikre distribuerede infonnationstjenester, standarder, retningslinjer for og definitioner 
af garanteret sikre produkter og tjenester, pilotforsøg og prototyper til konstatering af 
gennemførligheden af de forskellige aministrative strukturer, arkitekturer og standarder med 
henblik på specifikke sektorers behov. 
-111 -
6. Der må skabes opmærksomhed omkring sikkerhedsproblematikken med henblik på at gøre 
brugerne mere agtpågivende med hensyn til sikkerheden inden for IT-og telekorn­
munikationssystemer. 
2. Aktionslinje Il -behoyet for informationssikkerhed 
2.1. Område 
7. Informationssikkerheden er en klar forudsætning for beskyttelse af kommunikationshemtne­
lighed, den intellektuelle ejendomsret, kommerciel fortrolighed og den nationale sikkerhed. 
Dette gør det vanskeligt at finde en balance i valget mellem ønsket om fri handel og ønsket on1 at 
sikre kommunikationshen1meligheden og den intellektuelle ejendomsret. Denne afgørelse og de 
hermed forbundne kompromisløsninger må baseres på en komplet vurdering af behovene og 
mulighederne for at udnytte forskellige informationssikkerhedsløsninger. 
8. Brugerbehov indebærer, at de in fonnationssikkerhedsmæssige funktionaliteter afspejler de 
teknologiske, driftsmæssige og regulatoriske aspekter. Det vil sige, at en systematisk 
undersøgelse af behovet for in fonnationssikkerhed udgør en væsentlig del af arbejdet med at 
udvikle passende og effektive foranstaltninger. 
2.2. Mål 
9. Målet er at konstatere brugerbehovenes art og karakteristika samt disses forhold til de 
infonnationssikkerhedsmæssige foranstaltninger. 
2.3. Status og tendenser 
l O. Indtil nu har der ikke været igangsat noget samordnet forsøg på at konstatere, hvilke behov 
hovedaktører har for infonnationssikkerhed, idet disse behov udvikler og ændrer sig meget 
hurtigt. Medlemsstaterne har konstateret, at der er behov for han11onisering af de enkelte landes 
aktiviteter (specielt for så vidt angår sikkerhedskriterier for IT). Ensartede evalueringskriterier 
og regler for gensidig anerkendelse af evalueringsresultater og ~ertifikater er af stor betydning. 
2.4. Jlcl.1~)y_Jnulighedcr og prioriteter 
Il. Som grundlag for en konsekvent og transparent behandling af sektoraktørernes behov bør der 
vedtages en klassificering af brugerbehovene og konsekvenserne af denne for etableringen af 
infonnationssikkerhed. 
12. Det betragtes også som vigtigt at få konstateret behovene for lovgivning, hestenuneiser og 
kodekser på baggrund af en vurdering af tendenserne inden for tjenestekarakteristika og 
tjcnesteteknologi, at få indkredset alternarive strategier for, hvordan målsætningerne kan 
tilgodeses gennem administrative, tjenesterelaterede, driftsmæssige og tekniske bestemmelser, 
og at få vurderet, hvor effektive og brugervenlige samt hvor bekostelige eventuelle alternative 
løsninger med hensyn til informationssikkerhed og strategier for bmgere, tjenesteleverandører 
og operatører vi l være. 
-112 -
3. Aktionslinje III -Løsnina:er oå umiddelbare oa: midlertidia:e behov 
3.1. Område 
13. Deteridag muligt at beskytte datamater effektivt mod indtrængen af uvedkommende ved hjælp 
af "isolerende" foranstaltninger, dvs. ved hjælp af konventionelle organisatoriske og fysiske 
tiltag. Dette gælder også for elektronisk kommunikation inden for en lukket brugergruppe på et 
dedikeret net. Forholdene er meget anderledes, dersom informationen er fælles mellem 
brugergrupper, eller hvis den udveksles via et offentligt net eller et net, hvortil flere har adgang. 
I dette tilfælde mangler både teknologi, tenninaler og tjenester, for slet ikke at nævne standarder 
og procedurer, hvorfor der ikke er mulighed for at opnå en tilsvarende informationssikkerhed 
3.2. Mål 
14. Målet har været at at finde frem til hurtige løsninger, der kan tilgodese brugernes mest 
presserende behov. Disse bør opfattes som åbne over for fremtidige behov og løsninger. 
3.3. Status og tendenser 
15. Visse brugergrupper har udviklet forskellige former for teknik og procedurer til deres egne 
speciftkke behov, blandt andet behovet for autentificering, integritet og "ikke-afvisning" 
(non-repudiation). Normalt anvendes der magnetkort eller intelligente kort. Nogle anvender 
mere eller mindre sofistikeret laypteringsteknik. Dette indebærer ofte, at der må etableres 
brugergruppespecifikke "myndigheder". Det er imidlertid vanskeligt at generalisere denne 
teknik og disse metoder, således at behovene i et mere åbent miljø kan tilgodeses. 
16. ISO arbejder med OSI-informationssikkerhed (ISO DIS 7498-2), og CCilT er også 
beskæftiget hermed inden for rammerne af X.400. Det er også muligt at indsætte 
informationssikkerhedssegmenter i meddelelser. Autentificering, integritet og ikke-afvisning 
behandles som led i meddelelser (EDIFACf) og som en del af X.400 MHS. 
17. De retlige rammer omkring EDI er endnu ikke fuldt fastlagte. Det Internationale Handelskan1mer 
har fastlagt ensartede regler i en kodeks for udveksling af handelsdata via telenet. 
18. Flere lande (f.eks. Frankrig, Tyskland, UK og US) er i færd 1ned at fastlægge eller har allerede 
fastlagt kriterier for evaluering af IT-og telekommunikationsprodukters og -systemers 
troværdighed og procedurer for gennemførelse af evalueringer. Disse kriterier er blevet 
koordineret med landenes egne fabrikanter og vil resultere i et voksende antal pålidelige 
produkter og systemer, i første omgang simplere produkter. Oprettelsen af nationale 
organisationer til gennemførelse af evalueringer og udstedelse af certifikater vil støtte denne 
tendens. 
19. Bestemmelser vedrørende fortroligbedsaspektet betragtes af de fleste brugere som knap så 
vigtige i første omgang. Det kan imidlertid forventes, at dette vil ændre sig, efterhånden som 
avancerede kommunikationstjenester, herunder specielt mohiltjcncstcr, bliver mere almindelige. 
3.4. Behov. muligheder og prioriteter 
20. Det er vigtigt, at der hurtigst muligt etableres procedurer, standarder, produkter og værktøjer til 
beskyttelse af in fonnationssikkerheden i offentlige kommunikationsnet Autentificering, 
integritet og ikke-afvisning bør prioriteres højt. Der bør udføres pilotprojekter til konstatering 
af, om de foreslåede løsning er de bedste. Løsninger på prioriteringsbehov vedrørende EDI er 
genstand for undersøgelse inden for TEDIS-programmet som led i denne handlingsplans mere 
generelle indhold. 
-113 -
4. Aktionslinje lY -soecificerine, Standardiserine oe yerificerine af 
informationssikkerhed 
4.1. Område 
Behovet for informationssikkerhed er alment, og det er således vigtigt med ensartede 
spe<...; filcationer og standarder. Mangelen på standarder og specifikationer kan være en stor 
hindring for indførslen af informationsbaserede processer og tjenester i erhvervslivet og i 
samfundet som helhed. Der må tages skridt til en hurtigere udvikling og brug af teknologi og 
standarder inden for flere indbyrdes beslægtede kommunikations- og datamatnetsområder, der 
er af kritisk betydning for brugerne, industrien og det offentlige. 
4.2. Mål 
22. Der må gøres en indsats for at understøtte og varetage specifikke funktioner inden for generelle 
område, såsom OSI, ONP, ISDN/IBC, netstyring og netsikkerhed, for så vidt angår 
oplysninger, der måske ikke er hemn1eligt~templede, men dog følsomme. Verifikationsteknik 
og -metoder er tæt knyttede til standardisering og specificering. 
4.3. Status og tendenser 
23. I USA er der taget store initiativer med henblik på informationssikkerheden inden for det civile 
område. I Europa behandles spørgsmålet inden for standardiseringen på IT-og telekom­
munikationsområdet af blandt andre ETSI og CEN/CENELEC som forberedelse af CCrrrs og 
ISO's arbejde på området. 
24. På baggrund af den voksende bekymring på området sker der for øjeblikket en udbygning af 
arbejdet i USA, og både handlende og tjenesteleverandører er i færd med at intensivere deres 
indsats på området. I Europa har Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige uafhængigt af 
hinanden indledt tilsvarende aktiviteter. En samlet indsats på linje med den amerikanske er dog 
kun langsomt ved at forme sig. 
4.4. Behov, muligheder og prioriteter 
25. Inden for informationssikkerhed er der en naturlig tæt sammenhæng meJlem regulatoriske, 
driftsmæssige, administrative og tekniske aspekter. Regulativer tnå udm~~ntes i standarder, og 
bestemmelser vedrørende informationssikkerheden må på kontrollerbar måde være i 
overensstemmelse med standarder og regulativer. I flere henseende kræver regulativemc 
specifikationer, der går ud over standardiseringens konventionelle sigte, idet de f.eks. kan 
indeholde adfærdskodekser. Behovet for standarder og adfærdskodekser er til stede inden for 
alle områder af informationssikkerheden, og der må skelnes mellem de beskyttelseskrav, der 
beror på sikkerhcdsmålsætningen, og de tekniske krav, der kan varetages af de de europæiske 
standardiseringsorganer med beføjelser på området (CEN/CENELEC/ETSI). 
26. Specifikationer og standarder må omfatte infom1ationssikkerhedstjenester (autentificiering af 
personer og virksomhcJcr, protokoller for ikke-afvisning, juridisk bindende elektronisk bevis, 
autorisationskontrol), kommunikationstjenester (kommunikationshemmelighed for billeder og 
for mobilkommunikation af tale og data, beskyttelse af dataibilied baser, heskyttelse af inte­
grerede tjenester), kommunikations- og sikkerhedsstyring (systemer baseret på offentlig/privat 
nøgle inden for åbne net, beskyttelse af netstyring, beskyttelse af tjencstelcverandører) samt 
certificering (kriterier og niveauer for beskyttelse af informationssikkcrhe,dcn, prcx·edurer for 
sikkerhedsbeskyttelse ). 
-114 -
5. Aktionslin j e Y -Teknoloeisk oe driftsmæssie udyikline med henblik på 
informationssikkerhed 
5.1. Område 
5. l . Systematisk udforskning og udvikling af teknologien med henblik på økonomisk rentable og 
driftsmæssigt tilfredsstillende løsninger på en række nutidige og fremtidige behov for 
informationssikkerhed er en forudsætning for at kunne udvide tjenestemarkedet og forbedre 
konkurrenceevnen inden for den europæiske industri som helhed betragtet. 
28. Enhver form for teknologisk udvikling af informationssystemernes sikkerhed må nødvendigvis 
indbefatte såvel datamat~ikkerhed som kommunikationssikkerhed, idet de fleste moderne 
systemer er distribuerede systemer, hvortil man får adgang via kommunikationstjenesterne . 
5.2. Mål 
29. Målet er en systematisk udforskning og udvikling af teknologien med henblik på økonomisk 
rentable og driftsmæssigt tilfredsstillende løsninger på en række nutidige og fremtidige behov 
f o r in formationssikkerhed. 
5.3. Behov. muligheder og prioriteter 
30. Arbejdet inden for informationssikkerhed må omfatte udviklings- og implementeringsstrategi, 
teknologi, og integration og verificering. 
31. Det strategiske F&U-arbejde må indbefatte konceptuelle modeller til sikre systemer (sikre mod 
kompromis'er), modeller for funktionsbehov, risikomodeller og sikkerhedsorienterede 
ark i te k turer. 
32. Det teknologiske F&U-arbejde bør omfatte bruger-og meddelelsesautentificering (f.eks. ved 
hjælp af stemmeanalyse og elektronisk underskrift), tekniske grænseflader og protokoller for 
kryptering, adgangskontrolordninger, og metoder til implementering af efterprøveligt sikre 
systemer. 
3 3. Verificering og validering af tekniske systemers sikkerhed og anvendeligheden heraf skal 
udforskes inden for integrations- og verificeringsprojekter 
34. Udover konsolidering og udvikling sikkerhedsteknologi er det påkrævet med en række 
ledsageforanstaltninger af hensyn til udarbejdelse, vedligehold og korrekt anvendelse af 
standarder, samt validering og certificering af IT-og telekommunikationsprodukter med hensyn 
til deres sikkerhedsegenskaber, herunder validering og certificering af metoder til udformning 
og implementering af systemer. 
35. Fællesskabets tredje rammprogram for Ff&U kan eventuelt finde anvendelse med henhtik p~\ at 
fremme srunarbejdsbaserede projekter på prækompctitivt og prænom1ativt niveau. 
-115 -
6. Aktiunslinje YI -Realiserine af informatiunssikkerhed 
6.1 Område 
36. Afhængigt af informationens art er der behov for inkorporering af sikkerhedsfunktioner i 
forskellige dele af kommunikationssystememe, blandt andet tenninaler og datamater, tjenester, 
netstyring, krypteringsanordninger, smart cards, offentlige og private nøgler osv. Nogle af 
disse kan forventes indbygget i hardware og software af producenterne, mens andre kan ind g~ 
som en del af distribuerede systemer (f.eks. netstyring), være i den enkelte brugers besiddelse 
(f.eks. smart cards) eller stilles til rådighed af særlige organisationer (f.eks. offentlige/private 
nøgler). 
37. Det kan forvente~, at de fleste informationssikkerhedsprodukter vil blive stillet til rådighed af 
producenter, tjenesteleverandører og operatører. Med hensyn til specifikke funktioner (f.eks. 
etablering af offentlige/private nøgler, revision og autorisation) kan det blive nødvendigt at 
udpege og bemyndige særlige organisationer. 
3R. Det samme gælder med hensyn til certificering, evaluering og verificering af tjenestens kvalitet, 
dvs. funktioner, der må kontrolleres af organisationer, der er uafhængige af producenternes. 
tjenesteleverandørernes og operatørernes interesser. Disse organisationer kan være private, 
statslige eller være koncessioneret af det offentlige med henblik på varetagelse af besten1te 
uddelegerede funktioner. 
6.2. Mål 
39. For at sørge for, at informationssikkerhed stilles til rådighed i Fællesskabet på harn1onisk måde, 
således at offentlighedens og erhvervslivets interesser tilgodeses, må der fastlægge en kohærent 
fremgangsmåde for, hvorledes dette skal ske. l de tilfælde, hvor der m!\ 11dpeges uaflJ(t:ngige 
organisationer, må deres funktioner og vilkår fastlægges og vedtages og i givet fald indføjes i 
de regulatoriske ramme. Målet bør være at nå frem til en klart defineret og alment accepteret 
fordeling af ansvaret mellem de forskellige aktører på fællesskabsniveau som en forudsætning 
for gensidig anerkendelse. 
6. 3. ~tatus og tendenser 
40. Idager infon-nationssikkerheden kun tilgodeset på specifikke områder, og nom1alt kun med 
sigte på tilfredsstillelse af specifikke behov. Tilrettelæggelsen heraf på europæisk niveau er for 
det meste af uformel art, og man har endnu ikke etableret gensidig anerkendelse af verifikation 
og certificering uden for visse lukkede grupper. Med informationssikkerhedens voksende 
betydning begynder der at opstå en presserende behov for at få fastlagt en kohærent 
fremgangsmåde med hensyn til, hvorledes infonnationssikkerheden skal tilgodeses i Europa og 
på internationalt plan. 
6. 4. Behov_,_ mtiligheder og_p_tiori tej_cr 
41. Da der er mange forskellige aktører involveret, og der er en nær tilknytning til sp~~rgsm<il af 
regulatorisk og lovgivningsmæssig art, er det meget vigtigt på forh:lnd at nå frem til enighed 
om, hvilke principper der h~~r la~gges til grund for infonnationssikkcrheden. 
h>r at kunne behandle dette sp~)rgsmå1, er det nødvendigt at tage stilling til forskellige aspekter, 
herunder indkredsning og specificering af, hvilke funktioner der i kraft af deres art kræver, at 
der stAr en uafhængig organisation (eller samarbejdende organisationer) til rådighed. Herunder 
h~~rer eventuelt funktioner såsom administration af et system for offentlige/private nøgler. 
-116 -
Y dermere er det nødvendigt i en tidlig fase at undersøge og fastslå, hvilke funktioner der i 
almenhedens interesse bør overlades til uafhængige organisationer (eller samarbejdende 
organisationer). Dette kan blandt andet omfatte revision, kvalitetsstyring, verificering, 
certificering og tilsvarende funktioner. 
-117 -
FINANClAL ST A TEME~,. 
Information ~rity (INFOSIC) 
Prcp6lratory Action 
BUDGFT HEADING 
Subsec:tion B6, Item 8104 
2. LEGAL BASE A:t\"D PROPOSED CLASSin CATION 
Article [235] 
Non compu.lsory expend.itu.re. 
~ DESCRIP110:S 
CollaboratioD in tbe development of proposals a.Dd actio.os reuti.n& to information 
secu.ricy as far as tbey require or significantly benefit from a eoncerted approach 
at Community level. The focus of the work 1s to relate to tbe needs or tht 
general pobl.ic, commerce, servi:e provlders and adm.in.istrations and addre.sses the 
requirernent:s for a collaborating approach to teclmologic:aJ research, 
stJ.IJdardisation and retared issues as relevant for the development or a consist~nt 
:European approa:h to information se:u.rity ~ilh part:icular refereuce to tbe 
completion of tbe ictemaJ market in 1992. 
The goal of the INFOS.EC actioo is to m.ake a major contribution to the objective 
of the 
•dnelop.7T.DU of aetions to pronamg t//ta-iJt and praaial] seCLUiry for 
in/ormatirm ~Id in an electronic form to rhe teneral u.sers. o.dmfnisrraJions O.lld 
business coi'MWitity wiclwul compromfsi11; rhe intuesz of tht public tJ.J. lcvtr: 
The present proposal is tbe rcsult of the prel.im.i.D.ary inve.stip.tions by eAperts, 
con.sultations IJld on-goiog related work. 
The scope of the prepan.tory aetion is to foea.s on 
L development of an information secw:.icy strate&Y fra.mework 
D. mformation security TCQUirt:mcnts m. solutions for im.med.is.re IJl.d interim ~ds 
IV. spec:ificatioos, sta.ndardi.satioc. a.nd verific:ation or inl'ort1Utioc security 
V. t&Ch.DoioiU:::al a.od operatictul developmeørs (or iD!orm.atioc security 
VI. information securiry provision. 
-118 -
4. JUSTIFICADON 
s.c.o Develoø.alen.t o! a harmon.ised appr~cb to Information securiry must form an 
integral part o{ tl:e Ccmmun.it:y polides related to the completion of the lllterea! 
Malket. s~natbenirl& of socio-ecoaom.ic performance and inæø::uior..al 
ccmøetitivne$$. It is vi~l that Information Securicy does not become a 
constraint to the promotion of han:ncn.iou.s development in t~ Commun.iry t.nd to 
relations w.ith other count:ries. In addition, information securlry syS't!ØDS must 
proteet privacy, intellectual proper.:y, fait competit.ion, national secarity ~-:! 
other intere:;~. 
Tht pr~poscd a:. !ion resøvnds to an urgent ueed to facilitate md acceh-~ ·· · 
emeraence ol aenerally acc:epted, effective and practicable measllr.! 
information socarlcy. The action wru beneCit f' rom syne~e5 with CJt-1'!~ .\ 
prOif2.m.Dle$ in the fiel~ of ioformJ.tion technologles (ESPRll1 CJd 
teleeom.munlcatlons (ltACE) as well as the on-going work on teleeommtmic:ltion.s, 
stalldardisation and i.Dforma.t:iou market pollcies. 
IN'DICA TIVI FINANClAL PLANNlNG 
lmp/icmion.s for ex~ndlture. 
Total cost OYet the whole or the exptcted duration or 2 yean (in MioECU~ 
From C. e Dudget 'J! the Comm uni c.ies: 12.0 
From the other sectors ar the national level: O.IJ 
TOTAL 12.0 
~ ~~.l Mu!ti-ao..nual scbcdule (~ MioECU): 
199! Commitment 
• ~?r~,-rhtion.s 
12 Payment · 
·"-:"~Pre~r.2.ticm 
6 
2 
)2 
Th.i.s t ;t peJlditw-e ..:o' us the Com.mUJliry•s r :.!:.andal CA:)tlt.-ib·~:..:~:l to ~Y'..ia.l 
o::::~ ~ :::;-...!::-::! :: ::-:::-;ort Cl~ jevelOJ:!Xle!lt ot ~;>e<:!!ic 2t:~~::::.s ;:c~~ ·;;:..,. 
!':OC3Uita.tion ~d er..a.bli.i1l.inent ot t:O?l.Sensus. 
-119 -
Given the faet that the action is ill13llced in Sabsectioc 6 or tbe budget devoted 
to Research and lnvestment expend.iture, adminiS1J'Ztlve costs (Com.m.inee a.nd 
workillg øarty meetings, coo.sultation of expero, mm.ions, document d.istnourion 
or disseminadon or teduuques, use or data s:>rocessillg, telecommun.icarlon and 
broadeasting equ.ipment) an covered directly by tbe bndget Item. 
The foliowing table fives tbe indicative brukdown crwer the variow cateaories of 
expendittrre {in MioECU): 
1991 1992 
S.O.l a) .C,Il3 ... 100 
s.o.:z b) lD '&øtal 1,177 1,900 
o( which Experts 0,400 0,600 
Ocher operation.a.l expend.iture 0.j00 0.715 
lnf n.structcre 0,050 0.100 
ln!orm.4tion aJJd poblication 0.050 0,100 
Statutory staff 0.177 OJ7S 
b. n"k'-'ClAL U.LPLICATIOKS FOR STAFF A.l\"D CUBRENT AD~ID·nSTJtATIY.E 
APPROPRL4. TI ONS 
The statutory reseu::b st:Aff i.Dvoh:ed, i.e. S A, J·B, t· C, will be entered in tbe 
research staff tablt and is pajd out t•r the appropriztions entered onto Item :56-
8104. 
The admin.istntivc expeodirure will be aoverned by the interna.l rult5 on min.i· 
budgets dedcied by the Coiil.IIlission on 21 May 1990. 
FINANCING OF tXPENDinTR.E 
Tbe appropriation.s to cover the CommL.Ulity's contribution to this project W11l be 
determ.ined in the c:ootext o{ the lUlDual budgetzry procedure. 
c IMPLICA DONS FOR R:t'VENUE 
Contribution of the starutory research staff to the retirement sebeme ~t1 the 
sickness iusuruce. 
-120 -
9. TYPE OF CONTROL 
-A~ve control by the Director General for Fi.o.ancial Control as 
regards budaet implea::enætio~ 
-Control oC ach.ievement 
SOG-IS 
control by officials of the Commission 
audit by the Courr ol Auditors in accordance with provisions or tbe 
Treaty; 
• In accordanee with ArdeJe 2 cf the F'UWlcial Reguladons, the ase o! 
aøøropriatious wW be subject to &JWyses of ~st-effec:tiveness ~d the 
rulisation or qua.ntltled objectives wi.il be mowtored.