:OMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(94) 61 ende I i g udg. 
Bruxelles, den 02.03.1994 
Fællesskabsinitiativ for byosnråder (URBAH) 
- A -
BEGRUNDELSE 
Fællesskabsinitiativ for byområder (URBAN) 
1. Kommissionen har i de senere år erkendt behovet for, at byernes 
problemer skænkes større opmærksomhed på EF-plan. 80% af befolkningen 
i EF lever i byområder. Det er således klart, at de fleste 
EF-politikker har en direkte eller indirekte indvirkning på byerne, 
selv om der i traktaterne ikke er fastsat noget mandat til at udvikle 
en egentlig politik for byområder. 
Desuden indebærer nærhedsprincippet, at de fleste politikker 
vedrørende byområder bedst gennemføres af medlemsstaterne og byerne 
selv. Kommissionen kan dog bidrage til gennemførelsen af 
byområdepolitikker på nationalt, regionalt eller lokalt plan. 
2. I perioden 1989-93 fik byerne både finansielt og planlægningsmæssigt 
et stadig større udbytte af Fællesskabets aktioner. For perioden 1994-
99 bør der kunne forventes et mere ambitiøst og bedre koordineret 
tiltag. 
Indsatsen kan opdeles i fem afsnit: 
den finansielle støtte til byer i regioner eller områder, der er 
støtteberettigede under strukturfondenes mål nr. 1 og 2, skal 
videreføres og udbygges 
- den bymæssige dimension af diverse EF-politikker skal udvides 
forskningen i byernes problemer skal øges, navnlig gennem det nye 
fjerde rammeprogram for forskning 
- dialogen med byerne og deres organisationer skal videreføres, 
navnlig gennem det nyoprettede Regionsudvalg 
endelig skal der iværksættes et nyt EF-initiativ for byområderne, 
som skal fremme fornyende aktioner, der kan tjene som eksempel for 
andre byer i EU, og netværk for udveksling af erfaringer og 
samarbejde skal fremmes. 
- 2 -
3. Byer i områder under mål nr. 1 og 2 
EFRU og ESF har afsat en væsentlig andel af deres samlede bevillinger 
til områder under mål nr. 1 og 2 til byerne. I perioden 1989-93 blev 
der ydet støtte til 22 af de 58 byer i EF, der har over 200 000 
indbyggere, og til mange andre mindre byer. 
EFRU har ydet støtte til en lang række vigtige infrastrukturprojekter 
i byer i områder under mål nr. 1. 
Gennem Strukturfondene er der også ydet støtte til større 
infrastrukturinitiativer og bistand til erhvervsinvesteringer og 
undervisning i de tres regioner, der gennemgår en industriel 
omstrukturering (områder under mål nr. 2). 
Som led i ændringen af Strukturfondsforordningerne er der føjet flere 
byer til på listen over områder under mål nr. 1 (byerne i de nye tyske 
delstater og de kraftigt urbaniserede områder ved Merseyside og i 
Hainaut). Nogle medlemsstater er begyndt at lægge større vægt på 
byernes problemer i de regionale udviklingsplaner under mål nr. 1, de 
har forelagt Kommissionen. 
For områder under mål nr. 2 er der indføjet et nyt kriterium i de 
ændrede forordninger, som gør det muligt under dette mål at yde støtte 
til byområder med alvorlige problemer i forbindelse med saneringen af 
nedlagte industriarealer. Den nye liste over områder under mål nr. 2 
for perioden 1994-99 omfatter mange nye byområder som fx dele af 
London og Marseille. 
4. Mål nr. 3 og 4 
De fleste af Socialfondens bevillinger til bekæmpelse af langtids- og 
ungdomsledighed anvendes i byområder, hvor disse problemer uundgåeligt 
er koncentreret. 
I de ændrede Strukturfondsforordninger er der indføjet to nye mål for 
Socialfonden, som er relevante for byområderne, nemlig at fremme den 
erhvervsmæssige integrering af personer, der er udsat for udelukkelse 
fra arbejdsmarkedet, og at lette arbejdsstyrkens tilpasning til de 
industrielle ændringer og udviklingen i produktionssystemerne. 
5. Pilotprojekter 
Ud over Fondenes centrale aktiviteter har Kommissionen også undersøgt 
mulighederne for fornyende idéer til at løse byernes problemer gennem 
støtte til bypilotprojekter. For perioden 1989-93 skulle der efter 
artikel 10 i EFRU-forordn ingen afsættes omkring 100 mio. ECU til 32 
bypilotprojekter, der skal afprøve nye ideer til, hvordan man kan 
gribe byernes problemer an. 
- 3 -
6. Samarbej dsnetværk 
Byerne søger også bistand til aktiviteter, der tager sigte på at 
knytte forbindelser, udveksle information og skabe samarbejde mellem 
dem om emner, som direkte vedrører bymyndighederne (transport, miljø, 
administration, energi, sociale anliggender osv.). Kommissionen har 
efter nævnte artikel 10 bidraget til finansieringen af 15 netværk 
mellem byer som led i det interregionale samarbejdsprogram RECITE. Der 
vil fortsat blive ydet støtte til pilotprojekter og netværk i byer i 
EU efter artikel 10 i perioden 1994-99. Der vil også blive ydet støtte 
til byer, der samarbejder med byer i øst- og centraleuropæiske lande 
gennem ECOS-programmet, og gennem MED-URBS-programmet vil der i 
forbindelse med den nye Middelhavspolitik blive ydet støtte til 
samarbejdet med byer i landene syd for Middelhavet. 
7. Udviklingsmål for et EF-initiativ for byområder 
Et EF-initiativ for byområder bør tilsigte at bygge videre på, hvad 
der allerede er opnået gennem Strukturfondene, for at påvise metoder 
til at værne om og udbygge de positive tendenser i EU*s byområder og 
modvirke de negative elementer. 
Europa-Parlamentet, en række byorganisationer og nogle medlemsstater 
har anmodet om, at Kommissionen fremlægger forslag til et specifikt 
EF-initiativ for byområderne. Europa-Parlamentet foreslog et specifikt 
program for integreret byområdeudvikling, der skal stimulere den 
lokale erhvervsudvikling. 
Et EF-initiativ for byområderne vil ikke kunne overvinde de moderne 
bysamfunds problemer alene. Det bør i stedet supplere de mange 
igangværende aktiviteter i byområderne og virke som katalysator i et 
bredt baseret tiltag ved at iværksætte vigtige arrangementer, der skal 
hjælpe dårligt stillede byområder eller byer med alvorlige problemer 
til at opnå varige forbedringer af deres beboeres levestandard. 
Gennem initiativet skal der ydes bistand til myndighedernes 
bestræbelser på at ændre byområders image gennem forbedring af 
infrastrukturer og miljø og tilvejebringelse af de faciliteter, der er 
nødvendige for at tiltrække erhvervsvirksomheder, skabe tillid hos 
befolkningen og bekæmpe social udelukkelse. 
Programmer, som initiativet skal yde støtte til, skal være 
integrerede, fornyende og egne sig til, at deres resultater kan 
udbredes til andre byer i en national og navnlig en europæisk 
kontekst. Programmerne bør så vidt muligt omfatte foranstaltninger, 
der har tilknytning til alle elementer af byernes nuværende situation: 
erhvervsudvikling, anvendelse af teknologi, miljøforbedring, 
transport, undervisning og uddannelse, forebyggelse af kriminalitet og 
sikkerhed, energieffektivitet, infrastrukturer og sociale faciliteter. 
- 4 -
Aktioner, der skal modtage støtte fra initiativet, bør også udformes 
på en sådan måde, at de, hvor det er hensigtsmæssigt, tilskynder til 
en høj grad af privat finansiering til supplement af den offentlige 
finansiering. 
Målområderne bør være geografisk afgrænsede bykvarterer og kan være en 
eksisterende administrativ enhed som f.eks. en bykommune eller endnu 
mindre enheder i et tæt befolket område, der har en vis 
befolkningsstørrelse, stor arbejdsløshed, nedslidte bystrukturer, 
dårlige boliger og mangel på sociale faciliteter. 
Sådanne byområder forekommer generelt i byer eller bymæssige 
bebyggelser med over 100 000 indbyggere. Der findes 350-400 byer af 
den slags i EU. Desuden kan der i ekstraordinære tilfælde ydes støtte 
til aktioner i mellemstore eller mindre byer, der er ramt af den 
generelle økonomiske nedgang. 
Initiativet vil kun kunne støtte et begrænset antal aktioner. Med et 
budget på 600 mio. ECU vil der højst kunne ydes støtte til 50 enkelt­
programmer. Programmerne bør i princippet løbe over højst fire år. Der 
vil også kunne afsættes et begrænset beløb til supplerende aktiviteter 
i form af oprettelse af netværk, udbredelse af information, teknisk 
bistand og strategisk planlægning. 
Hver medlemsstat bør fremsende en begrænset liste med forslag til 
byprogrammer efter aftale med de berørte lokale og andre myndigheder. 
Den endelige udvælgelse vil ske efter udtalelse fra en gruppe af 
uafhængige sagkyndige, som Kommissionen udpeger i samarbejde med 
medlemsstaterne, og ud fra på forhånd fastlagte kriterier. 
- 5 -
Udkast til meddelelse til medlemsstaterne 
om retningslinjer for operationelle programmer, 
som medlemsstaterne opfordres til at udarbejde inden for rammerne 
af et fællesskabsinitiativ for byområder (URBAN) 
1. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede på sit møde den 
at iværksætte et fællesskabsinitiativ for byområder (i 
det følgende benævnt URBAN) i henhold til artikel 11 i Rådets 
forordning (EØF) nr. 2082/93(1) om ændring af forordning (EØF) nr. 
4253/88 og artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 
2083/93(2) om ændring af forordning (EØF) nr. 4254/88. 
2. Som led i URBAN stilles der fællesskabsstøtte i form af lån, tilskud 
og teknisk bistand til rådighed for foranstaltninger og områder, der 
stemmer overens med retningslinjerne i denne meddelelse, og som er 
omfattet af operationelle programmer forelagt af medlemsstaterne og 
godkendt af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber. 
I. Udviklingsmål 
3. Nogle af Fællesskabets mest akutte problemer i forbindelse med 
manglen på erhvervsmuligheder, lave indkomster og en generelt ringe 
livskvalitet findes i byområderne. De voksende spændinger i de 
europæiske samfund fremgår tydeligt af det store omfang af social 
udelukkelse i et stigende antal indre og ydre byområder. 
4. Problemerne forværres ofte af de finansielle vanskeligheder, der 
rammer mange lokale myndigheder i byområder, som ikke kan levere de 
stadig dyrere bistandsydelser til en stadig fattigere befolkning. Det 
medfører, at bystrukturerne forringes, at det bliver umuligt at 
renovere eller udskifte forældede infrastrukturer og at 
erhvervsaktiviteterne ophører eller falder kraftigt i de hårdest 
ramte områder. 
5. Vanskelige bykvarterer kan afgrænses geografisk. Visse socio­
økonomiske indikatorer er betydeligt ringere end gennemsnittet for 
byen eller den bymæssige bebyggelse som helhed. De omfatter 
arbejdsløshedsrater, uddannelsesniveau, kriminalitetsrater, 
boligkvalitet, andel af modtagere af sociale ydelser, den socio-
etniske sammensætning, miljøforfald, forringelse af offentlige 
transportmidler og ringe lokale faciliteter osv. De dårligt stillede 
områder kan også ligge i generelt velstillede byer eller i byer, som 
udgør de bedst stillede dele af et mindre udviklet område. 
6. Byernes problemer bør løses integreret ved at støtte oprettelsen af 
virksomheder, forbedre infrastrukturer og det fysiske miljø, ved at 
levere speciel undervisning og sociale faciliteter. Det vil være 
nødvendigt at kombinere indsatsen fra EFRU og ESF, men den skal 
suppleres med andre ressourcer. 
(1) EFT nr. L 193 af 31.7.1993, s. 24. 
(2) EFT nr. L 193 af 31.7.1993, s. 36. 
- 6 -
7. Initiativet vil ikke kunne løse de moderne bysamfunds store problemer 
alene. Det skal i stedet virke som katalysator i et bredt baseret 
tiltag ved at iværksætte vigtige arrangementer, som skal hjælpe 
dårligt stillede byområder til at opnå varige forbedringer af deres 
beboeres levestandard. 
8. Det skal yde bistand til myndighedernes bestræbelser på at levere de 
faciliteter, der er nødvendige for at tiltrække erhvervsaktiviteter, 
skabe tillid hos og sikkerhed for beboerne og integrere dem i 
økonomien og samfundet. 
II. Definition af støtteberettigede områder under URBAN 
9. De støtteberettigede områder under URBAN-initiativet vil omfatte et 
begrænset antal byområder i byer og områder med bymæssig bebyggelse 
med en befolkning på over 100 000. Der findes 350-400 sådanne byer i 
EU. Undtagelsesvis vil byområder i mindre byer kunne komme i 
betragtning. Initiativet vil kun kunne yde støtte til et begrænset 
antal af sådanne byer. 
10. Målområder vil være bykvarterer, der kan afgrænses geografisk, enten 
en eksisterende administrativ enhed som f.eks. en bykommune eller 
endnu mindre enheder i et tætbefolket område, der har en vis 
befolkningsstørrelse, stor arbejdsløshed, nedslidte bystrukturer, 
dårlige boliger og mangel på sociale faciliteter. Desuden vil der i 
undtagelsestilfælde kunne ydes støtte til aktioner i mellemstore eller 
mindre byer, der er ramt af den generelle økonomiske nedgang. 
11. Byområder i byer, der er beliggende i områder under mål nr. 1, vil 
blive prioriteret højest. 
12. Der vil kunne ydes støtte til højst 50 enkeltprojekter under 
initiativet. Projekterne skal som hovedregel løbe over højst fire år. 
De bør have demonstrationsværdi for andre byområder, der lider under 
samme problemer. Hver medlemsstat skal fremsende en begrænset liste 
over forslag til projekter, der er aftalt med de berørte lokale og 
andre myndigheder. Kommissionen vil foretage sin udvælgelse på 
grundlag af udtalelser fra en gruppe af uafhængige sagkyndige, der 
udpeges af Kommissionen. 
13. Fornyende projekter, der indgår i langsigtede byintégrâtions-
strategier, som gennemføres af de pågældende byer, vil blive 
prioriteret højest. Der vil kunne ydes teknisk bistand til denne 
planlægning, hvis en medlemsstat anmoder herom. 
- 7 -
III. Støtteberettigede foranstaltninger 
14. Under URBAN-initiativet kan der stilles EF-støtte i form af lån eller 
tilskud, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt, til rådighed for 
integrerede udviklingsprogrammer for en geografisk afgrænset og 
begrænset del af en by. Det integrerede tiltag bør omfatte det dårligt 
stillede byområdes økonomiske, sociale og miljømæssige problemer. Det 
integrerede program bør omfatte en afbalanceret og sammenhængende 
pakke af foranstaltninger til erhvervsudvikling, social integrering og 
miljøforbedring på basis af forslag til lokale partnerskaber. 
Integrerede fornyende programmer, der indebærer en påviselig 
værditilvækst og hjælper til at oprette lokale arbejdspladser, vil 
blive prioriteret højest. 
15. Der bør systematisk gøres forsøg på at opnå en multiplikatoreffekt af 
de offentlige tilskud til private og kollektive bestræbelser. 
Strukturfondene kan ikke være involveret i alle områder (f.eks. 
boliger), men kan bidrage til aktioner, der gennemføres af de 
nationale myndigheder og byernes myndigheder i fællesskab. Fondene kan 
i den forbindelse yde tilskud til udarbejdelsen af generelle 
bystrategier, hvis medlemsstaten eller de berørte regionale eller 
lokale myndigheder anmoder herom. 
16. Initiativet bør også støtte europæiske netværk for gensidigt 
samarbejde og udveksling af information om erfaringer med vellykkede 
arrangementer, for så vidt sådanne krav ikke opfyldes under 
samarbejdsaktiviteter, der støttes af andre EF-initiativer under 
Strukturfondsforordningerne eller andre EF-programmer. Sådanne 
netværk for udveksling af erfaringer kan omfatte byer i områder, som 
for tiden ikke er berettiget til støtte fra EFRU. 
17. I overensstemmelse med nærhedsprincippet bør de foranstaltninger, der 
skal indgå i et integreret program, være udarbejdet af det lokale 
partnerskab under hensyn til den mangfoldige karakter af byernes 
problemer. Følgende liste over mulige foranstaltninger, der kan indgå 
i integrerede programmer, er oplysende og vejledende. Den omfatter en 
række foranstaltninger, der indgik i det bypilotprogram, som blev 
finansieret efter artikel 10 i EFRU-forordningen. 
* igangsættelse af nye erhvervsaktiviteter: 
- oprettelse af værksteder; bistand til virksomheder og handel, 
kooperativer, andelsforeninger og serviceydelser til små og 
mellemstore virksomheder; oprettelse af virksomhedscentre, 
teknologioverførsel 
oprettelse af offentlige/private partnerskaber især med henblik 
på at lede integrerede erhvervsudviklingsprogrammer 
- oprettelse af en pulje af management- og marketingkonsulenter; 
speciel rådgivning til forretningsfolk og igangsættere 
- 8 -
* beskæftigelse for lokalbefolkningen: 
- specielle undervisningsordninger og sprogundervisning, der 
navnlig er rettet mod minoriteters specifikke behov 
- undervisning i nye teknologier som f.eks. edb-færdigheder til 
brug i finanssektoren eller datamatstyret produktion i 
reklamebranchen 
- mobile enheder til rådgivning om beskæftigelse og undervisning 
- joberfaringsordninger for langtidsledige i lokale renoverings­
projekter 
- bistand til arbejdsintensive projekter på lokalt plan 
* forbedring af sociale, sundheds- og sikkerhedsmæssige faciliteter: 
- tilvejebringelse af vuggestuer og børnehaver 
- forbedring af sundhedsvilkårene; narkoafvænningscentre 
- øge sikkerheden og forebygge kriminalitet, beboernes deltagelse 
i overvågningen af kvarterer; forbedret gadebelysning 
* forbedring af infrastrukturer og miljøvilkår i forbindelse med 
ovennævnte foranstaltninger: 
- renovering af bygninger, som kan anvendes til nye sociale og 
erhvervsmæssige aktiviteter 
renovering af offentlige arealer (f.eks. grønne områder) 
- forbedring af energieffektivitet 
forbedret adgang til telematiske tjenesteydelser 
- renovering af nedlagte industriarealer 
- tilvejebringelse af kultur-, fritids- og sportsfaciliteter 
aktioner, der fremmer lokalbefolkningens mobilitet 
* særlige workshops, der skal give beboerne tilskyndelse og 
færdigheder til og mulighed for at udbedre og vedligeholde deres 
boliger 
* bistand, der skal forbedre beboernes evne til at løse problemer, 
herunder udvekslingsordninger og partnerskaber mellem by-
organisationer og aktører. 
IV. Fællesskabets bidrag til finansieringen af URBAN 
18. Det samlede bidrag fra strukturfondene til URBAN-initiâtivet i 
perioden 1994-99 anslås til 600 mio. ECU, hvoraf 400 mio. er 
forbeholdt områder under mål nr. 1. 
19. Hvor det er muligt og hensigtsmæssigt, bør de foranstaltninger, som 
initiativet skal finansiere, planlægges og gennemføres under 
hensyntagen til andre foranstaltninger under strukturfondene og EF-
programmer, samt aktioner, der modtager tilskud fra BFTA-
Saraherigshedsfonden og lån fra Den Europæiske Investeringsbank. 
- 9 -
V. Gennemførelse 
20. Medlemsstater, der ønsker at deltage i URBAN, skal indsende 
operationelle programmer for byområder inden fire måneder efter datoen 
for offentliggørelse af retningslinjerne. Kommissionen kan se bort fra 
forslag, der modtages efter fristens udløb. 
Kommissionen kan yde teknisk bistand til udarbejdelse af forslag. 
Lokale og andre myndigheder og arbejdsmarkedets parter bør deltage i 
udarbejdelsen og gennemførelsen af de operationelle programmer på en 
hensigtsmæssig måde. 
21. Al korrespondance vedrørende denne meddelelse sendes til: 
Generaldirektør E. Landaburu 
Generaldirektoratet for Regionalpolitik 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber 
Rue de la Loi 200 
B-1049 Bruxelles. 
BSN 0254-1459 
KOM(94) 61 endelig udg. 
lit 
DA «5 
Kataiognummer : CB-CO-94-068-DA-C 
ISBN 92-77-65765-0 
Lr296SLmcmbomg