3.Tilrådighedsstillelsen af trancherne i overensstemmelse med låneaftalen er betinget af, at der er midler til rådighed, og at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om, at Slovenien på tilfredsstillende vis har opfyldt de yderligere milepæle og mål, som vedrører lånet, og som er udpeget i relation til gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen. For at udbetalingen kan foretages, skal de yderligere milepæle og mål, som vedrører lånet, være opfyldt senest den 31. august 2026.

1.Unionen stiller et lån på højst 705 370 000 EUR til rådighed for Slovenien.

4.Tilrådighedsstillelsen af trancherne i overensstemmelse med finansieringsaftalen er betinget af, at der er midler til rådighed, og at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om, at Slovenien på tilfredsstillende vis har opfyldt de relevante milepæle og mål, som er udpeget i relation til gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen. Med forbehold for ikrafttrædelsen af de retlige forpligtelser i stk. 1, skal milepæle og mål være opfyldt senest den 31. august 2026, for at udbetalingen kan foretages.

2.Kommissionen stiller Unionens finansielle bidrag til rådighed for Slovenien i trancher i overensstemmelse med bilaget til denne afgørelse. Der stilles et beløb på 231 000 547 EUR til rådighed i forfinansiering, svarende til 13 % af det finansielle bidrag. Forfinansieringen og trancherne kan udbetales af Kommissionen i en eller flere rater. Raternes størrelse afhænger af de midler, der er til rådighed.

1.Unionen stiller et finansielt bidrag til rådighed for Slovenien i form af ikketilbagebetalingspligtig støtte, som beløber sig til 1 776 927 281 EUR. Et beløb på 1 280 114 102 EUR stilles til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Med forbehold for, at der i forbindelse med ajourføringen, jf. artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241, beregnes et beløb til Slovenien, som svarer til eller overstiger dette beløb, stilles et yderligere beløb på 496 813 179 EUR til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse fra den 1. januar 2023 indtil den 31. december 2023.

Vurderingen af Sloveniens genopretnings- og resiliensplan på grundlag af kriterierne i artikel 19, stk. 3, i forordning (EU) 2021/241 godkendes. Reformerne og investeringsprojekterne i genopretnings- og resiliensplanen, ordningerne og tidsplanen for overvågning og gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen, herunder de relevante milepæle og mål samt de yderligere milepæle og mål relateret til udbetalingen af lånet, de relevante indikatorer vedrørende opnåelsen af de planlagte milepæle og mål og ordningerne for Kommissionens fulde adgang til de underliggende relevante data er fastlagt i bilaget til denne afgørelse.

(56)Denne afgørelse bør ikke berøre udfaldet af eventuelle sager vedrørende tildeling af EU-midler inden for rammerne af andre EU-programmer end forordning (EU) 2021/241 eller sager om forvridning af det indre markeds virkemåde, som indledes i henhold til navnlig traktatens artikel 107 og 108. Den fritager heller ikke medlemsstaterne for i henhold til traktatens artikel 108 at underrette Kommissionen om eventuel statsstøtte —

(53)Endvidere har Slovenien for at støtte yderligere reformer og investeringer anmodet om lånestøtte. Det maksimumslånebeløb, som Slovenien har anmodet om, er mindre end 6,8 % af landets bruttonationalindkomst i 2019 i løbende priser. Genopretnings- og resiliensplanens anslåede samlede omkostninger er højere end summen af det finansielle bidrag, der er til rådighed for Slovenien, og den lånestøtte, hvorom der er anmodet.

(52)I henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 skal beregningen af det maksimale finansielle bidrag til Slovenien ajourføres senest den 30. juni 2022. I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 23, stk. 1, bør der stilles et beløb til rådighed for Slovenien med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Hvis det er nødvendigt efter ajourføringen af de maksimale finansielle bidrag bør Rådet på forslag af Kommissionen uden unødigt ophold ændre denne afgørelse med henblik på at medtage det ajourførte maksimale finansielle bidrag.

(51)De anslåede samlede omkostninger i Sloveniens genopretnings- og resiliensplan udgør 2 482 687 549 EUR. Eftersom genopretnings- og resiliensplanen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, og da de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen desuden beløber sig til mere end det maksimale finansielle bidrag, der er til rådighed for Slovenien, bør det finansielle bidrag, der tildeles til Sloveniens genopretnings- og resiliensplan, være lig med hele det maksimale finansielle bidrag, der er til rådighed for Slovenien.

(50)Eftersom Kommissionens vurdering af Sloveniens genopretnings- og resiliensplan er positiv, idet den finder, at planen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, bør denne afgørelse i henhold til artikel 20, stk. 2, i samme forordning fastsætte, hvilke reformer og investeringsprojekter der er nødvendige for gennemførelsen af planen, de relevante milepæle, mål og indikatorer samt det beløb, der stilles til rådighed fra Unionen til gennemførelse af planen i form af ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte og lånestøtte.

(49)I forbindelse med gennemførelsen af planen påtænkes det at afholde yderligere høringer af arbejdsmarkedets parter eller relevante interessenter om reformer vedrørende pensionssystemet, sundhedssystemet, fleksible arbejdsformer, lønsystemet i den offentlige sektor og vedvarende energikilder inden vedtagelsen af den relevante lovgivning. For at sikre, at de relevante aktører tager ejerskab over foranstaltningerne, er det vigtigt at inddrage alle berørte lokale myndigheder og interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, under hele gennemførelsen af de investeringer og reformer, der er indeholdt i planen.

(47)Sloveniens genopretnings- og resiliensplan omfatter fire flerlandeprojekter. Den europæiske fælles datainfrastruktur og -tjenester samt laveffektprocessorer og halvlederchips kan tage form af planlagte vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse (IPCEI). Målene for det førstnævnte projekt (den kommende generation af cloudinfrastruktur og -tjenester) omfatter udvikling af en ny generation af energibesparende infrastrukturer og tjenester fra edge til cloud for i sidste ende at udstyre Unionen med en global, fremadskuende, ultrasikker og grøn industriel databehandlingskapacitet, mens sidstnævnte projekt har til formål at styrke planlægningskapaciteten og øge innovationen og modstandsdygtigheden af halvlederværdikæder i Unionen. Desuden har flerlandeprojekter vedrørende den europæiske infrastruktur for blockchaintjenester og europæisk kvantekommunikationsinfrastruktur til formål at integrere dem med en række nationale infrastrukturer og etablere et nationalt kvantekommunikationsnet, der er forbundet med nabolandenes nationale net.

(46)I overensstemmelse med artikel 18, stk. 4, litra g), i forordning (EU) 2021/241 omfatter planen en selvevaluering af sikkerheden. For så vidt angår konnektivitetsinvesteringer, hvor digitale løsninger er baseret på brugen af en ny generation af 5G-net, vil 5G-investeringerne være underlagt lovgivningen til gennemførelse af Europa-Kommissionens meddelelse af 29. januar 2020 En EU-værktøjskasse til udrulning af sikre 5G-net i EU. I planen som helhed indeholder flere komponenter et afsnit, hvori der gøres rede for foranstaltningernes bidrag til Unionens åbne strategiske autonomi og sikkerhedsspørgsmål.

(45)Planen indeholder foranstaltninger, der har til formål at sikre eller fremme ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle, f.eks. investeringer i økonomisk overkommelige boliger og arbejdsmarkedsforanstaltninger til inklusion af personer med et handicap. Ligestillingshensyn integreres på tværs af de forskellige komponenter, eksempelvis med hensyn til at sørge for tilgængeligheden i renoverede offentlige bygninger. I planen påtager Slovenien sig at sikre, at respekten for ligestilling mellem kønnene og ligestilling for alle beskyttes i alle faser af forberedelsen og gennemførelsen af de påtænkte reformer og investeringer.

(44)Planen er bygget op omkring fire sammenhængende klynger, som forventes at bidrage til målene i forordning (EU) 2021/241. Med den brede vifte af foranstaltninger sikres en passende balance mellem gensidigt forstærkende reformer og investeringer. Navnlig sikrer reformernes ikrafttræden tidligt i planens tidshorisont et gunstigt miljø for gennemførelse af investeringer, hvilket efterfølgende bidrager til at opfylde reformens mål. Planen omfatter vigtige reformelementer med henblik på at slå bro over generationskløften, sikre tilgængeligheden, kvaliteten og holdbarheden af sundhedsplejen og fremme den grønne og digitale omstilling, der suppleres af målrettede investeringer, som bidrager til at opfylde reformmålene. Hver klynge er opbygget omkring komponenter, herunder sammenhængende pakker af både reformer og investeringer, der forfølger komplementære formål og gensidigt styrkende foranstaltninger. På planens overordnede niveau forfølger alle klynger komplementære mål, og de repræsenterer sammenhængende aktioner.

(42)Oprettelsen af koordineringsorganet, vedtagelsen af et nationalt dekret og retningslinjerne fra koordineringsorganet, der fastlægger procedurerne for at gennemføre revision og kontrol i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning og national lovgivning, og opgraderingen af det nationale IT-system indgår som en milepæl, der skal fuldføres forud for den første udbetaling af midler.

(41)I planen anføres enhederne med ansvar for gennemførelsen tydeligt, og deres respektive roller og ansvar for udførelsen af de interne kontrolopgaver beskrives. De relevante funktioner er behørigt adskilt. Kontrolsystemet og andre relevante ordninger, herunder indsamling og formidling af data til de endelige modtagere, er tilstrækkelige med henblik på at forebygge, afsløre og gribe ind over for korruption, svig, interessekonflikter og forebyggelse af dobbeltfinansiering fra faciliteten og andre EU-programmer. De aktører, der er ansvarlige for kontrollen, bør gives retlig bemyndigelse og administrativ kapacitet til at varetage deres planlagte roller og opgaver. Sådanne forpligtelser indgår i en specifik milepæl for kontrol- og revisionssystemer.

(40)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra j), og afsnit 2.10 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 er de ordninger, der er foreslået i genopretnings- og resiliensplanen, og de yderligere foranstaltninger i denne afgørelse tilstrækkelige (A-rating) til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler ydet i henhold til nævnte forordning, og ordningerne forventes effektivt at forhindre dobbeltfinansiering inden for rammerne af nævnte forordning og andre EU-programmer. Dette berører ikke anvendelsen af andre instrumenter og værktøjer til at fremme og håndhæve overholdelsen af EU-retten, herunder til at forebygge, afsløre og korrigere korruption, svig og interessekonflikter og til at beskytte Unionens finanser i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092.

(39)Slovenien har forelagt individuelle udgiftsskøn for alle investeringer og reformer med tilhørende omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen. Planen indeholder fyldestgørende beskrivelser af de metoder, der er anvendt til at beregne omkostningerne, og de relevante begrundelser. Beregningerne bygger på overordnet set rimelige enhedsomkostninger eller erfaringer fra nylige projekter, om end de bagvedliggende antagelser i nogle tilfælde kunne begrundes bedre. De understøttes i reglen af dokumentation for sammenlignelige omkostninger med de nødvendige justeringer, som gør det muligt at foretage en sandsynlighedsvurdering for langt størstedelen af foranstaltningerne. Selv om udgiftsskønnene fortsat er realistiske, ligger de i nogle tilfælde i overkanten i forhold til andre sammenlignelige omkostninger. For et meget begrænset antal foranstaltninger er sammenhængen mellem de forelagte dokumenter og udgiftsskøn ikke tilstrækkelig klar. Et solidt kontrol- og revisionssystem, der skal indføres, og rammerne for offentlige udbud sikrer yderligere omkostningseffektiviteten på planniveau. Endelig er de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med princippet om omkostningseffektivitet og står mål med den forventede nationale økonomiske og sociale indvirkning.

(37)Medlemsstaterne bør sikre, at finansiel støtte gennem faciliteten meddeles og anerkendes i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) 2021/241. Der kan anmodes om teknisk støtte gennem instrumentet for teknisk støtte med henblik på at bistå medlemsstaterne med gennemførelsen af deres plan.

(36)Milepæle, mål og indikatorer for gennemførelsen er af tilstrækkelig kvalitet til at sikre en effektiv overvågning af genopretnings- og resiliensplanen. Anmodningen om lån ledsages af yderligere milepæle og mål for at måle fremskridt med hensyn til de støttede supplerende reformer og investeringer. Milepæle og mål er tilstrækkeligt detaljerede og klare, og der lægges vægt på resultatindikatorer og afgørende trin i reform- eller investeringsprocessen. De skaber en passende balance mellem realisme og ambitioner inden for tidsplanen for genopretnings- og resiliensfaciliteten. Rækkefølgen af milepæle og mål er tilstrækkelig regelmæssig til, at fremskridtene kan overvåges, og den står i et rimeligt forhold til betydningen af den pågældende reform eller investering. Der er gjort rede for ordninger og mekanismer med henblik på at indsamle, lagre og indberette data om milepæle og mål, og de forekommer velegnede. Den koordinerende myndighed bør gives det overordnede ansvar for at overvåge og gennemføre planen som helhed og bør overdrages ansvaret for at udarbejde og undertegne forvaltningserklæringen.

(34)Planens varige indvirkning kan også øges gennem synergier mellem planen og andre programmer, der finansieres af midler inden for rammerne af samhørighedspolitikken, navnlig hvis der tages grundigt fat om de dybt rodfæstede territoriale udfordringer, og det tilstræbes at fremme en afbalanceret udvikling.

(33)På investeringsområdet forventes der en varig strukturændring i kraft af foranstaltningerne til fremme af produktivitet og investeringer i virksomheder, herunder virksomheder i turistsektoren. Supplerende investeringer forventes at øge tempoet i den digitale omstilling af den offentlige sektor og virksomhederne. De største investeringer i planen forventes at bidrage til tilpasning til klimaændringer med fokus på civilbeskyttelse og forebyggelse af oversvømmelser, samtidig med at mange andre forventes at bidrage direkte til at modvirke klimaændringer. Investeringerne i bæredygtig transport forventes at bidrage til et betydeligt fald i mængden af drivhusgasemissioner og luftforurening fra transport, hvorved befolkningen sikres et bedre levemiljø, og de økonomiske operatører sikres bedre driftsbetingelser. Økonomiens energieffektivitet forventes støttet med yderligere foranstaltninger. Foranstaltninger med henblik på at styrke skovbevarelsen forventes at ville medvirke til at gøre økonomien i rurale områder mere modstandsdygtig. Væsentlige investeringer i sundhedsplejen forventes at ville fremme e-sundhed og forbedre dels infrastrukturen og dels behandlingen af smitsomme og overførbare sygdomme, hvilket bidrager til sundhedssystemets beredskab og modstandsdygtighed.

(32)Gennemførelsen af de reformer, der er planlagt i genopretnings- og resiliensplanen, forventes at udmønte sig i betydelige strukturændringer i den offentlige forvaltning og forbedre dens effektivitet og virkningsfuldhed. Vedtagelsen af en forvaltningsstrategi for den offentlige forvaltning, oprettelsen af et kompetencecenter og reformen af lovgivningen om den offentlige forvaltning forventes at modernisere den slovenske offentlige forvaltnings system til forvaltning af menneskelige ressourcer. Planen tager desuden sigte på at forbedre tjenestemændenes færdigheder, herunder deres digitale færdigheder, samtidig med at indførelsen af et nyt lønsystem i den offentlige sektor forventes at forbedre incitamenterne og resultaterne. Yderligere foranstaltninger påtænkes vedtaget med henblik på at forenkle de eksisterende love og bestemmelser som led i lovpakkerne med henblik på at mindske bureaukratiet. Reformbestræbelserne forventes også at være rettet mod etableringen af en mere effektiv forvaltning af den nationale og kommunale fysiske planlægning og moderniseringen af systemet for offentlige udbud i Slovenien i overensstemmelse med de respektive EU-krav. Endvidere forventes en opgradering af de offentlige e-tjenester til borgere og virksomheder, og forvaltningen heraf vil blive styrket med oprettelsen af Rådet for Udvikling af Informatik, hvormed der sikres sammenhæng og omkostningseffektivitet i den offentlige forvaltnings IT-udviklingsaktiviteter. Hvad der er nok så vigtigt, har planen også til formål at styrke cybersikkerheden og gøre landets digitale infrastruktur mere modstandsdygtig.

(31)De planlagte reformer af sundheds-, langtidspleje- og pensionssystemet forventes varigt at forbedre socialsikringssystemet i Slovenien, hvad angår levering af tjenesteydelser til alle borgerne, effektivitet, hensigtsmæssighed og finansiel holdbarhed. Disse reformer forventes at yde et varigt bidrag til at imødegå de vigtigste socioøkonomiske udfordringer ved et hurtigt aldrende samfund. Med reformen af langtidsplejen forventes der indført en ny omfattende ordning, som integrerer sundhedspleje og sociale ydelser. Sundhedsplejereformen forventes at ville bidrage til systemets tilgængelighed, kvalitet og finansielle holdbarhed. De tilknyttede investeringer forventes at forbedre langtidsplejens og sundhedsydelsernes kapacitet og kvalitet i Slovenien, herunder sundhedssystemets tilgængelighed og reaktionsevne. Reformerne af pensionssystemet og arbejdsmarkedslovgivningen forventes — sammen med en mere effektiv aktiv arbejdsmarkedspolitik og målrettede investeringer i uddannelse — at tilskynde til et længere arbejdsliv og sikre pensionssystemets holdbarhed og hensigtsmæssighed på mellemlang og lang sigt og dermed øge væksten på lang sigt.

(29)Planen anlægger en helhedsorienteret tilgang, idet de reformer og investeringer, der foreslås med henblik på digitaliseringen, understøttes af to centrale strukturelle elementer: tilvejebringelse af bedre konnektivitet for husholdninger og skoler og forbedring af arbejdstageres, tjenestemænds, læreres og studerendes digitale færdigheder. Med en bredt anlagt oplæring og et kompetencecenter bør forbedringen af digitale færdigheder i den offentlige sektor støttes. Grundlæggende computerfærdigheder og digitale kompetencer bør integreres i skolernes læseplaner, og via investeringer i uddannelsesinstitutioner bør læringsprocessen tilpasses med henblik på den digitale omstilling. Virkningerne af disse foranstaltninger forventes at øge Sloveniens konkurrenceevne, mindske de administrative byrder og lette markedsadgangen, forenkle procedurerne og samspillet med de offentlige tjenester, give adgang til konnektivitet for flere husholdninger og uddannelsesinstitutioner og bidrage til at maksimere Sloveniens potentiale i den digitale sektor.

(28)Planen har et stærkt fokus på at digitalisere den offentlige forvaltning, og den indeholder forslag om en omfattende pakke af reformer og investeringer for at fremskynde landets digitale omstilling og tilvejebringe brugercentrerede, interoperable og sikre tjenester. Planen omfatter vedtagelse af en bredbåndsplan med det formål at sikre dækning i hele Slovenien senest i 2025, forbedring af kapaciteten til at gribe ind over for cybersikkerhedshændelser, indførelse af en national e-identitet og forenkling af brugerregistrering med henblik på anvendelse af offentlige e-tjenester. Planen støtter udviklingen af digital infrastruktur og avancerede og brugervenlige digitale løsninger og tjenester inden for forskellige områder af den offentlige forvaltning, f.eks. indre sikkerhed, uddannelse, videnskab og sport, fysisk planlægning og miljø, landbrug, fødevarer og skovbrug, kultur, retsvæsen og e-sundhed. For den private sektors vedkommende omfatter planen en strategi for virksomhedernes digitale omstilling, indførelse af et fælles digitalt identitetskort for virksomheder og vedtagelse af retningslinjer for innovative udbud med henblik på at styrke små og mellemstore virksomheders højteknologiske innovationspotentiale. Sådanne foranstaltninger understøttes af investeringer, der har til formål at ændre forretningsgange og slå bro over den digitale kløft for mere traditionelle virksomheder.

(27)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra f), og afsnit 2.6 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den digitale omstilling eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for digitale mål omfatter et beløb, der svarer til 21,4 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VI i forordning (EU) 2021/241.

(26)Planen bidrager også til at opfylde Unionens øvrige miljøpolitiske mål. Planen forventes at effektivisere vandforvaltningssystemet og fremskynde omstillingen til en cirkulær økonomi — navnlig ved at integrere principperne for cirkulære offentlige udbud og indføre grøn budgetplanlægning. Planen indeholder ingen foranstaltninger, der har biodiversitet som mål. Nogle af foranstaltningerne til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer kan imidlertid også være til gavn for bevarelsen af biodiversiteten, da klimaændringer er en af de største trusler mod biodiversiteten. Planen forventes indirekte at støtte bevarelsen af biodiversiteten med en central reform af skovbevarelsen og -udviklingen, ved at der tilskyndes til at benytte naturbaserede løsninger i forbindelse med tilpasning til klimaændringer, og ved at opprioritere opgraderingen af spildevandssystemer til gavn for Natura 2000-områder. Slovenien har foretaget en systematisk vurdering efter princippet om ikke at gøre væsentlig skade, hvoraf det fremgår, at ingen af de foreslåede foranstaltninger skader biodiversiteten.

(25)Med hensyn til bidraget til Unionens klima- og energimål for 2030-2050 og EU-målet om klimaneutralitet i Unionen senest i 2050 tager planen fat på nogle af de centrale politiske udfordringer, der er udpeget i Kommissionens henstillinger i relation til Sloveniens nationale klima- og energiplan. Planen omfatter vigtige reformer og investeringer med henblik på at fremme vedvarende energi, idet lovgivningsmæssige hindringer afvikles, og der udvikles ny vedvarende kapacitet, og eldistributionsnettet opgraderes, samtidig med at der tages hensyn til behovet for naturbeskyttelse. Planen omfatter også investeringer i energieffektiviseringer med fokus på offentlige bygninger og fremmer investeringer i energieffektiviseringer i industrien. Planen fremmer yderligere brugen af offentlig transport, passagerbefordring og godstransport med jernbane, brugen af alternative brændstoffer i transportsektoren og den digitale omstilling af jernbane- og vejtransport. Planen har til formål at øge modstandsdygtigheden over for klimaændringer med særlig vægt på oversvømmelsesrisici. Den kombinerede virkning af disse foranstaltninger forventes at bidrage til et betydeligt fald i mængden af drivhusgasemissioner, tilskynde til nye grønne arbejdspladser og nedbringe energiregningerne, hvorved befolkningen sikres et bedre levemiljø, og de økonomiske aktører sikres bedre driftsbetingelser.

(24)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra e), og afsnit 2.5 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den grønne omstilling, herunder biodiversitet, eller til de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for klimamål omfatter et beløb, der svarer til 42,4 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VI til forordning (EU) 2021/241. I overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) 2021/241 stemmer genopretnings- og resiliensplanen overens med oplysningerne i den nationale energi- og klimaplan for 2030.

(23)Slovenien har forelagt en udførlig vurdering af hver foranstaltning, som indgår i landets genopretnings- og resiliensplan, i overensstemmelse med Europa-Kommissionens tekniske vejledning om "ikke at gøre væsentlig skade" (2021/C 58/01). Sloveniens genopretnings- og resiliensplan forventes at sikre, at der ikke gøres væsentlig skade i henseende til miljømålene, ved at der vælges foranstaltninger, som enten bidrager væsentligt til et miljømål, eller som ikke har nogen eller kun en ubetydelig forventet indvirkning på miljømålene. Andre foranstaltninger, herunder bredt anlagte støtteordninger, er udformet med henblik på at sikre overholdelsen af samme princip i alle faser af gennemførelsen, også i udbudsproceduren hvis det er relevant, og i alle tilfælde i de endelige output. Angående de foranstaltninger, der ifølge Europa-Kommissionens tekniske vejledning kræver en grundig vurdering, f.eks. produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder og fjernvarme, vandforvaltning, bæredygtig mobilitet, digitalisering, investeringer i turisme og nye bygningskonstruktioner, har Slovenien via sin plan og specifikke milepæle og mål forpligtet sig til "ikke at gøre væsentlig skade" på nogen af de seks miljømål. Kriterierne om "ikke at gøre væsentlig skade" er således integreret i milepælene i forbindelse med udvælgelsesprocessen for relevante projekter og, hvis det er relevant, henvises der til en udelukkelsesliste i de relevante milepæle.

(22)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra d), og afsnit 2.4 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at sikre, at ingen foranstaltning (A-rating) til gennemførelse af reformer og investeringsprojekter i genopretnings- og resiliensplanen gør væsentlig skade på miljømål som omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (princippet om ikke at gøre væsentlig skade — DNSH-princippet).

(21)Sloveniens genopretnings- og resiliensplan vil imødegå en lang række beskæftigelsesmæssige og sociale udfordringer, der er relevante for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder. En ordning, der støtter unge i at komme ud på arbejdsmarkedet, bør fremme lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet. Tilpasning af arbejdsmiljøet til behovene hos personer med et handicap forventes at fremme inklusion. Flere elementer i langtidspleje- og sundhedsreformen forventes at forbedre tilgængeligheden og modstandsdygtigheden. Investeringer og reformer i økonomisk overkommelige boliger bør også bidrage til social inklusion og fattigdomsbekæmpelse. Planen indeholder bestemmelser om investeringer i færdigheder og menneskelig kapital og i fremme af livslang uddannelse samt med henblik på at udstyre eleverne med de færdigheder, der er nødvendige fremover, f.eks. dem, der kræves med henblik på den grønne og den digitale omstilling.

(20)Sloveniens genopretnings- og resiliensplan forventes at forbedre landets makroøkonomiske resultater, navnlig ved at øge økonomiens produktivitet og væksten på lang sigt, og skabe innovative økosystemer for økonomisk og erhvervsmæssig infrastruktur. Den indeholder endvidere foranstaltninger, der vil forbedre adgangen til kapital for nye og innovative virksomheder, støtte investeringer i forskning og innovation og forbedre koordineringen mellem forskningsinstitutter og virksomheder og blandt forskere. Med oprettelsen af et marked for alternative investeringsfonde sigter Slovenien mod at kanalisere flere ressourcer til forskning og innovation i nystartede virksomheder og små og mellemstore virksomheder. Yderligere foranstaltninger forventes at øge produktiviteten i hele økonomien, idet der tilvejebringes en mere effektiv digital og fysisk infrastruktur, og der investeres i menneskelig kapital, herunder i specifikke sektorer såsom den cirkulære økonomi, bæredygtige fødevaresystemer, turisme og kultur.

(19)Simuleringer foretaget af Kommissionens tjenestegrene viser, at planen kan øge Sloveniens BNP med mellem 1,1 % og 1,7 % frem mod 2026. Efter 20 år kan BNP være 0,5 % højere. Den økonomiske vækst, som planen giver anledning til, forventes også at støtte de offentlige finanser.

(18)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra c), og afsnit 2.3 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at have stor indvirkning (A-rating) med hensyn til at styrke medlemsstatens vækstpotentiale, jobskabelse og økonomiske, sociale og institutionelle resiliens, bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder gennem fremme af politikker for børn og unge, og afbøde covid-19-krisens økonomiske og sociale indvirkning, hvorved den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og konvergens i Unionen styrkes.

(17)Henstillingerne vedrørende den umiddelbare finanspolitiske reaktion på pandemien kan anses for at falde uden for anvendelsesområdet for Sloveniens genopretnings- og resiliensplan, selv om Slovenien generelt har reageret hensigtsmæssigt og tilstrækkeligt på det umiddelbare behov for at understøtte økonomien ved hjælp af finanspolitiske foranstaltninger i 2020 og 2021 i overensstemmelse med bestemmelserne i den generelle undtagelsesklausul. Desuden er henstillingen om at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning i 2020 ikke længere relevant på grund af både udløbet af den tilsvarende budgetperiode og aktiveringen i marts 2020 af den generelle undtagelsesklausul i stabilitets- og vækstpagten i forbindelse med pandemien.

(16)Planen forventes at bidrage til at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer for at støtte den økonomiske genopretning. Den fokuserer investeringerne på den grønne og den digitale omstilling, bl.a. vedvarende energi, energieffektivitet i offentlige bygninger, beskyttelse mod oversvømmelse, jernbanetransport, bredbånd og digitale færdigheder og på forskning, udvikling og innovation. Planen bidrager også til at fremme virksomheders digitale kapacitet samt e-handel og e-sundhed.

(15)Planen omfatter også strukturreformer, der har til formål at styrke den nationale institutionelle ramme. Den indeholder reformer med henblik på at styrke konkurrencen og professionaliseringen inden for offentlige udbud. Den indeholder endvidere reformer, der forbedrer adgangen til finansiering og erhvervsklimaet, navnlig ved at styrke kapitalmarkederne, mindske den administrative byrde og forbedre de digitale offentlige tjenester.

(14)Planen forventes at bidrage til at afbøde krisens sociale og beskæftigelsesmæssige virkninger, bl.a. gennem en reform af arbejdsfordelingsordninger, fremme af mere fleksible arbejdsordninger og foranstaltninger til at udbyde flere boliger til overkommelige priser. Arbejdsmarkeds- og uddannelsesrelaterede foranstaltninger forventes at øge de lavtuddannede og ældre arbejdstageres beskæftigelsesegnethed ved at gøre uddannelserne mere relevante for erhvervslivet og fremme livslang læring og aktiveringsforanstaltninger, herunder bedre digitale kvalifikationer.

(13)Planen omfatter centrale strukturreformer af langtidspleje-, sundhedspleje- og pensionssystemet i overensstemmelse med de seneste års henstillinger. Når sådanne reformer er gennemført, forventes de at i) øge modstandsdygtigheden i Sloveniens socialsikringssystem betydeligt, ii) forbedre kvaliteten af og adgangen til langtidspleje og sundhedspleje samt pensionernes hensigtsmæssighed og iii) bidrage til finanspolitisk holdbarhed på lang sigt i lyset af de store demografiske udfordringer. Den påtænkte lov om langtidspleje, som er den første omfattende lovgivning på dette område i Slovenien, har været til behandling i mere end et årti. Reformen vil etablere en ny søjle for social sikring målrettet de specifikke behov hos personer med behov for langtidspleje, hvormed der sikres lige adgang uanset socioøkonomisk status. En særlov forventes at sikre mere diversificerede finansieringskilder — navnlig ved at der indføres en obligatorisk langtidsplejeforsikring. For sundhedsplejens vedkommende forventes reformen at sikre en bred vifte af rettigheder under den obligatoriske sygesikringsordning, sikre sundhedssystemets finansielle holdbarhed og forbedre dets forvaltning og resultater, bl.a. ved at der oprettes et uafhængigt organ for at overvåge kvalitets- og sikkerhedsaspekterne. Med hensyn til arbejdsmarkedet vil reformerne øge deltagelsen på arbejdsmarkedet og lette omfordelingen af arbejdskraft — navnlig med oplæring og aktive arbejdsmarkedspolitikker — hvilket er afgørende i perioder med økonomisk omstilling. Pensionsreformen vil tage fat på systemets finanspolitiske holdbarhed og samtidig sikre retfærdighed mellem generationerne og hensigtsmæssige pensioner.

(12)Planen indeholder et bredt sæt af reformer og investeringer, der gensidigt styrker hinanden og bidrager til effektivt at håndtere alle eller en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, der er anført i de landespecifikke henstillinger, som Rådet rettede til Slovenien som led i det europæiske semester i 2019 og 2020, navnlig på områderne langtidspleje, sundhedspleje, pensioner og arbejdsmarked, uddannelse og færdigheder, forskning og udvikling, innovation, grøn og digital omstilling, erhvervsklima og offentlige udbud.

(11)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra b), og afsnit 2.2 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at bidrage til på effektiv vis at håndtere alle eller en betydelig del af de udfordringer (A-rating), der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, herunder finansielle aspekter heraf, som er rettet til den pågældende medlemsstat, eller udfordringer identificeret i andre relevante dokumenter, som Kommissionen vedtager officielt inden for rammerne af det europæiske semester.

(10)De foranstaltninger, der primært bidrager til søjlen sundhed og økonomisk, social og institutionel resiliens, omfatter reformer og investeringer, der har til formål at styrke sundheds- og langtidsplejesystemets tilgængelighed, effektivitet og finansielle holdbarhed. De forventes at fastlægge de lovfæstede sygesikringsrettigheder, omstrukturere det supplerende sygesikringssystem, reformere aflønningsordningen for sundhedserhverv og sikre dets finansielle bæredygtighed. Investeringer i det primære sundhedsplejepersonales færdigheder, opgradering af infrastrukturen for akut behandling og behandling af smitsomme sygdomme forventes at øge sundhedssystemets tilgængelighed, modstandsdygtighed og beredskab. Med vedtagelsen af en omfattende lovgivning, der regulerer langtidsplejesystemet, forventes både sundheds- og socialydelser integreret, samtidig med at investeringer i plejehjem forventes at forbedre adgangen til og kvaliteten af plejen. Planen omfatter også vigtige foranstaltninger, hvormed den offentlige forvaltning gøres mere effektiv og virkningsfuld, bl.a. ved at gennemføre den digitale omstilling. Sloveniens genopretnings- og resiliensplan omfatter også politikker for den kommende generation såsom reformer og investeringer, der skal forbedre uddannelseskvaliteten, udstyre skoler med centrale infrastrukturer og kompetencer med henblik på den digitale og grønne omstilling og støtte ungdomsbeskæftigelsen.

(9)De foranstaltninger, der primært vedrører søjlen for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, omfatter arbejdsmarkeds- og pensionsreformer og forventes at bidrage til at øge beskæftigelsesfrekvensen for ældre arbejdstagere og den potentielle BNP-vækst samt tage højde for pensionssystemets langsigtede finanspolitiske holdbarhed og hensigtsmæssighed. Lovgivning, hvorved der indføres en arbejdsfordelingsordning, forventes at øge arbejdsmarkedets modstandsdygtighed over for chok. Målrettede reformer og investeringer forventes i fællesskab at øge virksomhedernes produktivitet og miljømæssige bæredygtighed, herunder i turist- og kultursektorerne, samtidig med at reformer af de offentlige institutioner forventes at bidrage til at mindske de administrative byrder. Intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst støttes i kraft af yderligere foranstaltninger, navnlig inden for forskning og udvikling, innovation, uddannelse og investeringer til støtte for grøn og digital omstilling. For at støtte den sociale og territoriale samhørighed i Slovenien omfatter planen foranstaltninger med henblik på at tilbyde økonomisk overkommelige boliger, således at krisens konsekvenser afbødes for unge familier og marginaliserede personer, tillige med foranstaltninger til at slå bro over den digitale kløft mellem rurale områder og byområder, samt arbejdsmarkedsreformer, reformer af sundheds- og langtidsplejesystemet og investeringer i livslang læring.

(8)Planen bidrager til at imødegå centrale strukturelle udfordringer og baner vejen for den dobbelte omstilling til en grøn og digital økonomi. Den er bygget op omkring fire klynger: "grøn omstilling", "digital omstilling", "intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" og "sundhed og velfærd". Der er planer om omfattende reformer på områderne langtidspleje, sundhedspleje, arbejdsmarked og pensioner, og de forventes at få en langvarig virkning, der gør landets socialsikringssystem mere modstandsdygtigt og holdbart. Grønne og digitale foranstaltninger udgør også en central del af Sloveniens genopretnings- og resiliensplan. Angående den grønne omstilling omfatter planen foranstaltninger, der har til formål at frigøre potentialet i vedvarende energikilder og samtidig sikre naturbeskyttelse, støtte energirenovering af bygninger, afbøde risici i forbindelse med klimaændringer, forbedre vandforvaltningen og fremme bæredygtig mobilitet samt vedtage grøn budgetplanlægning og fremme den cirkulære økonomi. Der er planlagt betydelige investeringer med henblik på at fremme den grønne omstilling i planen som helhed, bl.a. i bæredygtige turistindkvarteringsfaciliteter, fremme af grønne offentlige udbud og grønne færdigheder. Med hensyn til den digitale omstilling forventes målrettede foranstaltninger at bidrage til digitaliseringen af både den offentlige og den private sektor. Disse omfatter yderligere digitalisering af den offentlige sektor, navnlig hvad angår retlige anliggender og e-sundhed, og foranstaltninger til at fremme digitale færdigheder i uddannelsessystemet, indføre elektroniske identifikationsdokumenter for borgere og virksomheder og visse investeringer i konnektivitet og digitale færdigheder med henblik på at mindske den digitale kløft.

(5)Genopretnings- og resiliensplanerne bør forfølge de overordnede mål for genopretnings- og resiliensfaciliteten, som er oprettet i henhold til forordning (EU) 2021/241, og for EU-genopretningsinstrumentet, som er oprettet i henhold til Rådets forordning (EU) 2020/2094, til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen. De bør fremme Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at bidrage til de seks søjler, der er nævnt i artikel 3 i forordning (EU) 2021/241.

(4)Den 30. april 2021 indgav Slovenien sin nationale genopretnings- og resiliensplan til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) 2021/241. Forud for indgivelsen var der inden for de nationale retlige rammer gennemført høringer af lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, ungdomsorganisationer og andre relevante interessenter. Det nationale ejerskab til genopretnings- og resiliensplanerne understøtter deres vellykkede gennemførelse og varige indvirkning på nationalt plan og troværdigheden på europæisk plan. Kommissionen har i medfør af nævnte forordnings artikel 19 vurderet genopretnings- og resiliensplanens relevans, effektivitet, virkningsfuldhed og sammenhæng i overensstemmelse med vurderingskriterierne i bilag V til forordningen.

(3)[I Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet henstillede Rådet til medlemsstaterne i euroområdet at træffe foranstaltninger, herunder gennem deres genopretnings- og resiliensplaner, til bl.a. at sikre en politisk kurs, der støtter genopretningen, samt til at forbedre konvergensen, modstandsdygtigheden og den bæredygtige og inklusive vækst yderligere. Rådet henstillede også til medlemsstaterne at styrke de nationale institutionelle rammer, sikre makrofinansiel stabilitet samt at fuldføre ØMU'en og styrke euroens internationale rolle.] [Hvis Rådets henstilling ikke er vedtaget på tidspunktet for vedtagelsen af Rådets gennemførelsesafgørelse, skal betragtningen fjernes.]

(2)Den 9. juli 2019 og den 20. juli 2020 rettede Rådet henstillinger til Slovenien som led i det europæiske semester. Rådet henstillede navnlig, at der træffes alle nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning samt afbøde de sociale og beskæftigelsesmæssige konsekvenser af covid-19-krisen. Det henstillede også til Slovenien at forbedre sundheds- og langtidsplejesystemets modstandsdygtighed og gennemføre reformer, der sikrer deres kvalitet, tilgængelighed og langsigtede finanspolitiske holdbarhed. Det henstillede endvidere Slovenien til at sikre et holdbart og hensigtsmæssigt pensionssystem på lang sigt, øge lavtuddannede og ældre arbejdstageres beskæftigelsesegnethed og gøre uddannelserne mere relevante for erhvervslivet. Endelig henstillede det, at der ydes likviditet og finansiering til virksomheder og husholdninger, at erhvervsmiljøet styrkes, og at der investeres i forskning og udvikling samt den grønne og den digitale omstilling. Efter at have vurderet fremskridtene med gennemførelsen af disse landespecifikke henstillinger på tidspunktet for forelæggelsen af genopretnings- og resiliensplanen finder Kommissionen, at henstillingen vedrørende de nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå covid-19-pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning er taget i betragtning.

(1)Covid-19-udbruddet har haft ødelæggende konsekvenser for Sloveniens økonomi. I 2019 udgjorde Sloveniens bruttonationalprodukt pr. indbygger (BNP pr. indbygger) 74 % af gennemsnittet for EU. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2021 faldt Sloveniens reale BNP med 5,5 % i 2020, mens det ventes at falde med 0,9 % i 2020 og 2021 samlet set. Forhold af længere varighed, som påvirker de økonomiske resultater på mellemlang sigt, omfatter navnlig lave investeringer i forhold til BNP og relativt lave produktivitetsniveauer samt udfordringer i forbindelse med et hurtigt aldrende samfund og pensions- og sundhedssystemets holdbarhed på lang sigt.

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 1.7.2021 COM(2021) 384 final BILAG

til Forslag til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af vurderingen af Slovenienss genopretnings- og resiliensplan {SWD(2021) 184 final}



BILAG AFSNIT 1: REFORMER OG INVESTERINGER INDEN FOR RAMMERNE AF GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANEN 1.Beskrivelse af reformer og investeringer A. KOMPONENT 1: Vedvarende energi og energieffektivitet Denne komponent i Sloveniens genopretnings- og resiliensplan tager fat på en række udfordringer, som producenter og forbrugere af vedvarende energi i Slovenien står over for, samt gamle og ineffektive fjernvarmesystemer, tab i eldistributionssystemet og den begrænsede anvendelse af energiforvaltningssystemer. Formålet med komponenten er at øge anvendelsen af vedvarende energikilder, forbedre energieffektiviteten og reducere drivhusgasemissionerne. De reformer, der støtter investeringerne, omfatter lovgivningsmæssige ændringer med henblik på at frigøre produktionspotentialet for vedvarende energi, styrke elnettet og forbedre energieffektiviteten i økonomien. De investeringer, der støttes af disse reformer, vedrører en forøgelse af andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder, reduktion af tab på elnettet og fremme af energieffektivitetsforanstaltninger i industrien. Disse investeringer og reformer skal bidrage til de landespecifikke henstillinger, der er rettet til Slovenien i de seneste to år, om at "fokusere investeringsrelateret økonomisk politik på [...] lavemissions- og energiomstilling (landespecifik henstilling nr. 3, 2019) og" fokusere på investeringer i den grønne [...] omstilling, navnlig på ren og effektiv energiproduktion og -anvendelse, miljøinfrastruktur "(landespecifik henstilling nr. 3, 2020). Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). A.1. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Reform A: Reform af fremme af vedvarende energikilder i Slovenien Formålet med reformen er at fremskynde udbredelsen af vedvarende teknologier i elsektoren. Reformen skal også støtte det nationale bidrag til Unionens mål for vedvarende energi. Reformen gennemføres ved ikrafttrædelsen af loven om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder. Loven skal støtte fremskyndelsen og fremkomsten af yderligere projekter inden for vedvarende energi ved at fjerne visse juridiske og administrative hindringer inden for fysisk planlægning og ved at oprette et enkelt kontaktpunkt, der skal bistå kunderne med alle procedurer for installation og drift af vedvarende energikilder. Reformen skal også tage hensyn til resultaterne af en kortlægning af potentialet i vedvarende energikilder på hele Republikken Sloveniens område. Milepælene og målene for gennemførelsen af reformen skal være afsluttet senest den 31. december 2024. Reform C: Energieffektivitet i økonomien Formålet med reformen er at øge industriens energieffektivitetspotentiale i Slovenien. Reformen skal fremme industrielle investeringer i energieffektivitet gennem vedtagelse af en forretningsorden, der fastsætter betingelserne for, at store virksomheder kan opnå fritagelse for afgifter, der opkræves for at finansiere vedvarende energikilder og kraftvarmeafgifter. Disse betingelser skal bl.a. omfatte gennemførelse af energistyringssystemer eller visse anbefalinger om energieffektivitetsrevisioner. Der skal vedtages en handlingsplan med en ny forvaltningsmodel for producenter af vedvarende energi med det formål at lette markedsadgangen og udvekslingen med industrielle forbrugere gennem en digital platform. Mindst 20 virksomheder skal have et e-kort til overvågning af energi- eller ressourceeffektivitet. Reformen skal også lægge særlig vægt på byggesektorens energieffektivitetspotentiale med vedtagelsen af en strategi for modellering af bygningsinformationsmodeller for at fremme brugen af bygningsinformationsmodeller både i byggeriet og i forvaltningsfasen.

Milepælene og målene for gennemførelsen af reformen skal være afsluttet senest den 31. december 2024. Investering D: Energieffektiv omstrukturering af fjernvarmesystemer med anvendelse af vedvarende energikilder Formålet med denne investering er at øge energieffektiviteten i fjernvarme- og fjernkølingssystemer. I en vurdering, der blev foretaget i 2017, blev det konkluderet, at kun ca. to tredjedele af fjernvarme- og fjernkølingssystemerne var energieffektive systemer. Denne investering skal øge energieffektiviteten i tre fjernvarme- og fjernkølingssystemer. Investeringen skal gennemføres ved konkurrencebaserede udbudsprocedurer, der blev iværksat i 2022, og skal udelukke anvendelse af biomasse, der er i strid med kravene i direktiv (EU) 2018/2001. Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). Navnlig skal moderniseringen af det effektive fjernvarmesystem ikke anvende fossile brændstoffer som varmekilde, men udelukkende bygge på vedvarende energikilder. Milepælene og målene for gennemførelsen af investeringen skal være afsluttet senest den 31. december 2025. Investering F: Styrkelse af eldistributionsnettet (transformerstationer) Formålet med investeringen er at modernisere eldistributionsnettet i overensstemmelse med den stigende mængde elektricitet fra vedvarende energikilder og muliggøre tilslutning af anlæg til produktion af vedvarende energi, varmepumper og ladestandere til elektriske køretøjer. Investeringen består i opførelse og idriftsættelse af 980 nye transformerstationer. Milepælene og målene for gennemførelsen af investeringen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. Investering G: Investeringer med henblik på at øge energieffektiviteten i økonomien Formålet med investeringen er at lette udvekslingen mellem producenter af vedvarende energi og industrielle forbrugere og støtte udviklingen af innovative energieffektive løsninger. Investeringen består i etablering og ibrugtagning af en digital platform for markedet for elektricitet fra vedvarende energikilder. Platformen forventes at øge niveauet af efterspørgselsreaktionstjenester og andre mulige grønne løsninger. Investeringen skal også forbedre funktionen af det nationale register over emissionshandelssystemer ved hjælp af avancerede teknologier med henblik på at øge gennemsigtigheden og mindske risikoen for svig. Desuden skal der etableres en reguleringsmæssig sandkasse til fremme af efterspørgselsreaktionsteknologier, som skal gøres operationel. Den reguleringsmæssige sandkasse har til formål at støtte tre pilotprojekter for innovative teknologitjenester, som skal bidrage til at opgradere de lovgivningsmæssige rammer. Milepælene og målene for gennemførelsen af investeringen skal være afsluttet senest den 31. december 2022. A.2. Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte Løbenummer Relevant foranstaltning (reform eller investering) Milepæl/mål Betegnelse Kvalitative indikatorer (for milepæle) Kvantitative indikatorer (for mål) Vejledende tidsplan for gennemførelse Beskrivelse af hver milepæl og hvert mål Måleenhed Referencescenarie Målsætning Kvartal År 1 A: Reform af fremme af vedvarende energikilder i Slovenien Milepæl Ikrafttrædelse af lov om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder Bestemmelse i loven om ikrafttrædelse af lov om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder Q2 2022 Loven regulerer statens og kommunernes anvendelse af vedvarende energikilder og fastsætter et bindende mål for andelen af energi fra vedvarende energikilder i det udvidede endelige forbrug i Republikken Slovenien. Den skal specificere foranstaltninger til at nå dette mål og metoderne til at finansiere dem, herunder afkortning af godkendelses- og godkendelsesprocedurer for installation, tilslutning og drift af anlæg til produktion af vedvarende energi (sol- og vindenergi) i alle størrelser. Den gennemfører navnlig henstillingerne fra den igangværende tekniske bistand til revisionen af lovgivningen om fysisk planlægning af vindmøller, der finansieres under det tekniske støtteinstrument. Den skal endvidere omfatte oprindelsesgarantier for energi fra vedvarende energikilder i sektoren for opvarmning, køling og transport, administrative procedurer samt information og uddannelse af installatører. Den opretter et enkelt kontaktpunkt for investorer i produktionsanlæg. 2 A: Reform af fremme af vedvarende energikilder i Slovenien Milepæl Et enkelt kontaktpunkt, der skal hjælpe investorer med at opnå godkendelse af anlæg og tilslutning af produktionsanlæg til vedvarende energikilder, er i drift Kontaktpunktet er operationelt Q4 2022 Kontaktpunktet vejleder investorer gennem licensansøgninger og andre retsakter og bistår hele den administrative proces. Efter anmodning fra ansøgeren retter kontaktpunktet ansøgninger om bevillinger og andre retsakter og bistår ansøgeren under hele den administrative procedure. 3 A: Reform af fremme af vedvarende energikilder i Slovenien Mål Afkortning og forenkling af sammenkoblingen af selvforsyningsfaciliteter op til 20 kW Antal (dage) 60 30 Q4 2024 Loven om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder fastsætter en maksimumsperiode for tilslutning af anlæg på op til 20 kW på 30 dage. Myndighederne overholder principperne om proportionalitet, gennemsigtighed, energieffektivitet og ikkeforskelsbehandling. 4 D: Energieffektiv omstrukturering af fjernvarmesystemer med anvendelse af vedvarende energikilder Milepæl Åbning af et udbud vedrørende vedvarende energikilder i fjernvarmesystemer Offentliggørelse af udbudsbetingelserne Q4 2022 Udbud åbnet for investeringer, der øger andelen af vedvarende energikilder i fjernvarmesystemer. Indkaldelsen er åben, indtil budgetrammen er opbrugt. Udvælgelses-/støtteberettigelseskriterierne skal sikre overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), og navnlig at de omstrukturerede fjernvarme- og fjernkølingssystemer skal være i overensstemmelse med direktiv 2012/27/EU. og at biomassen — i tilfælde af anvendelse af biomasse — skal være i overensstemmelse med direktiv (EU) 2018/2001. 5 D: Energieffektiv omstrukturering af fjernvarmesystemer med anvendelse af vedvarende energikilder Mål Yderligere kapacitet for vedvarende energikilder i fjernvarmesystemer Nummer (MW) 0 26 Q4 2025 Afsluttede projekter vedrørende yderligere kapacitet af vedvarende energikilder i fjernvarmesystemer i overensstemmelse med udvælgelseskriterierne i milepæl 4. 6 F: Styrkelse af eldistributionsnettet (transformerstationer) Milepæl Åbning af et udbud for transformatorstationer til elektricitet Offentliggørelse af udbudsbetingelserne Q4 2022 Udbud åbnet for opførelse af transformerstationer. Indkaldelsen er åben, indtil budgetrammen er opbrugt. Udbudsbetingelser skal navnlig sikre kriterier for effektiv integration af anlæg til produktion og lagring af vedvarende energi, herunder ladestandere til elektriske køretøjer. Ud over alle obligatoriske nationale og europæiske regler, der fastsætter krav til bygnings- og miljøinterventioner, skal udvælgelseskriterierne sikre overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). 7 F: Styrkelse af eldistributionsnettet (transformerstationer) Mål Antal nye transformerstationer i drift Nummer 0 980 Q2 2026 980 nye transformatorstationer skal være i drift i overensstemmelse med kravene under milepæl 6. 8 C: Energieffektivitet i økonomien Milepæl Forvaltningsmodel til støtte for producenter af vedvarende energikilder med hensyn til markedsadgang og udveksling af energi med industrielle forbrugere Vedtagelse af en handlingsplan for etablering af en forvaltningsmodel for producenter af elektricitet fra vedvarende energikilder Q2 2022 Forvaltningsmodellen for energieffektivitet i virksomheder vedtages af Republikken Sloveniens regering som led i en handlingsplan. Det skal gøre det muligt for producenter af elektricitet fra vedvarende energikilder at blive integreret i den digitale platform (børs/marked) med henblik på at forbedre effektiviteten af forsyningen med vedvarende energikilder og forbedre markedsadgangen for disse producenter. 9 C: Energieffektivitet i økonomien Mål Antal virksomheder med erhvervede e-kort om energi- og materialeeffektivitet Nummer 0 20 Q2 2022 Mindst 20 virksomheder skal have fået et e-kort til støtte af overvågningen af energi- eller ressourceeffektivitet. 10 C: Energieffektivitet i økonomien Mål Øget gennemførelse af anbefalinger fra energisyn % (procent) 0 10 Q4 2024 En gennemsnitlig stigning på mindst 10 % i de henstillinger, der er fremsat til virksomheder, der er gennemført i forhold til den seneste revision. På grundlag af e-kort forventes virksomhederne at overvåge og registrere overholdelsen af anbefalingerne i energisyn i virksomheder på grundlag af foruddefinerede kategorier såsom etablering af energistyring, udpegelse af en person, der skal overvåge gennemførelsen af anbefalingerne, og elektricitetsbesparelser som følge af de indførte forbedringer. 11 G: Investeringer med henblik på at øge energieffektiviteten i økonomien Milepæl Tildeling af kontrakt om erhvervskonsortiers deltagelse i pilotprojekter i den reguleringsmæssige sandkasse Meddelelse om priser Q2 2022 Tildeling af kontrakter om pilotprojekter, der har til formål at udvikle teknologiske løsninger til at øge energieffektiviteten i virksomheder, der støttes af den reguleringsmæssige sandkasse. Udvælgelses-/støtteberettigelseskriterierne skal sikre overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), herunder for projekter, der er omfattet af EU's emissionshandelssystem, for at sikre, at de støttede anlæg opnår drivhusgasemissioner, der ligger væsentligt under det benchmark, der er fastsat for gratistildeling som fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/447 . 12 G: Investeringer med henblik på at øge energieffektiviteten i økonomien Mål Vellykkede pilotprojekter Nummer 0 3 Q4 2022 Pilotprojekter afsluttet i den reguleringsmæssige sandkasse (for reguleringsområder eller for en teknologisk overgang). De pilotprojekter, der finansieres i forbindelse med den reguleringsmæssige sandkasse, skal udvikle teknologiske løsninger til at øge energieffektiviteten i virksomheder. A.3. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med lån Reform B: Reform af elforsyningen for at fremme vedvarende energikilder

Formålet med reformen er at forbedre netværksintegrationen af anlæg til vedvarende energi og efterspørgselsreaktionen. Reformen består i ikrafttrædelsen af elforsyningsloven, som skal indeholde foranstaltninger til sikring af en sikker drift af nettene, herunder etablering af intelligente nettjenester, samt foranstaltninger til tilslutning af ny kapacitet, herunder prisfleksibelt elforbrug og energilagringsanlæg. Milepælene og målene for gennemførelsen af reformen skal være afsluttet senest den 31. december 2025. Investering E: Produktion af VE-elektricitet Formålet med investeringen er at installere ny produktionskapacitet for vedvarende energi gennem et teknologineutralt konkurrencebaseret offentligt udbud mellem forskellige teknologier (geotermisk energi og vandkraft) og solenergi til offentlige bygninger. Projekterne skal være i overensstemmelse med de relevante bilag til Kommissionens delegerede forordning (EU) (C (2021) 2800 final) om supplering af klassificeringsforordning (EU) 2020/852. Investeringen skal bestå af tilskud til opførelse af de udvalgte anlæg med det formål at installere 35 MW vedvarende energiproduktionskapacitet eller den maksimale mængde, der er forenelig med, at udbuddet afholdes på konkurrencevilkår. Det forventes, at denne foranstaltning ikke skader miljømålsætningerne i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de milepæle og mål, som Slovenien skal opfylde. Navnlig skal det påvises, at de gældende lovbestemmelser er fuldstændig og indholdsmæssigt overholdt. Milepælene og målene for gennemførelsen af investeringen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. Investering F: Styrkelse af eldistributionsnettet (lavspændingsnet) Formålet med investeringen er at modernisere eldistributionsnettet i overensstemmelse med den stigende mængde elektricitet fra vedvarende energikilder og muliggøre tilslutning af anlæg til produktion af vedvarende energi, varmepumper og ladestandere til elektriske køretøjer. Investeringen består i opførelse og idriftsættelse af et nyt lavspændingsnet med en længde på mindst 1 520 km. Milepælene og målene for gennemførelsen af investeringen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. A.4. Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af lånet Løbenummer Relevant foranstaltning (reform eller investering) Milepæl/mål Betegnelse Kvalitative indikatorer (for milepæle) Kvantitative indikatorer (for mål) Vejledende tidsplan for gennemførelse Beskrivelse af hver milepæl og hvert mål Måleenhed Referencescenarie Målsætning Kvartal År 13 B: Reform af elforsyningen for at fremme vedvarende energikilder Milepæl Elforsyningslovens ikrafttrædelse Bestemmelse i loven, der angiver ikrafttrædelsen af lov om elforsyning Q2 2022 Den nye lov om elforsyning fastsætter regler for elektricitetsmarkedets funktion, produktion, transmission, distribution, lagring og forsyning af elektricitet samt bestemmelser om beskyttelse af slutkunderne, regler og former for forsyning af forsyningsvirksomheder inden for eltransmission og -distribution og elmarkedet, principper og foranstaltninger til at opnå elforsyningssikkerhed, foranstaltninger til forebyggelse af energifattigdom og andre spørgsmål vedrørende elforsyning. 14 B: Reform af elforsyningen for at fremme vedvarende energikilder Mål Yderligere strøm fra nye selvforsynende VE-kraftværker, der er tilkoblet og i drift Nummer (MW) 0 55 Q4 2025 Dette er den ekstra kapacitet i nye, forbundne og operationelle produktionsanlæg til selvforsyning. Deres opførelse, tilslutning og idriftsættelse forventes at blive fremmet ved elforsyningslovens ikrafttrædelse. 15 E: Produktion af VE-elektricitet Milepæl Tildeling af kontrakter om nye anlæg til produktion af vedvarende energikilder Meddelelse om priser Q4 2023 Tildeling af priser til medfinansiering af opførelsen af nye anlæg til produktion af vedvarende energikilder (vandkraft, geotermisk energi eller solenergi til offentlige bygninger). Udbudsbetingelserne skal sikre overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet 2021/C58/01) for udvalgte projekter ved at kræve overholdelse af relevant EU- og national miljølovgivning og kapitel 4.5 "Fremstilling af vandkraft" (bilag I til Kommissionens delegerede forordning (EU) (C (2021) 2800 final) om supplering af klassificeringssystemet (forordning (EU) 2020/852). 16 E: Produktion af VE-elektricitet Mål Yderligere elektricitet fra nye anlæg til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder Nummer (MW) 0 35 Q2 2026 35 MW vedvarende energikilders elkapacitet i drift eller den maksimale mængde, der er forenelig med udbuddet under milepæl 15. Det samlede finansieringsbeløb skal være på mindst 50 000 000 EUR. 17 F: Yderligere styrkelse af eldistributionsnettet Milepæl Åbning af et udbud vedrørende et nyt lavspændingsdistributionsnet Offentliggørelse af udbudsbetingelser Q4 2022 Der blev åbnet et udbud med henblik på opførelse af et nyt lavspændingsdistributionsnet. Indkaldelsen er åben, indtil budgetrammen er opbrugt. Projekterne skal sigte mod effektiv integration af anlæg til produktion og lagring af vedvarende energi i eldistributionsnettet, herunder ladestandere til elektriske køretøjer. Ud over alle obligatoriske nationale og europæiske regler, der fastsætter krav til bygnings- og miljøinterventioner, skal udvælgelseskriterierne sikre overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). Investeringerne skal styrke distributionsnettet, forbedre dets kapacitet og tilpasningsevne samt integration af databaser og realtidsovervågning. 18 F: Yderligere styrkelse af eldistributionsnettet Mål Længden af det nye operationelle distributionsnet Nummer (km) 0 1520 Q2 2026 Mindst 1 520 km nyt lavspændingsdistributionsnet i drift i overensstemmelse med udbudskriterierne under milepæl 17. B: KOMPONENT 2: BÆREDYGTIG RENOVERING AF BYGNINGER I sin nationale energi- og klimaplan anslår Slovenien, at der er behov for investeringer på ca. 9 500 000 000 EUR til renovering af bygninger i perioden 2021-2030 med henblik på at reducere det endelige energiforbrug i bygninger med 20 % og drivhusgasemissionerne fra bygninger med mindst 70 % inden 2030 sammenlignet med 2005. Formålet med denne komponent i den slovenske genopretnings- og resiliensplan er at fremme gennemgribende renovering af bygninger med fokus på den offentlige bygningsmasse for at opnå en reduktion af energiforbruget på mindst 30 % sammenlignet med forudgående emissioner. Disse investeringer og reformer skal bidrage til de landespecifikke henstillinger, der er rettet til Slovenien i de seneste to år, om at "koncentrere investeringsrelateret økonomisk politik om [...] lavemissions- og energiomstilling" (landespecifik henstilling nr. 3, 2019) og "fokusere på investeringer i den grønne [...] omstilling, navnlig på ren og effektiv energiproduktion og -anvendelse, miljøinfrastruktur" (landespecifik henstilling nr. 3, 2020). Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). B.1. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Reform A: Reform af planlægningen og finansieringen af energirenovering af bygninger i den offentlige sektor

Reformen skal fastlægge omkostningseffektive renoveringstilgange, -politikker og -foranstaltninger til fremme af gennemgribende renoveringer af bygninger, herunder foranstaltninger til at vejlede enkeltpersoners, byggeindustriens og de finansielle institutioners investeringsbeslutninger og en vurdering af de forventede energibesparelser og bredere fordele som fastsat i den nye langsigtede renoveringsstrategi. Reformen skal navnlig indføre et juridisk forbud mod konstruktion og installation af fyr, der bruger fyringsolie, brændselsolie og kul, til opvarmning i nye bygninger. Denne del af reformen gennemføres ved ikrafttrædelsen af en lov senest den 30. juni 2023. Reformen skal også oprette en revolverende fond for energirenoveringer i den offentlige sektor, som skal være selvfinansieret med energibesparelser ved hjælp af en tværministeriel aftale om de juridiske, tekniske og økonomiske aspekter af fonden senest den 31. december 2023. Investering B: Bæredygtig renovering af bygninger Formålet med investeringen er koncentreret om energirenovering af offentlige bygninger og omfatter også energirenovering af offentligt ejede beboelsesejendomme. For alle investeringer skal der sikres energibesparelser på mindst 30 % i alt sammenlignet med forudgående emissioner. Investeringerne skal dække omkostninger til varmeisolering af bygningen, energieffektivt udstyr (vinduer, ruder, døre), køle- og ventilationssystemer, energieffektive belysnings- og kontrolsystemer. Renoveringsarbejdet skal også sikre en høj sundheds- og miljøstandard ved bl.a. at tage fat på forebyggelse af katastrofer og beskyttelse mod klimarelaterede farer, fjernelse af og beskyttelse mod skadelige stoffer, brand og seismisk sikkerhed. Renoveringen af offentlige bygninger forventes at omfatte forbedring af deres tilgængelighed for personer med handicap. Da Slovenien er et af de europæiske lande, der er mest udsat for seismiske risici, skal energirenoveringen gennemføres sideløbende med den seismiske renovering for at sikre en omkostningseffektiv tilgang og en langvarig virkning af investeringen. Renoveringsarbejdet skal også respektere bygningens æstetik og arkitektoniske kvalitet ved at tage hensyn til eventuelle kulturelle beskyttelsesbehov i forbindelse med renovering i forbindelse med bygninger, der tilhører kulturarv. Følgende kategorier af bygninger er støtteberettigede: ·Bygninger af usædvanlig stor administrativ betydning som følge af covid-19-epidemien ·Bygninger af stor samfundsmæssig betydning som følge af covid-19-epidemien ·Bygninger, der kræver individuel opgradering af tekniske bygningsinstallationer ·Offentligt ejede beboelsesejendomme med flere lejligheder. Investeringen skal også tilvejebringe den finansielle tildeling til iværksættelse af energirenoveringsarbejdet under den revolverende fond, der skal oprettes under reformen. Med dette indledende beløb skal investeringen bidrage til energirenovering af andre bygninger i den offentlige sektor. Renoveringerne skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. B.2. Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte Løbenummer Relevant foranstaltning (reform eller investering) Milepæl: Mål Betegnelse Kvalitative indikatorer (for milepæle) Kvantitative indikatorer (for mål) Tidsplan for færdiggørelse (angiv kvartal og år) Beskrivelse og klar definition af hver milepæl og målsætning Måleenhed Referencescenarie Målsætning Kvartal År 19 A: Reform af planlægningen og finansieringen af energirenovering af bygninger i den offentlige sektor Milepæl Ikrafttrædelse af et forbud mod anvendelse af fossile brændstoffer til opvarmning i nye bygninger Bestemmelse i loven om ikrafttrædelse af den nye forordning Q2 2023 Der skal ved en lov indføres et forbud mod konstruktion og installation af fyr, der bruger fyringsolie, brændselsolie og kul, til opvarmning af bygninger som fastsat i den langsigtede strategi for energirenovering af bygninger 2050. 20 A: Reform af planlægningen og finansieringen af energirenovering af bygninger i den offentlige sektor Milepæl Oprettelse af en revolverende fond til energirenovering af bygninger i den offentlige sektor Vedtaget dekret om etablering af en systemisk finansiel ressource til gennemførelse af prioriterede energirenoveringer Q4 2023 Med reformen oprettes der en revolverende fond til gennemførelse af energirenovering af offentlige bygninger. Fonden skal være selvfinansierende med de finansielle besparelser, der genereres af investeringerne i energieffektivitet. 21 B: Bæredygtig renovering af bygninger Milepæl Åbning af et udbud med henblik på gennemførelse af individuelle opgraderinger af tekniske bygningsinstallationer Offentliggørelse af udbudsbetingelser Q4 2022 Udbud med henblik på gennemførelse af individuelle opgraderinger af tekniske bygningsinstallationer såsom luftkonditionerings- og ventilationsanlæg. Indkaldelsen er åben, indtil budgetrammen er opbrugt. Udvælgelses-/støtteberettigelseskriterierne skal sikre overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). 22 B: Bæredygtig renovering af bygninger Milepæl Åbning af et udbud vedrørende energi og bæredygtig renovering af offentligt ejede bygninger af stor administrativ og social betydning Offentliggørelse af udbudsbetingelser Q4 2022 Udbud vedrørende energi og bæredygtig renovering af offentligt ejede bygninger af stor administrativ og social betydning. Indkaldelsen er åben, indtil budgetrammen er opbrugt. Udvælgelses-/støtteberettigelseskriterierne skal sikre: a) overholdelse af den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) og b) mindst 30 % reduktion af direkte og indirekte drivhusgasemissioner i forhold til forudgående emissioner. 23 B: Bæredygtig renovering af bygninger Milepæl Åbning af et udbud vedrørende energi og bæredygtig renovering af offentligt ejede beboelsesejendomme. Offentliggørelse af udbudsbetingelser Q4 2022 Åbning af et udbud vedrørende energi og bæredygtig renovering af offentligt ejede beboelsesejendomme. Indkaldelsen er åben, indtil budgetrammen er opbrugt. Udvælgelses-/støtteberettigelseskriterierne skal sikre: a) overholdelse af den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) og at de: b) mindst 30 % reduktion af direkte og indirekte drivhusgasemissioner i forhold til forudgående emissioner. 24 B: Bæredygtig renovering af bygninger Mål Gennemført energi og bæredygtig renovering af bygninger af stor administrativ og social betydning Nummer (m²) 0 29 000 Q4 2024 Energi og bæredygtig renovering af offentlige bygninger af stor administrativ og social betydning er afsluttet i overensstemmelse med udbudskriterierne i milepæl 22. 25 B: Bæredygtig renovering af bygninger Mål Gennemført energi og bæredygtig renovering af bygninger af stor administrativ og social betydning Nummer (m²) 29 000 89 000 Q2 2026 Energi og bæredygtig renovering af offentlige bygninger af stor administrativ og social betydning er afsluttet i overensstemmelse med udbudskriterierne i milepæl 22. 26 B: Bæredygtig renovering af bygninger Mål Færdiggjort energi og bæredygtig renovering af bygninger gennem individuelle opgraderinger af tekniske bygningsinstallationer Nummer (m²) 0 36 000 Q4 2025 Energi og bæredygtig renovering af bygninger ved hjælp af individuelle opgraderinger af tekniske bygningsinstallationer er afsluttet i overensstemmelse med udbudskriterierne i milepæl 21. 27 B: Bæredygtig renovering af bygninger Mål Gennemført energi og bæredygtig renovering af offentligt ejede beboelsesejendomme Nummer (m²) 0 20 000 Q4 2025 Energi og bæredygtig renovering af offentligt ejede beboelsesejendomme er afsluttet i overensstemmelse med udbudskriterierne i milepæl 23. 28 B: Bæredygtig renovering af bygninger Mål Afsluttet energi og bæredygtig renovering af offentlige bygninger finansieret under den revolverende fond for energirenovering af offentlige bygninger Nummer (m²) 0 10 000 Q2 2026 Gennemført energirenovering af offentlige bygninger i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) og opnå en reduktion på mindst 30 % af de direkte og indirekte drivhusgasemissioner i forhold til forudgående emissionerne.

C. KOMPONENT 3: ET RENT OG SIKKERT MILJØ Slovenien står over for betydelige investeringsbehov med hensyn til beskyttelse mod klimarelaterede katastrofer som følge af den stigende tendens til ekstreme vejrforhold og navnlig oversvømmelser. Sådanne klimarelaterede katastrofer bringer den høje andel af den slovenske befolkning, der lever i områder med betydelige oversvømmelsesrisici, i fare og forårsager betydelige økonomiske skader. Desuden ligger vandtabet fortsat over EU-gennemsnittet. Sådanne lækager er affald af overfladevand og grundvand og resulterer i et højere energiforbrug til vandbehandling og -distribution. De medfører også øget risiko for vandforurening. Formålet med denne komponent i den slovenske genopretnings- og resiliensplan er at gennemføre en koordineret tilgang til forebyggelse, beredskab, indsats og genopretning i tilfælde af naturkatastrofer, klimarelaterede katastrofer, navnlig ved at forbedre infrastrukturen og den dertil knyttede organisation, forskning, bevidstgørelse og uddannelse. Komponenten har endvidere til formål at forbedre vandforvaltningen. Disse investeringer og reformer skal bidrage til de landespecifikke henstillinger, der er rettet til Slovenien i de seneste to år, om at "fokusere investeringsrelateret økonomisk politik på [...] lavemissions- og energiomstilling (landespecifik henstilling nr. 3, 2019) og" fokusere på investeringer i den grønne [...] omstilling, navnlig på ren og effektiv energiproduktion og -anvendelse, miljøinfrastruktur "(landespecifik henstilling nr. 3, 2020). Denne komponent bidrager til bevarelse af miljøet og klimatilpasning og styrker derfor den økologiske, sociale og økonomiske modstandsdygtighed. Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). C.1. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Reform A. Styrkelse af beredskabet og indsatsen i tilfælde af klimaskabte katastrofer Reformen skal definere tilrettelæggelsen og reaktionen på klimaskabte katastrofer gennem oprettelse af modulopbyggede indsatsenheder, der er specialiseret og uddannet til at reagere på klimarelaterede katastrofer på nationalt, regionalt og lokalt plan, samtidig med at de eksisterende enheders rolle omdefineres. Strukturen skal adressere de klimarelaterede katastrofer, der udgør den største risiko for Slovenien, såsom oversvømmelser og store naturbrande. Reformen gennemføres ved, at en ny resolution om det nationale program for beskyttelse mod naturkatastrofer og andre katastrofer træder i kraft senest den 31. december 2023. Den 30. juni 2026 forventes hele Sloveniens område og hele befolkningen med særligt fokus på sårbare grupper at blive dækket af den nye organisationsstruktur. Reform C. Genskabelse og afbødning af virkningerne af klimaændringer og klimarelaterede katastrofer på modstandsdygtig skovbiodiversitet Reformen af skovbeskyttelse og skovgenopretning er rettet mod Kommissionens henstillinger til Sloveniens strategiske plan for den fælles landbrugspolitik (SWD (2020) 394) ved at fremme bæredygtig skovforvaltning af skovarealer, fremme multifunktionalitet, skovbeskyttelse og genopretning af skovøkosystemer, navnlig efter katastrofale hændelser. Formålet med reformen er at opnå god tilstand for levesteder og arter, der er knyttet til skovene, for at forbedre de økologiske tjenester og biodiversiteten og opbygge modstandsdygtighed over for trusler såsom klimaændringernes indvirkning på skovene. Reglerne om betingelserne for optagelse i leverandørregistret og andre relevante forpligtelser for leverandører og krav vedrørende markedsføring af forstligt formeringsmateriale ændres for at sikre en passende kvalitet af forstligt formeringsmateriale. Reglerne om certifikater for forstligt formeringsmateriale skal ændres for at forbedre sporing og eksperttilsyn. Reformen gennemføres af ministeriet for landbrug, skovbrug og fødevarer ved hjælp af ændringer af reglerne om betingelserne for optagelse i leverandørregistret og leverandørernes øvrige forpligtelser og krav til markedsføring af forstligt formeringsmateriale senest den 31. december 2022. Investering E. Social og økonomisk modstandsdygtighed over for klimarelaterede katastrofer i Republikken Slovenien Investeringen skal oprette særlige centre for forebyggelses-, beredskabs- og indsatsforanstaltninger mod klimaskabte katastrofer såsom oversvømmelser og store naturbrande. Den skal omfatte uddannelse af civilbeskyttelsesstyrkerne for at sikre integrerede aktioner samt bevidstgørelsesforanstaltninger for den brede offentlighed. Den skal også omfatte digitalisering af det opførte center for koordineret indsats og opgradering af alarmnummeret 112. Ved opførelsen af de nødvendige energieffektive infrastrukturer skal der tages hensyn til behovet for at placere lokalerne i et passende område, der er udsat for de relevante klimarelaterede risici. Den gennemføres af Forsvarsministeriet ved hjælp af konkurrencebaserede offentlige udbud, der tager hensyn til kravene om grønne offentlige indkøb. Investeringen skal også omfatte uddannelseskurser til håndtering af specifikke risici såsom oversvømmelser og store naturbrande i perioden 2025-2026 samt oplysningsaktiviteter blandt de forskellige målgrupper i befolkningen i perioden 2021-2026.

Målene for gennemførelsen af investeringen skal være opfyldt senest den 31. december 2025. Investering F. Reduktion af oversvømmelsesrisici og reduktion af risikoen for andre klimarelaterede katastrofer Investeringerne til forebyggelse af oversvømmelsesrisici skal omfatte vandbindingssystemer og udvidelse af eksisterende spildområder. Naturbaserede løsninger og grøn infrastruktur skal så vidt muligt prioriteres. Desuden skal specifikke investeringer målrettes mod risikoen for jordskred. Naturbaserede løsninger skal indgå i projektudvælgelseskriterierne. Investeringerne i nedbringelse af oversvømmelsesrisikoen skal gennemføres ved hjælp af særlige aftaler med kommunerne. Projekterne skal være i overensstemmelse med de relevante bilag til Kommissionens delegerede forordning (EU) (C (2021) 2800 final) om supplering af klassificeringsforordning (EU) 2020/852. Det forventes, at denne foranstaltning ikke skader miljømålsætningerne i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de milepæle og mål, som Slovenien skal opfylde. Navnlig skal det påvises, at de gældende lovbestemmelser er fuldstændig og indholdsmæssigt overholdt. Undersøgelsen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. Investering G. Center for frø, planteskoler og skovbeskyttelse Formålet med investeringen er at øge EU-skovenes kvantitet, kvalitet og modstandsdygtighed på lang sigt, navnlig mod brande, skadedyr og andre trusler, som sandsynligvis vil stige som følge af klimaændringer. Biodiversitetsvenlige skovpraksisser skal videreudvikles med fokus på genetisk bevarelse og genetisk mangfoldighed. Ved opførelsen af de nødvendige energieffektive forskningsinfrastrukturer, herunder en skovfrøafdeling, en træplanteskole og en skovbeskyttelsesafdeling, skal der tages hensyn til behovet for at koncentrere infrastrukturen og videnbasen med henblik på yderligere innovation, udvikling og forskning på dette område. Den gennemføres af det slovenske skovbrugsinstitut gennem offentlige udbud under hensyntagen til kravene om grønne offentlige indkøb. Undersøgelsen skal være afsluttet senest den 31. december 2024. Investering H. Udledning og rensning af byspildevand Investeringen skal finansiere opførelsen af yderligere front-to-end-spildevandssystemer med et energineutralt nettoenergiforbrug og fornyelsen af yderligere front-to-end-spildevandssystemer, så det gennemsnitlige energiforbrug reduceres med mindst 10 % (udelukkende ved hjælp af energieffektivitetsforanstaltninger og ikke ved væsentlige ændringer eller ændringer i belastningen). Investeringerne skal fokusere på projekter vedrørende spildevandssystemer, der bidrager til Natura 2000-områder og vandbeskyttelsesområder. Investeringen gennemføres gennem tilskud til kommuner til projekter, der udvælges af ministeriet for miljø og fysisk planlægning gennem en særlig indkaldelse af projekter. Undersøgelsen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. Investering I. Projekter vedrørende drikkevandsforsyning og -besparelser Formålet med investeringen er at imødegå vandtab i Slovenien, som fortsat er betydelige på grund af vandinfrastrukturens alder. Investeringen består i at bygge drikkevandsforsyningssystemer med et gennemsnitligt energiforbrug på ≤ 0,5 kWh eller et infrastrukturlækageindeks (ILI) på ≤ 1,5 og i renovering af eksisterende drikkevandsforsyningssystemer for at reducere det gennemsnitlige energiforbrug med mere end 20 % eller mindske udsivningen med mere end 20 %.

Investeringen gennemføres gennem tilskud til kommuner til projekter, der udvælges af ministeriet for miljø og fysisk planlægning gennem en særlig indkaldelse af projekter. Undersøgelsen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. C.2. Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte Løbenummer Relevant foranstaltning (reform eller investering) Milepæl/mål Betegnelse Kvalitative indikatorer (for milepæle) Kvantitative indikatorer (for mål) Vejledende tidsplan for gennemførelse Beskrivelse af hver milepæl og hvert mål Måleenhed Referencescenarie Målsætning Kvartal År 29 A: Styrkelse af beredskabet og indsatsen i tilfælde af klimaskabte katastrofer Milepæl Ikrafttrædelse af en resolution om det nationale program for beskyttelse mod naturkatastrofer og andre katastrofer Bestemmelse i beslutningen om ikrafttrædelse af et nationalt program til beskyttelse mod naturkatastrofer og andre katastrofer Q4 2023 Resolutionen vedtages af Republikken Sloveniens nationalforsamling. Den fastlægger tilrettelæggelsen af og indsatsen i forbindelse med klimaskabte katastrofer, driften af nyoprettede modulopbyggede indsatsenheder i forbindelse med klimaskabte katastrofer, deres uddannelse og de eksisterende enheders funktion og rolle i indsatsen over for klimaskabte katastrofer. Den skal sigte mod en hurtigere, mere koordineret og mere effektiv reaktion på klimarelaterede katastrofer (oversvømmelser, storstilede naturbrande og andre klimarelaterede katastrofer). 30 E: Social og økonomisk modstandsdygtighed over for klimarelaterede katastrofer i Republikken Slovenien Mål Nyetablerede uddannelses- og beredskabsfaciliteter i forbindelse med klimarelaterede operationelle katastrofer Nummer 0 3 Q4 2025 Idriftsættelse af det nationale center for koordineret reaktion på klimabetingede katastrofer og to delcentre til uddannelse af modulopbygget oversvømmelsesberedskab og store enheder til bekæmpelse af vilde brande. Centrenes behov for primærenergi skal være mindst 20 % lavere end det, der kræves for en næsten energineutral bygning i henhold til de nationale regler om opførelse af næsten energineutrale bygninger. 31 E: Social og økonomisk modstandsdygtighed over for klimarelaterede katastrofer i Republikken Slovenien Mål Deltagere med afsluttet uddannelse i reaktion på oversvømmelser og storstilede naturbrande Nummer 0 2000 Q4 2025 Udvikling af tilpassede programmer og afsluttet uddannelse for i alt 2000 personer (1000 personer til oversvømmelsesberedskab og 1000 personer til at reagere på storstilede naturbrande). 32 F: Mindskelse af risikoen for oversvømmelser og nedbringelse af risikoen for andre klimarelaterede katastrofer Milepæl Tildeling af kontrakter om investeringer i oversvømmelsessikkerhed Meddelelse om priser Q4 2022 Tildeling af kontrakter om investeringer i oversvømmelsessikkerhed. I udbudskriterierne skal der gives prioritet til naturbaserede løsninger og grøn infrastruktur. Kontrakterne skal sikre, at projekterne gennemføres i overensstemmelse med gældende EU-ret og miljøbestemmelserne og bilagene til Kommissionens delegerede forordning (C (2021) 2800 final) om supplering af klassificeringsforordningen (2020/852). 33 F: Mindskelse af risikoen for oversvømmelser og nedbringelse af risikoen for andre klimarelaterede katastrofer Mål Rehabiliterede områder, der trues af jordskred på grund af seismisk risiko Nummer 0 6 Q4 2025 Afsluttede projekter med henblik på at mindske virkningerne af jordskred som følge af seismiske risici. Projekterne skal være i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). 34 F: Mindskelse af risikoen for oversvømmelser og nedbringelse af risikoen for andre klimarelaterede katastrofer Mål Befolkning, der drager fordel af oversvømmelsesbeskyttelsesprojekter Nummer 0 6000 Q2 2026 Målet er størrelsen af befolkningen i det område, hvor oversvømmelsesbeskyttelsesprojekterne er afsluttet. 35 F: Mindskelse af risikoen for oversvømmelser og nedbringelse af risikoen for andre klimarelaterede katastrofer Mål Antal afsluttede oversvømmelsessikringsprojekter, der så vidt muligt støtter "naturbaserede løsninger" og grønne foranstaltninger Nummer 0 5 Q4 2025 Målet er det konkrete antal projekter, der er afsluttet på området beskyttelse af oversvømmelser, i overensstemmelse med aftalerne under milepæl 32. Projekterne skal bidrage til at mindske oversvømmelsesrisikoen i identificerede områder med betydelig oversvømmelsesvirkning i Slovenien i overensstemmelse med oversvømmelsesdirektivets artikel 5, stk. 1. De skal så vidt muligt omfatte naturbaserede løsningsforanstaltninger. 36 C: Genopretning og afbødning af virkningerne af klimaændringer og klimarelaterede katastrofer på modstandsdygtige skovenes biodiversitet Milepæl Ikrafttrædelse af ændringer af reglerne om betingelser for optagelse i leverandørregistret og andre forpligtelser for leverandører og om kravene vedrørende markedsføring af forstligt formeringsmateriale Bestemmelse i ændringerne om ikrafttrædelse af regler om betingelser for optagelse i leverandørregistret og andre forpligtelser for leverandører og om kravene vedrørende markedsføring af forstligt formeringsmateriale Q4 2022 Landbrugs-, skovbrugs- og fødevareministeriet vedtager følgende ændringer: — Betingelserne for optagelse i leverandørregistret og andre forpligtelser for leverandører og kravene vedrørende markedsføring af forstligt formeringsmateriale skal sikre kvaliteten af forstligt formeringsmateriale. — Certifikaterne for forstligt formeringsmateriale skal gøre det muligt at spore forstligt formeringsmateriale. 37 G: Center for frø, planteskoler og skovbeskyttelse Milepæl Center for frø, planteskoler og skovbeskyttelse er operationelt Færdiggørelse af bygge- og anlægsarbejde og opnåelse af driftstilladelse Q4 2024 Centret skal omfatte mindst 3000 kvadratmeter forskningsområder. Forsknings- og udviklingsaktiviteter inden for skovfrø, planteskoler og skovbeskyttelse udføres i centret. Den nye bygning skal udvise et behov for primærenergi på mindst 20 % lavere end det, der kræves for en næsten energineutral bygning i henhold til de nationale regler om opførelse af næsten energineutrale bygninger. 38 H: Projekter vedrørende udledning og rensning af byspildevand Milepæl Tildeling af kontrakter om projekter vedrørende udledning og rensning af byspildevand Meddelelse om priser Q4 2022 Tildeling af kontrakter om 15 projekter vedrørende udledning og rensning af byspildevand. Projekterne skal vedrøre genopbygning af eksisterende systemer med henblik på at øge energieffektiviteten og reducere elforbruget med mindst 10 %. Nybyggede systemer skal have et nettoenergiforbrug på nul. Projekterne skal fokusere på naturbeskyttelsesområder. 39 H: Projekter vedrørende udledning og rensning af byspildevand Mål Antal afsluttede projekter vedrørende udledning og rensning af byspildevand Nummer 0 5 Q4 2024 Projekter vedrørende genopbygning af eksisterende systemer med henblik på at øge energieffektiviteten og reducere elforbruget afsluttet i overensstemmelse med kravene under milepæl 38. 40 H: Projekter vedrørende udledning og rensning af byspildevand Mål Antal afsluttede projekter vedrørende udledning og rensning af byspildevand Nummer 5 12 Q4 2025 Projekter vedrørende genopbygning af eksisterende systemer med henblik på at øge energieffektiviteten og reducere elforbruget afsluttet i overensstemmelse med kravene under milepæl 38. 41 H: Projekter vedrørende udledning og rensning af byspildevand Mål Antal afsluttede projekter vedrørende udledning og rensning af byspildevand Nummer 12 15 Q2 2026 Projekter vedrørende genopbygning af eksisterende systemer med henblik på at øge energieffektiviteten og reducere elforbruget afsluttet i overensstemmelse med kravene under milepæl 38. 42 I: Projekter vedrørende drikkevandsforsyning og -besparelser Milepæl Tildeling af kontrakter om drikkevandsforsyningsprojekter Meddelelse om priser Q4 2022 Tildeling af kontrakter om drikkevandsforsyningsprojekter. Projekterne skal vedrøre genopbygning af eksisterende systemer for at øge energieffektiviteten og reducere elforbruget med mindst 10 % og med henblik på at sikre, at et nybygget system har et gennemsnitligt energiforbrug på højst 0,5 kWh eller en ILI på 1,5 eller derunder. 43 I: Projekter vedrørende drikkevandsforsyning og -besparelser Mål Antal afsluttede drikkevandsforsyningsprojekter Nummer 0 5 Q4 2024 Projekter til genopbygning af eksisterende systemer med henblik på at øge energieffektiviteten og reducere elforbruget, der er afsluttet i overensstemmelse med kravene under milepæl 42. 44 I: Projekter vedrørende drikkevandsforsyning og -besparelser Mål Antal afsluttede drikkevandsforsyningsprojekter Nummer 5 12 Q4 2025 Projekter til genopbygning af eksisterende systemer med henblik på at øge energieffektiviteten og reducere elforbruget, der er afsluttet i overensstemmelse med kravene under milepæl 42. 45 I: Projekter vedrørende drikkevandsforsyning og -besparelser Mål Antal afsluttede drikkevandsforsyningsprojekter Nummer 12 15 Q2 2026 Projekter til genopbygning af eksisterende systemer med henblik på at øge energieffektiviteten og reducere elforbruget, der er afsluttet i overensstemmelse med kravene under milepæl 42. C.3. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med lån Reform B. Styrkelse af forebyggelsen for at øge oversvømmelsessikkerheden Reformen omhandler specifikt risikoen for oversvømmelser, som er en af de mest relevante klimaændringsrelaterede risici for Slovenien. Ikrafttrædelsen af en ny risikostyringsplan for oversvømmelser skal fremskynde planlægningen og gennemførelsen af foranstaltninger og projekter, der bidrager til at forebygge følgerne af oversvømmelser og laviner. Hovedelementerne i reformen er oprettelsen af en flodkontroltjeneste og indførelsen af automatiserede løsninger for kontrolsystemer. Republikken Sloveniens vanddirektorat omstruktureres for at opnå decentralisering og optimering af processerne. En risikostyringsplan for oversvømmelser for perioden 2022-2026 skal træde i kraft senest den 31. december 2022 og sikre, at risikostyring i forbindelse med oversvømmelser og jordskred bliver en permanent opgave med øremærkede ressourcer fra det nationale budget. Reformen skal fremme fremtidige investeringer gennem naturbaserede løsninger og grøn infrastruktur. Reform D. Forøgelse af effektiviteten af de offentlige miljøbeskyttelsestjenester Reformen tager fat på den største udfordring med tab inden for vandforvaltning i Slovenien ved at forbedre organiseringen af og kontrollen med den offentlige service og ved at sikre bæredygtigheden af finansieringen af opgraderinger af infrastrukturen. Reformen skal opgradere standarden for levering af den offentlige tjeneste for at øge effektiviteten i vandforvaltningen og muliggøre genbrugssystemer. Reformen skal sikre langsigtet bæredygtighed af finansieringen af infrastrukturinvesteringer ved at revidere omkostningseffektiviteten af afgifter og afgifter på vandforbrug. Et andet centralt mål med reformen er at opgradere informationssystemet til overvågning og rapportering af public service-udbyderes aktiviteter. Reformen gennemføres ved at ændre reglerne for gennemførelse af offentlige tjenesteydelser og ikrafttrædelsen af en ny forsyningslov om miljøbeskyttelse senest den 31. december 2022. Investering F. Yderligere reduktion af oversvømmelsesrisici og reduktion af risikoen for andre klimarelaterede katastrofer I betragtning af det store investeringsunderskud omfatter komponenten yderligere investeringer for at forebygge oversvømmelsesrisici. Investeringen omfatter vandbindingssystemer, udvidelse af eksisterende spildområder og prioritering af naturbaserede løsninger og grøn infrastruktur i det omfang, det er muligt. Med henblik herpå skal naturbaserede løsninger medtages blandt projektudvælgelseskriterierne. Projekterne skal være i overensstemmelse med de relevante bilag til Kommissionens delegerede forordning (EU) (C (2021) 2800 final) om supplering af klassificeringsforordning (EU) 2020/852. Det forventes, at denne foranstaltning ikke skader miljømålsætningerne i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen og de milepæle og mål, som Slovenien skal opfylde. Det skal navnlig godtgøres, at de gældende lovbestemmelser overholdes fuldt ud og i væsentlig grad.

Investeringen gennemføres ved hjælp af særlige aftaler med kommunerne og skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. Investering H. Yderligere projekter vedrørende udledning, behandling og genbrug af byspildevand Investeringen skal finansiere opførelsen af yderligere front-to-end-spildevandssystemer med et energineutralt nettoenergiforbrug og fornyelsen af yderligere front-to-end-spildevandssystemer, så det gennemsnitlige energiforbrug reduceres med mindst 10 % (udelukkende ved hjælp af energieffektivitetsforanstaltninger og ikke ved væsentlige ændringer eller ændringer i belastningen). Investeringerne skal fokusere på projekter vedrørende spildevandssystemer, der bidrager til Natura 2000-områder og vandbeskyttelsesområder. Investeringen gennemføres ved hjælp af langfristede lån til gunstige rentesatser til kommuner til projekter, der udvælges af ministeriet for miljø og fysisk planlægning gennem en dedikeret indkaldelse af projekter. Undersøgelsen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. Investering I. Yderligere drikkevandsforsynings- og -opsparingsprojekter Investeringen skal bygge yderligere drikkevandsforsyningssystemer med et gennemsnitligt energiforbrug på ≤ 0,5 kWh eller et infrastrukturlækageindeks (ILI) på ≤ 1,5 og renovere eksisterende drikkevandsforsyningssystemer for at reducere det gennemsnitlige energiforbrug med mere end 20 % eller mindske udsivningen med mere end 20 %. Investeringen skal gennemføres af kommunerne til projekter, der udvælges af ministeriet for miljø og fysisk planlægning gennem en særlig indkaldelse af projekter. Undersøgelsen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. C.4. Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af lånet Løbenummer Relevant foranstaltning (reform eller investering) Milepæl/mål Betegnelse Kvalitative indikatorer (for milepæle) Kvantitative indikatorer (for mål) Vejledende tidsplan for gennemførelse Beskrivelse af hver milepæl og hvert mål Måleenhed Referencescenarie Målsætning Kvartal År 46 B: Styrkelse af forebyggelsen for at øge oversvømmelsessikkerheden Milepæl Ikrafttrædelse af en ny risikostyringsplan for oversvømmelser Bestemmelse i planen om planens ikrafttrædelse Q4 2022 Den nye plan skal sigte mod at fremskynde planlægningen og gennemførelsen af foranstaltninger, der bidrager til at forebygge følgerne af oversvømmelser på lokalt, regionalt og nationalt plan, navnlig ved at fremme naturbaserede løsninger. 47 F: Yderligere reduktion af oversvømmelsesrisici og reduktion af risikoen for andre klimarelaterede katastrofer Mål Befolkning, der drager fordel af oversvømmelsesbeskyttelsesprojekter Nummer 0 56 000 Q2 2026 Målet er størrelsen af befolkningen i det område, hvor oversvømmelsesbeskyttelsesprojekterne er afsluttet. 48 F: Yderligere reduktion af oversvømmelsesrisici og reduktion af risikoen for andre klimarelaterede katastrofer Mål Antal afsluttede oversvømmelsesbeskyttelsesprojekter, der så vidt muligt fremmer "naturbaserede løsninger" og grønne infrastrukturer Nummer 0 20 Q2 2026 Målet er det konkrete antal investeringer, der er foretaget og gennemført inden for beskyttelse af oversvømmelser i overensstemmelse med kravene under milepæl 32. Projekterne skal bidrage til at mindske oversvømmelsesrisikoen i identificerede områder med betydelig oversvømmelsesvirkning i Slovenien i overensstemmelse med oversvømmelsesdirektivets artikel 5, stk. 1. De skal så vidt muligt omfatte naturbaserede løsningsforanstaltninger. 49 D: Effektivisering af driften af offentlige miljøbeskyttelsestjenester Milepæl Lov om forsyningsvirksomhed og miljøbeskyttelse træder i kraft Bestemmelse i loven om ikrafttrædelse af lov om forsyningsvirksomhed og miljøbeskyttelse Q4 2022 Lov om forsyningsvirksomhed og miljøbeskyttelse skal bl.a. sikre: — langsigtet bæredygtighed af finansieringen af infrastrukturinvesteringer ved at revidere omkostningseffektiviteten af afgifter og afgifter på vandforbrug. — opgradering af informationssystemet til overvågning og rapportering af public service-udbyderes aktiviteter. 50 H: Yderligere projekter vedrørende udledning, behandling og genbrug af byspildevand Milepæl Tildeling af kontrakter om projekter vedrørende udledning og rensning af byspildevand Meddelelse om priser Q4 2022 Tildeling af kontrakter om 10 projekter vedrørende udledning og rensning af byspildevand. Projekterne skal vedrøre genopbygning af eksisterende systemer med henblik på at øge energieffektiviteten og reducere elforbruget med mindst 10 % og