2018/0328 (COD)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET



i henhold til artikel 294, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde



vedrørende

Rådets holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale Koordinationscentre

1.Baggrund

Forslag fremsendt til Europa-Parlamentet og Rådet (dokument COM(2018) 630 final – 2018/0328 COD): 12. september 2018 Enighed i Rådet om et forhandlingsmandat: 13. marts 2019 Første trepartsmøde: 13. marts 2019 Andet trepartsmøde: 20. marts 2019 Europa-Parlamentets førstebehandlingsholdning vedtaget: 17. april 2019 Enighed i Rådet om et revideret forhandlingsmandat: 3. juni 2020 Tredje trepartsmøde: 25. juni 2020 Enighed i Rådet om et revideret forhandlingsmandat: 22. juli 2020 Fjerde trepartsmøde: 29. oktober 2020 Enighed i Rådet om et revideret forhandlingsmandat: 9. december 2020 Femte (endelige) trepartsmøde: 11. december 2020 Politisk enighed i De Faste Repræsentanters Komité: 16. december 2020 Europa-Parlamentets ITRE-udvalgs afstemning om godkendelse af kompromisaftalen: 14. januar 2021 Rådets førstebehandlingsholdning vedtaget 20. april 2021

2.Formålet med Kommissionens forslag

Kommissionens forslag om Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed (herefter "centret) og Netværket af Nationale Koordinationscentre (herefter "netværket") har til formål at styrke den europæiske cybersikkerhedskapacitet, beskytte økonomien og samfundet mod cyberangreb, fastholde forskningsekspertise og styrke EU-industriens konkurrenceevne på dette område. Ifølge forslaget skal centret forvalte midlerne til cybersikkerhed under den næste flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og gennemføre finansiering fra både programmet for et digitalt Europa og Horisont Europa-programmet samt bidrag fra medlemsstaterne.

Det er hensigten, at centret og netværket skal hjælpe Unionen og medlemsstaterne med at anlægge et proaktivt, langsigtet og strategisk perspektiv vedrørende cybersikkerhed i industripolitik, der rækker videre end forskning og udvikling. Denne tilgang bør bidrage til ikke blot at finde frem til banebrydende løsninger på de cybersikkerhedsudfordringer, som den private og den offentlige sektor står over for, men også at støtte en effektiv udbredelse af disse løsninger. Netværket og centret skal sammen styrke Europas teknologiske suverænitet gennem storstilede cybersikkerhedsprojekter.

Endvidere er det formålet at give de relevante forsknings- og erhvervskredse og de offentlige myndigheder adgang til nøglekapacitet såsom test- og forsøgsfaciliteter, der ofte ligger uden for de enkelte medlemsstaters rækkevidde på grund af mangel på finansielle ressourcer og personale.

3.Bemærkninger til Rådets holdning

Rådets holdning afspejler den aftale, der er opnået enighed om på trepartsmøderne. De vigtigste ændringer i forhold til Kommissionens forslag:

–Hjemsted: Centret har hjemsted i Bukarest, som anført i en betragtning.

–Mål og opgaver: Centrets mål og opgaver fastlægges i særskilte artikler. Der skelnes mellem strategiske opgaver og gennemførelsesopgaver.

–Synergi mellem den civile og den militære dimension og dobbelt anvendelse: Der henvises ikke udtrykkeligt til Den Europæiske Forsvarsfond.

–Nationale koordinationscentre: En positiv vurdering fra Kommissionen af de enheder, der er udpeget af medlemsstaterne, er ikke længere en forudsætning for at blive et nationalt koordinationscenter. En sådan vurdering er dog fortsat nødvendig for, at et nationalt koordinationscenter kan være berettiget til direkte finansiel støtte fra Unionen.

–Strategisk dagsorden: Centret skal vedtage en dagsorden, dvs. en omfattende og holdbar industri-, teknologi- og forskningsstrategi for cybersikkerhed, der indeholder strategiske anbefalinger for sektoren og strategiske prioriteter for kompetencecentrets aktiviteter.

–Afstemning: Alle medlemsstater har én stemme i bestyrelsen. Kommissionen har et blokerende mindretal ved alle afgørelser, der direkte berører tildelingen af EU-midler og forvaltningen, med undtagelse af dagsordenen. Hvad angår dagsordenen er der tilføjet en bestemmelse om, at den ikke er bindende for så vidt angår de afgørelser, der skal træffes om de årlige arbejdsprogrammer. Ved afgørelser, der ikke direkte berører tildelingen af EU-midler og forvaltningen, har Kommissionen én stemme. Den eneste undtagelse fra reglen om, at alle medlemsstater har én stemme i bestyrelsen, vedrører bestyrelsens vedtagelse af afgørelser om beskrivelsen af fælles aktioner. I forbindelse med sådanne afgørelser har medlemsstaterne og Unionen stemmeret i forhold til deres relevante bidrag til den pågældende fælles aktion.

–Sam-/medfinansiering: Medlemsstaternes bidrag til centrets aktiviteter er ikke kvantificeret i forordningen og er af frivillig karakter. Derfor fastsættes det i teksten, at for så vidt angår Horisont Europa vil Unionen kun bidrage med lige så meget, som medlemsstaterne forpligter sig til at bidrage med på årsbasis.

Kommissionen har fremsat følgende erklæring om dette emne: "Kommissionen noterer sig, at Europa-Parlamentet og Rådet er enige om medlemsstaternes medfinansiering. Kommissionen kan acceptere, at medlemsstaternes bidrag ikke fastlægges som en del af forordningen, men den beklager indførelsen i den politiske aftale af begrebet "frivillige" bidrag fra medlemsstaterne, for så vidt som dette ikke tilkendegiver et langsigtet engagement fra alle involverede parter.