Rådets konklusioner om bedre regulering — »sikring af konkurrenceevne og bæredygtig, inklusiv vækst«

(2020/C 69/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION

FREMHÆVER, at bedre regulering er en af de vigtigste drivkræfter for bæredygtig, inklusiv vækst, fremmer konkurrenceevne, innovation, digitalisering og jobskabelse, øger gennemsigtigheden og sikrer offentlig støtte til EU-lovgivning;

GENTAGER behovet for at sikre, at EU-reguleringen er gennemsigtig og enkel og opnås med færrest mulige omkostninger, samtidig med at der altid tages hensyn til et højt beskyttelsesniveau for forbrugerne, sundheden, klimaet, miljøet og arbejdstagerne;

FREMHÆVER den vigtige rolle, som bedre regulering spiller for, at målet om klimaneutralitet kan nås;

MINDER OM forbindelsen mellem bedre lovgivning og gennemførelse, anvendelse og håndhævelse af EU-retten for at sikre bedre lovgivning på EU-plan og et fuldt fungerende indre marked;

MINDER OM Rådets konklusioner fra december 2014 (1), maj 2016 (2), november 2018 (3) og november 2019 (4);

MINDER OM meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Bedre regulering: Vi gør status og fastholder engagementet« fra april 2019 (5);

Konsekvensanalyse

1. GLÆDER SIG OVER Kommissionens vedvarende engagement i evidensbaseret politisk beslutningstagning; GENTAGER betydningen af altid at behandle Kommissionens lovgivningsforslag sammen med den tilhørende konsekvensanalyse som fastlagt i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning;

2. UNDERSTREGER, at foranstaltninger i nye forslag for at øge effektiviteten altid bør respektere de grundlæggende rettigheder og lighed for loven samt nærhedsprincippet, proportionalitetsprincippet og retssikkerhedsprincippet og navnlig tage hensyn til små og mellemstore virksomheders (SMV'ers), herunder mikrovirksomheders, behov;

3. FREMHÆVER betydningen af at måle virkningen af EU-regulering under hensyntagen til både omkostninger og fordele;

4. UNDERSTREGER betydningen af systematisk anvendelse af »tænk småt først«-princippet, innovationsprincippet og princippet om digital betjening som udgangspunkt som led i den integrerede tilgang; OPFORDRER Kommissionen TIL at anvende disse principper i politikudformningsfasen og TIL systematisk at kontrollere de potentielle konsekvenser af sine lovgivningsforslag for SMV'er, innovation, digitalisering og bæredygtighed, når det er relevant, i sine konsekvensanalyser og TIL at give en forklaring, når virkningen på disse faktorer ikke anses for at være relevant; MINDER OM betydningen af innovationsprincippet som nævnt i Rådets konklusioner fra maj 2016 og OPFORDRER Kommissionen TIL sammen med medlemsstaterne at fastlægge dets anvendelse og potentielle indvirkning nærmere; MINDER ligeledes OM betydningen af forsigtighedsprincippet;

5. OPFORDRER Kommissionen TIL — som anført i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning at foretage konsekvensanalyser af sine lovgivnings- og ikkelovgivningsinitiativer, delegerede retsakter og gennemførelsesforanstaltninger, som forventes at få betydelige økonomiske, miljømæssige eller sociale indvirkninger, og sikre, at initiativerne i Kommissionens arbejdsprogram eller i den fælles erklæring som hovedregel ledsages af en konsekvensanalyse — at være gennemsigtig med hensyn til de kriterier, der anvendes til at fastslå, om Kommissionens lovgivnings- og ikkelovgivningsforslag forventes at få en betydelig indvirkning og derfor bør ledsages af en konsekvensanalyse — at forklare, hvorfor det ikke er muligt at foretage en kvantificering af omkostninger og fordele i Kommissionens konsekvensanalyser af sine forslag — at sikre en bedre vurdering af klimavirkninger for alle relevante nye forslag som fastlagt i Kommissionens grønne pagt og sikre, at der tages lige stor højde for forslagenes øvrige virkninger på alle politikområder — at forbedre kvantificeringen og den kvalitative dimension af sine konsekvensanalyser og overveje de forskellige muligheder for EU-tiltag tilstrækkeligt — at sikre, at den konsekvensanalyse, der sendes til Rådet og Europa-Parlamentet, passer til og dækker det tilhørende lovgivningsforslag — på eget initiativ eller på Europa-Parlamentets eller Rådets opfordring behørigt at overveje muligheden for at supplere sine konsekvensanalyser eller foretage yderligere analytisk arbejde, som den anser for nødvendigt, på de betingelser, der er aftalt i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning, hvis forslag ændres væsentligt i lovgivningsprocessen — at høre en bred vifte af interessenter under udarbejdelsen af lovgivningsforslag — at forbedre klarheden og neutraliteten af de spørgeskemaer, der anvendes i høringsprocessen under udarbejdelsen af lovgivningsforslag, og forbedre feedbacken til hørte interessenter, hvad angår både indhold og timing;

6. BEKRÆFTER PÅ NY, at Rådet på de betingelser, der er aftalt i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning, vil foretage konsekvensanalyser i forbindelse med sine væsentlige ændringer af Kommissionens forslag, når det mener, at dette er hensigtsmæssigt og nødvendigt for lovgivningsprocessen; MINDER OM Rådets pilotprojekt om konsekvensanalyser af væsentlige ændringer og FREMHÆVER betydningen af at videreføre det med henblik på, hvor det er muligt og relevant, at anvende det på konkrete tilfælde af væsentlige ændringer; UNDERSTREGER betydningen af rettidig evaluering af pilotprojektet;

Forskriftskontrol

7. GLÆDER SIG OVER Kommissionens tilsagn om at styrke Udvalget for Forskriftskontrol og FREMHÆVER den vigtige rolle, som Udvalget for Forskriftskontrol spiller i den politiske proces; NOTERER SIG dog Den Europæiske Revisionsrets bemærkning om, at der ikke findes et særskilt sekretariat for Udvalget for Forskriftskontrol, der hierarkisk er adskilt fra Kommissionens Generalsekretariat; (6) TILSKYNDER Kommissionen TIL at give Udvalget for Forskriftskontrol mulighed for at fremsætte bemærkninger, hvis Kommissionen ikke har foretaget en konsekvensanalyse;

Reguleringsmæssig effektivitet

8. MINDER OM Rådets konklusioner fra maj 2019 ( 7 ) , der opfordrer til konkrete tilsagn og mål for at forebygge og fjerne unødvendige reguleringsmæssige byrder; NOTERER SIG i denne forbindelse, at Kommissionen for nylig bebudede, at den vil udarbejde og anvende »én ind, én ud«-instrument for at sikre, at nyligt indførte administrative byrder opvejes af, at borgere og virksomheder — navnlig SMV'er — slipper for tilsvarende administrative omkostninger på EU-plan inden for samme politikområde; FREMHÆVER, at denne tilgang ikke bør sænke de sociale og økologiske standarder eller anvendes rent mekanisk, samtidig med at fordelene ved regulering maksimeres for virksomheder og borgere; MINDER OM, at de tre institutioner har forpligtet sig til at fremme de mest effektive reguleringsinstrumenter, herunder harmonisering og gensidig anerkendelse, med henblik på at undgå overregulering og administrative byrder samt at opfylde traktaternes mål;

9. UNDERSTREGER, at »én ind, én ud«-instrumentet bør ledsages af en kvalitativ tilgang, som indebærer en tæt dialog med interessenter for at sikre, at bestræbelserne på at reducere byrder skaber løsninger, der fører til en mærkbar forskel for dem, samtidig med at de mål, der tilstræbes med den pågældende lovgivning, ikke svækkes;

10. PÅPEGER betydningen af at udarbejde yderligere forenklings- og byrdereduktionsforanstaltninger på særligt byrdefulde områder i samarbejde med medlovgiverne og medlemsstaterne;

11. TILSKYNDER Kommissionen TIL, når den udarbejder det nye »én ind, én ud«-instrument på EU-plan, at sikre, at efterlevelsesomkostninger og administrative byrder kan tages i betragtning; TILSKYNDER Kommissionen TIL i videst muligt omfang at benytte eksisterende data og sine indførte værktøjer til bedre regulering til at oprette og anvende et sådant instrument og undgå unødvendige byrder på medlemsstater og interessenter; UNDERSTREGER, at bidrag fra medlemsstaterne bør være mulige på frivillig basis;

SMV'er, herunder mikrovirksomheder

12. FREMHÆVER betydningen af SMV'er, herunder mikrovirksomheder, som vigtige drivkræfter for innovation, grøn omstilling, digitalisering, beskæftigelse, bæredygtig og inklusiv vækst og social samhørighed i vore samfund. SMV'ers, herunder mikrovirksomheders, interesser og behov bør identificeres bedre i alle faser af beslutningsprocessen på EU-plan for at sikre, at lovgivningen bliver klar og forudsigelig med lavest mulige omkostninger og står i et rimeligt forhold til virksomhedsstørrelse;

13. ANERKENDER SMV'ers, herunder mikrovirksomheders og nyetablerede virksomheders, behov ved at fortsætte udvekslingen med SMV-repræsentantnetværket og gennem en konsekvent gennemførelse af »tænk småt først«-princippet;

14. OPFORDRER Kommissionen TIL at udarbejde en høringsstrategi med henblik på at kortlægge de mest velegnede aktiviteter, metoder og værktøjer til at sikre bred inddragelse af SMV'er, navnlig mikrovirksomheder, og medlemsstater i offentlige høringer og samtidig give tilstrækkelig tid til, at interessenter kan give udtryk for deres synspunkter;

15. OPFORDRER Kommissionen TIL — systematisk i sine konsekvensanalyser at overveje konsekvenserne af lovgivningsforslagene for SMV'er, navnlig mikrovirksomheder, og så vidt muligt anvende SMV-testen og — at indføre en mekanisme til at overvåge og vurdere gennemførelsen og kvaliteten af SMV-testen på EU-plan;

På grundlag af erfaringerne med Refitplatformen

16. ANERKENDER, at Refitplatformen var et vigtigt element i Kommissionens ramme for bedre regulering; SER MED TILFREDSHED PÅ Kommissionens snarlige rebranding af Refitplatformen, hvorved dens mandat udvides for at sikre EU-regulering, der tager udgangspunkt i en digital løsning og er fremtidssikret; OPFORDRER Kommissionen TIL at sikre synlighed og opmærksomhed med hensyn til den nyligt bebudede »fit-for-future«-platform, som skal erstatte Refitplatformen som led i dens dagsorden for bedre regulering, og TIL at styrke kommunikationen med interessenter;

17. TILSKYNDER TIL større gennemsigtighed med hensyn til udvælgelse af medlemmerne af repræsentanter for erhvervslivet, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet samt et bredere spektrum af ekspertise og geografisk repræsentation, også fra øområder, blandt disse medlemmer, der bør være i overensstemmelse med de mange forskellige spørgsmål, som Refitplatformens efterfølger skal drøfte;

18. PÅPEGER, at repræsentanter for medlemsstaterne, hvad angår større tilstedeværelse af lokale og regionale myndigheder inden for Refitplatformens efterfølger, ikke kan erstattes af repræsentanter for lokale eller regionale myndigheder;

19. UNDERSTREGER, at Refitplatformens største merværdi var dens fokus på interessenters konkrete forslag til at forbedre effektiviteten og virkningsfuldheden af den eksisterende EU-regulering og samtidig mindske dens byrder for borgere, virksomheder og forvaltninger og overholde eksisterende beskyttelsesstandarder samt de politiske mål med lovgivningen; FREMHÆVER, at Refitplatformens efterfølgers arbejde bør fastholde fokus på disse konkrete forslag til forenkling ved at revidere gældende EU-regulering og sikre, at den er egnet til den digitale tidsalder, og dermed reducere byrderne, og at Refitplatformens udelukkelseskriterier bør fastholdes inden for rammerne af og respekteres af Refitplatformens efterfølger;

Efterfølgende revision af EU-lovgivning

20. UNDERSTREGER betydningen af efterfølgende revision af EU-lovgivning som en af grundpillerne i Kommissionens politik for bedre regulering;

21. MINDER OM Rådets konklusioner fra november 2018, som opfordrede Kommissionen til at sikre en bedre gennemførelse af »princippet om først at evaluere«, til at definere et sæt minimumskvalitetsstandarder for efterfølgende revisioner, bortset fra evalueringer, og til at give Udvalget for Forskriftskontrol lov til at kontrollere efterfølgende revisioner, bortset fra evalueringer;

22. FREMHÆVER betydningen af efterfølgende revisioner udarbejdet af Kommissionen for Rådets arbejde og opfølgning af dem; MINDER OM betydningen af det bredere Refitprogram som en vigtig del af Kommissionens efterfølgende ramme for bedre regulering.

(1) 16000/14.

(2) 9580/16.

(3) 14137/18.

(4) 14656/19.

(5) COM(2019) 178 final.

(6) 14137/18.

(7) 9706/19 og 9743/19.