1. INDLEDNING

Dette er den tredje rapport, der fremhæver de fremskridt, som EU og dets medlemsstater har gjort i retning af at gennemføre deres fælles politik for fødevaresikkerhed. Denne rapport ledsages af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der indeholder yderligere oplysninger om analyser og casestudier. I hele rapporten gives der forskellige eksempler på, hvordan EU og dets medlemsstater har øget støtten yderligere og reageret på de henstillinger og konklusioner, som Rådet vedtog i 2016.

2. POLITIKUDVIKLINGEN PÅ GLOBALT OG EUROPÆISK PLAN

Med 821 millioner mennesker, der sulter i verden, voksede fødevare- og ernæringsusikkerheden for andet år i træk efter at være faldet støt i mere end et årti. Den kroniske fejlernæring blandt børn har været faldende, selv om ét ud af fire børn under fem år stadig er berørt. Den globale befolkning forventes at nå op på over 9 milliarder i 2050, hvilket vil føre til øget konkurrence om de begrænsede ressourcer. Denne situation vil blive forstærket af de stadig større konsekvenser af klimaændringer, konflikter og voksende pres på jord og naturressourcer samt på fødevare-, vand- og energiforsyning. Disse udfordringer vil i væsentlig grad påvirke mulighederne for, at landbrugsfødevaresystemet kan levere sund og nærende kost til en hurtigt voksende befolkning.

Målene for bæredygtig udvikling (SDG), navnlig mål 2, søger at sætte fornyet gang i udviklingen og samle landene omkring målene om at "stoppe sult, opnå fødevaresikkerhed og forbedret ernæring samt fremme bæredygtigt landbrug" inden 2030. I overensstemmelse med EU's rettighedsbaserede tilgang, herunder retten til fødevarer, er bekæmpelse af sult og forbedring af ernæringstilstanden for de mest sårbare vigtige ansvarsområder inden for den nye europæiske konsensus om udvikling. I den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik fra 2016 understreges det, at indsatsen skal fordobles for at forebygge konflikter og tackle de grundlæggende årsager såsom ulighed, belastning af ressourcer og klimaændringer i lyset af deres indvirkning på ørkendannelse, jordforringelse, vandknaphed og fødevarekriser. Herigennem støtter EU og medlemsstaterne statsligt styrede bæredygtige forebyggelses- og bekæmpelsesstrategier, der bidrager til opbygning af modstandsdygtighed.

EU og dets medlemsstater lægger fortsat stor vægt på at ændre kvinders rolle. Der lægges særlig vægt på at fremme en ændringstilgang, der ikke kun søger at forbedre kvinders adgang til ressourcer, men også at sikre deres lige rettigheder og dermed sikre, at foranstaltningerne er til gavn for og styrker kvinder og mænd.

EU og dets medlemsstater bidrager til at styrke sårbare mennesker i partnerlandene ved at fremme skabelsen af bedre job og muligheder for indkomstgenerering. Med iværksættelsen af den eksterne investeringsplan i 2017 samarbejder EU med finansieringsinstitutter om at kickstarte eller genoplive den økonomiske dynamik i partnerlandene med henblik på at forbedre retfærdigt fordelt økonomisk vækst i landdistrikternes økonomi. For yderligere at tackle den komplekse sammenhæng mellem manglende fødevaresikkerhed, fattigdom i landdistrikterne og migration optrapper EU sit samarbejde og sin dialog inden for partnerskabet mellem EU og Den Afrikanske Union (AU) og afholder erhvervsfora mellem EU og Afrika for at fremme skabelsen af beskæftigelsesmuligheder for unge og kvinder. Det seneste forum blev holdt i november 2017 i Abidjan, hvor der blev lagt vægt på at opskalere offentligt-private partnerskaber på det agroindustrielle område. Dette fokus går hånd i hånd med EU's Nødtrustfond for Afrika med henblik på at tackle de underliggende årsager til ustabilitet, tvangsfordrivelser og irregulær migration og bidrage til en bedre migrationsforvaltning og bygge videre på de eksisterende muligheder.

Fremme af innovation og forskning er afgørende for at forbedre landbrugs- og fødevaresystemerne. På One Planet-topmødet i 2017 gav EU og Gates Foundation hver tilsagn om 270 mio. EUR i perioden 2018-2020 til samarbejde om klimarelevant innovation og forskning i landbruget i tredjelande. Landbruget spiller en central rolle, eftersom denne sektor er afgørende for mange landes nationalt bestemte bidrag (NDC'er), som EU og dets medlemsstater bidrager til at støtte gennem samarbejde om bæredygtige landbrugsprogrammer. Gennem Frankrigs lederskab søger EU at få medlemsstaterne og andre organisationer til at yde et bidrag, der omtrent svarer til "målet på 1 mia. USD". Endvidere er partnerskabet mellem EU og Afrika om fødevare- og ernæringssikkerhed og bæredygtigt landbrug begyndt at blive operationelt, idet der er blevet ydet finansiering under Horisont 2020-programmet og gennem AU's ordning for forskningstilskud.

G7-lederne er fortsat opsat på at løfte 500 millioner mennesker ud af sult og fejlernæring inden 2030 og besluttede på topmødet i 2017 i Taormina at øge deres samlede støtte til fødevare- og ernæringssikkerhed og bæredygtigt landbrug i Afrika syd for Sahara gennem en bred vifte af foranstaltninger, herunder ved at øge den officielle udviklingsbistand. I erkendelse af, at omstrukturering af landdistrikter er en afgørende proces for at skabe arbejdspladser, øge indkomstniveauet og opnå fødevare- og ernæringssikkerhed, lancerede G20-lederne i 2017 initiativet vedrørende ungdomsbeskæftigelse i landdistrikterne, der er en del af G20-partnerskabet.

3. RAPPORTERING OG FREMSKRIDT

Dette afsnit giver et øjebliksbillede af EU's og dets medlemsstaters udbetalingerne til fødevare- og ernæringssikkerhed og de seneste fremskridt hen imod resultatkriterierne for de politiske prioriteter.

Udbetalinger