EUROPA-KOMMISSIONEN Strasbourg, den 13.3.2018 COM(2018) 130 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG Overvågning af gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder

{SWD(2018) 67 final}



1. Indledning I sin tale om Unionens tilstand den 9. september 2015 foreslog formand Jean-Claude Juncker at oprette en europæisk søjle for sociale rettigheder, som tager højde for de skiftende vilkår i de europæiske samfund og udviklingen i arbejdsverdenen. Efter en bred offentlig høring i 2016 af borgerne, arbejdsmarkedsparterne, civilsamfundet, medlemsstaterne og EU-institutionerne blev den europæiske søjle for sociale rettigheder oprettet af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den

17. november 2017 på det sociale topmøde i Göteborg om retfærdig beskæftigelse og vækst. Den europæiske søjle for sociale rettigheder er tænkt som en ny måde at sikre opadgående konvergens mod bedre arbejds- og leveforhold i EU.

I søjlen er der fastsat tyve væsentlige principper og rettigheder om lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, retfærdige arbejdsvilkår og social beskyttelse og inklusion. Det Europæiske Råd godkendte den 14. december 2017 konklusionerne fra det sociale topmøde og understregede, at den europæiske søjle om sociale rettigheder bør gennemføres både på EU- og medlemsstatsniveau under hensyntagen til deres respektive kompetencer. Det Europæiske Råd opfordrede også Kommissionen til at foreslå passende overvågning. Denne meddelelse er et svar på denne opfordring og skitserer vejen frem.



2. Fremme af den europæiske søjle for sociale rettigheder: Oprettelsen af en europæisk søjle for sociale rettigheder er en del af en bredere debat om Europas fremtid, som blev indledt ved Kommissionens hvidbog af

1. marts 2017. Spørgsmålet om, hvordan man styrker og moderniserer den europæiske sociale model, når man står over for fundamentale ændringer – såsom nye teknologier, globalisering og en aldrende befolkning – er et af de vigtigste spørgsmål, der blev stillet i hvidbogen, samt i Kommissionens oplæg om Europas sociale dimension og om styring af globaliseringen. På topmødet i Rom, hvor man fejrede 60-årsdagen for EU's oprettelse, gentog lederne deres engagement for at fremme et socialt Europa. I denne bredere debat er den europæiske søjle for sociale rettigheder både en milepæl i opbygningen og konsolideringen af et socialt Europa og et referencepunkt på vejen til Sibiu, hvor EU's ledere mødes i maj 2019 for at drage konklusioner om Europas fremtid forud for det næste valg til Europa-Parlamentet. Det er altid blevet betragtet som en fælles politisk forpligtelse og et fælles politisk ansvar at opnå resultater med den europæiske søjle for sociale rettigheder. EU-institutionerne, medlemsstaterne, de offentlige myndigheder, arbejdsmarkedsparterne og civilsamfundsorganisationerne på alle niveauer spiller en afgørende rolle i overensstemmelse med deres kompetencer. På EU-niveau er Kommissionen fast besluttet på at integrere prioriteterne i den europæiske søjle for sociale rettigheder i alle EU-politikker. Den anvender allerede eksisterende værktøjer og processer med henblik herpå, og den har allerede fremlagt adskillige målrettede initiativer inden for EU's kompetenceramme, hvoraf nogle stadig mangler at blive vedtaget af EU's medlovgivere. Kommissionen er ligeledes opsat på at støtte medlemsstaterne, arbejdsmarkedsparterne og civilsamfundsorganisationerne i gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder på nationalt, regionalt og lokalt niveau. Et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, som offentliggøres sammen med denne meddelelse, minder om de retlige rammer, de respektive funktioner på nationalt niveau og EU-niveau samt allerede trufne foranstaltninger for hvert af principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder. Overvågning af gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder er af afgørende betydning for at sikre konkrete fremskridt i praksis. Med denne meddelelse foreslår Kommissionen som supplement til initiativer, der allerede er truffet eller forventes på EU-niveau, at intensivere overvågningen af gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder i det europæiske semester for politisk samordning. Dette kan ske ved at: ‣afspejle prioriteter i den europæiske søjle for sociale rettigheder i analysen af trufne foranstaltninger og fremskridt på nationalt niveau, ‣yde teknisk bistand, støtte benchmarking,

fremme udvekslingen af god praksis blandt medlemsstaterne og interessenterne, ‣screene beskæftigelsesmæssige og sociale resultater på baggrund af den nye sociale resultattavle og på den måde støtte den bredere proces med opadgående konvergens.

3. Gennemførelse af søjlen på EU-niveau De sociale prioriteter har været kernen i Kommissionens dagsorden, siden den tiltrådte i 2014. Indholdet og målsætningerne i den europæiske søjle for sociale rettigheder bygger på en række initiativer inden for det beskæftigelsesmæssige og sociale område, som er indført af Kommissionen i de seneste år, navnlig: ‣Fremme af en ny start for social dialog, som afspejler Kommissionens tilsagn om at samarbejde tæt med arbejdsmarkedsparterne på alle niveauer. ‣Forslag om en europæisk tilgængelighedslov med det formål at forbedre et velfungerende indre marked for tilgængelige produkter og tjenesteydelser ved at fjerne hindringer skabt af afvigende lovgivning og således lette arbejdet for virksomhederne og skabe fordele for handicappede eller ældre i EU. ‣Forslag til direktiv om forbedring af gennemsigtigheden og forudsigeligheden i arbejdsvilkårene, som forbedrer oplysningerne til arbejdstagerne om deres rettigheder og samtidig fastsætter nye minimumskrav til forbedring af arbejdsvilkårene. ‣Revision af udstationeringsdirektivet, som forankrer princippet om "lige løn for lige arbejde på samme sted", og dermed skaber lige vilkår og forhindrer uretfærdig konkurrence på det indre marked. ‣Nye lovgivningsmæssige forslag for at modernisere koordinering af de sociale sikringsordninger, som især er med til at sikre, at arbejdstagere, som gør brug af deres ret til fri bevægelighed, ikke mister deres sociale sikringsrettigheder. ‣Forslag til direktiv om arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner for at modernisere den eksisterende retlige ramme ved at indføre fædreorlov og plejeorlov, styrke forældreorloven og udvide retten til at søge om fleksible arbejdsforhold. ‣Handlingsplanen til bekæmpelse af den kønsbestemte lønforskel 2017-2019, som omfatter en række aktiviteter til behandling af de grundlæggende årsager. Gennemgang af de forskellige dele af lovgivningen inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, som opdaterer og supplerer de bestemmelser, der beskytter arbejdstagerne mod arbejdsrelaterede sundhedsrisici, herunder eksponering for kræftfremkaldende stoffer, ‣Forskellige tiltag til sikring af rettidig adgang til prismæssigt overkommelige, forebyggende og helbredende sundhedsydelser af god kvalitet, herunder de europæiske netværk af referencecentre, som, siden sidste november, giver mennesker med sjældne sygdomme adgang til diagnose og behandling i hele EU. ‣Styrkelse og lancering af ungdomsgarantien for at hjælpe unge med hurtigt at komme i gang med beskæftigelse eller uddannelse. ‣Iværksættelse af en lang række initiativer under den nye dagsorden for færdigheder, som har til formål at udstyre flere mennesker med bedre færdigheder. ‣Forskellige initiativer til fremme af adgang til inkluderende uddannelse af høj kvalitet, uddannelse og livslang læring som et skridt på vejen mod et europæisk uddannelsesområde. ‣Hvad angår uddannelse sigter Kommissionen mod mere ambitiøse mål for dem, der klarer sig dårligt, og elever, der forlader skolen tidligt, og den overvejer nye mål for digitale kompetencer og iværksætteri.

Af de 22 forslag til retsakter, der siden november 2014 er fremsat på beskæftigelsesområdet og det sociale område, er 10 forslag blevet vedtaget, og 12 mangler stadig at blive vedtaget af Rådet og/eller Europa-Parlamentet. Som det fremgår af den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vil der i de kommende måneder blive lagt vægt på at drage konklusioner om verserende lovgivningsmæssige initiativer og fokusere på resultater og gennemførelse af de nye initiativer i praksis. Derudover har Kommissionen integreret de sociale prioriteter over hele linjen ved fuldt ud at anerkende den sociale dimension i alt, hvad den foretager sig. Dette omfatter: ‣Det europæiske semester for politisk samordning, hvor Kommissionen i højere grad fokuserer på sociale prioriteter og ligestiller dem med økonomiske mål som kernen i den årlige cyklus med økonomisk styring, hvor dette års cyklus for første gang også afspejler prioriteterne i den europæiske søjle for sociale rettigheder, ‣Under samhørighedspolitikken har de sociale prioriteter bred opbakning fra de europæiske struktur- og investeringsfonde på områder som adgang til arbejdsmarkedet, social inklusion og uddannelse. Andre finansieringsprogrammer og -instrumenter som Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen og Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede yder støtte til mennesker, som rammes af omstruktureringer af virksomheder, eller som er i risiko for at lide alvorlige materielle afsavn. ‣Investeringsplanen for Europa ("Juncker-planen"): Social infrastruktur og socialt udstyr samt strategiske investeringer i sociale virksomheder kan støttes finansielt af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer.

‣Under energiunionen sættes der med pakken om "Ren energi til alle europæere", som Kommissionen har foreslået, stærkt fokus på forbrugeren og indsatsen skærpes for at sikre, at overgangen til ren energi er socialt retfærdig, og at ingen bliver ladt i stikken. Derudover er pakken forbundet med en ny tilgang til at beskytte de sårbare forbrugere, hvilket også omfatter hjælp til medlemsstaterne med at reducere energiomkostningerne for forbrugerne ved at støtte investeringer i energieffektivitet. Dette har også været medvirkende til oprettelsen af et europæisk observatorium for energifattigdom ‣Under det digitale indre marked fremlagde Kommissionen konnektivitetsmål for 2025 for at hjælpe med til at gøre bredbåndsnet med meget høj kapacitet tilgængelig for samfundet som helhed, især i områder, der halter bagefter, såsom landdistrikter og fjerntliggende områder, sammen med et stærkt fokus på udvikling af digitale færdigheder. Den sigter også mod at fremme gratis wi-fi-forbindelse til borgere og besøgende i det offentlige rum gennem sit WIFI4EU-initiativ.

Desuden indeholder den foreslåede europæiske kodeks for elektronisk kommunikation bestemmelser til at sikre muligheder for at benytte elektroniske kommunikationstjenester (herunder bredbånd) som en del af en forsyningspligtydelse. ‣På området for transportpolitik omfatter mobilitetspakken "Et mobilt Europa" en lang række initiativer, der bl.a. sikrer ordentlige arbejdsvilkår. Derudover er EU i øjeblikket i færd med at revidere lovgivningen om passagerrettigheder for at sikre, at mennesker med reduceret mobilitet får samme adgang til transportydelser som alle andre passagerer. ‣Kommissionen foreslog at revidere direktivet om drikkevand, som vil forbedre adgangen for alle mennesker, særligt sårbare og marginaliserede grupper. ‣Under dagsordenen for beskatning har Kommissionen fremlagt en række initiativer med sigte på at genoprette retfærdigheden i EU's skattesystem ved at sikre, at alle virksomheder betaler deres del af skatten der, hvor de skaber deres fortjeneste. ‣EU fremmer via sin handelspolitik grundlæggende arbejdsstandarder, som er vedtaget på internationalt niveau: foreningsfrihed, retten til kollektive forhandlinger, ikkediskrimination, bekæmpelse af børnearbejde og tvangsarbejde, arbejdstilsyn, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og anstændige arbejdsvilkår. Sociale aspekter er sammen med økonomiske virkninger, menneskerettigheder og miljøvirkninger også centrale aspekter i de bæredygtighedsvurderinger, der gennemføres for alle handelsaftaler. ‣Det nye europæiske solidaritetskorps giver unge, særligt mindre gunstigt stillede unge, mulighed for at deltage i solidaritetsaktiviteter og være med til at imødekomme samfundsmæssige behov i Europa, hvilket også gør det muligt for dem at udvikle deres egne kompetencer og færdigheder. ‣I forbindelse med stabilitetsstøtteprogrammer er denne praksis blevet etableret siden tilfældet i Grækenland i 2015 for at sikre, at disse ledsages af en social konsekvensanalyse. Desuden er konvergens mod bedre samfundsøkonomiske resultater, social modstandskraft og retfærdighed, som fremmet af den europæiske søjle for sociale rettigheder, en vigtig del af bestræbelserne på at styrke og gennemføre Den Økonomiske og Monetære Union, som det fremgik af de fem formænds rapport fra juni 2015 og senere kommissionsforslag. Nedenstående figur 1 giver et overblik over de forskellige måder, hvorpå Kommissionen har forsøgt at integrere de sociale prioriteter i alt, hvad den gør: Figur 1. Centrale initiativer under den nuværende Kommission på det beskæftigelsesmæssige og sociale område I denne sammenhæng har oprettelsen af søjlen været en vigtig drivkraft i opdateringen og suppleringen af EU's lovgivning, hvor det er nødvendigt. Ud over, hvad der er gjort hidtil, fremlægger Kommissionen endnu et sæt initiativer sammen med den aktuelle meddelelse, som resumeret i boks 1.



Boks 1: Den nye "pakke om social retfærdighed", som blev præsenteret den 13. marts 2018 Denne meddelelse ledsages af en ny pakke om social retfærdighed, som blev vedtaget af Kommissionen den 13. marts 2018. Først foreslår Kommissionen, at der oprettes en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed, som supplerer tidligere initiativer for at forbedre reglerne for udstationering af arbejdstagere og koordineringen af sociale sikringsordninger. Den frie bevægelighed er en af det indre markeds mest værdsatte friheder, som gavner enkeltpersoner, økonomier og samfund generelt. I dag findes der en omfattende EU-lovgivning for at sikre retfærdig mobilitet, men det, som betyder noget, er, at disse regler anvendes effektivt i praksis. I denne forbindelse vil autoritetens rolle og merværdi være at: a) lette adgangen for enkeltpersoner og arbejdsgivere til oplysninger om deres rettigheder og pligter samt til relevante tjenester b) fremme samarbejdet medlemsstaterne imellem om håndhævelse på tværs af grænserne af relevant EU-ret, herunder fælles inspektioner c) at mægle og bidrage til at finde en løsning i tilfælde af tvister på tværs af grænserne nationale myndigheder imellem eller arbejdsmarkedsforstyrrelser.

Kommissionen opretter som en del af forberedelsen til og oprettelsen af myndigheden også en rådgivende gruppe, som bringer interessenterne sammen. Dernæst foreslår Kommissionen en Rådets henstilling om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige, som bygger på en høring af EU's arbejdsmarkedsparter og sigter mod at tilskynde medlemsstaterne til at sikre, at alle, som arbejder, kan bidrage og har tilstrækkelig adgang til social beskyttelse, såsom arbejdsløshedsdagpenge eller sygedagpenge. I dag arbejder cirka 60 % af arbejdstagerne på tidsubegrænsede fuldtidskontrakter. Et stadigt stigende antal mennesker arbejder imidlertid på andre former for kontrakter, herunder deltids- eller tidsbegrænsede kontrakter, eller er selvstændige. Denne tendens kan give anledning til uligheder og sociale risici, hvis disse arbejdstagere ikke har tilstrækkelig adgang til social beskyttelse. Kommissionen undersøgte muligheden for at foreslå et direktiv til at håndtere dette spørgsmål, men i betragtning af de forskelligartede situationer og den retlige rammes begrænsninger, når det drejer sig om at handle på EU-niveau, er den af den opfattelse, at en rådshenstilling er en passende måde at styre fremskridtene på nationalt niveau og sikre lige vilkår og støtte opadgående konvergens. Endelig arbejder Kommissionen på at udarbejde et europæisk socialsikringsnummer, som er tænkt som en digital identifikator til at gøre eksisterende systemer interoperable. Millioner af turister og mennesker, som rejser, bor og arbejder i et andet EU-land, vil nemt kunne bevise, at de er dækket i deres hjemland, og få hurtigere og lettere adgang til de ydelser, de har ret til, vel vidende, at deres personlige oplysninger er fuldt beskyttet. Dette vil lette overførslen af rettigheder over grænserne, gøre det muligt i realtid at kortlægge og verificere dækningen og samtidig reducere den risiko for fejl og svig, der opstår på baggrund af anvendelsen af papirbaserede dokumenter. Det vil forenkle administrationernes arbejde på alle niveauer. Dette initiativ er en del af Kommissionens arbejdsprogram for 2018: I overensstemmelse med principperne om bedre regulering samarbejder Kommissionen med medlemsstaterne og interessenterne og fremlægger et initiativ senere i år. For den videre gennemførelse af søjlen på EU-niveau vil Kommissionen fortsat til fulde gøre brug af alle eksisterende værktøjer, som den har til rådighed. Anvendelsen af disse værktøjer vil variere alt efter politikområdet og principperne i søjlen og vil afspejle arten og omfanget af kompetencer på EU-niveau. De omfatter ud over overvågning af fremskridtene under det europæiske semester også opdatering og supplering af eksisterende lovgivning, som nævnt ovenfor, forbedring af håndhævelse af EU-lovens rettigheder i medlemsstaterne og støtte af den sociale dialog i EU. Dette gælder også for relevant finansiel støtte fra EU's fonde, navnlig de europæiske struktur- og investeringsfonde, Erasmus+ og andre relevante programmer. I sin nylige meddelelse om "En ny, moderniseret flerårig finansiel ramme for en Europæisk Union, der effektivt lever op til de valgte prioriteter for perioden efter 2020 " opfordrer Kommissionen til, at EU-budgettet indfrier de løfter, som Unionens ledere gav på det sociale topmøde i Göteborg, og yderligere udvikler Unionens sociale dimension, herunder gennem den fulde gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder. Kommissionen understregede, at der vil være brug for tilstrækkelige ressourcer til forbedring af beskæftigelsesmulighederne og til at tage hånd om færdighedsudfordringerne, herunder udfordringerne i forhold til digitalisering. Detaljerede forslag om Unionens næste finansielle ramme for perioden fra 2021 følger i foråret 2018. 4. Gennemførelse af søjlen på nationalt niveau De fleste af de beføjelser og værktøjer, der er nødvendige for at opnå resultater med den europæiske søjle for sociale rettigheder ligger i hænderne på de lokale, regionale og nationale myndigheder, arbejdsmarkedsparterne og civilsamfundene. Mens EU spiller en afgørende rolle i støtten til medlemsstaterne, ligger ansvaret for gennemførelsen af søjlen — i vid udstrækning — på forskellige regerings- og forvaltningsniveauer i medlemsstaterne. Desuden spiller arbejdsmarkedsparterne på alle niveauer en afgørende rolle med hensyn til at gennemføre søjlen i overensstemmelse med deres uafhængighed til at forhandle og indgå aftaler. Respekten for de forskelligartede nationale arbejdsmarkedssystemer samt arbejdsmarkedsparternes uafhængighed anerkendes udtrykkeligt i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). I årenes løb har Kommissionen opfordret medlemsstaterne til at lade arbejdsmarkedsparterne spille en større rolle inden for beskæftigelsesområdet og det sociale område, da deres engagement er af afgørende betydning for ejerskabet til reformer. Ikkestatslige organisationer (NGO'er) spiller ligeledes, især når de leverer sociale tjenester, en afgørende rolle i forbindelse med mobilisering og opnåelse af resultater med søjlen. Ved at udtrykke væsentlige principper og rettigheder fungerer den europæiske søjle for sociale rettigheder som en vejledning mod effektive resultater inden for det beskæftigelsesmæssige og sociale område. Der er ingen universalløsninger og søjlen viser diversiteten af nationale situationer. Selv om medlemsstaterne ofte står over for fælles udfordringer og har de samme problemer, er der stor forskel på de løsninger, de har brug for. Dette skyldes store forskelle i deres nationale systemer, traditioner, udgangspunkter og socioøkonomiske forhold. Den nuværende økonomiske situation giver mulighed for at fremme inklusiv vækst, modernisere en stærk social markedsøkonomi i EU og investere i mennesker i overensstemmelse med den europæiske søjle for sociale rettigheder. EU's økonomi er fortsat i solid vækst. Der er blevet skabt mere end 9 millioner nye job siden starten af efteråret 2014, da den nuværende Kommission startede sin embedsperiode. Arbejdsløsheden falder støt og er på det laveste niveau siden 2008. Antallet af beskæftigede er på 236,3 millioner i EU, det højeste der nogensinde er blevet registreret. Der er dog stadig 18 millioner arbejdsløse i EU, i en række medlemsstater er husstandsindkomsterne stadig under niveauet i 2008, og der er stadig mange sociale udfordringer, særlig i forbindelse med tempoet for og omfanget af den igangværende udvikling – fra digitalisering til aldring. Der er stadig meget store forskelle på situationerne blandt og i medlemsstaterne. Prioriteterne vil nødvendigvis variere, og det europæiske semester er en mulighed for medlemsstaterne for at gøre fremskridt med og rapportere om resultaterne med søjlen. Landerapporterne, der for nylig blev offentliggjort i forbindelse med det europæiske semester 2018 skitserer arten og omfanget af udfordringerne på nationalt niveau mod bedre arbejds- og levevilkår, mere retfærdige og mere velfungerede arbejdsmarkeder, forbedrede uddannelsessystemer til at give borgerne passende og relevante færdigheder samt sociale velfærdssystemer, som både er bæredygtige og tilstrækkelige. De nationale reformprogrammer, som forventes fra medlemsstaterne i april, vil opstille fornyede prioriteter og fremme konkrete tiltag på nationalt niveau. Disse programmer vil danne grundlag for de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen vil foreslå senere i foråret 2018. Sideløbende hermed vil Kommissionen fortsat samarbejde med medlemsstaterne for at sikre, at tilgængelige EU-midler anvendes hensigtsmæssigt til støtte for strukturreformer eller til investering i mennesker i overensstemmelse med prioriteterne i landerapporterne og de landespecifikke henstillinger. 5. Overvågning af gennemførelsen af direktivet Det europæiske semester for politisk samordning er et passende værktøj til overvågning af fremskridt på centrale områder, der er dækket af den europæiske søjle for sociale rettigheder.

Det europæiske semester er baseret på grundige analyser, som er tilpasset situationen i det enkelte land: Det anerkender mangfoldigheden af udfordringerne og behovet for at prioritere på baggrund af forskellige udgangspunkter og tilgængelige midler på tværs af landene. Det europæiske semester er også måden at strukturere den kollektive indsats på over tid: Det bygger på indgående dialog og detaljeret rapportering i løbet af året, som er gennemsigtig og åben for alle aktører, og det anvendes især til at strukturere peer reviews og benchmarking blandt medlemsstaterne. Ved at bygge på de fremskridt, der er opnået i de seneste år for at styrke den sociale dimension inden for det europæiske semester, er Kommissionen begyndt at finjustere eksisterende værktøjer og arbejdsmetoder for at afspejle den europæiske søjle for sociale rettigheder, siden den blev proklameret. Dette kræver ikke grundlæggende ændringer eller oprettelse af nye instrumenter eller yderligere administrative byrder for medlemsstaterne. Det vil også være nødvendigt at foretage en mere tematisk opfølgning for at dække dybden af de forskellige principper af søjlen og revidere effektiv opfølgning og udbredelse på stedet. Regelmæssige EU-publikationer – såsom den årlige fælles rapport om beskæftigelsen og årsrapporten om beskæftigelse og social udvikling – anvendes til grundigt at undersøge specifikke spørgsmål. EU-agenturer, der er aktive på området, vil også få til opgave at foretage grundig rapportering for de principper, der i højere grad falder inden for deres ansvarsområder. Arbejdsmarkedsparterne på EU-niveau og civilsamfundsorganisationerne kan derimod beslutte i højere grad at fokusere på visse principper af særlig interesse for dem. Tre nye elementer vil blive tilføjet som en del af det europæiske semester for at hjælpe med at overvåge gennemførelsen af den europæiske søjle af sociale rettigheder: ‣Integrering af prioriteterne i søjlen i det europæiske semester ved udvælgelse af emner til detaljeret årlig rapportering: Der vil blive taget højde for de principper og rettigheder, der er nedfældet i søjlen, igennem hele det europæiske semester ved overvågning, sammenligning og vurdering af de opnåede fremskridt. Samtidig vil visse emner vedrørende søjlen blive fremhævet for en detaljeret vurdering hvert år. Dette gælder især for den årlige vækstundersøgelse (udarbejdet i november), der fastsætter økonomiske og sociale prioriteter på EU-niveau, og landerapporterne (udarbejdet i februar/marts), som danner grundlag for yderligere landespecifikke retningslinjer. Valget af emner foretages efter høring af alle aktører, navnlig de relevante udvalg der repræsenterer medlemsstaterne. ‣Teknisk bistand, fremme af benchmarking og udveksling af god praksis: Det europæiske semester tilbyder et forum for dialog med interessenter, hvor de kan udveksle og styrke gensidig læring blandt medlemsstaterne

med henblik på at støtte opadgående konvergens mod dem, der klarer sig bedst. Organer, der beskæftiger sig med beskæftigelse og socialpolitik under det europæiske semester, såsom beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Social Beskyttelse, arbejder allerede på benchmarking af politisk konvergens. I sin meddelelse om "Yderligere skridt hen imod fuldførelsen af Europas Økonomiske og Monetære Union: en køreplan" foreslog Kommissionen endvidere, at igangværende arbejde i Rådet og i Eurogruppen om benchmarking af politikker bør styrkes. Ud over den økonomiske støtte, der gives gennem de europæiske struktur- og investeringsfonde, har Kommissionens Strukturreformtjeneste intensiveret sit tilbud om skræddersyet støtte til institutionelle, administrative og politiske reformer.