[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 15.10.2008

KOM(2008) 629 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET

om opfølgning af dechargeafgørelserne for 2006 (resumé), jf. Europa-Parlamentets beslutninger, udarbejdet i henhold til artikel 276, stk. 3, i EF-traktaten og artikel 180b i Euratom-traktaten, artikel 147 i finansforordningen, artikel 119, stk. 5, i finansforordningen for EUF og tilsvarende bestemmelser i den tidligere ad hoc-finansforordning for EUF{SEC(2008)2579}

INDHOLDSFORTEGNELSE

INDLEDNING 3

I – KOMMISSIONENS SVAR PÅ DE HENSTILLINGER, SOM EUROPA-PARLAMENTET FREMSATTE I BESLUTNINGEN OM DECHARGE FOR DET ALMINDELIGE BUDGET 4

a) Horisontale spørgsmål 4

b) Sektorrelaterede spørgsmål 7

c) Revisionsrettens særberetninger 11

II – EUROPA-PARLAMENTETS DECHARGE FOR EUF 11

III – Henstillinger i beslutningerne om enkeltorganer og De Europæiske FællesskabersDomstol 11

INDLEDNING

På grund af begrænset oversættelseskapacitet og tidspres offentliggøres Kommissionens beretning om opfølgningen af Europa-Parlamentets decharge for regnskabsåret 2006[1] i form af dette resumé på alle EU’s officielle sprog. Kommissionens fuldstændige svar på hver enkelt af Parlamentets specifikke henstillinger findes i et arbejdsdokument fra Kommissionen[2], som offentliggøres på engelsk, fransk og tysk. Begge opfølgningsdokumenter vedrører Europa-Parlamentets beslutninger vedtaget den 22. april 2008.

I alle kapitler[3] i dette resumé er der henvisninger til de relevante henstillinger i den fuldstændige udgave af Kommissionens arbejdsdokument, som nævnes ovenfor. Disse henvisninger vil gøre det nemmere for læserne at finde alle de henstillinger (og de foranstaltninger, som Kommissionen har planlagt eller allerede har iværksat), der vedrører et givent kapitel eller har særlig interesse for dem.

I afgørelserne om decharge for det almindelige budget, EUF og organerne har Kommissionen registreret i alt 208 henstillinger fra Europa-Parlamentet til Kommissionen. Kommissionen mener, at de nødvendige foranstaltninger allerede er truffet for 100 henstillingers vedkommende, selv om det i nogle tilfælde vil være nødvendigt at se nærmere på de opnåede resultater. Hvad angår 99 andre henstillinger, vil Kommissionen træffe de foranstaltninger, Parlamentet har anbefalet. De resterende 9 henstillinger kan Kommissionen ikke godkende, og den vil derfor ikke træffe de ønskede foranstaltninger[4].

I – KOMMISSIONENS SVAR PÅ DE HENSTILLINGER, SOM EUROPA-PARLAMENTET FREMSATTE I BESLUTNINGEN OM DECHARGE FOR DET ALMINDELIGE BUDGET

I det følgende sammenfattes Kommissionens svar på de særlige henstillinger, som Parlamentet fremsatte i beslutningerne om decharge for 2006. Spørgsmål vedrørende nationale forvaltningserklæringer, strukturfonde og eksterne foranstaltninger, som Europa-Parlamentet har fremsat i sine hovedkonklusioner, behandles nedenfor under de respektive punkter.

a) Horisontale spørgsmål

Revisionserklæring (Kommissionens arbejdsdokument, punkt 14-17)

Kommissionen har løbende forbedret sin regnskabspraksis, f.eks. ved hjælp af regnskabskvalitetsprojektet, navnlig med henblik på cut-off-proceduren. Den 30. april 2008 fremlagde Kommissionen den rapport om forfinansiering pr. 31. december 2007, som Budgetkontroludvalget havde anmodet om.

Der er dog brug for en yderligere indsats for at afhjælpe en række svagheder i tilsyns- og kontrolsystemerne, bl.a. de svagheder, som de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede har nævnt i deres forbehold, og de punkter i budgettet, som Revisionsretten ikke fandt tilfredsstillende. Kommissionen vil gøre en særlig indsats for at fjerne årsagerne til de forbehold, der blev fremsat i de årlige aktivitetsrapporter for 2007, og føre nøje tilsyn med, at der sker fremskridt.

Budgetforvaltning (Kommissionens arbejdsdokument, punkt 18-19)

Kommissionen arbejder på at sikre en effektiv afvikling af strukturfondsprogrammerne for 2000-2006, bl.a. gennem revision af afviklingsorganerne, information om retningslinjerne for afvikling fra 2006 og afslutning af interne procedurer. Efter afslutningen vil Kommissionen ved hjælp af revision kontrollere omfanget af uløste problemer og om nødvendigt foretage yderligere finansielle korrektioner.

Strukturfondsudbetalingerne til EU10-landene er i 2007 kommet op på samme niveau som for EU15-landene på samme punkt i programforløbet. Udbetalingerne fra Samhørighedsfonden lå i 2007 stadig noget under det forventede niveau i visse medlemsstater, og ved udgangen af 2007 svarede de uindfriede forpligtelser samlet til ca. tre års betalinger. Udgifter til projekter under Samhørighedsfonden kan imidlertid afholdes indtil udgangen af 2010.

Nationale forvaltningserklæringer og punkt 44 i den interinstitutionelle aftale (Kommissionens arbejdsdokument punkt 1-3 og 20-22)

I overensstemmelse med punkt 8 i handlingsplanen for en integreret kontrolstruktur støtter Kommissionen de medlemsstater, der på frivillig basis beslutter at udarbejde en national erklæring på grundlag af finansielle rapporter fra revisionssystemet og besvarelser af henvendelser om oplysninger fra de nationale myndigheder, selv om der ikke er nogen retlig forpligtelse til at gøre dette.

De tre institutioner er ifølge den interinstitutionelle aftale (punkt 44) enige om, at medlemsstaterne skal forpligtes til hvert år at fremlægge en oversigt over de foreliggende revisioner og erklæringer. Denne bestemmelse blev medtaget i revisionen af finansforordningen, og oversigterne skulle fremlægges den første gang i februar 2008. Kommissionen er opmærksom på, at der skal ske en nøje overholdelse af bestemmelserne om "årlige oversigter". Generelt er resultatet af det første sæt årsoversigter positivt, og Kommissionen betragter det som en succes, der kan arbejdes videre med. Når en central myndighed formelt fremlægger en oversigt, øger det medlemsstaternes ansvar for at redegøre for midlernes anvendelse. Kommissionens ansvarlige tjenestegrene vil være medlemsstaterne behjælpelig med feedback og vejledning med henblik på at forbedre kvaliteten af de næste oversigter og udvide deres anvendelsesmuligheder i forbindelse med den interne kontrol af fællesskabsprogrammerne.

Forvaltningspraksis (Kommissionens arbejdsdokument, punkt 23-29)

Kommissionens forvaltningsmodel[5] overholder bestemmelserne i traktatens artikel 211-219 og 274 og finansforordningen, som medlemsstaterne enstemmigt har vedtaget i Rådet efter høring af Europa-Parlamentet (EF-traktatens artikel 279) og samråd i henhold til den fælles erklæring fra 1975 om akter med stor finansiel betydning. Generaldirektørerne og cheferne for Kommissionens tjenester har det forvaltningsmæssige ansvar for de midler, som budgetmyndigheden har afsat. De udarbejder hver især ved årets slutning en rapport og afgiver en erklæring om, at der er sikkerhed for midlernes anvendelse, eventuelt med forbehold (årlig aktivitetsrapport og erklæring).

Kommissionen har som kollegium "ansvaret for budgettets gennemførelse som fastsat i traktaten" (artikel 274), når den vedtager den sammenfattende rapport om sine forvaltningsresultater, hvorunder der også tages hensyn til den almindelige beretning om Fællesskabets virksomhed (artikel 212). Den varetager sit politiske ansvar ved at gennemgå tjenesternes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer og ved at tage stilling til store horisontale spørgsmål, herunder foranstaltninger, som det vil være passende at gennemføre på områder, der kræver en indsats på kommissionsniveau.

Krav om yderligere formelle erklæringer fra generalsekretæren eller generaldirektøren for budget vil ifølge Kommissionen gøre ansvarsfordelingen mindre klar, da der vil blive usikkerhed om generaldirektørernes ansvar og eventuelt føre til overlapning mellem de centrale tjenester og de operationelle tjenester.

I det katalog over IAS's ansvarsområde, som Kommissionen vedtog den 24. januar 2008, fastsættes det, at IAS senest i 2009 skal udarbejde en generel udtalelse om kontrolsituationen i Kommissionen.

Kommissionen har indsigt i anvendelsen af de midler, som forvaltes i fællesskab med medlemsstaterne. Forvaltningen er klar, for så vidt angår ansvarsfordelingen: medlemsstaterne har det primære ansvar for, at det sikres, at midlerne anvendes i overensstemmelse med de gældende regler, herunder at der indføres effektive kontrolmekanismer. Kommissionen skal føre tilsyn med hele systemet og kontrollere, at medlemsstaterne udfører de opgaver korrekt, som de har fået overdraget. Konstaterer Kommissionen, at dette ikke er tilfældet, skal den anvende de foreliggende mekanismer til at suspendere betalingerne og foretage finansielle korrektioner. Kommissionen foretager den nødvendige kontrol og træffer egnede foranstaltninger med henblik på fuldt ud at varetage sit ansvar for forvaltningen af EU-midlerne. Der er imidlertid grundlag for forbedring, både for Kommissionen og medlemsstaterne. I februar 2008 vedtog Kommissionen en handlingsplan med det formål yderligere at styrke sin kontrolfunktion i forbindelse med den delte forvaltning af strukturforanstaltninger (KOM(2008) 97), se nedenfor under strukturforanstaltninger.

Kommissionens interne kontrolsystem (Kommissionens arbejdsdokument, punkt 30-33)

I februar 2008 fremlagde Kommissionen en statusrapport over sin handlingsplan om en integreret struktur for intern kontrol (KOM(2008) 110), hvori det blev konkluderet, at de fleste huller var blevet udfyldt. Der vil blive arbejdet videre i 2008, og i begyndelsen af 2009 vil den første rapport om virkningen heraf blive fremlagt.

Kommissionen er næsten færdig med undersøgelsen af kontroludgifterne inden for landbrug, EFRU og centraliseret direkte forvaltning. Resultaterne heraf skal danne grundlag for en meddelelse fra Kommissionen i efteråret 2008 med sigte på institutionernes drøftelse af, hvilke risici der kan tolereres.

Sammenfattende rapport (Kommissionens arbejdsdokument, punkt 34-36)

Den sammenfattende rapport omfatter alle områder, hvor der var taget forbehold med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af Kommissionens udgifter. Kommissionen har givet sine tjenestegrene ordre til nøje at se på årsagerne til forbehold i de årlige aktivitetsrapporter for 2007, og de berørte generaldirektorater forpligter sig til at gribe ind over for disse svagheder ved hjælp af klart definerede handlingsplaner. I de tilfælde, hvor Den Europæiske Revisionsret og generaldirektøren har forskellige opfattelser, skal generaldirektøren redegøre herfor i det følgende års aktivitetsrapport.

Ifølge IAS-revisionen af de årlige aktivitetsrapporter er det i den gældende vejledning for udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter for 2007 fastsat, at forsinkelser i gennemførelsen af handlingsplanerne skulle oplyses, og at vigtige aspekter, som påpegedes af den interne revisionsafdeling, skulle betragtes som væsentlige kriterier ved vurderingen af forbehold.

Politisk og forvaltningsmæssigt ansvar i Kommissionen (Kommissionens arbejdsdokument, punkt 37-42)

Kommissionen konstaterer, at der generelt er sket forbedringer i fremlæggelsen af de årlige aktivitetsrapporter. I 2007 blev der indført interne kontrolmodeller, som gjorde det lettere at sammenligne de forskellige tjenesters årlige aktivitetsrapporter. Den gældende vejledning for udarbejdelse af de årlige aktivitetsrapporter indeholder desuden reglerne og kriterierne for, hvornår der kan udstedes forbehold, og det fastsættes, at Kommissionen skal svare, hvordan den har fulgt op på Den Europæiske Revisionsrets væsentlige henstillinger.

Med henblik på arbejdet med de årlige aktivitetsrapporter for 2008 vil Kommissionen uddybe vejledningen om, hvordan man skal forholde sig til vedvarende risici, og hvordan forbindelsen er mellem fejlrater, væsentlighed og forbehold.

Kommissionen har med tilfredshed konstateret, at Europa-Parlamentet har reageret positivt på dens forslag om at følge en ensartet metode til registrering af lobbyister. Der er desuden blevet gjort en indsats for at forbedre oplysningerne om, hvem der modtager EU-midler, og hvem der er medlem af ekspertgrupper.

Det er Kommissionens opfattelse, at der i den nuværende adfærdskodeks for Kommissionens medlemmer allerede er nogle omfattende og dækkende regler om ansvar og etik. Medarbejdere hos Kommissionens medlemmer ansættes efter vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte.

Hvad etik angår, er det i en uafhængig undersøgelse[6] blevet konstateret, at forholdene i Europa-Kommissionen er fornuftige, og at de nødvendige bestemmelser og procedurer er på plads.

b) Sektorrelaterede spørgsmål

Indtægt (Kommissionens arbejdsdokument, punkt 43)

Forbehold vedrørende punkter i medlemsstaternes årlige momsopgørelser behandles i Kommissionens kontrolrapporter. Kommissionen vil i samarbejde med medlemsstaterne fortsat bestræbe sig på at sikre, at forbeholdene fjernes inden for en fornuftig frist. Kommissionen vil om nødvendigt aflægge besøg i de pågældende forvaltninger med det formål - sammen med de berørte medlemsstater - at få fastlagt en strategi for, hvordan længerevarende forbehold kan fjernes. Hvis der ikke sker nogen fremskridt i bestræbelserne på at få forbehold fjernet, vil Kommissionen overveje, om det vil være en fordel at indlede en overtrædelsesprocedure.

Den fælles landbrugspolitik (Kommissionens arbejdsdokument, punkt 44-54)

I lighed med Europa-Parlamentet har Kommissionen med tilfredshed konstateret, at forvaltningen af landbrugsudgifterne ifølge Revisionsretten generelt er blevet bedre. Kommissionen fortsætter med gennem revisioner at overvåge, at IFKS anvendes korrekt og i fuldt omfang. I tilfælde af mangler tager Kommissionen finansielle korrektioner i anvendelse. I 2008 er det planlagt at aflægge seks kontrolbesøg vedrørende IFKS i de nye medlemsstater. Anvendelsen af IFKS i Grækenland har bevirket, at GD AGRI har taget forbehold i sin årlige aktivitetsrapport, og at de græske myndigheder har vedtaget en handlingsplan. Kommissionen følger nøje situationen.

Med hensyn til reglerne for tildeling af støtte til miljøvenlige landbrugsforanstaltninger i forbindelse med udviklingen af landdistrikter har medlemsstaterne nu pligt til at sikre, at foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, inkl. miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, kan efterprøves og kontrolleres, og at medlemsstaternes kontrolordninger giver rimelig sikkerhed for, at støttekriterierne og andre forpligtelser overholdes. Spørgsmålet er desuden blevet behandlet i forbindelse med planlægningen af udviklingen i landdistrikter i perioden 2007-2013.

Kommissionen har som led i sundhedstjekket af den fælles landbrugspolitik fremsat lovforslag med det formål at undgå, at der bevilges indtægtsstøtte til selskaber og firmaer, hvis virksomhed ikke eller kun i begrænset omfang ligger inden for landbrugsområdet. Medlemsstaterne kan således med henvisning hertil, hvis de altså vedtages, undlade at tildele dem nogen direkte støtte.

Strukturforanstaltninger, beskæftigelse og sociale anliggender (Kommissionens arbejdsdokument, punkt 4-11 og 55-79)

I februar 2008 vedtog Kommissionen en handlingsplan med det formål yderligere at styrke sin kontrolfunktion i forbindelse med den delte forvaltning af strukturforanstaltninger (KOM(2008) 97). Kommissionen forelægger hvert kvartal Europa-Parlamentet en rapport om handlingsplanens gennemførelse, inkl. oplysninger om de korrektioner og tilbagesøgninger, som besluttes af Kommissionen. De to første kvartalsrapporter blev forelagt Budgetkontroludvalget af Vladimir Špidla og Danuta Hübner den 2. juni 2008 og 15. juli 2008. Kommissionen fremlægger en foreløbig statusrapport om handlingsplanen i oktober 2008 og en endelig rapport i januar 2009.

Opfølgningen af de fejl, som Revisionsretten har påpeget, er blevet indarbejdet i handlingsplanen. I overensstemmelse med retningslinjerne for finansiel korrektion af uregelmæssigheder i forbindelse med offentlige indkøb vil Kommissionen korrigere 100 % for alvorlige brud på reglerne om offentlige indkøb, f.eks. manglende offentliggørelse af kontrakter, som der er pligt til at give i EU-licitation, og i de tilfælde, hvor det er berettiget, vil korrektionerne finde sted efter standardsats eller som ekstrapolerede korrektioner. Kommissionen har taget skridt til at afkorte proceduren, der ender med, at betalingerne suspenderes, og at der anvendes finansielle korrektioner. Den har desuden forklaret den terminologi, der anvendes i forbindelse med finansielle korrektioner, og standardiseret rapporteringen i overensstemmelse hermed.

Ifølge lovgivningen for de to programmeringsperioder 2000-2006 og 2007-2013 kan medlemsstaterne på visse betingelser genanvende de EU-midler, der således frigøres fra projekter, til andre støtteberettigede udgifter. Nettobesparelser i EU-finansieringen af et program eller et samhørighedsfondsprojekt fremkommer kun, når korrektionen skyldes en kommissionsbeslutning, eller når der ikke er andre udgifter, der kan dækkes i stedet for, f.eks. ved afslutningen eller efter en delvis afslutning af 2007-2013-programmer. Det er Kommissionens opfattelse, at selv om finansielle korrektioner ikke medfører nettobesparelser i EU's finansiering, så kan de godt anvendes til at øge kontrollen, eftersom de har indflydelse på det nationale budget.

Kommissionen har orienteret Parlamentet om, hvad fremlæggelsen af de årlige oversigter den 22. februar 2008 foreløbig har ført til, og den 25. marts fremlagde den en detaljeret analyse, som også findes i de årlige aktivitetsrapporter fra generaldirektoraterne for henholdsvis regionalpolitik og beskæftigelse. Herudover gav Kommissionen Parlamentet de seneste oplysninger den 21. april, og på et møde i Budgetkontroludvalget den 15. juli orienterede den Parlamentet om de overtrædelsesprocedurer, der er blevet indledt mod Tyskland.

Ifølge Kommissionen er det afgørende, at det er en central myndighed, der formelt fremlægger årsoversigterne, som er med til at øge medlemsstaternes ansvarlighed for anvendelsen af EU-midlerne. Kommissionen har til hensigt at fremlægge en revideret vejledning for medlemsstaterne med en henstilling om, at kvaliteten af deres årsoversigter for 2008 skal forbedres.

Interne politikker, herunder forskning (Kommissionens arbejdsdokument, punkt 80-100)

Den største risiko med hensyn til forskningsudgifternes lovlighed og formelle rigtighed er, at støttemodtagerne sætter udgifterne for højt i deres opgørelser, og at det ikke senere opdages og korrigeres af Kommissionen. Mange af de fejl, der har betydning for lovligheden og den formelle rigtighed, kan kun konstateres (og dermed korrigeres) ved stedlig kontrol. Det er grunden til, at Kommissionen i sin kontrolstrategi nu fokuserer på at opspore og korrigere fejl, efter at betalingerne har fundet sted. I generaldirektoraterne for forskning er FP6-strategien blevet gennemført, hvilket er ensbetydende med flere revisioner, en ny prøveudtagningsstrategi og korrektion af systemfejl, hvis de er blevet gentaget af den samme støttemodtager i andre ikke-reviderede kontrakter. Revisionsstrategien gennemføres over en periode på fire år. Eftersom GD Forsknings kontrolstrategi er flerårig, kan effektiviteten først endeligt måles og vurderes, når rammeprogrammet er i den afsluttende fase.

På undervisnings- og kulturområdet gennemfører Kommissionen en ændret supervisionsstrategi baseret på en "integreret kontrolramme". Den indebærer, at de nationale myndigheder skal afgive forudgående revisionserklæringer for perioden 2007-2013 og efterfølgende revisionserklæringer vedrørende brugen af midler i det forløbne år. I vurderingen af de forudgående revisionserklæringer for 2007-2013, som afgives af de nationale myndigheder, indgår nu en opfølgning af systemernes revisionshenstillinger, som der løbende føres tilsyn med. Herudover er bestemmelserne for de nye uddannelses- og kulturprogrammer for perioden 2007-2013 blevet forenklet, og der anvendes i vid udstrækning finansieringsordninger med faste beløb.

Kommissionen træffer løbende forskellige foranstaltninger for at efterleve Europa-Parlamentets henstillinger og krav som følge af forsinkelser i betalingen til støttemodtagerne og bestræber sig således på at overholde de frister for udgiftsafholdelse, som er fastsat i finansforordningen. Bestræbelserne har bevirket, at en større procentdel af betalingerne sker til tiden. Problemet overvåges nøje, og der gøres en stor indsats for at opnå yderligere fremskridt.

Det vedlagte arbejdsdokument indeholder Kommissionens detaljerede svar på Europa-Parlamentets henstillinger vedrørende konkrete områder af de interne politikker.

Foranstaltninger udadtil (Kommissionens arbejdsdokument, punkt 12-13 og 101-118)

Således som det blev lovet under dechargeproceduren for 2006, vil Kommissionen en gang om året, og når Parlamentet anmoder om det, fremlægge oplysninger om trustfonde med flere donorer. Angående Irak og Afghanistan fremlægger Kommissionen regelmæssigt en statusrapport, og der findes særlige websider, som løbende holdes ajour. På det femte møde i FAFA-arbejdsgruppen den 10.-11. april 2008 blev der vedtaget nogle fælles retningslinjer for synliggørelse. Det er blevet bekræftet, at EU-repræsentanter har adgang til at gennemføre kontrolbesøg i forbindelse med projekter, der forvaltes i fællesskab. Kommissionen og De Forenede Nationer er i færd med at udarbejde et fælles grundlag for kontrol med det formål at lette gennemførelsen af sådanne kontrolbesøg.

Kommissionen har truffet en række foranstaltninger for at styrke de ordninger, der skal sikre, at udgifterne til projektgennemførelsen i forbindelse med eksterne foranstaltninger er lovlige og formelt rigtige, herunder standardregler for udgiftskontrol i forbindelse med tilskud og gebyrbaserede tjenesteydelseskontrakter (har været pligtig siden februar 2006), nye standardregler for finansiel revision og systemrevision (har været pligtig siden oktober 2007), sammenfatning af eksterne revisionsresultater i en årlig rapport med det formål at gruppere resultaterne efter type og angive korrigerende foranstaltninger og udvikling af "CRIS-audit", hvilket ville forbedre rapporteringen af revisionsresultaterne.

Europa-Parlamentets dechargebeslutning for 2006 indeholder desuden en række henstillinger om f.eks. førtiltrædelse, humanitær bistand, udviklingspolitik og eksterne forbindelser. I det vedlagte arbejdsdokument er det under punkterne vedrørende foranstaltninger udadtil og Den Europæiske Udviklingsfond beskrevet, hvordan Kommissionen har fulgt op på disse henstillinger.

Administrationsudgifter og spørgsmål vedrørende organerne (Kommissionens arbejdsdokument, punkt 119-125 og 191-208)

Europa-Parlamentet har formuleret en række henstillinger til Kommissionen vedrørende reguleringsorganerne i dechargebeslutningen for det almindelige budget og i dechargebeslutningerne for de individuelle organer[7].

Kommissionen vedtog den 9.7.2008 en revision af rammefinansforordningen[8], som udvider organernes forpligtelse til i deres betalingsanmodninger at fremlægge detaljerede overslag over deres faktiske likviditetsbehov for hele året for at undgå unødvendige pengestrømme. Herved bliver Kommissionen i stand til i højere grad at følge organernes kassebeholdning, hvilket skulle medføre en mere nøjagtig planlægning og større gennemskuelighed.

Herudover er der i forlængelse af Kommissionens meddelelse "Europæiske agenturer: vejen frem" fra marts 2008 planlagt en horisontal evaluering. I evalueringen vil der også blive set på, hvordan organerne indvirker på Kommissionens interne planlægning og aktiviteter. Den interinstitutionelle arbejdsgruppe, som Kommissionen foreslår oprettet i samarbejde med Europa-Parlamentet og Rådet, skal bl.a. være med til at fastsætte den horisontale evaluerings mål og undersøgelsesområde. Det er Kommissionens hensigt at fremlægge resultaterne af denne evaluering i 2009-2010.

Med hensyn til Fællesskabets bygningspolitik blev der i 2007 bestilt en undersøgelse hos et specialfirma. Heri opstilles et struktureret grundlag for de opgaver, som skal udføres på sigt, for at sikre, at Kommissionens ejendomsinvesteringer styres fornuftigt og effektivt. Ultimo 2008 eller primo 2009 vil der blive iværksat en anden undersøgelse om bygninger, hvortil der er brugsret. Resultaterne af disse undersøgelser skal bruges til at vurdere budgetanmodninger på dette område og meddeles derfor de kompetente udvalg.

c) Revisionsrettens særberetninger

Europa-Parlamentets dechargebeslutning indeholdt flere henstillinger til Kommissionen, som var affødt af syv særberetninger, som Revisionsretten havde afgivet i løbet af 2007. Det fremgår af Kommissionens arbejdsdokument (punkt 126-175), hvordan Kommissionen har reageret på disse henstillinger.

II – EUROPA-PARLAMENTETS DECHARGE FOR EUF

Kommissionen vil, hvis den ikke allerede har gjort det, følge op på størstedelen af de spørgsmål, som Parlamentet har rejst vedrørende De Europæiske Udviklingsfonde (EUF). Finansforordningen for den 10. EUF blev vedtaget den 18. februar 2008 (EUT L 78 af 19.3.2008, s. 1). Ifølge artikel 156 gælder de fleste af den 10. EUF's bestemmelser for tidligere udviklingsfonde. Selv om finansforordningerne for de tidligere EUF'er teknisk set ikke er blevet ophævet og erstattet af finansforordningen for den 10. EUF, er resultatet i praksis det samme. Finansforordningen for den 10. EUF vil derfor langt hen ad vejen gøre forvaltningen af de forskellige udviklingsfonde lettere, eftersom bestemmelserne så vidt muligt er tilpasset finansforordningen for det almindelige budget, dog med undtagelse af områder, hvor der i henhold til den reviderede Cotonou-aftale og Rådets interne aftale gør sig særlige forhold gældende. Mere detaljerede oplysninger om samtlige henstillinger findes i Kommissionens arbejdsdokument under punkt 176-190.

III – HENSTILLINGER I BESLUTNINGERNE OM ENKELTORGANER OG DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS DOMSTOL

Europa-Parlamentet har fremsat en række henstillinger til Kommissionen vedrørende reguleringsorganerne i dechargebeslutningen om det almindelige budget og i dechargebeslutningerne om de enkelte organer. I afsnittet om det almindelige budget ovenfor resumeres Kommissionens svar på nogle af de horisontale spørgsmål, der er rejst om organerne. Kommissionens arbejdsdokument indeholder svarene på henstillinger vedrørende andre horisontale spørgsmål og vedrørende enkelte organer (punkt 119-125 og 191-208). Her findes desuden svaret på en henstilling, der er indeholdt i dechargebeslutningen om De Europæiske Fællesskabers Domstol.

* * *

[1] Decharge for det almindelige budget, EUF og organerne for 2006.

[2] "Commission Staff Working Paper, Annex to the Report from the Commission to the European Parliament on the follow-up to the 2006 Discharge Decisions".

[3] Både nærværende sammenfattende beretning og det fuldstændige arbejdsdokument følger så vidt muligt strukturen i de beslutninger, som indeholder Europa-Parlamentets henstillinger.

[4] Jf. henstilling 2, 25, 29, 39, 58, 63, 133, 151 og 202.

[5] I Kommissionens forvaltningsopgørelse beskrives den måde, hvorpå Kommissionen og dens servicefunktioner fungerer, herunder især de ansvars- og ansvarlighedsmekanismer.

Jf. http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/doc/governance_statement_da.pdf.

[6] Undersøgelsen, som er gennemført af Det europæiske institut for offentlig administration i samarbejde med Utrecht Forvaltningsskole, Helsinki Universitet og Vaasa Universitet, blev offentliggjort af Kommissionen den 11. december 2007.

[7] Dechargebeslutningen om det almindelige budget og dechargebeslutningerne om de enkelte organer indeholder henstillinger til Kommissionen om både horisontale spørgsmål vedrørende organerne og særlige spørgsmål vedrørende de enkelte organer. Kommissionens svar på disse henstillinger findes i punkt 119-125 og 191-208 i arbejdsdokumentet.

[8] Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 652/2008 om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.