EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 22.7.2021 COM(2021) 408 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om revision og ajourføring af Den Europæiske Unions tredje gennemførelsesplan















i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i forordning (EU) nr. 2019/1021















om persistente organiske miljøgifte

















{SWD(2021) 201 final}



1.Indledning Stockholmkonventionen om persistente organiske miljøgifte ("Stockholmkonventionen") blev vedtaget i maj 2001 og trådte i kraft i 2004. Den Europæiske Union ("Unionen") og dens medlemsstater er parter i konventionen, som først blev gennemført i EU-lovgivningen ved forordning (EF) nr. 850/2004 om persistente organiske miljøgifte. Forordningen er blevet erstattet af den omarbejdede forordning (EU) 2019/1021 om persistente organiske miljøgifte ("POP-forordningen"). I artikel 7 i Stockholmkonventionen pålægges hver part: a) at udvikle og tilstræbe at gennemføre en plan for gennemførelsen af sine forpligtelser i henhold til konventionen b) at sende sin gennemførelsesplan til partskonferencen inden to år efter datoen for Stockholmkonventionens ikrafttræden for den pågældende part og c) regelmæssigt at revidere og i nødvendigt omfang ajourføre gennemførelsesplaner på en måde, som beskrives nærmere i en beslutning, der træffes af partskonferencen. Den første europæiske gennemførelsesplan med titlen "Fællesskabets gennemførelsesplan" blev udarbejdet i 2007 (SEK(2007) 341) . Fællesskabets gennemførelsesplan blev først ajourført med "Unionens gennemførelsesplan" i 2014 (COM(2014) 306 final) og senere ajourført i begyndelsen af 2019 (COM(2018) 848 final). Det har været nødvendigt at revidere og ajourføre Unionens tredje gennemførelsesplan for at 1) omarbejde POP-forordningen, der erstattede den oprindelige forordning (EF) nr. 850/2004 i juli 2019 2) medtage en række nye persistente organiske miljøgifte i Stockholmkonventionen, herunder pesticidet dicofol og industrikemikaliet perfluoroctansyre (PFOA), salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser og 3) følge de tekniske og lovgivningsmæssige fremskridt på området. Denne gennemførelsesplan har været genstand for en høring af medlemsstaternes kompetente myndigheder, industrien, en række miljøorganisationer og offentligheden. Unionens gennemførelsesplan vil blive forelagt Stockholmkonventionens sekretariat i overensstemmelse med Unionens forpligtelser som part. 2.Persistente organiske miljøgifte (POP) POP er kemiske stoffer, som forbliver længe i miljøet, bioakkumuleres og indebærer en risiko for at forvolde særdeles skadelige virkninger for menneskers sundhed eller miljøet. Disse forurenende stoffer transporteres på tværs af internationale grænser langt fra kilden og ophobes endda i regioner, hvor de aldrig er blevet fremstillet eller anvendt. POP udgør en trussel mod miljøet og mod menneskers sundhed over hele verden, og Arktis, Østersøområdet og Alperne er nogle af EU's POP-dræn. En international indsats vurderes at være nødvendig for at mindske og helt eliminere fremstillingen, brugen og udledningen af disse stoffer. De stoffer, der er omhandlet i de internationale retlige instrumenter på området for POP, er opført i tabel 1. 3.Internationale aftaler vedrørende POP 3.1.FN/ECE-protokollen om POP Protokollen om POP ("POP-protokollen") i FN/ECE-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande blev vedtaget den 24. juni 1998 i Aarhus, Danmark. POP-protokollen er godkendt af Den Europæiske Union og 23 medlemsstater . POP-protokollen omfatter i øjeblikket en liste med 16 stoffer, nemlig 11 pesticider, to industrikemikalier og tre utilsigtede biprodukter. I 2009 vedtog parterne afgørelser om at medtage syv nye stoffer. Disse afgørelser er imidlertid endnu ikke trådt i kraft. POP-protokollen forbyder fremstilling og anvendelse af de opførte kemikalier, enten umiddelbart eller på et senere tidspunkt, og omfatter bestemmelser om håndtering af affald, som består af eller indeholder disse kemikalier. Den forpligter parterne til at reducere deres emissioner af dioxiner, furaner, polycykliske aromatiske hydrocarboner (PAH) og HCB, og der fastsættes specifikke emissionsgrænseværdier for forbrænding af kommuneaffald, farligt affald og medicinsk affald. Det endelige mål er at bringe alle udledninger, emissioner og tab af POP til ophør. 3.2.Stockholmkonventionen Stockholmkonventionen blev vedtaget i 2001 inden for rammerne af De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP) og trådte i kraft i 2004. Den fremmer en global indsats, hvor der foreløbig fokuseres på en klynge bestående af 12 POP-stoffer, idet det overordnede mål er at beskytte menneskers sundhed og miljøet mod POP, og parterne forpligtes til at træffe foranstaltninger for at eliminere eller mindske udslip af POP i miljøet. Der henvises specifikt til forsigtighedsprincippet, sådan som det kommer til udtryk i princip 15 i Rioerklæringen fra 1992 om miljø og udvikling. Dette princip gennemføres ved Stockholmkonventionens artikel 8, som fastsætter bestemmelserne om medtagelse af yderligere kemikalier.

Bilag A til Stockholmkonventionen omfatter i dag 28 kemikalier eller grupper af kemikalier, for hvilke der gælder et forbud mod fremstilling og anvendelse, medmindre der findes generelle eller særlige undtagelser. Derudover fastsættes der i bilag B til Stockholmkonventionen omfattende begrænsninger for fremstilling og anvendelse af DDT — et pesticid, som stadig anvendes i mange udviklingslande. Bilag B omfatter også undtagelser og bestemmelser om acceptable anvendelsesformer for PFOS, salte heraf og PFOSF. De generelle undtagelser åbner mulighed for laboratorieforskning, anvendelse som referencestandard og utilsigtede sporforureninger i kemikalier, blandinger og artikler. Artikler, der indeholder persistente organiske miljøgifte, som er fremstillet eller allerede blev anvendt før datoen for den pågældende forpligtelses ikrafttræden, er også omfattet af en undtagelse, forudsat at parterne forelægger Stockholmkonventionens sekretariat oplysninger om anvendelsesformerne og en national plan for håndtering af affald, der indeholder disse artikler. Udslip af de utilsigtet fremstillede biprodukter, der er opført i bilag C (dioxiner, furaner, PCB, PeCB, HCB og PCN (december 2016) samt hexachlorbutadien (december 2018)), skal løbende minimeres, og det overordnede mål er at undgå dem helt, hvor det er muligt. I henhold til bilag C skal parterne fremme og — i overensstemmelse med deres handlingsplaner — kræve anvendelse af den bedste tilgængelige teknik for nye kilder i de vigtigste kildekategorier i del II og III i bilag C til Stockholmkonventionen. Stockholmkonventionen indeholder desuden bestemmelser om identifikation og forsvarlig håndtering af lagre, der indeholder eller består af persistente organiske miljøgifte. Affald, der indeholder, består af eller er forurenet med persistente organiske miljøgifte, skal bortskaffes på en sådan måde, at POP-indholdet destrueres eller omdannes irreversibelt, så det ikke udviser egenskaber, der er karakteristiske for persistente organiske miljøgifte. Hvis dette ikke er den miljømæssigt foretrukne mulighed, eller hvis POP-indholdet er lavt, kan affaldet bortskaffes på en anden miljømæssigt forsvarlig måde. Bortskaffelsesoperationer, der kan føre til nyttiggørelse eller genbrug af POP, er udtrykkeligt forbudt. Med hensyn til overførsel af affald skal der tages hensyn til relevante internationale regler, standarder og retningslinjer såsom Baselkonventionen fra 1989 om kontrol med grænseoverskridende transport af farligt affald og bortskaffelse heraf. Tabel 1: Oversigt over internationalt regulerede POP (nye POP medtaget i Stockholmkonventionen siden 2009 er fremhævet med gråt) Stof CAS Opført i Stockholmkonventionen Opført i FN/ECE-protokollen om POP Opført i EU's POP-forordning Forsætligt fremstillede POP Aldrin 309-00-2 Bilag A Ja Ja Chlordan 57-74-9 Bilag A Ja Ja Chlordecon 143-50-0 Bilag A Ja Ja Dieldrin 60-57-1 Bilag A Ja Ja Endosulfan 959-98-8 33213-65-9 115-29-7 Bilag A Nej Ja Endrin 72-20-8 Bilag A Ja Ja Heptachlor 76-44-8 Bilag A Ja Ja Hexabrombiphenyl (HBB) 36355-01-8 Bilag A Ja Ja Hexabromcyclododecan (HBCDD) (og isomerer heraf) 25637-99-4 3194-55-6 134237-50-6 134237-51-7 134237-52-8 Bilag A Nej Ja Hexabromdiphenylether og heptabromdiphenylether 36483-60-0,

68928-80-3

og andre Bilag A Ja Ja Ja Hexachlorbenzen (HCB) 118-74-1 Bilag A Ja Ja Alpha-hexachlorcyclohexan* 319-84-6 608-73-1 Bilag A Ja: Hexachlorcyclohexan (HCH; CAS: 608-73-1 ), herunder lindan (CAS: 58-89-9) Ja (alle isomerer, heriblandt gamma-HCH fundet i lindan) Beta-hexachlorcyclohexan* 319-85-7 Bilag A Lindan* 58-89-9 Bilag A Mirex 2385-85-5 Bilag A Ja Ja Pentachlorbenzen 608-93-5 Bilag A Ja Ja Pentachlorphenol (PCP) 87-86-5 og andre Bilag A Nej Ja — medtaget i omarbejdningen fra 2019 Polychlorerede biphenyler (PCB) 1336-36-3 og andre Bilag A Ja Ja Tetrabromdiphenylether og pentabromdiphenylether 40088-47-9, 32534-81-9

og andre Bilag A Ja Ja Ja Toxaphen 8001-35-2 Bilag A Ja Ja DDT 50-29-3 Bilag B Ja Ja Perfluoroctansulfonsyre, salte heraf og perfluoroctansulfonylfluorid (PFOS) 1763-23-1, 307-35-7

og andre Bilag B Ja Ja Perfluoroctansyre (PFOA), salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser 335-67-1 Bilag A Nej Ja — medtaget i april 2020 SCCP — korte chlorparaffiner 85535-84-8 og andre Bilag A Ja Ja HCBD — hexachlorbutadien 87-68-3 Bilag A Ja Ja PCN — polychlorerede naphthalener 70776-03-3 og andre Bilag A Ja Ja Bis(pentabromphenyl)ether, også kaldet decabromdiphenylether (c-decaBDE) 1163-19-5 Bilag A Nej Ja — medtaget i omarbejdningen fra 2019 Dicofol 115-32-2 Bilag A Nej Ja — medtaget i juni 2020 Utilsigtet fremstillede POP Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner (PCDD) 06-01-1746 Bilag C Ja Ja Polychlorerede dibenzofuraner (PCDF) 06-01-1746 Bilag C Ja Hexachlorbenzen (HCB) 118-74-1 Bilag C Ja Ja Pentachlorbenzen 608-93-5 Bilag C Ja Ja — medtaget i omarbejdningen fra 2019 Polychlorerede biphenyler (PCB) 1336-36-3 og andre Bilag C Ja Ja PCN — polychlorerede naphthalener 70776-03-3 og andre Bilag C Ja Ja — medtaget i omarbejdningen fra 2019 Polycykliske aromatiske hydrocarboner (PAH) 207-08-9 og andre Nej Ja Ja HCBD — hexachlorbutadien 87-68-3 Bilag C Ja Ja — medtaget i omarbejdningen fra 2019 * Lindan, alfa- og beta-hexachlorcyclohexan samt chlordecon og hexabromobiphenyl er nye persistente organiske miljøgifte i Stockholmkonventionen, men er allerede omfattet af POP-protokollen og POP-forordningen. 4.Formålet med Unionens gennemførelsesplan for POP Stockholmkonventionen pålægger alle parter en forpligtelse til at udarbejde og bestræbe sig på at gennemføre en plan for gennemførelsen af sine forpligtelser i henhold til Stockholmkonventionen. For Unionen er denne forpligtelse desuden reguleret i artikel 9 i POP-forordningen. I 2007 udarbejdede Kommissionen derfor en gennemførelsesplan for persistente organiske miljøgifte, som også omfatter stofferne i POP-protokollen . Denne plan er efterfølgende blevet ajourført flere gange, i takt med at Stockholmkonventionen, POP-protokollen og EU-lovgivningen er blevet mere omfattende. Det overordnede formål med Unionens gennemførelsesplan er ikke blot at opfylde en række retlige forpligtelser, men også at gøre status over de trufne foranstaltninger og at fastlægge en strategi og en handlingsplan for yderligere EU-foranstaltninger vedrørende persistente organiske miljøgifte, der er omfattet af Stockholmkonventionen og/eller FN/ECE-protokollen om POP. Sigtet med Unionens gennemførelsesplan er således at: ·gennemgå de nuværende EU-foranstaltninger med relation til persistente organiske miljøgifte ·vurdere deres effektivitet og tilstrækkelighed med hensyn til at overholde forpligtelserne i Stockholmkonventionen ·udpege eventuelle behov for yderligere EU-foranstaltninger ·udarbejde en plan for gennemførelse af disse yderligere foranstaltninger ·udpege og styrke forbindelserne og de mulige synergier mellem politikken til håndtering af persistente organiske miljøgifte, andre miljøpolitikker og andre politikområder og ·øge bevidstheden om persistente organiske miljøgifte og foranstaltningerne til at føre kontrol med dem. 5.Resumé af Unionens gennemførelsesplan

I arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager denne rapport, fastlægges Unionens femte gennemførelsesplan. Ved revisionen og ajourføringen af den tredje gennemførelsesplan behandles ændringerne indeholdt i omarbejdningen, i POP-forordningen, om at medtage nye persistente organiske miljøgifte i Stockholmkonventionen og de tekniske og lovgivningsmæssige fremskridt, der er gjort på området. I indledningen gives der et overblik over den internationale lovgivningsramme, som POP-forordningen er omfattet af, herunder også et resumé af FN/ECE-protokollen om POP og Stockholmkonventionen. I kapitel 2 præsenteres status quo vedrørende EU's opfyldelse af sine forpligtelser som part i ovennævnte internationale lovgivningsramme. Det beskriver den relevante gældende EU-lovgivning og de finansielle instrumenter, der understøtter gennemførelsen. Dette omfatter navnlig nye afsnit i Unionens gennemførelsesplan, som indeholder detaljerede beskrivelser af POP-forordningen. Som led i POP-forordningen skal Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) udføre en række opgaver for at støtte Europa-Kommissionen i arbejdet med bl.a. at identificere nye POP-kandidater. Denne ændring af forordningen skaber større overensstemmelse mellem processerne ifølge POP-forordningen og den tilhørende kemikalielovgivning om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), dvs. forordning (EF) nr. 1907/2006. Desuden er ECHA forpligtet til at fremlægge yderligere oplysninger på sit websted, herunder bekendtgøre, når der udarbejdes forslag til optagelse af nye stoffer på listen, samt afsætte otte uger til høring af alle interesserede parter. Dette giver mulighed for større gennemsigtighed og input fra industrien, ikkestatslige organisationer (NGO'er) og forskningsorganer til tilvejebringelse af data om POP-kandidater. POP-forordningen ændrer desuden medlemsstaternes indberetningspligt. Den årlige og treårlige rapportering til Kommissionen om fremskridt i forhold til målene i artikel 12 i forordning (EF) nr. 850/2004 erstattes med artikel 13 i POP-forordningen, hvori medlemsstaterne pålægges at udarbejde en rapport med angivelse af fremskridt i forhold til målene i POP-forordningen samt at gøre den offentligt tilgængelig. Medlemsstaterne er forpligtet til at give Kommissionen og ECHA adgang til oplysningerne i disse rapporter. Kapitel 2 indeholder yderligere oplysninger om EU-lovgivning vedrørende jord og forurenede arealer, som ikke fandtes i de tidligere udgaver af Unionens gennemførelsesplan og Fællesskabets gennemførelsesplan. Dette omfatter oplysninger om direktiv 2004/35/EF om miljøansvar, forordning (EU) 2019/1009 om gødningsprodukter og temastrategien for beskyttelse af jordbunden. I kapitel 3 foretages der en samlet vurdering af persistente organiske miljøgifte i Unionen med hensyn til fremstilling, anvendelse og markedsføring af dem og med hensyn til de nuværende lagre og forureningen af affaldsstrømme. Dette kapitel er hovedsageligt baseret på rapporter og gennemførelsesplaner, som medlemsstaterne har udarbejdet. Kapitlet omfatter nye detaljerede afsnit, der navnlig vedrører: ·den bromerede flammehæmmer decabromdiphenylether (decaBDE), som i vid udstrækning er blevet anvendt i Unionen i plastmaterialer og tekstiler til bløde møbelstoffer, før en begrænsning i REACH-forordningen for anvendelse af decaBDE trådte i kraft i marts 2019. I maj 2017 besluttede partskonferencen under Stockholmkonventionen at medtage decaBDE i bilag A. Det fremgår af Unionens gennemførelsesplan, at anvendelse af decaBDE i Unionen toppede med 75.000 ton i 2000, med en fuld udfasning i 2019. I betragtning af levetiden for behandlede artikler kan decaBDE stadig forventes at have skadelige virkninger for affaldsstrømme i mange år fremover. ·Perfluoreret overfladeaktivt perfluoroctansyre (PFOA), salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser PFOA er den anden per- og polyfluoralkylforbindelse (PFAS), der er føjet til Stockholmkonventionens liste efter perfluoroctansulfonsyre (PFOS). PFOA er i vid udstrækning blevet anvendt inden for mange anvendelsesområder som et vand-, olie- og pletafvisende stof og som mellemprodukt til fremstilling af fluorpolymerer overalt i Unionen. PFOA blev føjet til Stockholmkonventionens liste i 2019 med en række undtagelser. Håndteringen af PFOA og affald forurenet med PFOA vil være en betydelig udfordring for Unionen de kommende ti år og derefter. ·Pesticidet pentachlorphenol (PCP), der tidligere blev anvendt som træbeskyttelsesmiddel, hovedsagelig i industrimiljøer, såsom transmissionsledninger til elektricitet og jernbaneskinner. PCP, salte og estere heraf blev føjet til bilag A til Stockholmkonventionen i maj 2015. Anvendelse af PCP i Unionen har været omfattet af restriktioner siden 1991 og blev yderligere begrænset med REACH-forordningen i 2008. Selv om PCP ikke er blevet anvendt til træbeskyttelse i Unionen i mange år, kan levetiden for behandlet tømmer være helt op til 50 år, hvilket kan skabe potentielle problemer for sluthåndtering af affaldstræ. ·Pesticidet dicofol, der har været anvendt som erstatning for DDT til bekæmpelse af orme og andre skadedyr til en række forskellige afgrøder, såsom frugt, grøntsager, prydplanter, bomuld og te. Dicofol blev føjet til Stockholmkonventionens liste i maj 2019. I Unionen er anvendelse af dicofol faldet fra 317 ton om året i 2000 til 32 ton om året i 2009. Anvendelse af dicofol har været forbudt i Unionen siden 2010. Dicofol blev også føjet til direktiv 2013/39/EU om miljøkvalitetskrav i 2013. Begrænsede eftervirkninger forventes (ud over tidligere benyttede arealer), selv om forurening af importerede afgrøder kan være et område, der skal undersøges nærmere. Kapitel 3 omfatter også ajourføringer om arbejdet vedrørende den endelige udfasning og destruktion (eller irreversibel omdannelse) af polychloreret biphenyl (PCB), der anvendes som varmoverførselsvæsker i dielektrisk udstyr. En undersøgelse, der blev gennemført i 2017, viste, at de fleste medlemsstater har opnået store fremskridt med hensyn til at forbyde anvendelse af udstyr, der indeholder PCB. POP-forordningen omfatter det mål, der er fastsat i Stockholmkonventionen for udfasning af PCB senest i 2025. Kapitel 3 indeholder nærmere detaljer om det arbejde, der er udført med hensyn til at revurdere POP-kriterierne for meget mobile stoffer, med mulighed for udvikle nye supplerende kriterier for bioakkumuleringskriteriet. I kapitel 4 og 5 findes en indgående analyse af hver enkelt forpligtelse i Stockholmkonventionen, som har indvirkning på Unionens håndtering af persistente organiske miljøgifte. I forlængelse af denne analyse identificerer Unionens gennemførelsesplan 31 foranstaltninger til forbedring af gennemførelsen af Unionens forpligtelser i henhold til Stockholmkonventionen. I kapitel 3 og 4 dokumenteres det, at anvendelsen af stofferne opført på listen i Stockholmkonventionen eller POP-protokollen, som blev reguleret af POP-forordningen frem til 2008 (de gamle persistente organiske miljøgifte), gradvist er blevet udfaset. De resterende gamle persistente organiske miljøgifte er kun blevet anvendt i artikler, som blev fremstillet og markedsført, før POP-forordningen trådte i kraft, og som standarder til forskningsformål. Begge disse resterende anvendelsesformer er omfattet af generelle undtagelser, som indrømmes i Stockholmkonventionen og af POP-forordningen. De seneste persistente organiske miljøgifte, der er opført i Stockholmkonventionen eller POP-protokollen mellem 2009 og 2017, er efterfølgende blevet føjet til POP-forordningen. De persistente organiske miljøgifte, der blev føjet til Stockholmkonventionen i maj 2019, var allerede enten udfaset for længe siden i Unionen (dicofol) eller underkastet yderligere kontrol i henhold til REACH-forordningen (PFOA, salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser) og føjet til POP-forordningen i 2020. Visse persistente organiske miljøgifte, navnlig bromerede flammehæmmere (PBDE og HBCDD) og perflourerede kemikalier (PFOA, salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser), er blevet anvendt indtil for nylig, hvilket vil sige, at affald, der indeholder disse stoffer, fortsat vil være en udfordring for Unionen og medlemsstaterne i en del år endnu. Endvidere er affald, der indeholder persistente organiske miljøgifte (f.eks. forældede pesticider eller forurenet udstyr), blevet importeret til en række medlemsstater med henblik på bortskaffelse. Denne import har fundet sted i overensstemmelse med Stockholmkonventionen og bidrager til den samlede nedbringelse og forsvarlig håndtering af persistente organiske miljøgifte på verdensplan. I nogle få medlemsstater er der stadig lagre af forældede pesticider, der indeholder POP-stoffer, og som det nu er strengt forbudt at fremstille, anvende og markedsføre i henhold til POP-forordningen. Disse lagre og andet affald, der indeholder eller er forurenet med persistente organiske miljøgifte kræver passende håndtering for at sikre miljørigtig bortskaffelse, herunder fastsættelse og revision af passende grænseværdier og affaldsbehandlingsformer. I den forbindelse er Kommissionen i øjeblikket i færd med at udarbejde et forslag om ændring af bilag IV og V til POP-forordningen. Det blev fremhævet i undersøgelsen af medlemsstaterne, som blev gennemført i 2017 vedrørende resterende lagre af PCB, der stadig anvendes som varmeoverførselsvæsker i dielektrisk udstyr, at der var mindre end 10 % tilbage i forhold til et antaget lager i 1990. I nogle få medlemsstater var antallet af resterende lagre, der bliver anvendt imidlertid langt højere med omkring 50 % i forhold til referenceåret 1990. Stockholmkonventionen indeholder bestemmelser om udfasning af anvendelse af PCB i udstyr senest i 2025 og kræver, at parterne sikrer miljømæssigt forsvarlig håndtering af væsker, der indeholder PCB inden 2028.