Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om socialøkonomiske virksomheder som drivkræfter for integration af migranter

(initiativudtalelse)

(2018/C 283/01)

Ordfører: Giuseppe GUERINI

Plenarforsamlingens beslutning 21.1.2016 Retsgrundlag Forretningsordenens artikel 29, stk. 2 Initiativudtalelse Kompetence Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug Vedtaget i sektionen 27.4.2018 Vedtaget på plenarforsamlingen 23.5.2018 Plenarforsamling nr. 535 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 186/1/2

1. Konklusioner og anbefalinger

1.1. Som migrationen har udviklet sig på det seneste, har den sat indrejsesystemet i EU på en prøve og været en reel stresstest for EU's og medlemsstaternes migrationspolitikker, sociale politikker og politikker for offentlig sikkerhed.

1.2. EØSU mener, at det er helt afgørende, at EU-institutionerne sammen med medlemsstaternes regeringer indfører koordinerede politikker, som skaber klarere, mere permanente og mere effektive regler for, hvordan personer fra tredjelande kan rejse ind i og slå sig ned, arbejde, blive statsborgere og opnå international beskyttelse i Europa. Udvalget opfordrer til, at man især er opmærksom på migranter, der kan være i risiko for social udstødelse, f.eks. fordi de er syge, har psykiske problemer, er handicappede eller ældre.

1.3. EØSU har noteret sig, hvordan socialøkonomiske virksomheder via de fælles principper for deres virke ( 1 ) (inklusivitet, nærhed og beskyttelse af de dårligst stillede personer) har formået at tackle udfordringen med at yde bistand til migranter ved at være proaktive og mobilisere lokalsamfundene og borgerne.

1.4. Netop fordi socialøkonomiske virksomheder lægger vægt på inklusion, bør de i højere grad anerkendes. EØSU beder derfor Kommissionen om at gøre denne type virksomheder til en prioritet, når EU-politikkerne udformes, og EU-fondene programplanlægges, især i forbindelse med implementeringen af den europæiske søjle for sociale rettigheder. Dette blev i øvrigt fremhævet både på konferencen om socialøkonomien den 16. november 2017 og på det europæiske topmøde i Göteborg den 17. november 2017.

1.5. Socialøkonomiske virksomheder skaber arbejdspladser af kvalitet i arbejdskraftintensive sektorer og især i sektorer med mange arbejdstagere fra tredjelande. Det deltagelsesbaserede aspekt af disse socialøkonomiske virksomheder er af betydning for den sikkerhed og beskyttelse, der ydes i forbindelse med deres økonomiske aktiviteter, da det løfter folk ud af den uformelle økonomi og ulovlig beskæftigelse.

1.6. Socialøkonomiske virksomheder har således en yderst vigtig rolle med aktiviteter inden for fire vigtige aspekter af migranters integration: sundhed og bistand, boliger, uddannelse og undervisning (især ved at lære dem om de rettigheder og pligter, der følger med, når man slår sig ned i EU), arbejde og aktiv integration af migranter i de samfund, der modtager dem.

1.7. Det er EØSU's opfattelse, at socialøkonomiske virksomheder, fordi de overvejende er aktive inden for pleje, deleøkonomien og den cirkulære økonomi, ikke blot kan skabe nye arbejdspladser, men også fremme og understøtte migranters og flygtninges iværksætteri og adgang til erhvervsaktiviteter. EU bør fortsat fremme socialøkonomiske virksomheder som en af drivkræfterne for vækst og migranters integration på arbejdsmarkedet og i samfundet. EØSU opfordrer derfor EU-institutionerne til at prioritere politikker med fokus på socialøkonomiske virksomheder, sådan som det også fremhævede i sit bidrag til Kommissionens arbejdsprogram for 2018 ( 2 )

1.8. I lyset af dokumentationen for, at socialøkonomiske virksomheder fremmer migranters integration på arbejdsmarkedet og sociale integration, opfordrer udvalget EU, medlemsstaterne og det internationale samfund til at indføre beskæftigelsesincitamenter for socialøkonomiske virksomheder, der får folk i arbejde.

1.9. På baggrund af den statusrapport, der blev offentliggjort i november 2017, slår udvalget fast, at der er behov for en tilgang, som er koordineret mellem EU og medlemsstaterne ( 3 ) . Det er især tydeligt, at så længe der ikke er et velfungerende indrejsesystem for migranter, vil der ikke blive sat en stopper for det misbrug af ansøgninger om international beskyttelse, som vi har set i de senere år. Udvalget understreger på det kraftigste, at tilfældene af misbrug af det internationale beskyttelsessystem ikke berettiger visse medlemsstater til at indskrænke tredjelandsstatsborgeres muligheder for at søge asyl i de pågældende lande.

1.10. EØSU opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre en bedre koordinering med migranternes hjem- og transitlande for at skabe udsigter til bedre levevilkår især for de mennesker, der migrerer af økonomiske årsager eller på grund af hungersnød eller klimaændringer, og samtidig bør EU føre en skrappere udenrigspolitik over for de lande, hvor krig, diktatur og forfølgelse driver mennesker på flugt.

1.11. Især tilskynder udvalget EU til at tackle migrationen ved at gribe ind over for de årsager, der tvinger mennesker til at flytte: fattigdom, konflikter, diskrimination, klimaændringer. Dette kræver nødvendigvis, at EU styrker sin diplomatiske indsats og sit engagement i det internationale udviklingssamarbejde bl.a. ved hjælp af en virkelig »ekstraordinær plan for investeringer i udviklingssamarbejde«.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Socialøkonomiske virksomheder er centrale aktører i den europæiske økonomi og det europæiske samfund. De er et udtryk for den store mangfoldighed i EU og bidrager til opfyldelsen af Europa 2020-strategiens mål om et mere intelligent, bæredygtigt og inklusivt Europa ( 4 )

2.2. Socialøkonomiske virksomheder har bidraget væsentligt til håndteringen af forandringerne i samfundet. De findes i mange samfundssektorer og har stået bag nyskabende initiativer for at tackle det voksende behov for hjælp og pleje til personer, der ikke kan klare sig selv, især ældre og handicappede. I mange tilfælde har det fået flere kvinder ud på arbejdsmarkedet, dels som direkte beskæftigede i de socialøkonomiske virksomheder, dels ved at skabe nye børnepasningsordninger og familietjenester ( 5 ) . Samtidig skaber socialøkonomiske virksomheder beskæftigelsesmuligheder for de svagere stillede i samfundet, idet de først og fremmest har fokus på dem, der kan være i stor risiko for social udstødelse, bl.a. handicappede, psykisk syge, alkoholikere og narkomaner. Socialøkonomiske virksomheder har vist, at de spiller en nøglerolle i at fremme den europæiske sociale model ( 6 )

2.3. En af de største udfordringer, som EU har skullet håndtere i de senere år, har været den tiltagende migrationsstrøm, hvor millioner af mennesker har krydset Europas grænser på flugt fra krig, sult, forfølgelse og svære levevilkår som følge af klimaændringerne. Denne udvikling har sat medlemsstaternes indrejsesystem, migrationspolitikker, sociale politikker og offentlige sikkerhed på prøve. I en vis forstand er EU's migrationspolitikker udsat for en »stresstest«. For at kunne fremme målrettede foranstaltninger og øge EU-politikkernes virkning og effektivitet er det vigtigt, at lejligheden benyttes til omhyggeligt at analysere de reaktioner, som systemet udløser, og de signaler, der bliver udsendt.

2.4. Integration af nyankomne er en dynamisk proces, som ændrer sig over tid i takt med den økonomiske, sociale og kulturelle situation i det land, hvor migranterne slår sig ned. Denne proces rejser nogle spørgsmål for Den Europæiske Union, medlemsstaterne og det europæiske samfund, først og fremmest om hvordan ikkeeuropæiske borgere kan rejse ind, slå sig ned, bo og arbejde i EU, og hvordan de sikres international beskyttelse.

2.5. Selv om de nationale rammer for driften af socialøkonomiske virksomheder varierer, har virksomhederne gennem de fælles principper for deres virke (inklusivitet, nærhed og beskyttelse af de dårligst stillede personer) formået på proaktiv vis at tackle udfordringen med at yde bistand til migranter.

2.6. De foranstaltninger, der iværksættes af socialøkonomiske virksomheder, er bl.a. kendetegnet af, at de evner at mobilisere og inddrage lokalsamfundet ved at trække på netværk og partnerskaber og dermed skabe bedre forbindelser til de centrale og lokale myndigheder med henblik på at tilrettelægge bistand og integrationsforløb, som er lettere at acceptere for den lokale befolkning.

2.7. Socialøkonomiske virksomheder har således en yderst vigtig rolle med aktiviteter inden for fire vigtige aspekter af migranters integration: sundhed og bistand, boliger, uddannelse og undervisning (især ved at lære dem om de rettigheder og pligter, der følger med, når man slår sig ned i EU), arbejde og aktiv integration af migranter i de samfund, der modtager dem. De socialøkonomiske virksomheder og civilsamfundsorganisationer skaber således steder, hvor EU-borgerne og nyankomne kan mødes, de fremmer dialogen og bidrager dermed til at reducere fordomme og frygt.

3. Migration i Europa: udviklingen i de seneste år

3.1. Rubricering af migration er en kompleks øvelse, da det er et fænomen i konstant forandring. Krig, diktatur, klimaændringer, ekstrem fattigdom og nød har skabt grundlaget for den situation, vi står i i dag.

3.2. Ifølge FN forlod mere end 244 millioner mennesker, eller 3,3 % af verdens befolkning, i 2015 deres land i søgen efter politisk asyl, arbejde eller mere »gæstfri« økonomiske og klimatiske betingelser ( 7 )

3.3. I de senere år har der været en stigning i antallet af mennesker, der søger til Europa. I absolutte tal viser Eurostats statistikker for 2015, at 2,7 mio. migranter fra tredjelande ankom til EU-28, hvoraf 56 % var mænd og 44 % kvinder.

3.4. Den usædvanlige tilstrømning skyldes især ustabilitet som følge af krig. Det kan være lande som Syrien med igangværende stridigheder eller lande, hvor stabiliseringsprocessen efter krigen den dag i dag støder på alvorlige vanskeligheder, såsom Irak og Afghanistan. Omkring 54 % af de migranter, der i 2016 søgte tilflugt i EU-landene, kom da netop også fra disse lande ( 8 )

3.5. Derudover migrerer et stort antal mennesker, fordi de økonomiske eller miljømæssige betingelser i deres hjemland er yderst vanskelige. De kommer ofte fra Afrika, og denne strøm har været en faktor i den stadig større ustabilitet i landene langs Middelhavets sydlige kyst.

3.6. På den baggrund har EU's regelsæt vist sig at være mangelfuldt og skabt vanskeligheder, idet det er blevet blotlagt, at forvaltningen af EU's ydre grænser ikke har været god nok og reglerne for indrejse utilstrækkelige, og at der er behov for at revidere principperne og de nærmere bestemmelser for medlemsstaternes indsats.

3.7. Udvalget har ved flere lejligheder beskæftiget sig med migrationspolitikker ( 9 ) og bifalder Kommissionens initiativ, der har ført til vedtagelsen af en europæisk dagsorden for migration. Det gælder især rapporten fra 2017, hvori Kommissionen lægger op til, at der skal være en tættere koordinering mellem medlemsstaterne og til en ny tilgang i forholdet til migranternes oprindelses- og transitlande ( 10 ) . Udvalget ser gerne, at kvoteordningen tages op til genovervejelse i lyset af vanskelighederne med at håndhæve den.

3.8. Det er derfor vigtigt, at de regler, som giver migranter mulighed for at rejse lovligt ind i EU, revideres på en sådan måde, at asylansøgere beskyttes, og mennesker, der flygter fra vanskelige klimatiske og økonomiske betingelser, får mulighed for at finde et hjem i Europa og bidrage til væksten i EU med garanti for, at deres rettigheder er sikret. En sådan aktion vil være en gennemførelse af FN's henstillinger om, at det er i alles interesse, at migration foregår sikkert og lovligt på reguleret snarere end illegal vis ( 11 )

3.9. Udvalget tager positivt imod konklusionerne fra det uformelle topmøde for stats- og regeringscheferne i Göteborg den 17. november 2017, der omhandlede opbygningen af et fremtidigt Europa centreret om fair beskæftigelse og vækst. EØSU understreger endvidere vigtigheden af det sideløbende arrangement om, hvilken rolle socialøkonomien skal spille på det fremtidige arbejdsmarked, som indledte arbejdet på mødet i Göteborg, og hvor socialøkonomiens bidrag med hensyn til at understøtte EU's politikker blev fremhævet.

3.10. Det er også opmuntrende, at Rådet og Europa-Parlamentet er nået til enighed om, at en af prioriteterne på EU-budgettet for 2018 skal være at »sætte skub i den økonomiske vækst og jobskabelse, styrke sikkerheden og imødegå udfordringer i forbindelse med migration« ( 12 )

3.11. Udvalget opfordrer EU-institutionerne til at få løst de problemer, der helt tydeligt har været med gennemførelsen af Dublinforordningen. Den 16. november 2017 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning med forslag til retningslinjer for revisionen af forordningen, hvori det understreges, at alle medlemsstater skal deltage i den automatiske og permanente fordelingsmekanisme.

4. Problemer skal gøres til muligheder: socialøkonomiske virksomheder som drivkræfter for bistand og integration

4.1. En af årsagerne til, at nyankomne ikke kan påbegynde integrationsforløb og dermed bidrage til økonomien og det sociale liv i de lokalsamfund, hvor de slår sig ned, er usikkerheden omkring deres status, og at asylbehandlingen trækker ud.

4.2. Migranter fastholdes i årevis i en situation, hvor de udelukkende modtager humanitær bistand uden adgang til uddannelse og mulighed for at tjene penge, hvilket hindrer udviklingen af deres menneskelige kapital og begrænser deres evne til at bidrage positivt til økonomien og samfundet i værtslandet ( 13 ) . Udvalget har for nylig understreget den afgørende rolle, som socialøkonomiske virksomheder i denne sammenhæng spiller i at forebygge radikalisering og fremme fælles værdier, fred og ikkevold ( 14 )

4.3. Udvalget håber, at debatten også vil omhandle behovet for at kontrollere effektiviteten af de nuværende mekanismer, der giver statsborgere fra tredjelande mulighed for at søge om indrejse i EU med henblik på arbejde.

4.4. Ligeledes er det helt afgørende, at EU tackler migrationen ved at gribe ind over for de årsager, der tvinger mennesker til at flytte: fattigdom, konflikter, diskrimination, klimaændringer. Dette kræver nødvendigvis, at EU styrker sin diplomatiske indsats og sit engagement i det internationale udviklingssamarbejde.

4.5. Selv om blå kort-ordningen kun har været benyttet i meget begrænset omfang, kan en revision heraf måske også være en løsning på behovet for nye muligheder for lovlig indrejse i EU. Udvalget har således peget på behovet for en europæisk strategi for at tiltrække arbejdstagere fra lande uden for Europa som garanti for vækst og velstand i EU. I den forbindelse skal der tages højde for konsekvenserne af migrationen i migranternes hjemlande, som skal have støtte til deres fortsatte udvikling og til udviklingen af deres uddannelsessystemer ( 15 ) . Udvalget foreslår, at det overvejes at udvide den gruppe, der potentielt kan omfattes af blå kort-ordningen. Her tænkes især på dem, der har planer om erhvervsaktiviteter, og på at skabe større fokus på socialt iværksætteri.

4.6. I mange tilfælde er det civilsamfundet, der har arbejdet for at fremme lovlige og gennemsigtige procedurer i et samarbejde med lokale, nationale og internationale institutioner og sendt nogle opmuntrende signaler. I Italien er projektet »humanitære korridorer«, som er stablet på benene af Sant'Egidio-bevægelsen, sammenslutningen af evangeliske kirker i Italien, Tavola Valdese og Italiens regering, et godt eksempel på en pilotforanstaltning. I kraft af projektet har mere end 1.000 mennesker siden februar 2016 og frem til i dag kunnet søge om international beskyttelse og få hjælp til behandlingen af deres ansøgning, inden de påbegyndte rejsen mod et land i EU ( 16 )

4.7. Når de fremtidige immigrationspolitikker skal udformes, bør man vende blikket mod disse pilotaktioner. Især bør der være en tættere koordinering mellem de internationale institutioner for dels at sikre, at disse indrejseformer bliver permanente, dels forhindre forskelsbehandling mellem de udvalgte få, der kan benytte sig af de humanitære korridorer med udvidede beskyttelsesforanstaltninger også under den efterfølgende »modtagelsesfase«, og de mange, som er udelukket fra disse procedurer, og også fremover vil være henvist til menneskesmuglere og illegale ruter.

4.8. Socialøkonomiske virksomheder har afgørende betydning for den sociale integration og integrationen på arbejdsmarkedet, idet de trækker på potentialet hos migranter, som i de fleste tilfælde har besluttet sig for at forlade deres hjemland netop i søgen efter bedre levevilkår og beskæftigelsesmuligheder.

4.9. Der er en lang række eksempler på, at migranternes vigtige rolle i EU er blevet anerkendt med for eksempel opfordringer til, at deres kreativitet og innovative evner understøttes. Realiseringen af dette mål er med til at skabe arbejdspladser, samtidig med at det øger internationaliseringen af produktionssektorerne og fremmer forbindelserne, herunder de handelsmæssige forbindelser, til migranternes hjemlande ( 17 ) . En bedre integration af migranter i Europas økonomiske og sociale liv bliver derfor helt afgørende for bl.a. at øge virkningen af EU-politikker for SMV'er og især disse virksomheders muligheder for at klare sig på stadigt mere globaliserede markeder, sådan som EØSU har understreget i sin udtalelse om emnet ( 18 )

4.10. I mange tilfælde har socialøkonomiske virksomheder spillet en vigtig rolle i at få anerkendt migranternes positive økonomiske og sociale rolle, idet de skaber arbejdspladser af kvalitet både i meget arbejdskraftintensive sektorer og inden for teknologisk innovation og digitalisering. Nogle af de vigtigste aktiviteter er uden tvivl dem, der er blevet iværksat inden for personlig pleje, garanti for adgang til sociale tjenesteydelser, børnepasning og generelt bistand til personer, der ikke kan klare sig selv, og som er i risiko for social udstødelse. Det er ofte i disse sektorer, at der findes flest arbejdstagere fra tredjelande.

4.11. Imidlertid er der i nogle sektorer som pleje-, landbrugs- og byggesektoren og i restaurationsbranchen stadig mange, der er beskæftiget ulovligt, og netop derfor er det vigtigt at fremme de socialøkonomiske virksomheders rolle, da de har vist, at de kan udfylde en vigtig funktion i forhold til integration og legalisering af arbejdskontrakter ved at styrke migranternes rolle og garantere deres rettigheder i disse sektorer i overensstemmelse med de relevante EU-politikker og i kampen mod misbrug af betegnelsen selvstændig ( 19 )

4.12. I hjemmeplejesektoren, hvor der er en overvægt af kvinder, som ansættes direkte af familierne, er betingelserne ofte sådan, at de hindrer faglig udvikling. En nylig undersøgelse af determinanterne for migrantkvinders iværksætteri påviste, at manglende anerkendelse af kompetencer er en af de faktorer, der får dem til at blive selvstændige ( 20 ) . I disse sektorer kan socialøkonomiske virksomheder spille en vigtig rolle med hensyn til at legalisere arbejdet og forøge migranternes muligheder for at udvikle sig, forudsat at der er de rette offentlige politikker til støtte herfor.

4.13. Mange af de socialøkonomiske virksomheder, der beskæftiger sig med at få dårligt stillede personer i arbejde, virker i sektorer i den såkaldte cirkulære økonomi: indsamling og separat behandling af affald, nyttiggørelse og genanvendelse af materialer, socialt landbrug, vedligeholdelse af offentlige grønne områder. Disse sektorer er vigtige kilder til beskæftigelse, og virksomhedernes tilgang til integration på arbejdsmarkedet synes at virke særligt godt i forhold til at få migranter i arbejde.

4.14. Når migranter kommer i beskæftigelse bliver det ofte muligt at vende udviklingstendenser mod social udstødelse og kulturel tilbagegang i EU, idet traditionelle erhverv og håndværk genoplives steder, hvor det er svært at få nye generationer til at tage over ( 21 ) . Det er således ofte migranter, der står bag håndværksvirksomheder og små butikker.

4.15. Når det gælder programmer for modtagelse af migranter har mange socialøkonomiske organisationer arbejdet for aftaler med centrale institutioner og lokale myndigheder om at løse de problemer, der findes i systemet, og fremme en geografisk fordeling af nyankomne efter et princip om »spredt modtagelse« med det sigte at bane vej for retfærdige mekanismer for lokalsamfundenes ansvarstagning ( 22 )

4.16. Under disse projekter har man prioriteret at få migranter i gang med integrationsforløb med sprogkurser, kompetencevurdering og erhvervsuddannelseskurser. På den måde er det lykkedes at få etableret mekanismer for anerkendelse af studier og tidligere erhvervserfaring, hvilket er med til at øge de nyankomnes beskæftigelsesmuligheder.

4.17. Nogle af disse erfaringer med »spredt modtagelse« bidrager til, at der igen flytter folk til udkantsområder, især i bjergområder, hvor migranterne bidrager til opretholdelsen af de økonomiske aktiviteter og tjenesteydelser (begyndende med skolerne), hvilket begrænser risikoen for, at disse områder affolkes. I alle tilfælde afhænger disse foranstaltningers succes af, at de ledsages af beskæftigelses- og boligpolitikker.

4.18. Socialøkonomiske virksomheder kan her indgå i netværk med traditionelle virksomheder og skabe muligheder for, at migranter kan komme i arbejde via særlige uddannelses- og praktikforløb ( 23 )

4.19. Der er ingen tvivl om, at det er den model, der er udviklet af kooperativer, der er blevet forsket mest i med grundige undersøgelser af kooperativernes rolle i forhold til migranter. Det deltagelsesbaserede aspekt af disse socialøkonomiske virksomheder er af betydning for den sikkerhed og beskyttelse, der ydes i forbindelse med deres økonomiske aktiviteter, da det løfter folk ud af den uformelle økonomi og ulovlig beskæftigelse.

4.20. En særlig analyse foretaget af den Internationale Arbejdsorganisation har identificeret de områder, hvor kooperativerne har positiv betydning for integrationen af migranter og flygtninge: integration på arbejdsmarkedet, pleje og bistand, uddannelse, hjælp i hverdagen og til et selvstændigt liv, adgang til markedet, adgang til finansiering, juridisk bistand og rådgivning, hjælp til basale behov ( 24 )

4.21. I forbindelse med afholdelsen af den første og anden europæiske dag for socialøkonomiske virksomheder i udvalget i henholdsvis 2016 og 2017 viste de udvalgte casestudier, at der er fokus på migranter ( 25 ) med præsentation af erhvervsuddannelsesforløb og integration på arbejdsmarkedet af især kvinder.

4.22. Også Kommissionen har anerkendt de socialøkonomiske virksomheders betydning for at tackle udfordringerne forbundet med migration ved at lade konkurrencen om social innovation i 2016 dreje sig om ideer til modtagelse og integration af flygtninge ( 26 ) . Udvalget håber, at Kommissionen også fremover vil have fokus på initiativer vedrørende migration, og at det bliver et prioriteret område ved udformningen af EU-politikker.

4.23. Socialøkonomiske virksomheder spiller ikke blot en vigtig rolle i at få migranter i arbejde og uddannelse og yde dem hjælp, mange af dem er også engageret i projekter for at skaffe mange migranter, især flygtninge og asylansøgere, adgang til boliger. Denne model med boliger forvaltet af socialøkonomiske virksomheder har efterhånden fået stor økonomisk betydning i lande som Italien, hvor der stilles tusindvis af boligenheder til rådighed for integrationsprojekter, hvilket i mange tilfælde også medvirker til skabe nyt liv i marginaliserede kvarterer og områder.

4.24. Endelig er socialøkonomiske virksomheder og civilsamfundet som helhed meget afgørende for adgangen til bistand og sundhedstjenester, idet de gør det langt mindre vanskeligt at få adgang til pleje. Udvalget beder medlemsstaterne om at garantere, at migranter har fuld adgang til sundhedssystemerne og sociale tjenester uden forskelsbehandling begrundet i deres status.

5. Yderligere betragtninger fra EØSU's permanente gruppe for virksomheder inden for socialøkonomien

5.1. Socialøkonomiske virksomheder er især aktive inden for pleje, forvaltning af kulturelle og miljømæssige ressourcer, deleøkonomien og den cirkulære økonomi. Disse virksomheder kan være en god allieret, når det gælder fremme af politikker for grøn omstilling af den europæiske udviklingsmodel, idet de inden for disse aktivitetsområder er i stand til at skabe mange nye beskæftigelsesmuligheder.

5.2. Socialøkonomiske virksomheder støtter og fremmer folks lyst til at blive iværksættere og åbner deres adgang til økonomiske aktiviteter, uanset om de har de økonomiske midler til den startkapital, der er nødvendig for at etablere en aktivitet. Dette gælder især for kooperativer, og derfor er det særligt vigtigt, at der i programmerne for EU's udviklingssamarbejde i udviklingslande medtages programmer for fremme af socialøkonomiske virksomheder.

5.3. I lyset af dokumentationen for at socialøkonomiske virksomheder fremmer migranters integration på arbejdsmarkedet og sociale integration, opfordres medlemsstaterne til at indføre beskæftigelsesincitamenter for socialøkonomiske virksomheder, der får folk i arbejde. Disse incitamenter kunne gælde i to år fra anerkendelsen af international beskyttelsesstatus.

5.4. Man bør også tage højde for, at migrantstrømmen i de kommende år helt sikkert vil tage til som følge af de alvorlige konsekvenser af klimaændringerne, som er årsag til stadig hyppigere ørkendannelse, hungersnød og miljøkatastrofer. Dette vil desuden nødvendiggøre en genovervejelse af den sondring mellem flygtninge, asylansøgere og økonomiske migranter, der er kunstig og diskriminerende, i hvert fald når der er tale om migranter, der flygter fra hungersnød og miljøkatastrofer.

5.5. Derfor bør tiltag for at fremme bæredygtig udvikling og grøn omstilling fortsættes, idet de også har positiv indvirkning på økonomien ved at udnytte socialøkonomiske virksomheders bidrag til at øge væksten, integrationen og velfærden, sådan som udvalget har understreget i nylige udtalelser ( 27 )

Bruxelles, den 23. maj 2018. Luca JAHIER Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Se mere om de socialøkonomiske virksomheders rolle i EFT C 117 af 26.4.2000, s. 52.

(2) EØSU's bidrag til Kommissionens arbejdsprogram for 2018, især punkt 2.4.6 og de følgende punkter.

(3) »Statusrapport om den europæiske dagsorden for migration«.

(4) EUT C 318 af 23.12.2009, s. 22.

(5) Mange steder har disse opgaver været varetaget af familien, og næsten udelukkende af de kvindelige familiemedlemmer, hvilket har været en hindring for kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet.

(6) EUT C 24 af 28.1.2012, s. 1.

(7) https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N17/002/18/PDF/N1700218.pdf?OpenElement.

(8) Tal fra Eurostat, se også »Asylum and managed migration«, udarbejdet af ANCI, Caritas Italiana, Cittalia, Fondazione Migrantes, Servizio centrale dello SPRAR, i samarbejde med UNHCR: http://ec.europa.eu/eurostat/web/asylum-and-managed-migration/data/main-tables.

(9) https://www.eesc.europa.eu/en/policies/policy-areas/migration-and-asylum/opinions.

(10) Se fodnote 2.

(11) Rapport fra FN-generalsekretærens særlige repræsentant vedrørende migration, 3. februar 2017.

(12) http://www.consilium.europa.eu/da/press/press-releases/2017/11/18/2018-eu-budget-agreement-reached/.

(13) UNHCR 2003, Framework for durable solutions for refugees and persons of concern, maj, Geneve.

(14) EUT C 129 af 11.4.2018, s. 11.

(15) EUT C 75 af 10.3.2017, s. 75.

(16) http://www.santegidio.org/pageID/11676/Corridoi-umanitari.html.

(17) EUT C 351 af 15.11.2012, s. 16.

(18) EUT C 345 af 13.10.2017, s. 15.

(19) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en europæisk platform for forbedring af samarbejdet i forbindelse med forebyggelse af og afskrækkelse fra sort arbejde, COM(2014) 221 final, EUT C 161 af 6.6.2013, s. 14; EUT C 125 af 21.4.2017, s. 1.

(20) M. Corsi, M. De Angelis, D. Frigeri, arbejdspapir The determinants of entrepreneurship for migrants in Italy. Do Italian migrants become entrepreneurs by »opportunity« or through »necessity«? Se også ILO Cooperatives and the world of work n. 2 »Cooperating out of isolation: domestic workers' cooperatives«.

(21) EUT C 351 af 15.11.2012, s. 16.

(22) http://www.interno.gov.it/it/notizie/carta-buona-accoglienza-nuovo-modello-integrazione.

(23) Internt materiale, Consorzio »Veneto Insieme«. For yderligere oplysninger se: http://venetoinsieme.it/.

(24) Literature review »Cooperatives and Refugees«, ILO 2016 (ikke offentliggjort).

(25) I 2016 var det især projektet Okus Doma og i 2017 projektet Solidarity Salt (se også https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/2nd-european-day-social-economy-enterprises).

(26) http://ec.europa.eu/growth/content/4-social-innovators-win-%E2%82%AC200000-2016-european-social-innovation-competition-0_en, se også: http://eusic-2016.challenges.org/how-is-europe-supporting-the-integration-of-refugees-and-migrants/.

(27) Udtalelse om »Fremme af ikkestatslige aktørers klimaforanstaltninger«, EUT C 227 af 28.6.2018, s. 35, og udtalelse om »Nye bæredygtige økonomiske modeller«, EUT C 81 af 2.3.2018, s. 57.