KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den01.07.1998 
KOM(1998)417 endelig udg. 
SJETTE OVERSIGT OVER STATSSTØTTE I DEN EUROPÆISKE UNION TIL 
FREMSTILLINGSSEKTOREN OG EN RÆKKE ANDRE SEKTORER 
(forelagt af Kommissionen) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 1 
Baggrund 1 
Bemærkninger til de anvendte begreber 3 
DEL I - STØTTE TIL FREMSTILLINGSVIRKSOMHED 7 
Størrelsen af og tendenserne i støtten 7 
Samlede tal for EU 7 
Sammenligning mellem medlemsstaterne 9 
Støtte til skibsbygningsindustrien 13 
Støtte til stålindustrien 15 
Støtte til motorkøretøjsindustrien 15 
Støttetyper 17 
Formålet med støtten 20 
Ad hoc-statsstøtte 28 
Tysk statsstøtte til de nye delstater 31 
DEL II - DEN SAMLEDE NATIONALE STØTTE I MEDLEMSSTATERNE 33 
Støtte til andre sektorer en fremstillingssektoren 33 
Landbrugsstøtte 33 
Fiskeristøtte 36 
Støtte til tjenesteydelser 38 
Støtte til finanssektoren 38 
Støtte til lufttransportsektoren 38 
Støtte til jernbanetransport 38 
Støtte til kulminedrift .41 
Den samlede støtte i EU 44 
Støttens budgetmæssige virkninger 46 
RESULTATER 49 
KONKLUSIONER 53 
BILAG I: TEKNISK BILAG 57 
BILAG II: TATISTISK BILAG 71 
BILAG III: FÆLLESSKABETS FONDE OG INSTRUMENTER 91 
-fé» 
TABELLER OG FIGURER 
Tabel 1 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU 1992-1996 
- årlige beløb i faste priser (1995) 7 
Tabel 2 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU 
- årlige beløb 1992-1996 8 
Tabel 3 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU 
- årlige gennemsnit 1992-1994 og 1994-1996 10 
Tabel 4 Støtte til skibsbygningsindustrien 1994-1996 i procent af skibenes kontraktværdi ..14 
Tabel 5 Udviklingsstøtte til skibsbygning - som EU har truffet beslutning om 15 
Tabel 6 Godkendt statsstøtte til motorkøretøjssektoren i 1992-1996 16 
Tabel 7 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1994-1996 
- opdelt efter støttetype 17 
Tabel 8 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1994-1996 
- opdelt efter sektor og formål 25 
Tabel 9 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1992-1994 og 1994-1996 
- opdelt efter hovedformål 27 
Tabel 10 Ad hoc-statsstøtte og Treuhand-støtte til fremstillingsvirksomhed, 
finansielle tjenesteydelser og lufttrafik i medlemsstaterne 1992-1996 29 
Tabel 11 Medlemsstaternes ad hoc-statsstøtte til fremstillingsvirksomhed, 
finansielle tjenesteydelser og lufttrafik 
- årlige gennemsnit 1992-1994 og 1994-1996 29 
Tabel 12 National støtte til de produkter, der er opført i bilag II til 
EF-traktaten 36 
Tabel 13 Fiskeristøtte i procent af bruttoværditilvæksten i denne sektor 37 
Tabel 14 EU-fiskeristøtte 37 
Tabel 15 Statsstøtte til transport (jernbaner) 40 
Tabel 16 Statsstøtte til kulmineindustrien 41 
Tabel 17 Samlet national støtte i medlemsstaterne 44 
Tabel 18 Samlet national støtte i medlemsstaterne i procent af 
bruttonationalproduktet 45 
Tabel 19 Samlet national støtte i medlemsstaterne opdelt efter de 
vigtigste sektorer 47 
-i c 
STATISTISK BILAG 
Tabel A1 Statsstøtte til fremstillingssektoren i løbende priser 1992-1996 
(national valuta) 72 
Tabel A2 Statsstøtte til fremstillingssektoren i løbende priser (ECU) 73 
Tabel A3 Tysk statsstøtte til de nye delstater - årligt gennemsnit 1994-1996 74 
Tabel A4 Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 
opdelt efter medlemsstat 77 
Tabel A Ariige fællesskabsudgifter 100 
Tabel B Andre fællesskabsinstrumenter 101 
Tabel C1 Fællesskabets årlige gennemsnitsudgifter opdelt efter 
medlemsstat 102 
Tabel C2 Fællesskabets årlige gennemsnitsudgifter opdelt efter 
medlemsstat 103 
FIGURER 
Figur 1 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed som procent af 
værditilvæksten 11 
Figur 2 Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed: opdelt i skatte- og 
budgetfinansiering 1994-1996 19 
Figur A1 Statsstøtte til fremstillingssektoren og EU-fondsstøtte 
pr. beskæftiget 75 
-IdL 

INDLEDNING 
Baggrund 
1985 blev Kommissionens hvidbog om gennemførelsen af det indre 
marked offentliggjort, og samtidig opstod der et behov for en effektiv 
metode til systematisk kvantificering af statsstøtte af hensyn til 
konkurrencepolitikken. I slutningen af 1985 anmodede Kommissionen sine 
tjenestegrene om at indsamle oplysninger og offentliggøre en 
dokumenteret analytisk oversigt over statsstøtte i Fællesskabets medlems­
stater. 
Konklusionen af den første oversigt, der dækkede perioden 1981-86, gik ud 
på, at gennemsigtigheden på statsstøtteområdet skulle øges, og det blev 
besluttet at ajourføre oversigten, hvilket skete med den anden, tredje, 
fjerde og femte oversigt, der dækker perioderne 1987-1988, 1988-1990, 
1990-1992 og 1992-19941. 
Den sjette oversigt er en ajourføring af tidligere foreliggende oplysninger og 
dækker perioden til og med 1996. Oversigten behandler således for første 
gang de tre nye medlemsstater Finland, Sverige og Østrig og indeholder 
oplysninger om den daværende statsstøttestruktur til virksomheder i 
Unionens femten medlemsstater. 
Offentliggørelsen af denne sjette oversigt er udtryk for Kommissionens vilje 
til at opretholde en åben politik på statsstøtteområdet. Netop begrebet 
gennemsigtighed får stadig stigende betydning på grund af de vilkår, 
Referencer: KOM(88) 945 
KOM(90) 1021 
KOM(92)1116 
KOM(95) 365 
KOM(97) 170. 
{ 
Kommissionen for øjeblikket arbejder under, både inden for selve EU og i 
en bredere international sammenhæng. 
Gennemførelsen af det indre marked og den kommende økonomiske og 
monetære union kræver en stadig mere effektiv kontrol med 
statsstøtteordninger, da statsstøtte kan træde i stedet for 
handelshindringer, der er blevet fjernet i løbet af integrationsprocessen. 
En medlemsstat vil kun være villig til at bidrage til gennemførelse og korrekt 
anvendelse af det indre markeds mekanismer, hvis den er sikker på, at alle 
medlemsstater følger de samme regler, når de støtter nationale selskaber. 
Indsamling og offentliggørelse af oplysninger om den udbetalte støtte er et 
effektivt middel, der giver Kommissionen mulighed for at demonstrere over 
for medlemsstaterne, at den til stadighed holder nøje øje med statslig 
indgriben i markedsmekanismerne, både den generelle udvikling og 
udviklingen i de enkelte medlemsstater. Dette gør det til gengæld muligt for 
Kommissionen om nødvendigt at tilpasse sine politikker med henblik på at 
gennemføre en retfærdig og effektiv kontrol med statsstøtten og 
gennemføre tilpasninger til vekslende økonomiske betingelser. 
4. På det internationale område er der i dette årti indgået Europaaftalerne 
med landene i Central- og Østeuropa og senere indledt forhandlinger om 
medlemskab. Fortidens byrder i disse lande, der befinder sig midt i en 
omstillingsperiode, er særlig tunge, og der er behov for betydelig statsstøtte 
inden for en række områder. Det er derfor vigtigt med øget 
gennemsigtighed på statsstøtteområdet i disse lande. Gennem 
offentliggørelsen af sine egne oversigter over statsstøtte giver 
Kommissionen og dermed hele EU disse lande et konkret eksempel på, 
hvilken gennemsigtighed der forventes af moderne, konkurrencedygtige 
markedsøkonomier, hvilket også vil lette opfyldelsen af de central- og 
østeuropæiske landes rapporteringspligt, som indgår i Europaaftalerne. Det 
bekræftes af de første oversigter, der er indsendt af en række af de central-
og østeuropæiske lande. Disse oversigter, der er forholdsvis detaljerede, vil 
med yderligere forbedringer i den nærmeste fremtid kunne danne grundlag 
for meningsfulde sammenligninger af statsstøtten i Fællesskabet og disse 
lande. 
Inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen viser oversigten et 
eksempel på, hvad EU forventer af sine handelspartnere, hvad 
gennemsigtighed angår. Den ligger således i forlængelse af den 
anmeldelse af tilskud, som Fællesskabet og medlemsstaterne foretager i 
henhold til artikel 25 i WTO-overenskomsten om subsidier og 
udligningsforanstaltninger. Oversigten er ligeledes et eksempel for vore 
partnere i OECD. 
Bemærkninger til de anvendte begreber 
5. Den sjette oversigt over statsstøtte dækker perioden 1994-1996 og 
ajourfører den femte oversigt (der blev offentliggjort i 1997), som dækkede 
perioden 1992-1994. Oversigten omfatter de femten medlemsstaters 
nationale støtte til fremstillingssektoren, landbrug, fiskeri, transport -
jernbaner og luftfart - finansielle tjenester og energi (kul). I sammenligning 
med den foregående oversigt indeholder denne oversigt mere detaljerede 
oplysninger om en række sektorer. En generel redegørelse for den 
anvendte metodologi findes i det tekniske bilag (bilag I). Det statistiske 
bilag (bilag II) indeholder basale statistiske oplysninger om støtten til 
fremstillingsvirksomhed og om den samlede støtte. I bilag III findes en 
oversigt over EU-fonde og -instrumenter. 
6. Ved sammenligningen mellem de forskellige medlemsstater er analysen af 
støttetallene baseret på de årlige gennemsnit for treårsperioden 1994-
1996. Hvor det er skønnet formålstjenligt, er tallene for perioden 1992-1994 
angivet til sammenligning. Som anført i det tekniske bilag (bilag I) anvendes 
for de tre nye medlemsstater, der kun har været medlemmer i 1995 og 
1996, det årlige gennemsnit for disse to år. 
I lighed med de tidligere oversigter overlapper referenceperioderne 
hinanden med et år. Til brug ved sammenligningerne mellem 
medlemsstaterne kan der kun opnås tilstrækkeligt statistiske data ved at 
anvende glidende treårsgennemsnit. Dette skyldes, at en del af beløbene 
kun foreligger for perioder på over et år. I sådanne tilfælde må beløbene 
opdeles vilkårligt på de enkelte år. Endvidere er tallene for det sidste år 
(1996) i et ikke uvæsentligt omfang foreløbige og vil - ligesom det også var 
tilfældet med sidste år i den tidligere oversigt (1994) - sandsynligvis blive 
ændret af medlemsstaterne i fremtiden. Denne upålidelighed i forbindelse 
med tallene for sidste år i referenceperioden - navnlig når de opdeles på de 
enkelte medlemsstater - rådes der bod på, ved at der anvendes 
overlappende treårige gennemsnit. For at lette sammenligningen af 
gennemsnittene for den foregående periode med perioden 1994-1996 er 
tallene for 1992-1994 udtrykt i 1995-priser2. I hele oversigten er tallene 
opgivet i faste priser3. 
7. For første gang er der fokuseret særskilt på den støtte, der ydes til 
lufttransport og finansielle tjenester. I de tidligere oversigter var den 
ubetydelige støtte til disse to sektorer opført under fremstillingsvirksomhed. 
Sammenligninger af udviklingen i de samlede støttebeløb mellem denne og 
tidligere oversigter bør derfor baseres på de tidligere tal for støtte til 
fremstillingsvirksomhed og de samlede tal for fremstillingsvirksomhed plus 
luftfart og finansielle tjenesteydelser. 
8. Kommissionens tjenestegrene har i samarbejde med medlemsstaterne 
udarbejdet tallene for 1995 og 1996. Sammen med tallene for 1992-1994 
(det tidligere EUR 12) er de kontrolleret og om nødvendigt ændret af 
medlemsstaterne, hvilket sikrer en forholdsvis høj grad af pålidelighed4. 
Hvad angår Grækenland, har Kommissionen ved beregningen af tallene i 
de tidligere oversigter som reference anvendt en undersøgelse af græsk 
Som følge heraf og på grund af medlemsstaternes - i nogle tilfælde betydelige - ændringer 
af ovennævnte tal for 1994 er tallene for 1992-1994 ikke identiske med tallene i den femte 
oversigt. 
Tal for støtten til fremstillingsvirksomhed til gældende valutakurser findes i det statistiske 
bilag (bilag II). 
En række tal for 1994-1996 blev ændret, især af Belgien, hvor der var tale om en markant 
forbedring af de indsendte datas kvalitet, Grækenland, hvor der også var tale om en 
forbedring af oplysningernes pålidelighed, Frankrig, hvor oplysninger om støtte til luftfarten 
og banksektoren er anført i oversigtens del II, Irland, hvor tallene for samfinansiering udgår 
(s. 4-5), og Portugal, hvor oplysninger om støtte til luftfarten ligeledes er anført i del II. 
Tallene i denne oversigt er derfor ikke direkte sammenlignelige med tallene i den 
foregående oversigt. 
statsstøtte og udgifter, der er udarbejdet af en konsulent. Denne 
undersøgelse tjente derefter som grundlag for Kommissionens skøn og 
ekstrapoleringer. De forbedrede opgivelser fra de græske myndigheder, 
som hilses velkommen, har givet mulighed for at forbedre de græske tal. 
Da de græske myndigheder stadig ikke har fremlagt fyldestgørende 
materiale, omfatter tallene i ikke uvæsentligt omfang skøn og resultaterne 
for Grækenland bør derfor tages med et vist forbehold. 
Hvad angår Irland, skyldes den bratte nedgang i det samlede støttetal til 
fremstillingsvirksomhed i sammenligning med tidligere oversigter, at tallene 
fra de irske myndigheder i de tidligere oversigter indeholdt tal for EU's 
udgifter. De irske myndigheder har været nødsaget til at anvende skøn for 
at afgrænse de irske udgifter i forhold til EU's udgifter, og resultaterne for 
Irland bør derfor også tages med et vist forbehold. 
5-É 
DEL I - STØTTE TIL FREMSTILLINGSVIRKSOMHED 
Størrelsen af og tendenserne i støtten 
9. I EU modtager industrisektoren mere støtte end nogen af de andre 
sektorer, der indgår i denne oversigt. I perioden 1994-1996 gik hele 46% af 
den samlede støtte til denne sektor. Analysen af støtten til denne del af 
økonomien er derfor det vigtigste element i denne oversigt. 
Samlede tal for EU 
10. Tabel 1 viser størrelsen af den årlige støtte til fremstillingsvirksomhed i EU i 
1992-1996. 
Tabel 1 
Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU 1992-1996 
Årlige beløb i faste priser (1995) 
i mio. ECU 
EUR 15 
EUR 12 1992 
39 062 1993 
44 057 1994 
41 198 1995 
38 591 
37 386 1996 
35 163 
34 106 
På baggrund af tallene i tabel 1 kan det konkluderes, at den nedadgående 
tendens, der tidligere har kunnet observeres, igen gør sig gældende i 
støtten i EUR 12. Analysen i den forudgående (femte) oversigt viste, at 
denne tendens var bragt til standsning, men denne standsning synes 
således blot at være en undtagelse til den almindelige tendens. Støtten til 
fremstillingsvirksomhed alene ligger i 1994-96 i EUR 12 på omkring 37,5 
mia. ECU i årligt gennemsnit. Det tilsvarende tal for EUR 15 er 38,3 mia. 
ECU. 
11. Selv når de absolutte værdier sammenlægges på EU-plan, afspejler de kun 
i begrænset omfang udviklingen i de nationale støtteordninger over en 
given periode. I tabel 2 er støtten til fremstillingsvirksomhed derfor anført i 
procent af værditilvæksten pr. beskæftiget i industrien og i procent af 
eksporten af industrivarer inden for EU5. 
Tabel 2 
Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU 
Årlige beløb 1992-1996 
EUR 12/15 
I procent af 
værditilvæksten 
I ECU pr. 
beskæftiget 
I procent af 
handelen inden 
for EU* 1992 
3,2 
1206 
5,7 1993 
3,8 
1436 
7,0 1994 
3,4 
1 374 
5,7 1995 
2,9 
1217 
4,8 1996 
2,7 
1 123 
4,4 
I faste 1995-priser. 
* Handel med industrivarer inden for EU 
Støtteniveauet i forhold til værditilvæksten ligger lige over 3% for EUR 12 i 
perioden 1992-94, mens det falder ned under 3% for EUR 15 i perioden 
1995-96. 
Støtten pr. beskæftiget inden for fremstillingsvirksomhed i EUR 12 svinger i 
de to perioder, oversigten dækker, mellem 1 206 ECU i 1992 og et 
maksimum på 1 436 ECU i 1993. For EUR 15's vedkommende falder den 
fra 1 217 ECU i 1995 til 1 123 ECU i 1996. Støtten set i forhold til værdien 
af handel med industrivarer inden for EU6 (dette tal er en god indikator for 
potentiel konkurrenceforvridning i EU) topper i 1993 med 7% for EUR 12 og 
falder 1996 til 4,4% for EUR 15. 
I sammenligning med tallene for EUR 12 for perioden 1992-1994 er tallene 
for EUR 15 generelt lavere i 1995 og 1996, hvilket ikke blot afspejler et fald 
Da en lille del af støttebeløbene, der ikke kan beregnes nøjagtigt, er ydet til 
servicesektoren (handel og konsulentvirksomhed), kan de opgivne tal vise sig at være en 
anelse for høje. 
i den generelle tendens i støtteniveauerne i EU, men også de generelt 
lavere støtteniveauer i de tre nye medlemsstater set i forhold til 
gennemsnittet for EUR 12. 
12. Det fremgår af tabel 1 og 2, at de absolutte støttebeløb og de tre 
indikatorer, der anvendes til at vise tendensen i støtten til 
fremstillingsvirksomhed på EU-plan (EUR 12), i høj grad er 
sammenfaldende. De viser, at den nedadgående tendens, som kunne 
observeres tidligere og - som det fremgår af tallene fra tidligere oversigter -
blot blev bragt til standsning midlertidigt, har indfundet sig igen. 
Sammenligning af medlemsstaterne 
13. Tabel 3 viser den gennemsnitlige statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i de 
forskellige medlemsstater7 i perioden 1992-1994 og 1994-19968 udtrykt i 
procent af bruttoværditilvæksten og i støttebeløb pr. beskæftiget i sektoren. 
Derudover er der opgivet absolutte støttebeløb i faste priser til orientering. 
I forhold til tidligere oversigter er denne indikator, der sætter støtten i forhold til handelen 
inden for EU, faldet kraftigt. Faldet skyldes en ændring i det grundlag, hvorpå de absolutte 
tal for handelen inden for EU beregnes (se det tekniske bilag). 
Tyskland er opdelt i nye og gamle delstater for tydeligt at markere, at de to tyske områder 
gennemløber en forskelligartet udvikling, der er præget af en omstillingsproces uden 
fortilfælde, hvor økonomien i de nye delstater skal tilpasses et markedssystem. 
Som det fremgår af punkt 6 ovenfor kan detaljerede opdelinger på medlemsstater kun 
sammenlignes med et rimeligt resultat til følge, hvis der anvendes treårige overlappende 
gennemsnit. Den metode, der anvendes ved fastlæggelse af de årlige gennemsnit i 
treårsperioden 1994-1996 for de tre nye medlemsstater, som kun har været medlem i 1995 
og 1996, forklares i det tekniske bilag (bilag I). 
Tabel 3 
Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed i EU9 
Årlige gennemsnit 1992-1994 og 1994-1996 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
-Gamle delstater 
- Nye delstater 
Grækenland 
Spanien 
Finland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige 
EUR 12 
EUR 15 I % af værditilvækst 
1992-1994 
2,5 
2,5 
4,4 
6,5 
1,8 
2,4 
1,7 
6,4 
2,6 
1,5 
2,5 
0,9 
3,5 1994-1996 
1,3 
3,0 
2,9 
3,8 
6,3 
2,7 
1,6 
1,8 
1,5 
5,8 
2,3 
1,4 
1,9 
0,8 
0,9 
3,0 I ECU pr. beskæftiget 
1992-1994 
1310 
1120 
2091 
527 
10816 
987 
512 
1174 
818 
2205 
1555 
760 
443 
245 
1339 1994-1996 
626 
1678 
1383 
1888 
455 
8216 
863 
837 
911 
927 
838 
2151 
1375 
788 
371 
406 
263 
1238 I mio. ECU 
1992-1994 
920 
539 
19851 
4312 
15539 
722 
1311 
4931 
198 
10320 
55 
694 
467 
1431 
41439 1994-1996 
448 
1149 
671 
16639 
3192 
13447 
662 
2101 
365 
3740 
215 
9760 
46 
686 
382 
318 
1513 
37563 
38318 
Gennemsnit i 1995-priser. 
Tallene for 1994-1996 i tabel 1 svarer ikke til gennemsnittet i tabel 3, idet totalerne i tabel 1 
ikke indeholder tal for de tre nye medlemsstater for 1994. Det årlige gennemsnit, der opnås 
på grundlag af tabel 1, vil derfor være lidt lavere end det gennemsnit, som angives i tabel 3 
og fremkommer ved, at det årlige gennemsnit beregnes for de år, for hvilke der foreligger 
data, og ved at dette gennemsnit anvendes for hele perioden. 
10 
Figur 1 
Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 
Som procent af værditilvæksten (gennemsnit 1992-1994 og 1994-1996) 
n 1992-1994 "1994-1996 
I perioden 1992-1994 var disse lande endnu ikke medlemmer af EU. 
For fremstillingssektorens vedkommende har Grækenland og Italien det 
højeste støtteniveau, der ligger langt over gennemsnittet i EU. Som nævnt 
ovenfor giver den vedvarende usikkerhed med hensyn til tallene for 
Grækenland ikke mulighed for yderligere bemærkninger på nuværende 
tidspunkt. 
Tyskland ligger også over EU-gennemsnittet, medens Belgien ligger på 
EU-gennemsnittet og Danmark samt Spanien en smule under. 
Den laveste støtte til fremstillingsvirksomhed ydes (nævnt i faldende orden) 
i Østrig, Det Forenede Kongerige og Sverige. I disse lande ligger 
støtteniveauet langt under EU-gennemsnittet. På grund af manglende 
statistiske oplysninger har det ikke været muligt at beregne støtten i 
procent af værditilvæksten for de to dele af det forenede Tyskland. 
11 
14. Hvad angår støtten pr. beskæftiget ligger Italien på en førsteplads blandt 
medlemsstaterne, fulgt af Tyskland. De meget høje tal for de nye tyske 
delstater skyldes både den betydelige støtte, der ydes, og et stærkt fald i 
antallet af ansatte i denne del af Tyskland. Faldet i forhold til tidligere 
oversigtsperioder viser, at omstruktureringsprocessen, der fulgte Tysklands 
forening i 1990, allerede toppede i den forudgående oversigtsperiode. 
Samtidig er støtten pr. beskæftiget i de gamle delstater fortsat faldet og 
blandt de laveste i EU. Belgien, Danmark og Luxembourg ligger over EU-
gennemsnittet. De lande, der giver den laveste støtte er (i faldende orden) 
Sverige, Portugal og Det Forenede Kongerige. 
15. Det må konstateres, at støttetendensen stadig varierer betydeligt 
medlemsstaterne imellem. 
En sammenligning mellem de fire store økonomier viser, at støtten til 
fremstillingsvirksomhed i procent af værditilvæksten i Italien er over 6 
gange højere end i Det Forenede Kongerige, 3 gange højere end i Frankrig 
og 1,5 gange højere end i Tyskland. Forskellene mellem disse 
medlemsstater kan delvis forklares med de forskellige holdninger, de har til 
anvendelsen af statsstøtteinstrumenter. 
Når man betragter de overordnede forskelle i Fællesskabet fra et 
samhøringshedssynspunkt, ser tendensen lidt mere lovende ud end den 
tendens, der viste sig i den tidligere oversigt, hvor en direkte 
sammenligning mellem de fire store medlemsstater og de fire såkaldte 
"samhørighedslande" (Spanien, Irland, Portugal og Grækenland) viste, at 
den relative betydning af statsstøtte til fremstillingsvirksomhed steg i de fire 
store medlemsstater på bekostning af samhørighedslandene. Tabel 3 viser, 
at støtten i disse fire lande er steget fra 6,5% til 8,8% af den samlede støtte 
til fremstillingsvirksomhed i EU bestående af EUR 12, medens de fire store 
økonomiers andel af støtten er faldet fra ca. 88% i perioden 1992-1994 til 
ca. 83% i 1994-1996. I den forbindelse skal det også bemærkes, at der 
ikke blot ydes national statsstøtte til fremtillingsvirksomhed, men også EU-
støtte via strukturfondene (se bilag II, figur A1). I relative tal er det de fire 
samhørighedslande, der drager størst fordel af denne støtte, idet deres 
12 
relative støttesituation er forbedret til et niveau, der bedre afspejler deres 
svagere socio-økonomiske situation. Effektiviteten af disse EU-instrumenter 
afhænger imidlertid på afgørende måde af, at de ikke opvejes af en 
uafbalanceret udvikling i brugen af statsstøtteforanstaltninger. 
16. Det fremgår af tabel 3, at faldet i den samlede støtte til 
fremstillingsvirksomhed i EUR 12 skyldes det betydelige fald i 
støtteudbetalingerne i Tyskland, både i de nye og de gamle delstater. Dette 
fald udlignes i en vis udstrækning af en stigning i støtten i 5 lande. 
Støtte til skibsbygningsindustrien 
17. Inden for skibsbygningsindustrien, der er en sektor under 
fremstillingsvirksomhed, har støtten i oversigtsperioden skullet følge 
bestemmelserne i det syvende direktiv om støtte til 
skibsbygningsindustrien10, der trådte i kraft den 1. januar 1991. 
Tabel 4 viser kontraktrelateret driftsstøtte til nybygninger, ombygninger og 
fiskefartøjer og er således en illustration af de støttebeløb, som 
Kommissionen sætter lofter for i henhold til skibsbygningsdirektivet. 
Støtteloftet i det nuværende direktiv er 4,5% af kontraktværdien både for 
skibe, hvis kontraktværdi er på under 10 mio. ECU, og for ombygninger og 
9,0% af kontraktværdien for skibe, hvis kontraktværdi er på over 10 mio. 
ECU. 
Ud over driftsstøtte kan skibsbygningsindustrien modtage støtte til 
omstrukturering. I løbet af den omtalte periode, er der ydet 
omstruktureringsstøtte for i alt 1 080 mio. ECU i Spanien, Belgien og 
Portugal. I de nye tyske delstater udgjorde støttebeløbet til omstrukturering 
fra 1994 til 1996 ca. 890 mio. ECU. 
Sammenholdes den samlede støtte i skibsbygningsindustrien med 
værditilvæksten i sektoren, fremgår det, at sektoren er meget støtteintensiv. 
Som det fremgik af tabel 3 udgør støtte til fremstillingsvirksomhed 3,5% af 
»° EFT L 380 af 31.12.1990. 
13 
sektorens værditilvækst. Støtten inden for undersektoren 
skibsbygningsindustri dækker omkring 25% af sektorens værditilvækst. 
EU-gennemsnittet for støtte til skibsbygningsindustrien faldt drastisk fra 
34% af værditilvæksten i 1988-90 til 24% i 1990-1992 for så derefter at 
stabilisere sig på omkring 25% i 1992-1994 og 1994-1996. 
Tabel 4 
Støtte til skibsbygningsindustrien 1994-1996 i procent af skibenes kontraktværdi 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Frankrig 
Finland 
Spanien 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederianden 
e 
Portugal 
Sverige 
Det 
Forenede 
Kongerige 
EUR 12/15 1994 
Mindre 
skibe* 
0 
4,31 
4,12 
4,3 
0 
0 
4,5 
0 
4,5 
0 
3,3 
0 
0 
4,8 Større 
skibe" 
0 
0 
8,4 
6,1 
9,0 
0 
8,8 
0 
9,0 
0 
3,7 
8,8 
0 
0,7 lait 
0 
4,3 
1 
8,0 
5,9 
9,0 
0 
8,4 
0 
8,5 
0 
3,6 
8,8 
0 
1,6 1995 
Mindre 
skibe 
0 
0 
4,2 
4,0 
0,0 
0 
4,3 
0 
4,5 
0 
2,9 
0 
0 
4,3 Større 
skibe 
0 
0 
8,3 
6,5 
9,0 
0 
8,1 
0 
9,0 
0 
3,3 
0 
0 
8,6 lait 
0 
0 
8,2 
6,5 
9,0 
0 
7,8 
0 
8,8 
0 
3,2 
0 
0 
8,2 1996 
Mindre 
skibe 
0 
0 
4,5 
4,5 
0,0 
0 
4,3 
0 
4,5 
0 
3,1 
0 
0 
4,3 Større 
skibe 
0 
0 
9,0 
6,7 
9,0 
0 
8,0 
0 
9,0 
0 
4,8 
0 
0 
6,0 lait 
0 
0 
8,9 
6,6 
9,0 
0 
7,4 
0 
8,7 
0 
3,2 
0 
0 
6,0 
Mindre skibe er skibe, der har en kontraktværdi på under 10 mio. ECU. For denne type 
skibe er den maksimalt tilladte støtteintensitet i henhold til det syvende 
skibsbygningsdirektiv 4,5% af kontraktværdien. 
Større skibe er skibe med en kontraktværdi på over 10 mio. ECU. For denne type skibe 
er den maksimalt tilladte støtteintensitet i henhold til det syvende skibsbygningsdirektiv 
9% af kontraktværdien. 
NB: En tankestreg betyder manglende oplysninger, medens et 0 betyder "ingen støtte". 
Statsstøtte ydet til europæiske skibsværfter med henblik på bygning af 
skibe til udviklingslande steg fra et årligt gennemsnit på 76 mio. ECU i 
perioden 1992-1994 til 203 mio. ECU i 1994-1996. Støttens fordeling på 
lande fremgår af følgende tabel. 
14 
Tabel 5 
Udviklingsstøtte til skibsbygning - som EU har truffet beslutning om 
i mio. ECU 
Tyskland 
Spanien 
Nederlandene 
Frankrig 
IALT 1992 
0 
0 
0 
0 
0 1993 
21,6 
19,4 
0 
0 
41 1994 
185.96 
0 
0 
0 
185,96 1995 
108,82 
55,98 
34,18 
39.19 
238,17 1996 
103,44 
33,14 
48.89 
0 
185,47 
I løbende ecu 
Støtte til stålindustrien 
18. I stålsektoren, en anden sektor under fremstillingsvirksomhed, blev støtten i 
den omtalte periode reguleret efter bestemmelserne i det femte sæt 
stålstøtte regler fra 1991. Efter at støtten næsten var bragt til ophør ved 
slutningen af 1992, vedtog Kommissionen i perioden 1994-1996 
beslutninger efter artikel 95 i EKSF-traktaten om omstrukturering af 
stålselskaber i de nye tyske delstater, Spanien, Italien, Portugal, Irland og 
Østrig. Alt i alt beløb denne støtte sig til gennemsnitligt ca. 1,5 mia. ECU 
årligt i 1994-1996. Dette tal omfatter ikke støtte, der inden for samme 
sektor er ydet til andre formål såsom F&U, regionaludvikling og 
miljøbeskyttelse. 
Støtte til motorkøretøjsindustrien 
19. Selv om der ikke findes støtteordninger i EU, der specielt gælder for denne 
undersektor, er der i denne oversigt for første gang foretaget en analyse af 
statsstøtte til motorkøretøjssektoren, der primært ydes i form af 
regionalstøtte, redningsstøtte og omstruktureringsstøtte. 
På nuværende tidspunkt er det ret vanskeligt at drage konklusioner med 
hensyn til den generelle tendens, idet der kun er tale om meget få tilfælde 
(f.eks. for Italiens vedkommende, hvor der I 1992 var tale om et enkelt 
tilfælde, der tegnede sig for 2,928 mia. ECU). Hovedkonklusionen er, at 
15 
medlemsstaternes støtte i lyset af de specifikke rammebestemmelser ligger 
inden for rimelige grænser. 
Tabei 6 
Godkendt statsstøtte til motorkøretøjssektoren i 1992-1994* 
(tilfælde under anmeldelsesgrænsen ikke inkluderet) 
i mio. ECU 
Østrig 
Belgien 
Tyskland 
Spanien 
Frankrig 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
lait 1992 
11 
159 
8 
0 
2928 
0 
0 
7 
3113 1993 
0 
112 
48 
32 
0 
0 
0 
66 
258 1994 
0 
307 
39 
0 
250 
0 
0 
13 
609 1995 
0 
33 
3 
328 
0 
0 
7 
0 
0 
371 1996 
10 
0 
340 
202 
83 
0 
0 
103 
72 
810 
I løbende ecu 
16 
Støttetyper 
20. Tabel 7 er en oversigt over de forskellige typer støtte, der anvendes i 
medlemsstaterne. 
Tabel 7 
Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1994-1996 
Opdelt efter støttetype 
i% 
• -
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Finland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige 
EUR 15 STØTTETYPE 
Gruppe A 
Tilskud 
79 
54 
83 
55 
66 
93 
81 
44 
89 
43 
92 
73 
82 
61 
88 
57 Skatte­
fritagelser 
0 
35 
10 
15 
13 
0 
3 
38 
0 
42 
4 
13 
8 
19 
5 
23 Gruppe B 
Kapital­
interesser 
0 
1 
0 
1 
0 
0 
0 
4 
0 
9 
0 
0 
0 
2 
0 
3 Gruppe C 
Bløde lån 
14 
3 
5 
22 
3 
6 
15 
3 
0 
6 
4 
3 
2 
18 
2 
13 Skatte-
udsætteis 
er 
0 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
2 
0 
0 
1 
1 Gruppe D 
Garantier 
7 
6 
2 
5 
18 
0 
1 
10 
11 
0 
0 
9 
8 
0 
4 
4 IALT 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
Langt de hyppigste støtteformer i EU er tilskud og skattefritagelser, der i 
denne oversigt er klassificeret som gruppe A-foranstaltninger. I denne 
gruppe anvendes direkte tilskud hyppigere end skattefritagelser. Grunden 
hertil er, at førstnævnte støttetype er mere fleksibel end sidstnævnte. Da 
det normalt er enklere og mindre "omkostningskrævende" med hensyn til 
parlamentariske procedurer at yde et tilskud end at ændre 
skattelovgivningen, har regeringer en tendens til at foretrække førstnævnte 
støttetype. Det kan ligeledes bemærkes, at tilskuddenes relative andel er 
17 
steget betydeligt i forhold til den sidste oversigt og nu tegner sig for 57% af 
de samlede støtteudgifter i EUR 15, hvorimod den i 1992-1994 tegnede sig 
for 48% af den samlede støtte i EUR 12. Samtidig er skattefritagelsernes 
relative andel faldet fra 26% til 23%. 
21. Støtte i form af kapitalinteresser under gruppe B, udgør 3% af den samlede 
støtte i til fremstillingsvirksomhed i EU. Tallet for denne støttetype er faldet, 
idet antallet af finansielle overførsler i form af kapitalinteresser til offentlige 
virksomheder var meget beskedent i perioden 1994-1996. 
22. Støtteformerne i gruppe C, dvs. lån til reducerede rentesatser og 
skatteudsættelser anvendes i vid udstrækning i Tyskland og Sverige. 
Medlemsstaterne undgår normalt at yde bløde lån, fordi de belaster 
budgettet kraftigt. I tallene for bløde lån er kun selve støttebeløbet opgivet, 
men der kræves langt større bruttobudgetmidler, for at der kan ydes støtte 
på denne måde. Det er årsagen til, at denne støtteform udgør en 
forholdsvis lille del af støtten til fremstillingsvirksomhed i EU. 
Medlemsstaterne foretrækker at nedbringe låneomkostningerne ved at yde 
rentestøtte. 
Skatteudsættelser, hovedsagelig fremskyndet afskrivning og oprettelse af 
skattefri reserver, er den mindst udbredte støtteform i EU. Det er kun 
Nederlandene, Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige, der 
anvender denne form for foranstaltning. 
23. Garantierne i gruppe D anvendes fortsat hovedsagelig som støtte til 
rednings- og omstruktureringsprojekter og som hjælp til udviklingen af små 
og mellemstore virksomheder. Selv om garantierne gennemsnitligt indtager 
en tredjesidste plads med hensyn til andelen af industristøtten, udgør de en 
betydelig del af støtten i Grækenland, Irland og Frankrig. Det er særdeles 
vanskeligt at beregne støtteelementet i garantier, og de udgør derfor 
ligesom kapitalinteresser en meget uigennemsigtig form for statsstøtte. 
18 
Figur 2 
Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 
Opdelt i skatte- og budgetfinansiering 1994-1996 
•Budgetfinansieri DSkattefinansieri 
24. I figur 2 er støtten til fremstillingsvirksomhed opdelt efter finansieringsmåde. 
Budgetfinansiering, der består af tilskud, bløde lån, kapitalinteresser og 
garantier, er den foretrukne måde at finansiere støtte på i EU. Dette gælder 
navnlig Spanien, Østrig og Irland, hvor al støtte finansieres over budgettet, 
samt Finland, Luxembourg, Det Forenede Kongerige og Portugal, hvor over 
90% af støtten finansieres på denne måde. I modsætning hertil er 
skattefinansiering, dvs. skattelettelser og skatteudsættelser, meget anvendt 
i Italien, Frankrig og Belgien. 
19 
Formålet med støtten 
25. Støtte til fremstillingsvirksomhed opdeles efter hovedformål eller sektor på 
følgende måde: 
Horisontale formål 
- orskning og udvikling 
- miljø 
- små og mellemstore virksomheder 
- handel 
- energibesparende foranstaltninger 
- generelle investeringer 
- andre formål (primært redning og omstrukturering) 
Særlige sektorer 
- skibsbygningsindustrien 
- stålindustrien 
- andre sektorer 
Regionale formål 
- regioner, der henhører under artikel 92, stk. 3, litra a) 
- regioner, der henhører under artikel 92, stk. 3, litra c) 
- (kun Tyskland) støtte til Berlin og randområder. 
Opdelingen af støtte er i mange tilfælde mere eller mindre vilkårlig, da der 
skal tages stilling til, hvilket af de formål, en medlemsstat har opgivet, der 
skal betragtes som hovedformålet. I nogle medlemsstater kanaliseres 
støtte til forskning og udvikling gennem sektorspecifikke F&U-programmer, i 
andre ydes støtte til visse industrisektorer kun til små og mellemstore 
virksomheder osv. Endvidere giver opdelingen i hovedformål ikke et 
sandfærdigt billede af, hvem de endelige støttemodtagere er, da en stor del 
af regionalstøtten i virkeligheden udbetales til små og mellemstore 
20 
virksomheder, da støtte til forskning og udvikling ofte går til bestemte 
sektorer osv. 
Der bør derfor udvises varsomhed, hvis man vil forsøge at bedømme de 
forskellige hovedformåls skiftende betydning over en længere periode, 
navnlig når det drejer sig om forskelle medlemsstaterne imellem. Tabel 8 
nedenfor viser opdelingen af støtten til fremstillingsvirksomhed efter formål i 
perioden 1994-1996, medens tabel 9 viser ændringerne mellem de tre 
hovedformål i EUR 12 i løbet af perioden. 
26. Det fremgår af procentsatserne i tabel 8, at 56% af industristøtten i EU går 
til regionale formål. Ud af 10 ECU går ifølge dataene 8Î4 til områder, hvor 
levestandarden er særlig lav, de såkaldte artikel 92, stk. 3, litra a)-
områder11. De regioner, der har størst udbytte af denne type støtte, er 
beliggende i Tyskland, Grækenland, Irland og Italien, således som det 
fremgår af de høje procentsatser for dette støtteformål i disse 
medlemsstater. 
27. Støtte til horisontale formål kommer ind på en andenplads. Her prioriteres 
støtte til forskning og udvikling12, højst. Skønt støtte til horisontale formål i 
mange tilfælde kan være i EU's interesse, har denne form for støtte dog 
den ulempe, at det ofte er vanskeligt at vurdere dens indvirkning på 
konkurrencesituationen, fordi der enten ikke foreligger nogen oplysninger 
eller blot foreligger meget få oplysninger om dens konsekvenser både på 
det industrielle og regionale plan. Navnlig i den mest ekstreme form, de 
generelle investeringsordninger, hvor formålene er meget vagt defineret, er 
det ikke muligt at foretage en generel vurdering, og Kommissionen må. 
derfor undersøge alle større støtteprojekter. Sådanne generelle ordninger 
blev derfor stadig sværere at forene med mekanismerne i det indre marked, 
hvorfor det blev forbudt at yde en sådan støtte. Kommissionen håndhæver 
et generelt forbud mod eksportstøtte, men programmer, der omfatter en 
ikke produktrelateret støtte på gunstige vilkår, betragtes normalt som 
11 I bilag 1, punkt 9.2, findes en fortegnelse over disse områder. 
21 
forenelige med den fælles interesse. Disse programmer har desuden 
normalt til formål at støtte små og mellemstore virksomheder. Denne 
kategori omfatter også støtte, der opfylder betingelserne i OECD-aftalen 
om officielt støttede eksportkreditter. 
28. Omkring 13% af industristøtten i EU går til særlige sektorer. Stålstøtten var 
i den foregående periode blevet næsten aftrappet i henhold til 
stålstøtte reglerne fra 1991. Kommissionen har siden 1991 truffet 
beslutninger i henhold til artikel 95 i EKSF-traktaten, hvorefter det er tilladt 
at yde støtte til stålsektoren til større omstruktureringer, hvilket fremgår af 
tallene for 1994-1996. 
29. En oversigt over sammensætningen af støtten til fremstillingsvirksomhed i 
de enkelte medlemsstater følger nedenfor: 
-1 Belgien udgør den horisontale støtte, som er steget i oversigtsperioden, 
hovedparten af udgifterne (46% af det samlede beløb), hvilket er langt 
over gennemsnittet i EU. Stigningen kan henføres til en enkel ordning, 
hvor de belgiske myndigheder skal søge støtten tilbagebetalt. Støtten vil 
blive trukket fra i tallene, når tilbagebetalingen har fundet sted. Støtten går 
hovedsagelig til små og mellemstore virksomheder. Sektorstøtten (29%) 
ligger ret højt, mens regionalstøtten (25%) er relativ høj for en geografisk 
så kompakt medlemsstat uden områder under artikel 92, stk. 3, litra a). 
-I Danmark er hovedparten af støtten horisontal (84%), og består 
hovedsagelig af støtte til energibesparende foranstaltninger, 
miljøbeskyttelse og F&U. Sektorstøtten (14%) går hovedsageligt til 
skibsværfterne, medens regionalpolitikken (2%) har meget lille betydning. 
-I Tyskland tegner den horisontale støtte sig for 19%, hvilket er lavt 
sammenholdt med EU-gennemsnittet. Næsten to tredjedele af denne 
støtte går til forskning og små og mellemstore virksomheder. 
Sektorstøtten er ligeledes lav (7%). Den vigtigste post er regionalstøtte 
(75%), hvoraf langt størstedelen er støtte efter artikel 92, stk. 3, litra a), til 
12 I bilag 1, punkt 9.2, findes en fortegnelse over disse områder. 
22 
13 de nye delstater (herunder støtte fra Treuhandanstalt/BvS). Denne støtte 
er i reelle tal faldet betydeligt siden sidste periode. 
- Tallene for Grækenland er behæftet med så stor usikkerhed, at det ikke 
tjener noget formål at kommentere dem nærmere. 
-1 Spanien er 24% af støtten horisontal, og den går hovedsageligt til små 
og mellemstore virksomheder samt F&U. Sektorstøtten udgør 63% af den 
samlede støtte til fremstillingsvirksomhed, hvilket er det højeste tal inden 
for EU. Regionalstøtten er med sine 13% en lille post i et land, hvor 54% 
af befolkningen i øjeblikket bor i områder under artikel 92, stk. 3, litra a). 
-1 Frankrig er 51% af støtten til fremstillingsvirksomhed horisontal. 15% af 
støtten er sektorbestemt, skønt den i nogle tilfælde går til F&U eller 
finansieres over parafiskale afgifter13. Regionalpolitikken tegner sig for 
34% af støtten. 
-1 Irland er den største post stadig regionalstøtte (56%), selv om den er 
faldet betydeligt siden sidste periode. 37% af støtten er horisontal, 
medens 7% er sektorbestemt. Med hensyn til faldet i Irlands andel af den 
samlede støtte til fremstillingsvirksomhed i EU henledes 
opmærksomheden på bemærkningerne under bemærkningerne til de 
anvendte begreber på side 4-5. 
-I Italien udgør den horisontale støtte 31%. Den vigtigste støttepost er 
regionalstøtten, der udgør 58%. Næsten al regionalstøtte går til de egne 
af landet, der falder ind under artikel 92, stk. 3, litra a) (Mezzogiorno). 
Sektorstøtten udgør 11 %. 
-1 Luxembourg er regionalstøtte den største post (65%), hvilket er meget 
højt for et så kompakt land, fulgt af støtte til små og mellemstore 
virksomheder (21%) og F&U-støtte (7%). 
-1 Nederlandene er den horisontale støtte (74%) langt den største post, og 
den ligger betydeligt over EU-gennemsnittet. Af den horisontale støtte går 
Parafiskale afgifter er afgifter, der pålægges en bestemt sektor, og som har til formål at 
finansiere bestemte transaktioner i den pågældende sektor. 
23 
størstedelen til energibesparende foranstaltninger og F&U. Sektorstøtten 
udgør 10% af den samlede industristøtte. Som for Belgiens 
vedkommende er regionalstøtten (17 %) relativt omfattende i betragtning 
af, at det drejer sig om en geografisk kompakt medlemsstat uden 
artikel 92, stk. 3, litra a)-områder. 
I Portugal er sektorstøtten med sine 52% høj. Den horisontale støtte 
(24%) går næsten udelukkende til "andre formål". Sidstnævnte 
samfinansieres for det meste af Kommissionen, og der er her egentlig 
nærmere tale om regionalstøtte, som den ydes i henhold til artikel 92, 
stk. 3, litra a), idet hele landet (ligesom det er tilfældet med Irland og 
Grækenland) betragtes som en artikel 92, stk. 3, litra a)-region. 
I Finland udgør 74% af støtten horisontal støtte, der primært anvendes til 
F&U og små og mellemstore virksomheder. Sektorstøtten er med sine 2% 
den laveste i EU. Regionalstøtten tegner sig for 23% af den samlede 
støtte. 
I Sverige udgør 34% af støtten horisontal støtte, der primært anvendes til 
små og mellemstore virksomheder og F&U. Sektorstøtten er med sine 4% 
lav. Regionalstøtten udgør med 61% den største post. 
I Det Forenede Kongerige udgør regionalstøtten (59%) den største post. 
En betydelig del af støtten ydes til Nordirland, der udgør en region i 
henhold til artikel 92, stk. 3, litra a). Den horisontale støtte udgør 22%. Her 
er støtte til F&U den største enkeltpost. Den sektorbestemte støtte udgør 
19% af støtten til fremstillingsvirksomhed. 
I Østrig er langt størstedelen af støtten horisontal støtte, der først og 
fremmest anvendes til F&U, miljø samt små og mellemstore 
virksomheder. Sektorstøtten ligger på EU-gennemsnittet. Regionalstøtten 
er med sine 13% lav. 
24 
Tabel 8 
Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1994-1996 
Opdelt efter sektor og formål i% 
SEKTOR/FORMÅL 
Horisontale formål 
Forskning og udvikling 
Miljø 
Små og mellemstore virksomheder 
Handel 
Energibesparende foranstaltninger 
Investeringer generelt 
Andre formål 
Bestemte sektorer 
Skibsbygningsindustri 
Andre sektorer 
Regionale formål 
Regioner under art. 92, 3, c) 
Regioner under art. 92, 3, a) 
Tyskland (Berlin/randområder) 
IALT A 
74 
19 
16 
13 
0 
1 
0 
24 
13 
0 
13 
13 
10 
3 
0 
100 B 
46 
10 
0 
21 
4 
0 
0 
11 
29 
2 
27 
25 
25 
0 
0 
100 DK 
84 
29 
10 
5 
7 
34 
0 
0 
14 
10 
4 
2 
2 
0 
0 
100 D 
19 
7 
1 
5 
0 
2 
0 
4 
7 
3 
3 
74 
3 
69 
2 
100 GR 
31 
2 
0 
2 
15 
0 
2 
12 
3 
0 
3 
66 
0 
66 
0 
100 E 
24 
7 
1 
10 
0 
1 
0 
4 
62 
20 
43 
13 
9 
4 
0 
100 FIN 
74 
35 
2 
21 
10 
4 
0 
2 
2 
0 
2 
23 
23 
0 
0 
100 F 
51 
28 
1 
6 
11 
1 
0 
5 
15 
1 
14 
34 
22 
12 
0 
100 IRL 
37 
6 
0 
17 
3 
1 
0 
10 
7 
0 
7 
56 
0 
56 
0 
100 I 
31 
3 
0 
6 
9 
1 
0 
12 
11 
2 
9 
58 
1 
57 
0 
100 L 
33 
7 
5 
21 
1 
0 
0 
0 
2 
0 
2 
54 
65 
0 
0 
100 NL 
74 
20 
10 
8 
3 
31 
0 
3 
10 
7 
3 
17 
17 
0 
0 
100 p 
24 
4 
0 
0 
0 
2 
0 
19 
52 
4 
48 
24 
0 
24 
0 
100 s 
34 
11 
5 
16 
0 
3 
0 
0 
4 
0 
4 
61 
61 
0 
0 
100 UK 
22 
12 
0 
4 
5 
0 
0 
1 
19 
1 
18 
59 
36 
23 
0 
100 EUR 
15 
30 
9 
1 
7 
3 
2 
0 
7 
13 
4 
10 
56 
7 
48 
1 
100 
25 
Tabel 9 
Statsstøtte til fremstillingsvirksomhed 1992-1994 og 1994-1996 
Opdelt efter hovedformål 
i% 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Finland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige 
EUR 15 Horisontale formål 
1992-
1994 
56 
73 
14 
53 
38 
70 
36 
35 
29 
76 
23 
32 
31 1994-
1996 
74 
46 
84 
19 
31 
24 
74 
51 
37 
31 
33 
74 
24 
34 
22 
30 Bestemte sektorer 
1992-
1994 
19 
26 
6 
20 
43 
11 
0 
12 
0 
5 
36 
16 
11 1994-
1996 
13 
29 
14 
7 
3 
63 
2 
15 
7 
11 
2 
10 
52 
4 
19 
13 Regionale formål 
1992-
1994 
26 
1 
80 
27 
19 
19 
63 
53 
70 
19 
41 
53 
58 1994-
1996 
13 
25 
2 
74 
66 
13 
23 
34 
56 
58 
65 
17 
24 
61 
59 
56 
30. Med hensyn til udviklingen i fordelingen af støtten til fremstillingssektoren 
på de forskellige hovedmål fremgår det af tabel 9, at EU-støtte i EUR 12 til 
horisontale formål er faldet fra 40% i 1988-90 (se fjerde oversigt over 
statsstøtte i Den Europæiske Union) til 35% i 1990-92 (se femte oversigt 
over statsstøtte i Den Europæiske Union) og 31% i 1992-94 for derefter at 
stabilisere sig for EUR 15 på omkring 30% i 1994-1996. Regionalstøttens 
andel har fortsat været høj, medens udgifterne til sektorbestemte 
foranstaltninger er steget lidt. 
Den tydelige udvikling væk fra horisontale foranstaltninger og over til 
sektorbestemte foranstaltninger giver i lyset af sektorstøttens potentielle 
konkurrenceforvridende virkninger grund til en vis bekymring. Naturligvis 
li> -27 
kan både horisontale og sektorielle støtteforanstaltninger anvendes til mere 
eller mindre skjulte og uønskede industripolitiske formål (støtte til enkelte 
selskaber, der betragtes som nationale "klenodier", eller støtte til en hel 
sektor, der betragtes som værende af vital national interesse) og have 
særlig negative konsekvenser for konkurrencesituationen. Horisontal støtte 
til alle sektorer i en økonomi er imidlertid i almindelighed mindre velegnet til 
at beskytte visse sektorer eller nationale "klenodier" end sektorbestemte 
indgreb. 
Ad hoc-statsstøtte 
31. Tabel 10 viser, at store dele af støtten - som det allerede fremgik af sidste 
oversigt - fortsat ydes til enkelte virksomheder på et ad hoc-grundlag. 
Denne type støtte kan hverken betegnes som horisontal, sektorbestemt 
eller regional støtte. Inden for sektorerne fremstillingsvirksomhed, 
finansielle tjenesteydelser og lufttrafik som helhed tegner et mindre antal 
mere omfattende individuelle støtteforanstaltninger sig således for en 
uforholdsmæssig stor del af det samlede støttebeløb. Ad hoc-støtte, der 
primært ydes til redning og omstrukturering af selskaber, er steget fra 6% i 
1992 til 16% i 1996. Hvis støtte fra Treuhandanstalt til de nye tyske 
delstater - som kan betragtes som noget nær ad hoc-støtte - medregnes, 
stiger andelen fra 19 til 29% af den samlede støtte. 
28 
Tabel 10 
Ad hoc-statsstøtte og Treuhand-støtte til fremstillingsvirksomhed, finansielle 
tjenesteydelser og lufttrafik i medlemsstaterne i 1992-1996 
Ad hoc-støtte 
Treuhand-
støtte 
Støtte i alt 1992 
I mio. 
ECU 
2 422 
5 161 
39 062 I % af 
støtte 
i alt 
6 
13 
100 1993 
I mio. 
ECU 
5 742 
8 854 
44 800 I % af 
støtte 
i alt 
13 
20 
100 1994 
I mio. 
ECU 
6 922 
11 013 
43 466 l% 
af 
støtte 
i alt 
16 
25 
100 1995 
I mio. 
ECU 
5 776 
6 682 
41 732 l% 
af 
støtt 
e i alt 
14 
16 
100 1996 
I mio. 
ECU 
5 888 
4 839 
37 677 l% 
af 
støtte 
i alt 
16 
13 
100 
Tabel 11 
Medlemsstaternes ad hoc-
tjenesteydelser og lufttrafi 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Finland 
Frankrig 
Irland 
Italie 
n 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Sverige 
Det Forenede Kongerige 
EUR 12/15 statsstøtte til fremstillingsvirksomhed, finansielle 
k - årlige gennemsnit 1992-1994 og 1994-1996 
1992-1994 
i mio. ECU 
0 
31 
0 
686 
75 
473 
0 
1663 
53 
1 864 
0 
0 
184 
0 
0 
5 029 i% 
0 
1 
0 
14 
1 
10 
0 
33 
1 
37 
0 
0 
4 
0 
0 
100 1994-1996 
i mio. ECU 
65 
29 
0 
584 
44 
1 088 
0 
2 532 
58 
1453 
0 
0 
365 
0 
0 
6 218 i% 
1 
0 
0 
10 
1 
18 
0 
41 
1 
23 
0 
0 
6 
0 
0 
100 
29 bo 
Tysk statsstøtte til de nye delstater 
32. I oversigtsperioden fortsatte reorganiseringen af økonomien i de nye tyske 
delstater. Tysklands forening har en særlig betydning for EU's 
statsstøttepolitik. Overgangen fra en centralistisk planøkonomi under 
statskontrol, der er karakteriseret ved en utilstrækkelig infrastruktur og ikke 
konkurrencedygtige virksomheder, til en decentraliseret markedsøkonomi, 
der primært er baseret på det private initiativ og behovet for at udvikle 
økonomien, kunne ikke gennemføres uden betydelige finansielle over­
førsler fra de gamle til de nye delstater. 
Integreringen af den centralt styrede østtyske økonomi i det indre marked 
måtte og må stadig lettes ved hjælp af en betydelig national støtte. I 
oversigtsperioden blev der årligt ydet gennemsnitligt næsten 13,5 mia. ECU 
i støtte til fremstillingsvirksomhed i de nye delstater. Selv om støtten er 
meget omfangsrig, er der tale om et markant fald i forhold til 1992-1994, 
hvor den var på 15,5 mia. ECU. Faldet viser, at omstruktureringen af 
økonomien i de nye delstater havde sin største virkning på statsstøtten i 
den forudgående periode. Dette fald går samtidig hånd i hånd med et 
endnu kraftigere fald i støtten til de gamle delstater, der er faldet fra 
8,9 mia. ECU i perioden 1990-1992 og 4,3 mia. ECU i perioden 1992-1994 
til blot 3 mia. ECU i perioden 1994-1996. Denne betydelige reduktion viser, 
at Tyskland yder en stor indsats for at flytte foranstaltningerne til de nye 
delstater uden samtidig at øge det samlede støtteniveau i Tyskland. Mens 
de gamle delstater i 1990-1992 modtog 53% af den samlede støtte til 
fremstillingsvirksomhed, modtog de i denne oversigtsperiode blot 19%. 
Tabel A3 i bilag II viser støtten til de nye delstater opdelt efter støttetype. 
I den periode, oversigten dækker, blev der også ydet støtte til privatisering 
af de tidligere statsejede selskaber via Treuhandanstalt (THA), der er det 
statslige holdingselskab, der administrerer, tilpasser og privatiserer de 
tidligere østtyske offentlige virksomheder, og Treuhandanstalts efterfølger, 
Bundesanstalt fur vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS). Som det 
fremgår af Kommissionens beslutninger om THA's aktiviteter fra 1991, 
1992 og 1995 kan disse foranstaltninger i visse tilfælde udgøre støtte. 
31 
Dette var som regel tilfældet, når THA stillede garantier for lån, 
banksektoren ydede til markedsrente til dårligt kørende virksomheder. På 
samme måde optog THA lån til markedsrente for derefter at yde lån til 
virksomhederne til samme rente. 
For THA/BvS's vedkommende mener Kommissionen, at den metode, der 
anvendes til vurdering af garantier og lån (se bilag I), undervurderer 
støtteelementet heri i den periode, sjette oversigt omfatter. 
I den periode, denne oversigt omfatter, herunder 1996, hvor de normale 
statsstøtteregler fandt anvendelse, blev der ydet garantier til et samlet 
beløb af 2,776 mia. ECU og lån på i alt 13,484 mia. ECU. Kommissionen 
mener på basis af sin hidtidige erfaring, at 20% af disse beløb må betragtes 
som støtte, der derfor indgår i oversigten. Endvidere blev der medregnet 
samlede tilskud på i alt 4,097 mia. ECU til finansiering af sociale ordninger. 
32 
DEL II - DEN SAMLEDE NATIONALE STØTTE I 
MEDLEMSSTATERNE 
Støtte til andre sektorer end fremstillingsektoren 
33. Nedenfor følger en oversigt over statsstøtte inden for landbrug, fiskeri, 
transport (jernbaner og luftfart), finansielle tjenesteydelser og energi 
(kulminedrift). Den samlede støtte til disse sektorer udgør sammen med 
den i del I omhandlede støtte den samlede nationale støtte, der er 
indberettet af de femten medlemsstater. Da visse medlemsstater desværre 
ikke har kunnet fremlægge fyldestgørende oplysninger inden for alle 
sektorer, navnlig landbrugssektoren, skal det samlede beløb tages med et 
vist forbehold, og oplysningerne i dette afsnit bør derfor fortolkes med den 
allerstørste forsigtighed. 
Landbrugsstøtte 
34. Inden for sektorer som f.eks. landbrug, hvor der eksisterer en veletableret 
EU-politik, fastlægges grænserne for de nationale støtteordninger i høj grad 
af denne fælles politik. Selv om EF-traktatens artikel 92-94 således 
principielt også gælder for landbruget, hedder det i artikel 42, at det er 
Rådet, der beslutter, i hvilket omfang disse artikler skal finde anvendelse på 
landbrugssektoren. Rådet har på dette grundlag begrænset 
medlemsstaternes muligheder for at give statsstøtte på en række områder, 
som f.eks.: 
(i) Støtte til markedet for de fleste landbrugsprodukter (der er indført 
fælles markedsordninger ved en række rådsforordninger). 
Støtte, der udelukkende ydes på grundlag af EU- (dvs. EUGFL-) midler, 
kan kun udbetales efter Rådets regler, i henhold til hvilke der bl.a. er 
etableret en fælles ordning for interventionsopkøb og 
eksportrestitutioner og - i henhold til reformerne fra maj 1992 -
godtgørelser for prisnedsættelser i de forskellige sektorer i forbindelse 
med tvungen braklægning. 
33 
(ii) Støtte til effektivisering af landbrugsstrukturerne (Rådets forordning 
(EØF) nr. 2328/91). 
Reglerne for tildelingen af støtte til produktive investeringer på landbrugs­
bedrifter er hovedsageligt indeholdt i ovennævnte direktiv; denne form for 
støtte samfinansieres til dels af EU. 
Rapporteringssituationen på landbrugsområdet er utilfredsstillende. Flere 
medlemsstater har ikke indgivet fyldestgørende oplysninger til 
Kommissionen om deres udgifter i forbindelse med støtteforanstaltninger 
inden for denne sektor. Til og med fjerde oversigt foretog Kommissionen i 
sådanne tilfælde ekstrapoleringer og overslag med henblik på at nå frem til 
pålidelige tal. Dette er imidlertid ikke sket i den foregående (femte) og i 
denne oversigt, og der er kun anvendt tilgængelige oplysninger for 
perioderne 1992-1994 og 1994-1996. 
I tabel 12 sættes den samlede nationale støtte (herunder det nationale 
bidrag til de socio-strukturelle foranstaltninger under (ii) ovenfor) til de 
produkter, der er opregnet i bilag II til EF-traktaten - plante- og 
husdyrproduktion og aktiviteter i forbindelse med en første forarbejdning - i 
forhold til landbrugsproduktionens bruttoværditilvækst på bedriftsniveau. 
Den nationale støtte, der behandles i tabellen, omfatter en bredere vifte af 
foranstaltninger end grundlaget for beregningen af bruttoværditilvæksten. 
Oplysninger for den samlede rapporteringsperiode var tilgængelige for to 
medlemsstater, medens oplysninger for en del af perioden var tilgængelige 
for fem andre medlemsstater. For de resterende medlemsstater var ingen 
oplysninger tilgængelige. 
34 
Tabel 12 
National støtte til de produkter, der er opført i bilag li til EF-traktaten, i procent af 
landbrugsproduktionens bruttoværditilvækst i perioden 1992-1994 og 1994-1996 
i% 
1992-1994 1994-1996 
Østrig I.T. 
Belgien 9,6 6,8 
Danmark 5,2 2,8 
Tyskland 27,3 12,4 
Grækenland I.T. I.T. 
Spanien I.T. I.T. 
Finland I.T. 
Frankrig 2,7 I.T. 
Irland IT. I.T. 
Italien IT. I.T. 
Luxembourg IT. I.T. 
Nederlandene 5,0 4,0 
Portugal 7,6 I.T. 
Sverige I.T. 
Det Forenede Kongerige 7,0 2,9 
EUR 15 IT. I.T. 
De tyske støttetal omfatter støtte i form af momsindrømmelser (moms plus hektarstøtte), 
der er kompensation for prisnedsættelser, der skyldes ændringer i de grønne valutaer. Af 
det viste samlede tal hidrører ca. 10 procentpoint af bruttoværditilvæksten fra denne 
støtte. 
Denne tabel skal sammenholdes med punkt 34 ovenfor og punkt III. 10.2 i det tekniske 
bilag. 
Det er værd at understrege, at begrebet samlet national støtte omfatter 
forskellige støttekategorier, hvis relevans i forbindelse med 
konkurrencepolitik varierer en del. Man kan således med nogen ret hævde, 
at støtte til foranstaltninger i forbindelse med f.eks. produktive investeringer 
og reklame formentlig påvirker handelen langt mere end støtte, der blot er 
vederlag for tjenester, for f.eks. adgang til at benytte et landområde, eller 
som skal afbøde tab i forbindelse med naturkatastrofer. Nogenlunde 
samme argument kan gælde for støtte, der juridisk set er statsstøtte, men 
som finansieres over parafiskale afgifter, hvor den økonomiske byrde 
udelukkende bæres af støttemodtagerne selv. 
35 
Det skal påpeges, at tallene i tabel 12 ikke giver et nøjagtigt billede af det 
samlede støtteniveau i landbruget i EU eller i de enkelte medlemsstater. 
Kommissionen udgiver en gang årligt "Landbrugets stilling i Fællesskabet", 
der bl.a. indeholder tal for EU's landbrugsstøtte. 
På baggrund af ovenstående kan der ikke drages nogen konklusioner om 
støttens indvirkning på samhandelen ud fra tallene i tabel 12 eller i det hele 
taget ud fra tal for den samlede landbrugsstøtte (se bilag I, afsnit III for 
mere detaljerede oplysninger). 
Fiskeristøtte 
35. Inden for fiskerisektoren er de nationale støtteordninger nært forbundet 
med den fælles fiskeripolitik og de begrænsninger, der herigennem 
pålægges erhvervet med henblik på opfyldelsen af en fælles målsætning. 
Når man anskuer omfanget af den nationale støtte, skal man derfor ikke 
udelukkende se på dens konsekvenser for konkurrencesituationen, men 
også på om den bidrager til at opfylde den fælles målsætning. 
Tabel 13 og 14 er en oversigt over national støtte og fællesskabsstøtte til 
EU's fiskeriflåde, til afsætning samt til første trin i bearbejdningen af 
fiskeriprodukter. 
36 
Tabel 13 
Fiskeristøtte i procent af bruttoværditilvæksten* i denne sektor beregnet på grundlag 
af landede mængder og gennemsnitspriser 1992-1994 og 1994-1996 
i% 
1992-1994 1994-1996 
Østrig 
Belgien 3,0 2,0 
Danmark 4,0 2,0 
Tyskland 13,2 14,6 
Grækenland 0,2 0,1 
Spanien 6,0 3,0 
Finland 17,8 
Frankrig 3,7 4,1 
Irland 9,3 8,4 
Italien 8,4 8,4 
Luxembourg 
Nederiandene 8,9 9,5 
Portugal 2,4 2,2 
Sverige 8,2 
Det Forenede Kongerige 4J^ 3^2 
EUR 12/15 5,6 4,9 
De anvendte tal for værditilvæksten omfatter ikke omdannelsesvirksomhed og produktion 
på land. 
Tabel 14 
EU-fiskeristøtte, der er ydet som led i den fælles markedsordning og strukturpolitik 
1992-1996 
i mio. ECU 
Garanti 
Udvikling 1992 
32,1 
358,4 1993 
32,4 
401,8 1994 
35,5 
391,1 1995 
36,9 
471,1 1996 
34,1 
382,2 
37 
Støtte til tjenesteydelser 
36. Som forklaret i bemærkningerne til de anvendte begreber (punkt 7) er der 
fokuseret særskilt på støtten til lufttransport- og finanssektoren. 
Støtte til finanssektoren 
37. I modsætning til ovennævnte nedadgående tendens i støtten til 
fremstillingsvirksomhed er den støtte (hovedsagelig ad hoc-støtte), der blev 
ydet til finanssektoren, steget fra et årligt gennemsnit på 340 mio. ECU i 
1992-1994 til 1,270 mia. ECU i den seneste rapporteringsperiode. Selv om 
disse beløb er forholdsvis små sammenlignet med de samlede støttetal, 
betyder den hurtige stigning og koncentrationen i et mindre antal 
virksomheder i denne sektor i et enkelt land, at der fortsat bør udvises 
forsigtighed. Der vil fortsat være tale om en streng anvendelse af 
rammebestemmelserne for rednings- og omstruktureringsstøtte, og 
støttens bidrag til omstruktureringerne vil blive kontrolleret nøje. 
Støtte til lufttransportsektoren 
38. Støtten (hovedsagelig ad hoc-støtte) til lufttransportsektoren fordobledes 
fra et årligt gennemsnit på 660 mio. ECU i perioden 1992-1994 til 
1,370 mia. ECU i 1994-1996. Denne stigning afspejlede et forbigående 
fænomen i denne periode. Denne sektor, som tidligere var beskyttet, er i 
forbindelse med en gradvis liberalisering blevet åbnet for en række store 
markedskræfter, hvilket har resulteret i forskellige større 
omstruktureringsprogrammer. Støtten til denne sektor, der kun udgør 1,5% 
af den samlede støtte eller 3% af støtten til fremstillingsvirksomhed, har 
bidraget til denne omstruktureringsproces i de berørte virksomheder og 
dæmpet de sociale virkninger af omstruktureringen. For at styrke sine 
kontrolmuligheder vedtog Kommissionen i 1994 strenge 
rammebestemmelser for statsstøtte til denne sektor. 
Støtte til jernbanetransport 
39 Tabel 15 viser jernbanestøtten i procent af værditilvæksten i denne sektor. 
Medens hovedparten af støtten ydes som kompensation for sociale 
forpligtelser eller forpligtelser, der er overtaget i forbindelse med retten til at 
38 
drive jernbaner (Rådets forordning 1191/69, ændret ved Rådets forordning 
1893/91, og Rådets forordning 1192/69), er støtten i procent af 
værditilvæksten fortsat høj. Tallene skal imidlertid tages med et vist 
forbehold, idet de seneste tal for værditilvækst ikke altid var tilgængelige, 
og der blev derfor benyttet overslag. 
39 
Tabel 15 
Statsstøtte til transport (jernbaner) i procent af bruttoværditilvæksten for 
indenlandske transporttjenester 1992-1994 og 1994-1996 
i% 
Østrig 
Belgien 
Danmark* 
Tyskland* 
Grækenland* 
Spanien* 
Finland 
Frankrig 
Irland* 
Italien 
Luxembourg** 
Nederlandene 
Portugal* 
Sverige 
Det Forenede Kongerige 
EUR 12/15 1992-1994 
Samlet støtte 
40,5 
12.7 
40,1 
14,9 
23.1 
25,6 
8,5 
9,8 
87,3 
17,1 
6,8 
6,8 
25,2 heraf 
forordning 
1191/2-69 
18,1 
3,7 
21.4 
0,4 
1,1 
5.2 
4,5 
3,1 
84,8 
8,2 
3,5 
6,7 
10,3 1994-1996 
Samlet støtte 
13,0 
37,6 
10,5 
38,3 
15,4 
20,5 
1,4 
25,7 
6,7 
9,1 
34,8 
19,9 
5,6 
30,2 
9,2 
29.4 heraf 
forordning 
1191/2-69 
0.0 
14,1 
1,4 
11,3 
0,4 
0,0 
0,0 
0,0 
4,5 
2,8 
34,4 
2,0 
4,4 
0,0 
9,1 
7,2 
Der foreligger ikke oplysninger om bruttoværditilvæksten for alle år. De manglende 
værdier er anslået ved skøn. 
* En stor del af udgifterne under forordning 1192/69 går i denne medlemsstat til pensioner. 
40 
Støtte til kulminedrift 
40. Tabel 16 angiver støtten til kulminedrift opdelt efter støtte, der går til 
henholdsvis andet end løbende produktion og til løbende produktion. 
Sidstnævnte er udtrykt i ECU pr. beskæftiget i fremstillingssektoren og som 
andelen af den samlede støtte til denne sektor. Den generelle tendens i de 
to vigtigste kulproducerende medlemsstater er en stigning i støtten pr. 
beskæftiget i forhold til den foregående periode. Efter at have indstillet al 
støtte til løbende produktion i perioden 1990-1992 genoptog Det Forenede 
Kongerige i yderst begrænset omfang støtten til den løbende produktion i 
1992-1994 og 1994-1996 i forbindelse med, at der foretoges en 
gennemgribende omstrukturering af kulindustrien forud for den planlagte 
privatisering. I Belgien lukkede den sidste kulmine i sommeren 1992 og i 
Portugal ved udgangen af 1994. 
Tabel 16 
Statsstøtte til kulmineindustrien 1992-1994 og 1994-1996 
Belgien 
Tyskland*** 
Spanien 
Frankrig 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
IALT Årlig gennemsnitlig 
støtte, der er ydet til 
andet end løbende 
produktion** 
1992-1994* 
539 
3 745 
657 
2 212 
2 
286 
7 420 1994-1996 
134 
236 
608 
2 
976 
1 862 Årlig gennemsnitlig støtte, der er ydet til 
løbende produktion 
(i ECU og %) 
1992-1994* 
pr-
beskæftiget 
14 973 
52 096 
16 865 
13 800 
8617 
237 
34 096 i % af den 
samlede 
støtte 
3 
60 
44 
10 
75 
2 
46 1994-1996 
Pr-
beskæftiget 
58 383 
21 822 
9 848 
1 881 
575 
41 328 i % af den 
samlede 
støtte 
98 
76 
20 
26 
1 
77 
I 1995-priser. 
I henhold til Kommissionens beslutning 3632/93/EKSF opgives tallene for finansiering 
af sociale ydelser ikke længere i Kommissionens årsrapport om støtte inden for denne 
sektor. 
11994-tallene for støtte til løbende produktion i Tyskland er indeholdt en ekstraordinær 
finansiel foranstaltning på 5,35 mia. DEM til afregning af udligningsfondens gæld ved 
udgangen af 1993. 
41 
Efter en nedgang i de foregående år steg støtteandelen til den løbende 
produktion fra 46% af den samlede støtte i perioden 1992-1994 til 77% i 
perioden 1994-1996 (en tendens, der fortsætter på trods af, at 
finansieringen af de sociale ydelser er medtaget i 1994-tallene). Den 
gennemsnitlige støtte til den løbende produktion pr. beskæftiget i 
fremstillingssektoren er steget fra 23 500 ECU i 1990-1992 til 34 000 ECU i 
1992-1994 og 41 000 ECU i 1994-1996. Denne udvikling harmonerer 
dårligt ikke alene med hensigten med omstruktureringen og 
rationaliseringen af Fællesskabets kulindustri, men også med det indre 
marked. 
Størstedelen af den støtte, der ydes til andet end løbende produktion, 
dækker udgifter på det sociale område og omkostninger i forbindelse med 
afskedigelser, der er en følge af tilbagegangen inden for 
fremstillingssektoren. Det gennemsnitlige antal beskæftigede i denne 
sektor er faldet til 132 000 i 1996 fra 153 000 i 1994 sammenlignet med 
215 500 i 1992 og 270 000 i 1990. Den seneste store nedgang i Tyskland 
og Det Forenede Kongerige er blevet opvejet af den nylige stigning i 
Spanien. 
Tyskland og Spanien har i en årrække for kul anvendt en 
referenceprisordning, der bevirker, at de indenlandske priser eksklusiv 
støtte ligger betydeligt over verdensmarkedspriserne. Selv om et sådant 
system har samme virkning som en støtteordning, afspejles det ikke ved 
hjælp af de sædvanlige indikatorer i tabel 16. Tallene bør derfor betragtes 
som vejledende og ikke som en nøjagtig beregning af den beskyttelse, 
støtten giver. 
Fællesskabets nye rammebeslutning 3632/93/EKSF om statsstøtte til 
kulindustrien har strammet reglerne vedrørende støtte op, således at 
støttebegrebet nu omfatter: 
- enhver direkte eller indirekte foranstaltning eller støtte, som de offentlige 
myndigheder yder til produktion, markedsføring og udenrigshandel, og 
som, selv om den ikke bebyrder de offentlige budgetter, tilfører 
42 
kulmineselskaber en økonomisk fordel ved at reducere de omkostninger, 
de under normale forhold skulle afholde 
- omstilling af omkostninger, der er en obligatorisk følge af statsindgreb i 
sektoren, således at disse antager karakter af en direkte eller indirekte 
støtte til kulmineindustrien 
-støtteelementer indeholdt i finansielle foranstaltninger, der træffes af 
medlemsstater til fordel for kulmineselskaber, og som ikke kan betragtes 
som risikovillig kapital, der ydes til selskabet på almindelige 
markedsøkonomiske betingelser. 
Med henblik på at øge åbenheden skal medlemsstaterne ligeledes efter en 
overgangsperiode, der udløber med udgangen af 1996, opføre ydet støtte i 
nationale, regionale eller lokale budgetter eller lignende regnskabsmæssige 
oversigter. Al støtte, der modtages af kulmineselskaber, skal fra og med 
1994 opføres i driftsregnskabet som en selvstændig indtægtskilde adskilt 
fra omsætningen. 
Endelig defineres driftsstøtte som forskellen mellem 
produktionsomkostningerne og den salgspris, aftaleparterne frit forhandler 
sig frem til under hensyntagen til verdensmarkedspriserne. Den nye aftale 
bestemmer, at de aftaler, der var i kraft den 31. december 1993, og hvor 
støtte blev ydet i overensstemmelse med bestemmelserne i beslutning 
2064/86/EKSF, og som er knyttet til aftaler mellem producenter og 
forbrugere, som er undtaget i henhold til artikel 85, stk. 3 i EF-traktaten 
og/eller tilladt i henhold til artikel 65 i EKSF-traktaten, skal ændres senest 
den 31. december 1996 med henblik på at bringe dem i overensstemmelse 
med bestemmelserne i beslutning 3632/93/EKSF. For visse medlemsstater 
vil dette medføre en stigning i støttebeløbet, eftersom 
referenceprissystemerne for kul ophæves. 
41. Inden for både jernbane- og kulsektoren er støtten høj. Konkurrencen inden 
for kulindustrien er blevet kvalt; der kan ikke ses bort fra, at støtten har 
videre indvirkning på andre markeder såsom transport og energi. Da der 
pågår en stadig tættere integration af disse markeder i takt med 
gennemførelsen af det indre marked, bliver konkurrenceelementet af 
43 
stedse større vigtighed. Da det er EU's erklærede hensigt at liberalisere 
transport- og energimarkedet, er det af afgørende betydning, at der fra 
Kommissionens side udføres en effektiv kontrol med disse sektorer. 
Oversigten skal for fremtiden indeholde tal for andre transportformer end 
jernbanetransport og andre energiformer end kul, så den kan danne 
grundlag for en fuldstændig vurdering af støttens virkning i disse sektorer. I 
transportsektoren vanskeliggøres vurderingen af konkurrenceforvridningen 
mellem de forskellige transportformer af spørgsmålet om tilskrivning af 
infrastruktur- og miljøomkostninger samt kontroludgifter. 
Den samlede støtte i EU 
42. Størrelsen af statsstøtten i EU til de sektorer, der er behandlet i denne 
oversigt, og med det forbehold, at oplysningerne af ovennævnte grunde 
(desværre stadig) er ufuldstændige, andrager, som det ses i tabel 17, i 
perioden 1994-1996 næsten 84 mia. ECU. Da der ikke foreligger 
oplysninger vedrørende de fleste medlemsstaters udgifter til 
landbrugssektoren, er tallene for støtte i denne sektor taget ud af det 
samlede tal. Det samlede beløb er derfor sat for lavt, og tallene i denne 
oversigt kan ikke sammenlignes med de tidligere præsenterede tal. 
Tabel 17 
Samlet national støtte i medlemsstaterne 1992-1994 og 1994-199614 
i mio. ECU 
1992-1994 1994-1996 
Den samlede nationale støtte, heraf: 87 962 83 655 
Fremstillingsvirksomhed 41439 38 318 
Landbrug I.T. I.T. 
Fiskeri 356 301 
Tjenesteydelser 32 375 36 555 
Kul 13 792 8 481 
Tabel 18 viser medlemsstaternes samlede udgifter til støtte i procent af 
bruttonationalproduktet, pr. beskæftiget og i forhold til statens samlede 
udgifter. Da tallene for støtte til landbrugssektoren ikke er medtaget, er de 
44 
virkelige udgifter højere og kan ikke sammenlignes med tallene i tidligere 
oversigter. 
Tabel 18 
Samlet national støtte i medlemsstaterne i procent af bruttonationalproduktet, pr. 
beskæftiget og i procent af de offentlige udgifter i perioderne 1992-1994 og 1994-
1996 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Finland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige 
EUR 15 I % af BNP* 
1992-1994 
1.5 
0,9 
2,3 
1,3 
1,1 
1,2 
1,0 
2,2 
2,1 
0,6 
0,8 
0,3 
1,5 1994-1996 
0,6 
1,3 
0,9 
1,9 
1,1 
1,2 
0,4 
1,1 
0,8 
2,0 
1,0 
0,7 
0,9 
0,7 
0,5 
1,4 I ECU pr. beskæftiget 
1992-1994 
829 
467 
1 132 
260 
362 
641 
335 
781 
1 269 
343 
150 
121 
631 1994-1996 
325 
735 
481 
978 
253 
392 
214 
574 
312 
754 
623 
379 
162 
346 
170 
573 I % af de samlede 
offentlige udgifter 
1992-1994 
2,8 
1,5 
4,5 
2,4 
2,4 
2,3 
2,3 
4,0 
4,6 
1,1 
2,0 
0,8 
2,9 1994-1996 
1,1 
2,4 
1,4 
3,7 
2,4 
2,5 
0,7 
1,9 
2,1 
3,8 
2,2 
1,2 
2,1 
1,1 
1,1 
2,6 
1992-1994 i 1995-priser 
* Da tallene for støtte til landbruget ikke er medtaget i det samlede støttebeløb, er BNP-
tallene tilpasset tilsvarende ved at trække værditilvæksten for landbrugssektoren fra 
disse. 
14 De samlede tal indeholder ingen tal for støtte til landbrugssektoren. 
45 
Støttens budgetmæssige virkninger 
43. I Belgien andrager statsstøtten 33% af landets høje budgetunderskud og 
beløber sig til 4,0% af BNP i 1994-1996. I Tyskland, hvor 
budgetunderskuddet i 1994-1996 androg 3,0% af BNP, beløber 
statsstøtten sig til 59% af underskuddet i den samme periode. Endelig 
androg det samlede støttebeløb i Italien, hvor det årlige budgetunderskud 
beløb sig til omkring 7,9% af BNP i perioden 1994-1996, 26% af under­
skuddet. Sammenlignet med den foregående periode, har der kun været 
tale om en yderst beskeden nedgang i det italienske budgetunderskud, 
medens den underskudsandel, der er nødvendig for at finansiere støtten, 
er steget. Som beskrevet ovenfor er det samlede tal for alle medlemsstater 
sat for lavt, hvilket medfører, at procentsatsen mellem støtten og 
budgetunderskuddet ligeledes bliver for lav. 
44. Tabel 19 viser en oversigt over den samlede nationale støtte til de vigtigste 
økonomiske sektorer. Som følge af de manglende tal for landbruget er der 
kun tale omen tilnærmet størrelse. 
46 
Tabel 19 
Samlet national støtte i medlemsstaterne 1991-1994 og 1994-1996 opdelt efter de vigtigste 
sektorer 
i% 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Finland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige 
EUR 15 Samlet statsstøtte i medlemsstaterne 
Fremstillings-virkso 
mhed 
1992-
1994 
0 
30 
46 
50 
74 
28 
0 
35 
50 
58 
21 
38 
69 
0 
47 
47 1994-
1996 
41 
42 
56 
49 
68 
42 
88 
29 
55 
58 
35 
32 
52 
23 
35 
46 Fiskeri 
1992-
1994 
0 
0 
1 
0 
0 
2 
0 
0 
3 
1 
0 
2 
1 
0 
1 
0 1994-
1996 
0 
0 
1 
0 
0 
1 
1 
0 
3 
1 
0 
2 
1 
1 
1 
0 Tjeneste-ydelser 
1992-
1994 
0 
52 
52 
27 
26 
44 
0 
48 
47 
41 
79 
60 
29 
0 
43 
37 1994-
1996 
59 
58 
44 
34 
32 
37 
11 
65 
42 
41 
65 
66 
47 
77 
42 
44 Kul 
1992-
1994 
0 
18 
0 
23 
0 
26 
0 
17 
0 
0 
0 
0 
1 
0 
10 
16 1994-
1996 
0 
0 
0 
17 
0 
20 
0 
6 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
23 
10 IALT 
1992-
1994 
0 
100 
100 
100 
100 
100 
0 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
0 
100 
100 1994-
1996 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
47 
RESULTATER 
45. Med offentliggørelsen af denne sjette oversigt om statsstøtte i Den 
Europæiske Union bekræfter Kommissionen og medlemsstaterne på ny 
deres målsætning om at øge åbenheden omkring den offentlige støtte til 
økonomien. Oversigten indeholder en detaljeret analyse af omfanget af den 
nationale støtte opdelt efter de forskellige former, den indtager og de 
forskellige mål, medlemsstaterne forfølger. Kommissionen indsamler og 
analyserer oplysninger til støtte for sine stadige bestræbelser på at 
forbedre statsstøttepolitikken på grundlag af et brugbart statistisk materiale. 
Derudover er oversigten gavnlig for Fællesskabet i en bredere og 
international sammenhæng, idet den på klar og tydelig vis understreger 
Kommissionens beslutsomhed med hensyn til at holde det samlede 
støtteniveau under kontrol og afskaffe konkurrenceforvridende støtte, der er 
uforenelig med det indre marked. Hermed understreges Fællesskabets 
engagement til fordel for et frit verdensmarked. 
46. Hvad angår støtten til fremstillingsvirksomhed i EU ser det på basis af de 
x foreliggende tal ud til, at man er vendt tilbage til den beskedne 
nedadgående tendens i det samlede støtteniveau, der har kunnet 
bemærkes tidligere. Resultaterne i den tidligere oversigt, som viste, at den 
nedadgående tendens var stoppet, ser derfor ud til at være en undtagelse 
fra denne historiske tendens. Støtten til fremstillingsvirksomhed i de 
15 medlemsstater i 1994-1996 beløber sig til gennemsnitlig ca. 38,3 mia. 
ECU om året. Det tilsvarende tal for EUR 12 er 37,5 mia. ECU 
sammenlignet med 41,4 mia. ECU i 1992-1994. 
Der er stadig store forskelle mellem de enkelte lande hvad angår tildeling af 
støtte. Hvis man måler støtten til fremstillingsvirksomhed i procent af 
værditilvæksten er det højeste støtteniveau ni gange større end det laveste. 
Nedgangen i den samlede støtte til fremstillingsvirksomhed i EUR 12 
skyldes nedgangen i støtteniveauet i Tyskland - en betydelig nedgang -
Frankrig, Grækenland, Italien, Luxembourg, Nederlandene og Portugal, 
som i et vist omfang opvejes af stigninger i støtten i Belgien, Danmark, 
Spanien og Det Forenede Kongerige. 
l*£-49 
Ved en samlet betragtning af forskellene i Fællesskabet ud fra et samhørig-
hedsaspekt ser tendensen ud til at være lidt mere lovende end den 
tendens, der kunne spores i den tidligere oversigt, hvor en direkte 
sammenligning mellem de fire største medlemsstater og de fire 
samhørighedslande - Grækenland, Spanien, Irland og Portugal - viste, at 
denne støttes relative betydning var stigende i de større medlemsstater på 
bekostning af samhørighedslandene. Støtten i de fire samhørighedslande 
er stigende fra 6,5% til 8,8% af den samlede støtte til fremstillings­
virksomhed i EUR 12, medens de fire største økonomiers andel af denne 
støtte, der lå på ca. 88% i perioden 1992-1994, er faldet til ca. 83% i 1994-
1996 (Tyskland tegner sig for 44%, Italien for 26%, Frankrig for 10% og Det 
Forenede Kongerige for 4% af det samlede EUR 12). Ikke desto mindre må 
den tilsyneladende lidt mere positive tendens i samhørighedslandenes 
stigende andel stort set tilskrives en ad hoc-støtte i Spanien samt det 
forhold, at støtten i en stor medlemsstat er faldet betydeligt. 
Budgetfinansering er den foretrukne måde at yde statsstøtte til 
fremstillingsvirksomhed på i alle medlemsstater, hvilket bør hilses 
velkomment, da denne form for finansiering er mere gennemsigtig end den 
alternative metode, der består i finansiering over skatte- og afgiftssystemet. 
Med hensyn til målsætningen kan der spores en mindre - om end beskeden 
- stigning i sektorstøttens andel af den samlede støtte til 
fremstillingsvirksomhed. Det giver anledning til en vis bekymring, da støtte 
til enkelte virksomheder eller hele industrigrene hører til blandt de mest 
konkurrenceforvridende former for støtte. 
47. Som det allerede var tilfældet under den tidligere oversigt, kan den mest 
udtalte tendens observeres i den fortsat høje støtte, der ydes enkelte 
virksomheder på ad hoc-basis, og som falder uden for programmer, der 
fremmer horisontale, sektorbestemte eller regionale målsætninger. Inden 
for sektorerne fremstillingsvirksomhed, finansielle tjenester og lufttransport 
taget under ét tegner nogle få omfattende støtteprojekter sig for en 
uforholdsmæssig stor andel af den samlede støtte. Andelen af ad hoc-
støtte, som hovedsagelig ydes til redning og omstrukturering af 
virksomheder, steg fra 6% af den samlede støtte til disse sektorer i 1992 til 
50 
16% i 1996. Hvis man medtager støtten til de nye tyske delstater via 
Treuhandanstalt - denne form for støtte anses for at ligge tæt på ad hoc-
støtte - stiger andelen af den samlede støtte fra 19% til 29%. 
48. Med hensyn til den samlede nationale støtte til økonomien bekræfter 
tallene i det omfang, de er tilgængelige for Kommissionen, tidligere 
oversigters konklusioner om, at omfanget af støtten i Fællesskabet er 
meget høj. I den forbindelse bør det erindres, at EF-traktatens artikel 92, 
stk. 1, der danner grundlag for Kommissionens statsstøttepolitik, indeholder 
et generelt forbud mod støtte, og at statsstøtte kun accepteres i tilfælde, 
hvor en af undtagelsesbestemmelserne i artikel 92 finder anvendelse. 
Kommissionen accepterer naturligvis støtte i mange tilfælde, hvor den 
skønnes at være i den fælles interesse. Eksempler på støtte, som 
Kommissionen ser velvilligt på, er støtte til F&U, SMV, uddannelse, 
miljøbeskyttelse og regionalstøtte. Det kan imidlertid ikke nægtes, at den 
stadige ophobning af statsstøttede projekter risikerer at skade det indre 
marked. 
51 
KONKLUSIONER 
49. De tidligere oversigter, Kommissionen offentliggjorde vedrørende omfanget 
af EU's medlemsstaters støtte til virksomheder, viste en langsom, men 
sikker nedadgående tendens i omfanget af den samlede statsstøtte til 
fremstillingsvirksomhed. Denne tendens blev afbrudt i 1992-1994, da der 
var en stabil tendens i omfanget af den samlede støtte. De data, som den 
sjette oversigt er baseret på, synes at antyde, at ovennævnte 
nedadgående tendens fortsætter. Det vil først være muligt at bekræfte 
denne fortsættelse af den langsigtede nedadgående tendens i fremtiden, 
men nedgangen i støtten til fremstillingsvirksomhed i perioden 1994-1996 
hilstes velkommen. Det kan imidlertid ikke nægtes, at statsstøtten, med et 
årligt gennemsnit på ca. 38,3 mia. ECU svarende til 3% af værditilvæksten 
inden for fremstillingsvirksomhed eller over 1 200 ECU pr. beskæftiget, 
ligger på et meget højt niveau inden for denne sektor. Det er helt klart ikke i 
overensstemmelse med Den Europæiske Unions overordnede 
målsætninger. Det Europæiske Råd i Cardiff understregede 
nødvendigheden af at styrke konkurrencen og reducere 
konkurrencefordrejende foranstaltninger som f.eks. statsstøtte. 
På baggrund af den stigende globalisering og foruroligende rapporter om, 
at Europa konstant sakker agterud i forhold til sine vigtigste 
handelspartnere på konkurrenceområdet, er Europa nødsaget til at 
virkeliggøre det indre markeds fulde potentiale. Det høje statsstøtteniveau 
bringer denne målsætning i fare. Den alt for høje støtte fordrejer ikke alene 
den frie konkurrence og frihandelen, men den kan også forsinke og endog 
forhindre den hårdt tiltrængte omstrukturering af industrien. Fri konkur­
rence, frihandel og hurtig industriel omstrukturering er imidlertid netop de 
instrumenter, der skal sikre en effektiv allokering af ressourcerne inden for 
Den Europæiske Union, som igen udgør grundlaget for øget konkurrence 
og derfor jobskabelse. 
Oven i disse hindringer for skabelse af en effektiv europæisk økonomi 
kommer, at de høje offentlige udgifter f'l statsstøtte finansieres gennem 
skatter og afgifter. Det er almindelig anerkendt, at det høje 
51-53 
beskatningsniveau i Fællesskabet risikerer at kvæle privat iværksætterånd 
og dermed igangsætning af de nye~virksomheder, der er nødvendige for at 
skabe nye job til Europas ledige. Da størstedelen af de europæiske 
regeringer endvidere har ikke ubetydelige budgetunderskud, til dels på 
grund af finansieringen af store udgifter til statsstøtte, er de konstant 
nødsaget til at optage lån på de europæiske kapitalmarkeder og dermed 
fortrænge potentielt mere produktive private investeringer. 
Den observerede nedgang i den høje støtte til fremstillingsvirksomhed i 
referenceperioden viser, at kontrollen inden for denne sektor er blevet mere 
effektiv. Det fortsat høje niveau viser imidlertid, at presset skal opretholdes. 
Det er så meget desto mere nødvendigt, eftersom virksomhederne i den 
fremtidige økonomiske og monetære union vil være mere sårbare over for 
støtte, der begunstiger deres konkurrenter. Efter indførelsen af den fælles 
valuta kan medlemsstaterne ikke længere benytte valutakurserne som 
stødpude. Under disse nye betingelser kan det derfor forventes, at 
virksomhederne i stigende omfang regner med, at deres regering overtager 
denne stødpudefunktion via skatte- og afgiftssystemet og direkte støtte. 
Det indebærer en direkte trussel mod gennemførelsen af det indre marked. 
Det er derfor stadig nødvendigt, at Kommissionen udøver nøje kontrol med 
statsstøtten, og at medlemsstaterne udviser streng selvdisciplin. 
50. På baggrund af den ovenfor beskrevne situation og de ændrede 
overordnede betingelser kan Kommissionen kun øge sine 
kontrolforanstaltninger på statsstøtteområdet. Det er blandt andet tilfældet 
med vedtagelsen af de nye retningslinjer for regionalstøtte i december 
1997, som opfylder behovet for strengere kontrol med statsstøtte i EU og 
bidrager til samhørighed og en afbalanceret regional udvikling som en 
fundamental målsætning for EU. De nye retningslinjer tager derfor sigte på 
at reducere antallet af støtteberettigede områder og samtidig reducere de 
tilladte maksimale støtteintensiteter. Støtten vil hermed blive koncentreret 
på de regioner, hvor virkningerne er størst og hvor 
konkurrenceforvridningerne samtidig mindskes. Det forventes, at det vil 
bidrage til en nedtrapning af den samlede regionalstøtte. 
54 
På grund af tendensen i medlemsstater med budgetmæssige restriktioner 
til at koncentrere de midler, der er til rådighed til regional støtte på nogle få 
større investeringer, har Kommissionen endvidere bestemt, at der skal 
være mulighed for en bedre kontrol med sager, der kan forventes at 
forårsage de største konkurrenceforvridninger. De kriterier, der vil blive 
anvendt ved undersøgelsen af disse sager, er fastsat i de såkaldte 
"multisektorielle" rammebestemmelser, der skal gælde fra september 1998. 
51. Som følge af liberaliseringen i forbindelse med det indre marked, den 
teknologiske udvikling og globaliseringen står mange sektorer over for øget 
konkurrence både inden for EU og udenfor. Disse sektorer skal hurtigt 
tilpasse sig til de ændrede markedsvilkår. De fleste virksomheder klarer 
dette uden statsstøtte. Nogle virksomheder, der ikke er i stand til at tilpasse 
sig, forsvinder. Statsstøtte til at holde en skrantende virksomhed i gang kan 
- selv om den gør virksomheden levedygtig igen - indebære betydelige 
omkostninger i forhold til de muligheder, man giver afkald på, for at 
anvende midlerne på en måde, som bedre styrker konkurrenceevnen og 
dermed den økonomiske vækst og skabelse af stabil beskæftigelse. 
Statsstøtte til omstrukturering, der ofte er forløber for privatisering, følger 
forskellige tidscyklusser, afhængigt af den pågældende sektor og 
medlemsstat. Mens oplysningerne i denne oversigt om ad hoc-støtte, som 
omfatter alle store omstruktureringer, peger på, at støtte til omstrukturering 
inden for fremstillingsvirksomhed nu har toppet, må den fremtidige tendens 
i denne og andre sektorer følges nøje. Selv om en del af denne form for 
støtte bidrager til at mindske de sociale følger af en hurtig tilpasning i visse 
sektorer, er det alligevel vigtigt, at denne støtte begrænses til det niveau, 
der er strengt nødvendigt for at sikre omstruktureringen og 
støttemodtagerens levedygtighed på sigt på en sådan måde, at der ikke er 
behov for støtte i fremtiden. Først da kan man betragte den beskæftigelse, 
der opretholdes ved hjælp af støtten, som sikker. Hvis disse betingelser 
ikke er opfyldt, er der risiko for, at støtte til redning og omstrukturering af 
virksomheder forsinker eller endog forhindrer en industriel omstrukturering 
og dermed rent faktisk ødelægger arbejdspladser på lang sigt. 
Kommissionen mener derfor, at det er nødvendigt med en strengere 
55 
begrænsning af støtte til redning og omstrukturering af kriseramte 
virksomheder, og er til dette formål i færd med at lægge sidste hånd på sit 
forslag om nye strengere rammebestemmelser for støtte til redning og 
omstrukturering. 
52. En af de vigtigste forudsætninger for, at Den Økonomiske og Monetære 
Union bliver en succes, er, at de offentlige finanser i de deltagende 
medlemsstater er sunde. Budgetdisciplin betyder, at medlemsstaterne skal 
holde nøje øje med alle områder for offentlige udgifter, herunder 
statsstøtte. Det er derfor vigtigt, at medlemsstaterne på eget initiativ 
vurderer både eksisterende støtteordninger og nye forslag for, for det første 
at konstatere, om offentlig intervention er nødvendig, for det andet, om 
statsstøtte er det mest hensigtsmæssige instrument til at nå den 
pågældende politiske målsætning og for det tredje, om støtten er rigtig i 
forhold til det problem, der skal løses, og for det fjerde, om støttebeløbet 
ikke er større end nødvendigt for at nå dette mål. I overensstemmelse med 
ovennævnte konklusioner af Det Europæiske Råd i Cardiff vil 
Kommissionen høre medlemsstaterne om muligheden af en samordnet 
strategi for selektive reduktioner i statsstøtten. 
53. En styrket kontrolpolitik kræver større åbenhed. Kommissionen bliver ved 
med at fremhæve betydningen af det standardiserede rapporteringssystem, 
som giver Kommissionen et klarere overblik over den indvirkning, de 
forskellige former for statsstøtte til fremstillingsvirksomhed har, både på 
regionalt plan og i de forskellige sektorer, navnlig når det drejer sig om 
horisontal støtte. Kommissionen vil derfor tage de nødvendige skridt for at 
sikre, at denne rapporteringsforpligtelse overholdes. 
56 
BILAG I 
TEKNISK BILAG 
Formålet med dette bilag er at skitsere de metoder og kilder, der er anvendt ved 
udarbejdelsen af denne oversigt over statsstøtte, særlig vedrørende: 
I. Undersøgelsens rækkevidde 
Områder, der ikke er medtaget 
II. Støtteformer og -kategorier samt formål 
III. Arten af de benyttede data, kilder og metoder til vurdering af 
støtteelementet 
IV. Særlige problemer 
Forskning og udvikling (F&U) 
Transport i Luxembourg 
Turisme og levnedsmiddelindustrien 
Erhvervsuddannelse og ledighed 
De tre nye medlemsstaters tiltrædelse i den periode, oversigten 
dækker 
57 
I. Undersøgelsens rækkevidde 
Områder, der ikke er medtaget 
1. Det tekniske bilag indeholder alle oplysninger om den metode og den 
statistiske teknik, der er anvendt ved undersøgelsen. Det er en ajourføring 
af det tekniske bilag til den foregående oversigt. 
Oversigten er koncentreret om statsstøtte til virksomheder, som er 
omfattet af EF-traktatens artikel 92 og 93 og EKSF-traktatens artikel 95. 
Generelle foranstaltninger (der, såfremt de fordrejer konkurrencen, skal 
behandles på grundlag af EF-traktatens artikel 101), er ikke medtaget i 
tallene. 
2. Følgende foranstaltninger eller områder er ikke behandlet: 
2.1. Støtte, hvis modtagere ikke er virksomheder 
Støtte til husholdninger 
Støtte til erhvervshæmmede 
Støtte til infrastrukturer (veje, havne, lufthavne osv.) 
Støtte til universiteter 
Støtte til erhvervsuddannelsescentre 
Direkte støtte til udviklingslande 
2.2. Generelle foranstaltninger og andre foranstaltninger 
Forskellene mellem de forskellige skattesystemer og de almindelige 
socialsikringssystemer i medlemsstater (afskrivning, underskud på 
socialsikringsregnskabet osv.) 
Kvoter, offentlige indkøb, markedsrestriktioner, tekniske standarder 
Særlige beskatningsordninger (kooperativer, enkeltmandsfirmaer, 
selvstændige erhvervsdrivende osv.)15 
Generelle momsnedsættelser (f.eks. fødevarer i Det Forenede 
Kongerige, visse varer i de franske oversøiske departementer)16 
2.3. Støtte ydet af overstatslige og multinationale organisationer 
- Fællesskabsstøtte (EFRU, EUGFL osv.) 
15 Lavere selskabsbeskatning end standardbeskatningen af små virksomheder udgør 
imidlertid støtte og er medtaget (f.eks. Tyskland). 
16 Særlige lempelser som f.eks. momsnedsættelsen for varer fremstillet i Berlin er medtaget. 
Derimod gælder der en lavere momssats for alle varer (uanset oprindelse), som sælges i 
de franske oversøiske departementer. Dette forhold er ikke medtaget som støtte. 
58 
EIB- og EBRD-finansiering 
Støtte til ESA (Den Europæiske Rumorganisation) 
2.4. Individuelle støttetyper 
Forsvar (se punkt 11.2 i bilaget) 
Støtte til energi undtagen kul (se punkt 10.2 og 11) og støtte til energi­
besparende foranstaltninger og alternative (vedvarende) energikilder 
Støtte til transport, undtagen jernbaner (se punkt 10.2) og flysektoren, 
som omfattes af sektion 2.1.9: andre målsætninger 
Erhvervsuddannelse og beskæftigelsesforanstaltninger (se punkt 14) 
Presse og medier 
Byggeri og offentlige arbejder 
Offentlige værker: gas, vand, el, telekommunikation (takststruktur og 
finansiering) 
59 
II. Støtteformer og -kategorier samt formål 
3. Støttekategorier 
Al støtte repræsenterer en udgift eller et indtægtstab for myndighederne 
og en fordel for modtagerne. "Støtteelementet", dvs. den egentlige 
finansielle fordel af det overdragne nominelle beløb, afhænger imidlertid i 
vid udstrækning af, i hvilken form støtten ydes. Støtten skal derfor 
opdeles efter støtteform. Med henblik herpå er der opstillet fire kategorier. 
Hver kategori angives med et bogstav: A, B, C eller D efterfulgt af tallet 1 
eller 2, som betyder henholdsvis budgetstøtte, (dvs. støtte ydet på 
grundlag af centralregeringens budget) eller skattelettelse (dvs. støtte 
ydet via skattesystemet), plus et A, hvis støtteelementet kendes; f.eks. 
angiver C1A, hvad der betegnes som støtteelement (A) i et blødt lån (C1). 
4. Gruppe A (A1 + A2) 
4.1. Den første kategori (A) vedrører støtte, som overdrages i sin helhed til 
modtageren. Med andre ord svarer støtteelementet til støttens 
kapitalværdi. Denne første kategori er underopdelt i to grupper, afhængigt 
af om støtten ydes via budgettet (A1) eller gennem skatte- eller 
socialsikringssystemerne (A2). 
4.2. Lister over støtte i kategori A1 og A2 
Tilskud 
Rentetilskud direkte til modtageren 
Generelle forsknings- og udviklingsordninger (se punkt 11) 
Skattefradrag og andre skatteforanstaltninger, hvor ydelsen ikke er 
afhængig af skattetilsvaret (hvis skattefradraget overstiger den 
skyldige skat, tilbagebetales det overskydende beløb) 
Skattefradrag, -fritagelser og -lempelser, hvor ydelsen er afhængig af 
skattetilsvaret 
Nedsættelse af socialsikringsbidrag 
Støtteækvivalenter, f.eks. salg eller leje af offentlige grunde eller 
ejendomme til priser under markedsværdien 
5. Gruppe B1 
5.1. Det er nødvendigt at fastslå, om en finansiel overførsel fra 
myndighederne gennem erhvervelse af kapitalinteresser skal betragtes 
som støtte til modtageren eller som et eksempel på den offentlige sektors 
engagement i erhvervsvirksomhed i lighed med en privat investors 
transaktioner på normale markedsvilkår. Erhvervelse af kapitalinteresser 
under forskellige former kunne således i princippet være medtaget i den 
60 
første kategori, men de er blevet samlet i en særskilt kategori (B1). 
Støtteelement i sådanne erhvervelser af kapitalinteresser er angivet i 
kategori B1A. 
5.2. Liste over støtte i kategori B1 
Erhvervelse af kapitalinteresser under enhver form (herunder 
konvertering af gæld). 
6- Gruppe C (C1 + C2) 
6.1. Den tredje kategori (C) omfatter overførsler, hvor støtteelementet udgøres 
af den rente, som modtageren sparer i den periode, hvor han har den 
overførte kapital til rådighed. Den finansielle overførsel kan være enten et 
blødt lån (C1) eller udsættelse af skatten (C2). Støtteelementerne 
(C1A/C2A) i denne kategori er meget mindre end støttens kapitalværdi. 
6.2. Liste over støtte i kategori C1 og C2 
Bløde lån (nye lån) fra såvel offentlige som private kilder (overførsel af 
rentegodtgørelser hører til i kategori A1) 
Ansvarlig lånekapital fra offentlige eller private kilder 
Forskud, der tilbagebetales i tilfælde af et projekts succes 
Udsættelse af skatten (hensættelser, fri eller fremskyndet afskrivning 
osv.) 
7. Gruppe D1 
7.1. Den sidste kategori (D1) omfatter garantier udtrykt i garanterede 
nominelle beløb. Støtteelementerne (D1A) er normalt meget lavere end 
de nominelle beløb, eftersom de svarer til den fordel, som modtageren 
opnår omkostningsfrit eller til en lavere kurs end markedskursen, hvis der 
betales en præmie til dækning af risikoen. Hvis der imidlertid opstår tab 
under garantiordningen, henføres det samlede tab, fratrukket betalte 
præmier, under D1A, fordi det da kan betragtes som en endelig overførsel 
til modtageren. De nominelle beløb af disse garantier er angivet under D1 
for at give en idé om eventuelforpligtelsens størrelse. 
7.2. Liste over støtte i kategori D1 
Beløb, der dækkes ved garantiordninger (D1) 
Tab i forbindelse med garantiordninger, fratrukket betalte præmier 
(D1A) 
8. For nærmere oplysninger om beregningen af støtteelementet vedrørende 
alle former for støtte henvises der til punkt 10.6. 
61 
9. Støttens formål 
9.1. Støtteordningerne er opdelt i 19 rubrikker efter modtagergruppe og 
formål: 
1.1. Landbrug 
1.2. Fiskeri 
2. Fremstillingsvirksomhed/tjenester 
2.1. (horisontale formål) 
2.1.1. F&U 
2.1.2. Miljø 
2.1.3. Små og mellemstore virksomheder 
2.1.4. Handel 
2.1.5. Energibesparelser 
2.1.6. Generelle investeringer 
2.1.7. Bekæmpelse af arbejdsløshed} se punkt 14 
2.1.8. Uddannelsesstøtte } i bilaget 
2.1.9. Andre formål 
2. Fremstillingsvirksomhed/tjenester 
2.2. (særlige sektorer) 
2.2.1. Stål 
2.2.2. Skibsbygning 
2.2.3. Transport 
2.2.4.1. Kul (løbende produktion) 
2.2.4.2. Kul (anden støtte) 
2.2.5. Andre sektorer 
3. Regionalstøtte 
3.1. Regioner, der falder ind under artikel 92, stk. 3, litra a) 
3.2. Andre regioner 
Rubrik 3 "regionalstøtte" omfatter for Tysklands vedkommende tre under­
rubrikker: støtte til regioner, der falder ind under artikel 92, stk. 3, litra a), 
dvs. de nye delstater, støtte til regioner, der falder ind under artikel 92, 
stk. 3, litra c), og støtte til det tidligere Zonenrandgebiet og Vestberlin. 
For kulindustriens vedkommende sondres der efter, om støtten er 
forbundet med løbende produktion (Kommissionen påpeger en sådan 
forbindelse i sin årlige meddelelse til Rådet om finansiel støtte til denne 
sektor). 
62 
9.2. Liste over regioner, der falder ind under artikel 92, stk. 3, litra a)lZ 
Medlemsstat 
Grækenland 
Irland 
Portugal 
Østrig 
Tyskland 
Spanien 
Frankrig 
Italien Regioner 
} 
} hele landet 
} 
Burgenland 
Berlin (Ôstl. Stadbez.) 
Brandenburg 
Mecklenburg-Vorpommern 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Thuringen 
Galicia 
Asturias 
Cantabria 
Castilla-Leon 
Castilla-La Mancha 
Extremadura 
Comunidad Valenciana 
Andalucia 
Murcia 
Ceuta y Melilla 
Canarias 
De oversøiske departementer 
Campania 
Sud 
Sicilia 
Sardegna 
Det Forenede Kongerige Nordirland 
17 EFT nr. C 212 af 12.8.1988, side 2-10, og senere ændringer. 
63 
III. Arten af de benyttede data, kilder og metoder 
til vurdering af støtteelementet 
10. Tallene repræsenterer normalt de faktiske udgifter (eller det faktiske 
indkomsttab i tilfælde af skatteudgifter)18. Hvor disse ikke har foreligget, er 
der efter konsultation af de berørte, medlemsstater benyttet 
budgetbevillinger eller beløb fra planlægningsprogrammer. I tilfælde, hvor 
disse tal heller ikke har foreligget, har Kommissionens tjenestegrene 
ekstrapoleret tidligere tal, medmindre de har foreligget i en anden form. 
10.1. Alle tallene er indsamlet i national valuta og er blevet omregnet til ecu på 
grundlag af den årlige gennemsnitskurs, som er beregnet af De 
Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor. 
Følgende statistiske data er taget fra Eurostats database 
NEWCHRONOS. I nogle ganske få tilfælde, hvor der ikke har foreligget 
data, er disse blevet suppleret med statistikker fra databasen AMECO i 
Kommissionens GD II, eller med de bedste skøn 
bruttonationalproduktet (BNP) i markedspriser 
bruttoværditilvækst i markedspriser 
samlede generelle offentlige udgifter 
den civile beskæftigelse 
eksport inden for EU af industrivarer under nr. 5-8 i SITC, rev. 3. 
10.2. Kommissionens tjenestegrene har fremskaffet tal for deres respektive 
sektorer efter følgende retningslinjer. Ikke alle tal er blevet efterprøvet af 
medlemsstaterne eller sammenholdt med medlemsstaternes budget af 
Kommissionens tjenestegrene. 
For landbrug og fiskeri er der anvendt de tal, som medlemsstaterne har 
afgivet efter proceduren i den resolution, som repræsentanterne for 
medlemsstaternes regeringer vedtog på Rådets 306. samling den 
20. oktober 1974. 
På landbrugsområdet foreligger der imidlertid slet ingen tal fra Spanien, 
Finland, Irland, Italien, Luxembourg, Sverige og Østrig i den berørte 
periode. Herudover har tallene kun foreligget indtil 1992 for Grækenlands 
og Frankrigs vedkommende og indtil 1993 for Portugal og indtil 1995 for 
Danmarks, Tysklands og Det Forenede Kongeriges vedkommende. 
Følgende er blevet udskilt fra det samlede budgetudgiftsbeløb, som 
fremgår af opgørelsen: forskningsstøtte, forbedring af jordbundsforhold 
18 Det skal understreges, at de årlige udgifter (forpligtelser) ikke nødvendigvis svarer til det 
årlige budget for en given støtteordning. 
64 
(dræning), de sociale sikringsordninger for hele denne sektor, 
indkomstskattelettelser og selektiv regionalstøtte. 
Tallene omfatter følgende: tilskud, skattelempelser, støtte finansieret ved 
parafiskale afgifter, rentegodtgørelser og en række direkte fordele, som 
staten indrømmer (f.eks. uddannelseskurser). 
I kategorien fiskeri foreligger der for 1995 og 1996 oplysninger for 
Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Finland, Sverige og Det 
Forenede Kongerige. 
Lån og garantier er ikke medtaget i de tilfælde, hvor beløbet ikke kan 
fastsættes. 
For kuls vedkommende er tallene dem, som medlemsstaterne har afgivet i 
overensstemmelse med Kommissionens beslutning nr. 528/76/EKSF, 
2064/86/EKSF og 3632/93/EKSF, og som er sammenfattet i 
Kommissionens årlige meddelelse til Rådet om støtte til denne sektor19. 
Nye kapitaltilførsler, som eventuelt kan udgøre støtte, er ikke medtaget i 
disse tal. Offentlige virksomheders kontrakter om kulindkøb (f.eks. til 
elproduktion), som kan siges at indeholde et støtteelement, når priserne 
overstiger verdensmarkedspriserne, er ikke medtaget. 
For transport (jernbaner) er tallene dem, som afgives af medlemsstaterne 
i henhold til forordning nr. 1107/70. Særskilt er der derudover anført støtte 
til jernbaner på grundlag af Rådets forordning nr. 1191/69, som ændret 
ved forordning 1893/91, og Rådets forordning 1192/69 vedrørende 
henholdsvis opretholdelsen af forpligtelser til offentlig tjeneste og 
normaliseringen af jernbanevirksomhedernes regnskaber som følge af de 
særlige byrder, der pålægges jernbanerne. 
Hvad angår andre transportformer med undtagelse af lufttransport er 
tallene som følge af manglende oplysninger ufuldstændige og sporadiske 
og er ikke medtaget. F.eks. opgives der ingen tal for støtte til lokal 
transport. 
10.3. Fremstillingsvirksomhed 
Tallene for fremstillingssektoren er hovedsagelig hentet fra 
medlemsstaternes anmeldelser i henhold til artikel 93 og fra de 
oplysninger, der fremlægges i forbindelse med de standardiserede årlige 
indberetningsprocedurer, der er fastsat i Kommissionens brev til 
medlemsstaterne af 22.2.1994 og ajourført i Kommissionens brev til 
medlemsstaterne af 2.8.1995. Endvidere sammenholdes tallene med de 
19 Tallene er opdelt i støtte til løbende produktion og støtte, som ikke vedrører, løbende 
produktion (dvs. særlige sociale foranstaltninger til fordel for minearbejdere og støtte til 
dækning af overtagne forpligtelser). Siden 1994 har Kommissionen imidlertid ikke længere 
medtaget tallene vedrørende finansieringen af sociale ydelser i sin årlige meddelelse om 
støtte til denne sektor. 
65 
nationale publikationer vedrørende ydelse af støtte, nationale udgifts-
regnskaber, budgetforslag og andet. 
10.4. Stål 
Tallene i denne undersøgelse er indsamlet fra de rapporter, som 
Kommissionen udarbejder for Rådet om tilsynet med støtten til 
stålsektoren. Tallene viser, hvor stor støtte der er udbetalt til 
virksomhederne. 
10.5. Skatteudgifter 
OECD-definitionen af skatteudgifter er benyttet som udgangspunkt. 
"En skatteudgift defineres sædvanligvis som en udgift, der udgør en 
afvigelse fra den gængse skattestruktur eller standardskattestrukturen, 
hvorved en særlig type aktiviteter eller grupper af skatteydere opnår en 
favorabel skattebehandling". 
Skattelempelser i visse udviklingsområder, dvs. til kun en del af 
skattemyndighedens ressort, betragtes f.eks. som skatteudgifter, medens 
skattesatsstrukturen betragtes som en integrerende del af 
standardskattesystemet. 
I visse tilfælde ligger sådanne afvigelser fra standardsystemet imidlertid 
på grænsen mellem støtte i den i EF-traktatens artikel 92, stk. 1, anvendte 
betydning og generelle foranstaltninger. Der skal gøres en indsats for at 
klarlægge dette "grå område". 
10.6. Metoder til vurdering af støtteelementet 
10.6.1. For at kunne analysere de forskellige støtteordninger på et 
fuldstændigt sammenligneligt grundlag er det nødvendigt at reducere 
dem til en fællesnævner - nemlig det subventionselement, de 
indeholder. Til dette formål har man fulgt de metoder, som 
Kommissionen i øjeblikket benytter ved sin kontrol med statsstøtte. 
Disse metoder indgår alle i Kommissionens officielle politik, og den 
tekniske side af dem er blevet drøftet med medlemsstaterne. 
10.6.2. Grundlaget for vurderingen af støtteelementet er den fælles 
vurderingsmetode, der benyttes ved beregningen af 
nettosubventionsækvivalenten af statsstøtte (den seneste ajourførte 
udgave findes i bilaget til Kommissionens retningslinjer for statsstøtte 
med regionalt sigte, EFT C 74 af 10.3.1998. 
Støttemodtagelse vil naturligvis kunne ændre visse støttemodtageres 
skattetilsvar. Når der tages hensyn til fradragene ved beskatningen af 
overskud og det tab, nogle selskaber lider, er den faktiske skat, som 
virksomhederne generelt betaler, i realiteten meget mindre end den 
teoretiske maksimumssats. Man skønner derfor, at de resultater, der 
opnås uden hensyntagen til beskatning, ligger nærmere 
virkeligheden, end hvis den teoretiske maksimumssats var blevet 
66 
benyttet. Fællesnævneren er derfor subventionsækvivalenten og ikke 
nettosubventionsækvivalenten. 
Den metode, der er anvendt for forskellige støtteforanstaltninger 
10.6.3. Gruppe A - tilskud, fritagelse for skatter og sociale byrder osv. 
Det er ikke nødvendigt at beregne støtteelementet, fordi denne 
gruppe omfatter alle de interventioner, som kan betragtes som 
subvention eller subventionsækvivalent. 
10.6.4. Gruppe B - kapitalinteresser (herunder konvertering af gæld) 
Sådanne interventioner er ifølge Kommissionens faste praksis støtte, 
når en privat investor, der opererer på normale markedsvilkår, ikke 
ville have foretaget den pågældende investering. Se Kommissionens 
meddelelse om anvendelsen af EØF-traktatens artikel 92 og 93 og af 
artikel 5 i Kommissionens direktiv 80/723/EØF på offentlige 
virksomheder i fremstillingssektoren, EFT nr. C 307 af 13.11.1993, 
s. 320. Metoden bygger på en beregning af den fordel, 
støttemodtageren opnår. 
Hvis støtteelementet ikke er fastsat i en beslutning fra Kommissionen 
og ikke fremgår af medlemsstaternes oplysninger, anser man det for 
at udgøre 15% af den samlede deltagelse. Denne alternative 
fremgangsmåde er kun blevet anvendt nogle få gange og har ingen 
større betydning for resultaterne. 
10.6.5. Gruppe C - bløde lån og skatteudsættelse 
I overensstemmelse med den fælles metode til vurdering af støtte 
tilbagediskonteres den fordel, som en virksomhed har opnået i en 
given periode i form af bløde lån og skatteudsættelse, til nutidsværdi. 
Den anvendte rente er "referencerenten", som udgør den rente, til 
hvilken virksomheder kan låne på normale markedsvilkår. 
Kommissionen har fastsat, hvilken rente der skal være 
referencerentesats for hver enkelt medlemsstat (jf. punkt 14 i den 
fælles vurderingsmetode). Støtteelementet i et blødt lån i et givet år er 
således differencen mellem referencerenten og den rente, til hvilken 
staten har givet lånet, ganget med lånebeløbet. Støtteelementerne 
(C1A/C2A) i denne kategori er meget lavere end støttens 
kapitalværdi. Siden 1995 har man, hvis en medlemsstat ikke oplyser 
tal for støtteelementerne, betragtet 15% af det samlede lån fra staten 
som støtteelement sammenlignet med den tidligere praksis, hvor det 
var 33%. Denne nedsættelse skyldes, at støtteelementet generelt er 
20 Se også "anvendelsen af EØF-traktatens artikel 92 og 93 på offentlige myndigheders 
erhvervelse af kapitalinteresser i virksomheder", EF-Bulletin 9-1984; endvidere "beregning 
af støtteelementet i statens erhvervelse af andele i selskabskapital" - IV/45/87 - Serien 
vedrørende udviklingen i koncentrationen og konkurrencen: samling: arbejdsdokument 
1987 
67 
lavere på grund af det generelt lavere renteniveau i medlemsstaterne i 
forhold til niveauet i de tidligere undersøgelser. Disse alternative 
fremgangsmåder er kun blevet anvendt nogle få gange og har kun 
ubetydelig indvirkning på resultaterne. 
Ved ansvarlig lånekapital er nettoomkostningerne blevet fastsat som 
forskellen mellem det afkast, staten faktisk modtog af den ansvarlige 
lånekapital, og referencesatsen. I forbindelse med 
tilbagebetalingspligtige forskud, hvor en medlemsstat ikke oplyser den 
andel af lånet, der skal tilbagebetales, anser man støtteelementet for 
at udgøre 90%, da den andel, der har skullet tilbagebetales, i 
gennemsnit har været lav. Hvis støtteelementet fastsættes i en 
beslutning fra Kommissionen anvendes dette. 
10.6.6. Gruppe D - Beløb omfattet af garantiordninger 
Støtteelementet for almindelige garantiordninger beregnes som den 
fordel, modtageren har opnået ved ordningen. Støtteelementet (D1A) 
er meget lavere end den garanterede kapitalværdi. Hvis disse 
oplysninger ikke foreligger, betragtes statens tal som et skøn over 
støtteelementet. Hvis medlemsstatens oplysninger kun omfatter tal for 
den garanterede kapitalværdi, men ikke for ordningens årlige 
nettoresultater, har man siden 1995 anset støtteelementet for at 
udgøre 10% af den garanterede kapitalværdi21. Denne alternative 
fremgangsmåde er kun blevet anvendt nogle få gange og har kun 
ubetydelig indvirkning på resultaterne. 
For lån, der ydes i henhold til valutakurssikringsordninger, beregnes 
støtteelementet som om lånet var et blødt lån i den valuta, som sikres 
mod valutakursudsving. Subsidiet udgøres af differencen mellem 
referencekursen for den valuta, som er dækket af garantien, og 
lånerenten minus garantiomkostninger. Formålet er således at 
beregne den fordel, som modtageren har af ordningen. 
10.7. Der opgives ganske vist tal for offentligt ejede kreditinstitutters långivning 
eller garantistillelse, når en sådan anses for at være støtte, men det er 
meget vanskeligere at identificere og kvantificere sådanne interventioner 
end andre støtteformer, fordi de i kraft af deres beskaffenhed er mindre 
gennemsigtige. For at undgå enhver form for uberettiget diskrimination i 
behandlingen af støtte på disse områder, skal der gøres en yderligere 
indsats for at identificere og kvantificere denne støtte. 
21 Procentsatsen er baseret på en tilsvarende aftale, medlemsstaterne har indgået, inden for 
skibsbygning. 
68 
IV. Særlige problemer 
11. Forskning og udvikling (F&U) 
11.1. F&U-ordninger 
Tal, der omfatter statsfinansiering af F&U-programmer "uden for murene", 
som gennemføres af nationaliserede eller private virksomheder, er 
klassificeret under A1A22. I betragtning af de benyttede kilders globale 
karakter har det ikke altid været muligt at udelukke visse elementer af 
offentligt indkøb fra udgifterne til aktiviteter "uden for murene" (f.eks. F&U-
kontrakter). Fordi der kun er medtaget direkte finansiering af F&U, 
skønner man, at tallene er lavt sat (F&U-kontrakter og offentlig forskning -
se 11.2 og 11.3 nedenfor - er ikke medtaget, fordi det ikke har været 
muligt at kvantificere støtteelementet i sådanne interventioner). 
11.2. F&U-kontrakter 
Tallene for forsknings- og udviklingskontrakter er ikke medtaget i tallene, 
fordi støtteelementet ofte ikke kan kvantificeres på nuværende tidspunkt. 
Desuden giver kilderne ikke mulighed for at udskille forsknings- og 
udviklingskontrakter, der især har militære formål, eller at vurdere 
virkningerne for markedet af sådanne kontrakter23. 
11.3. Offentlig forskning 
Der opgives ingen tal for det eventuelle støtteelement i statens 
finansiering "inden for murene" af offentlige forskningsinstitutter eller af 
forskning på højere læreanstalter. Offentlig finansiering af F&U-aktiviteter, 
der gennemføres af højere læreanstalter eller offentlige forskningsorganer 
uden profit for øje, er som hovedregel ikke omfattet af bestemmelserne i 
EF-traktatens artikel 92, stk. 124. 
11.4. Kerneenergi 
Medlemsstaterne yder støtte til kerneenergisektoren gennem deres 
offentlige virksomheder eller F&U-finansiering (hovedsagelig i form af 
F&U-kontrakter og offentlig forskning). Kun enkelte af disse tilfælde af 
direkte finansiering har kunnet medtages i tallene for F&U (2.1.1). Tallene 
for kerneenergiens andel i F&U-tallene er eventuelt sat for lavt. Dette 
skyldes, at F&U-tallene ikke omfatter F&U-kontrakter og offentlig 
forskning, og det er derfor vanskeligt at kvantificere støtteelementet i 
disse foranstaltninger. 
22 Fremskyndet afskrivning af F&U-udstyr betragtes ikke som støtte. 
23 Se EF-rammebestemmelserne for støtte til forskning og udvikling, EFT C 45 af 17.2.1996, 
punkt 2.5. 
24 Se EF-rammebestemmelserne for støtte til forskning og udvikling, punkt 2.4. 
69 
12. Transport i Luxembourg 
Tallene vedrørende transport er højere for Luxembourg end for de øvrige 
medlemsstater. Dette skyldes hovedsagelig de særlig store udbetalinger 
til pensioner til tidligere ansatte ved jernbanerne. Der foreligger ikke 
yderligere enkeltheder. 
13. Turisme og levnedsmiddelindustrien 
På grund af manglende oplysninger vedrørende disse to sektorer er de 
data, der er medtaget i undersøgelsen, sandsynligvis ufuldstændige. 
14. Erhvervsuddannelse og ledighed 
Det er ikke altid helt klart, om skatteordninger og sociale foranstaltninger 
er støtte eller et sammenhængende og integrerende led i skattesystemet 
og de sociale sikringsordninger. Endvidere findes der i de forskellige 
medlemsstater ordninger, der skal fremme eller lette almen 
erhvervsuddannelse og beskæftigelse af grupper af socialt dårligt stillede 
arbejdstagere. I det omfang sådanne ordninger ikke tager sigte på 
bestemte industrier og står til rådighed for hele økonomien og dermed i 
virkeligheden er et led i de almindelige beskæftigelsesordninger, 
betragtes de ikke som statsstøtte. Kommissionen har ganske vist 
behandlet en række uddannelses- og beskæftigelsesordninger som 
statsstøtte, men det er ikke alle medlemsstaternes foranstaltninger på 
disse områder, der indtil videre er blevet undersøgt i enkeltheder. Da der 
er store problemer med at skille støtteordninger for beskæftigelsen, især 
uddannelsesordninger, fra de generelle foranstaltninger, og da man har 
ønsket, at tallene for de enkelte medlemsstater skulle kunne 
sammenlignes, er der ikke foretaget nogen analyse i denne rapport af 
uddannelses- og beskæftigelsesforanstaltningerne. 
15. De tre nye medlemsstaters tiltrædelse midt i undersøgelsesperioden 
På grund af ovennævnte forhold fokuserer man ved sammenligningen 
mellem de enkelte medlemsstater i analysen af støttetallene på de årlige 
gennemsnit i løbet af treårsperioden 1994-1996. Da de 3 nye 
medlemstater først tiltrådte EU i 1995, gælder tallene for disse lande kun 
for 1995-1996. Det årlige gennemsnit for 1995 og 1996 for disse lande 
betragtes derfor som det årlige gennemsnit i treårsperioden 1994-1996 i 
tabellerne. 
70 
BILAG II 
STATISTISK BILAG 
Det tekniske bilag indeholder en redegørelse for de anvendte metoder. 
Tabel A1 
Tabel A2 
Tabel A3 
Figur A1 
Tabel A4/1-15 Statsstøtte til fremstillingssektoren. Årlige støttebeløb 1992-
1996 i løbende priser og nationale valutaer. 
Statsstøtte til fremstillingssektoren. Årlige støttebeløb 1992-
1996 i løbende priser og ECU. 
Statsstøtte til de nye tyske delstater. Årligt gennemsnit 1994-
1996 i ECU. 
Statsstøtte til fremstillingssektoren, Den Europæiske 
Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling. 
Årligt gennemsnit pr. beskæftiget i ECU for 1994-1996. 
Samlet statsstøtte i hver enkelt medlemsstat. Årlige 
gennemsnit 1994-1996 (femten medlemsstater). 
71 
Tabel A1 
Statsstøtte til fremstillingssektoren i løbende priser 1992-1996 
i mio. national valuta 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Finland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige 
EUR 15 
EUR 12 
Gamle tyske delstater 
Nye tyske delstater 1992 
0,00 
25 176,37 
2 604,90 
29 501,46 
282 609,57 
135 610,43 
0,00 
32 438,84 
157,32 
19 061,76 
2 533,70 
1 426,23 
57 029,17 
0,00 
1 461,89 
37 595,51 
9 820,84 
19 680,62 1993 
0,00 
33 401,28 
4 440,55 
38 145,72 
131 376,92 
215 538,16 
0,00 
34 121,64 
169,30 
22 316,42 
1 669,10 
1 371,57 
74 759,41 
0,00 
895,77 
42 736,85 
7 040,21 
31 105,51 1994 
0,00 
43 252,04 
4 377,04 
38 803,33 
105 256,25 
240 391,09 
0.00 
26 615,98 
145,89 
19 139,58 
1 678,50 
1 407,29 
115 855,07 
0,00 
1 029,07 
40 542,15 
6 071,91 
32 731,42 1995 
6 515,48 
39 572,04 
4 903,38 
29 548,24 
263 163,64 
339 902,85 
2 287.91 
22 000.65 
159,90 
23 135,24 
1 829,79 
1 517,34 
54 728,23 
2 895,78 
1 233,70 
38 591,06 
37 385,71 
5 827,60 
23 720,64 1996 
5 239,22 
50 178,02 
5 489,77 
24 612,29 
243 859,26 
449 050,07 
1 905,08 
24 461,03 
221,15 
20 109,41 
1 815,47 
1 389,66 
49 716,05 
3 070,11 
1 516,38 
36 705,27 
35 627,84 
5 975,71 
18 636,58 
72 
Tabel A2 
Statsstøtte til fremstillingssektoren i løbende priser (ECU) 1992-1996 
i mio. ECU 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Finland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige 
EUR 15 
EUR 12 1992 
0,00 
605,30 
333,57 
14 602,44 
1 144,26 
1 023,27 
0,00 
4 736,71 
206,80 
11 947,05 
60,92 
626,96 
326,41 
0,00 
1 981,82 
37 595,51 1993 
0,00 
825,31 
584,78 
19 699,40 
489,18 
1 445,36 
0,00 
5 143,70 
211,64 
12 120,39 
41,24 
630,55 
396,88 
0,00 
1 148,44 
42 736,85 1994 
0,00 
1 090,67 
580,26 
20 162,60 
365,44 
1 512,66 
0,00 
4 043,38 
183,83 
9 994,24 
42,33 
652,05 
588,41 
0,00 
1 326,28 
40 542,15 1995 
494,26 
1 026,46 
669,13 
15 769,58 
868,56 
2 085,29 
400,79 
3 371,72 
196,07 
10 860,90 
47.46 
722.92 
279,08 
310,31 
1 488,55 
38 591,06 
37 385,71 1996 
389,98 
1 276.84 
745,96 
12 889,12 
798,11 
2 793,50 
326,87 
3 767,29 
278,72 
10 265.35 
46,20 
649,45 
253,96 
360,56 
1 863,33 
36 705.27 
35 627,84 
73 
Tabel A3 
Tysk statsstøtte til de nye delstater - årligt gennemsnit 1994-1996 
Tilskud 
Skattelettelser 
Kapitalinteresser 
Bløde lån 
Skatteudsættelser 
Garantier 
IALT mio. ECU 
7 373,1 
1 964,0 
0,00 
3 418,1 
0,00 
691,9 
13 447,1 i% 
54,8 
14,6 
0,00 
25,4 
0,00 
5,2 
100,00 i % af samlet støtte 
44,3 
11,8 
0,00 
20,5 
0,00 
4,2 
80.8 
I årene 1994-1996 blev der årligt ydet en gennemsnitlig støtte på 13,497 mia. 
ECU, inkl. Treuhand, til de nye delstater. Dette udgør 81% af den samlede tyske 
industristøtte. Stigningen i den samlede tyske støtte som følge af støtten til de 
nye delstater er i nogen grad blevet opvejet af et fald i støtten til Berlin og 
Zonenrand. 
74 
Figur A1 
Statsstøtte til fremstillingssektoren og EU-fondsstøtte pr. beskæftiget 
Gennemsnit 1994-1996 
3000 
2000 
ECU 
1000 
A B DK D GR E FIN F IRL I L NL P S UK EUR 15 
Regional-/Socialfondsstøtte pr. beskæftiget Industristøtte pr. beskæftiget 
75 
ØSTRIG 
Tabel A4/1 
Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 
SEKTOR/FORMÅL 
1.1. Landbrug 
1.2. Fiskeri 
2.1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 
formål 
2.1.1. Forskning og udvikling 
2.1.2. Miljø 
2.1.3. SMV 
2.1.4. Handel 
2.1.5. Energibesparelse 
2.1.6. Generel investering 
2.1.7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 
2.1.8. Uddannelsesstøtte 
2.1.9. Andre formål 
2.2. Fremstillingsvirksomhed/tjenestenSærlige 
sektorer 
2.2.1. Stål 
2.2.2. Skibsbygning 
2.2.3. Transport 
heraf forordning 1191/69 og 1192/69 
heraf luftfartstjenester 
2.2.4.1.Kul: støtte til igangværende produktion 
2.2.4.2 Kul: Anden støtte 
2.2.5. Andre sektorer 
2.2.6. Finansielle tjenester 
3. Regionalstøtte 
3.1. Regioner under 92(3)c 
3.2. Regioner under 92(3)a 
IALT 
i% 
FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT 
i% STØTTEFORMER . 
A1A 
I.T. 
0,0 
261,5 
66,7 
67,8 
54,3 
0,0 
5,8 
0,0 
0,0 
0,0 
66,9 
704,0 
6,8 
0,0 
655,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
41,4 
0,0 
43,3 
37,8 
5,5 
1.008,9 
91,4 
353,0 
78,8 A2A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 B1A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 CIA 
I.T. 
0,0 
40,2 
17,8 
3,5 
2,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
16,1 
9,6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
9,6 
0,0 
13,6 
8,1 
5,5 
63,4 
5,7 
63,4 
14,1 C2A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 DIA 
I.T. 
0,0 
28,4 
1,8 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
26,5 
0,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
3,3 
0,0 
3,3 
31,8 
2,9 
31,8 
7,1 SAMLET STØTTE 
IALT 
I.T. 
0,0 
330,1 
86,2 
71,4 
57,1 
0,0 
5,8 
0,0 
0,0 
0,0 
109,5 
713,7 
6,8 
0,0 
655,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
51,1 
0,0 
60,2 
45,9 
14,3 
1104,1 1% 
0,0 
0,0 
29,9 
7,8 
6,5 
5,2 
0,0 
0,5 
0,0 
0,0 
0,0 
9,9 
64,6 
0,6 
0,0 
59,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,6 
0,0 
5,5 
4,2 
1,3 
100,0 1 mio. ECU 
FREMSTIL.VIRK. 
IALT 
-
330,1 
86,2 
71,4 
57,1 
0,0 
5,8 
0,0 
0,0 
0,0 
109,5 
57,9 
6,8 
0,0 
51,1 
0,0 
60,2 
45,9 
14,3 
448,3 1% 
-
73,6 
19,2 
15,9 
12,7 
0,0 
1,3 
0,0 
0,0 
0,0 
24,4 
12,9 
1,5 
0,0 
11,4 
0,0 
13,4 
10,2 
3,2 
100,0 
7é • 77 
BELGIEN 
Tabel A4/2 
Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 
SEKTOR/FORMAL 
1.1. Landbrug 
1.2. Fiskeri 
2.1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 
formål 
2.1.1. Forskning og udvikling 
2.1.2. Miljø 
2.1.3. SMV 
2.1.4. Handel 
2.1.5. Energibesparelse 
2.1.6. Genere! investering 
2.1.7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 
2.1.8. Uddannelsesstøtte 
2.1.9. Andre formå! 
2.2. Fremstillingsvirksomhed/tjenester:Særlige 
sektorer 
2.2.1. Stål 
2.2.2. Skibsbygning 
2.2.3. Transport 
heraf forordning 1191/69 og 1192/69 
heraf iuftfartstjenester 
2.2.4.1.Kul: støtte til igangværende produktion 
2.2.4.2 Kul: Anden støtte 
2.2.5. Andre sektorer 
2.2.6. Finansielle tjenester 
3. Regionalstøtte 
3.1. Regioner under 92(3)c 
3.2. Regioner under 92(3)a 
IALT 
i% 
FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT 
i% STØTTEFORMER 
A1A 
168,5 
1,9 
420,7 
82,8 
5,4 
230,3 
2,0 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1.613,9 
3,4 
28,0 
1.569,9 
590,0 
0,0 
0,0 
0,0 
12,7 
0,0 
259,6 
259,6 
0,0 
2.196,1 
80,7 
624,4 
54,4 A2A 
0,0 
0,0 
111,6 
0,2 
0,0 
1,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
110,0 
288,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
288,7 
0,0 
6,1 
6,1 
0,0 
406,4 
14,9 
406,4 
35,4 B1A 
0,0 
0,0 
14,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
14.1 
0.4 
0,0 
0.0 
0,2 
0,0 
0,2 
0,0 
0,0 
0,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
14,5 
0,5 
14,3 
1,2 C1A 
0,0 
0,0 
34,3 
32,1 
0,0 
0,6 
1,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,2 
0,0 
34,5 
1,3 
34,5 
3,0 C2A 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,5 
4,5 
0,0 
4,5 
0,2 
4,5 
0,4 D1A 
0,0 
0,0 
47,1 
0,0 
0,0 
6,3 
40,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
17,4 
17,4 
0,0 
64,6 
2,4 
64,6 
5,6 SAMLET STØTTE 
IALT 
168,5 
1,9 
527,8 
115,0 
5,4 
238,5 
44,2 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
124,5 
1903,2 
3,4 
28,0 
1570,0 
590,0 
0,2 
0,0 
0,0 
301,8 
0,0 
287,7 
287,7 
0,0 
2.720,6 1% 
0,1 
19,4 
4,1 
0,2 
8,8 
1,6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,6 
70,0 
0,1 
1,0 
56,6 
21,3 
0,0 
0,0 
0,0 
11,1 
0,0 
10,6 
10,6 
0,0 
100,0 1 mio ECU 
FREMSTIL.VIRK. 
IALT 
-
527,8 
115,0 
5,4 
238,5 
44,2 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
124,5 
333,2 
3,4 
28,0 
301,8 
0,0 
287,7 
287,7 
0,0 
1.148,7 1% 
-
46,0 
9,6 
0,4 
20,8 
3,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
10,8 
29,0 
0,3 
2,3 
26,3 
0,0 
25,0 
25,0 
0,0 
100,0 
Statsstøtten ti! landbrug er kun anført som information. Den er ikke medtaget i de samlede beløb. 
78 
DANMARK 
Tabel A4/3 
Statsstøtte i alt - artigt gennemsnit 1994-1996 I mio ECU 
SEKTOR/FORMAL 
1.1. Landbrug 
1.2. Fiskeri 
2.1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 
formål 
2.1.1. Forskning og udvikling 
2.1.2. Miljø 
2.1.3. SMV 
2.1.4. Handel 
2.1.5. Energibesparelse 
2.1.6. Generel investering 
2.1.7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 
2.1.8. Uddannelsesstøtte 
2.1.9. Andre formål 
2.2. Fremsttllingsvirksomhed/tjenestenSærlige 
sektorer 
2.2.1. Stål 
2.2.2. Skibsbygning 
2.2.3. Transport 
heraf forordning 1191/69 og 1192/69 
heraf luftfartstjenester 
2.2.4.1.Kul: støtte til igangværende produktion 
2.2.4.2 Kul: Anden støtte 
2.2.5. Andre sektorer 
2.2.6. Finansielle tjenester 
3. Regionalstøtte 
3.1. Regioner under 92(3)c 
3.2. Regioner under 92(3)a 
IALT 
i% 
FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT 
i% STØTTEFORMER 
A1A 
134,6 
8,3 
453,9 
129,7 
45,7 
21,7 
34,0 
222,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
621,0 
0,0 
65,4 
527,2 
68,7 
0,0 
0,0 
0,0 
28,5 
0,0 
11,6 
11,6 
0,0 
1.094,8 
90,7 
559,3 
83,3 A2A 
0,0 
0,0 
68,9 
50,1 
18,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
68,9 
5,7 
68,9 
10,3 B1A 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 C1A 
0,0 
0,0 
32,4 
15,7 
0,0 
1,0 
13,1 
2,6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,1 
0,0 
32,6 
2,7 
32,6 
4,9 C2A 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 D1A 
0,0 
0,0 
10,5 
0,5 
0,0 
10,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
10,5 
0,9 
10,5 
1,6 SAMLET STØTTE 
IALT 
134,6 
8,3 
565,7 
195,9 
64,5 
32,8 
47,2 
225,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
621,0 
0,0 
65,4 
527,2 
68,7 
0,0 
0,0 
0,0 
28,5 
0,0 
11,7 
11,7 
0,0 
1.206,7 1% 
0,7 
46,9 
16,2 
5,3 
2,7 
3,9 
18,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
51,5 
0,0 
5,4 
43,7 
5,7 
0,0 
0,0 
0,0 
2,4 
0,0 
1,0 
1,0 
0,0 
100,0 FREMSTIL. VIRK. 
IALT 
-
565,7 
195,9 
64,5 
32,8 
47,2 
225,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
93,9 
0,0 
65,4 
28,5 
0,0 
11,7 
11,7 
0,0 
671,3 1% 
-
84,3 
29,2 
9,6 
4,9 
7,0 
33,6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
14,0 
0,0 
9,7 
4,2 
0,0 
1,7 
1,7 
0,0 
100,0 
Statsstøtten til landbrug er kun anført som information. Den er ikke medtaget i de samlede beløb. 
79 
TYSKLAND 
Tabel A4/4 
Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 
SEKTOR/FORMAL 
1.1. Landbrug 
1.2. Fiskeri 
2.1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: 
Horisontale formål 
2.1.1. Forskning og udvikling 
2.1.2. Miljø 
2.1.3. SMV 
2.1.4. Handel 
2.1.5. Energibesparelse 
2.1.6. Generel investering 
2.1.7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 
2.1.8. Uddannelsesstøtte 
2.1.9. Andre formål 
2.2. Fremstillingsvirksomhed/tjenester:Særlige 
sektorer 
2.2.1. Stål 
2.2.2. Skibsbygning 
2.2.3. Transport 
heraf forordning 1191/69 og 1192/69 
heraf luftfartstjenester 
2.2.4.1.Kul: støtte til igangværende produktion 
2.2.4.2 Kul: Anden støtte 
2.2.5. Andre sektorer 
2.2.6. Finansielle tjenester 
3. Regionalstøtte 
3.1. Regioner under 92(3)c 
3.2. Regioner under 92(3)a 
3.3. Tyskland: (Beriin/Zonenrand) 
IALT 
i% 
FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT 
i% STØTTEFORMER 
A1A 
2.939,1 
16,5 
1.750,2 
1.076,6 
78,6 
325,7 
0,0 
241,3 
0,0 
0,0 
0,0 
28,0 
18.359,1 
298,6 
655,2 
11.649,2 
3.048,9 
0,0 
5.599,8 
134,2 
22,1 
0,0 
6.502,9 
375,1 
6.126,0 
1,8 
26.628,7 
78,2 
9.229,0 
55,5 A2A 
0,0 
0,0 
251,2 
0,0 
0,0 
247,4 
0.0 
3,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
143,6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
143,6 
0.0 
2.127.2 
2,8 
1.964,0 
160,4 
2.521,9 
7,4 
2.521,9 
15,2 B1A 
0,0 
0,0 
119,4 
75,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
43,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
119,4 
0,4 
119,4 
0,7 C1A 
0,0 
0,0 
777,5 
14,1 
48,3 
184,1 
0,0 
25,5 
0,0 
0,0 
0,0 
505,5 
7,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
7,1 
0,0 
2.919,3 
69,5 
2.849,9 
0,0 
3.703,9 
10,9 
3.703,9 
22,3 C2A 
0,0 
0,0 
61,1 
0,0 
0,0 
61,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
161,4 
0,0 
0,0 
161,4 
222,5 
0,7 
222,5 
1,3 D1A 
0,0 
0,0 
231,3 
0,0 
0,0 
79,6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
151,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
611,1 
0,0 
611,1 
0,0 
842,4 
2,5 
842,4 
5,1 SAMLET STØTTE 
IALT 
2.939,1 
16,5 
3190,7 
1166,3 
126,9 
897,9 
0,0 
270,6 
0,0 
0,0 
0,0 
729,0 
18.509,7 
298,6 
655,2 
11.649,2 
3.048,9 
0,0 
5.599,8 
134,2 
172,7 
0,0 
12.321,8 
447,4 
11.550,9 
323,5 
34.038,9 1% 
0,0 
0,1 
9,4 
3,4 
0,4 
2,6 
0,0 
0,8 
0,0 
0,0 
0,0 
2,1 
54.4 
0,9 
1.9 
34.2 
9.0 
0,0 
16,5 
0,4 
0.5 
0,0 
36.2 
1.3 
33.9 
1,0 
100,0 1 mio ECU 
FREMSTIL. VIRK. 
IALT 
-
3190,7 
1166,3 
126,9 
897,9 
0,0 
270,6 
0,0 
0,0 
0,0 
729,0 
990,4 
298,6 
655,2 
172,7 
0,0 
12.321,8 
447,4 
11.550,9 
323,5 
16639,1 1% 
-
19,2 
7,0 
0,8 
5,4 
0,0 
1,6 
0,0 
0,0 
0,0 
4,4 
6,7 
1,8 
3,9 
1,0 
0,0 
74,1 
2,7 
69,4 
2,0 
100,0 
Statsstøtten til landbrug er kun anført som information. Den er ikke medtaget i de samlede beløb 
80 
GRÆKENLAND 
Tabel A4/5 
Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 
SEKTOR/FORMAL 
1.1. Landbrug 
1.2. Fiskeri 
2.1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 
formål 
2.1.1. Forskning og udvikling 
2.1.2. Miljø 
2.1.3. SMV 
2.1.4. Handel 
2.1.5. Energibesparelse 
2.1.6. Generel investering 
2.1.7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 
2.1.8. Uddannelsesstøtte 
2.1.9. Andre formål 
2.2. Fremstillingsvirksomhed/tjenester.Særlige 
sektorer 
2.2.1. Stål 
2.2.2. Skibsbygning 
2.2.3. Transport 
heraf forordning 1191/69 og 1192/69 
heraf luftfartstjenester 
2.2.4.1.Kul: støtte til igangværende produktion 
2.2.4.2 Kul: Anden støtte 
2.2.5. Andre sektorer 
2.2.6. Finansielle tjenester 
3. Regionalstøtte 
3.1. Regioner under 92(3)c 
3.2. Regioner under 92(3)a 
IALT 
i% 
FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT 
i% STØTTEFORMER 
A1A 
I.T.. 
0,8 
14,0 
10,0 
0,0 
4,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
279,8 
0,0 
0,0 
271,7 
8,0 
0,0 
0,0 
0,0 
8,2 
0,0 
415,7 
0,0 
415,7 
710,4 
72,6 
437,9 
66,2 A2A 
I.T. 
0,0 
70,6 
0,0 
0,0 
7,0 
63,6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
12,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
12,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
83,1 
8,5 
83,1 
12,6 B1A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
44,1 
0,0 
0,0 
44,1 
0,0 
44,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
44,1 
4,5 
0,0 
0,0 C1A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
21,8 
0,0 
21,8 
21,8 
2,2 
21,8 
3,3 C2A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 D1A 
I.T. 
0,0 
119,1 
0,0 
0,0 
0,0 
37,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
81,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
119,1 
12,2 
119,1 
18,0 SAMLET STØTTE 
IALT 
I.T. 
0,8 
203,8 
10,0 
0,0 
11,0 
101,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
81,4 
336,4 
0,0 
0,0 
315,8 
8,0 
44,1 
0,0 
0,0 
20,7 
0,0 
437,5 
0,0 
437,5 
978,5 1% 
0,0 
0,1 
20,8 
1,0 
0,0 
U 
10,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
8,2 
34,4 
0.0 
0,0 
31,5 
0,8 
4,4 
0,0 
0,0 
2,1 
0,0 
44,8 
0,0 
44,8 
100,0 1 mio ECU 
FREMSTIL. VIRK. 
IALT 
-
203,8 
10,0 
0,0 
11,0 
101,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
81,4 
20,7 
0,0 
0,0 
20,7 
0,0 
437,5 
0,0 
437,5 
661,9 1% 
-
30,8 
1,5 
0,0 
1,6 
14,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
12,0 
3,1 
0,0 
0,0 
3,1 
0,0 
66,1 
0,0 
66,1 
100,0 
81 
SPANIEN 
Tabel A4/6 
Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 
SEKTOR/FORMAL 
1.1. Landbrug 
1.2. Fiskeri 
2.1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 
formål 
2.1.1. Forskning og udvikling 
2.1.2. Miljø 
2.1.3. SMV 
2.1.4. Handel 
2.1.5. Energibesparelse 
2.1.6. Generel investering 
2.1.7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 
2.1.8. Uddannelsesstøtte 
2.1.9. Andre formål 
2.2. Fremstillingsvirksomhed/tjenester:Særlige 
sektorer 
2.2.1. Stål 
2.2.2. Skibsbygning 
2.2.3. Transport 
heraf forordning 1191/69 og 1192/69 
heraf luftfartstjenester 
2.2.4.1.Kul: støtte til igangværende produktion 
2.2.4.2 Kul: Anden støtte 
2.2.5. Andre sektorer 
2.2.6. Finansielle tjenester 
3. Regionalstøtte 
3.1. Regioner under 92(3)c 
3.2. Regioner under 92(3)a 
IALT 
i% 
FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT 
i% STØTTEFORMER 
A1A 
I.T. 
62,3 
409,9 
112,2 
30,2 
155,8 
3,7 
29,6 
0,0 
0,0 
0,0 
78,4 
4.147,2 
663,6 
418,5 
1.857,2 
0,0 
0,0 
767,6 
236,5 
203,7 
0,0 
267,8 
190,6 
77,2 
4.887,1 
97,3 
1.963,6 
93,5 A2A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 B1A 
I.T. 
0,0 
4,1 
0,0 
0,0 
3,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2,8 
0,0 
2,8 
6,9 
0,1 
6,9 
0,3 C1A 
I.T. 
0,0 
89,8 
33,6 
0,4 
46,8 
4,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,6 
28,6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
28,6 
0,0 
9,5 
0,0 
9,5 
127,9 
2,5 
127,9 
6,1 C2A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 D1A 
I.T. 
0,0 
2,5 
0,0 
0,0 
2,1 
0,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2,5 
0,0 
2,5 
0,1 SAMLET STØTTE 
IALT 
I.T. 
62,3 
506,2 
145,8 
30,6 
207,8 
8,4 
29,6 
0,0 
0,0 
0,0 
84,0 
4.175,8 
663,6 
418,5 
1.57,2 
0,0 
0,0 
767,6 
236,5 
232,3 
0,0 
280,1 
190,6 
89,6 
5.024,4 1% 
0,0 
1,2 
10,1 
2,9 
0,6 
4,1 
0,2 
0,6 
0,0 
0,0 
0,0 
1,7 
83,1 
13,2 
8,3 
37,0 
0,0 
0,0 
15,3 
4,7 
4,6 
0,0 
5,6 
3,8 
1,8 
100,0 1 mio ECU 
FREMSTIL. VIRK. 
IALT 
-
506,2 
145,8 
30,6 
207,8 
8,4 
29,6 
0,0 
0,0 
0,0 
84,0 
1.314,5 
663,6 
418,5 
232,3 
0,0 
280,1 
190,6 
89,6 
2.100,8 1% 
-
24,1 
6,9 
1,5 
9,9 
0,4 
1,4 
0,0 
0,0 
0,0 
4,0 
62,6 
31,6 
19,9 
11,1 
0,0 
13,3 
9,1 
4,3 
100,0 
82 

FRANKRIG 
Tabel A4/8 
Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 I mio ECU 
SEKTOR/FORMÅL 
1.1. Landbrug 
1.2. Fiskeri 
2.1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 
formål 
2.1.1. Forskning og udvikling 
2.1.2. Miljø 
2.1.3. SMV 
2.1.4. Handel 
2.1.5. Energibesparelse 
2.1.6. Generel investering 
2.1.7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 
2.1.8. Uddannelsesstøtte 
2.1.9. Andre formål 
2.2. Fremstillingsvirksomhed/tjenesterSærlige 
sektorer 
2.2.1. Stål 
2.2.2. Skibsbygning 
2.2.3. Transport 
heraf forordning 1191/69 og 1192/69 
heraf luftfartstjenester 
2.2.4.1.Kul: støtte til igangværende produktion 
2.2.4.2 Kul: Anden støtte 
2.2.5. Andre sektorer 
2.2.6. Finansielle tjenester 
3. Regionalstøtte 
3.1. Regioner under 92(3)c 
3.2. Regioner under 92(3)a 
IALT 
i% 
FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT 
i% STØTTEFORMER 
A1A 
I.T. 
32,3 
773,2 
504,6 
38,2 
157,8 
8,8 
23,7 
0,0 
0,0 
0,0 
40,2 
7.173,1 
2,6 
37,5 
5.912,4 
0,0 
0,0 
149,5 
608,4 
462,7 
0,0 
353,5 
312,1 
41,4 
8.332,2 
65,3 
1.629,6 
43,6 A2A 
I.T. 
0,0 
487,1 
469,8 
0,0 
17,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
20,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
20,0 
0,0 
913,6 
517,2 
396,4 
1.420,7 
11,1 
1.420,7 
38,0 B1A 
I.T. 
0,0 
160,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
160,9 
2.312,3 
0,0 
0,0 
1.043,2 
0,0 
1.043,2 
0,0 
0,0 
0,0 
1.269,1 
0,0 
0,0 
0,0 
2.473,2 
19,4 
160,9 
4,3 C1A 
I.T. 
0,0 
100,1 
62,9 
0,0 
37,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
13,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
13,0 
0,0 
1,1 
0,0 
1,1 
114,2 
0,9 
114,2 
3,1 C2A 
I.T. 
0,0 
22,1 
0,0 
0,0 
0,0 
22,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
28,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
28,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
50,3 
0,4 
50,3 
1,3 D1A 
I.T. 
0,0 
364,3 
0,0 
0,0 
0,0 
364,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,5 
0,5 
0,0 
364,8 
2,9 
364,8 
9,8 SAMLET STØTTE 
IALT 
I.T. 
32,3 
1.907,7 
1.037,4 
38,2 
212,3 
395,1 
23,7 
0,0 
0,0 
0,0 
201,1 
9.533,6 
2,6 
37,5 
6.955,6 
0,0 
1.043,2 
149,5 
608,4 
524,0 
1.269,1 
1.268,6 
829,8 
438,8 
12.755,4 1% 
0,0 
0,2 
15,0 
8,1 
0,3 
1,7 
3,1 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
1,6 
74,8 
0,0 
0,3 
54,5 
0,0 
8,2 
1,2 
4,8 
4,1 
9,9 
9,9 
6,5 
3,4 
100,0 FREMSTILVIRK. 
IALT 
-
1.907,7 
1.037,4 
38,2 
212,3 
395,1 
23,7 
0,0 
0,0 
0,0 
201,1 
564,1 
2,6 
37,5 
524,0 
1268,6 
829,8 
438,8 
3740,4 1% 
-
51,0 
27,7 
1,0 
5,7 
10,6 
0,6 
0,0 
0,0 
0,0 
5,4 
15,1 
0,1 
1,0 
14,0 
33,9 
22,2 
11,7 
100,0 
84 
IRLAND 
Tabel A4/9 
Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 I mio ECU 
SEKTOR/FORMAL 
1.1. Landbrug 
1.2. Fiskeri 
2.1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 
formål 
2.1.1. Forskning og udvikling 
2.1.2. Miljø 
2.1.3. SMV 
2.1.4. Handel 
2.1.5. Energibesparelse 
2.1.6. Generel investering 
2.1.7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 
2.1.8. Uddannelsesstøtte 
2.1.9. Andre formål 
2.2. Fremstillingsvirksomhed/tjenestenSærlige 
sektorer 
2.2.1. Stål 
2.2.2. Skibsbygning 
2.2.3. Transport 
heraf forordning 1191/69 og 1192/69 
heraf luftfartstjenester 
2.2.4.1.Kul: støtte til igangværende produktion 
2.2.4.2 Kul: Anden støtte 
2.2.5. Andre sektorer 
2.2.6. Finansielle tjenester 
3. Regionalstøtte 
3.1. Regioner under 92(3)c 
3.2. Regioner under 92(3)a 
IALT 
i% 
FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT 
i% STØTTEFORMER 
A1A 
I.T. 
11,8 
54,5 
12,7 
0,0 
36,7 
3,9 
1,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
141,7 
15,5 
0,0 
126,2 
84,1 
0,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
120,1 
0,0 
120,1 
328,2 
83,4 
190,1 
88,6 A2A 
I.T. 
0,0 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
0,2 
0,1 B1A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
41,0 
0,0 
0,0 
41,0 
0,0 
41,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
41,0 
10,4 
0,0 
0,0 C1A 
I.T. 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,6 
0,1 
0,6 
0,3 C2A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 D1A 
I.T. 
0,0 
23,8 
0,0 
0,0 
0,1 
2,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
21,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
23,8 
6,0 
23,8 
11,1 SAMLET STØTTE 
IALT 
I.T. 
11,8 
78,5 
12,7 
0,0 
36,9 
6,4 
1,2 
0,0 
0,0 
0,0 
21,4 
183,2 
15,5 
0,0 
167,2 
84,1 
41,8 
0,0 
0,0 
0,5 
0,0 
120,1 
0,0 
120,1 
393,7 1% 
0,0 
3,0 
20,0 
3,2 
0,0 
9,4 
1,6 
0,3 
0,0 
0,0 
0,0 
5,4 
46,5 
3,9 
0,0 
42,5 
21,4 
10,6 
0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
30,5 
0,0 
30,5 
100,0 FREMSTILVIRK. 
IALT 
-
78,5 
12,7 
0,0 
36,9 
6,4 
1,2 
0,0 
0,0 
0,0 
21,4 
16,0 
15,5 
0,0 
0,5 
0,0 
120,1 
0,0 
120,1 
214,7 1% 
-
36,6 
5,9 
0,0 
17,2 
3,0 
0,5 
0,0 
0,0 
0,0 
10,0 
7,5 
7,2 
0,0 
0,2 
0,0 
56,0 
0,0 
56,0 
100,0 
85 
ITALIEN 
Tabel A4/10 
Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 
SEKTOR/FORMAL 
1.1. Landbrug 
1.2. Fiskeri 
2.1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: 
Horisontale formål 
2.1.1. Forskning og udvikling 
2.1.2. Miljø 
2.1.3. SMV 
2.1.4. Handel 
2.1.5. Energibesparelse 
2.1.6. Generel investering 
2.1.7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 
2.1.8. Uddannelsesstøtte 
2.1.9. Andre formål 
2.2. Fremstillingsvirksomhed/tjenestenSærlige 
sektorer 
2.2.1. Stål 
2.2.2. Skibsbygning 
2.2.3. Transport 
heraf forordning 1191/69 og 1192/69 
heraf luftfartstjenester 
2.2.4.1.Kul: støtte til igangværende produktion 
2.2.4.2 Kul: Anden støtte 
2.2.5. Andre sektorer 
2.2.6. Finansielle tjenester 
3. Regionalstøtte 
3.1. Regioner under 92{3)c 
3.2. Regioner under 92(3)a 
IALT 
i% 
FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT 
i% STØTTEFORMER 
A1A 
I.T. 
88,9 
1.914,3 
232,21 
19,8 
528,4 
444,4 
65,8 
0,0 
0,0 
0,0 
623,5 
7.908,5 
544,5 
204,8 
6.899,1 
2.142,4 
0,0 
0,0 
0,0 
260,1 
0,0 
1.277,6 
60,3 
1.217,3 
11.189,3 
66,8 
4.201,3 
43,0 A2A 
I.T. 
0,0 
5,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
5,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
13,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
13,7 
0,0 
4.101,8 
53,0 
4.048,9 
4.120,7 
24,6 
4.120,7 
42,2 B1A 
I.T. 
0,0 
839,1 
0,0 
0,0 
0,0 
270,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
569,0 
7,3 
0,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
6,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
846,4 
5,1 
846,4 
8,7 C1A 
I.T. 
0,0 
289,5 
38,6 
0,0 
82,8 
148,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
20,0 
32,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
32,4 
0,0 
260,7 
0,0 
260,7 
582,6 
3,5 
582,6 
6,0 C2A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 D1A 
I.T. 
0,0 
1,7 
0,0 
0,0 
1,6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
7,1 
1,5 
5,6 
9,3 
0,1 
8,9 
0,1 SAMLET STØTTE 
IALT 
I.T. 
88,9 
3.049,8 
270,9 
19,8 
612,8 
862,6 
71,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1.212,6 
7.961,9 
545,0 
204,8 
6.899,1 
2.142,4 
0,0 
0,0 
0,0 
312,9 
0,0 
5.647,3 
114,8 
5.532,5 
17.690,9 1% 
0,0 
0,5 
18,2 
1,6 
0,1 
3,7 
5,2 
0,4 
0,0 
0,0 
0,0 
7,2 
47,5 
3,3 
1,2 
41,2 
12,8 
0,0 
0,0 
0,0 
1,9 
0,0 
33,7 
0,7 
33,0 
100,0 1 mio ECU 
FREMSTIL.VIRK. 
IALT 
-
3.049,8 
270,9 
19,8 
612,8 
862,6 
71,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1.212,6 
1.062,7 
545,0 
204,8 
312,9 
0,0 
5.647,3 
114,8 
5.532,5 
9.759,9 1% 
-
31,2 
2,8 
0,2 
6,3 
9,0 
0,7 
0,0 
0,0 
0,0 
12,4 
10,9 
5,6 
2,1 
3,2 
0,0 
57,9 
1,2 
56,7 
100,0 
86 
LUXEMBOURG 
Tabel A4/11 
Statsstøtte i ait - årligt gennemsnit 1994-1996 mio ECU 
SEKTOR/FORMAL 
1.1. Landbrug 
1.2. Fiskeri 
2.1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester Horisontale 
formål 
2.1.1. Forskning og udvikling 
2.1.2. Miljø 
2.1.3. SMV 
2.1.4. Handel 
2.1.5. Energibesparelse 
2.1.6. Generel investering 
2.1.7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 
2.1.8. Uddannelsesstøtte 
2.1.9. Andre formål 
2.2. Fremstillingsvirksomhed/tjenester:Særlige 
sektorer 
2.2.1. Stål 
2.2.2. Skibsbygning 
2.2.3. Transport 
heraf forordning 1191/69 og 1192/69 
heraf luftfartstjenester 
2.2.4.1.Kul: støtte til igangværende produktion 
2.2.4.2 Kul: Anden støtte 
2.2.5. Andre sektorer 
2.2.6. Finansielle tjenester 
3. Regionalstøtte 
3.1. Regioner under 92(3)c 
3.2. Regioner under 92(3)a 
IALT 
i% 
FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT 
i% STØTTEFORMER 
A1A 
I.T. 
0,0 
13,5 
2,8 
2,3 
8,2 
0,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
86,1 
0,7 
0,0 
85,4 
84,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
28,2 
28,2 
0,0 
127,9 
97,4 
42,5 
92,5 A2A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1,8 
1,8 
0,0 
1,8 
1,4 
1,8 
3,9 B1A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
o,p 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 C1A 
I.T. 
0,0 
1,7 
0,2 
0,0 
1,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1,7 
1,3 
1,7 
3,6 C2A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 D1A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 SAMLET STØTTE 
IALT 
I.T. 
0,0 
15,2 
3,0 
2,3 
9,5 
0,3 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
86.1 
0.7 
0.0 
85,4 
84,5 
0.0 
0.0 
0,0 
0,1 
0,0 
30,0 
30,0 
0,0 
131,4 1% 
0,0 
0,0 
11,6 
2,3 
1,8 
7,3 
0,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
65,6 
0,5 
0,0 
65,0 
64,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
22,9 
22,9 
0,0 
100,0 FREMSTIL. VIRK. 
IALT 
-
15,2 
3,0 
2,3 
9,5 
0,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,7 
0,7 
0,0 
0,1 
0,0 
30,0 
30,0 
0,0 
46,0 1% 
-
33,1 
6,5 
5,1 
20,7 
0,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1,6 
1,4 
0,0 
0,2 
0,0 
65,3 
65,3 
0,0 
100,0 
87 
NEDERLANDENE 
Tabel A4/12 
Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 I mio ECU 
SEKTOR/FORMAL 
1.1. Landbrug 
1.2. Fiskeri 
2.1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 
formål 
2.1.1. Forskning og udvikling 
2.1.2. Miljø 
2.1.3. SMV 
2.1.4. Handel 
2.1.5. Energibesparelse 
2.1.6. Generel investering 
2.1.7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 
2.1.8. Uddannelsesstøtte 
2.1.9. Andre formål 
2.2. Fremstillingsvirksomhed/tjenestenSærlige 
sektorer 
2.2.1. Stål 
2.2.2. Skibsbygning 
2.2.3. Transport 
heraf forordning 1191 /69 og 1192/69 
heraf luftfartstjenester 
2.2.4.1.Kul: støtte til igangværende produktion 
2.2.4.2 Kul: Anden støtte 
2.2.5. Andre sektorer 
2.2.6. Finansielle tjenester 
3. Regionalstøtte 
3.1. Regioner under 92(3)c 
3.2. Regioner under 92(3)a 
IALT 
i% 
FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT 
i% STØTTEFORMER 
A1A 
344,4 
39,9 
322,6 
131,2 
17,4 
14,7 
0,0 
141,4 
0,0 
0,0 
0,0 
17,9 
1.403,7 
0,0 
45,0 
1.336,3 
137,2 
0,0 
0,0 
0,0 
22,4 
0,0 
113,4 
113,4 
0,0 
1.879,5 
91,1 
503,3 
73,4 A2A 
0,0 
0,0 
88,2 
0,0 
35,8 
0,0 
0,0 
52,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
88,2 
4,3 
88,2 
12,9 B1A 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 C1A 
0,0 
0,0 
21,8 
3,6 
0,0 
0,0 
18,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
21,8 
1,1 
21,8 
3,2 C2A 
0,0 
0,0 
12,1 
0,0 
12,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
12,1 
0,6 
12,1 
1,8 D1A 
0,0 
0,0 
60,5 
0,0 
0,0 
39,6 
0,0 
14,2 
0,0 
0,0 
0,0 
3,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
60,5 
2,9 
60,5 
8,8 SAMLET STØTTE 
IALT 
344,4 
39,9 
505,3 
134,9 
65,3 
54,3 
18,2 
211,1 
0,0 
0,0 
0,0 
21,6 
1403,7 
0,0 
45,0 
1336,3 
137,2 
0,0 
0,0 
0,0 
22,4 
0,0 
113,4 
113,4 
0,0 
2062,2 1% 
0,0 
2,0 
24,5 
6,5 
3,2 
2,6 
0,9 
10,2 
0,0 
0,0 
0,0 
1,0 
68,1 
0,0 
2,2 
64,8 
6,7 
0,0 
0,0 
0,0 
1,1 
0,0 
5,5 
5,5 
0,0 
100,0 FREMSTIL. VIRK. 
IALT 
-
505,3 
134,9 
65,3 
54,3 
18,2 
211,1 
0,0 
0,0 
0,0 
21,6 
39,6 
0,0 
45,0 
22,4 
0,0 
113,4 
113,4 
0,0 
658,2 1% 
-
73,7 
19,7 
9,5 
7,9 
2,7 
30,8 
0,0 
0,0 
0,0 
3,1 
9,8 
0,0 
6,6 
3,2 
0,0 
16,5 
16,5 
0,0 
100,0 
* Statsstøtten til landbrug er kun anført som information. Den er ikke medtaget i de samlede beløb. 
88 
PORTUGAL 
Tabel A4/13 
Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 
SEKTOR/FORMAL 
1.1. Landbrug 
1.2. Fiskeri 
2.1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 
formål 
2.1.1. Forskning og udvikling 
2.1.2. Miljø 
2.1.3. SMV 
2.1.4. Handel 
2.1.5. Energibesparelse 
2.1.6. Generel investering 
2.1.7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 
2.1.8. Uddannelsesstøtte 
2.1.9. Andre formål 
2.2. Fremstillingsvirksomhed/tjenester:Særlige 
sektorer 
2.2.1. Stål 
2.2.2. Skibsbygning 
2.2.3. Transport 
heraf forordning 1191/69 og 1192/69 
heraf luftfartstjenester 
2.2.4.1.Kul: støtte til igangværende produktion 
2.2.4.2 Kul: Anden støtte 
2.2.5. Andre sektorer 
2.2.6. Finansielle tjenester 
3. Regionalstøtte 
3.1. Regioner under 92(3)c 
3.2. Regioner under 92(3)a 
IALT 
i% 
FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT 
i% STØTTEFORMER 
A1A 
I.T. 
3,8 
90,1 
12,7 
0,0 
0,3 
0,5 
7,3 
0,0 
0,0 
0,0 
69,2 
284,9 
111,0 
15,3 
89,4 
70,7 
0,0 
0,6 
1,9 
66,7 
0,0 
30,9 
0,0 
30,9 
409,7 
56,9 
313,9 
82,2 A2A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2,0 
2,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
2,0 
30,3 
0,0 
30,3 
32,5 
4,5 
30,4 
8,0 B1A 
I.T. 
0,0 
0,5 
0,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
239,8 
0,0 
0,0 
239,8 
0,0 
239,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
240,3 
33,4 
0,5 
0,1 C1A 
I.T. 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
5,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
5,9 
0,0 
0,5 
0,0 
0,5 
6,5 
0,9 
6,5 
1,7 C2A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 D1A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
30,7 
0,0 
30,7 
30,7 
4,3 
30,7 
8,3 SAMLET STØTTE 
IALT 
I.T. 
3,8 
90,7 
13,2 
0,0 
0,3 
0,6 
7,3 
0,0 
0,0 
0,0 
71,2 
521,1 
111,0 
15,3 
329,8 
70,7 
239,8 
0,6 
1,9 
72,8 
0,0 
92,4 
0,0 
92,4 
719,7 1% 
0,0 
0,5 
12,6 
1,8 
0,0 
0,0 
0,1 
1,0 
0,0 
0,0 
0,0 
9,6 
74,0 
15,4 
2,1 
45,8 
9,8 
33,3 
0,1 
0,3 
10,1 
0,0 
12,8 
0,0 
12,8 
100,0 1 mio ECU 
FREMSTIL.VIRK. 
IALT 
-
90,7 
13,2 
0,0 
0,3 
0,6 
7,3 
0,0 
0,0 
0,0 
69,2 
187,3 
111,0 
15,3 
72,8 
0,0 
92,4 
0,0 
92,4 
382,0 1% 
-
23,7 
3,5 
0,0 
0,1 
0,2 
1,9 
0,0 
0,0 
0,0 
18,1 
52,1 
29,0 
4,0 
19,0 
24,2 
0,0 
24,2 
100,0 
89 
SVERIGE 
Tabel A4/14 
Statsstøtte i alt - årligt gennemsnit 1994-1996 I mio ECU 
SEKTOR/FORMAL 
1.1. Landbrug 
1.2. Fiskeri 
2.1. Fremstillingsvirksomhed/tjenester: Horisontale 
formål 
2.1.1. Forskning og udvikling 
2.1.2. Miljø 
2.1.3. SMV 
2.1.4. Handel 
2.1.5. Energibesparelse 
2.1.6. Generel investering 
2.1.7. Arbejdsløshedsbekæmpelse 
2.1.8. Uddannelsesstøtte 
2.1.9. Andre formål 
2.2. Fremstillingsvirksomhed/tjenesterSæriige 
sektorer 
2.2.1. Stål 
2.2.2. Skibsbygning 
2.2.3. Transport 
heraf forordning 1191/69 og 1192/69 
heraf luftfartstjenester 
2.2.4.1.Kul: støtte til igangværende produktion 
2.2.4.2 Kul: Anden støtte 
2.2.5. Andre sektorer 
2.2.6. Finansielle tjenester 
3. Regionalstøtte 
3.1. Regioner under 92(3)c 
3.2. Regioner under 92(3)a 
IALT 
i% 
FREMSTILLINGSVIRKSOMHED I ALT 
i% STØTTEFORMER 
A1A 
I.T. 
7,7 
49,2 
3,1 
9,0 
35,1 
0,0 
1,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 
1.093,1 
0,0 
0,0 
1.078,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
14,3 
0,0 
130,4 
130,4 
0,0 
1.280,3 
91,2 
193,8 
61,0 A2A 
I.T. 
0,0 
5,7 
0,0 
5,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
53,8 
53,8 
0,0 
59,5 
4,2 
59,5 
18,7 B1A 
I.T. 
0,0 
5,4 
5,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
5,4 
0,4 
5,4 
1,7 C1A 
I.T. 
0,0 
46,3 
24,8 
0,0 
13,8 
0,0 
7,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
11,3 
11,3 
0,0 
57,7 
4,1 
57,7 
18,1 C2A 
I.T. 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 D1A 
I.T. 
0,0 
1,6 
0,7 
0,0 
0,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1,6 
0,1 
1,6 
0,5 SAMLET STØTTE 
IALT 
I.T. 
7,7 
108,2 
34,1 
14,7 
49,7 
0,0 
9,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 
1093,1 
0,0 
0,0 
1078,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
14,3 
0,0 
195,6 
195,6 
0,0 
1404,5 1% 
0,0 
0,5 
7,7 
2,4 
1,0 
3,5 
0,0 
0,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
77.8 
0.0 
0.0 
76,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
1,0 
0,0 
13,9 
13,9 
0,0 
100,0 FREMSTIL.VIRK. 
IALT 
-
108,2 
34,1 
14,7 
49,7 
0,0 
9,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 
14,3 
0,0 
0,0 
14,3 
0,0 
195,6 
195,6 
0,0 
318,0 1% 
-
34,0 
10,7 
4,6 
15,6 
0,0 
3,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
4,5 
0,0 
0,0 
4,5 
0,0 
61,5 
61,5 
0,0 
100,0 
90 

BILAG III 
FÆLLESSKABETS FONDE OG INSTRUMENTER 
92 
I. Fællesskabets fonde, instrumenter og programmer 
Nedenfor gives der en kort beskrivelse af Fællesskabets vigtigste fonde, instrumenter og 
programmer. Det bør bemærkes, at det finansielle samhørighedsinstrument og 
Samhørighedsfonden blev oprettet i henholdsvis april 1993 og maj 1994. Desuden 
gennemførte man i juli 1993 den anden strukturfondsreform (EUGFL, 
Udviklingssektionen, EFRU, ESF og FIUF), hvorved man bekræftede de grundlæggende 
principper, der var baggrunden for den første reform i 1988, og der blev foretaget en 
række praktiske forbedringer. Som en yderligere nyskabelse blev det i henhold til 
konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Edinburgh besluttet at fordoble 
strukturfondsmidlerne angivet i faste priser i perioden 1992-1999 til fire af de lande 
(Grækenland, Spanien, Irland og Portugal), der er berettiget til støtte fra 
Samhørighedsfonden, og samtidig blev de samlede bevillinger til strukturfondene i 
perioden 1994-1999 hævet til 141 471 mio. ECU (1992-priser). Der blev desuden indført 
et nyt instrument, da FIUF i 1994 trådte i kraft med det formål at yde støtte til 
omstruktureringen af fiskerisektoren. 
Det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling blev vedtaget i april 
1994 for perioden 1994-1998. Det nye rammeprogram omfatter alle Fællesskabets 
forsknings- og udviklingsaktiviteter. Det har et budget på 13,1 mia. ECU. Programmets 
overordnede struktur er blevet fastlagt efter de tre vigtige krav om: 
udvikling af den videnskabelige og teknologiske kunnen i Europa, så det bliver 
muligt at tilfredsstille fremstilllingssektorens behov og forbedre livskvaliteten i 
medlemsstaterne 
udvidelse af samarbejdet og forbedring af koordineringen og udnyttelsen af EU's 
forskning 
fremme af forskningsaktiviteter, der anses for nødvendige for andre EU-politikker. 
EUGFL, Garantisektionen 
Den fælles landbrugspolitik består af generelle støtteordninger, der er baseret på ekstern 
beskyttelse og intern intervention. Den kan som sådan sammenlignes med importkvoter 
og told, der i begge tilfælde betyder en flytning af ressourcer mellem forskellige sektorer, 
uden at der er tale om direkte støtte. De fleste af ressourcerne i EUGFL, 
Garantisektionen, går til denne type støtte og kan derfor ikke sammenlignes med udgifter 
til støtte. Endvidere er det i dette tilfælde ikke særlig relevant at foretage en opdeling 
efter medlemsstat, da støttemodtageren ikke nødvendigvis befinder sig i den 
medlemsstat, hvor interventionen har fundet sted. Ca. 35% af udgifterne er kompensation 
for tilbagekøb ydet til produktions- eller forarbejdningsvirksomheder. 
EUGFL, Udviklingssektionen 
EUGFL, Udviklingssektionen er med til at finansiere strukturelle foranstaltninger som 
led i programmer, der er opstillet af medlemsstaterne og de regionale myndigheder med 
henblik på: 
fremme og omlægning af strukturer inden for landbrug og skovbrug, herunder 
produktion og markedsføring af produkter 
kompensation for virkningerne på landbruget af naturlige handicap 
93 
nyomlægning af landbrugsproduktionen og udvikling af nye aktiviteter for 
landmænd 
udvikling af et socialt mønster i landdistrikter og bevarelse af naturressourcerne. 
De foranstaltninger, der samfinansieres i mål nr. 1 og 5b-områder, vedrører især: 
omlægning, diversificering, omstilling og tilpasning af landbrugsproduktions-
potentialet 
fremme, identificering og investering i kvalitetsprodukter til fordel for det lokale 
eller regionale landbrug eller skovbrug 
udvikling af strukturer og infrastrukturer i landdistrikter 
diversificering, herunder især spredning af aktiviteterne på de enkelte landbrug 
renovering og udvikling af landsbyer og beskyttelse og bevarelse af landdistrikternes 
bygnings- og landskabsværdier 
fremme af investeringer i turist- og håndværkssektoren 
indførelse af hensigtsmæssige instrumenter til forebyggelse af naturkatastrofer (især i 
mål nr. 1-regioner) med henblik på at retablere landbrugs- og skov­
brugsproduktionskapacitet, der er ødelagt af naturkatastrofer 
kunstig vanding, miljøbeskyttelse og retablering af landskaber 
optimal udnyttelse af skove 
udvikling af konsulenttjenester inden for skovbrug og landbrug og erhvervs­
uddannelse. 
FIUF 
Første gang der blev givet strukturstøtte til for fiskeindustrien var tilbage i 1971, som 
samtidig er det år, hvor det blev besluttet også at anvende Udviklingssektionen under 
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) til at fremme 
byggeri og modernisering af fiskefartøjer til kyst- og havfiskeri og til fremme af 
forarbejdningen og markedsføringen af fisk. I 1978 blev der i stedet for de oprindelige 
bestemmelser på årsbasis indført en række foreløbige foranstaltninger, som samtidig var 
mere omfattende, da de også skulle gælde for omstrukturering af kystflåden og udvikling 
af akvakultur. 
I 1983 trådte et system med flerårige programmer i kraft, som var baseret på ordninger, 
der gjorde det muligt at yde støtte til omstrukturering af industrien og omlægning af 
fiskeaktiviteterne. Ønsket om at styrke denne fremgangsmåde resulterede i 1986 i, at alle 
strukturforanstaltningerne for fiskeflåden og på akvakulturområdet blev samlet inden for 
et regelsæt. 
Fra en anden kilde, som indtil da var blevet delt med strukturpolitikken for fremstilling 
og markedsføring af landbrugsprodukter, blev der udskilt en række ordninger beregnet på 
at støtte fremstillingen og markedsføringen af fiskeprodukter. I lang tid havde der kun 
været en forordning om fremstilling og markedsføring for begge typer produkter. Ud fra 
et ønske om at sikre, at der blev taget større hensyn til fiskerisektorens særlige krav, blev 
94 
de to områder delt i 1989. Siden da har fremstilling og markedsføring af fiskeprodukter 
været omfattet af en række særskilte bestemmelser, som indgår som en integrerende del 
af Fællesskabets strukturfondsaftaler. 
I forbindelse med en justering af strukturaspekterne af den fælles fiskeripolitik i 1993 
skete der tre store ændringer. Herved blev der større overensstemmelse mellem de 
forskellige aspekter af den fælles fiskeripolitik, adskillelsen mellem den fælles 
fiskeripolitik og de øvrige fællesskabsaktiviteter blev fjernet, og der blev taget højde for 
ændringer med betydning for sektoren. Den fælles fiskeripolitiks fælles foranstaltninger 
blev integreret i Fællesskabets strukturfondsordning, da denne blev revideret i 1993. Og 
endelig blev de forskellige finansieringsmuligheder for fiskesektoren samlet i en fond, 
nemlig Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF). 
Den Europæiske Socialfond 
Socialfondens formål er at forbedre beskæftigelsesmulighederne for unge (under 25 år) 
og for andre grupper, der har behov for støtte (langtidsledige, handicappede, vandrende 
arbejdstagere og andre socialt udsatte grupper). Fonden bidrager derfor til finansiering af 
foranstaltninger, der gennemføres af offentlige og private aktører på følgende områder: 
forebyggelse af landtidsledighed 
erhvervsuddannelse 
teknisk rådgivning vedrørende jobskabelse 
lette arbejdstagernes tilpasning til industrielle ændringer og ændringer i 
produktionssystemet. 
Alle ansøgninger om støtte fremsendes gennem medlemsstaterne. 
Midler fra Socialfonden udbetales som horisontal støtte og ikke som sektorstøtte; det er 
derfor ikke muligt at foretage en ekstrapolation, der svarer til støttebegrebet i EF-
traktatens artikel 92. 
Regionalfonden 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) har til formål at mindske de 
regionale forskelle i Fællesskabet ved at yde støtte til: 
tilbagestående regioner (mål nr. 1 ) 
regioner, der oplever industriel tilbagegang (mål nr. 2) 
udvikling af landdistrikter (mål nr. 5b) 
udvikling af regioner med yderst lav befolkningstæthed (mål nr. 6) 
Støtten gives hovedsagelig til infrastruktur, menneskelige ressourcer og produktive 
investeringer. 
Da støtte fra Regionalfonden normalt ydes på horisontal og ikke sektormæssig basis, er 
det ikke altid muligt at identificere de udgifter, der falder ind under begrebet statsstøtte 
efter EF-traktatens artikel 92. Derfor har man anvendt tallene for fremstillingsvirksomhed 
og tjenesteydelser og den økonomiske udvikling; de tal, der er opnået på denne måde, 
giver kun en idé om størrelsen af støtten fra Regionalfonden. 
Det finansielle samhørighedsinstrument - Samhørighedsfonden 
95 
Efter at princippet om Samhørighedsfonden var blevet indarbejdet i Maastricht-traktaten, 
blev det på Det Europæiske Råd i Edinburgh yderligere besluttet at vedtage et foreløbigt 
instrument, så det allerede fra 1993 blev muligt at yde finansiel støtte fra Fællesskabet til 
de pågældende medlemsstater, indtil traktaten trådte i kraft, som gjorde det muligt at 
oprette Samhørighedsfonden. 
Kommissionen vedtog et forslag til forordning om oprettelse af det finansielle 
samhørighedsinstrument på grundlag af artikel 235 i traktaten. Forslaget blev vedtaget af 
Rådet den 30.4.1993 og gjaldt indtil udgangen af 1994. 
Samhørighedsfonden, som blev oprettet med henvisning til EF-traktatens artikel 130 D, 
som ændret ved Maastricht-traktaten, bevirkede, at man kom et skridt videre i den 
solidaritetspolitik, som især var blevet startet med strukturfondene. Samhørighedsfonden 
yder målrettet og supplerende støtte, hovedsagelig med udgangspunkt i de krav, der 
stilles med henblik på oprettelsen af Den Økonomiske og Monetære Union (som allerede 
begynder at være en realitet). Samhørighedsfonden har siden starten baseret sit virke på 
tre grundlæggende principper. 
Det første princip vedrører fondens begrænsede virkeområde, som skyldes, at det i 
protokollen om økonomisk og social samhørighed fastsættes, at Samhørighedsfonden 
"skal yde finansielle bidrag fra Fællesskabet til medlemsstater, der har en 
bruttonationalindkomst pr. indbygger på mindre end 90% af gennemsnittet i 
Fællesskabet." 
For det andet er støtten begrænset til delfinansiering af projekter på miljøområdet og 
inden for de transeuropæiske transportnet. 
For det tredje støtter fonden på grund af den direkte forbindelse med oprettelsen af Den 
Økonomiske og Monetære Union de medlemsstater, der har vedtaget et program med det 
formål at opfylde betingelserne vedrørende uforholdsmæssigt store offentlige underskud i 
artikel 104 C. 
Herudover har Det Finansielle Samhørighedsinstrument og senere (fra maj 1994) 
Samhørighedsfonden bidraget til at skabe større samhørighed. Men da størstedelen af de 
tilgængelige bevillinger er blevet brugt til infrastrukturprojekter og ikke til produktive 
investeringer, er tallene i tabel B nedenfor kun taget med til orientering. 
96 
EU's forskning og teknologiske udvikling (FTU) 
EU's forskningsaktiviteter udføres væsentligst på to niveauer: 
i) ved i samarbejde med tredjeparter at gennemføre aktioner med omkostningsdeling. 
Aktionerne omfatter TFD-projekter, tematiske net og samordnede aktioner 
(indirekte aktioner) 
ii) på Det Fælles Forskningscenter (direkte aktioner). 
GD XII (Videnskab, Forskning og Udvikling) administrerer rammeprogrammets 
indirekte foranstaltninger i samarbejde GD III (Industri), GD VI (Landbrug), GD VII 
(Transport), GD XIII (Telekommunikation, Informationsmarkedet og Udnyttelse af 
Forskningsresultater), GD XIV (Fiskeri) og GD XVII (Energi). I medfør af det fjerde 
rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling er der på EU-budgettet afsat 
13,1 mia. ECU til støtte til forskning i perioden 1994-1998. Hoveddeltagerne i FTU-
aktiviteterne er fra universiteter, forskningscentre og fremstillingssektoren. Lidt over 950 
mio. ECU går til støtte til Det Fælles Forskningscenter. 
EKSF's finansielle transaktioner 
EKSF yder støtte i form af lån og tilskud. Lånene kan opdeles i tre hovedkategorier: 
lån til industrien 
lån til omstilling 
lån til boliger til arbejdere. 
De finansieringsinstitutter, der hjemtager disse lån, er non-profit-foretagender, hvilket 
kunne være en fordel for lånemodtageren; men denne fordel betragtes imidlertid ikke som 
støtte i henhold til traktaten. Situationen for tilskud er anderledes. Mens rentegodtgørelser 
(for lån) normalt vil blive betragtet som støtte, er det mindre sandsynligt, at dette vil 
gælde for andre foranstaltninger, herunder sociale foranstaltninger til tidligere arbejdere i 
stål- og kulindustrien. 
Den Europæiske Investeringsbank 
Banken har til opgave at fremme Den Europæiske Unions mål ved at stille langfristet 
finansiering til rådighed for sunde investeringsprojekter. Den er oprettet i medfør af 
Rom-traktaten, og dens aktionærer er medlemsstaterne. Bankens styrelsesråd er 
sammensat af medlemsstaternes finansministre. For at kunne få støtte skal der være tale 
om sunde projekter/programmer i såvel økonomisk, teknisk, miljømæssig som finansiel 
sammenhæng. På grund af bankens egne udlånstransaktioner og mulighed for at 
tilvejebringe andre finansieringsmuligheder, er finansieringsviften blevet udvidet. 
Gennem sine lånoptagelser medvirker banken til at udvikle kapitalmarkederne i Unionen. 
Banken fastlægger sin politik i nært samarbejde med medlemsstaterne og Den 
Europæiske Unions øvrige institutioner. Der er desuden et tæt samarbejde med handels-
og banksektoren og de store internationale organisationer på området. 
97 
Den Europæiske Investeringsfond 
Den Europæiske Investeringsfond er et nyt finansielt agentur, hvis formål er at stille 
sikkerhed for mellemfristede og langfristede investeringer på to områder med stor 
betydning for udviklingen af den europæiske økonomi, nemlig de transeuropæiske 
netværk og små og mellemstore virksomheder. Investeringsfonden blev oprettet i juni 
1994 og danner ramme for et nyt og enestående samarbejde mellem Den Europæiske 
Investeringsbank og Den Europæiske Union (ved Europa-Kommissionen) på den ene side 
og banker og finansieringsinstitutter i medlemsstaterne på den anden side. Kommissionen 
vedtog et direktiv den 15. marts 1994, hvorved den fik status af multilateral 
udviklingsbank. 
Fondens grundlæggende mål er at tiltrække mere privat kapital til finansiering af 
infrastrukturprojekter og at øge tilgangen af finansielle ressourcer til små og mellemstore 
virksomheder (SMV). Den vil gøre dette ved at udvikle mekanismer, der gør det muligt 
at overføre og at dele de finansielle risici, og den vil prioritere finansiel 
sikkerhedsstillelse for mellem- og langfristede lån ydet af banker og andre 
finansieringsinstitutter. 
Ud over højt prioriteret langfristet gæld i forbindelse med transeuropæiske 
netværksprojekter vil den kunne dække private investeringer, obligationsemissioner, 
værdipapirer med sikkerhed i indtægt eller andre aktiver og sekundær gæld. Ved SMV-
finansiering kan den dække låneporteføljer, kreditlinjer og aktiver med 
sikkerhedsstillelse. 
Fonden kan også have kapitalandele i venture-kapitalfonde 
Fonden, der arbejder på et kommercielt grundlag, supplerer banksektoren og samarbejder 
med EU's øvrige finansieringsinstitutioner og -instrumenter. 
98 
II. Statistiske data 
1. Tabel A viser Fællesskabets samlede udgifter i årene 1992-1996. 
2. Tabel B indeholder en oversigt over de øvrige fællesskabsinstrumenter for 1992-1996. 
3. Tabel Cl og C2 viser for perioderne 1992-1994 og 1994-1996 den gennemsnitlige årlige 
fællesskabsstøtte pr. medlemsstat, hvor dette er muligt. 
4. Det skal bemærkes, at en direkte sammenligning mellem Fællesskabets støtte, der er vist 
her, og den statsstøtte, der er beskrevet tidligere i denne oversigt (f.eks. støtte finansieret 
over de nationale budgetter og skatte- og afgiftssystemer), er misvisende, da det i mange 
tilfælde er vanskeligt eller umuligt at beregne støtteelementet i en given 
fællesskabsintervention, der i modsætning til statsstøtte ikke udbetales direkte til 
virksomhederne. 
I landbrugssektoren vil sammenligninger kunne føre til forkerte konklusioner, idet 
modtagerne af fællesskabsstøtten normalt ikke er virksomheder. Hvad angår 
sammenligninger mellem de forskellige medlemsstater, er det sådan, at alle aktører i 
Unionen vil nyde godt af Fællesskabets interventioner, uanset hvor interventionen finder 
sted (f.eks. eksportrestitutioner eller støtteopkøb). En sammenligning mellem EU's 
udgifter og de nationale udgifter vil vise, at Unionens udgifter i høj grad er påvirket af 
forskellen mellem de fluktuerende verdenspriser og Fællesskabets landbrugspriser, 
hvilket ikke gælder for størstedelen af de nationale udgifter. 
5. Der findes yderligere oplysninger om Fællesskabets interventioner i det tekniske bilag. 
6. Endelig indeholder følgende dokumenter oplysninger om de forskellige fælles­
skabsfonde- og instrumenter: 
- Research and Technological Development Activities of the EU 
annual report 1995 ISBN 92-77-93761-0 
annual report 1996 ISBN 92-78-08603-7 
- The Structural Funds 
annual report 1995 ISBN 92-78-10829-4 
annual report 1996 ISBN 92-78-26044-4 
- Cohesion Financial Instrument Cohesion Fund 
combined report 1993-1994 ISBN 92-827-5739-0 
annual report 1995 ISBN 92-827-9688-4 
annual report 1996 ISBN 92-827-8877-6 
- HCSC Financial Report 1995 ISBN 92-827-7933-5 
ECSC Financial Report 1996 ISBN 92-828-0908-0 
- European Investment Bank 
annual report 1995 ISBN 92-827-6303-X 
99 
Tabel A 
Årlige fællesskabsudgifter 
EUGFL, Garantisektionen-Landbrug 
EUGFL, Udviklingssektionen-Landbrug 
EUGFL, Garantisektionen-Fiskeri 
EUGFL, Udviklingssektionen-Fiskeri/EFFG-FIUF(fra 1994) 
SOCIALFONDEN 
REGIONALFONDEN (1) 
SAMHØRIGHEDSFONDEN 
I EF's RAMMEPROGRAM FOR F&TU 
I EKSF-tilskud 
Genansættelse, artikel 56, stk. 2, litra b) 
Sociale foranstaltninger, stål, artikel 56, stk. 2, litra b) 
Sociale foranstaltninger, kul, artikel 56, stk. 2, litra b) 
Forskning, artikel 55 
Rentegodtgørelse, artikel 54/56 
.« 1992 
32005.3 
2874.8 
32,1 
358,4 
5894,2 
1374,0 
-
2391,0 
154.8 
46,2 
50,0 
120,2 
106,0 
45407,0 1993 
34496.3 
3092,4 
32,4 
401,8 
6306,8 
1635,0 
1560,6 
2094,0 
182,4 
60,0 
50,0 
124,6 
114,3 
50154.6 1994 
32831,4 
3335,4 
35,5 
391,1 
5826,8 
1803,0 
1853,1 
2019,0 
157,0 
86,0 
40,0 
52,0 
51.5 
48481.8 1995 
34377.5 
3609,0 
36,9 
450,3 
4382,9 
1970,0 
2151,7 
3019,0 
123,8 
41,3 
40,0 
61,4 
11,4 
50275,2 I mio.ECU 
1996 
39041,3 
3934,5 
34,1 
334,4 
7145,8 
2037.0 
2443,7 
3183,0 
56,3 
0,0 
23,2 
85,0 
36,7 
58046.8 
(1 ) Støtte, der nogenlunde svarer til støttebegrebet i EF-traktatens artikel 92 
100 
Tabel B 
Andre fællesskabsinstrumenter 
Finansiering ydet inden for EU. 
Godkendt sikkerhedsstillelse siden etableringen i 1994. i mio. ECU 
EKSF (nye lån) 
Den Europæiske Investeringsbank* 
Den Europæiske Investeringsfond" 1992 
1486,2 
16066,0 1993 
918,3 
17672,6 1994 
673,4 
17656,0 1995 
402,8 
18603,0 1996 
279,7 
20946,0 
2294,0 
101 
Tabel C1 
Fællesskabets årlige 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
GRÆKENLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
IRLAND 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
PORTUGAL 
DET FORENEDE 
KONGERIGE 
TEKNISK STØTTE 
| IALT gennemsnitsudgil 
EUGFL, 
Garantisektionen 
1278,7 
1257,0 
4979,7 
2522,5 
4011,5 
7680,5 
1513,9 
4469,0 
6,9 
2207,5 
519,2 
2664,7 
33111,1 fter opdelt efter medlemssl 
EUGFL, 
Udviklings­
sektionen 
35,8 
28,7 
434,2 
353,8 
530,4 
602,5 
179,5 
421,3 
8,4 
24,5 
371,4 
110,2 
3100.7 EUGFL. 
Garantisek 
tionen 
Fiskeri 
0,2 
3,4 
0,9 
0,9 
10,7 
10,1 
2,2 
1,1 
-
0,1 
1,8 
1,8 
33,2 tat (1992-1994) 
EUGFL, 
Udviklings­
sektionen 
Fiskeri og 
EFFG-FIUF 
4,6 
29,6 
16,3 
36,1 
127,1 
31,9 
7,8 
52,1 
-
7,9 
50,3 
20,0 
383,7 SOCIAL­
FONDEN 
154,7 
54,3 
798,5 
461,2 
1146,7 
665,6 
307,0 
886,6 
5,0 
163,5 
597,9 
768,3 
6009,3 REGIONAL­
FONDEN 
30,0 
6.5 
304.4 
131.9 
273,7 
145,6 
120,6 
181,1 
3,9 
12,9 
279,3 
113,9 
1603,8 1 mio. ECU 
SAMHØRIG 
HEDS-
FONDEN 
(fra 1993) 
306,2 
936,3 
154,9 
309,0 
0,4 
1706,8 EF's 
F&TU 
ramme­
program* 
2168,0 
2168,0 EKSF-
TILSKUD 
* 
465,0 
465,0 IALT 
1504,0 
1379,5 
6534,0 
3812,6 
7036,4 
9136,2 
2285,9 
6011,2 
24,2 
2416,4 
2128,9 
3678,9 
0.4 
2633,0 
48581,6 
Det har ikke været muligt at foretage en opdeling efter medlemsstat. 
102 
Tabel C2 
Fællesskabets årlige gennemsnitsudgifter opdelt efter medlemsstat (1994-1996) 
ØSTRIG 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
GRÆKENLAND 
SPANIEN 
FINLAND 
FRANKRIG 
IRLAND 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
PORTUGAL 
SVERIGE 
DET FORENEDE 
KONGERIGE 
Teknisk støtte 
I 
| IALT EUGFL 
Garanti­
sektionen 
649,2 
1312,7 
1340,8 
5534,3 
2627,2 
4297,9 
354,7 
8641,9 
1532,1 
3676,6 
15,3 
1793,7 
668,9 
348,7 
3073,8 
35867,8 EUGFL 
Udviklings­
sektionen 
110,2 
41,7 
29,4 
771,1 
352,8 
649,7 
106,1 
498,0 
198,9 
381,8 
6,7 
24,2 
390,8 
45,0 
106,9 
3713,3 EUGFL 
Garanti­
sektionen 
Fiskeri 
0,0 
0,2 
6,6 
0,3 
0,7 
6,1 
0,0 
12,0 
2,8 
0,5 
0,0 
0,1 
3,2 
1,3 
2,2 
36,0 EUGFL 
Udviklings­
sektionen 
Fiskeri og 
EFFG-FIUF 
1,0 
8,8 
24.0 
28,3 
12,8 
174,9 
11,9 
24,1 
5,8 
37,4 
0,3 
6,7 
25,0 
20,4 
21,9 
403.3 SOCIAL­
FONDEN 
64,5 
109,6 
50,7 
967,7 
292,9 
1327,4 
52,9 
664,2 
316,1 
417,7 
4,3 
178,1 
520,5 
42.1 
829,6 
5838,3 REGIONAL­
FONDEN 
12,9 
18,4 
4,4 
211,9 
244,2 
535,5 
36,3 
160,8 
117,8 
248,3 
0,6 
15,2 
272,6 
26,0 
173,9 
2078,8 SAMHØRIG­
HEDSFONDEN 
386,1 
1181,5 
193,3 
387,0 
1,5 
2149,4 EF's F&TU-
ramme-
program* 
2740,0 
2740,0 EKSF-
TILSKUD* 
288,5 
288,5 i mio. ECU 
IALT 
837,8 
1491,4 
1455,9 
7513,6 
3916,7 
8173,0 
561,9 
10001,0 
2366,8 
4762,3 
27,2 
2018,0 
2268,0 
483.5 
4208.3 
1,5 
3028.5 
53115,4 
Det har ikke været muligt at foretage en opdeling efter medlemsstat. 
103 
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 417 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 06 08 10 16 
Katalognummer : CB-CO-98-439-DA-C 
ISBN 92-78-37962-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg