KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 06.09.1995 
KOM(95) 197 endelig udg. 
95/0126 (CNS) 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
om forslag til Rådets forordning 
om et flerårigt program til fremme af det internationale 
energisamarbejde - SYNERGY-programmet 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om et flerårigt program til fremme af det internationale 
energisamarbejde - SYNERGY-programmet 
(forelagt af Kommissionen) 

KOMMISSIONENS MEDDELELSE 
TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
om forslag til Rådets forordning 
om et flerårigt program til fremme af det internationale 
energisamarbejde - SYNERGY-programmet 
Det foreslås hermed at skabe et flerårigt program med henblik på at fremme det internationale 
samarbejde inden for udarbejdelse af tredjelandes energipolitik. 
Programmet sigter på at: 
fremme en bæredygtig udvikling, særlig nedskæring af drivhusgasser og forurenende 
stoffer forbundet med energiforbrug 
forbedre energiforsyningssikkerheden 
forbedre energieffektiviteten. 
Oprettelse af programmet bygger på: 
Det Europæiske Fællesskabs behov for et specifikt instrument i betragtning af udvik­
lingen af den internationale energisituation og Fællesskabets politik (se bilag I) 
de positive resultater og oplysninger man har opnået gennem internationalt energisam­
arbejde ved hjælp af de midler, der er blevet afsat på budgettet hertil siden 1980 (se 
bilag II). 
Det medfører endvidere fordele, hvad angår komplementaritet, subsidiaritet og effektivitet: 
1. Komplementaritet 
SYNERGY dækker elementer, der ikke dækkes af disse programmer og det bidrager til at ud­
arbejde eller ledsage aktioner, som er iværksat af Fællesskabets andre programmer. 
Sidstnævnte element styrkes af et snævert samarbejde mellem de forskellige instrumenter, idet 
enhver overlapning bør undgås. 
a) Hvad angår midler iværksætter SYNERGY samarbejdsaktioner, når det drejer sig om 
tilrettelæggelse og udarbejdelse af energipolitik. Der findes ikke på nuværende tids­
punkt et sådant instrument i Fællesskabet. Rammeprogrammet for forskning vedrører 
primært udarbejdelse af energipolitiske instrumenter, og de andre programmer vedrører 
primært iværksættelse af energipolitik. Nogle instrumenter iværksætter energipolitiske 
foranstaltninger, men inden for rammerne af nationale eller regionale prioriteter(1). 
(i) Bilag III indeholder en beskrivelse af eksisterende instrumenter, som kan foretage for­
anstaltninger inden for internationalt energisamarbejde. 
SYNERGY passer ind i den nuværende struktur, idet det: 
iværksætter foranstaltninger som kan forbindes med projekter, der finansieres 
af Fællesskabets andre programmer 
gennemfører projekter på verdensni veau: uddannelse af personer, der er ansvar­
lige for energi, oprettelse af net bestående af organer, der arbejder med samme 
emne, konferencer i mange regioner rundt omkring i verden om vigtige emner. 
Da internationale energiproblemer får voksende betydning i de kommende år, 
særlig hvad angår forsyningssikkerhed og miljø, må Fællesskabet være i stand 
til at iværksætte foranstaltninger, der svarer til dets globale energistrategi. 
b) Med hensyn til målsætning kan SYNERGY bidrage til udarbejdelse af Fællesskabets 
energistrategi over for tredjelande: 
på udbudssiden: ved etablering af en vedvarende teknisk dialog med producent­
landene, ved at mobilisere de relevante industrier, ved udveksling om behand­
ling og finansiering af investeringer, ved samarbejde om transit og forbindelser 
på efterspørgselssiden: ved at fremme energieffektivitet, ved at overføre den 
i Europa indvundne erfaring på dette område og ved at oprette et udvekslings­
system mellem de europæiske producenter af energimateriel og brugerne i tred­
jelande. 
c) Der skal være snævert samarbejde med Fællesskabets instrumenter. SYNERGY vil 
således anmode de ansvarlige for disse instrumenter om at deltage i overvejelsen af 
udarbejdelsen af de årlige og flerårige programmer. SYNERGY bør også medvirke ved 
udarbejdelsen af Fællesskabets andre programmers mere specifikke flerårige foran­
staltninger. 
Man skal særlig være opmærksom på at definere grænsefladen mellem på den ene side 
SYNERGY og på den an den side de centraleuropæiske lande, som deltager under 
JOULE, THERMI, SAVE og ALTENER, samtidig med at man holder sig aktiviteterne 
under PHARE-programmet for øje. 
2. Subsidiaritet 
Målsætningerne i dette program kan nås mere effektivt på fællesskabsniveau end på 
medlemsstatsniveau. Det gælder for forbedring af Europas image i disse lande og for 
styrkelse af Fællesskabets økonomiske tilstedeværelse. Det er nemmere for Europa at 
konkurrere med De Forenede Stater og med Japan på disse markeder, end det er for 
de enkelte medlemslande. 
2.1 Det bør særlig bemærkes, at de fleste af Det Europæiske Fællesskabs medlems­
stater ikke er særlig velkendte for deres energikapacitet i Asien og Sydamerika 
i henhold til en nylig undersøgelse(2), og kun Fællesskabet som helhed er til­
strækkeligt vigtigt til at blive respekteret og accepteret med henblik på en om­
strukturering af energisektoren. 
2.2 En aktion på fællesskabsniveau er særlig berettiget på området for internatio­
nalt energisamarbejde, da den sigter på at gennemføre de ovenfor anførte mål­
sætninger, som deles af alle medlemsstaterne. 
Da nogle af disse foranstaltninger resulterer i fremme af europæiske tekno­
logier uden for Fællesskabet, er det også ønskeligt at dette foregår samordnet 
for at opnå de bedste resultater. 
2.3 Med et sådant program kan Det Europæiske Fællesskab sikre varig tilstede­
værelse i forbindelse med den politiske beslutningsprocedure, og således få 
indflydelse på de energimæssige og miljømæssige valg, og det er således ikke 
begrænset til indsats på tekniske enkeltområder. 
3. Effektivitet 
3.1 En flerårig juridisk ramme muliggør gennemførelse af langvarige foranstalt­
ninger - skabelse af net, uddannelse, konferenceprogrammer - der strækker sig 
over flere år på verdensniveau. 
Det er også muligt at udarbejde et flerårigt aktionsprogram, som bygger på 
samordnede retningslinjer og prioriteter i medlemslandene, idet man samtidig 
er opmærksom på, hvorvidt det supplerer Fællesskabets andre programmer og 
på investorernes aktivitet. Hurtig indskriden er også til enhver tid mulig. Den 
enkelte medlemsstats indsats bliver således mere effektiv. 
3.2 Retningslinjerne i årsprogrammerne gør det muligt at centrere det internationale 
energisamarbejde om nogle målrettede emner med stor betydning for gennem­
førelsen af den ønskede målsætning. 
Oprettelse af et program som SYNERGY betyder ikke en gentagelse af eksi­
sterende foranstaltninger, men muliggør tværtimod en forbedring af hele Fæl­
lesskabets politik for internationalt energisamarbejde og en bedre integrering 
af Fællesskabets udenrigspolitik og energipolitik. 
(2) Le développement énergétique dans les pays d'Amérique Latine et d'Asie. La 
coopération avec l'Europe. Bernard Meunier og Didier Unverzagt (GD I). 
Styrkelse og forbedring 
Anvendelse af det, der er blevet opnået i løbet af pilotfasen: samarbejde 
med det internationale net bestående af institutter, der forsker i 
COPED-energipolitik, som findes i to industrialiserede lande og fire ud­
viklingslande; opfølgning af konferencen i Athen om energi og bymiljø; 
opfølgning af sortehavskonferencen om de nye energiforhold i regio­
nen; energicentre; regelmæssig kontakt med disse landes energimyndig­
heder osv. 
En indsats på fællesskabsinitiativ, som sigter på nøjagtige målsætninger, 
og som kan nyde godt af energiekspertise. 
Geografisk begrænsning af foranstaltninger undgås. 
Udnyttelse af de nye ressourcer under det fjerde RTU-program, særlig 
særprogrammet JOULE-THERMIE og samarbejdsprogrammerne med 
tredjelande, som kan få glæde af fælles foranstaltninger omfattende tek­
nologisk udvikling og udbredelse af energiplanlægning med henblik på 
at udvikle instrumenter. 
Tilknytning til beslægtede programmer eller programmer der finansieres 
af andre instrumenter (PHARE, TACIS, økonomisk samarbejde med 
Asien og Sydamerika osv.) banklån (EIB, BERD, EKSF osv). 
Det bliver muligt at imødekomme den øgede energiefterspørgsel i tred­
jelande forbundet med energibesparelser, integrering af vedvarende 
energi, herunder især biomasse og forvaltning af forsyninger samt mil­
jøbeskyttelse. 
Endelig har man med dette program ikke behov for store ressourcer for 
at opnå vigtige resultater. 
Integrering 
Det bliver muligt at beskæftige sig med en global europæisk energi­
strategi, der ikke som udgangspunkt blot har regionale kriterier. 
Fællesskabets andre politikker suppleres med et energiaspekt, som kan 
dreje sig om internationale relationer, miljø, beskæftigelse, internatio­
nalt RTU-samarbejde og også udenrigs- og sikkerhedsforhold, hvilket 
alt sammen kan gøres med stor smidighed. 
Der skabes en ramme til en harmonisering af det energipolitiske ar­
bejde, særlig med de øst- og centraleuropæiske lande, som indgår i as­
socieringsaftalerne målsætninger. Disse aftaler er udarbejdet med tanken 
om en eventuel senere medlemsskab af Unionen. 
Det bliver muligt at tilføre partnerskabet i middelhavsområdet et 
energiaspekt, hvilket drøftes på Barcelona-konferencen. 
3.3 Et stabilt instrument muliggør iværksættelse af en politik på mellemlang sigt 
og sikrer forbindelser med institutioner i tredjelande, idet SYNERGY kan fun­
gere som forbindelsesleddet mellem de internationale energiinstanser og pro-
duktionsl andene. 
3.4 En juridisk ramme på mellemlang sigt giver også mulighed for instrumenter 
til eventuelle samarbejdsforanstaltninger i tilfælde af en international energi­
krise. 
DE STORE LINJER I PROGRAMMET 
SYNERGY vil fortsat, som i pilotfasen, beskæftige sig med samarbejdsforanstaltninger og 
foranstaltninger som bidrager til at definere, udarbejde og iværksætte tredjelandes energipolitik 
blot med stærkere midler og en strategi på mellemlang sigt. 
SYNERGYS foranstaltninger kan vedrøre tredjelande med energiproblemer, først og fremmest 
i Central- og Østeuropa, republikkerne i det tidligere Sovjetunionen, tredjelande i middel­
havsområdet, samt udviklingslande, der har undertegnet Lomé-konventionen i Sydamerika, 
Asien, Afrika, Caribien og Stillehavet. 
I betragtning af retningslinjerne inden for de fire af Fællesskabets politikker, der indeholder 
energiaspekter (internationale forbindelser, miljø, beskæftigelse, forskning og teknologisk 
udvikling) og Fællesskabets energistrategi, må hovedmålsætningerne defineres i form af en 
flerårig plan både hvad angår foranstaltninger og modtagerlande. 
Konkrete handlingsplaner fastsættes derfor i forbindelse med, som supplement til og i samar­
bejde med 
Fællesskabets andre programmer og instrumenter 
aktioner som udføres i tredjelande af medlemsstaterne 
medlemsstaternes industrivirksomheders behov 
modtagerlandenes behov. 
Da programmet er supplerende i forskellig grad, skal det udarbejdes med deltagelse af Kom­
missionens forskellige tjenestegrene og derefter forelægges et rådgivende udvalg bestående 
af repræsentanter fra medlemsstaterne, som både behandler programmet og periodiske rap­
porter om iværksættelse af de forskellige programmer. 
SYNERGY tilfører ganske vist det internationale energisamarbejde et nyt element, men det 
er ikke hensigten at det skal være det eneste samarbejdsinstrument, idet foranstaltoingeme 
indgår som et supplement til de energistrategier, der defineres af Fællesskabets og medlems­
staternes andre instrumenter. 
Samarbejdsforanstaltningerne kan tage følgende form: 
konferencer med henblik på at skabe en dialog og udveksling af oplysninger og erfa­
ringer 
informationsudbredelse (brochurer, nyhedsbreve) 
uddannelsesaktioner (kurser, seminarer, tekniske besøg) 
udsendelse af europæiske eksperter til organer i tredjelande 
undersøgelser 
støtte til internationale net, der beskæftiger sig med drøftelse af og rådgivning til ener­
gipolitik 
støtte til energicentre i tredjelande, som arbejder på at blive selvforsynende, og støtte 
til samarbejde med de eksisterende eller planlagte strukturer: Eurocentre i Sydamerika, 
Technology Windows og Business Centres i Asien. 
SYNERGY kan finansiere 100% af et enkelt projekt eller samfinansiere med en anden partner. 
Programmet skal have en varighed på fem år og det foreslås at give det et budget på 
50 mio ECU. 
En del af disse midler skal også provisorisk dække udgifterne til det europæiske energicharters 
sekretariat. 
I betragtning af den vigtige rolle Fællesskabet har spillet ved forhandlingen af dette charter, 
i betragtning af hvor vigtigt det er at støtte sekretariatet, og af De Forenede Staters forsinkede 
undertegnelse af charteret, kan man ikke udelukke støtte, som eventuelt gives forud, fra Fæl­
lesskabet. 
Følgende tabel angiver hovedemnerne i SYNERGY's foranstaltninger med tilsvarende prio­
riteter: 
TEMAER TILSVARENDE MIDLER 
PRIORITETER 
Styrkelse af Europas image Generelt Uddannelse, eksperter, 
konferencer 
Støtte af bæredygtig Generelt Lette overførsel af ren 
udvikling i tredjelande teknologi: seminarer, 
tekniske besøg 
Fremme af dialogen med Forsyningssikkerhed Konferencer 
producentlande 
Nedskæring af Miljø Uddannelse, energisyn, 
drivhuseffekten og af konferencer, diagnostiske 
forurenende stoffer knyttet seminarer, gennemførlig-
til forbrug i alle sektorer hedsundersøgelser, 
aktiviteter på energicentre 
Støtte til forbindelse Konkurrenceevne, Gennemførlighedsunder-
mellem nettene forsyningssikkerhed søgelser, konferencer 
Støtte til tredjelandes Forsyningssikkerhed og Uddannelse, eksperter, 
energiplanlægning miljø undersøgelser, aktiviteter 
på energicentre, 
udarbejdelse af strategier 
Fremme af tredjelandes Forsyningssikkerhed og Uddannelse, undersøgelser, 
integration miljø konferencer, eksperter, 
aktiviteter på energicentre 
Disse målsætninger tilpasses naturligvis situationen i verdens forskellige regioner. I Central-
og Østeuropa kunne man således lægge vægt på omstruktureringen af deres produktionssystem 
og forberedelse af landenes medlemsskab af Unionen, i landene i Sydamerika og i Asien 
kunne man først og fremmest sætte ind på områder som bymiljø og transport og i 
Middelhavsområdet kunne man foretage aktioner med henblik på en energiintegration og by­
miljø. 
BILAG I 
NYE GLOBALE ENERGITENDENSER 
1. Både Kommissionen og Det Internationale Energiagentur har udført undersøgelser om 
verdens energiperspektiver i de kommende år. Disse analyser har vist en række sand­
synlige udviklinger. 
Den beskedne vækst i energiefterspørgsel i OECD-landene, voldsom vækst i 
udviklingslandene og lav vækst i det tidligere Sovjetunionen. 
Voldsom vækst i Asien og Sydamerika af økonomiske og demografiske 
grunde, særlig i transportsektoren. 
Også meget stor vækst i Middelhavsområdet forbundet med særlige miljøpro­
blemer langs kysterne og i byerne til følge. 
På baggrund af de eksisterende energiressourcer bevares og styrkes kuls og 
kulbrinters dominerende position, særlig i Kina og Sydamerika trods de dermed 
forbundne miljøproblemer. 
C02-emissioner stiger derfor fortsat, hvis den politiske og lovgivningsmæssige 
situation ikke ændres. 
2. Kommissionen har også fået udført mange undersgelser om energiperspektiverne frem 
til år 2020, som bl.a. viser følgende tendenser: 
Energiforbruget i hele verden fordobles sandsynligvis, særlig på grund af ud­
viklingslandene. 
Trods en beskeden vækst i energiforbruget betyder stagneringen i den europæ­
iske produktion formentlig, at der bliver tale om 70%'s afhængighed af import 
for Fællesskabet ca. 2020. 
3. Tredjelandenes energiproblemer er forskellige, afhængig af hvor i verden, de er belig­
gende: 
Central- og Østeuropa står over for problemer i forbindelse med modernisering af 
infrastrukturen, forbedring af energieffektivitet og miljø. Denne region er i øvrigt et 
transitområde for energiressourcer fra det tidligere Sovjetunionen til Det Europæiske 
Fællesskab. 
Landene i det tidligere Sovjetunionen har de samme problemer som landene i Central-
og Østeuropa med særlige vanskeligheder i forbindelse med nuklear sikkerhed og de 
nødvendige investeringer i produktionssektoren samt energieffektivitet. Disse proble­
mer kan i øvrigt få konsekvenser for disse republikkers politiske og sociale stabilitet, 
hvilket for nogle af dem (Rusland, Ukraine) kan påvirke forsyningerne til Europa. 
Generelt viser eksemplet Ukraine, som det fremgik af konklusionerne på Korfu-mødet, 
at beslutninger om nuklear sikkerhed skal undersøges i forbindelse med de pågældende 
landes generelle energipolitik. 
Middelhavslandene og andre udviklingslande står over for et voksende energiforbrug. 
Middelhavslandene forudser således i 2020 næsten en tredobling af energiforbruget, 
hvoraf en firedobling af elektricitetsforbruget. Der skal derfor gøre en større indsats 
med henblik på udnyttelse og produktion for både at garantere forsyningen af hjem­
memarked og bibeholdelse af eksport til Europa. Med hensyn til elektricitet kræver 
den forventede udvikling en indsats både hvad angår transport, produktion og forbrug. 
Energi bør derfor udgøre et væsentligt aspekt i det nye partnerskab mellem EF og 
Middelhavslandene, som Barcelona-konferencen bør udmunde i. 
For andre udviklingslande i Asien og Latinamerika fordobles energiefterspørgslen 
formentlig mellem 1991 og 2010, og deres andel af verdens energiforbrug kan stige 
til 40% sammenlignet med 27% i 1991. Det Internationale Energiagentur skønner, at 
to tredjedele af det voksende energiforbrug i de følgende år skyldes disse lande. 
På grund af disse landes ringe energieffektivitet kan en sådan udvikling få følgende 
tre hovedkonsekvenser: 
Store investerings- og derfor finansieringsbehov, samtidig med at de offentlige 
ressourcer er begrænsede eller anvendes til andre prioriteter, hvorfor man må 
henvende sig til den private sektor, og revurdere statens rolle. 
En spændt situation i forbindelse med forsyning af de industrialiserede lande 
og særlig Europa. 
Ødelæggelse af miljøet, det skønnes feks., at Indien og Kina alene bidrager 
med en fjerdedel af C02-emissionen i 2010. 
4. Her må man minde om konklusionerne fra energiministrenes møde i Rådet i november 
1992 om de store linjer for samarbejde med udviklingslandene og om teknologier til 
ren og effektiv energi. 
I konklusionerne understreges betydningen af opfølgningen af kapitel 34 i Agenda 21, 
som blev vedtaget på De Forenede Nationers konference om miljø og udvikling, og 
hvori man understregede hvor vigtig overførsel af teknologi, der skåner miljøet, er. 
Man må i denne forbindelse særlig være opmærksom på: 
Stigende anvendelse af brændstoffer med lavt kulstofindhold i stedet for 
brændstof med højt kulstofindhold. 
Udvikling af teknologier til ren forbrænding. 
10 
Udvikling af vedvarende energikilder. 
Forbedret energieffektivitet. 
Fællesskabets tiltrædelse af konventionen om klimaændringer, som sigter på at stabi­
lisere C02-emissioner tilskynder til flere samarbejdsaktioner på dette område. 
Konklusionerne på Berlin-konferencen om klimaændringer i april 1995 anbefaler 
iværksættelse af en proces til nedskæring af emissionerne efter år 2000. 
Mange industrialiserede lande er i denne forbindelse blevet enige om at fremme aktio­
ner til udvikling af nye teknologier til reduktion af emissioner. 
De industrialiserede lande bør dog ikke blot gøre en indsats for at reducere emis­
sionerne i deres lande men også gøre en indsats for samarbejdsaktioner med udvik­
lingslande, således at drivhuseffekten begrænses samtidig med at disse landes udvik­
ling ikke bremses. 
SYNERGY kunne således udgøre kernestrukturen for disse aktioner ved bl.a. at skabe 
specialiserede energicentre, som også beskæftiger sig med miljøbeskyttelse og opret­
telse af partnerskaber. 
5. Endelig findes der sideløbende med Det Europæiske Energicharter en protokol om 
energieffektivitet og miljøaspekter, som er blevet undertegnet af 39 lande. Denne pro­
tokol definerer tre målsætninger: 
Fremme af energieffektivitetspolitikker. 
Skabelse af en ramme, der fremmer rationel energiudnyttelse fra både produ­
centers og forbrugeres side. 
Styrkelse af samarbejdet på dette område. 
6. Udviklingen i forbruget i tredjelande repræsenterer åbning af nye markeder, både hvad 
angår udbud og efterspørgsel, hvor den europæiske industri bør være til stede. Det 
fremgår i øvrigt af hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, at en af 
udviklingslinjerne bør være de transeuropæiske net til transport og energi og deres be­
tydning for nedskæring af omkostningerne på grund af en bedre udnyttelse af den eksi­
sterende kapacitet og en bedre forsyningssikkerhed. 
I "meddelelse om en industriel konkurrencepolitik for Den Europæiske Union" nævnes 
aktionsområder, hvor det industrielle samarbejde skal udvikles, herunder initiativer, der 
bygger på Det Europæiske Energicharter og energiudvikling i tredjelande. 
11 
Teknologisk samarbejde med tredjelande, særlig udviklingslandene og lande under 
økonomiomstilling spiller en afgørende rolle for Fællesskabets strategi for forskning 
og teknologisk udvikling inden for energi. De nye teknologier og ganske særlig rene 
og miljøvenlige teknologier bidrager i væsentlig grad til at nedskære C02-emissio-
nerne, som i stigende grad kommer fra disse lande. 
Internationale forbindelser spiller en voksende rolle i EU's energisektor. 
Kommissionen understreger i denne forbindelse i sin grønbog om Fællesskabets ener­
gipolitik internationalt samarbejde både med henblik på forsyningssikkerhed og miljø­
beskyttelse. 
Internationale energiforbindelser udgør i øvrigt et vigtigt element i fire af Fællesska­
bets politikker: internationale politiske og økonomiske forbindelser, miljø, beskæfti­
gelse og forskning samt teknologisk udvikling. 
12 
BILAG H 
SPECIFIKKE FORANSTALTNINGER TIL INTERNATIONALT ENERGISAMARBEJDE 
I. STATUS 
1. Energisamarbejdet med tredjelande begyndte i 1980 med henblik på at imødegå konse­
kvenserne af den anden oliekrise. Det havde oprindeligt et budget på 650 000 ECU. 
2. Rådets resolution af 16. september 1986 om nye energipolitiske mål for Fællesskabet 
frem til 1995 og konvergensen mellem medlemsstaternes politik havde bl.a. som Fæl­
lesskabets og medlemsstaternes horisontale mål at tilstræbe: 
"a) sikrere forsyningsvilkår og mindre risici for voldsomme prisstigninger i kraft 
af..,.. 
geografisk spredning af Fællesskabets eksterne forsyningskilder 
h) udvikling på energiområdet af Fællesskabets forbindelser med tredjelande ved 
hjælp af en samordnet holdning, navnlig på grundlag af regelmæssige konsul­
tationer mellem medlemsstaterne og Kommissionen ...". 
Således er de summer, der er blevet tildelt samarbejdet, blevet fornyet og øget hvert 
år på grund af den voksende betydning af energiproblemernes internationale aspekter. 
På 1995-budgettet blev der afsat 9 mio ECU hertil. 
For bedre at kunne præsentere og fremme sagen er alle de foranstaltninger, som fo­
regår under denne konto i de sidste to år blevet kaldt SYNERGY. 
SYNERGY finansierer samarbejdsforanstaltninger med tredjelande inden for energi­
politik og iværksættelse af disse foranstaltninger til fælles gavn for begge parter. 
Konferencen om Det Europæiske Energicharter og dettes sekretariat er også siden 
1990 blevet finansieret af SYNERGY. 
I modsætning til andre, mere generelle, samarbejdsprogrammer, der har energi som en 
af deres målsætninger, er SYNERGY et specifikt energipolitisk program. SYNERGY 
er desuden et meget fleksibelt program, således at hurtig handling er mulig. 
SYNERGY kan træde til i alle tredjelande, hvilket er en fordel sammenlignet med 
Kommissionens andre samarbejdsprogrammer og -instrumenter, som har geografisk 
begrænsede områder, og SYNERGY supplerer derfor disse. SYNERGY kan således 
nemt påtage sig et fælles projekt mellem landene i Central- og Østeuropa og INS, hvil­
ket ville være vanskeligere for PHARE og TACIS, selv om det er muligt og kan gøres 
punktvis. 
13 
SYNERGY er et energipolitisk program og adskiller sig således fra andre, specifikke, 
energiprogrammer som feks. THERMIE, der beskæftiger sig med teknologiske aktio­
ner. 
SYNERGY'S vigtigste aktiviteter omfatter: 
Fremme af energidialogen mellem Fællesskabet, tredjelande og de interna­
tionale organisationer (feks. konference i Oman med de lande, der producerer 
olie og gas i Den Arabiske Golf). 
Oprettelse af institutioner, der kan definere landenes energibehov og kanalisere 
ressourcerne, således at disse behov opfyldes (feks. energicentre i Central- og 
Østeuropa og i Asien). 
Rådgivning af nationale energimyndigheder (feks. ved at stille eksperter i 
energipolitik til rådighed for ministerier). 
Støtte til udarbejdelse af energipolitiske instrumenter (feks. energiprogram­
mering, energitariffer) som er kompatible med Det Europæiske Fællesskabs 
instrumenter. 
Uddannelse og oplysning af offentlige myndigheder og økonomiske aktører 
(konferencer, seminarer, workshops osv). 
Energiundersøgelser og energisyn, som udmunder i andre aktioner, der finan­
sieres af andre fællesskabsprogrammer og særlig i forbindelse med interna­
tionale økonomiske forbindelser. 
Markedsundersøgelser og analyser af hindringer for indførelse af nye tekno­
logier særlig rene og miljøvenlige teknologier, som falder under andre pro­
grammer. 
Man er særlig opmærksom på tværnationale projekter, ikke blot når det drejer sig om 
at skabe samarbejde mellem de europæiske lande og tredjelande (feks. "Energi og 
bymiljø i Middelhavslandene" eller "Forbindelser mellem Centraleuropas og 
Vesteuropas net") men også når det drejer sig om projekter, der omfatter flere 
tredjelande (feks. energicentre ved Sortehavet eller energiintegration inden for 
MERCOSUR). 
14 
5. Samtidig med at SYNERGY er specifikt, supplerer det således de af Kommissionens 
andre programmer, der også vedrører energisamarbejde. Dette viser sig i praksis ved, 
at SYNERGY ofte kan tilbyde en samarbejdsstruktur for de forskellige fællesskabs­
programmer, som feks. SYNERGY - THERMIE - PHARE i forbindelse med 
energicentret i Budapest; SYNERGY beskæftiger sig også med at fremme oplysninger 
om og anvendelsen af principperne i Det Europæiske Energicharter og energiaspektet 
i associerings/samarbejdsaftaler mellem Fællesskabet og tredjelande (feks. en vurde­
ring af national energilovgivning; juridisk-økonomiske uddannelsesseminarer i 
ministerierne, energivirksomheder og -industrier). SYNERGY er i denne henseende 
et integreringsinstrument for fremtidige ansøgerlande. Energicharteret og de aftaler, der 
er knyttet dertil medvirker også til at institutionalisere SYNERGY's aktiviteter. 
Endelig finansierer SYNERGY foranstaltninger sammen med internationale organer 
og medlemsstaterne. Det drejer sig feks. om nationale energibesparelsesorganer. 
6. SYNERGY's foranstaltninger er ofte forbundet med energiefterspørgsel. Da 
SYNERGY er et meget fleksibelt instrument beskæftiger dets foranstaltninger sig også 
med energiudbud, når der er behov for en hurtig indsats i et land (feks. foranstalt­
ninger i Armenien og i Mellemøsten). Der blev således arrangeret en konference i 
Oman med lande, der producerer olie og gas i Den Persiske Golf med henblik på at 
fremme dialogen mellem producenter og forbrugere, Endnu en konference afholdes i 
Tunis med Middelhavslandene og i Caracas med producentlandene i Sydamerika. 
7. Der blev foretaget en første evaluering af alle foranstaltningerne i 1990 og der er siden 
blevet udført punktmæssige informationsforanstaltninger og energiplanlægningsforan-
staltninger. 
Resultatet af evalueringerne er positive og blev ledsaget af henstillinger med henblik 
på at forbedre deres effektivitet. 
Der skal nu foretages en vurdering af de projekter, der er blevet udført fra 1990 til 
1994, og dette er lige blevet givet i udbud. Det forventes, at resultaterne af denne 
evaluering foreligger før udgangen af indeværende år, og de stilles til Rådets og 
Parlamentets rådighed. 
8. Da SYNERGY fungerer på energipolitisk niveau, er det vanskeligt at sætte tal på re­
sultaterne, men man kan dog opregne en række positive følger af foranstaltningerne. 
SYNERGY har gjort det muligt at forbedre en vanskelig energisituation i for­
skellige tredjelande og har bidraget til deres økonomiske udvikling. SYNERGY 
har således gjort det muligt for den polske regering at træffe de nødvendige 
beslutninger til en omstrukturering af oliesektoren. SYNERGY rådgiver også 
de rumænske, slovenske, albanske og indiske regeringer og for ganske nylig 
de palæstinensiske myndigheder, som man i øvrigt har hjulpet med at etablere 
deres første energiinstitution. 
15 
SYNERGY har medvirket til at formulere en energipolitik i disse lande, som 
tager hensyn til problemerne på verdensniveau, særlig på miljøområdet. 
Det har i denne forbindelse medvirket til en bedre forståelse af energipro­
blemerne, særlig i udviklingslandene, og en bevidsthed om, at en energipolitik 
er nødvendig, selv i producentlande som Mexico og Algeriet. 
Det er tredjelandenes partner i deres indsats for rationel energiudnyttelse og 
forbedring af deres energieffektivitet bl.a. gennem oprettelse af "energicentre" 
(feks. i Indien, Kina, Indonesien, Ungarn, de autonome palæstinensiske områ­
der). Dette element er særlig vigtigt, fordi de internationale bankorganisationer 
først og fremmest finansierer produktion og transmission af energi og ikke 
energibesparelser som sådan. 
Programmet letter adgangen for den europæiske industri i tredjelande, hvori det 
kender behovene, idet det har undersøgt det i forbindelse med SYNERGY-for-
anstaltoingerne. Kina bør i denne forbindelse fremhæves hvad angår "rene" for-
brændingsmetoder for kul. 
Det forbedrer energiinformationen om disse lande og beregninger om energi­
problemernes udvikling i hele verden. 
Det sikrer Det Europæiske Fællesskabs tilstedeværelse i disse regioner og i 
denne sektor og muliggør varige kontakter med de regionale samarbejdsorganer 
som feks. OLADE i Sydamerika, ASEAN i Sydøstasien og med de nationale 
energibesparelsesorganer. Det bidrager på denne måde til bibeholdelse af re­
lationerne på dette område og til gennemførelse af Fællesskabets energistrategi. 
SYNERGY kan tjene som instrument til bedre samhørighed for fremtidige an­
søgerlande fra Centraleuropa. 
IL EKSEMPLER PÅ FORANSTALTNINGER, DER ER FINANSIERET AF SYNERGY 
SYNERGY har særlig gjort det muligt at gennemføre foranstaltoinger vedrørende 
uddannelse, planlægning og rådgivning. Der er endvidere blevet foretaget undersø­
gelser og energirevisioner, ydet oplysning og oprettet vedvarende institutioner, og der 
er blevet afholdt flere konferencer. 
De efterfølgende foranstaltoinger er repræsentative for SYNERGYS aktiviteter i de 
sidste 3 år, hvor budgettet beløb sig til 8 mio ECU om "året. 
1. Uddannelse 
EU har bidraget til en række foranstaltoinger til uddannelse af teknikere og admini­
stratorer i tredjelande. 
16 
EU's bidrag omfatter tilskud til udgifterne i forbindelse med afholdelse af kurser, ud­
sendelse af foredragsholdere og finansiering af nogle af de studerendes deltagelse i 
kurserne. 
Disse foranstaltninger foretages direkte på EU's foranledning om emner, som fore­
kommer særlig vigtige, eller som indgår et program, der organiseres af tredjelande. 
Med hensyn til sidstnævnte kan EU således lægge vægten på emner, som forekommer 
vigtige og kan komme i bedre kontakt med kursernes deltagere. Følgende foranstalt­
ninger nævnes som eksempel: 
Sydamerika 
Kurser om energibesparelser i Sydamerika afholdt i Argentina. SYNERGY har 
gjort det muligt for 88 studerende fra energiforvaltninger og energivirksom­
heder at deltage i disse kurser fra 1984. 
Kurser om energiplanlægning, som er blevet afholdt hvert andet år i Europa og 
hvert andet på et andet kontinent af europæiske universiteter og af de 
sydamerikanske lande. SYNERGY har gjort det muligt for 20 foredragsholdere, 
primært fra Europa, og 31 sydamerikanske studerende fra energiadministra­
tioner og energivirksomheder at deltage. 
Asien 
Uddannelse af undervisere i Indien og ASEAN. 
Uddannelseskurser i Pekin i september 1992 for kinesiske eksperter om nuklear 
sikkerhed samt en uddannelsesperiode på 6 uger i en europæiske nuklear cen­
tral for en kinesisk ekspert. 
Uddannelseskurser i Kina, særlig om energi og miljø men også "ren" kul­
forbrænding. Over 3 000 beslutningstagere på energiområdet har deltaget i kur­
ser om energiforvaltning og energieffektivitet. 
Middelhavsområdet 
Uddannelse af teknikere fra Marokko om rationel energianvendelse og metoder 
til gennemførelse af energisyn. 
17 
Østlandene og det tidligere Sovjetunionen 
Et seminar, der blev samfinansieret med ADEME om energipolitik og efter­
spørgsel i Østeuropa fandt sted i Grenoble i oktober 1992. Femten officielle 
repræsentanter fra otte lande i Østeuropa(3) deltog i dette seminar og har såle­
des kunnet foretage en meningsudveksling om en række emner forbundet med 
energipolitik. Seminaret drejede sig om følgende aspekter: 
energipolitik og energiorganer i EU og i Østeuropa 
eksempler på Kommissionens energieffektivitetsprogrammer 
særlige problemer forbundet med iværksættelse af disse programmer 
særlig told og finansiering. 
For at støtte omstruktureringen af kulsektoren i de østeuropæiske lande, er der 
blevet afholdt et seminar i samarbejde med De Forenede Nationers Økono­
miske Kommission for Europa i Bruxelles den 18-21. oktober 1993 med de 
ansvarlige for kulsektoren i disse lande. Seminaret havde 70 deltagere, hvoraf 
30 kom fra østlandene. 
Der er blevet afholdt workshops om energilovgivning i det tidligere 
Sovjetunionen. Fire workshops på hver tre dage blev afholdt mellem maj og 
oktober 1993 i Alma Ata, Moskva, Yerevan og Kiev. Der afholdes en række 
nye workshops i INS's andre republikker. 
For at få bedre forståelse for EU's energipolitik og for at udbrede kendskabet 
til de forskellige programmer, der yder bistand (PHARE, TACIS, SYNERGY) 
afholdt SYNERGY i marts-april 1994 et informationsseminar i Bruxelles for 
eksperter fra Central- og Østeuropa og yderligere et seminar fra eksperter fra 
INS. 
På verdensniveau 
I april-maj 1993 afholdtes et ni ugers kursus om energiadministration og -plan­
lægning i Dakar, Senegal. 
2. Planlægning 
De vigtigste af SYNERGY's foranstaltoinger på dette område er: 
oprettelse af informationssystemer med OLADE i Sydamerika, ASEAN i 
Sydøstasien og Algeriet 
(3) Bulgarien, Tjekkoslovakiet, Ungarn, Polen, Rumænien, Rusland, Slovenien og Ukraine. 
18 
drift af internationalt net bestående af ni centre til studier og forskning i energi: 
nettet COPED 
oprettelse af energiprogrammer (Jordan, Ecuador, Peru, Thailand), undersø­
gelser om international energiplanlægning (Sydamerika, Maghreb) på nationalt 
niveau (Cypern) eller regionalt niveau (Buenos Aires i Argentina, Rio Grande 
do Sul i Brasilien, provinsen Zheijian i Kina) og på byniveau (Kina, Indien, 
Argentina, Polen, Ungarn, Ægypten, Tyrkiet og Israel). 
3. Rådgivning og bistand 
SYNERGY finansierer eksperter, som arbejder på fuld tid i energiministerierne i 
tredjelande eller i energicentre i: 
de selvstændige palæstinensiske territorier 
Slovenien 
Ungarn 
Rumænien 
Estland 
Albanien. 
Der er også blevet installeret energicentre i Ungarn, og de selvstændige palæstinen­
siske territorier. 
SYNERGY har også givet bistand til oprettelse af et agentur til energiplanlægning i 
Tyrkiet. 
Det har også bidraget til oprettelse af institutioner som Jordanian Energy Authority, 
Agency for the Rational Use of Energy (Algeriet), ASEAN-EC Energy Management 
Training and Research Center, National Energy Institute i Ecuador og Comisiôn 
Nacional para el Ahorro Energético i Mexico. 
SYNERGY rådgiver også landene i Østeuropa med udarbejdelse af love og bestem­
melser i overensstemmelse med markedsøkonomiske principper. 
4. Internationale konferencer 
Der blev i november 1993 afholdt en konference i Athen om energi og miljø 
i middelhavsbyeme, hvori deltog højtstående deltagere (ministre, 
generaldirektører for energi osv). 
Denne konference udmundede i en erklæring og en oprettelse af et opfølg­
ningsudvalg, som skal identificere, udarbejde og støtte de lokale grupper 
"energi og miljø". SYNERGY finansierer den reelle iværksættelse af "energi 
og miljø"-grupper i nogle af middelhavsbyeme. Disse får venskabsbyer i EU, 
og dette finansieres af MED URBS-programmet, som administreres af GD I. 
19 
Konference om olie og gas om forbindelserne mellem Den Europæiske Union 
og medlemslandene af samarbejdsrådet i Golfen i en verden under udvikling. 
Konferencen fandt sted i Oman den 19. og 20. april 1994. 
Der blev afholdt en konference om de nye energirealiteter i Sortehavsområdet 
i Chalhidiki den 30. og 31. maj 1994. Et af resultaterne af denne konference 
er den snarlige oprettelse af et fælles energicenter for landene i 
Sortehavsområdet og EU. 
Sammen med CONAE blev der den 28. og 29. juni 1994 afholdt en kon­
ference, EUROMEX ENERGIA 93. 26 europæiske virksomheder deltog i 
denne konference, hvorved der blev skabt over 100 kontakter med mexicanske 
partnere hvoraf en fjerdedel eventuelt kan udmunde i handelsaftaler, inve­
steringer eller samarbejde. 
I oktober 1994 blev der i Budapest afholdt en konference om forbindelse af 
gas- og elektricitetsnet mellem øst og vest. Denne konference havde ca. 
200 deltagere. 
Der blev i januar 1995 i Budapest afholdt en konference om finansiering af 
energiprojekter i landene i Østeuropa og det tidligere Sovjetunionen. 
5. Generelle foranstaltninger 
Det drejer sig om projekter som omfatter foranstaltoinger af forskellig art, men med 
en præcis målsætoing: undersøgelser, overførsel af metodik eller information, semi­
narer osv. 
Eksempelvis kan nævnes: 
Program til fremme af kombineret varmekraftproduktion i tre sydamerikanske 
lande: Mexico, Chile og Peru. 
Omstrukturering af oliesektoren i Polen: forudgående undersøgelser, fastsæt­
telse af det nødvendige grundlag for en liberalisering, definition af et detal­
jeret organiserings- og lovgivningsprogram, som forelægges den polske rege­
ring, seminarer og konferencer i Warszawa som afholdtes i April 1993. 
Støtteprogram til energibesparelse i Mexico omfattende uddannelsesforan­
staltninger, energidiagnosticering og oprettelse af databaser. 
6. Energisyn og undersøgelser 
Indisk-EF-bus: en mobil enhed til energisyn i Indien, som har foretaget over 
100 energisyn som har påvist muligheder for energibesparelser på ca. 10%. 
20 
Energibus til Indonesien: dette program er opnået i 1992, i indledningsfasen 
gennemførelse af energirevisioner i virksomheder, særlig inden for papir-, 
tekstil og sukkersektoren. 
Undersøgelse om energifølgerne af i Mercosur i Sydamerika. 
Undersøgelse af energieffektivitet i Chile og mulighed for overførsel af euro­
pæiske teknologi. 
Undersøgelse af elektricitetssektoren i Ukraine med henblik på at forudsige 
energiefterspørgslen på kort, mellemlang og lang sigt, at undersøge mulig­
hederne for energibesparelser og evaluere omkostningerne herved samt at for­
bedre forvaltningen af energiforsyningen. 
SYNERGY har også finansieret mange undersøgelser gennem COPED-nettet. 
Disse undersøgelser er blevet foretaget i de seneste tre år i forbindelse med 
elektricitetssektoren. 
21 
BILAG UI 
INSTRUMENTER TIL INTERNATIONALT ENERGISAMARBEJDE 
PROGRAM 
Fjerde 
rammeprogram 
for forskning 
og samarbejde 
med tredjelande 
PHARE 
TACIS 
EURATOM 
EKSF 
BERD 
Middelhavspo­
litik 
Lomé-
konventionen 
EIB FINANSIE­
RET 
PROJEKT 
Forskning og 
teknologisk 
udvikling, 
herunder 
demonstration 
Teknisk bistand 
og 
medfinansiering 
af investeringer 
Teknisk bistand 
Investeringer til 
forbedring af 
nukleare anlægs 
sikkerhed og 
pålidelighed 
Investeringer i 
kul- og 
stålsektoren 
Investeringer i 
alle sektorer, 
herunder energi 
- Protokol for 
hvert enkelt 
land 
- Regionalt 
samarbejde 
Investeringer, 
uddannelse og 
teknisk bistand 
i alle sektorer, 
herunder energi 
- Investeringer i 
alle sektorer, 
herunder energi 
- Investeringer i 
alle sektorer 
herunder energi GEOGRA­
FISK 
OMRÅDE 
Alle tredjelande 
Central- og 
østeuropæiske 
lande 
INS 
Central- og 
østeuropæiske 
lande + det 
tidligere 
Sovjetunionen 
Central- og 
østeuropæiske 
lande 
Central- og 
østeuropæiske 
lande + INS 
Middelahvsom-
rådet 
70 afrikanske 
lande, Caribien 
og Stillehavet 
Central- og 
østeuropæiske 
lande 
Lande i Asien 
og Sydamerika PROGRAM­
METS 
VARIGHED 
1994-1998 
Et år 
Et år 
1994-1998 
Fra 1990 
Ubegrænset 
1992-1996 
1990-1995 
1994-1996 
1993-1995 BUDGET 
(I MIO ECU) 
I alt 540 
1 100 i 1994, 
heraf 58 til 
energi 
510 i 1992, 
hvoraf 130 til 
energi 
1000 
200 
10 000 
2 940 
2 075 
12 000 
3 000 
750 TYPE 
STØTTE 
Tilskud 
Tilskud 
Tilskud 
Lån 
Lån 
Deltagelse med 
3% af BERD's 
kapital 
Gavebistand og 
lån (EIB (2062) 
Gavebistand og 
lån EIB (1800) 
Tilskud + lån 
EIB (1200) 
Lån 
Lån 
22 
Samarbejde 
med Asien og 
Sydamerika 
ECIP 
JOULE-
THERMIE 
SYNERGY 
SAVE 
ALTENER Materielle 
investeringer, 
uddannelse, 
teknisk bistand 
i alle sektorer, 
herunder energi 
Medfinansiering 
i fælles 
foranstaltninger 
i alle sektorer, 
herunder energi 
Forskning og 
teknologisk 
udvikling, 
herunder 
demonstration, 
ikke-nuklear 
energi 
Energipolitik og 
-strategi 
Energibesparel­
ser, fremme, 
juridiske tiltag, 
oplysning, 
udveksling af 
information 
Vedvarende 
energikilder: 
fremme, 
juridiske tiltag, 
oplysning, 
udveksling af 
information Asien og 
Sydamerika 
Alle 
udviklingslande 
Fællesskabet + 
tredjelande 
Alle tredjelande 
Fællesskabet og 
tredjelande 
Fællesskabet og 
tredjelande 1991-1995 
Et år 
1994-1998 
Et år 
1991-1995 
1993-1997 2 750 
40 + bankfonds 
1002° 
8 i 1994 
35° 
50<*> Tilskud 
Rentefri lån, 
tilskud, som 
tilbagebetales, 
hvis vellykket 
Tilskud 
Tilskud 
Tilskud 
Tilskud 
Bemæik: Tal vedrører hele programmets løbetid, medmindre andet er angivet. 
(*) Det samlede tal indbefatter Fællesskabet. 
23 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om et flerårigt program til fremme af det internationale 
energisamarbejde - SYNERGY-programmet 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Fællesskabets tiltrædelse af traktaten om det europæiske energicharter og af konventionen om 
klimaændringer indebærer, at Fællesskabet gennemfører energisamarbejdsaktioner; 
af Kommissionens grønbog "mod en energipolitik i Den Europæiske Union" fremgår det, at 
internationalt energisamarbejde er af afgørende betydning på grund af den stigende forurening, 
der skyldes det voksende forbrug i udviklingslandene, på grund af energiens betydning for 
samfundsstabiliteten både i forbruger- og producentlande, på grund af Fællesskabets stigende 
afhængighed på energiområdet og på grund af den stigende tendens på verdensmarkedet for 
produktions-, transport-, distributions- og forbrugsteknologi; 
kravet om et internationalt energisamarbejde kan konkretiseres ved at etablere et samarbejds-
og støtteprogram med henblik på udformning og gennemførelse af en energipolitik i tredje­
lande; på baggrund af Fællesskabets erfaring med energipolitikken og specielt med de aktio­
ner, der er gennemført siden 1980, bør der skabes et retsgrundlag for disse aktioner, så de kan 
tilpasses målene for Fællesskabets politik på de forskellige områder; 
programmets mål kan som følge af deres udstrækning kun nås på EF-niveau; 
det er nødvendigt at fastsætte en flerårig ramme - omfattende de kommende fem år - for de 
aktioner, der iværksættes under Fællesskabets internationale energisamarbejdsprogram; 
24 
energisamarbejdet i medfør af programmet bør have til formål at fremme en bæredygtig ud­
vikling og forbedre energiforsyningen og energieffektiviteten; det kan iværksættes i form af 
gavebistand til finansiering af projekter; 
støtten bør indgå i et flerårigt vejledende program i årlige programmer og kan gøres til gen­
stand for aftaler med de pågældende lande eller med internationale net af forskningscentre; 
da det drejer sig om bistand til tredjelande, er den undergivet de særlige bestemmelser i af­
snit IX i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget(1), 
senest ændret ved forordning (EF) nr. 2730/94(2); 
ved iværksættelsen af Fællesskabets støtteforanstaltninger bistås Kommissionen af et udvalg 
sammensat af repræsentanter for medlemsstaterne; 
denne aktion bør samordnes med andre aktioner, der gennemføres af Fællesskabet, med­
lemsstaterne, tredjelande og internationale institutioner; 
der er ingen anden hjemmel for vedtagelse af denne forordning end EF-traktatens artikel 235 -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING 
Artikel 1 
Der vedtages et EF-støtte- og samarbejdsprogram med henblik på udformning og gennem­
førelse af en energipolitik i tredjelande, i det følgende benævnt "SYNERGY". 
Artikel 2 
SYNERGY omfatter alle tredjelande. 
Artikel 3 
1. SYNERGY løber fra den 1. januar 1996 til den 31. december 2000. 
2. Budgetmyndigheden beslutter, hvilke bevillinger der skal stilles til rådighed i hvert 
regnskabsår under overholdelse af de finansielle overslag og budgetdisciplinen. 
Artikel 4 
1. SYNERGY har til formål at samarbejde om og bistå definitionen, udformningen og 
iværksættelsen af en energipolitik i tredjelande inden for områder af gensidig interesse. 
(i) 
(2) EFTnr. L 356 af 31.12.1977, s. 1. 
EFT nr. L 293 af 12.11.1994, s. 7. 
25 
2. SYNERGY har navnlig til formål efter bestemmelserne i artikel 6: 
at fremme en bæredygtig udvikling, især ved at reducere emissionen af 
drivhusgasser og forurenende stoffer for energiforbruget 
at forbedre energiforsyningssikkerheden 
at forbedre energieffektiviteten. 
Med henblik herpå kan Fællesskabet ligeledes opretholde forbindelser med internatio­
nale energiorganisationer. 
3. For at nå disse mål bidrager Fællesskabet især til finansieringen af aktioner vedrø­
rende: 
teknisk bistand og uddannelse 
energiprogrammering og -planlægning 
tilrettelæggelse af konferencer og seminarer 
oprettelse af institutioner som feks. "energicentre". 
Støtten omfatter også udgifter til forberedelse, iværksættelse, kontrol og evaluering af 
disse aktioner samt udgifter til oplysning. Told og andre udgifter samt køb af fast ejen­
dom finansieres ikke. 
Der kan ikke ydes støtte til forsknings-, udviklings- og demonstrationsprojekter. 
Programmets midler kan også anvendes til midlertidig støtte til driften af sekretariatet 
for traktaten om det europæiske energicharter. 
Artikel 5 
1. Fællesskabets støtte gives i form af gavebistand, som udbetales i trancher, efterhånden 
som projekterne gennemføres. 
2. Støtten kan dække alle udgifter forbundet med et bestemt projekt eller supplere den 
finansiering, der tilvejebringes af medlemsstaterne, tredjelande, internationale organi­
sationer eller gennem andre EF-programmer. 
3. I finansieringsbeslutningerne og i enhver kontrakt, der følger heraf, fastsættes det ud­
trykkeligt, at modtagerne accepterer, at Revisionsretten foretager en kontrol på grund­
lag af bilag og om nødvendigt på stedet. 
26 
Artikel 6 
1. Der opstilles et vejledende program, der dækker den i artikel 3, stk. 1, nævnte periode, 
efter proceduren i artikel 8, stk. 2, uden at dette udgør en flerårig budgetforpligtelse. 
Programmet fastlægger hovedmålsætningerne, retningslinjerne og prioriteterne for 
Fællesskabets støtte på de i artikel 4, stk. 2, nævnte områder. Det angiver de højest 
prioriterede mål. 
Programmet kan ændres i løbet af gennemførelsesperioden efter samme procedure. 
2. Der vedtages årlige handlingsprogrammer på grundlag af det vejledende program efter 
proceduren i artikel 8, stk. 2. 
Handlingsprogrammerne indeholder en fortegnelse over de vigtigste projekter, som 
skal finansieres inden for de områder, der er nævnt i artikel 4, stk. 2. Programmernes 
indhold fastlægges i detaljer med henblik på at give medlemsstaterne tilstrækkelige 
oplysninger til, at det i artikel 8, stk. 1, nævnte udvalg kan afgive udtalelse. 
3. Der kan inden for rammerne af det i stk. 1 nævnte vejledende program og for dettes 
løbetid indgås særaftaler med tredjelande med henblik på at fastlægge hovedlinjerne 
i samarbejdet med de pågældende lande og procedurerne for det årlige samråd om pro­
grammets afvikling. 
4. Der kan også indgås kontrakter med internationale net af forskningscentre med henblik 
på at bestemme disse nets bidrag til gennemførelse af målsætningerne i det vejledende 
program. 
Artikel 7 
1. Kommissionen gennemfører aktionerne under hensyntagen til de i artikel 6, stk. 2, 
nævnte årlige programmer. 
2. Aftaler om indkøb indgås ved offentligt udbud med undtagelse af de tilfælde, der er 
omhandlet i artikel 116 i finansforordningen. 
Aftaler om tjenesteydelser indgås normalt ved begrænset udbud i henhold til arti­
kel 118 i finansforordningen. 
Der kan indgås underhåndsaftaler, hvis det drejer sig om et beløb på under 
50 000 ECU. Dette beløb kan revideres af Rådet på forslag af Kommissionen under 
hensyntagen til erfaringerne fra lignende tilfælde. 
Deltagelse i udbud og i underhåndsaftaler er åben på lige vilkår for alle fysiske og ju­
ridiske personer i medlemsstaterne og modtagerlandene. 
27 
Deltagelse af fysiske og juridiske personer fra andre lande kan undtagelsesvis tillades 
af Kommissionen, hvis de pågældende programmer eller projekter kræver særlige for­
mer for bistand, som disse lande har særlige forudsætninger for at yde, og under forbe­
hold af gensidighed fra deres side. 
3. I tilfælde af samfinansiering kan deltagelse af virksomheder fra de pågældende tredje­
lande i udbud og aftaler undtagelsesvis tillades af Kommissionen, som gør rede herfor 
i den i artikel 10 nævnte beretning. 
Artikel 8 
1. Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg, der består af repræsentanter for med­
lemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand, i det følgende 
benævnt "SYNERGY-udvalget". 
2. Kommissionens repræsentant forelægger SYNERGY-udvalget et udkast til de foran­
staltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for 
en frist, som formanden kan fastsætte under hensyntagen til, hvor meget det pågæl­
dende spørgsmål haster, i givet fald ved afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at an­
mode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. 
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter ud­
valget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. 
3. Udvalget kan behandle ethvert spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen af denne 
forordning, som forelægges af formanden eller af en medlemsstats repræsentant, bl.a. 
ethvert spørgsmål vedrørende den generelle gennemførelse, programmets forvaltning, 
samfinansiering og den i artikel 9 omhandlede samordning. 
Artikel 9 
1. Kommissionen og medlemsstaterne sikrer samordningen af den tekniske bistand, som 
Fællesskabet og medlemsstaterne individuelt yder i tredjelandene, på grundlag af de 
af medlemsstaterne meddelte oplysninger. 
2. Der tilskyndes til samordning og samarbejde med de internationale finansielle institu­
tioner og de øvrige kapitalindskydelser. 
3. Kommissionen undersøger også forskellige muligheder for at fremme samfinansiering 
mellem SYNERGY, medlemsstaternes bilaterale bistand og andre EF-programmer. Den 
er specielt opmærksom på at undgå overlapning mellem SYNERGY og andre pro­
grammer. 
28 
Artikel 10 
Kommissionen forelægger inden den 30. juni 1998 en beretning om gennemførelsen af pro­
grammet i de foregående regnskabsår. Beretningen sendes til Europa-Parlamentet, Rådet og 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg. 
Artikel 11 
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fæl­
lesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne 
Formand 
29 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
SYNERGY (Internationalt energisamarbejde med tredjelande). 
2. BUDGETPOST 
B4-1041 Energisamarbejde med tredjelande. 
3. RETSGRUNDLAG 
Forslag til Rådets forordning på grundlag af traktatens artikel 235. 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1 Foranstaltningens generelle formål 
Fremme af samarbejdsforanstaltninger om udarbejdelse af energipolitik med følgende 
hovedmål sætn inger : 
fremme af en bæredygtig udvikling, særlig ved hjælp af en nedskæring af driv­
husgasser og forurening forbundet med energiforbrug 
bedre energiforsyningssikkerhed 
bedre energieffektivitet. 
Med henblik på dette skal SYNERGY. 
rådgive de nationale energimyndigheder og støtte udarbejdelse af energipolitik­
ker, der er forenelige med Fællesskabets (undersøgelser, eksperter) 
støtte oprettelse af institutioner, der kan definere tredjelandes energibehov og 
kanalisere ressourcerne til opfyldelse af disse behov 
afholde konferencer og seminarer med henblik på at uddanne og informere de 
offentlige myndigheder og de økonomiske aktører i disse lande om europæiske 
erfaringer og teknologier og med henblik på at de ansvarlige på energiområdet 
i Europa og i tredjelande kan møde hinanden 
støtte oprettelse af samarbejds- og energipolitiske institutioner (feks. europæ­
iske energicentre). 
Tværnationale projekter er særlig vigtige. Det drejer sig ikke blot om projekter mellem 
EF-lande og tredjelande, men også energi integration mellem tredjelande. 
30 
4.2 Foranstaltningens varighed 
Foranstaltningens varighed er fem år fra den 1. januar 1996 til den 31. december 2000. 
På dette tidspunkt kan foranstaltningen eventuelt fornyes på grundlag af Rådets forord­
ning. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE 
Ikke-obligatoriske udgifter - opdelte bevillinger. 
6. UDGIFTERNES ART 
Finansiering af undersøgelser, teknisk assistance og ekspertrådgivning, uddannelse, 
tilrettelæggelse af konferencer, seminarer, workshops, tekniske og belærende besøg, 
støtte til samarbejds- eller energipolitiske institutioner samt andre energipolitiske støt­
teforanstaltninger. 
6.1. 100%'s finansiering 
Fællesskabets finansiering kan i enkelte tilfælde udgøre 100%: 
finansiering af eksperter, som er udsendt og arbejder fuldtids for tredjelandes 
myndigheder, foranstaltninger, som udføres udelukkende i Fællesskabets inter­
esse (forundersøgelser, factfinding, europæiske energicentre osv), eller som 
indgår et større program, som omfatter andre foranstaltninger, der finansieres 
andetsteds samt nødforanstaltninger. 
6.2. Samfinansiering med andre kilder i den offentlige og/eller private sektor 
Fællesskabets andel overstiger normalt ikke 50% af samtlige projektomkostninger og 
kan foretages som samfinansiering med tredjelande, medlemsstaterne eller interna­
tionale organisationer. 
6.3. Rentegodtgørelse 
Ikke relevant 
6.4. Andet 
Ikke relevant 
6.5. Anden anvendelse af indtægter 
Ikke relevant 
31 
6.6. Genanvendelse 
Udgifterne til drift af det europæiske energicharter betales provisorisk over 
SYNERGY's projekt. 
Tilbagebetaling af de medlemsstater, der har undertegnet charteret, genanvendes. 
6.7. Udgiftsforpligtelser 
De godkendte foranstaltninger indgår i et flerårigt vejledende rammeprogram, som 
fastsætter de årlige handlingsprogrammers prioriteter. 
Programmerne forelægges et rådgivende udvalg bestående af repræsentanter for med­
lemsstaterne. 
Enhver foranstaltning, der finansieres, omfattes af en kontrakt mellem Kommissionen 
og den ansvarlige eller koordinatoren for projektet. 
Følgende procedurer anvendes for foranstaltninger, der sendes i udbud: 
aftaler om indkøb foregår ved offentligt udbud med undtagelse af tilfældene 
nævnt i finansforordningens artikel 116 
aftaler om tjenesteydelser foregår generelt gennem begrænset udbud i henhold 
til bestemmelserne i finansforordningens artikel 118. 
Hvis Kommissionen medfinansierer en samarbejdsforanstaltning med et organ i en 
medlemsstat eller med et tredjeland, kan bestemmelserne i finansforordningens arti­
kel 118, stk. 4, finde anvendelse, og opgaverne i forbindelse med udarbejdelse, for­
handling og indgåelse af aftalen kan uddelegeres til foranstaltningens modtager. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1 Beregningsmetode for foranstaltningen for budgetåret 1996 (forholdet mellem enkelt-
omkostningerne og de samlede omkostninger) 
Konferencer: 400 000 ECU x5= 2 000 000 
Energicentre: 300 000 ECU x 5 = 1 500 000 
Undersøgelser: 100 000 ECU x 15 = 1 500 000 
Seminarer: 100 000 ECU x 10 = 1 000 000 
Uddannelse: 100 000 ECU x 10 = 1 000 000 
Residerende eksperter: 150 000 ECU x 5 = 750 000 
Iværksættelse af Charteret: 1 000 000 
Diverse: 250 000 
32 
7.2. Opdeling (mio ECU) 
Konferencer: 
Energicentre: 
Undersøgelser: 
Seminarer: 
Uddannelse: 
Residerende 
eksperter: 
Iværksættelse af 
Charteret: 
Diverse: 
I alt 96 
2 
1,5 
1,5 
1 
0,75 
1 
1 
0,25 
9 97 
2,5 
2 
1,5 
1 
1 
1 
0,5 
0,5 
10 98 
2,5 
2 
1,5 
1 
1 
1 
0,5 
0,5 
10 99 
2,5 
2 
1,5 
1 
1 
1 
0,5 
0,5 
10 2000 
2,5 
2,5 
1,5 
1,5 
1,5 
1 
0,5 
11 
7.3 Budgetmyndigheden fastsætter beløbet hvert år 
Indikativ angivelse af forpligtelser og udbetalinger (mio ECU): 
1996 
9 1997 
10 1998 
10 1999 
10 2000 
11 I alt 
50 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG 
Arbejdet betales efter godkendelse på grundlag af en procentsats, der fastsættes før 
kontrakten tildeles og efter forelæggelse af endelige regnskaber. Tjenesterejser og 
diæter kan eventuelt betales ved forelæggelse af dokumentation. 
De endelige udbetalinger foretages efter forelæggelse af en teknisk rapport om foran­
staltningen. Ansatte for GD XVII eller fra delegationerne samt uafhængige eksperter 
deltager i seminarer, konferencer eller kurser for at konstatere, at arbejdet har fundet 
sted og for at vurdere dets kvalitet. Der forlanges periodiske evalueringsrapporter. 
Kontrol på stedet udføres af Kommissionens tjenestegrene og af Revisionsretten. 
33 
9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECIWENESS 
9.1 Specifikke mål 
Udbredelse af indvundne erfaringer i Europa og de nye europæiske teknologier, 
særlig hvad angår rationel energianvendelse, vedvarende energi og ikke-forure-
nende teknologi, hvilket gøres ved hjælp af konferencer og seminarer 
Uddannelse af ansvarshavende og administratorer inden for energi i moderne 
teknik gennem uddannelseskurser og tekniske besøg 
Støtte til oprettelse og udvikling af samarbejds- og informationsorganer 
Afholdelse af konferencer med henblik på at bringe ansvarshavende i den of­
fentlige og private sektor og i tredjelande i nærmere forbindelse med hinanden 
med henblik på partnerskaber 
Rådgivning af nationale myndigheder gennem udsendelse af eksperter, gennem­
førelse af specifikke undersøgelser om energiplanlægning med henblik på ind­
byrdes tilnærmelse af lovgivninger under hensyntagen til europæiske kerne­
spørgsmål om miljø og bedre forvaltning af energiressourcerne på verdensplan. 
Målgruppe 
Den endelige målgruppe er i de fleste tilfælde landene, de lokale og offentlige 
myndigheder, virksomheder og andre organisationer i tredjelande. 
Foranstaltningerne udføres generelt af institutioner, organer, virksomheder og 
personer fra EU. I særlige tilfælde kan myndigheder, virksomheder og personer 
i tredjelande deltage i foranstaltningers iværksættelse. 
9.2 Begrundelse for foranstaltningen 
En foranstaltning på EU-niveau berettiges af følgende: 
EU fungerer som partner med tredjelande i fora som G-24 eller aftaler med 
tredjelande, som har energi som et af deres aktivitetsområder. 
En foranstaltning på EU-niveau gør det muligt at supplere foranstaltninger, som 
er iværksat på medlemsstatsniveau og at styrke deres virkning. 
EU kan bedre repræsentere alle medlemsstaternes interesser. 
En foranstaltning på EU-niveau muliggør bedre udnyttelse af ekspertise, som 
er fordelt over flere medlemsstater. 
34 
Komplementaritet med andre EF-programmer og medlemsstatsprogrammer sikres 
gennem intern konsultation og oprettelse af et rådgivende udvalg med medlemsstaterne 
som medlemmer. Det særlige udvalg har både kompetence hvad angår internationale 
forbindelser og energi. 
9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen 
Resultatindikatorer 
Da SYNERGY er et samarbejdsprogram, der sigter på at udarbejde energipolitik, er 
det vanskeligt at fastsætte indikatorer, der kan sætte tal på foranstaltningernes virkning, 
medmindre man tillægger SYNERGY-programmerne æren for alle indvindinger på 
energieffektivitetsområdet i visse lande. En energipolitisk indsats ses kun i produkti­
ons- eller forbrugstallene på mellem eller lang sigt. 
Der kan dog sættes tal på andre aspekter: antal deltagere i kurser og kursernes niveau, 
seminarer og konferencer, antal kommercielle kontakter, som er blevet skabt under en 
konference, eventuelt forventede resultater, procent reduktion af energiforbruget i visse 
sektorer. 
Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen 
I indledningsfasen skal SYNERGY-programmet periodisk, gennemsnitligt hvert fem­
te år, evalueres af en uafhængig ekspert. Sidste evaluering fandt sted i juni 1990. 
Den har fremhævet en række af programmets positive sider, udvikling af institutioner 
og energiplanlægning, udsendelse af fuldtids europæiske eksperter, som lønnes af pro­
grammet, til flere tredjelandes administrationer, uddannelse, nogle undersøgelser og 
mange aspekter i forbindelse med COPED-nettet. 
Denne evaluering udmundede i flere henstillinger: 
Foranstaltningerne bør koncentreres om projekter, som giver konkrete resul­
tater, på udvikling af de eksisterende institutioner inden for energipolitik og 
energieffektivitet i tredjelande, på støtte til oprettelse af denne type institutioner 
der, hvor de ikke findes, uddannelse og tilrettelæggelse af seminarer, helst på 
regionalt grundlag 
nedskæring af undersøgelser om emner af interesse for Fællesskabet og kon­
krete energipolitiske problemer 
bedre udbredelse af programmets resultater 
35 
vedrørende programmets administration: vedtagelse af programmets globale 
målsætninger, vedtagelse af en treårsplan hvis udførelse opfølges, vedtagelse 
af en opfølgning af hvert enkelt projekt med henblik på at konstatere, om det 
svarer til den oprindelige målsætning, udførelse af en regelmæssig analyse af 
programmet efter land og type aktivitet 
bedre koordinering af oplysning med Fællesskabets andre tjenester og instru­
menter 
oplysning af medlemsstaterne og øget samfinansiering med medlemsstaterne. 
De fleste af disse henstillinger er blevet fulgt lige siden, særlig hvad angår program­
mernes prioriteter. Det var vanskeligt at følge henstillingerne om administration af pro­
grammet og information af medlemsstaterne, når det drejer sig om foranstaltninger i 
henhold til en enkelt budgetpost og et enkelt års program. Forslaget til forordning in­
deholder procedurer med henblik på at opfylde disse henstillinger. 
Der er netop blevet iværksat en ny evaluering for alle foranstaltninger, som er blevet 
finansieret i budgetårene fra 1991 til 1994. Der er i denne forbindelse blevet offent­
liggjort udbud i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Retningslinjerne for denne evaluering er en analyse af de finansierede programmers 
indhold og målsætning med henblik på at konstatere, hvorvidt disse målsætninger er 
energipolitiske og hvorvidt de er blevet opfyldt. 
Endvidere omfatter evalueringen: 
Programmets tidligere og nuværende retningslinjer med henblik på eventuel 
forbedring. 
Forholdet mellem anvendte midler og opnåede resultater. 
Faktisk og potentiel komplementaritet mellem disse programmer og andre ek­
sisterende instrumenter. 
Evalueringsrapporten skal foreligge ved årets udgang og det forventes, at der foreligger 
mindst en interimsrapport, mens dette forslag undersøges af Europa-Parlamentet og 
Rådet. Der vil under alle omstændigheder blive taget hensyn til henstillingerne i den 
endelige rapport ved udarbejdelse af det flerårige program i henhold til artikel 6 i dette 
forslag til forordning. 
Der er også i generaldirektoratet for energi et kontor til evaluering af programmer, 
som undersøger elementer i nødvendigt omfang. 
36 
De lande, der har modtaget støtte, udtrykker i øvrigt generelt deres tilfredshed med 
energisamarbejdet med EU i de forskellige samarbejdsfora i henhold til samarbejds­
aftalerne: blandede udvalg, paritære forsamlinger osv. 
I henhold til det juridiske grundlag skal der også tages hensyn til udtalelser fra med­
lemsstaterne og EU's erhvervsliv og til Kommissionens årsberetning. 
Der foretages en årsberetning for perioden 1996-2000 og denne forelægges før en 
eventuel fornyelse af programmet. 
10. ADMINISTRATIVE UDGIFTER 
Den endelige fordeling af de administrative midler følger efter Kommissionens årlige 
beslutning om ressourcer og med hensyntagen til eventuelle supplerende beløb, som 
tildeles af budgetmyndigheden. 
10.1 Betydning for antallet af stillinger 
Stilling 
Fast- eller A 
foreløbigt ansatte B 
C 
Andre ressourcer 
lait Personale til 
foranstaltning 
fast 
ansættelse 
6 
2 
5 
13 foreløbig 
ansættelse 
2 
2 Udlånte 
nationale 
eksperter 
2 assistenter 
6 heraf 
eksisterende 
ressourcer i det 
pågældende 
GD eller 
tjeneste 
8 
2 
5 
2 
2 
19 supplerende 
ressourcer varighed 
For yderligere ressourcer angives i hvilket omfang, de skal stilles til rådighed. 
10.2 Total financiel virkning af yderligere resourcebehov 
Ikke relevant 
37 
10.3 Øgede operationelle omkostninger som følge af aktionen 
(ECU) 
Budgetpost Beløb Beregningsmetode 
(nr. og betegnelse) 
Mødeudgifter 46.200 To møder pr. år med to 
delegerede pr. medlemsstat 
p grundlag af et gennemsnit 
på 770 ECU (kun 
rejseudgifter) 
I alt 46.200 
Beløbene gælder for alle foranstaltningens udgifter, hvis foranstaltningens varighed er fastsat, 
hvis ikke for 12 måneder. 
38 
KONSEKVENSANALYSE 
FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, HERUNDER 
NAVNLIG SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER 
FORSLAGETS BETEGNELSE. 
Forordning om internationalt energisamarbejde - SYNERGY-programmet 
Dokumentets referencenummer: 
2444-2 
Forslag 
1. Hvorfor er der, under hensyntagen til nærhedsprincippet, behov for EF-lovgivning 
på dette område, og hvad er de vigtigste målsætninger? 
Se pkt. 2 i begrundelsen 
Virkninger for virksomhederne 
2. Hvem påvirkes af forslaget? 
Dette kan kun medvirke til at energivirksomheder kan trænge ind på markedet i 
tredjelande 
Er disse virksomheder beliggende i bestemte geografiske områder i 
Fællesskabet? 
Nej 
3. Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe for at overholde forslaget? 
4. Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at fa? 
for beskæftigelsen? 
for investeringer og oprettelse af nye virksomheder? 
for virksomhedernes konkurrenceevne? 
5. Indeholder forslaget foranstaltninger, som går ud på at tage hensyn til små og 
mellemstore virksomheders særlige situation (begrænsede eller afvigende krav 
osv.)? 
Høring 
6. Liste over organisationer, som er blevet hørt om forslaget, og som har fremført 
særlige synspunkter. 
Ingen 
39 

ISSN 0254-1459 
K0M(95) 197 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 12 11 
Katalognummer: CB-CO-95-241-DA-C 
ISBN 92-77-89272-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
40