1.Styrkelse af det indre marked for varer

Det indre marked for varer er et af Den Europæiske Unions vigtigste resultater. Det har 25-års jubilæum i 2018. Det bygger på tillid mellem forbrugere, virksomheder og myndigheder. Forbrugerne skal kunne have tillid til, at de produkter, de køber og bruger, er sikre. Virksomhederne skal kunne have tillid til, at der er lige konkurrencevilkår, hvor reglerne gælder for alle og beskytter alle på lige fod. Navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er) bør befries fra bureaukrati for at fremme iværksætteri og jobskabelse. Det har på grundlag af tillid været muligt at opnå en hidtil uset integration af markederne i EU, og det har således været og vil fortsat være en af hjørnestenene i den økonomiske vækst. Værditilvæksten i industrien alene er siden 2009 vokset med 25 % i EU-27 (23 % i EU-28) i faste priser. Dens bidrag som en andel af økonomien er således vokset betydeligt siden 2009 fra 15,5 % (14,7 % i EU-28) til 17,1 % (16,1 % i EU-28) i dag.

Som det understreges i strategien for det indre marked, skal EU og det indre marked tilpasses et miljø under forandring. Hindringer på markederne for varer og tjenesteydelser hæmmer den europæiske økonomis effektivitet, produktivitet og konkurrenceevne. Virksomhederne er ofte af den opfattelse, at de holdes nede af utidssvarende og urimeligt strenge regler, og at de er ude af stand til at finde de oplysninger, som de har behov for. Mangel på respekt for EU's produktregler hæmmer endvidere skabelsen af et marked med reelt lige konkurrencevilkår.

Både Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd har tilsluttet sig målene i strategien for det indre marked og har opfordret Kommissionen til at fjerne de resterende hindringer og fremme nye løsninger. Det følger af ledernes dagsorden, at Det Europæiske Råd vil gennemgå de fremskridt, der er gjort hen imod 2018-fristerne for strategierne for det indre marked, i marts 2018.

For det indre marked for varer resterer der især to strukturelle svagheder, hvor der hurtigst muligt bør findes en løsning for at udnytte dets fulde potentiale og skabe tillid. Potentialet er der, og forbrugerne, virksomhederne og myndighederne er klar, så vi skal blot tilvejebringe de nødvendige betingelser, for at det kan fungere.

Den første strukturelle svaghed i det indre marked for varer vedrører håndhævelsen af EU's harmoniserede regler om produktsikkerhed. Trods omfattende sikkerhedsregler er der stadig for mange usikre og ulovlige varer på markedet. Disse produkter medfører store risici for forbrugerne. De ikke får værdi for pengene og kan blive udsat for sundhedsrisici. Manglende håndhævelse af EU's produktregler bør ikke føre til en urimelig fordel for dem, der bevidst forsøger at omgå væsentlige sikkerhedsregler. Kommissionen har for nylig vedtaget foranstaltninger for at forbedre håndhævelsesindsatsen over for overtrædelser af intellektuelle ejendomsrettigheder. Men det er tid til at gøre mere for at sikre regeloverholdelse. På et marked af en størrelse som det indre marked skal de håndhævende myndigheder i medlemsstaterne have et godt indbyrdes samarbejde for effektivt og hurtigt at fjerne usikre varer fra markedet.

Den anden strukturelle svaghed vedrører produkter, der ikke er omfattet af de harmoniserede EU-produktsikkerhedsregler, eller kun delvis er omfattet af disse regler, f.eks. inden for møbler, bordservice eller visse byggevarer. Sådanne produkter kan anses for at være sikre og i overensstemmelse med offentlighedens interesse i én medlemsstat, men kan støde på markedsadgangsvanskeligheder i en anden medlemsstat. Der kan være legitime forskelle som følge af særlige nationale forhold. Ethvert afslag bør imidlertid behørigt begrundes og forklares på baggrund af offentlige hensyn. Der bør tilbydes bistand til at opnå en bedre forståelse og i sidste ende overvinde hindringer for markedsadgangen for disse produkter. Forretningsmulighederne skal forbedres, hvilket især er relevant for SMV'er.

Kommissionen foreslår derfor i dag en "varepakke", som i vid udstrækning vil adressere disse svagheder med henblik på at opnå et bedre fungerende indre marked for varer. Den indeholder to ambitiøse lovgivningsmæssige forslag. Det første går ud på at styrke overholdelse og håndhævelse af EU's produktregler . Det andet har til formål at modernisere og fremme anvendelsen af princippet om gensidig anerkendelse i det indre marked . "Varepakken" suppleres af en rapport om anvendelsen af direktiv (EU) 2015/1535 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester fra 2014 til 2015 , en rapport om gennemførelsen af forordning (EF) nr. 765/2008 samt bløde lovgivningsforanstaltninger, der er beskrevet i denne meddelelse, og som har til formål at opbygge tillid i det indre marked.

2.Tillid til håndhævelsen af EU's produktregler

Forbrugersikkerhed og miljøbeskyttelse er hjørnestenene i det indre marked for varer. Vi er i EU blevet enige om fælles sikkerheds- og miljømæssige regler for at beskytte os mod sikkerhedsrisici, forurening og miljøskader. Mange forbrugere blev dog bevidst og forsætligt vildledt, da de købte en dieselbil. Desværre var biler ikke de eneste varer, hvor der blev praktiseret illoyal konkurrence ved at tilsidesætte reglerne. Hver dag sælges der et stort antal usikre produkter i Europa. Dette spænder fra fejlmærkede produkter til produkter, der udgør alvorlige risici for sundheden eller miljøet.Mellem 2011 og 2017 var der ca. 2 500 tilfælde, hvor ulovlige produkter måtte trækkes tilbage fra markedet. Og dette er sandsynligvis blot toppen af isbjerget.

EU's produktregler omfatter en stor del af de fremstillede produkter i EU. Disse har en værdi af 2 400 mia. EUR og fremstilles eller distribueres af ca. 5 millioner virksomheder. EU's regler gør det muligt for produkter frit at cirkulere i hele Unionen, samtidig med at der sikres et højt niveau af miljø-, sundheds- og sikkerhedsbeskyttelse. Inden for mange sektorer, f.eks. legetøj og elektrisk udstyr, findes der i EU smidige og ubureaukratiske muligheder for markedsadgang. For at det indre marked kan fungere, er det nødvendigt med lige konkurrencevilkår for virksomheder og med klare regler og et højt niveau af forbrugerbeskyttelse.Der er på grundlag af strenge regler på EU-plan allerede opnået tillid og lige konkurrencevilkår i andre sektorer, f.eks. inden for fødevarer, plantesundhed eller dyresundhed.

Vi lever også i en verden, der i stigende grad berøres af samfundsmæssige ændringer såsom globalisering og digitalisering. Produkter og distributionskanaler i hele EU bliver mere og mere indbyrdes forbundne. Til gengæld mangler de nationale markedsovervågningsmyndigheder ressourcer, og de er begrænset til deres nationale område. Vi har brug for at betragte håndhævelse i et europæisk perspektiv. Alt for ofte ender undersøgelser, der er indledt i en bestemt medlemsstat, ved den nationale grænse. For at overvinde dette misforhold bør der sikres en ensartet markedsovervågning, uanset om produktet er fremstillet i eller uden for EU, eller om det er købt online eller offline.

I tråd med andre EU-initiativer såsom den industripolitiske strategi, strategien for et digitalt indre marked og dens midtvejsrevision samt handlingsplanen for toldforvaltning foreslår Kommissionen derfor at opgradere håndhævelsen af EU's fælles sikkerhedsregler. Det er nødvendigt, at forbrugerne genvinder deres tillid til, at de varer, de køber online eller offline, er sikre. Hvis der opstår problemer, skal vi have de rette rammer for håndtering af risici og genskabelse af lige konkurrencevilkår.

Det indre marked for varer drejer sig om at skabe økonomiske muligheder, forbedre konkurrenceevnen og gøre EU i stand til at tackle udfordringerne i en global økonomi. Som understreget i Kommissionens oplæg om styring af globaliseringen er EU samtidig nødt til at gribe ind og genoprette lige konkurrencevilkår i forhold til en effektiv håndhævelse af EU-reglerne. I et åbent indre marked er reglerne til for at beskytte EU-borgernes sikkerhed. Det kan kun fungere, hvis man kan sikre en høj grad af tillid til denne beskyttelse. En stærk håndhævelse er afgørende for at sikre, at der er konkurrence mellem varer, der overholder de gældende regler — ikke mellem varer, der overholder de gældende regler, og varer, der ikke gør.

a) Intelligent håndhævelse i et grænseløst indre marked

Markedsovervågning håndteres af medlemsstaterne, og det med rette. De er bedst placeret til at overvåge deres markeder og om nødvendigt pålægge sanktioner, fordi de er tættest på alle hændelser, de er de første til at reagere, og de har det bedste kendskab til den nationale økonomi.

Håndhævelse udelukkende på nationalt niveau er imidlertid ikke tilstrækkeligt. Der er over 500 forskellige markedsovervågningsmyndigheder (fra 1 til over 200 pr. medlemsstat), der kontrollerer et stort indre marked for specifikke produkter. Det er mere reglen end undtagelsen, at virksomheder er baseret et andet sted end den markedsovervågningsmyndighed, der opdager et problem. Dette medfører vanskeligheder for så vidt angår lovvalg og jurisdiktion, adgang til domstolene og fuldbyrdelse af afgørelser. Lyssky leverandører misbruger denne opsplitning af markedet til skade for forbruger- og produktsikkerhed.

På trods af en vilje til at handle på nationalt plan, er håndhævelse i det indre marked for varer ofte hæmmet af manglende ressourcer (personale, budget, laboratoriekapacitet), koordination og udveksling. Lyssky erhvervsdrivende kan tjene penge på at markedsføre usikre produkter, men det er myndighederne, der skal betale regningen, f.eks. i form af omkostninger til destruktion af usikre produkter. I et integreret indre marked for varer bør de nationale myndigheders indsats for at kontrollere usikre produkter derfor koordineres bedre, så lyssky erhvervsdrivende ikke kan skjule sig bag grænserne, og så reaktionen på manglende overholdelse af EU's regler er konsekvent i hele Unionen.