DA    DA  
 EUROPA-
KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 8.8.2014  
COM(2014) 508 final 
  
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL E UROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
om Det Europæiske Udvalg for Systemiske  Risicis (ESRB) opgaver og organisation 
{SWD(2014) 260 final}  
 
2 
 RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
om Det Europæiske Udvalg for Systemiske  Risicis (ESRB) opgaver og organisation 
1. I NDLEDNING  
Den globale finansielle krise i 2008 afslør ede huller i reguleri ngs- og tilsynsrammen 
i EU. Tilsynet var fortsat opdelt på nationalt plan, det var ikke tilstrækkelig fokuseret på uafhængighed i det finansie lle system, samarbejdet og udvekslingen af 
oplysninger mellem nationale tilsynsmyndighe der var ikke tilstrækkeligt, og der 
blev lagt for lidt vægt på  makrotilsyn. På baggrund af anbefalingerne i Larosière-
rapporten fra 2009
1 blev der oprettet en ny myndighed med ansvar for makrotilsyn 
på EU-plan i 2010 – Det Europæiske Udvalg  for Systemiske Risici (ESRB) – som 
en del af det nye Europæis ke Finanstilsynssystem (ESFS), der også omfatter tre 
europæiske sektorale mikroprudentie lle myndigheder, de europæiske 
tilsynsmyndigheder (ESA'erne)2. 
I overensstemmelse med artikel 20 i forordningen om oprettelse af ESRB3 
gennemgås ESRB's opgaver og organisati on i denne rapport, herunder spørgsmål 
relateret til udpegelsen af formanden for ESRB, i lyset af erfaringerne gennem de 
sidste tre år. I henhold til forordningens artikel 5, stk. 1, varetages formandskabet 
for ESRB af formanden for ECB for en første  periode på fem år efter forordningens 
ikrafttræden, dvs. den 16. december 2010. For de efterfølgende perioder udpeges formanden for ESRB efter regler, der sk al fastsættes nærmere. Denne rapport 
behandler ligeledes rapporteringskravene i artikel 8 i den anden ESRB-forordning
4, 
der fastlægger de nærmere regler for ECB's støtte til ESRB.  
Af hensyn til sammenhængen, og da de fire myndigheder indgår i det samme 
tilsynssystem, har Kommissionen besluttet at foretage revisionen af ESRB og ESA'erne parallelt og således vedtage og o ffentliggøre to revisi onsrapporter – en om 
ESRB og en om ESA'erne – på samme tids punkt. Formålet med denne rapport er at 
vurdere ESRB's opgaver og organisation si den oprettelsen i overensstemmelse med 
revisionsbestemmelserne i de to ES RB-forordninger. Ko mmissionen foretog 
evalueringen på grundlag af førstehåndser faring gennem sin delta gelse som medlem 
af ESRB's Almindelige Råd og andre ESRB- ledelses- og rådgivningsorganer og på 
grundlag af oplysninger fra forskellige kilder. Kommissionen analyserede først dokumentationen fra den offentlige høri ng om ESFS-revisionen den 24. maj 2013. 
Derefter vurderede Kommissionen den modtagne feedback fra den 
høringsprocedure, der blev afholdt i perioden 26. april – 31. juli 2013. Denne 
procedure omfattede en offentlig høri ng og en målrettet høring med mere 
detaljerede og tekniske spørgsmål til ESA' erne, nationale myndigheder, relevante 
institutioner og agenturer og centrale inte ressenter. Kommissionen modtog 137 svar 
i alt (94 på den offentlige høring og 43 på den målrettede høring). Kommissionen 
                                                
 
1 Højniveaugruppen vedrørende Finansielt Tilsyn (med Jacques de Larosière som formand), rapport af 
25. februar 2009: 
  http://ec.europa.eu/internal_market/fin ances/docs/de_larosiere_report_en.pdf . 
2 Grundforordningerne for ESA'erne, se EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12.  
3 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr . 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn 
på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici 
(EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1) (ESRB-forordningen). 
4 Rådets forordning (EU) nr. 1096/2010 af 17. november 2010 om overdragelse til Den Europæiske 
Centralbank af specifikke opgaver i relation til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis 
funktionsmåde (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 162). 
 
3 gennemgik efterfølgende bidraget fr a ESRB's højniveaugruppe vedrørende 
revisionen af ESRB5 samt den fælles udtalelse fr a ESA'erne om revisionen af 
ESRB6. Derudover inddrog Kommissionen a ndre relevante undersøgelser og 
rapporter fra IMF7. Endelig gennemgik Kommissionen meget nøje undersøgelsen 
bestilt af Europa-Parlamentet8 om revisionen af ESRB og Europa-Parlamentets 
beslutning med henstillinger til Ko mmissionen om gennemgang af ESFS9 og de 
forudgående drøftelser. Ko mmissionen foretog vurderingen i medfør af den 
relevante lovgivning10 på grundlag af bidrag fra disse forskellige eksterne kilder – i 
det følgende benævnt "interessenter". 
Det er en kompleks opgave at vurd ere ESRB's funktion på nuværende tidspunkt, 
navnlig af to årsager. For det første er  det vanskeligt at vurdere ESRB's funktion 
som en makroprudentiel myndighed med en fr emadrettet strategi, da udvalget blev 
oprettet, da finanskrisen var på sit højeste , og dets vigtigste opgave er at forhindre 
nye kriser af denne art. For det andet gennemføres der i øjeblikket to vigtige 
reformer af den finansielle ramme, som vil få betydning for ESRB's rolle, nemlig 
oprettelsen af en fælles tilsynsmekanisme (FTM)11 i euroområdet – og i 
medlemsstater uden for euroområdet, som ha r etableret et tæt samarbejde med ECB 
– og bestemmelserne om makroprudentielle instrumenter i det nye direktiv og den 
nye forordning om kapitalkrav (CRD IV/CRR)12. Under alle omst ændigheder er der 
i de følgende afsnit i rapporten fokus på  ESRB's aktiviteter til dato, herunder på 
ESRB's største styrker og re sultater og på identificering af områder, hvor der er 
behov for forbedringer.  
                                                 
5 ESRB's højniveaugruppe vedrørende revisionen af ESRB, bidrag til revisionen af ESRB (i henhold til 
ESRB-forordningen), marts 2013:  http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/130708_h ighlevelgroupreport.pdf?e913faa529f509c934cd48
4435ad13a8 . 
6 Fælles udtalelse fra ESA'erne – revision af Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB, 17. 
december 2013, ES A'er-2013-035:  
https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/pu blications/opinions/ESAs _opinion_on_the_ESRB_re
view.pdf ). 
7 European Union: Publication of Financial Sector Assessment Program Documentation – Technical 
Note on Macroprudential Oversight and the Role of the ESRB; IMF-landerapport nr. 13/70, marts 
2013. 
8 Europa-Parlamentet, Review of the New European System of Financial Supervision (ESFS) – Part 2: 
The Work of the European Systemic Risk Board (ESRB) (Forfattere: Samuel McPhilemy and John 
Roche (Oxford Analytica)), oktober 2013:  http://www.europarl.europa.eu/RegData/ etudes/etudes/join/2013/507490/IPOL-
ECON_ET(2013)507490_EN.pdf .  
9 Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2014 med henstillinger til Kommissionen om 
gennemgang af Det Europæiske Finanstilsynssystem (2013/2166(INL)).  
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc .do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2014-
0202+0+DOC+XML+V0//DA&language=DA#top . 
10 ECB skal afgive en udtalelse i henhold til  artikel 20 i ESRB-forordningen. 
11 Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 af 15. oktober 2013 om overdragelse af specifikke opgaver til 
Den Europæiske Centralbank i forbindelse med po litikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (EUT 
L 287 af 29.10.2013, s. 63) (forordning om oprettelse af FTM). 
12 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav 
til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om æn dring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 
176 af 27.6.2013, s. 1) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om 
adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og 
investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338). 
 
4 2. ESRB' S FUNKTION (OPGAVER OG ORGANISATION ) SIDEN OPRETTELSEN  
2.1. ESRB's opgaver 
ESRB's mandat er bredt defineret i ESRB-forordningen. ESRB er ansvarligt for 
makrotilsynet med det finansielle system i Unionen med det formål at bidrage til at forebygge eller reducere systemiske risici for den finansielle stabilitet i Unionen 
som følge af udviklinger i det finansielle system. Det bidrager til, at det indre 
marked er velfungerende, og sikrer sålede s, at den finansie lle sektor yder et 
bæredygtigt bidrag til den økonomiske væ kst. I ESRB-forordningen defineres 
systemisk risiko som "en risiko for forsty rrelse af det finansielle system med 
potentiale til at få alvor lige negative konsekvenser for det indre marked og 
realøkonomien". Alle typer finansielle form idlere, markeder og infrastrukturer kan 
være potentielt systemisk vigtige i en vis grad
13.  
I ESRB-forordningen understreges ESRB's forebyggende rolle , idet det fastslås, at 
det skal "bidrage til at forebygge eller reducer e systemiske risici [...] med henblik på 
at undgå perioder med omfattende finansiel uro". ESRB skal desuden "afdække og 
prioritere systemiske risici". 
Som led i opfyldelsen af sit makroprude ntielle mandat varetager ESRB en række 
centrale funktioner, idet udvalget har til opgave at overvåge og vurdere risici og endelig at udstede advarsler og henstillinge r om afhjælpende tiltag, hvis det er 
nødvendigt
14. Ud over udstedelsen af politiske henstillinger har ESRB offentliggjort 
en række dokumenter vedrørende sine aktiviteter og analysearbejde, nemlig 
kvartalsvise risikotavler, rapporter fra De t Rådgivende Videnska belige Udvalg og 
andre lejlighedsvise dokumenter og be mærkninger samt to årlige rapporter. I 
henhold til ESRB-forordningen kan ESRB kun udstede ikkebindende henstillinger, 
men de "kræver handling eller forkla ring". Anvendelsen  af ikkebindende 
instrumenter giver ESRB mulighed for at  samarbejde frit med enhver offentlig 
myndighed, der er involveret i finansiell e spørgsmål, og udvalget får større 
handlefrihed i udformningen af henstillinge r. ESRB anvender sin indflydelse og 
myndighed (dvs. sit omdømme) til at sikre, at der iværksættes passende 
foranstaltninger efter udstedelsen af advars ler og politiske henstillinger. Advarsler 
og henstillinger kan offentliggøres på grundlag  af en afgørelse truffet af ESRB's 
Almindelige Råd fra sag til sag. ESRB har indtil videre offentliggjort syv politiske henstillinger
15.  
Efter den makroprudentielle CRD IV/CRR- rammes ikrafttræden den 1. januar 
2014 er ESRB gået i gang med at udvikle en  analytisk og organisatorisk ramme, 
så udvalget kan varetage de nye opga ver, det er blevet pålagt i lovgivningen , dvs.  
at afgive udtalelser og/el ler udstede henstillinger til medlemsstaterne om 
anvendelsen af de nye makroprudent ielle redskaber (dvs. kontracykliske 
kapitalbuffere, systemisk buffer), herunder pålægge strengere tilsynsmæssige krav i 
                                                 
13 Jf. artikel 2, litra c), i ESRB-forordningen. 
14 Jf. artikel 3 i ESRB-forordningen. 
15 Henstilling om långivning i udenlandsk valuta (EUT C 342 af 22.11.2011, s. 1), henstilling om 
kreditinstitutters finansiering denomineret i amerikanske dollar (EUT C 72 af 10.3.2012, s. 1), 
henstilling om de nationale myndigheders makroprude ntielle mandat (EUT C 41 af 14.2.2012, s. 2), 
henstilling om kreditinstitutters finansiering (EUT  C119 af 25.4.2013, s. 1), henstilling om 
pengemarkeds-foreninger (EUT C 146 af 25.5.2013, s. 1), henstilling af 4. april 2013 om delmål og 
instrumenter for den makroprudentielle politik (EUT C 170 af 15.6.2013, s. 1) og henstilling om vejledning fra ESRB om fastsættelse af kontracykliske buffersatser (ESRB/2014/1 af 30.6.2014).
 
 
5 henhold til kapitalkravsforordningens artik el 458 ("fleksibilitetsbestemmelsen"). 
Med henblik på at sikre en operatione l makroprudentiel ramme offentliggjorde 
ESRB i marts 2014 en flagskibsrapport16 med det første overblik over den nye 
makroprudentielle ramme i EU og en detaljeret håndbog17 med vejledning til de 
nationale myndigheder i anvendelsen af de nye  instrumenter. ECB vil også spille en 
afgørende rolle på dette område fremover. I henhold til artikel 5 i forordningen om oprettelse af FTM vil ECB have specif ikke makroprudentielle beføjelser i 
euroområdet – og i de medlemsstater uden fo r euroområdet, som har etableret et tæt 
samarbejde med ECB – og ECB vil navnlig kunne pålægge strengere 
makroprudentielle buffere end de buffere , der er vedtaget på nationalt plan.  
2.2. ESRB's organisation 
ESRB har en kompleks organisationsstrukt ur, der afspejler ønsket om at samle 
den nødvendige ekspertise både på nationalt plan – med inddragelse af nationale centralbanker og tilsynsmyndigheder – og på europæisk plan – med inddragelse af ECB, Kommissionen, Det Økonomiske  og Finansielle Udvalg (EFC) og 
ESA'erne.  ESRB's institutionelle rammer omfatter et almindeligt råd, en 
styringskomité, et rådgivende videnskabe ligt udvalg og et rådgivende teknisk 
udvalg. Arbejdet i disse forskellige fora  understøttes af ESRB's sekretariat
18. 
ESRB's Almindelige Råd, der i øjeblikket består af 67 medlemmer, er ESRB's 
øverste beslutningsorgan. Hvert af de nuværende 38 stemmeberettigede medlemmer af Det Almindelige Råd
19 har én stemme, og som hovedregel træffer Det 
Almindelige Råd beslutning med simpelt fler tal. Det kræver et flertal på to 
tredjedele at vedtage en henstilling elle r at offentliggøre en advarsel eller en 
henstilling20. Medlemmerne af Det Almindelige Råd uden stemmeret (i øjeblikket 
29 medlemmer) omfatter én højtstående repræsentant pr. medlemsstat for de 
kompetente nationale tilsynsmyndigheder og formanden for EFC. Interessenterne 
mente generelt, at afstemningsreglerne i Det Almindelige Råd var hensigtsmæssige. Styringskomitéen, der består af 14 medl emmer, som også er medlemmer af Det 
Almindelige Råd, forbereder møderne i Det Almindelige Råd. Det Rådgivende 
Tekniske Udvalg afspejler sammensætninge n af Det Almindelige Råd på et mere 
teknisk niveau. Det Rådgivende  Videnskabelige Udvalg er  blevet oprettet med det 
formål at anskue ESRB's arbejde ud fra et  andet og mere eksternt videnskabeligt 
perspektiv. Det består af 15 eksperter,  der repræsenterer en bred vifte af 
kvalifikationer og en bred ekspertise. 
ECB yder analytisk, økonomisk og administrativ støtte til ESRB . På tidspunktet for 
oprettelse af ESRB blev det besluttet, at ECB skulle være værtsinstitution, på 
                                                
 
16 Flagship Report on Macro-prudential Policy in the Banking Sector: 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_f lagship_report.pdf?31b5f8e9c568a6ca55d8bd08d3
6b1eb8  
17 ESRB Handbook on Operationalising Macr o-prudential Policy in the Banking Sector: 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_esrb_handbook.pdf?d15dae97dfb3b9136f3d130ba1
85dfe9  
18 Artikel 2, litra e), i Rådets fo rordning (EU) nr. 1096/2010. 
19 Formanden og næstformanden for ECB, cheferne for de nationale centralbanker, et medlem af 
Kommissionen, formanden for Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske 
Banktilsynsmyndighed), formanden for Den Europæ iske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske 
Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger), formanden for Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), 
formanden og de to næstformænd for Det Rådgive nde Videnskabelige Udvalg og formanden for Det 
Rådgivende Tekniske Udvalg. 
20 Artikel 10 i ESRB-forordningen. 
 
6 grundlag af en række overvej elser. Det primære formål var at trække på ECB's 
ekspertise inden for finansiel stabilitet. Det blev ligeledes betragtet som en fordel, at der var en tæt sammenhæng mellem den makr oprudentielle politik og den monetære 
politik. Det forhold, at ESRB ville drage fordel af analytisk, økonomisk og administrativ støtte fra ECB, blev anse t for at være af afgørende betydning for 
udvalgets fremtidige succes. Endnu vigtigere var det, at ESRB kunne drage fordel af ECB's synlighed, uafhængighed og stærke omdømme. Af samme årsag blev det 
besluttet, at formanden for ECB skulle varetage formandskabet for ESRB i fem år. Da ESRB ikke har nogen bindende beføjels er, men gør brug af moralsk pres og 
peerpres, blev det anset fo r hensigtsmæssigt at vælge en velkendt og troværdig 
person som formand for ESRB. I revisi onsbestemmelsen i ESRB-forordningen 
henvises der udtrykkeligt til de nærmere regler for udpegelse eller valg af 
formanden for ESRB
21. 
ESRB er ansvarligt over for Europa-Parlamentet og Rådet. Udvalget skal 
underrette Europa-Parlamentet og Rådet om sine foranstaltninger22. Mindst en gang 
om året, og oftere i tilfælde af omfatte nde uro på de finansielle markeder, indbydes 
ESRB's formand til en høring i Europa-Parlamentet. Høringen af formanden for 
ESRB afholdes generelt umiddelbart fø r høringerne af formanden for ECB. 
Formanden for ESRB fører ligeledes fortrolige mundtlige drøftelser mindst to gange om året med formanden og næstformændene  for Europa-Parlame ntets Økonomi- og 
Valutaudvalg.  
ESRB indgår i ESFS, og i grundforordningerne er der særlig fokus på 
samarbejdet mellem ESRB og ESA'erne. En af de vigtigste erfaringer, der blev 
draget af finanskrisen, var, at de mi kroprudentielle tilsyns myndigheder skulle 
samarbejde tæt på det nye makroprudentielle ni veau for at sikre et stabilt finansielt 
system. Begge søjler i det nye tilsynssyst em er afgørende for at opnå værdifulde 
synergier mellem makro- og mikroniveau og for gensidigt at styrke indvirkningen 
på den finansielle stabilitet og drage fordel af en fuldt integreret tilsynsramme. Dette 
tætte samarbejde sikres gennem de fire myndigheders krydsmedlemsskab. ESA-forordningerne
23 indeholder også bestemmelser om  de procedurer, som ESA'erne 
skal følge som reaktion på henstillingern e fra ESRB, og om hvordan ESA'erne skal 
anvende deres beføjelser for at sikre ret tidig opfølgning på de henstillinger, der 
rettes til en eller flere kompetente nati onale tilsynsmyndigheder. Det er ligeledes 
vigtigt, at ESRB og ESA'erne samarbej der om gennemførelsen af stresstest.  
3. V URDERING AF ESRB' S ARBEJDE : STØRSTE STYRKER OG OMRÅDER , HVOR 
DER ER BEHOV FOR FORBEDRINGER  
Interessenterne var på mange områder tilfre dse med ESRB's arbejde i de første år 
efter oprettelsen. Næsten alle understr egede betydningen af makrotilsyn og behovet 
for at koordinere medlemsstaternes anvende lse af makroprudent ielle redskaber. 
Interessenterne mente imidlertid generelt, at det var for tidligt at danne sig en 
begrundet opfattelse af indvirkningen af ESRB 's advarsler og henstillinger. ESRB 
har netop afsluttet etable ringen af konsekvensanalyser ammen, og der er brug for 
mere tid for at få en bedre og mere dybtg ående indsigt i, hvor dan adressaterne har 
reageret.  
                                                 
21 Jf. artikel 20 sammenholdt med artikel 5 i ESRB-forordningen. 
22 Jf. artikel 19 i ESRB-forordningen. 
23 Jf. artikel 36 i forordningerne om oprettelse af ESA'erne (se fodnote 2). 
 
7 Selv om ESRB blev betragtet som et cen tralt element i ESFS,  identificerede en 
række interessenter områder, hvor der var behov for forbedringer. Der er navnlig 
behov for forbedringer på områder såsom orga nisatorisk identitet, intern ledelse og 
tilgængelige redskaber (dvs. advarsler og henstillinger).   
3.1. S TØRSTE STYRKER  
Mange interessenter har understreget ESRB 's styrker og vellykkede resultater. 
ESRB trækker på en unik og bred eksp ertise og udvalget har øget de politiske 
beslutningstageres bevidsthed om finansiel st abilitet og indledt et  nyttigt og lovende 
analysearbejde, navnlig vedrør ende indbyrdes relationer.  
Med hensyn til ESRB's mandat og beføjels er var langt de fleste interessenter 
enige i, at ESRB's mandat var tilstrækkelig bredt , og alle interessenterne var 
tilfredse med den fremadrettede og forebygge nde karakter af ES RB's mandat. Alle 
interessenterne var ligeledes tilfredse med ESRB's ikkebindende karakter, der efter deres opfattelse var hensigtsmæssig i lyset af ESRB's brede mandat og 
arbejdsområde. Ingen interessenter ønskede ændringer på dette område. Der er bred 
enighed om, at "mekanismen, som kræver handling eller forklaring" fortsat bør være et afgørende element i systemet for advarsler og henstillinger, der skal sikre 
gennemførelsen af foranstaltninger i rette tid og på en fleksibel måde. 
ESRB har gennem hele krisen væ ret et unikt diskussionsforum  på højeste plan, 
hvor centralbanker, nationale  tilsynsmyndigheder og europæiske myndigheder har 
drøftet spørgsmål om finansiel stabilitet. ESRB trækker på en bred ekspertise fra forskellige finansielle sektorer og lande, og mange interessenter anser dette for at 
være en stor styrke. Interessenterne me nte generelt, at ESRB 's sekretariat var 
effektivt. Det spillede en afgørende ro lle i etableringen af interne procedurer, 
udviklingen af arbejdsmetoder- og redska ber (f.eks. ESRB's websted og ESRB's IT-
applikation) og i forberedelsen og tilrettelæ ggelsen af møder på en effektiv måde. 
Det var ligeledes aktivt involveret i ESRB's analysearbejde. Nogle interessenter mente imidlertid, at ESRB's sekretariat ikke fik tildelt tilstrækkelige ressourcer. 
ESRB har bidraget til indførelsen af en makroprudentiel dimension i 
finanspolitikker og lovgivningen. Den makroprudentielle politik var den største 
innovation i Larosière-rapporten. Før oprette lsen af ESRB var ingen myndigheder i 
EU aktivt involveret i makrotilsyn. Selv om ESA'ernes arbejde hovedsagelig var 
baseret på aktiviteter, der allerede bl ev udført på nationalt plan, var ESRB's 
kompetenceområde i vidt omfang et ukendt  område. Gennem sine aktiviteter, der 
navnlig, men ikke udelukkende omfatter adva rsler og henstillinger, er det lykkedes 
ESRB at gøre de politiske beslutningstagere mere bevidste om systemiske risici og 
finansiel stabilitet.  
ESRB spiller en afgørende rolle i etabl eringen af en makroprudentiel ramme i 
EU. Det Rådgivende Tekniske Udvalg er ak tivt involveret i et ableringen af en 
sammenhængende ramme i medlemsstat erne. Udvalget har udarbejdet to 
henstillinger herom, som er blevet vedt aget og offentliggjort af Det Almindelige 
Råd, nemlig en henstilling om de nati onale myndigheders makroprudentielle mandat 
og en henstilling om delmål og instrume nter for den makroprudentielle politik. 
Henstillingen om de nationale myndigheders makroprudentielle mandat havde en meget konkret indvirkning. Som svar på – og også som følge af CRD IV/CRR's 
ikrafttræden i januar 2014, der indebærer, at medlemsstaterne skal udpege en 
myndighed med ansvar for aktivering af de  nye makroprudentielle  buffere, har eller 
er alle medlemsstaterne i gang med at  oprette nationale makroprudentielle 
myndigheder (selv om det skal bemærkes, at det ikke er alle disse myndigheder, der 
 
8 er repræsenteret i ESRB i øjeblikket). ESRB's nye rolle som koordinator af 
medlemsstaternes makroprudentielle poli tikker i henhold til CRD IV/CRR er i 
overensstemmelse med målet i ESRB-foro rdningen om, at udvalget bør bidrage 
direkte til en integreret EU-tilsynsstruktur, som er en forudsætning for at sikre rettidig og konsekvent pol itisk respons blandt medlemsstaterne, og dermed 
forhindre uensartede tilgange samt forbed re det indre markeds funktion. I lyset af 
ECB's nye makroprudentielle beføjelser i euroområdet og i de medlemsstater uden 
for euroområdet, som har etableret et tæt samarbejde med ECB, er det nødvendigt at 
sikre et tæt samarbejde mellem ECB og ESRB. 
ESRB er ved at udvikle et vigtigt anal ysearbejde om tværgående emner inden for 
makrotilsyn (f.eks. den voldsomme udvi kling i banksektoren (over-banking) og 
indbyrdes relationer). Den nylige analyse af den afsmittende virkning af credit 
default swaps (CDS) eller interbankfinansiering er særlig interessant i denne forbindelse. Mange interessenter har unders treget betydningen af den nylige analyse 
og foreslår, at analysen udbygges.  Det er meget vigtigt, at 
mikrotilsynsmyndighederne inddrages i ESRB's arbejde, og at ESRB inddrages i ESA'ernes arbejde for at sikre, at vurderinge n af risikoen på makr oplan er baseret på 
fyldestgørende og præcise oplysninger. Ef ter interessenternes opfattelse fungerer 
samarbejdet mellem ESRB og ESA'erne godt, men mange interessenter ønsker, at 
samarbejdet styrkes – f.eks. gennem udarbej delse af en fælles risikotavle. ESRB's 
stigende rolle i gennemførelsen af stresstes t er ligeledes værd at bemærke, og mange 
interessenter hilste dette velkommen.  
Interessenterne mente, at de nuværende ansvarlighedsordninger var 
hensigtsmæssige , da de gjorde det muligt at have  en behørig dialog og samtidig 
sikre, at følsomme oplysninger behandles i fuld fortrolighed. 
3.2. O
MRÅDER , HVOR DER ER BEHOV FOR FORBEDRINGER  
Ifølge interessenterne vedrører de områ der, hvor der var behov for forbedringer, 
navnlig tre aspekter: ESRB's organisatori ske identitet, ESRB's interne organisations- 
og arbejdsstrukturer og ESRB's redskaber og beføjelser, som kunne udvides for at 
forbedre systemet for tidlig varsling. 
3.2.1. Organisatorisk identitet  
Som følge af  overdragelsen af formandskabet for ESRB til formanden for ECB  i 
de første fem år efter oprettelsen af ESRB har ESRB draget fordel af ECB's 
synlighed, uafhængighed og st ærke omdømme. Da den første formands mandat 
udløber fem år efter ESRB-forordningens ikrafttræden, dvs. den 16. december 2015, 
skal forordningen revideres for at sikre retlig klarhed. Da ESRB ikke har nogen 
bindende beføjelser, men gør br ug af moralsk pres og peerpres , er det en stor fordel 
at vælge en velkendt og troværdig  person som formand for ESRB.  
Mange interessenter understregede, at der var behov for at styrke ESRB's 
identitet.  Mange interessenter understregede, at der var behov for at øge ESRB's 
autonomi, men ESRB skal fortsat kunne  drage fordel af ECB's omdømme og 
ekspertise. Dette spørgsmål blev også be handlet i Europa-Parla mentets beslutning. I 
denne forbindelse foreslog nogle interessenter,  at der blev etable ret en tostrenget 
ledelsesstruktur. Formanden for ECB ville fortsat være formand for ESRB, men der ville blive oprettet en ny stillingsfunktion for en administrerende direktør på fuld 
tid. Selv om formanden for ECB fortsat ville være formand for Det Almindelige 
Råd, ESRB's øverste beslutningsorgan, vill e den administrerende direktør have 
ansvaret for ESRB's daglige aktiviteter og ville ligeledes repræsentere ESRB i visse 
 
9 centrale fora, f.eks. i EFC. Europa-Parlame ntet henstiller ligeledes i sin beslutning, 
at der udnævnes en næstformand for ESRB.  
3.2.2. Interne organisations- og arbejdsstrukturer  
Ifølge de fleste interessenter kunne ESRB's  nuværende struktur og ledelsesordninger 
forbedres for at sikre en mere  effektiv beslutningstagning.  
Antallet af medlemmer af Det A lmindelige Råd kunne reduceres.  Næsten alle 
interessenterne har påpeget, at de mange  medlemmer af Det Almindelige Råd (67 
medlemmer) kan blive et problem, og nogle har ligeledes påpeget, at det samme 
gælder for Det Rådgivende Tekniske Udvalg. Selv om det generelt anses for at være 
en fordel at samle en bred ekspertise, understregede mange interessenter, at Det Almindelige Råds nuværende størrelse har ul emper i forbindelse med afholdelsen af 
møder og drøftelser, udvekslingen af fortrolige og følsomme oplysninger og en gnidningsløs beslutningstagning. Styri ngskomitéen har færre medlemmer (14 
medlemmer af Det Almindelige Råd) og er mere egnet til drøftelse af følsomme 
spørgsmål, men den har ingen beslutningskom petence, og komitéens rolle er således 
begrænset til forberedelsen af møderne i Det Almindelige Råd. Nogle interessenter 
har foreslået at øge antallet af møder i Styringskomitéen for at styrke komitéens 
rolle. Mange interessenter har anført, at det er muligt at reducere antallet af 
medlemmer af Det Almindelige Råd (f.eks . ved at begrænse medlemsstaternes 
repræsentation til én repræsentant) eller at give Styringskomitéen, hvis sammensætning også kunne ændres, flere beføjelser, navnlig, men ikke kun som 
følge af oprettelsen af FTM.  
Nogle interessenter foreslog ligeledes  at ændre sammensætningen af Det 
Almindelige Råd for at skabe balance i ESRB's fokus på de enkelte sektorer og 
styrke det europæiske perspektiv. Medlemsstaterne kunne f.ek s. repræsentere flere 
institutioner i den samme medlemsstat elle r endog i flere medlemsstater. En anden 
faktor, der muligvis har bidrag et til det forholdsvis store fokus på banker, angives at 
være det forhold, at ESRB-sekretariate ts personale fra centralbankerne mere 
naturligt i højere grad vil fokusere på  bankspørgsmål (de fleste nationale 
centralbanker har ansvaret for banktilsynet) end på andre finansie lle sektorer. Det er 
desuden også nødvendigt at gøre sig klart, at bankerne typisk er de vigtigste årsager 
til systemiske risici, og der fokuseres derfor også på bankerne på grund af den højere risiko forbundet med banksektoren.  
Det er blevet foreslået at ændre sammens ætningen af de to rådgivende udvalg. 
Den modtagne feedback under høringen om arbejdet i de to rådgivende udvalg er 
modstridende. Med hensyn til Det Rådgivende Tekniske Udvalg glædede mange respondenter sig over udvalgets regelmæssi ge input til dagsordenen for møderne i 
ESRB's Almindelige Råd. Andre understreg ede imidlertid, at udvalget havde for 
stor fokus på bankerne og havde en vis national partiskhed i sin tilgang til systemiske risici. Det blev foreslået at  reducere antallet af mellemmer af Det 
Rådgivende Tekniske Udvalg i lighed med løsningen foreslået for Det Almindelige 
Råd. Med hensyn til Det Rådgivende Vi denskabelige Udvalg påpegede 
interessenterne, at udvalget ikke bidr og så ofte som Det Rådgivende Tekniske 
Udvalg. Med hensyn til substansen blev udva lgets arbejde imidlertid anset for at 
være mere innovativt og "out of the box" end Det Rådgivende Tekniske Udvalgs 
arbejde.  Nogle af respondenterne foreslog at sammenlægge de to udvalg for at 
kombinere Det Rådgivende Tekniske Udva lgs arbejdsmetode og Det Rådgivende 
Videnskabelige Udvalgs "out of the box"-tilgang.  
3.2.3. ESRB's værktøjskasse 
 
10 Mange interessenter er af den opfattel se, at ESRB's kommunikation og samarbejde 
med andre institutioner og organer kan forbedres, og at der i for vidt omfang gøres brug af formelle redskaber so m advarsler og henstillinger. 
Interessenterne har opfordret  til øget gennemsigtighed for at forbedre 
"mekanismen, som kræver handling eller fo rklaring" (f.eks. offentliggørelse af 
advarsler og henstillinger, mere gennems igtighed i forbindelse med adressaternes 
opfølgning osv.).  
Interessenterne har også påpe get, at "mekanismen, so m kræver handling eller 
forklaring" kunne forbedres gennem et bedre samarbejde med andre europæiske 
organer, navnlig EFC.  Et bedre samarbejde i en tidlig fase kunne styrke 
indvirkningen af ESRB's foranstalt ninger og skabe øget bevidsthed i 
medlemsstaterne om indvirkningen af deres politiske beslutninger på den finansielle 
stabilitet. Nogle – og navnlig rapporten udarb ejdet af eksperterne på højt niveau fra 
Det Rådgivende Tekniske Udvalg og Det Rå dgivende Videnskabelige Udvalg – har 
understreget, at en administrerend e direktør for ESRB på fuld tid
24 kunne bidrage til 
et mere gnidningsløst samarbejde med potentielle adressater i en tidlig fase, således at ESRB's foranstaltninger blev mere effektive. 
Med hensyn til ESRB's intervention på lovgivningsområdet har nogle 
interessenter påpeget, at lovgivningsrammen kunne forbedres  for at undgå, at 
udvalget først inddrages i en meget sen lovgivningsfase eller endog efter 
vedtagelsen af en lovgivning. Hvis udvalget  fik mulighed for at komme med input i 
en tidlig fase, ville det være muligt at  undgå ineffektivitet som følge af sen 
inddragelse – som det skete i forbinde lse med CRD IV/CRR. Det er i denne 
forbindelse blevet anført, at ESRB's inddr agelse kunne begrænses til at identificere 
områder, hvor der er behov for fremtid ige lovgivningstiltag. Andre interessenter 
foreslog, at ESRB blev hørt i nden vedtagelsen af et lovg ivningsforslag om finansiel 
stabilitet.  
En række interessenter har påpeget, at  ESRB's eksterne kommunikation kunne 
forbedres. ESRB har til opgave at overvåge og vur dere risici for det finansielle 
system, men udvalget er afhængigt af a ndre organer og medlemsstater, der skal 
gennemføre de makroprudentielle politikker til at afbøde disse risici. Udvalgets 
succes afhænger derfor af, hvor godt det håndterer forbindelserne med andre 
interessenter og medlemsstaterne. Det er lig eledes afhængigt af oplysninger fra disse 
organer i sit arbejde. Nogl e interessenter mener, at  der er behov for at øge 
aktualiteten og kvalitete n af ESRB's kommunikation, både internt i forhold til andre 
organer i ESFS og Det Europæiske System  af Centralbanker (ESCB), men også i 
forhold til udenlandske og interna tionale organer (den amerikanske 
reguleringsmyndighed FSOC (Financial Stab ility Oversight Council), Rådet for 
Finansiel Stabilitet, Baselkomitéen for Banktilsyn, IMF), markedsdeltagerne og den brede offentlighed. En administrerende direkt ør på fuld tid kunne  bidrage til at øge 
ESRB's synlighed og fremme en mere proaktiv og sammenhængende 
kommunikationsstrategi.  
En række interessenter har påpeget, at der er behov for at forbedre procedurerne 
for udveksling af oplysninger me llem ESRB og ESA'erne i ESFS.  ESRB modtager 
oplysninger gennem en detaljeret og langv arig godkendelsespro cedure, der kan 
påvirke aktualiteten og indvirkninge n af udvalgets output. En lang række 
godkendelsestrin overlapper hinanden. Det er bl evet påpeget, at di sse procedurer bør 
                                                
 
24 Se punkt 3.2.1 ovenfor. 
 
11 strømlines for at øge effektiviteten. Forsinkelser i adgangen til data kan betyde, at 
ESRB ikke kan udstede advarsler og hensti llinger, inden risici ene opstår – det kan 
være skadeligt for udvalgets tidlige varslingskapacitet. 
ESRB's værktøjskasse kunne udvides til at omfatte mere "blød magt".  ESRB har 
udstedt en række formelle henstillinger gennem de sidste tre år. En række interessenter kritiserede aktualiteten af ESRB 's henstillinger, idet nogle henstillinger 
blev udstedt for sent, i et tilfælde ef ter at der allerede var blevet truffet 
foranstaltninger for at lø se problemet. Proceduren for Det Almindelige Råds 
vedtagelse af ESRB's henstillinger og ESRB's meget formelle henstillinger er blevet angivet som en sandsynlig årsag til forsi nkelser. Adressaterne opfattede dem til tider 
som for formelle, og de indtog derfor en de fensiv holdning. En mere gradvis tilgang 
kunne øge indvirkningen af ESRB's foransta ltninger og gøre det muligt at indlede en 
konstruktiv dialog med potentielle adressater i en tidlig fase. ESRB's muligheder for 
at anvende mere "blød magt" kunne eventue lt udvides, f.eks. via offentliggørelse af 
breve eller offentlige udtalelser som et redskab til at gøre systemet for tidlig varsling mere fleksibelt. Det er blevet påpeget, at  en administrerende direktør for ESRB på 
fuld tid kunne spille en positiv rolle i denne forbindelse ved at øge ESRB's 
synlighed og således udvalgets muligheder for at øve indflydelse inden udstedelsen 
af formelle advarsler og henstillinger. 
4. K ONKLUSION  
Det er vanskeligt at vurdere ESRB's funktion som en makroprudentiel myndighed 
med en fremadrettet strategi, da udvalget først blev oprettet for nylig. Den feedback, 
som Kommissionen har modtaget fra intere ssenterne, viser imidlertid, at ESRB i 
løbet af de første tre år efter oprettels en er blevet et ce ntralt element i den 
europæiske tilsynsramme. Interessenterne anerkendte, at ESRB gennem hele krisen 
har været et unikt forum for drøftelser af  spørgsmål om finansiel stabilitet, og at 
udvalget har skabt øget bevidsthed i me dlemsstaterne om den makroprudentielle 
dimension i finanspolitikker og lovgivningen.  ESRB er fortsat et vigtigt element i 
ESFS. 
På trods af disse resultater bør en række vigtige aspekter i ESRB's ramme imidlertid 
fremdrages for at øge effektiviteten af makrotilsynet på EU-plan.  
ESRB kan gennemføre disse forbedringer på kor t sigt, og de kræver ikke en ændring 
af lovgivningsrammen. Det gælder f.eks. følgende tiltag:  
– En mere proaktiv kommunikationsstrate gi og samarbejde med potentielle 
adressater i en tidligere fase:  Det kunne navnlig omfatte en bedre udveksling af 
oplysninger med EFC og en tæ ttere inddragelse af ESRB  i drøftelser og møder i 
EFC. ESRB kunne også gøre mere brug af "blød magt", f.eks. via offentliggørelse af 
breve eller offentlige udtalelser som et redskab til at gøre systemet for tidlig varsling mere fleksibelt inden udstedelse af fo rmelle advarsler eller henstillinger. 
– Hyppigere møder i Styringskomitéen:  Det kunne være et redskab til at styrke 
Styringskomitéens rolle ved at give den mu lighed for nøjere at overvåge arbejdet i 
ESRB's arbejdsstrukturer i perioden mellem møderne i Det Almindelige Råd. 
– En mindre formel udarbejdelse af ESRB's henstillinger:  Det kunne bidrage til 
at forkorte fristerne for vedtagelse af henstillingerne og øge ESRB's reaktionsevne 
og således styrke system et for tidlig varsling.  
 
12 – Ikke kun fokus på bankrisici:  ESRB er begyndt at anlægge et bredere 
perspektiv og har i den seneste tid i stige nde grad haft fokus på ikkebankrelaterede 
spørgsmål. Denne udvikling er positiv og bør videreføres, da det er vigtigt at opretholde den tværsektorale dimension af ESRB's mandat. 
Samtidig vedrører mange af de aspekter, der efter interessenter nes opfattelse kræver 
yderligere opmærksomhed, selve grundfor ordningerne for ESRB. Det gælder 
navnlig bestemmelserne om formandskabe t (da formanden for ECB blev udpeget i 
den første periode på fem år til at varetage formandskabet for ESRB, dvs. indtil den 16. december 2015), oprettelsen af en s tillingsfunktion for en administrerende 
direktør på fuld tid, ændr inger af beslutningsstruktur en (f.eks. ændringer af 
sammensætningen af Det Almindelige Råd og Styringskomitéen, reduktion af 
antallet af medlemmer af Det Alminde lige Råd, styrkelse af Styringskomitéens 
beslutningsbeføjelser osv.). Kommissionen vil foretage en nærmere undersøgelse af 
de tekniske og retlige aspekter af de forskellige rejste spørgsmål og indlede det forberedende arbejde med at vurdere mulige tilgange til disse spørgsmål. Der vil navnlig være fokus på:  
– Organisatorisk identitet: Der er behov for at øge ESRB's synlighed og autonomi, 
men ESRB skal fortsat kunne drage ford el af ECB's omdømm e og ekspertise. 
Kommissionen vil fortsat overveje dette s pørgsmål. Etableringen af en tostrenget 
ledelsesstruktur med formanden for ECB som formand og en ny administrerende 
direktør på fuld tid med ansvar for ESRB's daglige aktiviteter er en mulighed, som kunne undersøges nærmere. 
– Intern ledelse:  ESRB's nuværende interne struktur kan blive styrket af reformen. 
Det er navnlig muligt at strømline beslut ningsprocedurerne for Det Almindelige Råd 
og Styringskomiteen ved at reducere antallet af medlemmer af Det Almindelige Råd 
eller uddelegere/overdrage flere beføjels er til Styringskomitéen. Der er muligvis 
også et yderligere potentiale for at øg e de rådgivende udvalgs effektivitet.  
– Værktøjskasse:  ESRB har udstedt en række forme lle advarsler og henstillinger 
gennem de sidste tre år. Der er im idlertid behov for at udvide ESRB's 
værktøjskasse, således at udvalget kan gør e mere brug af "blød magt", for at øge 
fleksibiliteten og fremme tidlig indgriben. På den anden side kan der være behov for 
mere klart at præcisere ESRB's rolle  i forhold til lovgivningsændringer. 
Det vil være muligt at tage hensyn til de vigtige elementer i den overordnede 
finansielle struktur, som ikke er på plad s i dag, i Kommissionens  tekniske og retlige 
arbejde. De forskellige sø jler i bankunionen er således endnu ikke helt på plads, 
medlemsstaterne er i gang med at oprette  nationale makroprud entielle myndigheder, 
og det makroprudentielle ansvar i ECB/FTM er  ved at blive fastlagt. Der skal være 
større klarhed over disse elementer, inden der kan fremsættes et eventuelt 
lovgivningsforslag om en reform af ESRB , da disse elementer helt klart vil få 
indflydelse på udformningen af forslaget.