DA    DA DA 
 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 24.6.2009 
SEK(2009) 791 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
 
Ledsagedokument til 
MEDDELELSE FRA KOMMISSI ONEN TIL RÅDET OG 
EUROPA-PARLAMENTET 
 
om øget kemisk, biologisk, ra diologisk og nuklear sikkerhe d i Den Europæiske Union - 
en europæisk CRBN-handlingsplan · 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
  
{KOM(2009) 273 endelig} 
{SEK(2009) 790} 
 
 
 
DA 2   DA ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
 
Ledsagedokument til 
MEDDELELSE FRA KOMMISSI ONEN TIL RÅDET OG 
EUROPA-PARLAMENTET 
 
om øget kemisk, biologisk, ra diologisk og nuklear sikkerhe d i Den Europæiske Union - 
en europæisk CRBN-handlingsplan · 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
1. CBRN- POLITIKPAKKEN  
I overensstemmelse med Rådets konklusioner fr a december 2007 om håndtering af kemiske, 
biologiske, radiologiske og nukl eare risici og om biologisk  beredskab, hvori Kommissionen 
opfordres til at fortsætte arbejdet på CBRN-området, og hvori Rådet tilslutter sig 
Kommissionens hensigt om at foreslå re levante politikforanstaltninger i 2009, agter 
Kommissionen at vedtage en CBRN -forslagspakke i juni 2009. 
De overordnede mål med CBRN-pakken er at bekæmpe terrorisme ved at supplere 
medlemsstaternes foranstaltninger, udfylde hu ller på området og frem me medlemsstaternes 
udveksling af informationer og bedste prak sis. CBRN-pakken skal også bidrage til at 
identificere foranstaltninger, som kan mindske terrortruslen på det kemiske, biologiske og 
radiologiske/nukleare område. 
Pakken er blevet udarbejdet efter en lang og indgående høringsproces. CBRN-taskforcen har 
været primus motor bag udarbejdelsen af handl ingsplanen. Denne taskforce blev oprettet i 
februar 2008 og omfattede mere end 200 medl emmer, som repræsenterede nationale 
myndigheder og organisationer. I løbet af 2008 blev der holdt i alt 15 møder for at behandle 
de forskellige CBRN-aspekter. Taskforcens ende lige rapport blev offentliggjort i januar 2009 
og indeholder 264 forskellige anbefalinger, hvilket  bekræfter, at der ikke alene stadig er 
meget at gøre, men også, at der er stor eni ghed blandt eksperterne om, hvordan eksisterende 
problemer bedst kan håndteres.  
Derudover har adskillige af Kommissionens tje nestegrene været aktivt involveret i CBRN-
taskforcens arbejde. Blandt de generaldirektorater, der deltog  i arbejdet, har især GD ENTR, 
GD SANCO og GD TREN samt Det Fælles Forsknings center (FFC) spillet en aktiv rolle på 
det kemiske, biologiske og radiologiske/nukleare område. 
2. PROBLEMFORMULERING  
For at afgrænse CBRN-problemet i EU har ma n taget en række vari abler i betragtning, 
herunder det overordnede CBRN- trusselniveau og de potentielle  omkostninger, der måtte 
være forbundet med terrorangreb eller andre hændelser, der involverer CBRN-materialer. 
 
 
DA 3   DA 2.1. Vurdering af specifikke problemer 
I vurderingen af CBRN-problemet fokuseres  på emner vedrørende CBRN-forebyggelse, 
CBRN-sporing og CBRN-bere dskab/CBRN-indsats.  
2.1.1.  Problemer vedrørende CBRN-forebyggelse, CBRN-sporing og CBRN-
beredskab/CBRN-indsats 
• Der findes megen lovgivning og mange aftaler både på internationalt plan og på EU-
plan, men det er meget forskelligt, h vordan de gennemføres i medlemsstaterne. 
• Der er både mangler og eksempler på dobbeltarbejde i den nuværende 
informationsudveksling og de nuværende samarbejdsinitiativer. 
• Der er forskellige juridiske og praktiske  begrænsninger for EU-samarbejdet om 
bekæmpelse af CBRN-terrortrusler. 
• Der er forskel på standarden for personalesikkerhed i medlemsstaterne, som har 
forskellige procedurer for baggrundskontro l og sikkerhedskontrol af personale. 
• Selv om der forskes meget inden for nogle områder, er der stadig en række 
forskningsbehov, som i øjeblikket ikke dækkes ti lstrækkeligt. 
• Ved offentliggørelsen af videnskabeli ge resultater og ved tildelingen af 
forskningsmidler tages der ikke tilstrækkeligt hensyn til sikkerhedsspørgsmål. 
2.1.2.  CBRN-forebyggelse 
• Mange CBRN-materialer er forholdsvis lette  at anskaffe og kan bruges som våben. 
Det drejer sig hovedsageligt om kemiske stoffer og i mindre grad om biologiske agenser og radiologiske kilder. 
• Kontrollen med markederne for CBRN-mat erialer er ikke tilstrækkelig koordineret, 
og medlemsstaterne har forskellig tilgang til og standarder for kontrol og tilsyn med 
CBRN-materialer og CBRN-transaktioner. 
2.1.3.  CBRN-sporing 
• Der er forskel på niveauet af sporings kapacitet og beredskab i medlemsstaterne. 
• Der er ingen harmoniserede minimumskr av til sporing, som medlemsstaterne kan 
bygge videre på, og der findes endnu i ngen europæisk ordning for testning, 
afprøvning og certificering.  
2.1.4.  CBRN-beredskab og CBRN-indsats 
• Der er væsentlige forskelle på medlemsstaterne med hensyn til kvaliteten af de 
CRBN-beredskabsplaner og CBRN-indsatsp laner, som aktører i leverandørkæden, 
operatører af anlæg i højrisikogruppen eller operatører af kritisk infrastruktur råder 
 
 
DA 4   DA over. Sikringsaspekterne er of test ikke tydeliggjor t, eller de er ikke velintegreret i 
planerne. 
• Der er betydelige mangler i den uddannelse,  som beredskabsgrupper får i at håndtere 
CBRN-hændelser i medlemsstaterne. Ofte er  sikkerhedsforanstaltninger med hensyn 
til retsmedicinske undersøgelser eller dekontaminering heller ikke behandlet. 
• Der er forskel på, i hvilken grad og i hvilket omfang medlemsstaternes medicinske 
modforanstaltninger dækker.  
2.2. Subsidiaritetsprincippet og pr oportionalitetsprincippet 
Subsidiaritetsprincippet  er overholdt, da foranstaltningerne i CBRN-pakken ikke kan 
gennemføres af nogen enkelt EU-medlemsstat og derfor må træffes på EU-plan. Selv om 
sikkerhedsanliggender i vid udstr ækning hører under den nationale  kompetence, er der flere 
grunde til, at nogle af dem må håndteres på EU-plan: 
• Roden til problemet er et internationalt fænomen. Eksisterende sikringsinitiativer og 
lovgivning er for en stor dels vedko mmende af international karakter. 
• Der findes i dag mange forskellige sikringsforanstaltninger i medlemsstaterne. Da 
der imidlertid ikke er nogen indre grænse r, kan mindre skrappe sikkerhedsstandarder 
i én medlemsstat betyde, at CBRN-materi aler udnyttes til skadelige formål i en 
anden. 
• Det vil være muligt at få stordriftsford ele ved at identificere og udbrede god praksis 
på internationalt og europæisk niveau. Navnlig bør god praksis vedrørende 
gennemførelsen og håndhævelsen af  EU-lovgivning sikres på EU-plan. 
EU er i en god position til at lede og fungere som katalysator for dette samarbejde, og de 
planlagte aktiviteter på CBRN-området er i ove rensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.  
Det er ekstremt vanskeligt at vurdere proportionaliteten  af en politik til bekæmpelse af 
terrorisme. Terrorismens vilkårlige og tilsyneladende irrationelle karakter betyder, at det er vanskeligt at forudse, hvor stor truslen er, og hvilke konsekvenser den får. På den anden side 
er der potentielt enorme negative følger af et  terrorangreb, hvor der bruges CBRN-materialer, 
med hensyn til finansielle tab, langsigtede økon omiske konsekvenser, tab af liv, antal sårede, 
forstyrrelser i samfundet og den overordnede velf ærd. Det er derfor berettiget at gøre en 
målrettet og relevant indsats på området for at forhindre så danne angreb, afsløre planlagte 
angreb og håndtere konsekvenserne af et angreb hensigtsmæssigt. 
3. M
ÅL  
I betragtning af de problemer, der er nævnt i punkt 2 ovenfor, har CBRN-handlingsplanen til 
formål at opfylde de generelle og spec ifikke mål, der er anført i tabel 3. 
 
DA 5   DA Tabel 3: CBRN-mål  
Generelt tværgående mål  
1. At forbedre EU's kapacitet til at imødegå CBRN-trusler  
Specifikke tværgående mål  
1.1 At øge og effektivisere det 
internationale samarbejde, koordineringen og dialogen om 
CBRN-sikring 1.2 At øge bevidstheden, viden og 
informationsudvekslingen om CBRN-sikring 1.3 Så vidt muligt at mindske juridiske hindringer og begrænsninger
 1.4 At forbedre personalesikkerheden 1.5 At styrke og opprioritere forskning om CBRN-sikring
 1.6 At øge bevidstheden om sikringsaspekter i forbindelse med 
finansieringsafgørelser
 1.7 At øge bevidstheden om 
sikringsaspekter i forbindelse med 
offentliggørelse 
Mål - Forebyggelse  Mål - Sporing  Mål - Beredskab og indsats  
Generelt mål  Specifikke mål  Generelt mål  Specifikke mål  Generelt mål  Specifikke mål  
4.1 At forbedre indsats- og 
beredskabsplanlægningen og 
indsats- og 
beredskabsprotokollerne, også på 
EU-plan  2.1 At forhindre terroristers og 
andre forbryderes adgang til 
lovligt fremstillede og lovligt 
anvendte CBRN-materialer  3.1 At forbedre kapaciteten og 
evnen til sporing og identifikation  
4.2 At udvikle en EU-tilgang til 
indsats- og beredskabsplanlægning  
2.2 At forbedre overvågning og 
kontrol af CBRN-materialer  4.3 At sikre en konstant 
informationsstrøm i tilfælde af 
CBRN-katastrofer  
4.4 At øge mulighederne for at 
finde og retsforfølge terrorister og 
andre forbrydere  2. At øge sikringen af CBRN-
materialer, borgernes sikkerhed 
og sikringen af eventuelle mål  
2.3 At øge den overordnede 
bevidsthed om potentielle farer og 
risici og derved skabe en god 
"sikringskultur"  3. At øge mulighederne for 
sporing og identifikation af 
CBRN-materialer før og efter 
terrorhændelser  
3,2 At udvikle en EU-tilgang til 
sporing og identifikation  4. At reducere følgerne af 
terrorhændelser, der involverer 
CBRN-materialer, mest muligt  
4.5 At øge modforanstaltninger og 
indsatskapaciteten på stedet både 
på nationalt plan og på EU-plan  
 
 
  
DA 6   DA 4. LØSNINGSMODELLER  
Den specifikke metode for konsekvensanalyse fokus erer på to overordnede løsningsmodeller: 
• analyse af status quo • analyse af relevante CBRN -foranstaltninger til den foretrukne løsningsmodel 
Der er i alt identificeret 147 mulige foranstaltninger, hvoraf: 
• 99 foranstaltninger  anses for ukontroversielle 
• 34 foranstaltninger  anses for at være potentielt kontroversielle og analyseres 
nærmere 
• 14 foranstaltninger  anses for umulige at gennemføre og udelukkes fra den 
foretrukne løsningsmodel. 
5. D
EN FORETRUKNE LØSNINGSMODEL  
På grundlag af screeningen og den detalj erede analyse af de forskellige mulige 
foranstaltninger indeholder de n foretrukne løsningsmodel i alt 133 foranstaltninger, som er 
inddelt i fire hovedgrupper: tværgående fora nstaltninger, forebyggende foranstaltninger, 
sporingsforanstaltninger samt foranstaltn inger vedrørende beredskab og indsats. 
Tabel 4: Foranstaltninger fordelt på gruppe og type  
 Tværgående  C B R/N I alt 
Forebyggelse  13 17 7 21 58
Sporing  1 017 2  20
Beredskab og indsats  15  3 6 24
Foranstaltninger, som 
gælder forebyggelse, sporing samt beredskab/indsats  1 956 1  31
I alt 57 23 23 30 133
5.1. Den foretrukne løsningsmodels vigtigste konsekvenser 
5.1.1.  Finansielle og økonomiske konsekvenser 
Størstedelen af de 133 foransta ltninger i den foretrukne løsningsmodel forventes at få lave 
finansielle omkostninger for de forskellige aktø rer både på EU-plan og på nationalt plan, og 
de vil være fordelt over en længere årrækk e. Disse omkostninger ville omfatte f.eks. 
 
  
DA 7   DA undersøgelser, kortlægning af aktiviteter, id entifikation og udbredelse af god praksis, 
deltagelse i netværk, møder og andre begivenheder.  
Det forventes, at ca. 18 foranstaltninger vi l indebære høje udgifter til finansiering af ny 
forskning, etablering af et omfattende system til tidlig varsling og udb ygning af kapacitet, 
udarbejdelse af sikringsplaner/sikringsstyresystemer til anlæg samt etablering af EU-omspændende test-, afprøvnings- og certifi ceringsordninger til sporingssystemer og 
sporingsudstyr. Det er vanskeli gt at vurdere ekstraomkostni ngerne, idet mange af disse 
foranstaltninger kræver yderligere forundersøgels er for at få en mere nøjagtig vurdering af 
omkostninger og fordele.  
Det er vanskeligt at give en nøj agtig vurdering af  de forventede udgifter til gennemførelsen af 
handlingsplanen, fordi det afhænger af adskillige faktorer, f.eks. af læ ngden af EU-listerne. 
Det er dog værd at bemærke, at selv om de  samlede udgifter kan be løbe sig til tocifrede 
millionbeløb i euro, ville de skulle fordeles på forskellige gennemførelsesniveauer (f.eks. Kommissionen, EU-agenturer og 27 medlemsstater) og på flere år. Selv om nogle 
foranstaltninger ville blive sat i værk med det samme, ville andre først kunne sættes i værk fra 
2011. Derved er der tilstrækkelig tid til at planlægge udgifterne ordentligt. Der vil kunne ydes 
finansiel støtte til foranstaltningernes genne mførelse under de eksisterende finansielle 
programmer for perioden frem til 2013, navnlig sæ rprogrammet "Forebyggelse, beredskab og 
konsekvensstyring i forbindelse med terrorisme og andre sikke rhedsrelaterede risici" og 
særprogrammet "Forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet".  
5.1.2.  Sociale konsekvenser 
De fleste foranstaltninger i den foretrukne løsnin gsmodel forventes ikke at få alvorlige sociale 
konsekvenser. Dog er der ingen tvivl om, at den overordnede positive soci ale virkning af at 
imødegå CBRN-trusler er bedre folkesundhed og større sikkerhed både med hensyn til en 
reduktion af ulykker, færre langsig tede helbredsproblemer, mindre frygt og en større følelse af 
tryghed. 
Mange foranstaltninger vil også ha ve en positiv indvirkning på forvaltningen, da de vil øge 
samarbejdet og kommunikationen mellem institutioner, forbedre tilrettelæggelsen af informationsstrømme, være en hjælp til at få etableret protokoller osv. 
Omkring ti foranstaltninger kunne have nega tive sociale konsekvenser. De eventuelle 
negative konsekvenser vedrører den grundlæggende ret til privat livets fred og beskyttelse af 
personoplysninger. Indholdet og den faktiske gennemførelse af foranstaltningerne kan dog 
udformes således, at man kan undgå disse konsekvenser. 
5.1.3.  Konsekvenser for de grundlæggende rettigheder 
Fem af foranstaltningerne kan give anledn ing til problemer vedr ørende grundlæggende 
rettigheder. To af disse problem er vedrører foranstaltninger, so m går ud på at øge sikkerheden 
i forbindelse med besøgende medarbejdere fr a tredjelande. Problemerne kan, hvis de ikke 
håndteres meget forsigtigt, have  en negativ virkning på princippet om ikke-diskrimination og 
den akademiske frihed. Baggrundskontrol og krav til sikkerhedskontrol ka n have en negativ 
indvirkning på friheden til at vælge et arbejde og retten til at arbejde. På den anden side kunne 
 
  
DA 8   DA gensidig anerkendelse i hele EU af sikkerhedskon trolprocedurer gøre det lettere at få arbejde 
inden for et tilsvarende område i andre medlemsstater. 
Der er også tre foranstaltninger, der vedrører  anmeldelse og indberetning af mistænkelige 
transaktioner. De kan gribe ind i personers ret til privatlivets fred og ret til beskyttelse af personoplysninger. Forudsat at man sikrer he nsigtsmæssig beskyttelse af personoplysninger, 
kan indholdet og selve gennemførelsen af disse foranstaltninger udformes, således at de 
negative virkninger undgås. 
5.2. Fordele ved den foretrukne løsningsmodel 
5.2.1.  Et øget og mere effektivt internationalt sama rbejde og en mere effektiv koordinering 
og dialog om CBRN-sikring 
Den foretrukne løsningsmodel vil bidrage positiv t til at gøre det internationale samarbejde 
samt koordineringen og dialogen om  CBRN-sikring mere effektiv. Flere af foranstaltningerne 
ville føre til: 
• bedre kortlægning af det eksisterende inte rnationale samarbejde og de eksisterende 
koordineringsordninger vedr ørende CBRN-anliggender 
• øget samarbejde med relevante agenturer på  internationalt pla n, EU-plan og nationalt 
plan 
• bedre identifikation og udveksling af god pr aksis mellem internationale, europæiske 
og nationale partnere 
• bedre kommunikation med offentligheden. 
5.2.2.  Mindske de juridiske hindringer og begrænsninger  
Flere af foranstaltningerne i den foretr ukne løsningsmodel vil føre til bedre 
personalesikkerhed ved at: 
• indføre fælles graduerede kr iterier for baggrundskontrol og 
sikkerhedskontro lprocedurer 
• forbedre identifikation og udveksling af  god praksis på sikkerhedskontrolområdet 
• styrke forvaltningsstrukt urer i CBRN-anlæg, således at personalet regelmæssigt 
vurderes og kontrolleres korrekt. 
5.2.3.  Bedre overvågning og kontrol af CBRN-materialer 
Den foretrukne løsningsmodel omfatter følgende ræ kke af foransta ltninger, der skal forbedre 
overvågningen og kontrollen af CBRN-material er, for så vidt angå r redegørelse for, 
informationsudveksling om og anmeldelse af trusle r, tab og andre hændelser samt transport, 
import og eksport:  
 
  
DA 9   DA • bedre overholdelse af inte rnationale forpligtelser og anvendelse af eksisterende 
overvågnings- og kontrolordninger 
• bedre kontrol med licenser, registrering og le vering for at sikre, at CBRN-materialer 
registreres og kontrolleres korrekt 
• bedre kommunikation og udveksling af oplysni nger om trusselniveauer, tyverier, tab 
og hændelser 
• bedre kontrol med transport af CBRN-materialer • større fokus på CBRN-k ilder i højrisikogruppen.  
5.3. EU-merværdi 
Terrorisme er et internationalt fænomen, og EU  har fælles grænser, som gør det muligt for 
terrorister at rejse frit inden for EU. De t samarbejde, som foreslås i den foretrukne 
løsningsmodel, vedrører alt fra udveksling af erfaringer og god praksis for nogle 
foranstaltningers vedkommende til udveksling af  oplysninger og efterretning med operativ 
betydning for andre foranstaltningers vedkomme nde. Sådanne foranstaltninger kunne bidrage 
til at styrke de bilaterale og multilaterale samarbejdskanaler mellem medlemsstaterne.  
5.3.1.  Forventet anvendelse blandt relevante aktører 
Støtten blandt relevante aktører forventes at være meget høj, fordi a lle aktører, der skal 
gennemføre handlingsplanen, har deltaget aktivt  i dens udarbejdelse i løbet af den EU-
omspændende høring, navnlig i CBRN-taskforcen . 
Denne fremgangsmåde har sikret, at alle relevant e aktører føler ansvar for de foranstaltninger , 
der skal gennemføres. For at sikre størst mulig støtte er det hensigten at bygge videre på det 
fællesskab, som CBRN-taskforcen etablerede . 
5.3.2.  En helhedsorientere t tilgang på EU-plan 
Formålet med den foretrukne løsningsmodel er at skabe en første tværgående ramme , der kan 
fungere som udgangspunkt for målrettede til tag i fremtiden. Valget af middel (133 
foranstaltninger) er resultatet af 1,5 års høring  med deltagelse af eksperter fra 
medlemsstaterne, Kommissionens tjenestegrene,  den akademiske verden og erhvervslivet. 
En yderligere fordel ved den valgte fælles tilg ang er, at den gør det muligt at identificere 
synergier . Mange af de foranstaltninger, som eksp erterne har fundet nødvendige, gælder alle 
de forskellige omhandlede materialer - dette betyder, at lighedspunkter i metode  kan bruges til 
at fremme visse foranstaltninger og øge effektiviteten.