KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 27.01.1998 
KOM(1998) 31 endelig udg. 
Arbejdsdokument fra Kommissionen 
FORSKNING OG STANDARDISERING 
Øget vægt på standardforberedelse i EF's 
forskningsprogrammer 
for at fremme bæredygtig vækst, 
konkurrenceevne og driftskompatibilitet for 
forskningsgenererede produkter og tjenesteydelser. 

INDHOLDSFORTEGNELSE. 
1. Indledning 
2. Standarder er nødvendige 
2.1 Økonomiske og sociale fordele 
2.2 Handel og international samhandel 
2.3 Standarders økonomiske virkninger 
3. Situationen omkring standardforberedende forskning i Kommissionens 
særprogrammer 
3.1 Informations- og kommunikationsteknologi 
3.2 Industri- og materialeteknologi 
3.3 Standardisering, målinger og prøvninger 
3.4 Landbrug og fiskeri 
3.5 Bioteknologi 
3.6 Miljø og klima 
3.7 FFC's standardforberedende arbejde 
4. EF's standardforberedende forskning skal gøres mere effektiv 
4.1 Koordinering af særprogrammerne under det femt rammeprogram 
4.2 Standardorienteret forskning 
4.3 Standardforberedende forskning og miljøet 
4.4 Standardforberedende forskning og immaterialrettigheder 
4.5 Standardforberedende forskning og innovation 
4.6 Formidling af resultater til standardiseringsorganerne 
4.7 Standardforberedende forskning set i international sammenhæng 
4.8 SMP særprogrammets målrettede forslagsindkaldelser 
4.9 "Nøgleaktioner" i det femte rammeprogram for forskning og udvikling 
5. Konklusioner 
1. INDLEDNING 
Da standarder - ligesom mål, prøvninger, kvalitetssikrings- og -styringsmetoder - er 
kvalitetsfremmende ' ' ' har de en strategisk stilling, der kan fremme bæredygtig vækst, 
konkurrenceevne og kompatibilitet for produkter og tjenesteydelser. 
Standarder er således bindeled mellem teknik ogjuridiske og økonomiske rammer. 
Udvikling og gennemførelse af nye standarder forudsætter forudgående undersøgelser. Det, at de 
fungerer som bindeled, skal derfor tages i betragtning ved forskningsprojekternes udvælgelse og i deres 
målsætning og indhold. 
Dette bindeled virker i to retninger, idet standardforberedende forskning5 fremmer udvikling af nye 
standarder, og disse samtidig skaber betingelser for bedre formidling af forskningsresultaterne. 1 begge 
tilfælde er det nødvendigt at fastlægge en særlig strategi, der gør resultatcrne anvendcligc for 
standardiseringsorganisationen. 
2. STANDARDER ER NØDVENDIGE 
2.1 Økonomiske og sociale fordelc 
Fordelene ved standardisering har bevirket, at den nu har vundet indpas på mange industrielle områder. 
Standarder er værktøjer, der er nødvendige for at give handelen et arbejdsgrundlag og rammer for god 
praksis. De er også et udsøgt middel til at beskytte forbrugerne, sundheden, sikkerheden og miljoet. 
Standarder fremmer stordriftsfordele samt produkters og tjenesteydelser kompatibilitet. 
Produktsikkerhed i almindelighed 
Ifølge rammedirektivet 92/59/EØF fastlægges de tekniske specifikationer for et 
givet produkt i europæiske standarder. Udarbejdelsen af sådanne specifikationer 
og ibrugtagningen af standarderne forudsætter forskning på mange forskellige 
områder: ergonomi, konstruktion, teknik, toksikologi, biomekanik og meget 
andet. 
1 Kvalitet anerkendes i dag som et særdeles godt strategisk instrument. Den er blevet én af de afgørende faktorer for 
virksomhedernes konkurrenceevne og dermed deres innovationsevne Kvalitet og innovation kan ikke adskilles. 
Desuden sikrer kvalitet, at tjenester, der i meget høj grad berører europæernes sundhed, sikkerhed og miljø, er 
konkurrencedygtige. 
2 En europæiske politik til fremme af kvalitet til styrkelse af den europæiske konkurrenceevne, SEC(96) 2000. 
3 Kortlægning af den europæiske industris konkurrenceevne, KOM(96) 463 endelig udg. af 9. oktober 1996. 
^ Tjenesteydelser: dette dokument dækker dette udtryk alle tekniske tjenesteydelser, dvs. offentlige og private, 
undtagen bankydelser, forsikringsydelser, distribution, undervisning og uddannelse. 
5 Standardforberedende forskning: Alle F&U-aktivitctcr, herunder demonstrationsprojcktcr, der er en forudsætning, 
for, at standarden kan udarbejdes og tages i anvendelsc. 
6 Grønbog om innovation, KOM(95) 688 endelig udgave af 20.12.1995. 
Det er vanskeligt at kvantificere standarders okonomiske virkninger, men for industricn og 
scrvicesektorcn har dc ubcstrideligl cn stor bctydning, sâledcs som folgcndc ekscmplcr viser: 
• Takket vaere anvendelsen af standardiserede metoder sparer fabrikanteme tid og pcnge til udvikling 
af deres egne metoder; 
• Standardisering g0r det muligt at vaelge mellem flere ligevaerdige l0sninger, der ofte foreligger 
samtidig, og letter derfor konstruktion og fremstilling af udstyr; 
• Nàr produkter og komponenter pâ markedet stemmer overens med standarder, kan potentielle 
kunder fâ n0jagtigt kendskab til deres tekniske egenskaber og sâledes traeffe det rigtige valg, bâde 
kvalitets- og prismaessigt; 
• Standardiserede specifikationer for apparater eller komponenter bidrager til kompatibilitet, dvs. at 
de giver forbrugerne mulighed for at kombinere udstyr fra forskellige leverandorer. 
Pâ europaeisk plan er standarderne hovedsagelig udarbejdet af CEN, CENELEC og ETS1 , og dette med 
forskellige udgangspunkter: 
• Forst og fremmest er der tale om standarder, der udarbejdes pâ industriens anmodning for at skabe 
et sammenhacngendc marked og fastlacgge rcglcr og fa;lles rammcr til fordcl for samhandelcn. Disse 
standarder giver fabrikanteme mulighed for at udarbcjdc specifikationer for konstruktion, ydccvne, 
sammensaetning, tolerancer og andre universelt anerkendte egenskaber. 
Ratlonef tnergiudnyttelse i byggerj 
Mellem 1986 og 1993 sluttede tolv nationale bygningsforskningscentre sig sammen i projektet JOULE 
(ikke-nuklear energi)for at udvikle dels en rœkke preveceller for nye byggeelementer (feks. intelligente 
eller sœrlig bolerende termoruder), dels en hurtlg, pâlidellg procedure til mdling af disse elementers 
optiske og ternûske egenskaber. 
I hele perioden arbejdede konsortiet aktivt med CEN's tekniske udvalg 89 for at opstille standarder for 
bygningers og bygningselementers ternûske egenskaber. Prev'ecellerne fungerer nu og forvaltes af en 
E0FG. 
JOULE Joint Opportunities for Unlimited Long-term Energies (sœrprogram for forskning og teknologisk 
udvikling pà energiomràdet - ikke-nuklear energi og rationel energiudnyttelse) 
E0FG Europœisk 0konomisk Firmagruppe 
• For det andet er der de standarder, som Kommissionen giver i opdrag, og som udarbejdes med sigte 
pà gennemf0relsen af de europœiske direktiver om den nye metode . 
1 CEN Den Europœiske Standardiseringsorganisation 
CENELEC Den Europœiske Elektrotekniske Standardiseringsorganisation 
ETSI Det Europœiske Institutfor Telekommunikationsstandarder 
2 Râdets resolution om en ny metode i forbindelse med teknisk harmonisering og standarder, EFT C 136 af 
4.6.1985. 
4 
• 
• Disse standarder, der i princippet er ydeevnestandardcr1, giver fabrikantcr mulighcd for at påvisc, al 
deres produkter stemmer overens med de i direktiverne beskrevne væsentlige krav. Mange af dem 
har nødvendiggjort en forudgående undersøgelse eller efterfølgende undersøgelsesarbejde for at løse 
problemerne omkring gennemførelsen. Der skal her gives flere eksempler på sådanne opgaver. 
Fødeyqreemballagi 
11992 blev der i EFbrugt 28 mio. tonsplastik iil fødevareemballager, der skulle stemme overens med 
direktiv 89/109/EF, dvs. at de 
a) ikke må kontaminere levnedsmidlerne ved overførsel af bestanddele, 
b) ikke måforårsage uacceptable ændringer ifødevarernes sammensætning og 
c) ikke må fjerne fødevarernes organoleptiske egenskaber. 
CEN arbejder i øjeblikket på standardisering af33 analysemetoder til kvantificering af omfanget af 
kontaminerende stoffer. Det sker inden for et forskningsprojekt under programmet for 
standardisering, målinger og prøvninger, og arbejdet støttes gennem udarbejdelse af certificerede 
referencematerialer. 
For det tredje er der standarderne i serien ISO/EN 9000 og EN 45 000 til bestemmelse af 
organiseringen af kvalitetssikring og laboratorieautorisationssystemer. Disse standarder har gjort det 
muligt at indføre procedurer, der er gensidigt anerkendt af medlemsstaterne, for evaluering af 
produkters og tjenesteydelser overensstemmelse. En tilsvarende fremgangsmåde er fulgt for 
standarden ISO 14001, som indfører en procedure for miljøvurdering af industri- og 
serviceaktiviteter. 
ISO 9000-standarderne blev første gang offentliggjort i 1987. De er siden da i høj grad blev 
anerkendt af industrien og servicesektoren og anvendes af næsten alle de lande, der er 
medlem af Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO). 
En undersøgelse, der blev foretaget af Mobile Europe Ltd., viser, at der i slutningen af 1995 
var udstedt over 127 000 certifikater i verden, og at dette tal stiger konstant. 
Der kræves ofte ISO 9000-certificering i forbindelse med store kontrakter om offentlige 
indkøb, og mange store fremstillingsindustrier har indført kvalitetssystemer, der anvendes på 
alle deres leverandører. I øjeblikket forholder det sig sådan, at certiflceringen af disse 
systemer ikke kun finder sted i de store virksomheder, men nu også i små og mellemstore 
virksomheder, og meget hurtigt breder sig til servicesektoren. 
En anden undersøgelse, der blev foretaget af Manchester Business School i Det Forenede 
Kongerige i 1995, viser, at ISO 9000-certificerede virksomheder har en omsætning, der 
ligger over det nationale gennemsnit, og at de har fire gange større chance for at overleve i 
disse økonomiske nedgangstider. 
Endelig er der de standarder, der vedrører udvikling af højteknologisektorer [informationssamfundet 
(inklusive satellitter^) eller bioteknologi]. Disse standarder har meget stor betydning for industriens 
Standarder, der danner almindelige rammer om et system, kaldes performansstandarder i modsætning til 
produktstandarder, der udførligt beskriver et produkt eller en proces. Standardernes smidighed giver 
industrien mulighed for at levere produkter og tjenesteydelser, der er konkurrencedygtige på verdensplan, 
samtidig med at de fremmer innovative metoder på områder, der er i konstant udvikling, og vækker tillid 
hos brugerne og forbrugerne. 
Forberedende dokument om en "EU-handlingsplan: Satellitkommunikation i Informationssamfundet", KOM(97) 
91 endelig udgave af 5/3/97. 
5 
og tjenesteydclscrncs konkurrenceevne, 
verdensplan et europæisk præg. fordi de gør det muligt at give standardiseringen på 
Mobilkommunikation 
11993 udgjorde værdien af EF's produktion af telekommunikationsudstyr 18 425 mio. 
ECU. Det var 16% mere end i USA og 53% mere end i Japan. Dette afspejler den betydelige 
udvikling i standarder som f.eks. ISDN (Jntegrated Services Digital Network), GSM (Global 
System for Mobile Communications) og DECT (Digital European Cordless 
Telecommunications), der alle er af europæisk oprindelse. 
RACE og dens efterfølger ACTS bidrager i øjeblikket til at udarbejde og justere 
standarder for det universelle mobiltelekommunikationssystem (UMTS). De skal omfatte 
privat- og erhvervstjenester, iforbindelse med hvilke individuelt udstyr kan levere multimedie-
mobiltjenester. 
RACE Research in Advanced Communications i Europe 
ACTS Advanced Communications Technologies and Services 
2.2 Handel og international samhandel 
Etabieringen af det store indre marked i Europa, ratificeringen af aftalerne som følge af Uruguay-
runden og oprettelscn af verdcnshandelsorganisationcn (WTO) fremskyndcr ophævelsen af tckniskc 
handelshindringer', især genncm kodekscn om standarder. Dcrfor har Fællesskabet opstillet to 
grundlæggende målsætninger, der går ud på 
• for det første at begrænse eller forebygge protektionistiske eller tekniske hindringer på markeder 
uden for EU, 
• for det andet at fremme udvikling og vedtagelse af standarder og forskriftsmetoder hos sine 
partnere, så de bliver kompatible med eller påvirket af europæisk praksis. 
Disse mål, som Fællesskabet har sat sig, indtager f.eks. en stadig større plads i den transatlantiske 
dialog i det transatlantiske rådgivende udvalg for standarder, certificeringer og lovgivningspolitik 
(TACS). 
UDDRAGAF TACS' RAPPORT FRA JUNI1996 
"Gennemførelsen af det transatlantiske marked forudsætter, at der anvendes en 
flersidet strategi, der ud over anerkendelse af gensidige aftaler omfatter en mere 
udbredt anvendelse af internationale standarder, afskaffelse af 
certificeringsprocedurer og dobbelt veriflcering, udvikling og anvendelse af fælles 
industristandarder, anvendelse affunktionskrav i forordninger og direktiver og større 
gennemsigtighed, deltagelse og samarbejde i selve udarbejdelsen af standarderne." 
Kort sagt bør man følge princippet "én gang kontrolleret - almindeligt godkendt". 
1 Fællesskabets handelspolitik over for tredjelande i spørgsmålet om standarder og overensstemmelsesvurdering, 
KOM(96) 564 endelig udgave. 
Internationale standarder styrker stordriftsfordele, ikke alene i multinationale selskaber, men også i 
SMV, der eksporterer enkeltdele eller leverer enkeltdele til større enheder, der skal eksporteres. 
Kort sagt begrænser standarder handelshindringer og støtter markedsudviklingen der, hvor de 
anvendes. 
2.3 Standarders økonomiske virkninger 
Første figur viser, hvor stor betydning de europæiske organisationer tillægger intemational 
standardiseringl. Dette fremgår af de mange sekretariatsforretninger, de forestår i ISO. 
De tre andre figurer viser de tre europæiske standardiseringsorganisationers årlige produktion af 
standarder til opfyldelse af industriens behov. 
Secretariat for de internationale tekniske 
grupper, fordelt pa regioner (ultimo 1994) 
Japan Andre 
3* 7% CliN - Årlig produktion afstandardcr 
liuropa 
64% .Nordamcrika 
26% 
CENELEC - Årlig produktion af standarder ETSI- Årlig produktion af standarder 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
De økonomiske virkninger af vedtagelsen af en standard kan påvises ved flere eksempler, bl.a. 
mobiltelefonerne, der er blevet en del af gadebilledet (se tekstboks på forrige side). 
På et lignende område, der vedrører telematik, kan nævnes den succes, navigationssystemet til 
køretøjer har fået i Japan. Da displaypanelerne var blevet standardiseret, blev 400 000 køretøjer 
udstyret med systemet. 
ISO's sekretariat har foretaget en undersøgelse, der tager udgangspunkt i databanken PERINORM 
(tilvejebragt af AFNOR, DIN og BSI) og omhandler omfanget af standardiseringsarbejdet på bestemte 
tekniske områder^. I denne undersøgelse sammenholdes antallet af standarder, der er udarbejdet 
mellem 1965 og 1994 i en bestemt erhvervssektor, og omfanget af import & eksport i US-dollars. 
Resultaterne, der er illustreret i de følgende eksempler, viser, at standardiseringsindsatsen er begrænsct 
på visse områder, især inden for byggeri. Omvendt er indsatsen proportionel med eller større end 
' Report on the progress of European standardization, SEC(95) 2104. 
2 R. Weissinger: ISO standards and intemational markets; a preliminary analysis of their correlative development, 
maj 1995, ISO Généve. 
stigningen i samhandelen inden for en servicesektor som f.eks. sundhed og medicin, hvor man ikkc 
umiddelbart forventcr omfattende standardiseringer. 
t 
i 
E 
M 3 
m 3 
• fc Sundhcd og medicin 
"ISO 
EXPCRT/lK/PCRr 
r 
E 
8.(ô Emballage, Distribution 
3000 ; 
2500 f- ••-... • - • - - - .. 
2000 ' - - • 
1500 I- •• • y"-
1000 ; - - - -s»? *-•«< . -
500 1 ... - •• _, 
0 t T T • * T • ****r*^r. Maskinkonstruktion 
Pâ europaeisk plan er de 25 000 standarder, som CEN, CENELEC eller ETSI har vedtaget eller er ved at 
udarbejde (dvs. 5 nye standarder pr. arbejdsdag), absolut medvirkende til at skabe harmonisering og 
0konomisk integration. 
Denne indsats bidrager ogsâ til harmoniseringen pâ verdensplan pâ grund af de europaeiske 
standardiseringsorganisationers aftaler med ISO. De to sidste grafiske tegninger viser omfanget af 
arbejdsfordelingen mellem ISO/CEN og ISO/CENELEC. 
CEN CENELEC 
Konkluderende kan man sige, at europaeisk strategi med sigte pâ at modvirke protektionistiske standarder 
og fremme vedtagelse af internationale regler og standarder sikrer de europoaeiske virksomheder uhindret 
adgang til verdensmarkedet. Udarbejdelse af nye og tilpassede standarder forudsaetter forudgâende 
udvikling og forskning, som Faellesskabet mâ stotte. 
3. SITUATIONEN OMKRING STANDARDFORBEREDENDE FORSKNINGIKOMMISSIONENS 
SÆRPROGRAMMER 
Et af de vigtigste mål for særprogrammeme er at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag 
for europæisk industri, som foreskrevet i Traktaten om Den Europæiske Union. 
Det første indsatsområde i det fjerde rammeprogram for forskning og udvikling (1994-1998) omfatter 
15 særprogrammer. Alle særprogrammeme nævner standardforberedende forskning. Der er imidlertid 
betydelig forskel på, hvordan denne forskning drives i de enkelte programmer, og hvor stor vægt den 
reelt tillægges. 
3.1 Informations- og kommunikationsteknologi 
Standardforberedende forskning er en fuldgyldig integrercnde dcl af dctte særprogram. Hermcd sikrcs 
der fuldstændig kompatibilitet mellem produkter og tjcncstcydclscr. Dcr er opieltet en række horings-
og erfaringsudvckslingssystemcr med de europæiske standardiscringsorganisalioncr (CEN, CENI'IEC, 
I-TSI). 
INFORMATIONS- OG KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI 
Advanced Informatics in Medicine (AIM) 
Ved nedsættelse aftekniske udvalg og arbejdsgrupper i samarbejde med CEN og EWOS har AIM opstillet et 
arbejdsprogram og påbegyndt udarbejdelse af specifikationer for et stort aktivitetsområde, der vedrører 
indførelse, beskyttelse og udveksling afpatenter. 
Technology Initiative for the Disabled and Elderly (TIDE) 
Der er foretaget forundersøgelser for at udvikle TIDE med det resultat, at ETSI, CEN og CENELEC harfået 
mandat påforskellige områder, og at der er iværksat samordnede foranstaltninger indenfor COST. 
Advanced Transport Telematic (ATT/DRIVEII) 
Der er nedsat 10 arbejdsgrupper, der skal indkredse emner med tilknytning til programmet, og som har 
udarbejdet de nødvendige dokumenter til CEN's og CENELEC's tekniske udvalg. 
ESPRIT 
Dette programs videnskabelige sagsbehandlere har til opgave at fimle frem til eventuelle forhindelser 
mellem standarder og eksisterende projekter for atforbedre udnyttelsen aj resultaterne eller udviklinfien af 
ny teknologi. Der foretages således undersøgelser, derfalder ind under "ledsageforanstaltninger", og som 
kan føre frem til fastlæggelse af nye forskningsmæssige prioriteringsområder, ændringer i 
standardiseringsorganisationernes aktiviteter eller - gennem de teknologiske koordineringsgrupper 
bestående af medlemsstatsrepræsentanter - opnåelse af nye standardiseringsmandater. I forbindelse med 
STEP (Standard for the Exchange and Representation of Product Model Data) og CNMA 
(Communications Network for Manufacturing Applications) gaslder disse aktiviteter både 
forskningsprojekter og demonstrationsprojekter. 
3.2 Industri- og materialeteknologi 
Særprogrammet BRITE-EURAM III dækker store teknologi- og industrisektorer. Det finansierer ikke 
specifikt standardforberedende projekter, men der tages hensyn til standardforberedende aspekter i 
evalueringskriteriernc for projckterne, når disse vælges ud (udnyttelsc og formidling). I forskningsfasen 
indebærer Kommissionens videnskabelige opfølgning en undersøgclse af det igangværcndc arhejdes 
eventuelle virkninger for udarbejdelse af nye standarder eller for udnyttelsc og udvikling af 
eksisterende standarder. I alt er 26% af de finansieredc projekter til stor eller meget stor fordcl for de 
standarder, der er nødvendige i industrien, og en fjerdedel af dem kan placeres i særprogrammets 
"succeshistorier". 
BRITE-EVRAMIII; Teknisk hontrol med luftfartøjer 
I 1992 lå omkostningerne til vedligeholdelse afden europæiske flyflådes flychassiser på over 15 000 mio. 
ECU, og de vil sandsynligvis komme op på over 24 000 mio. ECU i år 2000. 
Ved hjælp af standardiserede inspektionsprocedurer (bådefor store og småfly), derfor nylig er udarbejdet 
under BRITE-programmet, vil menneskelige fejl blive minimeret og pålideligheden maksimeret. Samtidig vil 
de bidrage til en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne og dermed gøre flyflådens drift mere rentabel. Da 
inspektion er et yderst vigtigt element i flyvemaskiners vedligeholdelsesomkostninger og derfor et vigtigt 
aspekt ved køb, forventes et standardiseret og mere konkurrencedygtigt systemfor europæiske fly at bidrage 
til, at selskaberne køber rent europæiske flåder. 
BRITE-EVRAM III: Fremstilling afbibæder 
Formålet med projektet var fra starten at konstruere og udforme sæder på kortere tid ved at anvende 
en paralleludviklingsmetode. De specifikationer, der blev udarbejdet i denne forbindelse, danner i 
dag grundlag for de standarder, der anvendes for passagerkomfort og -sikkerhed. Denne nye metode 
har en sådan succes, at den allerede anvendes i Lear Corporation til fordel for mange bilfabrikanter. 
3.3 Standardisering, målinger og prgvninger 
Særprogrammet for "standardisering, målinger og prøvninger" (SMP-programmet) er det eneste 
program, der tager sigte på at udvikle værktøjer til støtte for Kommissionens kvalitetsfremmende 
politik. Da programmet har et overordnet sigte, griber det ind i alle fysiske, kemiske og biologiske 
områder, hvor det er nødvendigt at udvikle målings- og prøvningsmetoder. Det fremmer aktiviteter 
vedrørende standardforberedende forskning og har i øvrigt bidraget til at forbedre standarderne på 
forskellige områder, der er vigtige for det indre markeds funktion. Dette gælder f.eks. kontrol med 
råmaterialer (metallers trækstyrke), karakterisering af færdigvarer (vinduers lydisolering) eller 
forbedring af servicekvalitet (kontrol med badevands mikrobiologiske kvalitet). Desuden går dette 
program ud på at forske i og fremstille certificerede referencematerialer (CRM). Formålet med at 
udvikle mange CRM er at sikre, at standarder og direktiver gennemføres (jf. det indrammede afsnit). 
10 
SMP: Certificerede referencematerialer (CRM) 
Særprogrammet for standardisering, målinger og prøvninger har i samarbejde nted FFC udarbejdet 
omkring 400 CRM inden for miljø, hygiejne på arbejdspladsen, levnedsmlddelsektoren, mikrobiologi, 
biomedicin, materialeegenskaber osv. Over 90 andre CRM er under udarbejdelse. 
CRM og dem, der fremstilles af FFC på det nukleare område, sælges/distribueres af FFC-IRMM som 
væsentlige elementer iforbindelse med 
• sammenlignelighed mellem laboratoriernes måleresultater; 
• anvendelse afen lang række standarder; 
• gennemførelse affællesskabslovgivningen om sundheds- og miljøbeskyttelse; 
• gensldig anerkendelse af resultaterne og gennemførelse af systemerne for kvalitetssikring og 
laboratorieakkreditering. 
SMP: Badevands kvalitet 
Vands mikrobiologiske kvalitet er det vigtigste parameter i 
EF-direktivet om badevand til bestemmelse af 
badeområders kvalitet overalt i Europa. Etprojekt, der blev 
iværksat gennem SMP-programmet i 1992, har forbedret 
metoderne til mållng af vands mikrobiologiske kvalitet og 
opstillet henstillinger i samarbejde med GD XI til 
forbedring af målingers sammenlignelighed. 
Projektresultaterne vil blive anvendt til at udvikle en 
europæisk standard for kvaliteten af metoderne til måling 
af vands mikrobiologiske kvalitet. 
SMP: Sikkerhed ved brand ipolstrede sæder 
Brande i private hjem med polstrede møbelsæder er 
særlig farlige ogforårsager hvert år mange dødsfald. På 
anmodning af GD III (Industri) blev der gennem SMP-
programmet iværksat etprojekt i 1993 med henblikpå at 
udvikle prøvningsmetoder til måling afpolstredes sæders 
brændbarhed Projektet blev afsluttet i slutningen afl99S 
med gode resultater, og GD III forventer, at resultaterne 
skal bidrage til at udvikle europæiske standarder for 
polstredes sæders brændbarhed og således forbedre 
forbrugernes sikkerhed i Europa. 
Under SMP-særprogrammet accepteres forskningsprojekter med standardforberedende indhold i 
forbindelse med de årlige forslagsindkaldelser. Programmet har ligeledes udviklet et system for 
målrettede forslagsindkaldelser for det fjerde rammeprogram. Dette system gør det muligt at opfylde 
F&U-behovene i forbindelse med gennemførelsen af europæiske bestemmelser og direktiver og 
udviklingen af standardarder. De emner, der skal understøtte standardiseringsarbejdet, udvælges i 
samarbejde med standardiseringsorganisationerne (CEN, CENELEC og ETSI). Til dette formål har 
CEN indført et system til høring af sine tekniske udvalg (CEN-STAR), der giver CEN mulighed for at 
opstille de prioriterede FTU-emner. 
11 
CEN-STAR 
CEN/BT WG 70 uSTAndardisation and Research (STAR)" blev nedsat i 1992 med følgende 
sigte: 
• Det skulle udarbejde retningslinjer (guidelines) for at skabe et tættere forhold mellem 
kooperativ F&U og europæisk standardisering, idet det endelige mål var en hurtigere og 
kvalitetsmæssig bedre standardiseringsproces. 
• Det skulle forbedre disse retningslinjer ved at deltage i de indledende høringer om F&U-
programmerne. 
CEN-STAR-udvalget er sammensat af formænd for CEN's sektorudvalg og 
programmeringsudvalgene, der bistås af EFTA's, EUREKA's og EUROLAB's sekretariater, 
samt af repræsentanter for Kommissionen (GD III og XII, FFC) og andre parter, der er 
involveret i standardiseringen. 
Målrettet indkaldelse: Nogle emner foreslået af CEN og Kommisslonens 
generaldirektorater vedden målrettede indkaldelse af 27.11.1997: 
Desinficerende stoffers påvirkning af organiske materialer under kontakt med 
drikkevand 
Bideprøver på varer, der er bestemt til børn, især legetøj. 
Kvalifikationskriterium for materialetræthedsrevners udbredelseshastighed i 
jernbaneskinner: optimering af prøvningsbetingelser. 
Vurdering af risikoen for planter i EU fra eksotiske karantæneorganismer: 
analysemetoder. 
3.4 Landbrag og fiskeri 
Der foregår en række standardforberedende aktiviteter i særprogrammet for "Landbrug og fiskeri". De 
omfattcr især levnedsmidlcr, non-food-anvendelse af landbrugsprodukter og bestemmelse af de 
acceptable forureningsnivcaucr for levnedsmidlcr. 
Det stigende antal standarder for analysemetoder viser klart et behov og kan betragtes som et tegn på 
fremskridt. Det ser imidlertid ud til, at det er nødvendigt med alternative løsninger, f.eks. at opstille 
performanskriterier i stedet for referencemetoder. 
AIR: Biodiesel - ufarlip. vedvarende. alternativt brændstof 
Biodiesel består af vegetabilsk olie og biprodukter herqf, der udvindes af non-food-
landbrugsprodukter. Den kan anvendes, som den er, eller blandes med almindelig dieselolie og 
således give en renere vedvarende energi Selv om der i 1994 kun blev produceret 65 000 tons, 
tager demonstrationsprojektet under særprogrammet AIR sigte på at skabe grundlag for den 
fremtidige udforskning af markedet. I denne forbindelse er formålet bla. dels at fastlægge 
fysisk-kemiske parametre for brændstofblandinger for at bidrage til kommende europæiske 
standarder, dels at foretage feltforsøg med en bilserie og endelig at undersøge 
miljøvirkningerne og fastlægge en europæisk strategi med henblik på stordriftsanlæg. 
12 
3.5 Biotcknologi 
Særprogrammet for bioteknologi omfatter bl.a. et områdc vedrørende standardforbercdende forskning i 
biosikkerhed til støtte for bcstcmmelsernc om bioteknologi på europæisk plan (forvaltes ;il 
generaldirektoraterne for industri, landbrug og miljø). Bestemmelserne vedrørende bioteknologi 
betragtes som regel som en af de vigtigste faktorer for europæisk bioteknologisk industris 
konkurrenceevne, idet der tages udgangspunkt i forsigtighedsprincippet. 
BiQteknQlQgi 
Standardforberedende forskning omfatter også 
udvikling af nye in vitro-metoder inden for 
pharmacotoxikologi. der undgårforsøg med levende dyr. 
Denne forskning udvikles i samarbejde med de 
europæiske centre for validering af nye metoder 
(ECVAM: European Centres for Validation of 
Alternative Methods) under FFC i Ispra og den 
industrielle platform for in vitro-toxikologi (IVTIP: In 
Vitro Testing Industrial Platform), der omfatter ca. 20 
virksomheder i toxikologisektoren. 
3.6 Miljg og klima 
Særprogrammet "Miljø og klima" har til formål al begunstige udviklingen af miljøvenlige produkter, 
teknologier og tjenesteydelser og at fremme fastlæggelsen af miljømæssige kvalitetskriterier. 
Forskningsindsatsen tager udgangspunkt i Kommissionens femte miljøhandlingsprogram, "For en 
bæredygtig udvikling", men lader sig desuden inspirere af visse OECD-aktiviteter (prøvning af 
kemiske produkter). Der arbejdes på forskellige områder, som for eksempel beskyttelse og forbedring 
af vand- og luftkvaliteten og risikoforvaltning i forbindelse med industrielle aktiviteter. Det 
standardforberedende arbejde i miljø- og klimaprogrammet samordnes nøje med FFC's arbejde og 
arbejdet under særprogrammet "Standardisering, måling og prøvning". 
Forbrænding qffarligt affald 
Direktivet om forbrænding af farligt affald (94/67/EF) fastlægger 
grænseværdier for emission afen række giftige stoffer ogforpligter bla. 
medlemsstaterne til at kontrollereforbrændingsanlæggenes udledning af 
dioxiner. Tre standarder, som CEN har udarbejdet, fastlægger 
procedurer for prøveudtagn'mg og måling af dioxiner, og i samarbejde 
med særprogrammet for Standardisering, måling og prøvning er der ved 
at blive fremstillet en seriepå ni certiflcerede referencematerialer. 
Miljø og klima; luftkvalitet 
Projektresultater fra APHEA og PEACE, som vedrører grænseværdier 
for SO2, NOx og svævestøv i luften, tyder på at der er en sammenhæng 
mellem forekomsten afdisse stoffer i byluft og åndedræts- og hjerte-kar-
sygdomme. De herfastlagte grænseværdier kan benyttes til at revidere de 
værdier, der erfastsat af Kommissionen (i direktiverne 80/779/EØF og 
85/203/EØF) og WHO. 
13 
3.7 FFC's standardforheredende arhcjde 
Kommissionen udfører direkte F&U-opgaver gennem Det Fælles Forskningscenter. Dette bidrager til 
forskningen i standarder på flere områder, herunder avancerede materialer (i forbindelse mcd 
særprogrammet for industri- og materialeteknologi), strukturstabilitet og miljø. FFC har taget kontakt 
med CEN-STAR for at forbedre udnyttelsen af sine forskningsresultater gennem standardisering. 
FFC: Modstandsdvgtighed over for jordskælv 
Når bygninger, hroer og andre strukturer styrter sammen 
på grund af jordskælv, koster det menneskeliv og penge. 
FFC's prøvelaboratorium ELSA deltager sammen med 
IH europæiske luhoratorier inden for net, der er dannet 
gennem prof>rammet for forskeruddannelse o/> -mohilitet, 
i forsøg på bygninger (skalamodeller eller modeller i 
naturlig størrelse) eller andet byggeri. Formålet er at 
udvikle og validere forbedringer vedrørende 
eurokodekserne (byggevaredirektivet). Dette anlæg er 
enestående i Europa. 
4. EF'S STANDARDFORBEREDENDE FORSKNING SKAL GØRES MERE EFFEKTIV 
4.1 Koordinering af sgrprQgrammerne nnder det fierde rammeprogram 
Der er ingen fælles samordningspolitik for forholdet mellem de forskellige særprogrammer under det 
fjerde rammeprogram og standardiseringsorganerne. Hvis der skal tages hensyn til de 
standardiseringsbehov, der skal opfyldes for at udvikle en europæisk politik til forbedring af produkt-
og servicekvalitet, skal alle særprogrammer og FFC indføre en dialog med standardiseringsorganerne 
og brugernc af standarderne. Dette ville sikre, at standardiscringsdimensionen indgår harmonisk og 
effektivt i forskningsprojekterne. 
HENSTILLING 
Der skal Indføres et system til forbedring af kommunikationen og koordineringen mellem 
særprogrammerne for forskning og innovation, FFC og de økonomiske aktører, der er involveret i 
standardiseringen. 
4.2 Standardorienteret forskning 
Mange projekter om standardforberedende forskning af europæisk tilsnit bliver aldrig præsenteret i 
forbindelse med rammeprogrammets forskellige særprogrammer. Dette skyldes manglende information 
om, at der kan ydes tilskud til disse projekter. Kun SMP-særprogrammet er meget aktivt på det 
standardforberedende område. Derimod dækker dette ikke alle behovene, da det er begrænset til 
målinger og prøvninger. En sådan situation kan kun blive værre, hvis EF-forskningen ikke resolut går 
ind for en kvalitetspolitik, hvor standarder er et væsentligt værktøj. Derfor skal støtteberettigede 
standardforberedende forskningsområder fremhæves i de forskellige særprogrammer. 
14 
HENSTILLINGER 
Deltagere og aktører i særprogrammerne skal, hvad enten de kun er lidt eller slet ikke aktive på 
standardiseringsområdet, bevidstgøres om det potentiel, standarder udgor for udnyttelse af 
resultater. 
I de indledende evalueringsfaser bevidstgøres forslagsstillerne om standardiseringsdimensionens 
betydning (især i projekter for kvalitetsmål) for udnyttelse af resultater. 
4.3 Standardforberedende forskning og miljaet 
Målsætningerne for det femtc miljøhandlingsprogram "For cn bæredygtig udvikling" gor det 
nødvendigt at fremme standardforberedende forskning inden for miljøbeskyttelsc. Dctte veclrørcr især 
forskningsprojekter inden for industri- og materialeteknologi. Der ønskcs både forskning i 
naturvidenskabelige og tekniske forhold og i samfundsøkonomiske virkninger. 
HENSTILLING 
Deltagerne og aktørerne i særprogrammerne bevidstgøres om nødvendigheden af at tage 
miljøhensyn i betragtning i forskningsprojekterne. 
4.4 Standardforberedende forskning og immaterialrettigheder 
Standardiseringsdimensionens integrering i F&U-særprogrammeme forudsætter især, at der er 
forståelse for, at standardforberedende forskning ikke pr. definition er en hindring for beskyttelse af 
immaterialrettigheder. Gennem dialog og samarbcjdc mellem forskere og standardiseringsorganer på et 
tidligt stadium kan immaterialrctligc problemcr løses. Når der indgås forskningskontraktcr og aftaler 
mellem partnerne, er det nødvendigt i detaljer at fastlægge, hvilke virkninger denne forskning l'år for 
ejendomsretten til rcsultatcrne og for formidlingcn af disse. Der opstår sjældent konflikter, når det 
drejer sig om perfomansstandarder eller standarder, der fastlæggcr rammerne for kompatibililet mellem 
nye teknologiområder. 
Dette aspekt af forholdet mellem forskning og standardisering blev behandlet i en note, der blev 
offentliggjort af CEN/CENELEC i 1992 (CEN/CENELEC Memorandum Nr. 8, 1992/03). En vigtig 
konklusion af denne note var, at potentielle konflikter ér sjældne, område og mål taget i betragtning. 
En procedure, der garanterer copyright, blev indgået. 
HENSTILLING 
Kommunikationen mellem forskere og standardiseringsorganer skal forbedres, så der hedre kan 
tages hensyn til beskyttelsen af immaterialrettigheder, når forskningsresultaterne videregives til 
standardiseringsorganernel. 
4.5 Standardforberedende forskning og innovation1 
At skabe et miljø, der fremmer innovation i stedet for at bremse den, forudsætter udvikling af 
performansstandarder og indgåelse af frivillige aftaler, bedre sammenhæng mellem 
standardudarbejdelse og videnskabelig og teknisk udvikling samt større bevidstgørelse af dem, der 
udformer og bruger standarderne, navnlig SMV. 
HENSTILUNG 
Medlemsstaternes opfordres til at fremme vedtagelse af frivillige standarder mellem fabrikanter og 
leverandører og, så vidt det overhovedet er muligt, foretrække performansstandarder. 
Første handlingsplan for innovation i Europa, KOM(96) 589 endelig udg. af 20.11.1996 
15 
4.6 Formidling af resultater til standardiseringsorganerne 
Resultaterne af EF-forskningsprojekter (direkte eller indirekte foranstaltninger gennem FFC) kan 
udnyttes gennem standardisering. Udnyttelsen afhænger dels af overførslen af resultaterne til 
standardiseringsaktørerne (standardiserings-organisationer og brugere), dels af en 
forskningsplanlægning i form af standardforberedende etaper. 
Der skal tages hensyn til, hvordan resultaterne skal fremlægges og overføres, allerede i 
planlægningsfasen. Erfaringen med SMP-særprogrammet viser, at forskeme sjældent gør en sådan 
indsats, for så vidt angår indhold, og heller ikke med hensyn til informationens form, identificering af 
CEN's, CENELEC's eller ETSI's udvalg, inddragelsen af disse i fastlæggelsen og udnyttelsen af 
forskningsresultaterne osv. 
For at rette op på denne situation stilles der allerede på forslagsstadiet (evalueringskriterier) visse krav 
til oplysninger og betingelser i denne forbindelse. Desuden er der føjet en bestemmelse til kontrakterne 
for at sikre kommunikation mellem forskere og standardiseringsorganer. 
HENSTILLINGER 
/ forbindelse med projektevalueringen skal det sikres, at forslagssti/lerne er indstillet på at have 
kontakt med standardiseringsorganisationerne og tage hensyn til deres ønsker. 
I forbindelse med kontrakten om FTU-projekter skal det sikres, at betingelserne for overforsel af 
resultaterne til standardiseringsorganisationerne er til stede. 
Under projektforløbet skal det sikres, at aktiviteter, der kun vedrører standardisering, gennemføres 
parallelt medforskningsaktiviteterne. 
FFC skal sikre sig, at dets forskningsresultater overføres tilstandardiseringsorganisationerne. 
4.7 Standardforberedende forskning set i international sammenhæng 
Standardisering er et middel til at forbedre produkt- og servicekvalitet og er ikke kun et EU-anliggende, 
idet den som tidligere nævnt vedrører hele verdenshandelen. Dette gælder især ny basisteknologi. Her 
er det vigtigt med en standardforberedende forskningsindsats, der rækker ud over EU. Det drejer sig 
altså om at samarbcjdc med dcltagere fra tredjclande for at sikre sig, at dc standarder, denne forskning 
rcsulterer i, kan accepteres. Under hcnsyntagen til disse partneres økonomiske og samfundskiilturelle 
behov kan standardisering på internationalt niveau således få et europæisk præg. 
HENSTILL1NG 
Sammen medde økonomiske aktører (IRDAC, CEN, CENELEC, ETSI osv.) skal det undersøges, om 
det er muligt atgive ikke-europæiske partnere adgang til standardforberedende projekter for at sikre 
deres tilpasning og accept samt overførsel af resultater på internationalt plan. 
4.8 SMP særprogrammetg målrettede forslagsindkaldelser 
Ofte forekommer det ikke dem, der driver og går ind for forskning i standarder, at denne forskning 
tillægges nogen særlig værdi. Desuden antages kun en lille andel forslag gennem Kommissionens 
almindelige system for forslagsindkaldelser, hvad der ikke motiverer forskerne til at udarbejde 
projekter i denne retning. Pilotprojektet i SMP-særprogrammets målrettede indkaldelser opfylder 
derimod de særlige behov i forbindelse med standardforberedende forskning. Til udvikling af dette 
indkaldelsessystem har standardiscringsorganisationcrnc måttct indførc et udvælgelscssystcm for deres 
cmncr og prioritctsområder med indbygget garanti for rimelighed og gcnnemsiglighed. llver 
organisation har sine kriterier og sit system for emneudvælgelse, afhængigt af de respektive strukturcr 
og driftsregler. Kommissionen foretager på sin side en uafhængig evaluering af de indkomne emner og 
16 
de dermed fremsendte tekniske dokumenter. Foruden at dcttc system tager hensyn til speciflkke emner, 
kunne det bruges i "hastetilfælde", hvor problemer skal løses med særlig korte frister mcllem 
emneudvælgelsen og forskningsarbejdets påbegyndelse. 
Da SMP-særprogrammet er decideret tværgående, kan det gavne de andre forskningsprogrammer og 
have en koordinerende funktion for standardforberedende aktiviteter. 
HENSTILUNGER 
Behovene vedrørende standardforberedende forsknihg i særprogrammerne under det fjerde 
rammeprogram og ved FFCskal indkredses, idet det angives, hvorpresserendeproblemløsningen er. 
Procedurerne for udvælgelse af emner og projekter under de målrettede indkaldelser skal justeres, 
navnlig under hensyntagen til hastesager. 
4.9 "Nøgleaktioner"! i det femte rammeprogram for forskning og udvikling 
Da standardisering har en strategisk interesse på europæisk plan, frembyder standardforberedende 
forskning helt klart en merværdi. Derfor kan resultaterne af et standardforberedende forskningsprojekt, 
der er udviklet i et af det femte rammeprograms tematiske programmer, interesserer aktørcr, der 
deltager i andre projekter eller andre programmer eller strukturer. 
Andre kvalitetssikringsværktøjer, der udvikles inden for de tematiske programmer eller ved FFC (f.eks. 
nye måleinstrumenter, nye måle- og produktionskontrolmetoder, resultater af undersøgelser af 
processers eller produkters konsekvenser osv.), og standardforberedende forskningsprojekter bør indgå 
i en logisk helhed. 
For at optimere fremgangsmåder og investeringer, bør det sikres, at der foretages en overordnet 
koordinering af forskningsmidler og -projekter til støtte for standardisering. I betragtning af, at 
standarder dækker et meget vidtspændende felt må denne samordning række ud over F&U-
programmerne og også omfatte oplæg til regelsæt (direktiver m.v.). 
For eksempel bør en sådan strategi iværksættes inden for hver tematisk program i det femte 
rammeprogram, i nødvendigt omfang understøttet gennem "nøgleaktioner", så der kan blive taget 
hensyn til behovene for standardforberedende forskning. 
HENSTILLINGER 
Inden for hvert tematisk program i det femte rammeprogram, i nødvendigt omfang understøttet 
gennem "nøgleaktioner", skal der etableres en kompetance som sikrer mulighed for at etablere 
overvågning af standardforberedende projekter og andre projekter der udvikler værktøjer til 
understøtning af kvalitet som for eksempel: målinger, prøvninger, ledelses og kvalitetssikrings 
teknikker...; 
Medlemsstaterne tilskyndes til i deres oplysningsarbejde over for de økonomiske aktører, der er 
involveret i standardiseringsarbejdet, herunder små og mellemstore virksomheder, at pointere 
standardernes betydningfor udnyttelse ogformidling af resultater. 
Kommissionens arbejdsdokument: "Mod det femte rammeprogram: Videnskabelige og teknologiske mål", 
KOM(97) 47 endelig udgave, 12.02.1997. 
17 
5. KONKLUSIONER 
Det er nødvcndigt at optimcre og koordinere EF-ITU-mctodcr og -investeringer for at frcmmc 
standardiseringseffekten. De foranstaltninger, der foreslås ovenfor, bør betragtes som prioritetsområdcr 
i forbindelse med forbedring af standardforberedende forskning og kvaliteten af strukturer og 
standarder. Nogle af henstillingerne forudsætter ret omfattende ændringer, andre kan efterkommes ret 
hurtigt. 
Prioteringsrækkefølgen ser således ud: 
• Der skal indføres et system til forbedring af kommunikationen og koordineringen mellem 
forsknings- og innovationsprogrammerne, FFC og de økonomiske aktører, der er involveret i 
standardiseringen; 
Inden for hvert tematisk program i det femte rammeprogram, i nødvendigt omfang understøttet 
gennem "nøgleaktioner", skal der etableres en kompetance som sikrer mulighed for at etablere 
overvågning af standardforberedende projekter og andre projekter der udvikler værktøjer til 
understøtning af kvalitet som for eksempel: målinger, prøvninger, ledelses og kvalitetssikrings 
teknikker...; 
Medlemsstateme tilskyndes til i deres oplysningsarbejde over for de økonomiske aktører, der er 
involveret i standardiseringsarbejdet, herunder små og mellemstore virksomheder, at pointere 
standardernes betydning for udnyttelse og formidling af resultater. 
18 
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 31 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 oi io 
Katalognummer : CB-CO-98-024-DA-C 
ISBN 92-78-30232-5 
Kontoret for De Europasiske Faellesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
n