[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 16.2.2005

SEK(2005) 231 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Letlands opdaterede konvergensprogram 2004-2007

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1] fastsætter, at ikke-deltagende medlemsstater, dvs. lande, der ikke har indført den fælles valuta, skal forelægge konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen. I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skal Rådet undersøge hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg nedsat efter traktatens artikel 114. På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg skal Rådet afgive udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede konvergensprogrammer, som også kan blive gennemgået af Rådet efter samme procedurer.

De ti lande, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, deltager ikke i den fælles valuta. De forpligtede sig til at forelægge deres konvergensprogrammer senest den 15. maj 2004 og en første opdatering ved udgangen af 2004.

Letlands første konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007, blev fremlagt den 14. maj 2004 og gennemgået af Rådet den 5. juli 2004. Letland fremlagde en opdatering af sit konvergensprogram den 30. december 2004. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af denne opdatering under hensyntagen til Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 samt til adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output, henstillingerne i de generelle økonomiske retningslinjer for 2003-2005 og principperne i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om bedre samordning af finanspolitikken[3]. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:

- Den første opdatering af Letlands konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007, blev vedtaget af det lettiske ministerråd den 28. december og forelagt Kommissionen den 30. december 2004. Programmet er baseret på de økonomiske fremskrivninger i den finanslov for 2005, der blev forelagt parlamentet den 13. december 2004, og som parlamentet vedtog den 20. december. Det opdaterede program er stort set i overensstemmelse med oplysningskravene i ”adfærdskodeksen” for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Klassificeringen af ENS95-data om sammensætningen af de samlede offentlige indtægter og udgifter skal imidlertid forbedres.

- I opdateringen forventes en BNP-vækst på 8,1 % i 2004 og 6,7 % i 2005, hvor den indenlandske efterspørgsel, især investeringer og det private forbrug, fortsat vokser kraftigt. For 2006 og 2007 er den anslåede BNP-vækst kun en smule lavere (6,5 % begge år). Eksportvæksten har rettet sig kraftigt, hvilket afspejler det globale økonomiske opsving og den positive virkning af Letlands tiltrædelse af EU. Imidlertid er dette blevet overhalet af væksten i importen som følge af den kraftigt stigende indenlandske efterspørgsel.

- Nettoeksportens bidrag til væksten ventes på mellemlang sigt at være negativ, mens det store underskud på de løbende poster kun vil falde marginalt. Arbejdsløsheden forventes kun at falde gradvis på trods af en kraftig vækst i den økonomiske aktivitet. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger må det makroøkonomiske scenario alt i alt betragtes som realistisk, og det ligger på linje med Kommissionens tjenestegrenes egen vurdering og dens efterårsprognose fra 2004.

- For at nå den lettiske centralbanks mål om prisstabilitet blev landets valuta (lats) knyttet til SDR med et normalt udsvingsbånd omkring centralkursen på ±1 %. De lettiske myndigheder har planer om at slutte sig til ERM II i begyndelsen af 2005 og tager sigte på at slutte sig til euroen tidligst den 1. januar 2008. Den 1. januar 2005 blev den lettiske lats som led i denne strategi frigivet fra SDR og knyttet til euroen til markedskurs med et normalt udsvingsbånd omkring den nye centralkurs, som igen var på ±1 %. Interbankrentesatserne i den lokale valuta er faldet til et niveau tættere på renten i euroområdet efter tilknytningen til euroen. Afkastet af langfristede obligationer i forhold til euroområdet svingede i løbet af 2004 fra en præmie på ½ til 1 procentpoint. Indtil 2003 var HICP-inflationen forholdsvis lav. I løbet af 2004 steg HICP-inflationen imidlertid betydeligt og toppede i august med 7,8 %, inden den igen tog en smule af i sidste kvartal og nåede et årsgennemsnit på 6,2 %. Myndighederne mener, at inflationsudviklingen i 2004 var midlertidig. De forventer, at inflationen udtrykt ved forbrugerprisindekset vil falde fra 6,2 % i 2004 til 3,0 % i 2006. I 2005 vil inflationen fortsat blive påvirket af stigende administrativt regulerede priser og foranstaltninger til harmonisering af indirekte skatter. Som følge af gunstige basiseffekter skulle inflationen falde gradvis, hvis man undgår overophedning, selv om den kan forventes at blive lidt højere, end de nationale myndigheder har påregnet.

- Opdateringen sigter mod at holde underskuddet under referenceværdien på 3 % af BNP hvert år i programmets løbetid, mens det offentlige budgetunderskud i programmet forventes at falde gradvis fra 1,7 % af BNP i 2004[4] til 1,4 % af BNP i 2007. Som følge af EU-overførsler og udgifter i forbindelse hermed forventes såvel udgifter som indtægter at toppe i 2005 med henholdsvis 39,3 % og 37,7 % af BNP, for derefter gradvis at falde til henholdsvis 36,5 % og 35,1 % af BNP i 2007. Den mellemfristede justering af de offentlige finanser er baseret på en reduktion af såvel indtægts- som udgiftskvoten. Den primære saldo forbedres i programperioden, idet den samlede udgiftskvote falder på grund af en lavere primær udgiftskvote og til en vis grad rentebetalinger. Den primære udgiftskvote falder hovedsagelig som følge af lavere overførsler og subsidier, mens der samtidig er taget højde for en stigning i investeringskvoten. Indtægtskvoten falder som følge af skattelettelser, især indkomstskattelettelser, der letter skattebyrden moderat. Mens den overordnede strategi forbliver uændret i forhold til programmet fra maj 2004, er de forventede budgetunderskud blevet justeret i nedadgående retning fra ca. 2 % af BNP om året i det tidligere program.

- Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side forekommer antagelserne om den økonomiske aktivitets skatteintensitet at være noget pessimistiske, hvilket indebærer, at indtægterne kan blive højere end forventet. Letland har fået ry for at opstille forsigtige prognoser og gentagne gange overskredet de finanspolitiske mål i de sidste fem år. Med hensyn til budgetkontrol anvender man en særlig procedure, der kan muliggøre forholdsvis hurtige justeringer i løbet af budgetåret, hvis budgetudviklingen skulle løbe løbsk. Da indgåelsen af udgiftsforpligtelser på den anden side er baseret på støtte fra EU, er opfyldelsen af underskudsmålene afhængig af, at regeringen modtager disse midler. En stram udgiftsdisciplin (herunder i forbindelse med forvaltningen af projekter, der samfinansieres af EU) kan vise sig at være vanskelig på grund af svagheder i administrationen.

- I lyset af denne risikovurdering er budgetstillingen i programmet utilstrækkelig til at nå det mellemfristede mål i stabilitets- og vækstpagten om en stilling tæt på balance eller med overskud i løbet af programperioden. Selv om programmet udstikker en forholdsvis ambitiøs konsolideringskurs, synes det at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold. Det er dog tilstrækkeligt til at holde gældskvoten på et meget lavt niveau.

- Gældskvoten forventes at blive på 14,2 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Den svage stigning i gældskvoten i programperioden til 15 % af BNP i 2007 skyldes især vedvarende underskud, som i vid udstrækning opvejes af nominel BNP-vækst.

- Programmet gennemgår kort regeringens strukturreformprogram, der fokuserer på foranstaltninger for at forbedre erhvervsmiljøet, konkurrenceevnen og udviklingen af energi- og kommunikationssektoren, uddannelses- og sundhedssystemerne, samt en aktiv arbejdsmarkedspolitik og styrkelse af innovation og forskning. I programmet skitseres det også, hvordan man kunne styrke budgetprocessen gennem flerårige budgetrammer og øge gennemsigtigheden og pålideligheden af de nominelle udgiftslofter gennem systematisk brug af evalueringsmekanismer. Reformerne, hvoraf de fleste allerede er iværksat, eller som man er ved at udarbejde lovgivning om, kan afgjort forventes at forbedre den lettiske økonomis vækstbetingelser ved at øge produktiviteten og incitamenterne for at arbejde, fremme jobskabelse og afskrække fra skatteunddragelse samt ved at stramme den finanspolitiske disciplin både i ressortministerierne og hos de lokale myndigheder.

- Letlands offentlige finanser synes at stå ret stærkt med hensyn til bæredygtighed på længere sigt på trods af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den forholdsvis lave gældskvote i Letland og de gennemførte foranstaltninger i forbindelse med pensionsreformen, herunder indførelsen af den finansierede søjle, vil sammen med kumuleringen af midler i den finansierede pensionsordning medvirke til at mindske budgetvirkningerne af den aldrende befolkning. Den strategi, der er skitseret i programmet, tager udgangspunkt i et begrænset budgetunderskud på mellemlang sigt og budgetvirkningerne af pensionsreformen. Reformforanstaltninger inden for sundheds- og plejesektoren kan imidlertid medføre højere udgifter. Bæredygtigheden kan vise sig at være truet på lang sigt. Letlands forholdsvis lave skattekvote skulle dog gøre det lettere at rette op på den manglende bæredygtighed, der kan vise sig.

- Alt i alt er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, stort set forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer (BEPG) med hensyn til de offentlige finanser. For at tackle det omfattende underskud på de løbende poster anbefalede man Letland at nedbringe det samlede underskud på de offentlige finanser på en troværdig og bæredygtig måde i løbet af en årrække. Da man i programmet regner med at nedbringe underskuddet på de løbende poster, er det lavere budgetunderskud i 2004 end oprindeligt budgetteret og den konsolideringskurs, der er lagt i opdateringen, i overensstemmelse med henstillingen i de generelle økonomiske retningslinjer. Denne vurdering er dog betinget af en gunstig udvikling i den eksterne balance og må derfor fortsat følges nøje. Som Rådet påpegede i sin udtalelse om programmet fra maj 2004, afhænger en vurdering af den passende finanspolitiske stilling desuden også af efterspørgselspresset i økonomien, selv om det er vanskeligt at bestemme landets stilling i konjunkturforløbet. Derfor er vurderingen også afhængig af, at den makroøkonomiske politik er i stand til at konsolidere afdæmpningen af inflationen efter dens seneste højdepunkt.

På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Letlands opdaterede konvergensprogram og fremsender den til Rådet.

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Letlands opdaterede konvergensprogram 2004-2007

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

1. Den 8. marts 2005 gennemgik Rådet Letlands opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder i det store og hele kravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Klassificeringen af E NS95-data om sammensætningen af de samlede offentlige indtægter og udgifter skal imidlertid forbedres. Letland opfordres derfor til at opfylde disse datakrav i adfærdkodeksen.

2. I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst, der blev anslået til 8,1 % i 2004, at forblive kraftig i resten af programperioden med et gennemsnit på 6,6 % om året. På grundlag af de aktuelt foreliggende oplysninger synes scenariet at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer at være noget lave.

3. Opdateringen sigter mod at holde underskuddet under referenceværdien på 3 % af BNP hvert år i programmets løbetid, mens det offentlige budgetunderskud forventes at falde gradvis fra 1,7 % af BNP i 2004 til 1,4 % af BNP i 2007. I 2005 vil både indtægts- og udgiftskvoter stige markant i forbindelse med tiltrædelsen af EU. Derefter er den mellemfristede justering af de offentlige finanser baseret på en reduktion af såvel indtægts- som udgiftskvoten. Den primære udgiftskvote falder hovedsagelig som følge af lavere overførsler og subsidier, mens der samtidig er taget højde for en stigning i investeringskvoten. Indtægtskvoten falder som følge af skattelettelser, især indkomstskattelettelser, der letter skattebyrden moderat.

4. Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side forekommer antagelserne om den økonomiske aktivitets skatteintensitet at være noget pessimistiske, hvilket indebærer, at indtægterne kan blive højere end forventet. Da indgåelsen af udgiftsforpligtelser på den anden side er baseret på støtte fra EU, er opfyldelsen af underskudsmålene afhængig af, at regeringen modtager disse midler. En stram udgiftsdisciplin (herunder i forbindelse med forvaltningen af projekter, der samfinansieres af EU) kan vise sig at være vanskelig på grund af svagheder i administrationen.

5. I lyset af denne risikovurdering er budgetstillingen i programmet utilstrækkelig til at nå det mellemfristede mål i stabilitets- og vækstpagten om en stilling tæt på balance eller med overskud i løbet af programperioden. Den kan også give en utilstrækkelig sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold. Den er dog tilstrækkelig til at holde gældskvoten på et meget lavt niveau.

6. Gældskvoten forventes at blive på 14,2 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Den svage stigning i gældskvoten i programperioden til 15 % af BNP i 2007 skyldes især vedvarende underskud, som i vid udstrækning opvejes af nominel BNP-vækst.

7. Den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, betyder, at Letlands offentlige finanser synes at stå ret stærk med hensyn til bæredygtighed på længere sigt, på trods af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den forholdsvis lave gældskvote og de gennemførte foranstaltninger i forbindelse med pensionsreformen, herunder indførelsen af den finansierede søjle, vil sammen med kumuleringen af midler i den finansierede pensionsordning medvirke til at mindske budgetvirkningerne af den aldrende befolkning. Den strategi, der er skitseret i programmet, tager udgangspunkt i et begrænset budgetunderskud på mellemlang sigt og budgetvirkningerne af pensionsreformen. Reformforanstaltninger inden for sundheds- og plejesektoren kan imidlertid medføre højere udgifter. Bæredygtigheden kan vise sig at være truet på lang sigt. Letlands forholdsvis lave skattekvote skulle dog gøre det lettere at rette op på den manglende bæredygtighed, der kan vise sig.

8. Den økonomiske politik, der er skitseret i programmet, er i det store og hele forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer (BEPG) med hensyn til de offentlige finanser. For at tackle det omfattende underskud på de løbende poster anbefalede man Letland at nedbringe det samlede underskud på de offentlige finanser på en troværdig og bæredygtig måde i løbet af en årrække. Da man i programmet regner med at nedbringe underskuddet på de løbende poster, er det lavere budgetunderskud i 2004 end budgetteret og den konsolideringskurs, der er lagt i opdateringen, i overensstemmelse med henstillingen i de generelle økonomiske retningslinjer. Denne vurdering er dog betinget af en gunstig udvikling i den eksterne balance og må derfor fortsat følges nøje. Som Rådet påpegede i sin udtalelse om programmet fra maj 2004, afhænger en vurdering af den passende finanspolitiske stilling desuden også af efterspørgselspresset i økonomien, selv om det er vanskeligt at bestemme landets stilling i konjunkturforløbet. Derfor er vurderingen også afhængig af, at den makroøkonomiske politik er i stand til at konsolidere afdæmpningen af inflationen efter dens seneste højdepunkt.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Real BNP-vækst (% ændring) | KP dec. 2004 | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |

KOM okt. 2004 | 7,5 | 6,7 | 6,7 | - |

KP maj 2004 | 6,7 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |

CPI inflation1 (%) | KP dec. 2004 | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 |

KOM okt. 2004 | 6,8 | 4,7 | 3,5 | - |

KP maj 2004 | 4,5 | 3,7 | 3,0 | 3,0 |

Offentlig saldo (% af BNP) | KP dec. 2004 | -1,7 | -1,6 | -1,5 | -1,4 |

KOM okt. 2004 | -2,0 | -2,8 | -2,9 | - |

KP maj 2004 | -2,1 | -2,2 | -2,0 | -2,0 |

Primær saldo (% af BNP) | KP dec. 2004 | -0,9 | -0,9 | -0,8 | -0,7 |

KOM okt. 2004 | -1,2 | -2,0 | -2,0 | - |

KP maj 2004 | -1,2 | -1,3 | -1,2 | -1,2 |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP dec. 2004 | 14,2 | 14,5 | 14,8 | 15,0 |

KOM okt. 2004 | 14,6 | 15,4 | 16,6 | - |

KP maj 2004 | 16,2 | 16,8 | 17,3 | 17,7 |

Anm.: 1 I programmet oplyses kun fremskrivninger af inflationen udtrykt ved forbrugerprisindekset og ikke HICP-inflationen. 2 Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. Kilder: Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997. Alle dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Revideret udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668 af 27.11.2002.

[4] De seneste oplysninger om det statslige kasseregnskab tyder på, at det samlede offentlige budgetunderskud vil blive endnu lavere.

[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.