DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 30.5.2008 
SEK(2008)1944 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til meddelelsen til Rådet,  Europa-Parlamentet og Det Europæiske 
Økonomiske og Sociale Udvalg "På vej mod en EU-strategi for e-justice" 
 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
COM(2008)329 final 
SEC(2008)1947 
 
DA 2   DA ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Resumé af konsekvensanalysen  vedrørende meddelelsen til Rådet, Europa-Parlamentet 
og Det Europæiske Økonomiske og Social e Udvalg "På vej mod en EU-strategi  
for e-justice" 
1. Den politiske baggrund 
I juni 2007 fastlagde Rådet (retlige og indre an liggender) en række pr ioriterede felter for 
udvikling af e-justice i EU (dok. 10393/07 JURINFO 21): 
- oprettelse af en EU-int erface (e-justice-portal) 
- skabelse af forudsætningerne for netværk mellem registre på forskellige områder 
såsom strafferegistre, insolvensregistre, hande ls- og virksomhedsregistre og matrikelregistre 
- indledning af forberedelserne til brug af  ikt i forbindelse med den europæiske 
betalingspåkravsprocedure i overensstem melse med forordning (EF) nr. 1896/2006 
- øget anvendelse af videokonf erencer i forbindelse med græn seoverskridende retssager, 
navnlig i forbindelse med bevisoptagelse 
- udvikling af hjælperedskaber til tolkning og oversættelse. 
Under det tyske, det portugisiske og det (nuvæ rende) slovenske præsid entskab er der gjort 
stadige fremskridt i arbejdet med e-justice. 
Ved det arbejde, der udføres på dette område, 
- skal det sikres, at opera tionelle projekter prioriteres 
- skal der fortrinsvis benyttes decentrale struktur er, samtidig med at der sikres en koordinering 
på EU-plan 
- skal der arbejdes på grundlag af de best ående retsakter og anvende s it-redskaber til at 
forbedre deres effektivitet. 
Europa-Parlamentet har også give t udtryk for, at det støtter е-justice-projektet. 
På dette område findes der alle rede en række initiativer på EU-plan og på nationalt plan 
(dok. 6358/08 JURINFO 14). 
Kommissionen har til stadighed ti lskyndet til brug af moderne in formationsteknologi, både på 
det civilretlige og på det strafferetlige område. Denne mulighed er forudset i adskillige retsakter, der allerede er blevet  vedtaget inden for rammerne af det retlige samarbejde i civile 
sager, såsom det europæiske betalingspåkrav , forordningen om bevisoptagelse og den 
europæiske småkravsprocedure. Endvidere ha r Kommissionen siden 2003 i nært samarbejde 
med medlemsstaterne administre ret portalen for Det Europæiske Retlige Netværk for Civil- 
og Handelssager, som er tilgængelig for borgerne på 22 sprog. Kommissionen har også 
udarbejdet og indført Det Europæiske Retlige Atlas, et elektronisk  redskab til brug for 
 
DA 3   DA dommere og jurister, som sætter dem i stand til at behandle grænseoverskridende sager online. 
Disse to redskaber er unægteligt forberedende elementer til en fremtidig EU-ramme for e-justice. 
På det strafferetlige område arbejder Komm issionen på at udvikle et redskab, der kan 
muliggøre udveksling af oplysninger fra medlemsst aternes strafferegistre. Eurojust har også 
udviklet en række sikre kommunikationssystem er med nationale myndigheder, navnlig i 
forbindelse med projektet E-POC. 
I de kommende år vil e-justice byde på mange muligheder, som kan give borgerne en mere 
konkret opfattelse af det europæiske retsområde . Med henblik på at opstille en overordnet 
strategi for dette vigtige områ de, har Kommissionen til hensigt i maj at vedtage en meddelelse 
om e-justice. Med meddelelsen ønsker man at  fastlægge objektive pr ioriteringskriterier, 
navnlig for fremtidige projekter på EU-plan,  så der inden for en rimelig tid kan opnås 
konkrete resultater. 
2. Problemstilling Da behovet for at gå til domstolene er stigende i hele EU, og da den internationale dimension 
er stadig tiltagende som følge af den øgede mobilitet for erhvervslivets aktører og borgerne, er det traditionelle retsvæsen ikke altid i sta nd til at imødekomme nye behov på passende måde. 
Grænseoverskridende retssager har visse særp ræg og indebærer særlige udfordringer, som 
kræver passende nyskabende løsninger. 
De væsentligste ulemper ved grænseoverskride nde retssager kan sammenfattes på følgende 
måde: 
• Manglende kendskab til de procedurer , der anvendes i andre medlemsstater 
• Sproghindringer • Vanskeligheder med udveksling af opl ysninger mellem retsmyndighederne i 
forskellige medlemsstater  
• Manglende gensidig tillid mellem retsm yndighederne i forskellige medlemsstater  
• Utilstrækkelig gennemførelse af vedtagne EU-retsakter • Problemer vedrørende dokumenters sikkerh ed og bekræftelsen af deres ægthed. 
Selv om de forskellige nationale initiativer  på dette område vidner om problemernes 
betydning, kunne de føre til, at der på nationalt plan vedtages forskellige indbyrdes afvigende tekniske løsninger. Dette kunne føre til væsentli ge kompatibilitetsproblemer i forbindelse med 
anvendelsen. Med initiativet e-justice tilstræbes  det at undgå denne risi ko gennem forslag til 
fælles løsninger på problemerne. 
3. Initiativets målsætninger Meddelelsen har til formål: • at skabe lettere adgang til oplysninger ve d at give onlineadgang hertil og ved løbende 
at ajourføre dem, 
 
DA 4   DA • at fremskynde procedurerne, navnlig ved at forenkle anvendelsen af videokonferencer 
og ved at støtte en koordiner et udvikling af e-justice, 
• at øge den gensidige tillid mellem retsinstan serne, navnlig ved at fjerne de sproglige 
hindringer og ved at stille pålidelige redskabe r til rådighed, som kan sørge for datasikkerhed 
og sikre dokumenters ægthed, 
• at styrke ordningerne for grænseoverskride nde retsligt samarbejde, navnlig ved at 
udvikle praktiske redskaber og ve d at lette anvendelsen af de gældende EU-bestemmelser, 
• at koordinere bestående  projekter og sikre de res indbyrdes sammenhæng. 
4. Politiske optioner I konsekvensanalyserapporten skitseres fire fo rskellige politiske op tioner til løsning af 
problemerne, herunder en opti on med status quo (option 1). 
a) Option 1 Status quo: e-ju stice overlades til medlemsst aterne – videreførelse af 
bestående projekter 
+ Intet behov for ressourcer - De nuværende problemer vil formentlig ikke blive løst – risiko for divergerende 
tekniske løsninger 
b) Option 2 Støtte til grænseoverskridende foranstaltninger og fremme af udveksling af 
god praksis 
+ Sandsynligvis en styrkelse af de nati onale projekter – Be hov for begrænsede 
ressourcer 
- Begrænsede ambitioner og løsningsmuligheder c) Option 3 Et EU-initiativ e- justice. Strategien kunne på  grundlag af fire kriterier 
koncentreres om følgende forans taltninger: anvendelse af vide okonferencer, oprettelse af en 
portal e-justice, forbedring af oversættel sesmulighederne gennem udvikling af online-
oversættelsesredskaber, forbedring af ko mmunikationen mellem retsmyndighederne, øget 
sammenkobling af nationale registre og onlin eredskaber for EU-pro cedurer (f.eks. det 
europæiske betalingspåkrav) 
+ Kombinerer EU-dimensionen med den na tionale kompetence – åbner mulighed for 
stordriftsfordele  - Forskellige projekter kræver særs kilte gennemførlighedsundersøgelser 
d) Option 4 Lovgivningsmæssige foranstaltninger.  Horisontale retsakter til indførelse af 
fælles tekniske 
og retlige standarder for e-justice 
 
DA 5   DA + Fælles løsninger med størst mulig effektivitet 
- Retsgrundlag, politisk følsomt område 5. Den foretrukne option Option 3 – som indbefatter elementer af op tion 2 – er den foretrukne politiske option. 
Hvorfor? • Der lægges vægt på udvikling af konkrete pr ojekter, der kan fo rbedre det retslige 
samarbejde (oversættelser, videokonferencer osv.) 
• Der tilskyndes til initiativer vedrørende e-ju stice på nationalt plan i overensstemmelse 
med nærhedsprincippet, samtidig med at der sikres sammenhæng på EU-plan gennem 
udveksling af god praksis. 
• Risikoen for divergerende tekniske løsni nger udelukkes, samtidig med at der ikke 
bindende foreskrives fælles standarder. 
• Der åbnes mulighed for stordriftsfordele og omkostningsbesparelser for de nationale 
forvaltninger og borgerne, uden at dette medfør er nogen overdreven finansiel belastning af 
EU og medlemsstaterne. 
• Der skabes grundlag for, at EU-institutione rne kan indtage en førende rolle, samtidig 
med at (retlige og politiske) faldgruber i forb indelse med lovgivningsforanstaltninger undgås. 
6. Hvem berøres? 
• Medlemsstaterne, som bærer hovedansvaret fo r, at der findes effektive og pålidelige 
retsvæsener. 
• Europa-Kommissionen i sin ro lle som traktaternes vogter. 
• Medlemsstaternes retsmyndigheder, som har behov for mere avancerede 
kommunikationsredskaber, navnlig i grænseoverskridende sager. 
• De juridiske erhverv, borgerne og virkso mhederne, som alle går ind for en mere 
udbredt brug af it-redskaber, så domstolen e på en mere tilfred sstillende måde kan 
imødekomme deres behov. 
7. Hvem er blevet hørt? Konsekvensanalyserapporten er blevet udarbej det under hensyntagen til reaktionerne fra 
medlemsstater, retsmyndigheder,  juridiske erhverv, borgere og virksomheder. Alle disse 
aktører er inden udarbejdelsen af konsekvens analyserapporten blevet hørt, det være sig 
direkte eller indirekte. 
For at konstatere borgernes behov i relation til ci vilretterne har man anve ndt resultaterne af en 
Eurobarometer-undersøgelse vedrørende civile re tssager. Juristernes synspunkter er indsamlet 
ved hjælp af et spørgeskema, som er blevet udsendt via det retlige netværk for civil- og 
handelssager og det retlige netværk for stra ffesager. De nationale retsmyndigheders 
 
DA 6   DA synspunkter er blevet indsamlet ved hjælp af et af Rådet udsendt spørgeskema om 
anvendelsen af ikt i medlemsstaternes retsvæse ner, om insolvensregistre og om brugen af 
videokonferencer. 
Den interne høring har fundet sted ved et snævert samarbejde, som det ansvarlige 
generaldirektorat har haft med generaldirek toraterne DIGIT, DGT, ENTR, INFSO, MARKT 
og TREN samt med OLAF, publikations kontoret og generalsekretariatet.