1. Overvågning af tilskudsaftaler vedrørende de tilskud, der blev ydet under Horisont 2020-programmet, samt indkaldelse af forslag vedrørende starttilskud, konsolideringstilskud, tilskud til etablerede forskere og proof-of-concept-tilskud. Arbejdsprogrammet for Horisont 2020 gennemføres ved, at der hvert år offentliggøres indkaldelser af forslag, hvorefter forslagene evalueres (af eksterne eksperter), der udarbejdes og underskrives tilskudsaftaler, og projektgennemførelsen overvåges. Hver indkaldelse af forslag fører til en række tilskudsaftaler med en forventet projektcyklus på ca. fem år.

2. Gennemførelse af forslagsindkaldelserne i 2014 vedrørende arbejdsprogrammet for Horisont 2020 (starttilskud, konsolideringstilskud, tilskud til etablerede forskere og proof-of-concept-tilskud): Der blev indgivet 8 530 forslag i 2014, hvoraf 3 273 vedrørte starttilskud, 2 528 vedrørte konsolideringstilskud, 2 287 vedrørte tilskud til etablerede forskere og 442 vedrørte proof-of-concept-tilskud (samlede tal for de to indgivelsesfrister). I alt 8 374 af disse var støtteberettigede og blev gennemgået af evalueringspanelerne. I alt 378 forslag blev udvalgt til at deltage i tildelingsprocessen under indkaldelserne vedrørende starttilskud og proof-of-concept-tilskud. 2014-indkaldelsen vedrørende konsolideringstilskud er endnu ikke afsluttet, og forslagene fra 2014-indkaldelsen vedrørende tilskud til etablerede forskere er stadig under evaluering, fordi indkaldelserne blev udsat fem måneder på grund af Rådets og Parlamentets sene vedtagelse af Horisont 2020-programmet.

3. Udarbejdelse og formidling af oplysninger om arbejdsprogrammet for Horisont 2020 og organets aktiviteter i 2014.

4. Det Videnskabelige Råd holdt regelmæssige møder i 2014 både i Bruxelles og forskellige steder i Europa, sædvanligvis på invitation af nationale myndigheder. Ved at mødes i forskellige lande, enten EU-medlemsstater eller associerede lande, bliver EFR mere synligt. Og både de nationale myndigheder og de lokale videnskabs- og forskningssamfund anser møderne for væsentlige begivenheder. Mellem 1. januar og 31. december 2014 afholdt Det Videnskabelige Råd fem plenarmøder: i januar, marts og december i Bruxelles (Belgien), i juni i Oslo (Norge) og i oktober i Zagreb (Kroatien).

Som reaktion på anbefalingerne i 2009 fra panelet for revision af EFR's strukturer og mekanismer nedsatte Det Videnskabelige Råd to stående udvalg: Det første vejleder om interessekonflikter, videnskabelig uredelighed og etiske spørgsmål, det andet beskæftiger sig med udvælgelse af deltagere til evalueringspaneler. Organet støttede de operationelle aktiviteter i de to udvalg, som mødtes henholdsvis to og tre gange i 2014.

Medlemmerne af Det Videnskabelige Råd mødes også i arbejdsgrupper, der behandler specifikke emner. I 2014 arrangerede organet en række møder i EFR's arbejdsgrupper om innovation og forbindelserne med erhvervslivet, åben adgang, øget international deltagelse, balance mellem kønnene og centrale resultatindikatorer. Arbejdsgrupperne udfører analyser og bidrager til EFR's videnskabelige strategi ved at stille forslag til vedtagelse på Det Videnskabelige Råds plenarmøder inden for deres mandatområder: at undersøge EFR's forbindelser til industri-/forretningssektoren og effekten af EFR-finansieret forskning om innovation, at udvikle en EFR-holdning til åben adgang, at sikre, at EFR er på forkant med bedste praksis med hensyn til balance mellem kønnene i forbindelse med forskning, at udforske egnede mekanismer til at sikre, at flere forskere fra lande uden for EU deltager i EFR's indkaldelser af forslag, at opstille indikatorer og mål og udvikle en køreplan for overvågning og evaluering af EFR's opfyldelse af sin mission samt støtte Det Videnskabelige Råds politikker på kort, mellemlang og lang sigt.

En ny gruppe, arbejdsgruppen om øget europæisk deltagelse, påbegyndte sine aktiviteter i 2014. Den har til opgave at tilskynde de central- og østeuropæiske lande til at pleje deres videnskabelige talenter bedre og investere mere i forskning. Den skal skabe opmærksomhed om EFR-ordningerne i disse lande, give bedre oplysninger til de lokale forskningssamfund om, hvad EFR-tilskud kan betyde for regionens videnskabsfolk og sikre øget deltagelse af hidtil uopdagede videnskabelige talenter fra regionen.

Organet udarbejdede i samarbejde med medlemmerne af grupperne en række arbejdsdokumenter indeholdende analyser og centrale budskaber om de specifikke emner, som arbejdsgrupperne og de stående udvalg behandler.

De vigtigste aktiviteter i forbindelse med disse arbejdsgruppers arbejde i 2014:

Innovation og forbindelserne til erhvervslivet: I 2014 inviterede man ni modtagere af proof-of-concept-tilskud, der først fik et kursus og derefter blev opfordret til at præsentere deres idéer for investorer i tre minutter lange »elevatorsalgstaler«. Publikum var et netværk af førende innovatorer inden for erhvervslivet og den akademiske verden samt en række ventureinvestorer. Det var anden gang, EFR arrangerede denne type begivenhed i samarbejde med medievirksomheden Science Business. Den første fandt sted i februar 2013.

Åben adgang: Et arrangement om åben adgang og videnskabelig topkvalitet blev afholdt i forbindelse med workshoppen »Fostering academic excellence in a changing world«, som EFR og Danmarks Grundforskningsfond i fællesskab organiserede som en tillægsbegivenhed til ESOF 2014 i juni.

I september tiltrak en todages workshop om forvaltning og deling af forskningsdata mere end 140 deltagere fra hele Europa. Af andre begivenheder kan nævnes flere seminarer med repræsentanter fra specifikke infrastrukturer for åben adgang, f.eks. datalagrene Dryad og figshare, fra OAPEN Foundation, der driver en platform med frit tilgængelige bøger, og fra Reproducibility Initiative. I samarbejde med STM, International Association of Scientific, Technical & Medical Publishers, afholdt EFR yderligere to seminarer, det ene om prisfastsættelse på tidsskrifter, det andet om udgivelse af lange tekster i et digitalt miljø.

Balance mellem kønnene: Som led i de fortsatte bestræbelser på at rette op på det forhold, at EFR's indkaldelser af forslag kun tiltrækker få ansøgninger fra kvindelige forskere, vedtog EFR's Videnskabelige Råd i juni 2014 EFR's ligestillingsplan for 2014-2020. Dokumentet er udarbejdet af arbejdsgruppen om balance mellem kønnene og har til formål at bygge videre på målsætningerne i EFR's ligestillingsplan for 2007-2013.

Endvidere bestilte arbejdsgruppen om balance mellem kønnene en uafhængig undersøgelse, kaldet ERCAREER-projektet, der skal kortlægge forskelle og ligheder mellem mandlige og kvindelige modtagere af EFR-tilskud for så vidt angår karriereveje og karrieremønstre og fremsætte anbefalinger.