MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Midlertidige kriserammebestemmelser for statsstøtteforanstaltninger til støtte for økonomien efter Ruslands angreb på Ukraine

(2022/C 131 I/01)

1. RUSLANDS ANGREB PÅ UKRAINE, INDVIRKNINGEN HERAF PÅ EU’S ØKONOMI OG BEHOVET FOR MIDLERTIDIGE STATSSTØTTEFORANSTALTNINGER

1. Den 22. februar 2022 anerkendte Rusland ulovligt de ikkeregeringskontrollerede områder i regionerne Donetsk og Luhansk i Ukraine som uafhængige enheder. Den 24. februar 2022 indledte Rusland et uprovokeret og uberettiget militært angreb på Ukraine. Den Europæiske Union (EU) og de internationale partnere reagerede omgående på den alvorlige krænkelse af Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed ved at træffe restriktive foranstaltninger (sanktioner). Der blev også indført restriktive foranstaltninger over for Belarus, der faciliterer Ruslands militære angreb. Der blev i løbet af de følgende uger vedtaget yderligere foranstaltninger, og andre kan blive vedtaget, efterhånden som situationen udvikler sig. Rusland har selv besluttet at træffe visse restriktive økonomiske modforanstaltninger ( 1 )

2. Det russiske militære angreb på Ukraine, de pålagte sanktioner og de modforanstaltninger, som f.eks. Rusland har truffet, vil få økonomiske konsekvenser for hele det indre marked. Virksomheder i EU kan blive påvirket på flere måder, både direkte og indirekte. Dette kan ske i form af faldende efterspørgsel, brud på gældende kontrakter og ophør af projekter med omsætningstab til følge, forstyrrelser i forsyningskæderne, navnlig med hensyn til råmaterialer og halvfabrikata, eller andre input, der ikke længere er tilgængelige eller ikke er økonomisk overkommelige.

3. Det russiske militærangreb på Ukraine har resulteret i en forstyrrelse af forsyningskæderne for EU’s import fra Ukraine af visse produkter, navnlig korn og vegetabilske olier, samt for EU’s eksport til Ukraine. Energimarkedet er i høj grad blevet påvirket af stigninger i el- og gaspriserne i EU. Sandsynligheden for et militærangreb fra Ruslands side mod Ukraine havde allerede haft indvirkning på energimarkedet i ugerne forud for det fysiske angreb. Høje energipriser påvirker flere økonomiske sektorer, herunder nogle af dem, der er særlig hårdt ramt af covid-19-pandemien, såsom transport- og turismesektoren. Virkningerne mærkes også på de finansielle markeder, hvor der navnlig er bekymring over likviditetsforholdene og markedsvolatilitet i råvarehandelen. Ruslands militære angreb på Ukraine har også ført til en omfattende fordrivelse af ukrainske borgere både internt og i nabolandene med en flygtningestrøm uden fortilfælde til EU med store humanitære og økonomiske konsekvenser.

4. Den geopolitiske krise som følge af Ruslands angreb på Ukraine har også en særlig alvorlig indvirkning på landbrugs-, fødevareforarbejdnings-, fiskeri- og akvakultursektoren. Høje energipriser medfører høje gødningspriser. Gødningsforsyningen påvirkes også af disse restriktioner på import af gødning fra Rusland og Belarus. Krisen forventes at få alvorlige konsekvenser for forsyningen til EU af korn (navnlig majs og hvede) og olieafgrøder (solsikkeolie og rapsolie) eller stivelseholdige produkter fra Ukraine og Rusland, hvilket kan føre til en kraftig stigning i priserne på foder til husdyr. Husdyravlen rammes allerhårdest af den kombinerede virkning af disse omkostningsstigninger på energi, gødning, korn og olie ( 2 ) . Ukraine er også en vigtig producent og eksportør af vegetabilske olier (solsikkeolie i særdeleshed), og derfor påvirker prisstigningerne på disse produkter producenter i fødevareforarbejdningssektoren og tvinger dem til at søge alternativer.

5. Et andet problem er, at det ikke længere er muligt at sende EU-produkter til Ukraine og potentielt heller ikke til Rusland og Belarus på grund af krigssituationen eller sanktionerne. Dette vil hovedsagelig berøre sektorerne for vin og spiritus, forarbejdede fødevarer (herunder forarbejdede frugter og grøntsager), chokolade, sukkervarer, modermælkserstatninger og foder til selskabsdyr for Ruslands vedkommende, frugt og grøntsager for Belarus’ vedkommende og de fleste landbrugsprodukter for Ukraines vedkommende.

6. Situationen forværres af den kraftige stigning i produktionsomkostningerne, bl.a. på grund af stigningen i omkostningerne til kvælstofgødning som følge af de voldsomt stigende naturgaspriser, men også af den direkte anvendelse af energi i landbrugsproduktionsprocesserne. Da Rusland og Belarus er vigtige producenter og eksportører af de tre vigtigste gødningstyper (kvælstof, fosfor, kalium), vil sanktioner føre til endnu højere gødningspriser.

7. Dette er også baggrunden for, at Kommissionen har besluttet at vedtage denne meddelelse for at præcisere kriterierne for vurderingen af foreneligheden med det indre marked af statsstøtteforanstaltninger, som medlemsstaterne kan træffe for at afhjælpe de økonomiske virkninger af Ruslands angreb på Ukraine, og de følgende sanktioner, som EU og de internationale partnere har indført, og de modforanstaltninger, som eksempelvis Rusland har truffet ( 3 ) . En koordineret økonomisk reaktion fra medlemsstaternes og EU-institutionernes side er afgørende for at afbøde de umiddelbare sociale og økonomiske negative konsekvenser i EU for at bibeholde økonomisk aktivitet og arbejdspladser og for at lette de strukturelle tilpasninger, der er nødvendige som reaktion på den nye økonomiske situation, der er opstået som følge af Ruslands militære angreb på Ukraine.

1.1. Sanktioner fra Den Europæiske Union og internationale partnere

8. Efter Ruslands uprovokerede og uberettigede angreb på Ukraine er Rådet for Den Europæiske Union nået til enighed om en række restriktive foranstaltninger.

9. Den 23. februar 2022 nåede Rådet til enighed om en pakke, der omfatter i) målrettede sanktioner mod de 351 medlemmer af den russiske Statsduma og yderligere 27 personer, ii) restriktioner for de økonomiske forbindelser med de ikkeregeringskontrollerede områder i Ukraines regioner Donetsk og Luhansk og iii) begrænsninger af Ruslands adgang til EU’s kapitalmarkeder og finansielle markeder og tjenesteydelser ( 4 )

10. Den 25. februar 2022 nåede Rådet til enighed om yderligere sanktioner mod Rusland, der sigter mod: i) den finansielle sektor, ii) energi- og transportsektorerne (luftfartssektoren), iii) varer med dobbelt anvendelse, iv) eksportkontrol og eksportfinansiering, v) visumpolitik og vi) yderligere sanktioner mod russiske og andre (herunder belarusiske) personer ( 5 )

11. Den 28. februar 2022 besluttede Rådet at lukke det europæiske luftrum for russiske luftfartøjer og vedtog forebyggende foranstaltninger for at sikre, at den russiske centralbank ikke kan anvende sine internationale reserver på måder, der underminerer virkningen af de trufne foranstaltninger ( 6 ) . Rådet vedtog også yderligere sanktioner mod russiske personer ( 7 )

12. Den 1. marts 2022 vedtog Rådet yderligere foranstaltninger: i) fjernelse af udvalgte russiske banker fra meddelelsessystemet SWIFT ( 8 ) og ii) foranstaltninger mod desinformation, der spredes af de russiske statsejede medier Russia Toddy og Sputnik ( 9 )

13. Den 2. marts 2022 besluttede Rådet som følge af Belarus’ rolle som facilitator af militærangrebet at indføre yderligere sanktioner mod Belarus i forbindelse med handel med varer, der anvendes til produktion eller fremstilling af tobaksvarer, mineralske produkter, kaliumchloridprodukter (»potaske«), træprodukter, cementprodukter, jern- og stålprodukter og gummiprodukter. Det forbød også eksport til Belarus eller udnyttelse i Belarus af produkter og teknologi med dobbelt anvendelse, eksport af produkter og teknologi, som kan bidrage til Belarus’ militære, teknologiske og forsvars- og sikkerhedsmæssige udvikling, og eksport af maskiner kombineret med restriktioner for levering af tjenester i tilknytning hertil ( 10 ) . Rådet vedtog også individuelle foranstaltninger mod 22 belarusiske personer ( 11 )

14. Den 9. marts 2022 vedtog Rådet yderligere foranstaltninger rettet mod den belarusiske finanssektor, herunder et SWIFT-forbud for tre belarusiske banker, et forbud mod transaktioner med Belarus’ centralbank, begrænsning af tilstrømningen af finansielle midler fra Belarus til EU og et forbud mod at levere pengesedler i euro til Belarus ( 12 ) . Rådet har også indført yderligere restriktive foranstaltninger med hensyn til eksport af søfartsprodukter og radiokommunikationsteknologi til Rusland. Desuden har Rådet indført restriktive foranstaltninger over for yderligere 160 personer ( 13 ) . Den 15. marts 2022 ( 14 ) nåede Rådet til enighed om yderligere sektorspecifikke og individuelle foranstaltninger over for Rusland. Rådet besluttede navnlig at: i) forbyde alle transaktioner med visse statsejede virksomheder, ii) forbyde levering af alle former for kreditvurderingstjenester samt adgang til abonnementstjenester i forbindelse med kreditvurderingsaktiviteter til enhver russisk person eller enhed, iii) udvide listen over personer med tilknytning til Ruslands forsvars- og industrigrundlag, over for hvem der er indført strengere eksportrestriktioner for varer og teknologi med dobbelt anvendelse, som kan bidrage til den teknologiske forbedring af Ruslands forsvars- og sikkerhedssektor, iv) forbyde nye investeringer i den russiske energisektor og indføre en omfattende eksportrestriktion for udstyr, teknologi og tjenesteydelser til energiindustrien og v) indføre yderligere handelsrestriktioner for jern og stål samt luksusvarer ( 15 ) . Desuden besluttede Rådet at sanktionere centrale russiske oligarker, lobbyister og propagandister samt centrale virksomheder i sektorerne luftfart, militær og dobbelt anvendelse, skibsbygning og maskinbygning ( 16 )

15. I tæt samarbejde med EU blev der også indført sanktioner af internationale partnere, navnlig De Forenede Stater, Det Forenede Kongerige, Canada, Norge, Japan, Sydkorea, Schweiz og Australien.

1.2. Virksomheder og husholdninger, der påvirkes af høje gas- og elpriser eller af forstyrrelse i energiforsyningen

16. , ( 19 ). Den nuværende krise har allerede fået priserne på gas og elektricitet til at stige til et niveau, der ligger betydeligt over det i forvejen høje niveau fra før angrebet. I den forbindelse henviser Kommissionen til den værktøjskasse, som blev præsenteret allerede i oktober 2021 ( 17 ) (»meddelelsen fra oktober«) og meddelelsen REPowerEU af 8. marts 2022 ( 18 )

17. Meget høje energipriser skader økonomien og europæernes købekraft, navnlig de mest sårbare. Den Europæiske Centralbank anslog før Ruslands angreb, at energiprischokket ville reducere BNP-væksten med ca. 0,5 procentpoint i 2022. Fortsat høje energipriser må forventes at øge fattigdommen og påvirke virksomhedernes konkurrenceevne. Især har de energiintensive industrier haft højere produktionsomkostninger. Disse omkostningsstigninger kan i visse tilfælde sætte spørgsmålstegn ved den fortsatte aktivitet i virksomheder, som ellers ville være rentable, med en sandsynlig indvirkning på beskæftigelsen.

18. Den værktøjskasse, som Kommissionen fremlagde i oktober 2021, har vist sig at være nyttig og er i vid udstrækning blevet anvendt. De fleste medlemsstater har indført foranstaltninger i overensstemmelse med værktøjskassen. Disse foranstaltninger har indvirket positivt på energiregningerne for omkring 71 millioner husholdningskunder og flere millioner små og mellemstore virksomheder (SMV’er) og mikrovirksomheder. De samlede omkostninger ved disse foranstaltninger beløber sig til mere end 23 mia. EUR.

19. Meddelelsen REPowerEU indeholder yderligere retningslinjer og nye foranstaltninger til at øge produktionen af grøn energi, diversificere forsyningerne og mindske efterspørgslen, herunder forberedende foranstaltninger til næste vinter. Ved at fremskynde den grønne omstilling kan man reducere emissionerne, mindske afhængigheden af importerede fossile brændstoffer og beskytte sig mod prisstigninger. Det er derfor afgørende at afhjælpe den nuværende krise. På kort sigt kan der dog være behov for midlertidig støtte for at hjælpe virksomheder med høje energipriser.

1.3. Nødvendigheden af en tæt europæisk koordinering af nationale støtteforanstaltninger

20. En målrettet og forholdsmæssig anvendelse af EU’s statsstøttekontrol har til formål at sikre, at de nationale støtteforanstaltninger er effektive med hensyn til at hjælpe virksomheder og mennesker, der er berørt af den nuværende krise. EU’s statsstøttekontrol skal sikre, at EU’s indre marked ikke splittes op, og fastholde lige konkurrencevilkår. Det indre markeds integritet er vigtig for at kunne modstå eksternt pres og undgå støttekapløb, hvor finansielt stærkere medlemsstater overgår nabolandene til skade for samhørigheden i Unionen.

1.4. Hensigtsmæssige statsstøtteforanstaltninger

21. Denne meddelelse beskriver de muligheder, som medlemsstaterne har som led i den samlede indsats for at klare de udfordringer, der følger af den geopolitiske situation, for inden for rammerne af EU’s statsstøtteregler at sikre likviditet og adgang til finansiering for virksomheder, navnlig SMV’er, der står over for økonomiske udfordringer i den nuværende krise.

22. Som anført i meddelelsen fra oktober udgør foranstaltninger til fordel for ikkekommercielle energiforbrugere ikke statsstøtte, forudsat at de ikke indirekte gavner en bestemt sektor eller virksomhed. Medlemsstaterne kan eksempelvis udbetale specifikke sociale ydelser til de mest udsatte for at hjælpe dem med at betale deres energiregninger på kort sigt eller yde støtte til forbedringer af energieffektiviteten, samtidig med at der sikres et velfungerende marked.

23. Foranstaltninger rettet mod kommercielle energiforbrugere udgør ikke statsstøtte, forudsat at sådanne foranstaltninger er af almen karakter. Sådanne ikkeselektive foranstaltninger kan f.eks. tage form af generelle skatte- eller afgiftslempelser, en nedsat sats for levering af naturgas, elektricitet eller fjernvarme eller reducerede netværksomkostninger. I det omfang nationale interventioner udgør støtte, kan de betragtes som forenelige med statsstøttereglerne, hvis de opfylder visse krav. F.eks. kan støtte i form af nedsættelser af harmoniserede miljøafgifter, der overholder minimumsafgiftssatserne og reglerne i energibeskatningsdirektivet ( 20 ) , og som er i overensstemmelse med bestemmelserne i en gruppefritagelsesforordning, gennemføres af medlemsstaterne uden forudgående anmeldelse til Kommissionen.

24. Medlemsstaterne opfordres til på en ikkediskriminerende måde at overveje at fastsætte krav vedrørende miljøbeskyttelse eller forsyningssikkerhed i forbindelse med ydelse af støtte, jf. denne meddelelses afsnit 2.4. Dette kunne f.eks. antage følgende former ( 21 ) a. krav om, at støttemodtageren skal dække en del af vedvarende energikilders energiforbrug, f.eks. gennem elkøbsaftaler eller direkte investeringer i energiproduktion fra vedvarende energikilder b. krav om investeringer i energieffektivitet, der reducerer energiforbruget i forhold til den økonomiske produktion, f.eks. ved at reducere forbruget til produktionsprocesser, opvarmning eller transport c. krav om investeringer for at reducere eller diversificere naturgasforbruget, f.eks. ved hjælp af elektrificeringsforanstaltninger ved hjælp af vedvarende energikilder eller cirkulære løsninger såsom genbrug af spildgasser d. krav om fleksible investeringer for at lette en bedre tilpasning af forretningsprocesserne til prissignaler på elmarkederne.

25. Medlemsstaterne kan også yde støtte, hvis formålet er at råde bod på skader, der er forårsaget af usædvanlige begivenheder, jf. artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF. En sådan statsstøtte, der har til formål at afbøde skader, der er direkte forårsaget af de nuværende og usædvanlige begivenheder i forbindelse med Ruslands angreb på Ukraine, kan også omfatte visse direkte virkninger af de pålagte økonomiske sanktioner eller andre modforanstaltninger, der har negativ indvirkning på støttemodtageren i forhold til at kunne udøve sin økonomiske aktivitet eller en bestemt del af sin økonomiske aktivitet, som det er muligt at udskille.

26. Medlemsstaterne skal anmelde sådanne støtteforanstaltninger, og Kommissionen vil vurdere dem umiddelbart i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF. En sådan støtte kan ydes til kriseramte virksomheder.

27. Transport af flygtninge og humanitært materiale falder i princippet ikke ind under EU’s statsstøtteregler, så længe staten handler i egenskab af udøver af offentlig myndighed (i modsætning til at udøve en økonomisk aktivitet), og så længe transporttjenesterne købes til markedspris.

28. Støtte, som medlemsstaterne yder virksomheder på grundlag af denne meddelelse, og som kanaliseres gennem finansielle institutioner som finansielle formidlere, skal komme disse virksomheder direkte til gode. Den kan imidlertid give de finansielle formidlere en indirekte fordel. En sådan indirekte fordel som led i sikkerhedsforanstaltningerne i afsnit 2.2 and 2.3 har dog ikke til formål at bevare eller genskabe kreditinstitutters levedygtighed, likviditet eller solvens. Derfor vil en sådan støtte ikke blive betragtet som ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige, hverken i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU (direktiv om genopretning og afvikling — BRRD) ( 22 ) eller Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 (den fælles afviklingsmekanisme — SRM-forordningen) ( 23 ) , og den vil ikke blive vurderet på grundlag af de statsstøtteregler, der gælder for banksektoren ( 24 )

29. Støtte ydet af medlemsstaterne til kreditinstitutter i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF for at kompensere for direkte tab lidt som følge af den nuværende krise, som ikke har til formål at bevare eller genoprette et instituts eller en enheds levedygtighed, likviditet eller solvens, vil ikke blive betragtet som ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige i medfør af BRRD eller SRM-forordningen og vil heller ikke blive vurderet i henhold til de statsstøtteregler, der gælder for banksektoren ( 25 )

30. Hvis kreditinstitutter som følge af den nuværende krise og de pålagte sanktioner i forbindelse med nævnte angreb skulle få behov for ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige (jf. artikel 2, stk. 1, nr. 28), i BRRD og artikel 3, stk. 1, nr. 29), i SRM-forordningen) i form af likviditet, rekapitalisering eller foranstaltninger vedrørende værdiforringede aktiver, skal det vurderes, om foranstaltningen opfylder betingelserne i artikel 32, stk. 4, litra d), nr. i), ii) eller iii), i BRRD og artikel 18, stk. 4, litra d), nr. i), ii) eller iii), i SRM-forordningen. Hvis sidstnævnte betingelser er opfyldt, vil det kreditinstitut, der modtager en sådan ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige, ikke blive betragtet som nødlidende eller forventeligt nødlidende.

31. I det omfang sådanne foranstaltninger skal afhjælpe problemer, der er knyttet til Ruslands angreb på Ukraine og de sanktioner, der er indført i forbindelse med angrebet, vil de blive anset for at falde ind under punkt 45 i bankmeddelelsen fra 2013 ( 26 ) , som indeholder en undtagelse fra kravet om, at aktionærer og efterstillede kreditorer skal være med til at dele byrden.

32. Støtte ydet på grundlag af denne meddelelse må ikke være betinget af, at støttemodtageren flytter en produktionsaktivitet eller en anden aktivitet fra et andet land i EØS til området for den medlemsstat, der yder støtten. En sådan betingelse forekommer skadelig for det indre marked. Dette gælder uanset omfanget af arbejdspladser, der rent faktisk er gået tabt i støttemodtagerens oprindelige virksomhed i EØS.

33. Støtte på grundlag af denne meddelelse må ikke ydes til virksomheder, der er omfattet af sanktioner vedtaget af EU, herunder, men ikke begrænset til: a. personer, enheder eller organer, der specifikt er nævnt i de retsakter, hvorved disse sanktioner pålægges b. virksomheder, der ejes eller kontrolleres af personer, enheder eller organer, som er omfattet af sanktioner vedtaget af EU, eller c. virksomheder, der er aktive i brancher, der er omfattet af sanktioner vedtaget af EU, for så vidt som støtten ville være i strid med målene med de relevante sanktioner.

1.5. Anvendelse af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF

34. I henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF kan Kommissionen erklære støtte forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. I den forbindelse har Unionens retsinstanser afgjort, at forstyrrelsen skal påvirke hele eller en vigtig del af den pågældende medlemsstats økonomi og ikke blot en af dens regioner eller en del af dens territorium. Dette er endvidere i overensstemmelse med behovet for at foretage en streng fortolkning af enhver undtagelsesbestemmelse såsom artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF ( 27 ) . Nævnte fortolkning er konsekvent blevet fulgt af Kommissionen i dennes beslutningspraksis ( 28 )

35. Kommissionen mener, at Ruslands angreb på Ukraine, de sanktioner, som EU eller de internationale partnere har truffet, og modforanstaltninger truffet f.eks. af Rusland har skabt betydelig økonomisk usikkerhed, forstyrret handelsstrømmene og forsyningskæderne og ført til usædvanligt store og uventede prisstigninger, navnlig på naturgas og elektricitet, men også på mange andre råstoffer og primærprodukter, herunder i landbrugsfødevaresektoren. Disse virkninger har samlet set medført en alvorlig forstyrrelse af økonomien i alle medlemsstater. Forstyrrelse af forsyningskæden og øget usikkerhed har direkte eller indirekte virkninger, der påvirker mange sektorer. Desuden påvirker stigende energipriser reelt al økonomisk aktivitet i alle medlemsstater. Kommissionen mener derfor, at en bred vifte af økonomiske sektorer i alle medlemsstater er ramt af en alvorlig økonomisk forstyrrelse. På dette grundlag finder Kommissionen, at der bør fastsættes kriterier for vurderingen af statsstøtteforanstaltninger, som medlemsstaterne kan anvende for at afhjælpe nævnte alvorlige forstyrrelse.

36. Statsstøtte er navnlig berettiget og kan i en begrænset periode erklæres forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, hvis det kan at afhjælpe likviditetsmanglen i virksomheder, der direkte eller indirekte er berørt af den alvorlige forstyrrelse af økonomien som følge af det russiske militære angreb på Ukraine, de sanktioner, som EU eller de internationale partnere har vedtaget, eller de økonomiske modforanstaltninger, som Rusland har truffet.

37. Kommissionen skitserer i denne meddelelse de kriterier for forenelighedsvurderingen, som den i princippet vil anvende på den støtte, som medlemsstaterne yder i den forbindelse i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF. Medlemsstaterne skal derfor bevise, at de statsstøtteforanstaltninger, de anmelder til Kommissionen inden for anvendelsesområdet for denne meddelelse, er nødvendige og egnede til at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den berørte medlemsstats økonomi og står i rimeligt forhold dertil, og at alle kravene i denne meddelelse er opfyldt.

38. Statsstøtteforanstaltninger, der anmeldes og vurderes på grundlag af denne meddelelse, har til formål at støtte virksomheder, der er aktive i EU, og som er berørt af Ruslands militærangreb, og/eller konsekvenserne af de økonomiske sanktioner, der er truffet, og de modforanstaltninger, der er truffet af eksempelvis Rusland. Støtteforanstaltningerne må på ingen måde anvendes til at underminere de tilsigtede virkninger af sanktioner pålagt af EU eller de internationale partnere og skal være i fuld overensstemmelse med antiomgåelsesreglerne i de gældende forordninger ( 29 ) . Det skal navnlig undgås, at fysiske personer eller enheder, der er omfattet af sanktionerne, direkte eller indirekte drager fordel af sådanne foranstaltninger ( 30 )

39. Statsstøtteforanstaltninger, der falder inden for denne meddelelses anvendelsesområde, kan kumuleres med hinanden i overensstemmelse med kravene i de specifikke afsnit i meddelelsen. Statsstøtteforanstaltninger, der er omfattet af denne meddelelse, kan kumuleres med støtte i henhold til de minimis-forordningerne ( 31 ) eller med støtte i henhold til gruppefritagelsesforordningerne ( 32 ) , forudsat at bestemmelserne og kumulationsreglerne i disse forordninger overholdes. Statsstøtteforanstaltninger, der er omfattet af denne meddelelse, kan kumuleres med støtte efter de midlertidige covid-19-rammebestemmelser for statsstøtte ( 33 ) , forudsat at deres respektive kumulationsregler overholdes. Når medlemsstaterne yder lån eller garantier til de samme modtagere på grundlag af de midlertidige covid-19-rammebestemmelser for statsstøtte og på grundlag af denne meddelelse, og når lånets samlede hovedstol beregnes på grundlag af støttemodtagerens selvangivne likviditetsbehov, skal medlemsstaterne sikre, at disse likviditetsbehov kun dækkes én gang med støtte. På samme måde kan støtte på grundlag af denne meddelelse kun kumuleres med støtte i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF, men der må ikke være nogen overkompensation for den skade, om støttemodtageren har lidt.

2. MIDLERTIDIGE STATSSTØTTEFORANSTALTNINGER

2.1. Begrænsede støttebeløb

40. Ud over de eksisterende muligheder, der er baseret på artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, kan midlertidig begrænset støtte til virksomheder, der er berørt af det russiske angreb på Ukraine og/eller de pålagte sanktioner eller de gengældelsesforanstaltninger, der træffes som reaktion herpå, være en passende, nødvendig og målrettet løsning under den nuværende krise.

41. Kommissionen vil anse en sådan statsstøtte for forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at alle følgende betingelser er opfyldt (de særlige bestemmelser for den primære landbrugssektor og fiskeri- og akvakultursektorerne er anført i punkt 42): a. Den samlede støtte pr. virksomhed overstiger ikke på noget tidspunkt 400 000 EUR (34). Støtten kan ydes i form af direkte tilskud, skatte- eller betalingsfordele eller andre former såsom tilbagebetalingspligtige forskud, garantier (35), lån (36) og egenkapital, forudsat at den samlede pålydende værdi af disse foranstaltninger ikke overstiger det samlede loft på 400 000 EUR pr. virksomhed. Der er tale om bruttobeløb, dvs. før fradrag af skatter og afgifter o. lign. b. Støtten ydes på grundlag af en støtteordning med et anslået budget. c. Støtten ydes senest den 31. december 2022 (37) d. Støtten ydes til virksomheder, der er berørt af krisen. e. Støtte, der ydes til virksomheder, som beskæftiger sig med forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter (38), er betinget af, at den ikke helt eller delvis kommer primærproducenter til gode, og den fastsættes ikke på grundlag af prisen på eller mængden af sådanne produkter, der bringes i omsætning af de pågældende virksomheder eller købes fra primærproducenter, medmindre produkterne i sidstnævnte tilfælde enten ikke er blevet udbudt på markedet eller har været anvendt af de pågældende virksomheder til nonfoodformål såsom destillation, methanisering eller kompostering.

42. Error! No bookmark name given. , litra b)-d), følgende særlige betingelser for støtte, der ydes til virksomheder, som er aktive inden for primærproduktion af landbrugsprodukter Uanset punkt 41, litra a), gælder foruden betingelserne i punkt 41, litra b)-d), følgende særlige betingelser for støtte, der ydes til virksomheder, som er aktive inden for primærproduktion af landbrugsprodukter ( 39 ) samt i fiskeri og akvakultursektorerne ( 40 ) a. Den samlede støtte pr. virksomhed overstiger ikke på noget tidspunkt 35 000 EUR (41). Støtten kan ydes i form af direkte tilskud, skatte- eller betalingsfordele eller andre former såsom tilbagebetalingspligtige forskud, garantier (42), lån (43) og egenkapital, forudsat at den samlede pålydende værdi af disse foranstaltninger ikke overstiger det samlede loft på 35 000 EUR pr. virksomhed. Der er tale om bruttobeløb, dvs. før fradrag af skatter og afgifter o. lign. b. Støtte til virksomheder, der er aktive inden for primærproduktion af landbrugsprodukter, fastsættes ikke på grundlag af prisen på eller mængden af produkter, der er bragt i omsætning. c. Støtte til virksomheder, der er aktive inden for fiskeri- og akvakultursektoren, vedrører ikke nogen af de støtteformer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a)-k), i forordning (EU) nr. 717/2014 (44).

43. Hvis en virksomhed er aktiv inden for flere sektorer, for hvilke der i henhold til punkt 41 Error! No bookmark name given. , litra a), og punkt 42 Error! No bookmark name given. , litra a), gælder forskellige maksimumsbeløb, skal den berørte medlemsstat ved hjælp af egnede midler såsom adskillelse af regnskaber sikre, at det relevante loft overholdes for hver af disse aktiviteter, og at det samlede maksimumsbeløb på 400 000 EUR pr. virksomhed ikke overskrides. Hvis en virksomhed er aktiv inden for de sektorer, der er omfattet af 42 Error! No bookmark name given. , litra a), bør det samlede maksimumsbeløb på 35 000 EUR pr. virksomhed ikke overskrides.

44. Foranstaltninger, der ydes i henhold til denne meddelelse i form af tilbagebetalingspligtige forskud, garantier, lån eller andre tilbagebetalingspligtige instrumenter, kan omlægges til andre former for støtte såsom tilskud, forudsat at omlægningen sker senest den 30. juni 2023 og betingelserne i dette afsnit er opfyldt.

2.2. Likviditetsstøtte i form af garantier

45. For at sikre adgang til likviditet for virksomheder, der er berørt af den nuværende krise, kan offentlige lånegarantier i en begrænset periode og for begrænsede lånebeløb være en passende, nødvendig og målrettet løsning under de nuværende omstændigheder.

46. For den samme underliggende hovedstol må garantier, der ydes i henhold til dette afsnit, ikke kumuleres med støtte ydet i henhold til afsnit 2.3 i denne meddelelse og omvendt eller med støtte ydet i henhold til afsnit 3.2 eller 3.3 i de midlertidige covid-19-rammebestemmelser for statsstøtte. Garantier, der ydes i henhold til dette afsnit, må kumuleres for forskellige lån, forudsat at det samlede lånebeløb pr. støttemodtager ikke overstiger lofterne i punkt 47, litra e), i denne meddelelse. En støttemodtager kan modtage støtte samtidigt fra flere foranstaltninger i henhold til dette afsnit, forudsat at det samlede lånebeløb pr. støttemodtager ikke overstiger lofterne i punkt 47, litra e).

47. Kommissionen vil anse en sådan statsstøtte i form af offentlige garantier for at være forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at: a. Offentlige garantier ydes i forbindelse med nye individuelle lån til virksomheder. b. Garantipræmien for det individuelle lån fastsættes på et mindsteniveau, der stiger progressivt med løbetiden på det garanterede lån, jf. tabellen: Type støttemodtager For 1. år For 2.-3. år For 4.-6. år SMV’er 25 basispoint 50 basispoint 100 basispoint Store virksomheder 50 basispoint 100 basispoint 200 basispoint c. Alternativt kan medlemsstaterne anmelde ordninger med udgangspunkt i ovenstående tabel, men hvor garantiernes varighed, præmier og dækning kan tilpasses det individuelle låns hovedstol (eksempelvis kan en lavere garantidækning modsvares af en længere varighed eller give mulighed for lavere præmier). Der kan anvendes en fast præmie i hele garantiens varighed, hvis denne er højere end minimumspræmien for det første år som fastsat i tabellen ovenfor for hver type støttemodtager, som tilpasset efter garantiens varighed og dækning, jf. dette punkt. d. Garantien ydes senest den 31. december 2022. e. Det samlede lånebeløb pr. støttemodtager, for hvilket der ydes en garanti i henhold til dette afsnit, må ikke overstige: (i) 15 % af støttemodtagerens gennemsnitlige samlede årsomsætning i de seneste tre afsluttede regnskabsperioder eller (ii) 50 % af energiomkostningerne i de seneste 12 måneder forud for den måned, hvor ansøgningen om støtte indgives, (iii) lånebeløbet kan efter behørig begrundelse, som medlemsstaten skal forelægge Kommissionen til vurdering (f.eks. i forbindelse med de udfordringer, som støttemodtageren står over for under den nuværende krise) (45), forhøjes for at dække likviditetsbehov i de kommende 12 måneder for SMV’er (46) og de kommende 6 måneder for store virksomheder, regnet fra ydelsestidspunktet. De likviditetsbehov, der allerede er dækket af støtteforanstaltninger i henhold til de midlertidige covid-19-rammebestemmelser for statsstøtte, kan ikke dækkes af foranstaltninger, der vedtages i henhold til denne meddelelse. Modtageren bør selv dokumentere sine likviditetsbehov (47). f. Garantiens varighed begrænses til højst seks år, medmindre den tilpasses i overensstemmelse med punkt 47, litra c), og garantien overstiger ikke: (i) 90 % af hovedstolen, hvis tabene bæres proportionalt og på samme betingelser af kreditinstituttet og staten, eller (ii) 35 % af hovedstolen, hvis tabene først tilskrives staten og først derefter kreditinstitutterne (dvs. en »first loss«-garanti), og (iii) i begge ovennævnte tilfælde, når lånets størrelse efterhånden formindskes, f.eks. fordi lånet begynder at blive tilbagebetalt, skal det garanterede beløb nedsættes proportionalt. g. Garantien skal dække investeringslån og/eller lån til driftskapital. h. Garantier kan stilles direkte til endelige støttemodtagere eller til kreditinstitutter og andre finansielle institutioner som finansielle formidlere. Kreditinstitutterne og de andre finansielle institutioner bør i videst muligt omfang videregive fordelene ved de offentlige garantier til de endelige støttemodtagere. Den finansielle formidler skal kunne dokumentere, at den anvender en mekanisme, som sikrer, at fordelene i størst muligt omfang videregives til de endelige støttemodtagere i form af større finansieringsvolumener, mere risikofyldte porteføljer, lavere krav til sikkerhedsstillelse, lavere garantipræmier eller lavere rentesatser sammenlignet med en situation uden offentlige garantier.

2.3. Likviditetsstøtte i form af lån med rentetilskud

48. For at sikre adgang til likviditet for virksomheder, der er berørt af den nuværende krise, kan rentetilskud i en begrænset periode og for begrænsede lånebeløb være en passende, nødvendig og målrettet løsning under de nuværende omstændigheder.

49. For den samme underliggende hovedstol må lån, der ydes i henhold til dette afsnit, ikke kumuleres med støtte ydet i henhold til afsnit 2.2 i denne meddelelse og omvendt. Lån og garantier, der ydes i henhold til denne meddelelse, må kumuleres for forskellige lån, forudsat at det samlede lånebeløb pr. støttemodtager ikke overstiger tærsklerne i punkt 47, litra d), eller punkt 50, litra e). En støttemodtager kan samtidigt modtage tilskud til flere lån i henhold til dette afsnit, forudsat at det samlede lånebeløb pr. støttemodtager ikke overstiger lofterne i punkt 50, litra e).

50. Kommissionen vil anse statsstøtte i form af lån med rentetilskud som reaktion på den nuværende krise for at være forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at følgende betingelser er opfyldt: a. Lånene ydes ikke til kreditinstitutter eller andre finansielle institutioner. b. Lånene kan ydes til en nedsat rente, der mindst er lig med den basisrente (1-årig IBOR eller tilsvarende som offentliggjort af Kommissionen (48)), der gjaldt enten den 1. februar 2022 eller på anmeldelsestidspunktet, plus kreditrisikomargenerne som anført i nedenstående tabel: Type støttemodtager Kreditrisikomargen for 1. år Kreditrisikomargen for 2.-3. år Kreditrisikomargen for 4.-6. år SMV’er 25 basispoint (49) 50 basispoint (49) 100 basispoint Store virksomheder 50 basispoint 100 basispoint 200 basispoint c. Alternativt kan medlemsstaterne anmelde ordninger med udgangspunkt i ovenstående tabel, men hvor lånets løbetid og kreditrisikomargenen kan tilpasses, således at der f.eks. kan anvendes en fast kreditrisikomargen for hele lånets løbetid, hvis den er højere end minimumskreditrisikomargenen for det 1. år for hver type støttemodtager, som tilpasset efter lånets løbetid, jf. dette stykke (50). d. Låneaftalerne undertegnes senest den 31. december 2022 og er begrænset til højst seks år, medmindre de tilpasses, jf. punkt 50, litra c). e. Det samlede lånebeløb pr. støttemodtager må ikke overstige: (i) 15 % af støttemodtagerens gennemsnitlige samlede årsomsætning i de seneste tre afsluttede regnskabsperioder eller (ii) 50 % af energiomkostningerne i de seneste 12 måneder forud for den måned, hvor ansøgningen om støtte indgives, (iii) lånebeløbet kan med behørig begrundelse, som medlemsstaten forelægger Kommissionen (f.eks. i forbindelse med de udfordringer, som støttemodtageren står over for under den nuværende krise) (51), forhøjes for at dække likviditetsbehov i de kommende 12 måneder for SMV’er (52) og de kommende 6 måneder for store virksomheder, regnet fra ydelsestidspunktet. De likviditetsbehov, der allerede er dækket af støtteforanstaltninger i henhold til de midlertidige covid-19-rammebestemmelser for statsstøtte, dækkes ikke af denne meddelelse. Modtageren bør selv dokumentere sine likviditetsbehov (53). f. Lån skal dække investerings- og/eller driftskapitalbehov. g. Lån kan ydes direkte til endelige støttemodtagere eller gennem kreditinstitutter og andre finansielle institutioner som finansielle formidlere. Kreditinstitutterne og de andre finansielle institutioner bør i så fald i videst muligt omfang videregive fordelene ved rentetilskuddene til de endelige støttemodtagere. Den finansielle formidler skal kunne dokumentere, at den anvender en mekanisme, som sikrer, at fordelene i størst muligt omfang videregives til de endelige støttemodtagere, uden at ydelsen af lån med rentetilskud i henhold til dette afsnit betinges af refinansiering af eksisterende lån.

2.4. Støtte til ekstraomkostninger som følge af usædvanligt kraftige stigninger i naturgas- og elpriserne

51. Ud over de eksisterende muligheder, der er baseret på artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, samt de ovenfor omhandlede muligheder kan midlertidig støtte afbøde usædvanligt kraftige stigninger i naturgas- og elpriserne, som virksomhederne måske ikke er i stand til at videregive eller tilpasse sig på kort sigt. Dette kan afbøde konsekvenserne for virksomheder og bidrage til, at de kan tackle de voldsomme omkostningsstigninger som følge af den nuværende krise og desuden mindske inflationspresset fra energiprisstigninger. Der kan være behov for yderligere støtte, således at energiintensive virksomheder kan fortsætte deres aktiviteter.

52. Kommissionen vil anse en sådan statsstøtte for at være forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at følgende betingelser er opfyldt: a. Støtten ydes senest den 31. december 2022. b. Støtten kan ydes i form af direkte tilskud, skatte- (54) eller betalingsfordele eller andre former såsom tilbagebetalingspligtige forskud, garantier (55), lån (56) og egenkapital, forudsat at den samlede pålydende værdi af disse foranstaltninger ikke overstiger den gældende støtteintensitet og de gældende støttelofter. Der er tale om bruttobeløb, dvs. før fradrag af skatter og afgifter o. lign. c. Støtte, der ydes i form af tilbagebetalingspligtige forskud, garantier, lån eller andre tilbagebetalingspligtige instrumenter, kan omlægges til andre former for støtte såsom tilskud, forudsat at omlægningen sker senest den 30. juni 2023 og betingelserne i dette afsnit er opfyldt. d. Støtten ydes på grundlag af en støtteordning med et anslået budget. Medlemsstaterne kan begrænse støtten til aktiviteter, som støtter bestemte økonomiske sektorer, der er særlig vigtige for økonomien eller for det indre markeds sikkerhed og modstandsdygtighed. En sådan begrænsning skal imidlertid udformes bredt og må ikke føre til en kunstig begrænsning af potentielle støttemodtagere. e. De støtteberettigede omkostninger under denne foranstaltning beregnes på grundlag af stigningen i omkostningerne til naturgas og elektricitet i forbindelse med det russiske angreb på Ukraine. De støtteberettigede omkostninger er produktet af det antal enheder naturgas og elektricitet, som virksomheden har indkøbt hos eksterne leverandører som slutforbruger (57) i en periode mellem den 1. februar 2022 og senest den 31. december 2022 (»støtteberettiget periode«), og en vis stigning i den pris, som virksomheden betaler pr. forbrugt enhed (f.eks. målt i EUR/MWh). Nævnte prisstigning beregnes som forskellen mellem den enhedspris, som virksomheden har betalt i en given måned i den støtteberettigede periode, og det dobbelte (200 %) af den enhedspris, som virksomheden har betalt i gennemsnit i referenceperioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021 (58). f. Den samlede støtte pr. virksomhed overstiger ikke på noget tidspunkt 30 % af de støtteberettigede omkostninger, dog højst 2 mio. EUR. g. Den støtteydende myndighed kan udbetale et forskud til virksomheden, når støtten ydes, før de støtteberettigede omkostninger er afholdt. I den forbindelse kan den tildelende myndighed basere sig på skøn over de støtteberettigede omkostninger, forudsat at støttelofterne i punkt 52, litra f), overholdes. Den støtteydende myndighed skal kontrollere de relevante lofter efterfølgende på grundlag af de faktiske afholdte omkostninger og tilbagesøge enhver støtteudbetaling, der oversteg disse lofter, senest seks måneder efter udløbet af den støtteberettigede periode. h. Støtte, der ydes i henhold til punkt 52, kan kumuleres med støtte ydet i henhold til afsnit 2.1, forudsat at et samlet beløb på 2 mio. EUR ikke overskrides.

53. I visse situationer kan det være nødvendigt med yderligere støtte for at sikre videreførelsen af en økonomisk aktivitet. I den forbindelse kan medlemsstaterne yde støtte, som overstiger de værdier, der er beregnet i henhold til punkt 52, litra e) og f), hvis — foruden betingelserne i punkt 52, litra a)-d) og g) — følgende betingelser er opfyldt: a. Virksomheden er støtteberettiget, hvis det er en »energiintensiv virksomhed« som omhandlet i energibeskatningsdirektivets (59) artikel 17, stk. 1, litra a), første punktum, dvs. hvor købet af energiprodukter (herunder andre energiprodukter end naturgas og elektricitet) udgør mindst 3,0 % af produktionsværdien (60). b. Virksomheden er støtteberettiget, hvis den pådrager sig driftstab (61), idet stigningen i de støtteberettigede omkostninger som defineret i punkt 52, litra e), skal udgøre mindst 50 % af driftstabet i den støtteberettigede periode som defineret i punkt 52, litra e). c. Den samlede støtte overstiger ikke 50 % af de støtteberettigede omkostninger og udgør højst 80 % af virksomhedens driftstab. d. Den samlede støtte pr. virksomhed overstiger ikke på noget tidspunkt 25 mio. EUR. e. For energiintensive virksomheder i en sektor eller delsektor, der er anført i bilag I, kan den samlede støtte forhøjes til højst 70 % af de støtteberettigede omkostninger vedrørende produktionen af produkterne i de sektorer eller delsektorer, der er anført i bilag I, og kan højst udgøre 80 % af driftstabet for disse aktiviteter. Den samlede støtte pr. virksomhed må ikke på noget tidspunkt overstige 50 mio. EUR, idet der til aktiviteter, der ikke er anført i bilag I, ikke kan ydes mere end 25 mio. EUR. Hvis en virksomhed er aktiv inden for flere sektorer, for hvilke der i henhold til dette punkt 53 gælder forskellige maksimumsbeløb, sikrer den berørte medlemsstat ved hjælp af egnede midler såsom adskillelse af regnskaber, at det relevante loft overholdes for hver af disse aktiviteter, og at det samlede maksimumsbeløb på 50 mio. EUR pr. virksomhed ikke overskrides. f. Støtte i henhold til dette punkt 53 kan kumuleres med støtte i henhold til afsnit 2.1, forudsat at de lofter, der er fastsat i punkt 53, litra d), eller punkt 53, litra e), alt efter hvad der finder anvendelse, ikke overskrides.

3. OVERVÅGNING OG RAPPORTERING

54. Medlemsstaterne offentliggør på det centrale statsstøttewebsted eller via Kommissionens IT-værktøj ( 62 ) relevante oplysninger om enhver individuel støtte over 100 000 EUR ( 63 ) , der tildeles i henhold til denne meddelelse, og over 10 000 EUR ( 64 ) , der tildeles til den primære landbrugssektor og til fiskerisektoren, inden for 12 måneder at regne fra tildelingstidspunktet.

55. Medlemsstaterne skal indsende årlige rapporter til Kommissionen ( 65 )

56. Medlemsstaterne skal sørge for, at der opbevares detaljeret dokumentation om ydelsen af støtte efter denne meddelelse. Denne dokumentation, som skal indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at fastslå, at alle betingelserne er overholdt, skal opbevares i 10 år efter ydelsen af støtten og fremsendes til Kommissionen på dennes anmodning.

57. Kommissionen kan anmode om yderligere oplysninger om den støtte, der er ydet, navnlig for at kontrollere, om betingelserne i Kommissionens godkendelsesafgørelse er overholdt.

58. For at overvåge gennemførelsen af denne meddelelse kan Kommissionen anmode medlemsstaterne om at fremlægge samlede oplysninger om anvendelsen af statsstøtteforanstaltninger til at afhjælpe den alvorlige forstyrrelse af økonomien som følge af den nuværende krise og de dermed forbundne restriktive foranstaltninger.

4. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

59. Kommissionen anvender denne meddelelse fra den 1. februar 2022 under hensyntagen til den økonomiske virkning af det russiske angreb på Ukraine og de efterfølgende sanktioner. Denne meddelelse er begrundet i de nuværende ekstraordinære omstændigheder og vil ikke blive anvendt efter de datoer, der er anført deri.

60. Kommissionen vil inden den 31. december 2022 gennemgå alle afsnit i denne meddelelse, hvis væsentlige hensyn til konkurrence, økonomi eller den internationale udvikling tilsiger det. Hvis det skønnes nyttigt, vil Kommissionen eventuelt også redegøre nærmere for sin tilgang til bestemte spørgsmål.

61. Kommissionen sørger i nært samarbejde med de berørte medlemsstater for, at de foranstaltninger, som denne meddelelse omhandler, vurderes hurtigt, efter at den har modtaget en præcis og fuldstændig anmeldelse. Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen om deres intentioner og planer om at indføre sådanne foranstaltninger så tidligt og så udførligt som muligt. Kommissionen vil yde vejledning og bistand til medlemsstaterne i denne proces.

(1) Den 6. marts 2022 vedtog Den Russiske Føderations regering eksempelvis dekret nr. 299 om ændring af stk. 2 i metoden til fastsættelse af størrelsen af den kompensation, der skal betales til patenthaveren, når der træffes afgørelse om udnyttelsen af opfindelsen, brugsmodellen, beslutningen om udnyttelse af opfindelsen uden dennes samtykke og proceduren for betaling heraf. Denne ændring omfatter »ingen kompensation for brug af en opfindelse, brugsmodel eller et industrielt design fra «patenthavere »fra udenlandske stater, der begår «uvenlige handlinger.

(2) Ukraine er EU’s fjerdestørste eksterne fødevareleverandør og en vigtig leverandør af korn (52 % af EU’s majsimport, 19 % af importen af blød hvede), vegetabilske olier (23 %) og oliefrø (22 %, især raps: 72 %). De globale fødevarepriser er allerede høje og kan stige yderligere situationen taget i betragtning.

(3) Eksempelvis var der ifølge WIPO Global Brand Database, WIPO Global Designs Database og PatentSight database i marts 2022 ca. 150 000 varemærker, 2 000 industrielle design og 44 000 patenter i kraft i Rusland. EU-virksomheder, der er varemærkebeskyttet i Rusland, vedrører hovedsagelig følgende sektorer: Lægemidler, kosmetik, bilvarer, kemiske produkter og forbrugsvarer, mode- og luksusvarer. På baggrund af den vage terminologi i ændringen af metoden for fastsættelse af kompensation til patenthaveren, jf. dekret nr. 299 af 6. marts 2022 (se fodnote 1), som den russiske regering har vedtaget, og den økonomiske eksponering af EU-virksomheder og deres immaterielle aktiver i Rusland kan en sådan modforanstaltning få en potentielt omfattende og skadelig indvirkning på EU’s virksomheder.

(4) Rådets forordning (EU) 2022/259 af 23. februar 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 42 I af 23.2.2022, s 1), Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/260 og 2022/261 af 23. februar 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 3, EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 15), Rådets forordning (EU) 2022/262 af 23. februar 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 74), Rådets forordning (EU) 2022/263 af 23. februar 2022 om restriktive foranstaltninger som reaktion på anerkendelsen af de ikkeregeringskontrollerede områder i Donetsk og Luhansk i Ukraine og ordren til at sende russiske væbnede styrker ind i disse områder (EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 77), Rådets afgørelse (FUSP) 2022/264 af 23. februar 2022 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 95), Rådets afgørelse (FUSP) 2022/265 og 2022/267 af 23. februar 2022 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 98, EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 114) og Rådets forordning (EU) 2022/266 af 23. februar 2022 om restriktive foranstaltninger som reaktion på anerkendelsen af de ikkeregeringskontrollerede områder i Donetsk oblast og Luhansk oblast i Ukraine og ordren til at sende russiske væbnede styrker ind i disse områder (EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 109).

(5) Rådets afgørelse (FUSP) 2022/327 af 25. februar 2022 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 48 af 25.2.2022, s. 1), Rådets forordning (EU) 2022/328 af 25. februar 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 49 af 25.2.2022, s. 1), Rådets afgørelse (FUSP) 2022/329 af 25. februar 2022 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 50 af 25.2.2022, s. 1), Rådets forordning (EU) 2022/330 af 25. februar 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 51 af 25.2.2022, s. 1), Rådets afgørelse (FUSP) 2022/331 af 25. februar 2022 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 52 af 25.2.2022, s. 1), Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/332 af 25. februar 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 53 af 25.2.2022, s 1), Rådets afgørelse (EU) 2022/333 af 25. februar 2022 om delvis suspension af anvendelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Russiske Føderation om lettelse af udstedelsen af visa til statsborgere i Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation (EUT L 54 af 25.2.2022, s. 1).

(6) Rådets forordning (EU) 2022/334 af 28. februar 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 57 af 28.2.2022, s. 1) og Rådets afgørelse (FUSP) 2022/335 af 28. februar 2022 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 57 af 28.2.2022, s. 4).

(7) Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/336 af 28. februar 2022 om gennemførelsesforordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 58 af 28.2.2022, s. 1) og Rådets afgørelse (EU) 2022/337 af 28. februar 2022 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 59 af 28.2.2022, s. 1).

(8) Rådets forordning (EU) 2022/345 af 1. marts 2022 om ændring af Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 63 af 2.3.2022, s. 1) og Rådets afgørelse (FUSP) 2022/346 af 1. marts 2022 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 63 af 2.3.2022, s. 5).

(9) Rådets forordning (EU) 2022/350 af 1. marts 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 65 af 2.3.2022, s. 1) og Rådets afgørelse (FUSP) 2022/351 af 1. marts 2022 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 65 af 2.3.2022, s. 5).

(10) Rådets forordning (EU) 2022/355 af 2. marts 2022 om ændring af forordning (EF) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus (EUT L 67 af 2.3.2022, s. 1) og Rådets afgørelse (FUSP) 2022/356 af 2. marts 2022 om ændring af afgørelse 2012/642/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus (EUT L 67 af 2.3.2022, s. 103).

(11) Rådets forordning (EU) 2022/345 af 1. marts 2022 om ændring af Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 63 af 2.3.2022, s. 1) og Rådets afgørelse (FUSP) 2022/354 af 2. marts 2022 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 63 af 2.3.2022, s. 5).

(12) Rådets forordning (EU) 2022/398 af 9. marts 2022 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus og Belarus’ involvering i den russiske aggression mod Ukraine (EUT L 82 af 9.3.2022, s. 1).

(13) Rådets forordning (EU) 2022/394 af 9. marts 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 81 af 9.3.2022, s. 1).

(14) Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/427 af 15. marts 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 87 af 15.3.2022, s 1) og Rådets forordning (EU) 2022/428 af 15. marts 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 87I af 15.3.2022, s. 13).

(15) Rådets forordning (EU) 2022/428 af 15. marts 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 87I af 15.3.2022, s. 13) og Rådets afgørelse (FUSP) 2022/430 af 15. marts 2022 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 87I af 15.3.2022, s. 56).

(16) Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/427 af 15. marts 2022 om gennemførelsesforordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 87I af 15.3.2022, s. 1) og Rådets afgørelse (FUSP) 2022/429 af 15. marts 2022 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 87I af 15.3.2022, s. 44).

(17) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Håndtering af stigende energipriser: en værktøjskasse for handling og støtte (COM(2021) 660 final af 13. oktober 2021).

(18) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — REPowerEU: En fælles europæisk indsats for mere sikker og bæredygtig energi til overkommelige priser (COM(2022) 108 final af 8 marts 2022).

(19) Gennem instrumentet for teknisk støtte, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/240 af 10. februar 2021 (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 1), støtter Kommissionen efter anmodning medlemsstaterne i udformningen og gennemførelsen af reformer, der har til formål at sikre mere prismæssigt overkommelig, sikker og bæredygtig energi.

(20) Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51).

(21) Medlemsstaterne opfordres til at gøre brug af de muligheder for at yde støtte, der er godkendt i retningslinjerne for statsstøtte til klima, miljøbeskyttelse og energi 2022, navnlig for så vidt angår vedvarende energi, energieffektivitet eller andre dekarboniseringsforanstaltninger.

(22) EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190, se artikel 2, stk. 1, nr. 28), i BBRD.

(23) EUT L 225 af 30.7.2014, s. 1, se artikel 3, stk. 1, nr. 29), i SRM-forordningen.

(24) Meddelelse fra Kommissionen — Rekapitalisering af pengeinstitutter under den aktuelle finanskrise: Støttens begrænsning til det nødvendige minimum og sikkerhedsforanstaltninger mod uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger (EUT C 10 af 15.1.2009, s. 2), Meddelelse fra Kommissionen om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor (EUT C 72 af 26.3.2009, s. 1), Meddelelse fra Kommissionen om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (EUT C 195 af 19.8.2009, s. 9), Meddelelse fra Kommissionen om anvendelse fra den 1. januar 2011 af statsstøtteregler på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen (EUT C 329 af 7.12.2010, s. 7), Meddelelse fra Kommissionen om anvendelse af statsstøtteregler på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen fra og med 1. januar 2012 (EUT C 356 af 6.12.2011, s. 7) og Meddelelse fra Kommissionen om statsstøttereglernes anvendelse fra den 1. august 2013 på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen (»Bankmeddelelsen fra 2013«) (EUT C 216 af 30.7.2013, s. 1).

(25) Enhver foranstaltning til støtte for kreditinstitutter eller andre finansielle institutioner, der udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, og som ikke er omfattet af denne meddelelse, skal anmeldes til Kommissionen og vurderes på grundlag af de statsstøtteregler, der gælder for banksektoren.

(26) Som defineret i fodnote 24.

(27) De forenede sager T-132/96 og T-143/96, Freistaat Sachsen og andre mod Kommissionen, EU:T:1999:326, præmis 167.

(28) Kommissionens beslutning 98/490/EF i sag C 47/96 Crédit Lyonnais (EFT L 221 af 8.8.1998, s. 28), nr. 10.1, Kommissionens beslutning 2005/345/EF i sag C 28/02, Bankgesellschaft Berlin (EUT L 116 af 4.5.2005, s. 1), nr. 153 ff., og Kommissionens beslutning 2008/263/EF i sag C 50/06, BAWAG (EUT L 83 af 26.3.2008, s. 7), nr. 166. Se Kommissionens beslutning i sag NN 70/07, Northern Rock (EUT C 43 af 16.2.2008, s. 1), Kommissionens beslutning i sag NN 25/08, Redningsstøtte til Risikoabschirmung WestLB (EUT C 189 af 26.7.2008, s. 3), Kommissionens beslutning af 4. juni 2008 i statsstøttesag C 9/08 SachsenLB (EUT L 104 af 24.4.2009, s. 34) og Kommissionens beslutning af 16. juni 2017 i sag SA-32544 (2011/C) Omstrukturering af TRAINOSE S.A (EUT L 186 af 24.7.2018, s. 25).

(29) Eksempelvis artikel 12 i Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 af 31. juli 2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 229 af 31.7.2014, s. 1).

(30) I betragtning af den særlige situation med to efterfølgende kriser, der har påvirket virksomheder på flere måder, kan medlemsstaterne vælge også at yde støtte på grundlag af denne meddelelse til kriseramte virksomheder.

(31) Kommissionens forordning (EU) nr. 1407/2013 af 18. december 2013 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte (EUT L 352 af 24.12.2013, s. 1), Kommissionens forordning (EU) nr. 1408/2013 af 18. december 2013 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte i landbrugssektoren (EUT L 352 af 24.12.2013, s. 9); Kommissionens forordning (EU) nr. 717/2014 af 27. juni 2014 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte i fiskeri- og akvakultursektoren (EUT L 190 af 28.6.2014, s. 45) og Kommissionens forordning (EU) nr. 360/2012 af 25. april 2012 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte ydet til virksomheder, der udfører tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EUT L 114 af 26.4.2012, s. 8).

(32) Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse former for støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (generel gruppefritagelsesforordning), Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 af 25. juni 2014 om forenelighed med det indre marked efter artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af visse kategorier af støtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter (EUT L 193 af 1.7.2014, s. 1) og Kommissionens forordning (EU) nr. 1388/2014 af 16. december 2014 om forenelighed med det indre marked efter artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af visse kategorier af statsstøtte til virksomheder, der beskæftiger sig med fremstilling, forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter (EUT L 369 af 24.12.2014, s. 37).

(33) Meddelelse fra Kommissionen — Midlertidige rammebestemmelser for statslige foranstaltninger til støtte for økonomien under det nuværende covid-19-udbrud (EUT C 91I af 20.3.2020, s. 1), som ændret ved Kommissionens meddelelse C(2020) 2215 (EUT C 112I af 4.4.2020, s. 1), C(2020) 3156 (EUT C 164 af 13.5.2020, s. 3), C(2020) 4509 (EUT C 218 af 2.7.2020, s. 3), C(2020) 7127 (EUT C 340I af 13.10.2020, s. 1), C(2021) 564 (EUT C 34 af 1.2.2021, s. 6) og C(2021) 8442 (EUT C 473 af 24.11.2021, s. 1).

(34) Støtte ydet på grundlag af ordninger, der er godkendt i henhold til dette afsnit, og som er blevet tilbagebetalt, før der ydes ny støtte efter dette afsnit, vil ikke blive taget med i betragtning ved bestemmelsen af, hvorvidt det relevante loft er overskredet.

(35) Når der ydes støtte i form af garantier i henhold til dette afsnit, finder de supplerende betingelser i punkt 47, litra h), anvendelse).

(36) Når der ydes støtte i form af lån i henhold til dette afsnit, finder de supplerende betingelser i punkt 50, litra g), anvendelse).

(37) Hvis støtten ydes i form af en skattefordel, skal den skyldige skat, som fordelen bevilges for, være opstået senest den 31. december 2022.

(38) Som fastsat i artikel 2, stk. 6, og artikel 2, stk. 7, i Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 af 25. juni 2014 om forenelighed med det indre marked efter artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af visse kategorier af støtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter (EUT L 193 af 1.7.2014, s. 1).

(39) Som fastsat i artikel 2, stk. 5, i Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 af 25. juni 2014 om forenelighed med det indre marked efter artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af visse kategorier af støtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter (EUT L 193 af 1.7.2014, s. 1).

(40) Som defineret i artikel 2, stk. 1, i Kommissionens forordning (EU) nr. 717/2014 af 27. juni 2014 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte i fiskeri- og akvakultursektoren (EUT L 190 af 28.6.2014, s. 45).

(41) Støtte ydet på grundlag af ordninger, der er godkendt i henhold til dette afsnit, og som er blevet tilbagebetalt, før der ydes ny støtte efter dette afsnit, tages ikke med i betragtning ved bestemmelsen af, hvorvidt det relevante loft er overskredet.

(42) Når der ydes støtte i form af garantier i henhold til dette afsnit, finder de supplerende betingelser i punkt 47, litra h), anvendelse).

(43) Når der ydes støtte i form af lån i henhold til dette afsnit, finder de supplerende betingelser i punkt 50, litra g), anvendelse).

(44) Kommissionens forordning (EU) nr. 717/2014 af 27. juni 2014 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte i fiskeri- og akvakultursektoren (EUT L 90 af 28.6.2014, s. 45).

(45) Den relevante begrundelse kan vedrøre støttemodtagere, der er aktive i sektorer, som er særlig berørt af de direkte eller indirekte virkninger af angrebet, herunder sanktioner pålagt af EU eller dets internationale partnere samt modforanstaltninger truffet af f.eks. Rusland. Sådanne virkninger kan omfatte forstyrrelser i forsyningskæder eller udestående betalinger fra Rusland eller Ukraine, øget risiko for cyberangreb eller stigende priser på specifikke input eller råmaterialer, der er berørt af den nuværende krise.

(46) Som defineret i bilag I til den generelle gruppefritagelsesforordning.

(47) Likviditetsplanen kan omfatte både driftskapital og investeringsomkostninger.

(48) Basissatser beregnet i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (EUT C 14 af 19.1.2008, s. 6) og offentliggjort på webstedet for GD for Konkurrence: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

(49) Den samlede minimumrentesats (basisrente plus kreditrisikomargener) bør være mindst 10 basispoint om året.

(50) Den samlede minimumrentesats (basisrente plus kreditrisikomargener) bør være mindst 10 basispoint om året.

(51) Den relevante begrundelse kan vedrøre støttemodtagere, der er aktive i sektorer, som er særlig berørt af de direkte eller indirekte virkninger af det russiske angreb, herunder restriktive økonomiske foranstaltninger truffet af EU eller dets internationale partnere samt modforanstaltninger truffet af Rusland. Sådanne virkninger kan omfatte forstyrrelser i forsyningskæder eller udestående betalinger fra Rusland eller Ukraine, øget risiko for cyberangreb eller stigende priser på specifikke input eller råmaterialer, der er berørt af den nuværende krise.

(52) Som defineret i bilag I til den generelle gruppefritagelsesforordning.

(53) Likviditetsplanen kan omfatte både driftskapital og investeringsomkostninger.

(54) Hvis støtten ydes i form af en skattefordel, skal den skyldige skat, som fordelen bevilges for, være opstået senest den 31. december 2022.

(55) Når der ydes støtte i form af garantier i henhold til dette afsnit, finder de supplerende betingelser i punkt 47, litra h), anvendelse).

(56) Når der ydes støtte i form af lån i henhold til dette afsnit, finder de supplerende betingelser i punkt 50, litra g), anvendelse).

(57) Som dokumenteret af virksomheden, f.eks. på grundlag af de relevante regninger. Kun det endelige forbrug vil blive medregnet, salg og egenproduktion medregnes ikke.

(58) (p(t) - p(ref) * 2) * q(t), hvor p betegner enhedsprisen, q den forbrugte mængde, ref referenceperioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021 og t den givne måned i perioden fra den 1. februar til den 31. december 2022.

(59) Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51).

(60) Baseret på regnskabsrapporter for kalenderåret 2021 eller de senest tilgængelige årsregnskaber.

(61) Virksomheden anses for at have driftstab, når EBITDA (resultat før renter, skat og af- og nedskrivninger, eksklusive engangsværdiforringelser) i den støtteberettigede periode er negativ.

(62) Den offentlige søgeside for gennemsigtighed i statsstøtte giver adgang til data om individuel tildeling af statsstøtte fra medlemsstaterne i overensstemmelse med de europæiske gennemsigtighedskrav for statsstøtte og kan ses på https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public.

(63) Henviser til de oplysninger, der kræves i bilag III til Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 og bilag III til Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014. For så vidt angår tilbagebetalingspligtige forskud, garantier, lån, ansvarlig lånekapital og andre støtteformer skal den pålydende værdi af det underliggende instrument indsættes for hver støttemodtager. For så vidt angår skatte- eller betalingsfordele kan støttebeløbet for den individuelle støtte anføres i intervaller.

(64) Henviser til de oplysninger, der kræves i bilag III til Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 og bilag III til Kommissionens forordning (EU) nr. 1388/2014 af 16. december 2014. For så vidt angår tilbagebetalingspligtige forskud, garantier, lån, ansvarlig lånekapital og andre støtteformer skal den pålydende værdi af det underliggende instrument indsættes for hver støttemodtager. For så vidt angår skatte- eller betalingsfordele kan støttebeløbet for den individuelle støtte anføres i intervaller.

(65) EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.