EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 5.5.2021 COM(2021) 223 final 2021/0114(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om udenlandske subsidier, der fordrejer det indre marked {SEC(2021) 182 final} - {SWD(2021) 99 final} - {SWD(2021) 100 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Den Europæiske Union (EU) er tæt forbundet med den globale økonomi. EU's handel med varer og tjenesteydelser, der i 2019 svarede til en værdi af 5 984 mia. EUR, tegner sig for 16,4 % af den samlede verdenshandel. Som følge heraf tegner handel sig for næsten 35 % af EU's bruttonationalprodukt (BNP), og 35 millioner arbejdspladser i EU afhænger af eksport. Strømmen af produkter, tjenesteydelser og kapital til og fra EU bidrager til EU's vækst ved at styrke konkurrenceevnen, skabe arbejdspladser, fremme innovation og åbne nye markeder. I 2017 var EU-28 destination for en tredjedel af verdens investeringer og hjemsted for ca. 100 000 virksomheder ejet af udenlandske enheder. Udenlandske direkte investeringer (FDI) er en velkommen kilde til beskæftigelse (16 mio. arbejdspladser), vækst og øget konkurrence. Et stærkt, åbent og konkurrencepræget indre marked sætter både europæiske og udenlandske virksomheder i stand til at konkurrere på kvalifikationer, så længe de er sikret lige konkurrencevilkår i det indre marked. I overensstemmelse hermed fremlagde Kommissionen den 10. marts 2020 en ny industristrategi for Europa, der lagde kursen for, hvordan EU's industri kan føre an i den grønne og den digitale omstilling med udgangspunkt i konkurrence, åbne markeder, verdensførende forskning og teknologier samt et stærkt indre marked. EU forfølger en model med åben strategisk autonomi ved at udforme et system for global økonomisk styring og udvikling af gensidigt fordelagtige bilaterale forbindelser, samtidig med at det beskytter sit indre marked mod illoyale og urimelige former for praksis. Meddelelsen om en gennemgang af handelspolitikken, der blev vedtaget den 18. februar 2021, udstak kursen for en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik, der bygger på åbenhed som et strategisk valg, men som samtidig sikrer de nødvendige redskaber til bekæmpelse af illoyal handelspraksis. I de senere år synes udenlandske subsidier i flere tilfælde at have haft en fordrejende indvirkning på EU's indre marked, hvilket har skabt ulige konkurrencevilkår. Selv om der stadig er en generel mangel på pålidelige oplysninger om subsidier ydet af tredjelande, er der et stigende antal tilfælde, hvor udenlandske subsidier synes at have lettet erhvervelsen af EU-virksomheder, påvirket investeringsbeslutninger, fordrejet handelen med tjenesteydelser eller på anden måde påvirket adfærden hos modtagerne på EU-markedet til skade for den fair konkurrence. I denne sammenhæng kan udenlandske subsidier antage forskellige former, f.eks. rentefrie lån, ubegrænsede statsgarantier, afgiftsfritagelser eller -nedsættelser i forbindelse med udenlandske investeringer eller handel eller særlig statslig finansiering. De ville i mange tilfælde være problematiske, hvis de blev ydet af EU's medlemsstater og vurderet i henhold til EU's statsstøtteregler. EU har siden 2017 deltaget aktivt i trilaterale drøftelser med USA og Japan om at forbedre det multilaterale samarbejde på en række centrale områder. Det Europæiske Råd gav i juni 2018 Kommissionen mandat til "søge at modernisere WTO med henblik på at gøre WTO mere relevant og tilpasningsdygtig i en verden i forandring samt at styrke WTO's effektivitet". I januar 2020 nåede højtstående handelsrepræsentanter for EU, USA og Japan til enighed om behovet for at styrke Verdenshandelsorganisationens (WTO's) regler om industrisubsidier. EU agter i den forbindelse at påbegynde arbejdet med at udarbejde WTO-regler til imødegåelse af en række konkurrencefordrejninger som følge af statslig indgriben i økonomien, herunder industrisubsidier, som skitseret i bilaget til meddelelsen om gennemgangen af handelspolitikken. I lyset af udfordringen med at finde en multilateral løsning på subsidier inden for en rimelig tidsramme forpligtede Kommissionen sig (som led i den nye industristrategi for Europa) til at undersøge, hvordan EU's antisubsidiemekanismer og -redskaber kan styrkes bedst muligt. Den 17. juni 2020 vedtog Kommissionen en hvidbog om udenlandske subsidier med det formål at undersøge spørgsmålet, igangsætte en offentlig debat og fremlægge mulige løsninger. Hvidbogen og — mere specifikt — afsnit 2 i den konsekvensanalyse, der ledsager nærværende forslag, beskriver et lovgivningsmæssigt hul i EU's regler om konkurrence, handel og offentlige udbud, som i praksis forhindrer EU i at gribe ind, når udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen i det indre marked, herunder ved at finansiere fusioner eller tilbud på offentlige udbud. I hvidbogen bemærkes det, at støtte ydet af medlemsstaternes myndigheder er underlagt EU's statsstøttekontrol, mens der ikke findes nogen tilsvarende ordning for støtte ydet af lande uden for EU. Dette stiller virksomheder, der udøver en økonomisk aktivitet i EU uden subsidier, ringere end modtagere af udenlandske subsidier. I hvidbogen peges der endvidere på problemerne forbundet med, at aktører, der modtager udenlandske subsidier, har adgang til EU-finansiering, hvilket kan fordreje konkurrencen om EU-midler. I den konsekvensanalyse, der ledsager nærværende forslag, bemærkes det, at alle EU-foranstaltninger til imødegåelse af konkurrencefordrejningen fra udenlandske subsidier i forbindelse med offentlige udbud vil finde anvendelse på EU-budgettets udgifter under delt forvaltning, der fordeles gennem offentlige udbud. Den direkte forvaltning af EU-midler er underlagt EU's finansforordning. Kommissionen vil undersøge muligheden for at foreslå Europa-Parlamentet og Rådet at ændre finansforordningen som led i den næste revision for at tage højde for virkningen af udenlandske subsidier. I det omfang EU-midlerne fordeles gennem offentlige udbud under delt forvaltning, vil eventuelle fordrejninger blive håndteret via bestemmelserne om offentlige udbud i nærværende forslag. Flere medlemsstater har for nylig fremsat forslag til foranstaltninger, der har til formål at imødegå eventuelle fordrejninger som følge af udenlandske subsidier. Desuden har Monopoltilsynet i Tyskland foreslået et instrument for udenlandsk statsstøtte til afbødning af de negative virkninger af udenlandske subsidier i det indre marked. Europa-Parlamentet og Rådet har også rejst spørgsmålet om udenlandske subsidier ved flere lejligheder. Rådet henviser til Kommissionens hvidbog i sine konklusioner af 11. september 2020, og Det Europæiske Råd opfordrer i sine konklusioner af 1.-2. oktober 2020 til, at der udvikles "yderligere instrumenter til imødegåelse af de forvridende virkninger af udenlandske subsidier i det indre marked". Europa-Parlamentet opfordrer i sin betænkning om konkurrencepolitik fra februar 2020 Kommissionen til at "undersøge muligheden for at tilføje en søjle til EU's konkurrencelovgivning, der giver Kommissionen passende undersøgelsesværktøjer i sager, hvor en virksomhed anses for at udvise forvridende adfærd som følge af statsstøtte eller for at opnå en overdrevent stor fortjeneste på baggrund af en dominerende markedsstilling i sit hjemland". I et fælles brev til Kommissionens ledende næstformænd Margrethe Vestager og Valdis Dombrovskis og kommissær Thierry Breton udtrykte en gruppe på 41 medlemmer af Europa-Parlamentet stærk støtte til et instrument til at tackle "virksomheder fra tredjelande, der har modtaget betydelig statsstøtte". Som bebudet i Kommissionens arbejdsprogram for 2020-2021 omhandler nærværende forslag til forordning derfor elementerne i et nyt værktøj, der skal lukke det lovgivningsmæssige hul og sikre lige konkurrencevilkår i det indre marked. Det nævnes også i meddelelsen om gennemgangen af handelspolitikken, punkt 3.2.6: "Styrkelse af EU's fokus på gennemførelse og håndhævelse af handelsaftaler og sikring af lige vilkår." •Sammenhæng med de gældende regler på samme område Der findes på nuværende tidspunkt ingen specifikke EU-regler til imødegåelse af de fordrejende virkninger, som udenlandske subsidier kan have på det indre marked. Selv om EU har en ordning for statsstøttekontrol, jf. artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), finder den kun anvendelse, når en EU-medlemsstat yder finansiel støtte til en virksomhed eller en gruppe af virksomheder, hvorved der opstår en konkurrencefordrejende fordel, der påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. EU's kartel- og monopolregler forbyder aftaler eller samordnet praksis mellem virksomheder, som har til formål eller til følge at fordreje konkurrencen inden for det indre marked, samt virksomheders misbrug af en dominerende stilling, uanset virksomhedernes form eller den måde, hvorpå de er finansieret. EU's fusionsregler omfatter et system af forudgående anmeldelse og godkendelse af fusioner, der medfører en varig ændring i kontrolforholdene for virksomheder med en EU-omsætning over en vis tærskel, uanset om disse fusioner eventuelt finansieres ved hjælp af udenlandske subsidier eller ej. Nærværende forslag omhandler fordrejninger i det indre marked som følge af udenlandske subsidier, der falder uden for EU's statsstøtte-, fusionskontrol- samt kartel- og monopolregler. Det supplerer og er i fuld overensstemmelse med de eksisterende konkurrenceregler. Formålet er på forhånd at imødegå de skadelige virkninger af konkurrencefordrejende udenlandske subsidier i tilfælde af fusioner og offentlige udbud uden at begrænse EU's mulighed for efterfølgende at gribe ind i andre markedssituationer, herunder i mindre fusioner og offentlige udbudsprocedurer. Forslaget er i fuld overensstemmelse med EU's regler for offentlige udbud. EU's direktiver om offentlige udbud omfatter udbud, hvis værdi forventes at ligge over et vist beløb. De er udformet til at sikre et konkurrencedygtigt, åbent og velreguleret udbudsmarked. De sikrer endvidere EU-virksomhederne en hurtig og effektiv klageadgang. Nærværende forslag drejer sig konkret om den konkurrencefordrejende indvirkning, som udenlandske subsidier kan have på offentlige udbudsprocedurer i EU. Det supplerer derfor de eksisterende regler.

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Forslaget er i overensstemmelse med den nye industristrategi og gennemgangen af handelspolitikken, da det ved at styrke EU's antisubsidiemekanismer og -redskaber bidrager til at sikre EU's konkurrenceevne og åbne strategiske autonomi. I forslaget tages der også hensyn til målene i den europæiske grønne pagt. Forslaget vil udgøre en sammenhængende og effektiv ramme, der står i et rimeligt forhold til målet til målet om at imødegå den konkurrencedrejning i det indre marked, som ikke kan håndteres på nuværende tidspunkt. Nærværende forslag supplerer det ændrede forslag til instrumentet for internationale offentlige udbud, der skal tilskynde handelspartnere til at forhandle med EU om at åbne deres udbudsmarkeder for EU-virksomheder. Forslaget om et internationalt instrument for offentlige udbud som fremlagt af Kommissionen har til formål at forbedre adgangen til udbudsmarkeder uden for EU. Det vil imidlertid ikke tackle de fordrejninger af udbudsprocedurerne i det indre marked, der opstår som følge af udenlandske subsidier til virksomheder, der deltager i EU's udbudsmarkeder. Forslaget er i overensstemmelse med EU's handelspolitik og supplerer de eksisterende handelsinstrumenter. WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger (SCM) (på multilateralt plan), bilaterale frihandelsaftaler og EU's antisubsidieforordning regulerer inden for deres anvendelsesområde brugen af subsidier og de tiltag, der kan træffes for at imødegå deres virkninger. Foranstaltninger til bekæmpelse af urimelig praksis tager normalt form af ekstra importtold for at afhjælpe den skade, der forårsages af den subsidiering, som er blevet ydet af andre WTO-lande. EU's antisubsidieregler omfatter imidlertid kun den skade, der forårsages af import af varer til EU, hvor der er blevet modtaget udenlandske subsidier. På internationalt plan kan EU anlægge sag mod et WTO-medlem for brud på SCM-aftalen, men aftalens anvendelsesområde er ligeledes begrænset til handel med varer. I WTO's almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) er der indbygget et mandat til udformning af regler for subsidier inden for handel med tjenesteydelser, men hidtil er der ikke blevet udformet sådanne regler. Nærværende forslag supplerer FDI-screeningforordningen, der har til formål at fastslå de sandsynlige konsekvenser, som udenlandske direkte investeringer har for sikkerheden og den offentlige orden, ved at tage hensyn til følgerne heraf, bl.a. hvad angår kritisk infrastruktur, kritiske teknologier og kritiske input. I modsætning hertil behandler nærværende forslag specifikt problemet med konkurrencefordrejninger forårsaget af subsidierede investeringer i det indre marked, herunder strategiske industrier, kritiske aktiver og teknologier. Forslaget er i overensstemmelse med andre EU-instrumenter, herunder EU's charter om grundlæggende rettigheder. Forslaget er også i overensstemmelse med den målrettede og individuelt tilpassede lovgivning inden for visse sektorer, herunder inden for maritim teknologi og luftfart. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Med den foreslåede forordning vil der blive indført bestemmelser om udenlandske subsidier, der har en konkurrencefordrejende indvirkning på det indre marked, herunder situationer, hvor en subsidieret investor planlægger at erhverve en EU-målvirksomhed eller deltage i en EU-udbudsprocedure. I artikel 207, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) fastlægges anvendelsesområdet for Unionens fælles handelspolitik til bl.a. at omfatte foranstaltninger mod "subsidieordninger", "direkte udenlandske investeringer" og handel med varer og tjenesteydelser. Den foreslåede forordning falder derfor i vid udstrækning ind under anvendelsesområdet for artikel 207, stk. 2, i TEUF, som fastsætter, at der skal vedtages foranstaltninger til fastlæggelse af rammerne for gennemførelsen af den fælles handelspolitik. Samtidig kan den foreslåede forordning også finde anvendelse på visse aktiviteter, som en enhed, der allerede er etableret i en medlemsstat, udfører i en anden medlemsstat, såsom erhvervelse af en anden enhed i en anden medlemsstat eller deltagelse i et offentligt udbud i en anden medlemsstat. I den forbindelse kan den foreslåede forordning påvirke etableringsretten og den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser inden for Unionen. I betragtning heraf bør forslaget også baseres på artikel 114 i TEUF, som fastsætter, at der skal vedtages foranstaltninger med henblik på indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes foranstaltninger, der vedrører det indre markeds oprettelse eller funktion. Selv om der til dato ikke findes nogen nationale regler om udenlandske subsidier, har flere medlemsstater anført, at der ifølge dem er behov for at imødegå konkurrencefordrejning som følge af udenlandske subsidier. Det kan ikke udelukkes, at i det mindste enkelte medlemsstater beslutter at vedtage national lovgivning i mangel af en EU-foranstaltning. For at undgå unødvendige hindringer, der kan opstå som følge af forskelle i de nationale regler, bør Kommissionen derfor foreslå EU-dækkende lovgivning om konkurrencefordrejende udenlandske subsidier. Det foreslås derfor, at forslaget baseres på artikel 207 og 114 i TEUF. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Handelspolitikken hører under EU's enekompetence. Hvis forslaget udelukkende var baseret på artikel 207 i TEUF, ville det derfor være EU-institutionerne snarere end medlemsstaternes regeringer, der kunne indføre ny lovgivning vedrørende konkurrencefordrejende udenlandske subsidier. Det indre marked er derimod et område med delt kompetence. Når det drejer sig om et forslag baseret på artikel 114 i TEUF, kan medlemsstaterne derfor også lovgive og vedtage juridisk bindende retsakter, medmindre forslagets mål bedre kan nås på EU-plan. Hidtil har ingen medlemsstat vedtaget national lovgivning til imødegåelse af potentielle konkurrencefordrejende virkninger af udenlandske subsidier. Desuden har flere medlemsstater i stedet opfordret Kommissionen til at fremsætte forslag til lovgivning på dette område. Målene med forslaget kan ikke nås af de enkelte medlemsstater hver for sig. Udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen i det indre marked, herunder i forbindelse med erhvervelse af EU-målvirksomheder og offentlige udbud. Situationen kan sammenlignes med statsstøtte ydet af EU-medlemsstater, som i sagens natur har indvirkning på mere end én medlemsstat. På samme måde kan konkurrencefordrejninger som følge af udenlandske subsidier have en EU-dimension, idet det påvirker flere medlemsstater. Imødegåelse af konkurrencefordrejende udenlandske subsidier på EU-plan gør det muligt for potentielle modtagere af udenlandske subsidier allerede på forhånd at kende de regler, som Kommissionen vil anvende til at vurdere forekomsten af udenlandske subsidier og de deraf følgende eventuelle fordrejninger. Dette sikrer forudsigelighed og forbedrer systemets retssikkerhed på tværs af medlemsstaterne. •Proportionalitetsprincippet Forslaget har til formål at beskytte de lige konkurrencevilkår i det indre marked, så det ikke fordrejes af udenlandske subsidier. Dets fokus er derfor på følgende to spørgsmål: identificering af konkurrencefordrejende udenlandske subsidier og afhjælpning af de fordrejninger, de forårsager. For så vidt angår fusioner og offentlige udbud indebærer forslaget en ordning med forudgående anmeldelse af de største og potentielt mest konkurrencefordrejende tilfælde. Denne forhåndstilgang sikrer en systematisk identifikation af konkurrencefordrejende udenlandske subsidier i de sager, der har den største økonomiske betydning. I alle andre markedssituationer, herunder mindre fusioner og mindre udbudsprocedurer, er sådanne subsidier underlagt en procedure for undersøgelser på eget initiativ, som gør det muligt for Kommissionen at fokusere på de mest relevante tilfælde. På grundlag af relevante markedsoplysninger vurderer tilsynsmyndigheden derefter graden af konkurrencefordrejning. Under alle omstændigheder er det usandsynligt, at udenlandske subsidier på under 5 mio. EUR vil fordreje konkurrencen.

De afhjælpende foranstaltninger i forslaget er baseret på foranstaltninger, der anvendes i EU's statsstøttekontrol med henblik på at fjerne den konkurrencefordrejende virkning af statsstøtte. Da udenlandske subsidiers potentielt fordrejende indvirkning på det indre marked kan sidestilles med virkningerne af statsstøtte, giver de foranstaltninger, der kan anvendes i forbindelse med statsstøtte, et effektivt sæt foranstaltninger til afhjælpning af fordrejninger forårsaget af udenlandske subsidier. I tilfælde af store fusioner og store udbudsprocedurer sikrer forhåndstilgangen, at der kan træffes afgørelse om foranstaltninger, inden transaktionerne afsluttes, hvilket garanterer retssikkerheden for de berørte virksomheder. Foranstaltningerne i forslaget står i et rimeligt forhold til deres mål, da de opfylder disse ved på målrettet vis kun at pålægge de virksomheder, der udøver en økonomisk aktivitet i det indre marked, og som modtager udenlandske subsidier, en byrde. Forslaget kræver samarbejde fra de virksomheder, der undersøges, men de administrative omkostninger er rimelige og står i et passende forhold til målet. I omkostningerne indgår der visse ressourcer til at forberede anmeldelser af store subsidierede fusioner eller offentlige udbudsprocedurer, kommunikere med Kommissionen og besvare anmodninger om oplysninger. •Valg af retsakt Kun en retsakt kan effektivt løse de konstaterede problemer. Der er behov for en forordning, idet denne finder direkte anvendelse i medlemsstaterne, fastsætter det samme niveau af rettigheder og forpligtelser for private parter samt muliggør en sammenhængende og effektiv anvendelse af reglerne i hele EU. En forordning er den bedst egnede retsakt til at imødegå udenlandske subsidiers potentielle fordrejning af det indre marked. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Høringer af interesserede parter Kommissionen har foretaget brede høringer i forbindelse med forslaget: –Den 17. juni 2020 vedtog og offentliggjorde den en hvidbog om udenlandske subsidier og igangsatte i den forbindelse en 14 uger lang offentlig høring, der løb indtil den 23. september 2020. –Den 6. oktober 2020 indledte den en høring blandt interessenterne om en indledende konsekvensanalyse, der skitserer mulige politiske løsninger og disses potentielle virkninger samt andre elementer, der skal vurderes i en detaljeret konsekvensanalyserapport. –Mellem oktober 2020 og januar 2021 arrangerede den en række bilaterale målrettede høringer blandt repræsentanterne for de mest relevante interessenter, og –den havde en struktureret dialog med medlemsstaterne, navnlig gennem Rådets arbejdsgrupper og ekspertgruppen vedrørende offentlige udbud; bilaterale og multilaterale udvekslinger og konferencer bidrog derudover til udformningen af politiske løsninger. De offentlige høringer viste generelt stor opbakning til indgreb over for fordrejende udenlandske subsidier i det indre marked. Stort set alle de respondenter, der afgav deres mening om den indledende konsekvensanalyse, bakkede op om lovgivningsmæssige tiltag på EU-plan, eventuelt suppleret af internationale regler. De svar, der blev modtaget under høringen om hvidbogen, var yderst relevante for udarbejdelsen af forslaget. Næsten alle EU-interessenter, herunder medlemsstaterne, hilste initiativet velkommen og var enige om, at der var behov for handling. Flertallet tilsluttede sig den tilgang, der skitseres i hvidbogen, men understregede behovet for en foranstaltning, der står i et rimeligt forhold til målet for ikke at kvæle udenlandske investeringer, hvilket også blev understreget af interessenter uden for EU. Mange respondenter fremhævede behovet for at udbedre den manglende gennemsigtighed i forbindelse med udenlandske subsidier. For at imødegå fordrejende udenlandske subsidier og samtidig minimere den administrative byrde for virksomheder og offentlige myndigheder foreslås det, at anmeldelsestærsklerne for subsidierede fusioner og offentlige udbudsprocedurer fastsættes på et relativt højt niveau for kun at omfatte de potentielt mest fordrejende subsidier. Kommissionen kan på eget initiativ forfølge sager, der ligger under disse tærskler. For at øge retssikkerheden for virksomheder, der udøver økonomisk aktivitet i EU, foreslås det ligeledes at fastsætte et minimumsniveau for, hvornår udenlandske subsidier anses for at kunne fordreje konkurrencen i det indre marked. Dette vil især have en positiv indvirkning på små og mellemstore virksomheder. I betragtning af de talrige anmodninger om, at instrumentet anvendes konsekvent, foreslås det, at Kommissionen får ansvaret for at håndhæve forordningen. Derudover er tilbagemeldingerne fra de målrettede høringer blevet brugt til at generere eksempler på typer af subsidier, berørte sektorer og konkrete konkurrencefordrejende virkninger. Disse blev behandlet i konsekvensanalysen og anvendt til at udforme forslaget. •Indhentning og brug af ekspertbistand Initiativet er ledsaget af en konsekvensanalyse. Desuden gennemførte Kommissionen flere høringer i 2020 (se ovenfor). Derudover indgik Det Fælles Forskningscenters interne økonomiske forskning også i konsekvensanalysen. Medlemsstaterne blev hørt på flere møder i Rådets arbejdsgrupper vedrørende konkurrence og offentlige udbud samt på ekspertgruppemøder. Endelig indgik en række af medlemsstaternes holdningsdokumenter om håndteringen af udenlandske subsidier samt adskillige rapporter og undersøgelser i udformningen af instrumentet. •Konsekvensanalyse Konsekvensanalysen, der er grundlaget for forslaget, blev behandlet af Kommissionens Udvalg for Forskriftskontrol, som den 5. marts 2021 afgav en positiv udtalelse med forbehold. Udvalgets holdning, henstillingerne og en forklaring på, hvordan der er taget højde herfor, er inkluderet i bilag 1 til den konsekvensanalyse, som ledsager nærværende forslag. Bilag 3 til konsekvensanalysen giver et overblik over, hvem dette forslag vil berøre, og hvordan det vil berøre dem. Kommissionen undersøgte forskellige politiske løsninger for at nå det overordnede mål for initiativet, nemlig at sikre lige konkurrencevilkår i det indre marked for alle virksomheder, uanset om de modtager udenlandske subsidier eller ej:

Løsning 1: ingen handling (status quo) Løsning 2: udarbejdelse af retningslinjer for, hvilke oplysninger vedrørende offentlig støtte, der skal indberettes Løsning 3: ændring af gældende lovgivning, og Løsning 4: udarbejdelse af en ny EU-retsakt med valgmuligheder på flere forskellige parametre. I den indledende konsekvensanalyse blev der foreslået en femte løsning, som indebar ændring af de internationale regler. Konsekvensanalysen indeholdt ikke længere denne femte løsning, hvis væsentlige elementer dog i stedet indgik i referencescenariet, eftersom Kommissionen under alle omstændigheder vil forfølge et sådant politisk initiativ, nemlig at sigte mod at tilskynde til udviklingen af internationale regler til imødegåelse af subsidiers negative virkninger. Løsning 2 og 3 blev forkastet på et indledende stadium, da de ikke blev skønnet tilstrækkeligt virkningsfulde. Derfor blev kun løsning 4 overvejet nærmere. Løsning 4 omfattede flere valgmuligheder, der blev analyseret. Der var valgmuligheder på følgende parametre: i) undersøgelsestilgang ii) kompetenceniveau iii) tærsklen for, hvornår udenlandske subsidier ikke betragtes som konkurrencefordrejende iv) vurderingskriterier v) en afvejningstest, der gør det muligt at tage højde for negative og positive virkninger, og vi) afhjælpende foranstaltninger. På grundlag af vurderingen af konsekvenserne af løsning 4 blev delløsningerne vedrørende ovennævnte parametre kombineret for at danne mulige politiske pakker inden for alle de tre områder, hvor der kan forekomme konkurrencefordrejende subsidier, nemlig fusioner, offentlige udbudsprocedurer og andre markedssituationer. Den foretrukne løsning inden for hvert af områderne kan sammenfattes som et tredelt undersøgelsesværktøj med følgende komponenter: ·komponent 1: et anmeldelsesbaseret undersøgelsesværktøj til brug ved fusioner, hvor EU-målvirksomhedens omsætning overstiger 500 mio. EUR, og hvor de udenlandske finansielle bidrag overstiger 50 mio. EUR ·komponent 2: et anmeldelsesbaseret undersøgelsesværktøj til brug ved tilbud i forbindelse med offentlige udbud, hvor værdien af kontrakten overstiger 250 mio. EUR, og ·komponent 3: et værktøj til undersøgelser på eget initiativ til brug i alle andre markedssituationer samt ved fusioner og offentlige udbudsprocedurer, der ligger under de i komponent 1 og 2 angivne tærskelværdier. Det foreslås, at Kommissionen skal være den myndighed, der håndhæver forordningen. Det anses for usandsynligt, at udenlandske subsidier på under 5 mio. EUR vil fordreje konkurrencen. Den foretrukne løsning svarer stort set til den tilgang, der fremlægges i hvidbogen, med to vigtige undtagelser: ·Mens der i hvidbogen lægges op til, at medlemsstaterne skal deltage i undersøgelsen af offentlige udbudsprocedurer, lægges der i forslaget op til, at alle komponenter håndhæves på EU-plan. Derved imødekommes den udbredte bekymring blandt interessenterne for, at et nyt instrument til håndtering af udenlandske subsidier ikke vil blive anvendt ensartet i alle medlemsstater, og at det vil overbebyrde de nationale myndigheder, og

·den foretrukne løsning indeholder mere detaljerede oplysninger end hvidbogen, navnlig om anmeldelsestærskler og tærsklen for, hvornår udenlandske subsidier anses for ikke at fordreje konkurrencen i det indre marked. Disse tærskler imødekommer også den udbredte bekymring blandt interessenterne med hensyn til den administrative byrde og er i tråd med flere interessenters tilbagemelding om, at tærsklen for, hvornår subsidier ikke anses for at være konkurrencefordrejende, bør være højere end 200 000 EUR over en 3-årig periode, således som det oprindeligt blev foreslået. Forudgående anmeldelse for de største og potentielt mest konkurrencefordrejende sager vil sikre en systematisk identifikation af konkurrencefordrejende udenlandske subsidier i de sager, der har den største økonomiske værdi. I alle andre markedssituationer (herunder mindre fusioner og mindre udbudsprocedurer) vil konkurrencefordrejende udenlandske subsidier blive identificeret som led i en procedure for undersøgelser på eget initiativ. Denne tilgang gør det muligt for tilsynsmyndigheden at fokusere på de mest relevante sager. Den foretrukne løsning indeholder også et effektivt sæt afhjælpende foranstaltninger til afhjælpning af den konkurrencefordrejning, som udenlandske subsidier forårsager. Det forventes, at en af fordelene ved den foretrukne løsning er lige konkurrencevilkår for virksomheder i det indre marked, uanset om virksomhederne modtager udenlandske subsidier eller ej. Dette vil styrke sidstnævnte virksomheders konkurrenceevne. Virksomhederne, herunder navnlig de, der modtager store udenlandske subsidier, kan pådrage sig visse administrative omkostninger, når de udarbejder anmeldelser eller efterkommer anmodninger om oplysninger. Omkostningerne er dog rimelige og står i et passende forhold til målet. De politiske løsningers virkninger for forskellige interessentkategorier uddybes nærmere i bilag 3 til konsekvensanalysen. Vurderingen er så vidt muligt både kvalitativ og kvantitativ. I betragtning af den høje tærskel for, hvornår subsidier ikke anses for at fordreje konkurrencen i det indre marked, og de høje foreslåede anmeldelsestærskler for subsidierede fusioner og udbudstransaktioner vil dette initiativ ikke pålægge små og mellemstore virksomheder en yderligere byrde. Kommissionens byrde i forbindelse med gennemførelsen af dette initiativ er rimelig (hovedsagelig omfordeling eller oprettelse af stillinger) i lyset af de økonomiske fordele. •Målrettet regulering og forenkling Forslaget er ikke knyttet til Refitprogrammet, da det vedrører et område, hvor der i øjeblikket ikke findes nogen EU-lovgivning (eller national lovgivning). I betragtning af de høje anmeldelsestærskler for subsidierede fusioner og udbudstransaktioner fastsætter nærværende forslag foranstaltninger, der hovedsagelig vil gælde for modtagere af store udenlandske subsidier, som sandsynligvis også vil være de mest konkurrencefordrejende. Dette vil minimere den administrative byrde for virksomheder og offentlige myndigheder. Desuden vil små og mellemstore virksomheder takket være de høje anmeldelsestærskler ikke blive pålagt yderligere administrative byrder som følge af kravet om at foretage anmeldelse. Ved at afhjælpe konkurrencefordrejningen fra udenlandske subsidier i det indre marked vil forslaget skabe lige konkurrencevilkår for virksomheder, uanset om de modtager udenlandske subsidier eller ej, og dermed forbedre EU-virksomhedernes konkurrenceevne. I betragtning af den begrænsede administrative byrde for virksomhederne og de klare rammer, som fastlægges ved nærværende forslag, skønnes risikoen for, at det nye instrument vil indvirke negativt på handels- og investeringsstrømmene, at være lav. Bortset fra risikoen som følge af den administrative byrde kan det nye instrument reducere antallet af fusioner ved at forhindre gennemførelsen af subsidierede fusioner. Dette er imidlertid en tiltænkt virkning, som bør opvejes af fordelene ved at genoprette ikkefordrejede prissignaler og værdiansættelser af virksomheder samt lette fusioner, der tidligere har været forhindret. Forslaget er internetparat og egnet til såvel det fysiske som det digitale miljø. •Grundlæggende rettigheder Forslaget er i overensstemmelse med EU's charter om grundlæggende rettigheder og med friheden til at oprette og drive egen virksomhed. Indførelsen af en ny retsakt til bekæmpelse af konkurrencefordrejende udenlandske subsidier gennemføres under forudsætning af, at der sikres fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder til retfærdig rettergang og god forvaltning. Når Kommissionen handler i henhold til den nye retsakt, vil dens undersøgelsesbeføjelser fuldt ud være underlagt retten til retfærdig rettergang såsom retten til at få en begrundet afgørelse og adgang til domstolsprøvelse, herunder mulighed for at gøre indsigelser mod håndhævelses- og sanktionsforanstaltninger. Disse rettigheder finder anvendelse i administrative sager. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET For at nå målene for dette initiativ så effektivt som muligt er det nødvendigt at finansiere en række foranstaltninger på kommissionsplan, herunder omfordeling eller oprettelse af stillinger svarende til ca. 145 fuldtidsækvivalenter. Personaleudgifterne vil i perioden 2021-2027 beløbe sig til ca. 80,490 mio. EUR. De øvrige administrationsomkostninger forventes at nå op på 0,800 mio. EUR i samme periode. Aktionsudgifterne, som vil blive anvendt til at finansiere den IT-infrastruktur og de undersøgelser og høringer, det kræver at sikre en effektiv håndhævelse af instrumentet, vil beløbe sig til ca. 7,825 mio. EUR. Valg, der træffes i forbindelse med IT-udvikling og offentlige udbud, skal forhåndsgodkendes af Europa-Kommissionens Råd for Informationsteknologi og Cybersikkerhed. Budgettet for andre administrationsbevillinger, der finansieres over bevillingsrammen for særprogrammer, er på ca. 1,225 mio. EUR. De samlede administrationsudgifter til gennemførelse af forslaget i perioden 2021-2027 beløber sig således til 90,340 mio. EUR, hvoraf en del vil blive finansieret over programmet for det indre marked. Midlerne vil gå til undersøgelses- og håndhævelsesforanstaltninger, overvågningsaktiviteter og markedsundersøgelser. De vil også blive anvendt på en regelmæssig gennemgang af specifikke bestemmelser, en evaluering af forordningen og en løbende evaluering af de trufne foranstaltningers effektivitet og virkning. En detaljeret oversigt over de omkostninger, der er forbundet hermed, findes i finansieringsoversigten til dette initiativ. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Overvågning og evaluering udgør en vigtig del af forslaget. Overvågningen vil foregå løbende og på grundlag af operationelle mål og specifikke indikatorer. I den regelmæssige og løbende overvågning indgår følgende centrale aspekter: i) antallet af konkurrencefordrejende udenlandske subsidier (baseret på sager) og ii) effektiviteten af de pålagte afhjælpende foranstaltninger.

Desuden kan Kommissionen overvåge udviklingen for så vidt angår konkurrencefordrejende udenlandske subsidier som led i en markedsundersøgelse. Forslagets effektivitet og virkning vil blive overvåget ved hjælp af foruddefinerede indikatorer for at fastslå, om der kan være behov for yderligere regler (f.eks. med hensyn til håndhævelse) for at sikre, at udenlandske subsidier ikke længere fordrejer konkurrencen i det indre marked. Virkningen af indgrebet vil følgelig blive vurderet som led i en evaluering, og der vil om nødvendigt blive aktiveret en revisionsklausul, i henhold til hvilken Kommissionen kan træffe behørige foranstaltninger, herunder forslag til retsakter. •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Kapitel 1 indeholder almindelige bestemmelser, herunder forordningens genstand og anvendelsesområde (artikel 1). Heri fastlægges det, hvornår der anses at foreligge udenlandske subsidier (artikel 2), under hvilke betingelser de anses for at fordreje konkurrencen i det indre marked (artikel 3), samt hvilke typer subsidier der med størst sandsynlighed vil være konkurrencefordrejende (artikel 4). I kapitlet beskrives den afvejning, som Kommissionen foretager (artikel 5), inden den pålægger afhjælpende foranstaltninger, og de mulige typer afhjælpende foranstaltninger og tilsagn (artikel 6). Kapitel 2 indeholder bestemmelser om en undersøgelse af subsidier indledt på eget initiativ. Mere specifikt fastslås det, at Kommissionen på eget initiativ kan undersøge oplysninger fra enhver kilde vedrørende påståede konkurrencefordrejende udenlandske subsidier (artikel 7) som led i en indledende undersøgelse (artikel 8) eller en tilbundsgående undersøgelse (artikel 9). Der fastsættes endvidere regler, som knytter sig til forskellige værktøjer, der kan anvendes i forbindelse med procedurerne i henhold til forordningen, herunder Kommissionens foreløbige forholdsregler (artikel 10) og anmodninger om oplysninger (artikel 11). Desuden vil Kommissionen kunne foretage kontrolundersøgelser på stedet inden for Unionen (artikel 12) og andre steder (artikel 13). Hvis den berørte virksomhed ikke samarbejder, kan Kommissionen træffe en afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger (artikel 14). Den kan pålægge bøder og tvangsbøder (artikel 15) for procedurefejl såsom afgivelse af ukorrekte, ufuldstændige eller vildledende oplysninger i forbindelse med en undersøgelse og for manglende overholdelse af Kommissionens afgørelser om at pålægge afhjælpende foranstaltninger eller foreløbige forholdsregler eller tilsagn. Den kan også tilbagekalde en tidligere afgørelse og vedtage en ny afgørelse (artikel 16), hvis den berørte virksomhed handler i strid med sine tilsagn, eller hvis det konstateres, at den tidligere afgørelse er vedtaget på grundlag af ufuldstændige, ukorrekte eller vildledende oplysninger. Kapitel 3 indeholder specifikke regler for fusioner og virksomhedsovertagelser. Det fastsætter navnlig betingelserne for, hvornår udenlandske subsidier i en fusion anses for at fordreje konkurrencen i det indre marked (artikel 17), fastlægger definitionen af en fusion (artikel 18) og foreskriver, hvornår en fusion skal anmeldes (artikel 19). Kapitlet indeholder nærmere oplysninger om anmeldelsespligten ved at definere begrebet kontrol (artikel 20) og angive, hvordan omsætningen (artikel 21) og størrelsen af det finansielle bidrag (artikel 22) beregnes. Det fastsætter, hvornår en fusion skal udsættes, og de dertil hørende frister (artikel 23). Det præciseres, hvilke procedureregler fra kapitel 2 der finder anvendelse på anmeldte fusioner i løbet af den indledende og den tilbundsgående undersøgelse, tilpasset de særlige forhold i forbindelse med et anmeldelsessystem (artikel 24). De bøder og tvangsbøder (artikel 25), der er fastsat i kapitel 2, finder også anvendelse på anmeldte fusioner, suppleret med en yderligere mulighed for at pålægge dem i tilfælde af en anmeldelse, hvor der afgives ukorrekte eller vildledende oplysninger, ved manglende anmeldelse eller ved manglende overholdelse af udsættelsesforpligtelsen eller af en afgørelse om forbud mod en fusion. Kapitel 4 indeholder særlige bestemmelser om offentlige udbudsprocedurer. Det fastsætter navnlig betingelserne for, hvornår udenlandske subsidier anses for at fordreje konkurrencen i det indre marked i forbindelse med en offentlig udbudsprocedure (artikel 26), fastsætter anmeldelsestærsklerne (artikel 27) og foreskriver, hvornår det er obligatorisk at foretage en anmeldelse som led i en sådan procedure (artikel 28). Det præciseres, hvilke procedureregler fra kapitel 2 der finder anvendelse på anmeldte finansielle bidrag i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer, og hvilke frister der gælder for indledning og afslutning af en tilbundsgående undersøgelse (artikel 29). Kapitlet beskriver de typer afgørelser, som Kommissionen kan vedtage (artikel 30), samt hvornår tildelingen af en offentlig kontrakt til potentielt subsidierede tilbudsgivere i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer bør udsættes (artikel 31). Endelig fastsættes det, at der kan pålægges bøder og tvangsbøder som fastsat i kapitel 2, suppleret med muligheden herfor i tilfælde af en anmeldelse, hvor der afgives ukorrekte eller vildledende oplysninger, eller ved manglende anmeldelse (artikel 32). Kapitel 5 indeholder fælles procedureregler. Heri beskrives forbindelsen mellem en undersøgelse på eget initiativ, en anmeldelse af en fusion og en anmeldelse af et offentligt udbud (artikel 33). Det indeholder mulighed for at indlede en markedsundersøgelse (artikel 34) og fastsætter forældelsesfrister (artikel 35). Det indeholder også en forpligtelse til at offentliggøre afgørelser vedtaget i henhold til forordningen (artikel 36) og angiver, hvem sådanne afgørelser skal rettes til (artikel 37). I flere bestemmelser fastsættes proceduremæssige garantier ved Kommissionen, navnlig retten til forsvar (artikel 38) og beskyttelsen af tavshedspligten (artikel 39). Kapitel 6 beskriver forbindelsen mellem forordningen og andre retsakter (artikel 40). Kapitel 7 indeholder yderligere almindelige bestemmelser såsom udvalgsproceduren for afgørelser (artikel 41) samt muligheden for at vedtage gennemførelsesbestemmelser (artikel 42 og 43) og delegerede retsakter (artikel 44) i overensstemmelse med specifikke regler om delegation af beføjelser (artikel 45). Det indeholder derudover en bestemmelse om en evaluering af forordningen (artikel 46). Endelig indeholder forordningen visse overgangsbestemmelser (artikel 47) og en angivelse af, hvornår den træder i kraft, og hvornår den vil finde anvendelse (artikel 48). 2021/0114 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om udenlandske subsidier, der fordrejer det indre marked EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114 og 207, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger: (1)Et stærkt, åbent og konkurrencepræget indre marked giver både europæiske og udenlandske virksomheder mulighed for at konkurrere på kvalifikationer. Unionen nyder godt af en veludviklet og effektiv ordning for statsstøttekontrol, der har til formål at sikre lige konkurrencevilkår for alle virksomheder, der udøver en økonomisk aktivitet i det indre marked. Denne ordning for statsstøttekontrol forhindrer medlemsstaterne i at yde statsstøtte, der uretmæssigt fordrejer konkurrencen i det indre marked. (2)Samtidig kan virksomheder modtage subsidier fra tredjelande, der stiller offentlige midler til rådighed, som derefter anvendes til f.eks. at finansiere økonomiske aktiviteter i det indre marked inden for en hvilken som helst økonomisk sektor såsom deltagelse i offentlige udbud eller erhvervelse af virksomheder, herunder virksomheder med strategiske aktiver såsom kritisk infrastruktur og innovative teknologier. Sådanne subsidier er i øjeblikket ikke omfattet af Unionens statsstøtteregler. (3)Udenlandske subsidier kan fordreje konkurrencen i det indre marked og underminere de lige konkurrencevilkår for forskellige økonomiske aktiviteter i Unionen. Dette kan navnlig forekomme i forbindelse med fusioner, der medfører en ændring i kontrollen over EU-virksomheder, eller hvor sådanne fusioner helt eller delvist finansieres gennem udenlandske subsidier, eller hvis virksomheder, der modtager udenlandske subsidier, tildeles offentlige kontrakter i Unionen. (4)Ingen af de eksisterende EU-instrumenter håndterer konkurrencefordrejningen fra udenlandske subsidier. Handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter gør det muligt for Kommissionen at gribe ind, når subsidierede varer importeres til Unionen, men ikke, når udenlandske subsidier tager form af subsidierede investeringer, eller i forbindelse med tjenesteydelser og finansielle strømme. I henhold til WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger har Unionen mulighed for at indlede en mellemstatslig tvistbilæggelse mod visse udenlandske subsidier, der ydes af WTO-medlemmer, og som er begrænset til varer. (5)Det er derfor nødvendigt at supplere de eksisterende EU-instrumenter med et nyt værktøj, der effektivt kan håndtere konkurrencefordrejningen i det indre marked som følge af udenlandske subsidier og sikre lige konkurrencevilkår. Det nye værktøj supplerer navnlig Unionens statsstøtteregler, der håndterer konkurrencefordrejninger i det indre marked som følge af statsstøtte. (6)Der bør fastsættes regler og procedurer for undersøgelse af udenlandske subsidier, der faktisk eller potentielt fordrejer konkurrencen i det indre marked, hvilket bør afhjælpes i det relevante omfang. Udenlandske subsidier kan fordreje konkurrencen i det indre marked, hvis den virksomhed, der modtager dem, udøver en økonomisk aktivitet i Unionen. Der bør derfor ved denne forordning fastsættes regler for alle virksomheder, der udøver en økonomisk aktivitet i Unionen. I betragtning af betydningen af små og mellemstore virksomheders økonomiske aktiviteter og deres bidrag til opfyldelsen af Unionens centrale politiske mål lægges der særlig vægt på, hvordan disse virksomheder påvirkes af denne forordning. (7)For at sikre lige konkurrencevilkår i hele det indre marked og en konsekvent anvendelse af denne forordning bør Kommissionen være den eneste myndighed med kompetence til at anvende den. Kommissionen bør have beføjelse til på eget initiativ at undersøge alle udenlandske subsidier i det omfang, det falder inden for denne forordnings anvendelsesområde, på grundlag af oplysninger fra alle tilgængelige kilder. For at sikre effektiv kontrol specifikt hvad angår store fusioner (fusioner og overtagelser) og offentlige udbudsprocedurer, der overstiger visse tærskler, bør Kommissionen have beføjelse til at undersøge udenlandske subsidier på grundlag af en forudgående anmeldelse fra virksomheden til Kommissionen. (8)Udenlandske subsidier bør i forbindelse med denne forordning forstås som en intervention, der opfylder tre kumulative betingelser. (9)Der skal direkte eller indirekte være ydet et finansielt bidrag af et tredjelands offentlige myndigheder. Det finansielle bidrag kan være ydet gennem offentlige eller private enheder. Hvorvidt en offentlig enhed yder et finansielt bidrag, bør fastslås fra sag til sag under behørig hensyntagen til faktorer såsom den pågældende enheds karakteristika samt de gældende retlige og økonomiske forhold i det land, hvor enheden opererer, herunder regeringens rolle i økonomien. Finansielle bidrag kan også være ydet gennem en privat enhed, hvis dens aktiviteter kan tilskrives tredjelandet. (10)Det finansielle bidrag skal medføre en fordel for en virksomhed, der udøver en økonomisk aktivitet i det indre marked. Hvis et finansielt bidrag begunstiger en virksomhed, der udøver ikkeøkonomiske aktiviteter, er der ikke tale om udenlandske subsidier. Hvorvidt der foreligger en fordel, bør fastslås på grundlag af sammenlignelige referencer såsom private investorers investeringspraksis, de gældende finansieringssatser på markedet, en sammenlignelig beskatning eller det passende vederlagsbeløb for en bestemt vare eller tjenesteydelse. Hvis der ikke findes umiddelbart tilsvarende referencer, er det muligt at tilpasse eksisterende referencer eller fastsætte alternative referencer på grundlag af alment anerkendte vurderingsmetoder. (11)Der skal være tale om en fordel for en enkelt virksomhed eller erhvervsgren eller for flere virksomheder eller erhvervsgrene. Fordelen kan fastslås retligt eller faktisk. (12)Når først det er fastslået, at der forekommer udenlandske subsidier, bør Kommissionen vurdere, om disse fordrejer konkurrencen i det indre marked. I modsætning til statsstøtte ydet af en medlemsstat er udenlandske subsidier ikke generelt forbudt. Subsidier i form af eksportfinansiering kan give anledning til særlig bekymring på grund af deres konkurrencefordrejende virkning. Dette er ikke tilfældet, hvis finansieringen er ydet i overensstemmelse med OECD-arrangementet vedrørende offentligt støttede eksportkreditter. Kommissionen bør fra sag til sag vurdere, hvorvidt udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen i det indre marked. (13)Manglen på gennemsigtighed omkring udenlandske subsidier og kompleksiteten i den kommercielle virkelighed kan gøre det vanskeligt entydigt at identificere eller bestemme omfanget af bestemte udenlandske subsidiers indvirkning på det indre marked. For at bestemme denne indvirkning forekommer det derfor nødvendigt at anvende et ikkeudtømmende sæt indikatorer. Ved vurderingen af, i hvilket omfang udenlandske subsidier kan forbedre den berørte virksomheds konkurrencemæssige stilling og derved faktisk eller potentielt indvirke negativt på konkurrencen i det indre marked, kan Kommissionen tage hensyn til visse indikatorer, herunder, men ikke begrænset til, subsidiernes størrelse og karakter, formålet med og betingelserne for de udenlandske subsidier samt anvendelsen heraf i det indre marked. (14)Når Kommissionen anvender disse indikatorer, kan den tage hensyn til forskellige faktorer såsom subsidiernes størrelse i absolutte tal eller i forhold til markedets størrelse eller investeringens værdi. For eksempel vil en fusion, hvor udenlandske subsidier udgør en væsentlig del af målvirksomhedens købspris, sandsynligvis være konkurrencefordrejende. Tilsvarende vil udenlandske subsidier, der udgør en væsentlig del af den anslåede værdi af en kontrakt, der skal tildeles inden for rammerne af en offentlig udbudsprocedure, sandsynligvis være konkurrencefordrejende. Hvis udenlandske subsidier ydes til driftsomkostninger, vil de med større sandsynlighed skabe konkurrencefordrejning, end hvis de ydes til investeringsomkostninger. Det kan anses for mindre sandsynligt, at udenlandske subsidier ydet til små og mellemstore virksomheder er konkurrencefordrejende, end i tilfælde af udenlandske subsidier ydet til store virksomheder. Desuden bør der tages hensyn til markedets karakteristika, navnlig konkurrencevilkårene på markedet, såsom hindringer for markedsadgang. Udenlandske subsidier, der fører til overkapacitet ved at opretholde ikkeøkonomiske aktiver eller tilskynde til investeringer i kapacitetsudvidelser, som ellers ikke ville være blevet gennemført, vil sandsynligvis være konkurrencefordrejende. Det er mindre sandsynligt, at udenlandske subsidier ydet til en modtager med et lavt aktivitetsniveau inden for det indre marked, f.eks. målt i forhold til den opnåede omsætning i Unionen, er konkurrencefordrejende, end i tilfælde af udenlandske subsidier, der ydes til en modtager med et væsentligt højere aktivitetsniveau i det indre marked. Endelig bør det som hovedregel anses for usandsynligt, at udenlandske subsidier på 5 mio. EUR eller derunder vil skabe konkurrencefordrejninger i det indre marked i denne forordnings forstand. (15)Ligesom bestemte former for statsstøtte kan også bestemte kategorier af udenlandske subsidier såsom ubegrænsede garantier fordreje konkurrencen i det indre marked på grund af deres karakter. For så vidt angår disse kategorier bør det ikke være nødvendigt at foretage en detaljeret vurdering baseret på indikatorer. En virksomhed har under alle omstændigheder mulighed for at påvise, at de pågældende udenlandske subsidier ikke vil fordrejer konkurrencen i det indre marked under de konkrete omstændigheder i den pågældende sag. (16)Kommissionen bør tage hensyn til de udenlandske subsidiers positive indvirkning på, hvordan den pågældende subsidierede økonomiske aktivitet udvikler sig. Med henblik på at fastsætte den bedst egnede afhjælpende foranstaltning eller acceptere tilsagn bør Kommissionen veje de udenlandske subsidiers positive virkninger op imod deres negative virkninger i form af konkurrencefordrejninger i det indre marked. Afvejningen kan også føre til den konklusion, at der ikke bør pålægges afhjælpende foranstaltninger. Det er mindre sandsynligt, at de kategorier af subsidier, der med størst sandsynlighed vil fordreje konkurrencen i det indre marked, har flere positive end negative virkninger. (17)Når Kommissionen undersøger udenlandske subsidier på eget initiativ, bør den have beføjelse til at pålægge en virksomhed afhjælpende foranstaltninger for at afhjælpe enhver konkurrencefordrejning som følge af udenlandske subsidier i det indre marked. Afhjælpende foranstaltninger bør stå i et rimeligt forhold til målet og være egnede til at afhjælpe den pågældende konkurrencefordrejning. De bør omfatte adfærdsregulerende eller strukturelle foranstaltninger eller tilbagebetaling af de udenlandske subsidier. (18)Den berørte virksomhed bør have mulighed for at afgive tilsagn om afhjælpning af den konkurrencefordrejning, der forårsages af de udenlandske subsidier. Hvis Kommissionen finder, at de afgivne tilsagn fuldt ud og effektivt afhjælper fordrejningerne, kan den acceptere dem og gøre dem bindende ved afgørelse. (19)Den berørte virksomhed kan tilbyde at tilbagebetale subsidierne med passende rentetillæg. Kommissionen bør acceptere en tilbagebetaling, der tilbydes som et tilsagn, hvis den kan sikre sig, at tilbagebetalingen fuldt ud afhjælper fordrejningerne, gennemføres på en gennemsigtig måde og er effektiv i praksis, samtidig med at der tages højde for risikoen for omgåelse af denne forordnings mål.

(20)Medmindre de berørte virksomheder afgiver tilsagn, der fuldt ud og effektivt afhjælper den konstaterede konkurrencefordrejning, bør Kommissionen have beføjelse til at forbyde en fusion eller tildelingen af en offentlig kontrakt, inden den finder sted. Hvis fusionen allerede er gennemført, navnlig i tilfælde uden pligt til forudgående anmeldelse, idet anmeldelsestærsklerne ikke blev nået, kan fordrejningen ikke desto mindre være så betydelig, at den ikke kan afhjælpes ved adfærdsregulerende eller strukturelle foranstaltninger eller ved tilbagebetaling af subsidierne. I de tilfælde kan Kommissionen beslutte at afhjælpe fordrejningerne ved at pålægge de deltagende virksomheder at opløse fusionen. (21)Kommissionen bør have beføjelse til på eget initiativ at undersøge alle oplysninger om udenlandske subsidier. Til det formål er det nødvendigt at fastlægge en procedure bestående af to trin, nemlig en indledende og en tilbundsgående undersøgelse. (22)Kommissionen bør tillægges tilstrækkelige undersøgelsesbeføjelser til at indsamle alle nødvendige oplysninger. Den bør derfor under hele proceduren have beføjelse til at anmode om oplysninger fra enhver virksomhed eller sammenslutning af virksomheder. Desuden bør Kommissionen have beføjelse til at pålægge bøder og tvangsbøder for manglende rettidig afgivelse af de anmodede oplysninger eller for afgivelse af ufuldstændige, ukorrekte eller vildledende oplysninger. Kommissionen kan også rette spørgsmål til medlemsstaterne eller tredjelande. Endvidere bør Kommissionen have beføjelse til at aflægge undersøgelsesbesøg i virksomhedens lokaler i Unionen eller, med forbehold af virksomhedens og det pågældende tredjelands samtykke, i virksomhedens lokaler i tredjelandet. Kommissionen bør også have beføjelse til at træffe afgørelser på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, hvis den pågældende virksomhed ikke samarbejder. (23)Endvidere bør Kommissionen have beføjelse til at træffe foreløbige forholdsregler, når det er nødvendigt med henblik på straks at genoprette konkurrencen i det indre marked og undgå uoprettelig skade. (24)I alle de tilfælde, hvor Kommissionen som følge af den indledende undersøgelse finder tilstrækkelige tegn på, at der forekommer udenlandske subsidier, der fordrejer konkurrencen i det indre marked, bør Kommissionen have beføjelse til at indlede en tilbundsgående undersøgelse med henblik på at indsamle yderligere relevante oplysninger til vurdering af de udenlandske subsidier og til at give de interesserede parter mulighed for at udøve deres ret til forsvar. (25)Kommissionen bør afslutte den tilbundsgående undersøgelse ved at vedtage en afgørelse. (26)Kommissionen bør have de instrumenter til rådighed, som er nødvendige for at sikre effektiviteten af de pågældende tilsagn og afhjælpende foranstaltninger. Hvis den berørte virksomhed ikke efterkommer en afgørelse med tilsagn, en afgørelse om afhjælpende foranstaltninger eller en afgørelse om foreløbige forholdsregler, bør Kommissionen have beføjelse til at pålægge bøder og tvangsbøder. (27)For at sikre en korrekt og effektiv anvendelse af denne forordning bør Kommissionen have beføjelse til at tilbagekalde en afgørelse og vedtage en ny, hvis afgørelsen er vedtaget på grundlag af ufuldstændige, ukorrekte eller vildledende oplysninger, eller hvis en virksomhed handler i strid med sine tilsagn eller de pålagte afhjælpende foranstaltninger. (28)I betragtning af fusioners potentielt betydelige indvirkning på det indre marked bør Kommissionen have beføjelse til, når den modtager en anmeldelse, at undersøge oplysninger om udenlandske finansielle bidrag i forbindelse med en planlagt fusion. Det bør ikke være muligt for virksomhederne at gennemføre fusionen, inden Kommissionens undersøgelse er afsluttet. (29)Denne undersøgelse fra Kommissionens side bør følge samme procedure, som når udenlandske subsidier undersøges på Kommissionens initiativ, med forbehold af ændringer, der er foretaget for at afspejle de særlige omstændigheder ved fusioner. (30)Det er nødvendigt at sikre balance mellem en effektiv beskyttelse af det indre marked og behovet for at minimere den administrative byrde for de virksomheder, der er omfattet af denne forordning. Derfor bør kun de fusioner, der overstiger de kombinerede tærskelværdier som defineret i denne forordning, beregnet på grundlag af den opnåede omsætning i Unionen samt subsidernes størrelse, være underlagt krav om forudgående anmeldelse. (31)Ved fusioner eller tilbud, der ligger under anmeldelsestærsklerne, kan Kommissionen kræve, at der foretages anmeldelse af potentielt subsidierede fusioner, som endnu ikke er gennemført, eller af potentielt subsidierede tilbud forud for tildelingen af en offentlig kontrakt, hvis den mener, at fusionen eller tilbuddet bør underkastes en forudgående undersøgelse i betragtning af dens eller dets virkninger i Unionen. Kommissionen bør også have mulighed for på eget initiativ at undersøge allerede gennemførte fusioner eller tildelte offentlige kontrakter. (32)Ved undersøgelse af en fusion bør vurderingen af, hvorvidt den fordrejer konkurrencen i det indre marked, begrænses til den pågældende fusion, og vurderingen bør kun vedrøre de udenlandske subsidier, der er ydet i de tre år, der går forud for fusionen. (33)Der er et særligt stort behov for at håndtere konkurrencefordrejende udenlandske subsidier i forbindelse med offentlige udbud i betragtning af disses økonomiske betydning i det indre marked og det forhold, at de finansieres af skatteydernes midler. Kommissionen bør have beføjelse til, når den modtager en anmeldelse forud for tildelingen af en offentlig kontrakt eller koncessionskontrakt, at undersøge oplysninger om udenlandske finansielle bidrag til de deltagende virksomheder i forbindelse med en offentlig udbudsprocedure. Forudgående anmeldelse bør være obligatorisk i forbindelse med sager, der overstiger en i denne forordning fastsat tærskel, for at sikre, at sager af væsentlig økonomisk betydning er omfattet, samtidig med at den administrative byrde minimeres, og små og mellemstore virksomheder ikke hindres i at deltage i offentlige udbud. Denne pligt til forudgående anmeldelse af sager, der overstiger en vis tærskel, bør også gælde for sammenslutninger af økonomiske aktører som omhandlet i artikel 26, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU, artikel 19, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU og artikel 37, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU. Den bør også gælde for en virksomheds vigtigste underentreprenører og vigtigste leverandører. (34)Når et udenlandsk finansielt bidrag anmeldes i forbindelse med en offentlig udbudsprocedure, bør vurderingen begrænses til denne procedure. (35)Det bør sikres, at principperne for offentlige udbud, herunder navnlig proportionalitet, ikkeforskelsbehandling, ligebehandling og gennemsigtighed, overholdes af alle de virksomheder, der deltager i den offentlige udbudsprocedure, uanset hvilke undersøgelser der er indledt og endnu ikke afsluttet i henhold til denne forordning. (36)Udenlandske subsidier, der gør det muligt for en virksomhed at afgive et tilbud, der er uberettiget fordelagtigt i forhold til de pågældende bygge- og anlægsarbejder, varer eller tjenesteydelser, bør anses for faktisk eller potentielt at fordreje konkurrencen i en offentlig udbudsprocedure. Denne konkurrencefordrejning bør derfor vurderes på grundlag af det ikkeudtømmende sæt indikatorer, der er beskrevet i betragtning 13 og 14, samt begrebet uberettiget fordelagtigt tilbud. Ved hjælp af indikatorerne bør det kunne fastslås, hvordan de udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen ved at forbedre en virksomheds konkurrencemæssige stilling og sætte den i stand til at afgive et uberettiget fordelagtigt tilbud. Virksomhederne bør have mulighed for at begrunde, at tilbuddet ikke er uberettiget fordelagtigt, herunder ved at redegøre for de elementer, der er omhandlet i artikel 69, stk. 2, i direktiv 2014/24/EU. Forbuddet mod tildeling af en kontrakt bør kun finde anvendelse, hvis den fordelagtige karakter af det tilbud, hvortil der ydes udenlandske subsidier, ikke kan begrundes, tilbuddet ville blive tildelt kontrakten, og den tilbudsgivende virksomhed ikke har afgivet tilsagn, der anses for passende og tilstrækkelige til fuldt ud og effektivt at fjerne konkurrencefordrejningerne. (37)I betragtning af karakteren af den mekanisme, der gælder for en indledende undersøgelse af fusioner og for tildeling af offentlige kontrakter, og behovet for retssikkerhed i forbindelse med disse specifikke transaktioner kan Kommissionen ikke på eget initiativ foretage en fornyet undersøgelse af en fusion eller et offentligt udbud, der er anmeldt og vurderet i henhold til de respektive procedurer. Finansielle bidrag, som er indberettet til Kommissionen som led i anmeldelsesproceduren, kan dog også være relevante i anden sammenhæng end i forbindelse med fusionsproceduren eller udbudsproceduren. Med henblik på at indhente oplysninger om udenlandske subsidier bør Kommissionen kunne indlede undersøgelser vedrørende bestemte økonomiske sektorer, bestemte former for økonomisk aktivitet eller anvendelsen af bestemte instrumenter til håndtering af udenlandske subsidier. (38)Af samme grund er det hensigtsmæssigt at indføre forældelsesfrister for pålæg og tvangsfuldbyrdelse af bøder og tvangsbøder. (39)Af hensyn til gennemsigtigheden og retssikkerheden bør alle Kommissionens afgørelser offentliggøres enten i deres helhed eller i form af resuméer.

(40)Når Kommissionen offentliggør sine afgørelser, bør den overholde reglerne om tavshedspligt, herunder beskyttelse af alle fortrolige oplysninger, forretningshemmeligheder og personoplysninger, jf. traktatens artikel 339. (41)I de tilfælde, hvor oplysninger, der af virksomheden er markeret som fortrolige eller som forretningshemmeligheder, ikke synes at være omfattet af tavshedspligt, er det hensigtsmæssigt at have indført en mekanisme, der giver Kommissionen mulighed for at afgøre, i hvilket omfang sådanne oplysninger kan videregives. I enhver sådan afgørelse om at afvise krav om fortrolig behandling bør der anføres en frist, ved hvis udløb oplysningerne videregives, således at respondenten har mulighed for at påberåbe sig den retsbeskyttelse, vedkommende har adgang til, herunder enhver foreløbig forholdsregel. (42)De virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder, der er omfattet af en undersøgelse i henhold til denne forordning, bør have mulighed for at fremsætte bemærkninger. Samtidig med at tilgodese de berørte virksomheders ret til forsvar er det nødvendigt at beskytte forretningshemmeligheder. (43)Unionens gennemførelse af denne forordning bør være i overensstemmelse med EU-retten, WTO-aftalen og de forpligtelser, der er indgået i henhold til andre handels- og investeringsaftaler, som Unionen eller medlemsstaterne er part i. (44)Begrænsninger af traktatens artikel 34, 49, 56 og 63 kan begrundes i behovet for at undgå illoyal konkurrence, forudsat at sådanne begrænsninger ligesom andre begrænsninger af grundlæggende frihedsrettigheder er i overensstemmelse med EU-rettens generelle principper såsom proportionalitet, retssikkerhed og grundlæggende rettigheder. (45)Gennemførelsen af denne forordning kan overlappe med sektorspecifikke regler, navnlig inden for sø- og lufttransport. Det er derfor nødvendigt at præcisere forbindelsen mellem denne forordning og sektorspecifikke instrumenter til håndtering af udenlandske subsidier, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1035, Rådets forordning (EØF) nr. 4057/86 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/712. (46)Hvis Kommissionen vedtager en afgørelse efter afslutningen af en tilbundsgående undersøgelse, bør medlemsstaterne i tilstrækkeligt omfang inddrages forud for beslutningstagningen i en rådgivningsprocedure i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. Valget af denne procedure er berettiget i betragtning af medlemsstaternes rolle i tilknytning til konkurrence- og statsstøtteinstrumenter, der også har til formål at sikre lige konkurrencevilkår i det indre marked. (47)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser i henhold til traktatens artikel 291. Disse beføjelser bør udøves med henblik på at fastsætte form og indhold af anmeldelser af fusioner og finansielle bidrag i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer, nærmere oplysninger om offentliggørelse, form og indhold af gennemsigtighedskrav, beregning af frister, betingelser og frister for tilsagn og nærmere regler for proceduremæssige trin i forbindelse med undersøgelser vedrørende offentlige udbudsprocedurer. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011. (48)For at sikre lige konkurrencevilkår i det indre marked, herunder også på lang sigt, med henblik på at sikre tilstrækkelig dækning af sager, der undersøges både gennem anmeldelser og på eget initiativ, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i henhold til traktatens artikel 290 for så vidt angår ændring af anmeldelsestærsklerne for fusioner og offentlige udbudsprocedurer, fritagelse af visse virksomhedskategorier for anmeldelsespligten i henhold til denne forordning samt ændring af fristerne for den indledende og den tilbundsgående undersøgelse af en anmeldt fusion eller et anmeldt finansielt bidrag i forbindelse med en offentlig udbudsprocedure. For så vidt angår finansielle bidrag i forbindelse med en offentlig udbudsprocedure bør beføjelsen til at vedtage sådanne retsakter udøves på en måde, hvor der tages hensyn til små og mellemstore virksomheders interesser. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde med disse retsakter, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i de af Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. (49)Hvis en fusion i henhold til denne forordning er anmeldelsespligtig, bør finansielle bidrag ydet til en af fusionsparterne i de tre år, der går forud for datoen for denne forordnings anvendelse, være omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. I forbindelse med en offentlig udbudsprocedure bør denne forordning også finde anvendelse på et finansielt bidrag, der er ydet til en virksomhed i de tre år, der går forud for datoen for denne forordnings anvendelse — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Kapitel 1: Almindelige bestemmelser Artikel 1 Genstand og anvendelsesområde (1)Ved denne forordning fastsættes der regler og procedurer for undersøgelse af udenlandske subsidier, der fordrejer konkurrencen i det indre marked, og for afhjælpning af sådanne konkurrencefordrejninger. Disse fordrejninger kan opstå i forbindelse med enhver økonomisk aktivitet, navnlig fusioner og virksomhedssammenlægninger samt offentlige udbudsprocedurer. (2)Denne forordning vedrører udenlandske subsidier ydet til en virksomhed, der udøver en økonomisk aktivitet i det indre marked. En virksomhed, der erhverver kontrol over eller fusionerer med en virksomhed, der er etableret i Unionen, eller en virksomhed, der deltager i en offentlig udbudsprocedure, anses for at udøve en økonomisk aktivitet i det indre marked. Artikel 2 Forekomst af udenlandske subsidier

(1)I denne forordning anses der at foreligge udenlandske subsidier, når et tredjeland yder et finansielt bidrag, der medfører en fordel for en virksomhed, som udøver en økonomisk aktivitet i det indre marked, og når dette bidrag retligt eller faktisk er begrænset til en enkelt virksomhed eller erhvervsgren eller til flere virksomheder eller erhvervsgrene. (2)Med henblik på denne forordning omfatter (a)et finansielt bidrag: i) overførsel af midler eller forpligtelser (såsom kapitaltilførsler, tilskud, lån, lånegarantier, skattemæssige incitamenter, dækning af driftstab, kompensation for byrder pålagt af de offentlige myndigheder, gældseftergivelse, konvertering af gæld til egenkapital eller gældsomlægning) ii) afkald på indtægter, der ellers er forfaldne, eller iii) levering af varer eller tjenesteydelser eller køb af varer eller tjenesteydelser (b)det finansielle bidrag fra tredjelandet det finansielle bidrag ydet af: i) centralregeringen og offentlige myndigheder på alle øvrige planer ii) udenlandske offentlige enheder, hvis handlinger kan tilskrives tredjelandet, under hensyntagen til faktorer såsom enhedens karakteristika, de gældende retlige og økonomiske forhold i den stat, hvor enheden opererer, herunder regeringens rolle i økonomien, eller iii) enhver privat enhed, hvis handlinger kan tilskrives tredjelandet, under hensyntagen til alle relevante omstændigheder. Artikel 3 Konkurrencefordrejninger i det indre marked (1)Der anses at foreligge en fordrejning af konkurrencen i det indre marked, når det er sandsynligt, at udenlandske subsidier kan forbedre den berørte virksomheds konkurrencemæssige stilling i det indre marked, og når de dermed faktisk eller potentielt indvirker negativt på konkurrencen i det indre marked. Hvorvidt de fordrejer konkurrencen i det indre marked, fastslås på grundlag af indikatorer, som kan omfatte følgende: (a)subsidiernes størrelse (b)subsidiernes karakter (c)situationen for den berørte virksomhed og de berørte markeder (d)den berørte virksomheds økonomiske aktivitetsniveau i det indre marked (e)formålet med og betingelserne for de udenlandske subsidier samt anvendelsen heraf i det indre marked. (2)Det er usandsynligt, at udenlandske subsidier vil fordreje konkurrencen, hvis de samlet set udgør 5 mio. EUR eller derunder i en sammenhængende periode på tre regnskabsår. Artikel 4

Kategorier af udenlandske subsidier, der med størst sandsynlighed fordrejer konkurrencen i det indre marked De udenlandske subsidier, der med størst sandsynlighed fordrejer konkurrencen i det indre marked, tilhører en af følgende kategorier: (1)udenlandske subsidier til en nødlidende virksomhed, dvs. en virksomhed, der uden nogen form for subsidier sandsynligvis vil lukke på kort eller mellemlang sigt, medmindre der foreligger en omstruktureringsplan, der kan føre til langsigtet rentabilitet for virksomheden, og som inkluderer et betydeligt bidrag fra virksomheden selv (2)udenlandske subsidier i form af en ubegrænset garanti for virksomhedens gæld eller forpligtelser, dvs. uden nogen begrænsning med hensyn til garantiens størrelse eller varighed (3)udenlandske subsidier, der direkte muliggør en fusion (4)udenlandske subsidier, der gør det muligt for en virksomhed at afgive et uberettiget fordelagtigt tilbud, der ville danne grundlag for tildeling af den offentlige kontrakt til virksomheden. Artikel 5 Afvejning (1)Kommissionen afvejer, hvor det er berettiget, de udenlandske subsidiers negative virkninger i form af konkurrencefordrejninger i det indre marked i forhold til deres positive indvirkning på, hvordan den pågældende subsidierede økonomiske aktivitet udvikler sig. (2)Kommissionen tager denne afvejning mellem de negative og positive virkninger i betragtning, når den træffer afgørelse om, hvorvidt der skal pålægges afhjælpende foranstaltninger eller accepteres tilsagn, samt hvilken karakter og hvilket omfang disse afhjælpende foranstaltninger eller tilsagn skal have. Artikel 6 Tilsagn og afhjælpende foranstaltninger (1)For at afhjælpe den fordrejning af konkurrencen i det indre marked, der faktisk eller potentielt forårsages af udenlandske subsidier, kan Kommissionen pålægge afhjælpende foranstaltninger. Virksomheden kan også afgive tilsagn. (2)Tilsagn eller afhjælpende foranstaltninger skal fuldt ud og effektivt afhjælpe konkurrencefordrejningerne som følge af de udenlandske subsidier i det indre marked. (3)Tilsagn eller afhjælpende foranstaltninger kan bestå af følgende: (a)åbning af adgang på fair og ikkediskriminerende vilkår til en infrastruktur, der er erhvervet med eller understøttet af konkurrencefordrejende udenlandske subsidier, medmindre en sådan fair og ikkediskriminerende adgang allerede er fastsat i gældende EU-lovgivning (b)mindskelse af kapacitet eller markedstilstedeværelse (c)afståelse fra bestemte investeringer (d)licensgivning på fair, rimelige og ikkediskriminerende vilkår af aktiver, der er erhvervet eller udviklet ved hjælp af udenlandske subsidier (e)offentliggørelse af resultater inden for forskning og udvikling

(f)afhændelse af bestemte aktiver (g)krav om, at de deltagende virksomheder skal opløse fusionen (h)tilbagebetaling af de udenlandske subsidier, herunder med passende rentetillæg. (4)Kommissionen kan pålægge indberetnings- og gennemsigtighedskrav. (5)Hvis en virksomhed afgiver tilsagn, der fuldt ud og effektivt afhjælper konkurrencefordrejningerne i det indre marked, kan Kommissionen acceptere dem og gøre dem bindende for virksomheden ved en afgørelse med tilsagn i henhold til artikel 9, stk. 3. (6)Hvis den berørte virksomhed foreslår at tilbagebetale de udenlandske subsidier, herunder et passende rentetillæg, accepterer Kommissionen en sådan tilbagebetaling som et tilsagn, hvis den kan sikre sig, at tilbagebetalingen foretages på gennemsigtig og effektiv vis, samtidig med at der tages højde for risikoen for omgåelse. Kapitel 2: Undersøgelse af udenlandske subsidier på eget initiativ Artikel 7 Undersøgelse af udenlandske subsidier på eget initiativ Kommissionen kan på eget initiativ undersøge oplysninger fra enhver kilde vedrørende påståede konkurrencefordrejende udenlandske subsidier. Artikel 8 Indledende undersøgelse (1)Kommissionen indhenter alle de oplysninger, den finder nødvendige for på et foreløbigt grundlag at vurdere, om det undersøgte finansielle bidrag udgør udenlandske subsidier, og om disse fordrejer konkurrencen i det indre marked. Med henblik herpå kan Kommissionen navnlig: (a)anmode om oplysninger i henhold til artikel 11 (b)foretage kontrolundersøgelser i og uden for Unionen i henhold til artikel 12 og 13. (2)Hvis Kommissionen på grundlag af den indledende undersøgelse finder tilstrækkelige tegn på, at en virksomhed har modtaget udenlandske subsidier, der fordrejer konkurrencen i det indre marked: (a)vedtager den en afgørelse om at indlede en tilbundsgående undersøgelse ("afgørelse om at indlede en tilbundsgående undersøgelse") med en sammenfatning af de relevante faktiske og retlige spørgsmål, herunder den foreløbige vurdering af, hvorvidt der foreligger udenlandske subsidier, og af den faktiske eller potentielle fordrejning af konkurrencen i det indre marked (b)underretter Kommissionen den berørte virksomhed og (c)offentliggør en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, hvori interesserede parter, medlemsstaterne og det berørte tredjeland opfordres til skriftligt at tilkendegive deres synspunkter inden for en fastsat frist.

(3)Hvis Kommissionen efter en foreløbig vurdering konkluderer, at der ikke er tilstrækkeligt grundlag for at indlede en tilbundsgående undersøgelse, enten fordi der ikke er tale om udenlandske subsidier, eller fordi der ikke er tegn på en faktisk eller potentiel fordrejning af konkurrencen i det indre marked, afslutter Kommissionen den indledende undersøgelse og underretter den berørte virksomhed herom. Artikel 9 Tilbundsgående undersøgelse (1)Under den tilbundsgående undersøgelse foretager Kommissionen en yderligere vurdering af de udenlandske subsidier, der fordrejer det indre marked, og som er identificeret i afgørelsen om at indlede en tilbundsgående undersøgelse, idet den indhenter alle de oplysninger, den finder nødvendige, i henhold til artikel 11, 12 og 13. (2)Hvis Kommissionen finder, at udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen i det indre marked i henhold til artikel 3-5, kan den pålægge afhjælpende foranstaltninger ("afgørelse med afhjælpende foranstaltninger"). (3)Hvis Kommissionen finder, at udenlandske subsidier fordrejer konkurrencen i det indre marked i henhold til artikel 3-5, og den berørte virksomhed afgiver tilsagn, som Kommissionen anser for passende og tilstrækkelige til fuldt ud og effektivt at afhjælpe fordrejningerne, kan den ved afgørelse gøre disse tilsagn bindende for virksomheden ("afgørelse med tilsagn"). En afgørelse om at acceptere tilbagebetaling af udenlandske subsidier i henhold til artikel 6, stk. 6, betragtes som en afgørelse med tilsagn. (4)Kommissionen vedtager en afgørelse om ikke at gøre indsigelse, hvis den konstaterer, at: (a)den foreløbige vurdering i afgørelsen om at indlede en tilbundsgående undersøgelse ikke kan bekræftes, eller (b)en konkurrencefordrejning i det indre marked opvejes af positive virkninger som defineret i artikel 5. Artikel 10 Foreløbige forholdsregler Kommissionen kan træffe foreløbige forholdsregler, når: (1)der er tegn på, at et finansielt bidrag udgør udenlandske subsidier og fordrejer konkurrencen i det indre marked, og (2)der er alvorlig risiko for, at konkurrencen i det indre marked lider betydelig og uoprettelig skade. Artikel 11 Anmodninger om oplysninger (1)Kommissionen kan kræve, at en berørt virksomhed fremlægger alle nødvendige oplysninger. (2)Kommissionen kan også anmode andre virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder om sådanne oplysninger. (3)En anmodning om oplysninger rettet til en virksomhed eller en sammenslutning af virksomheder skal: (a)angive retsgrundlaget og formålet hermed, præcisere, hvilke oplysninger der kræves, og fastsætte en passende frist for afgivelse af oplysninger

(b)indeholde en erklæring om, at der kan pålægges bøder og tvangsbøder, jf. artikel 15, hvis de afgivne oplysninger er ukorrekte, ufuldstændige eller vildledende (c)indeholde en erklæring om, at Kommissionen i henhold til artikel 14 kan træffe en afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i tilfælde af manglende samarbejde fra den berørte virksomheds side. (4)På Kommissionens anmodning forelægger medlemsstaterne Kommissionen alle de oplysninger, der er nødvendige for, at den kan udføre sine opgaver i henhold til denne forordning. (5)Kommissionen kan også anmode et berørt tredjeland om at fremlægge alle nødvendige oplysninger. Artikel 12 Kontrolundersøgelser inden for Unionen (1)Kommissionen kan foretage de nødvendige kontrolundersøgelser hos virksomheder. (2)Når Kommissionen foretager disse kontrolundersøgelser, har de tjenestemænd, som Kommissionen har bemyndiget til at foretage kontrolundersøgelserne, beføjelse til at: (a)få adgang til den berørte virksomheds lokaler og grunde (b)kontrollere regnskabsbøger og andre forretningspapirer samt tage eller anmode om genparter (c)afkræve, at enhver repræsentant for eller ansat i virksomheden redegør for forhold eller dokumenter vedrørende kontrolundersøgelsens genstand og formål, samt registrere deres svar (d)forsegle alle forretningslokaler og regnskabsbøger eller forretningspapirer i det for kontrolundersøgelsen nødvendige tidsrum og omfang. (3)Den berørte virksomhed har pligt til at underkaste sig de kontrolundersøgelser, som Kommissionen har påbudt ved afgørelse. De tjenestemænd og andre ledsagende personer, der af Kommissionen er bemyndiget til at foretage et kontrolundersøgelser, udøver deres beføjelser efter fremvisning af en kommissionsafgørelse, der: (a)præciserer kontrolundersøgelsens genstand og formål (b)indeholder en erklæring om, at Kommissionen i henhold til artikel 14 kan træffe en afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i tilfælde af manglende samarbejde fra den berørte virksomheds side (c)henviser til muligheden for at pålægge bøder og tvangsbøder, jf. artikel 15. (4)Kommissionen varsler i god tid inden kontrolundersøgelsen den medlemsstat, på hvis område kontrolundersøgelsen skal foretages. (5)De tjenestemænd i Kommissionen og de repræsentanter, der er bemyndiget eller udpeget af den medlemsstat, på hvis område kontrolundersøgelsen skal foretages, bistår på medlemsstatens eller Kommissionens anmodning aktivt Kommissionens repræsentanter og andre ledsagende personer bemyndiget af Kommissionen. De har i denne forbindelse de i stk. 2 omhandlede beføjelser. (6)Når tjenestemænd eller andre ledsagende personer, der er bemyndiget af Kommissionen, fastslår, at en virksomhed modsætter sig en kontrolundersøgelse som defineret i nærværende artikel, yder den pågældende medlemsstat dem den bistand, der er nødvendig for, at kontrolundersøgelsen kan foretages, og anmoder eventuelt om bistand fra politiet eller en tilsvarende retshåndhævende myndighed. (7)På Kommissionens anmodning foretager en medlemsstat på sit eget område kontrolundersøgelser eller andre undersøgelsesforanstaltninger i henhold til sin nationale lovgivning med henblik på at fastslå, om der forekommer udenlandske subsidier, der fordrejer konkurrencen i det indre marked.

Artikel 13 Kontrolundersøgelser uden for Unionen Kommissionen kan med henblik på at udføre sine opgaver i henhold til denne forordning foretage kontrolundersøgelser på et tredjelands område, forudsat at den berørte virksomhed har givet sit samtykke hertil, og tredjelandets regering er blevet officielt underrettet herom og har indvilliget heri. Artikel 12, stk. 1 og 2, og artikel 12, stk. 3, litra a) og b), finder tilsvarende anvendelse. Artikel 14 Manglende samarbejde (1)Kommissionen kan træffe afgørelse i henhold til artikel 8 eller 9 på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, hvis en berørt virksomhed eller et tredjeland: (a)afgiver ukorrekte, ufuldstændige eller vildledende oplysninger som svar på en anmodning i henhold til artikel 11 (b)undlader at fremlægge de anmodede oplysninger inden for den af Kommissionen fastsatte frist (c)nægter at underkaste sig Kommissionens kontrolundersøgelse inden for eller uden for Unionen som påbudt i henhold til artikel 12 eller 13 eller (d)på anden måde hindrer den indledende eller den tilbundsgående undersøgelse. (2)Hvis en virksomhed eller en sammenslutning af virksomheder, en medlemsstat eller tredjelandet har afgivet ukorrekte eller vildledende oplysninger til Kommissionen, ses der bort fra disse oplysninger. (3)Hvis en berørt virksomhed, herunder en offentlig virksomhed, der direkte eller indirekte kontrolleres af staten, ikke fremlægger de oplysninger, der er nødvendige for at fastslå, om et finansielt bidrag medfører en fordel for virksomheden, kan denne virksomhed anses for at have opnået en sådan fordel. (4)Ved anvendelse af de foreliggende faktiske oplysninger kan resultatet af proceduren blive mindre gunstigt for den berørte virksomhed, end hvis den havde samarbejdet. Artikel 15 Bøder og tvangsbøder (1)Kommissionen kan ved afgørelse pålægge en berørt virksomhed eller en sammenslutning af virksomheder bøder og tvangsbøder, hvis den forsætligt eller uagtsomt: (a)afgiver ukorrekte, ufuldstændige eller vildledende oplysninger som svar på en anmodning, der er fremsat i henhold til artikel 11, eller ikke afgiver oplysningerne inden for den fastsatte frist (b)fremlægger de anmodede regnskabsbøger eller andre forretningspapirer i ufuldstændig form under de i artikel 12 omhandlede kontrolundersøgelser (c)som svar på et spørgsmål, der er stillet i henhold til artikel 12, stk. 2, litra c), i) afgiver et ukorrekt eller vildledende svar

ii) inden for den af Kommissionen fastsatte frist undlader at rette et ukorrekt, ufuldstændigt eller vildledende svar, som en ansat har afgivet, eller iii) undlader eller nægter at afgive et fyldestgørende svar om forhold vedrørende genstanden for og formålet med en kontrolundersøgelse, der er påbudt ved en afgørelse vedtaget i henhold til artikel 12, stk. 3 (d)nægter at underkaste sig kontrolundersøgelser, der er påbudt i henhold til artikel 12, eller har brudt den i artikel 12, stk. 2, litra d), omhandlede forsegling. (2)Bøder, der pålægges i de i stk. 1 omhandlede tilfælde, må ikke overstige 1 % af den berørte virksomheds eller virksomhedssammenslutnings samlede omsætning i det foregående regnskabsår. (3)Tvangsbøder, der pålægges i de i stk. 1 omhandlede tilfælde, må ikke overstige 5 % af den berørte virksomheds eller virksomhedssammenslutnings gennemsnitlige daglige omsætning i det foregående regnskabsår for hver arbejdsdag, fristen overskrides, regnet fra den dato, der er fastsat i afgørelsen, indtil den forelægger fuldstændige og korrekte oplysninger som anmodet af Kommissionen. (4)Inden Kommissionen vedtager en afgørelse i henhold til stk. 1, fastsætter den en endelig frist på to uger for modtagelsen af de manglende oplysninger fra den berørte virksomhed eller virksomhedssammenslutning. (5)Hvis en berørt virksomhed ikke efterkommer en afgørelse med tilsagn i henhold til artikel 9, stk. 3, en afgørelse med påbud om foreløbige forholdsregler i henhold til artikel 10 eller en afgørelse om pålæggelse af afhjælpende foranstaltninger i henhold til artikel 9, stk. 2, kan Kommissionen ved afgørelse pålægge: (a)bøder på op til 10 % af den berørte virksomheds samlede omsætning i det foregående regnskabsår og (b)tvangsbøder på op til 5 % af den berørte virksomheds gennemsnitlige daglige omsætning i det foregående regnskabsår for hver dag, virksomheden tilsidesætter afgørelsen, regnet fra datoen for Kommissionens afgørelse om pålæggelse af sådanne tvangsbøder, indtil Kommissionen finder, at den berørte virksomhed efterkommer afgørelsen. (6)Ved fastsættelse af bødens eller tvangsbødens størrelse tages overtrædelsens karakter, alvor og varighed i betragtning under behørig hensyntagen til proportionalitets- og rimelighedsprincippet. Artikel 16 Tilbagekaldelse Kommissionen kan tilbagekalde en afgørelse, der er vedtaget i henhold til artikel 9, stk. 2, 3 eller 4, samt vedtage en ny afgørelse i følgende tilfælde: (1)hvis den berørte virksomhed handler i strid med sine tilsagn eller de pålagte afhjælpende foranstaltninger (2)hvis afgørelsen er vedtaget på grundlag af ufuldstændige, ukorrekte eller vildledende oplysninger. Kapitel 3: Fusioner og virksomhedsovertagelser Artikel 17 Konkurrencefordrejninger i det indre marked som følge af udenlandske subsidier i forbindelse med fusioner og virksomhedsovertagelser I forbindelse med en fusion begrænses vurderingen af, om der forekommer en konkurrencefordrejning i det indre marked i henhold til artikel 3 eller 4, til den pågældende fusion. Ved vurderingen tages der kun højde for de udenlandske subsidier, der er ydet i de tre kalenderår, der går forud for indgåelsen af aftalen, offentliggørelsen af det offentlige overtagelsestilbud eller erhvervelsen af en kontrollerende andel.

Artikel 18 Definition af og anmeldelsestærskler for fusioner (1)Med henblik på denne forordning anses en fusion at foreligge, når en varig ændring af kontrolforholdene beror på følgende: (a)at to eller flere hidtil uafhængige virksomheder eller dele heraf lægges sammen (b)at en eller flere personer, som allerede kontrollerer mindst en virksomhed, eller en eller flere virksomheder ved køb af værdipapirer eller aktiver, gennem aftale eller på anden vis erhverver den direkte eller indirekte kontrol over det hele eller dele af en eller flere andre virksomheder. (2)Oprettelsen af et joint venture-selskab, som på et varigt grundlag varetager en selvstændig erhvervsvirksomheds samtlige funktioner, udgør en fusion efter stk. 1. (3)Med henblik på artikel 19 anses der i forbindelse med fusioner at foreligge en "anmeldelsespligtig fusion", når: (a)den erhvervede virksomhed eller mindst en af de fusionerende virksomheder er etableret i Unionen og har en samlet omsætning i Unionen på mindst 500 mio. EUR, og (b)de berørte virksomheder i de tre kalenderår, der går forud for anmeldelsen, har modtaget et samlet finansielt bidrag på over 50 mio. EUR fra tredjelande. (4)Ved oprettelse af et joint venture-selskab som omhandlet i stk. 2 anses en "anmeldelsespligtig fusion" at foreligge, når: (a)joint venture-selskabet selv eller et af dets moderselskaber er etableret i Unionen og har en samlet omsætning i Unionen på mindst 500 mio. EUR, og (b)joint venture-selskabet selv og dets moderselskaber i de tre kalenderår, der går forud for anmeldelsen, har modtaget et samlet finansielt bidrag på over 50 mio. EUR fra tredjelande. Artikel 19 Forudgående anmeldelse af fusioner (1)Anmeldelsespligtige fusioner anmeldes til Kommissionen, inden de gennemføres, og så snart fusionsaftalen er indgået, overtagelsestilbuddet offentliggjort eller en kontrollerende andel erhvervet. (2)De deltagende virksomheder kan også anmelde den planlagte fusion, når de over for Kommissionen kan godtgøre, at de i god tro har til hensigt at indgå en aftale, eller når de i forbindelse med overtagelsestilbud i god tro offentligt har tilkendegivet en hensigt om at afgive et tilbud, for så vidt som denne aftale eller dette tilbud vil resultere i en anmeldelsespligtig fusion i henhold til stk. 1. (3)En fusion, der består af en sammenlægning, jf. artikel 18, stk. 1, litra a), eller erhvervelse af fælles kontrol, jf. artikel 18, stk. 1, litra b), anmeldes i fællesskab af fusionsparterne eller af de parter, der erhverver fælles kontrol. I alle andre tilfælde foretages anmeldelsen af den person eller virksomhed, som erhverver kontrol over det hele eller dele af en eller flere virksomheder. (4)Hvis de deltagende virksomheder misligholder deres anmeldelsespligt, kan Kommissionen undersøge en anmeldelsespligtig fusion i overensstemmelse med denne forordning ved at anmode om, at fusionen anmeldes. I så fald er Kommissionen ikke bundet af de i artikel 23, stk. 1 og 4, omhandlede frister. (5)Kommissionen kan anmode om forudgående anmeldelse af enhver fusion, der ikke er en anmeldelsespligtig fusion i henhold til artikel 18, på et hvilket som helst tidspunkt forud for dens gennemførelse, hvis Kommissionen har mistanke om, at de deltagende virksomheder kan have modtaget udenlandske subsidier i de tre år, der går forud for fusionen. Med henblik på denne forordning anses en sådan fusion for at være en anmeldelsespligtig fusion. Artikel 20

Definition af den kontrol (1)Med henblik på artikel 18 opnås kontrol over en virksomhed gennem rettigheder, aftaler eller på andre måder, som enkeltvis eller tilsammen, under hensyn til alle faktiske og retlige forhold, giver mulighed for at få afgørende indflydelse på virksomhedens drift, navnlig ved: (a)ejendoms- eller brugsret til virksomhedens samlede aktiver eller dele deraf (b)rettigheder eller aftaler, der sikrer afgørende indflydelse på sammensætningen af virksomhedens organer, deres afstemninger eller beslutninger. (2)Kontrol over en virksomhed opnås af personer eller virksomheder, der: (a)er indehaver(e) af sådanne rettigheder eller berettiget ifølge sådanne aftaler eller (b)uden at være indehavere af sådanne rettigheder eller berettiget ifølge sådanne aftaler dog kan udøve de deraf afledte rettigheder. Artikel 21 Beregning af omsætningen (1)Den samlede omsætning omfatter de berørte virksomheders provenu fra salg af varer og levering af tjenesteydelser i det foregående regnskabsår i forbindelse med deres ordinære drift, med fradrag af prisnedslag herpå samt af merværdiafgift og anden skat, der er direkte forbundet med salget. Den samlede omsætning i en af de berørte virksomheder omfatter ikke salg af varer og tjenesteydelser mellem nogen af de virksomheder, der er omhandlet i stk. 4. Omsætningen i det indre marked omfatter produkter, der sælges til, eller tjenesteydelser, der leveres til virksomheder eller forbrugere i det indre marked. (2)Uanset stk. 1 gælder, at hvis fusionen foretages gennem erhvervelse af dele af en eller flere virksomheder, tages der, uanset om der er tale om retlige enheder, for sælgerens eller sælgernes vedkommende kun hensyn til den del af omsætningen, der vedrører de overtagne aktiver. Dog betragtes to eller flere transaktioner som omhandlet i første afsnit, der finder sted mellem samme personer eller virksomheder inden for to år, som en enkelt fusion, der finder sted på tidspunktet for den seneste transaktion. (3)For følgende kategorier af virksomheder anvendes i stedet for omsætning følgende: (a)for kreditinstitutter og andre finansielle institutioner: summen af følgende indtægter som defineret i Rådets direktiv 86/635/EØF, i givet fald med fradrag af merværdiafgift og andre skatter, der står i direkte relation til disse indtægter: i) renteindtægter og lignende indtægter ii) indtægter af værdipapirer: –indtægter af kapitalandele og andre værdipapirer med variabelt afkast –indtægter af kapitalinteresser –indtægter af andele i tilknyttede virksomheder

iii) provisionsindtægter iv) fortjeneste på finansielle transaktioner v) andre driftsindtægter (b)for forsikringsselskaber: værdien af de tegnede bruttopræmier, som omfatter samtlige modtagne eller fremtidige beløb i henhold til forsikringsaftaler, der er tegnet af disse selskaber eller for deres regning, herunder udgående genforsikringspræmier, efter fradrag af skatter eller skattelignende afgifter, der opkræves på grundlag af præmiebeløbet eller forsikringssummen. Med henblik på litra a) omfatter omsætningen for et kredit- eller finansieringsinstitut i det indre marked de indtægter som defineret i det litra, der oppebæres af denne virksomheds afdelinger eller filialer i det indre marked. (4)Uden at dette berører stk. 2, beregnes en berørt virksomheds samlede omsætning ved at sammenlægge den respektive omsætning for: (a)den berørte virksomhed (b)de virksomheder, hvori den berørte virksomhed direkte eller indirekte: i) besidder mere end halvdelen af kapitalen eller driftsformuen ii) kan udøve mere end halvdelen af stemmerettighederne iii) kan udpege mere end halvdelen af medlemmerne i tilsyns- eller administrationsorganet eller et andet repræsentativt organ i henhold til loven iv) har ret til at lede virksomhedens forretninger (c)de virksomheder, der i den berørte virksomhed har en af de i litra b) omhandlede rettigheder eller beføjelser (d)de virksomheder, hvori en virksomhed som omhandlet i litra c) har en af de i litra b) omhandlede rettigheder eller beføjelser (e)de virksomheder, hvori to eller flere virksomheder som omhandlet i litra a) til d) i fællesskab har en af de i litra b) omhandlede rettigheder eller beføjelser. (5)Når berørte virksomheder i fællesskab har de i stk. 4, litra b), nævnte rettigheder eller beføjelser, tages der ved beregningen af de berørte virksomheders samlede omsætning: (a)hensyn til den omsætning, der stammer fra salg af varer og levering af tjenesteydelser mellem den fælles virksomhed og enhver udenforstående virksomhed, og denne omsætning fordeles ligeligt mellem de berørte virksomheder (b)ikke hensyn til den omsætning, der stammer fra salg af varer eller levering af tjenesteydelser mellem den fælles virksomhed og hver af de berørte virksomheder eller enhver anden virksomhed, der er knyttet til en af dem som omhandlet i stk. 4, litra b) til e). Artikel 22 Aggregering af finansielle bidrag

Det aggregerede finansielle bidrag til en berørt virksomhed beregnes ved at sammenlægge de respektive finansielle bidrag modtaget fra tredjelande af alle virksomheder som omhandlet i artikel 21, stk. 4, litra a) til e). Artikel 23 Udsættelse af gennemførelsen af fusioner og frister (1)En anmeldelsespligtig fusion må ikke gennemføres, før den er anmeldt. Desuden gælder følgende frister: (a)Hvis Kommissionen modtager den fuldstændige anmeldelse, må fusionen ikke gennemføres i en periode på 25 arbejdsdage efter modtagelsen. (b)Hvis Kommissionen indleder en tilbundsgående undersøgelse senest 25 arbejdsdage efter modtagelsen af den fuldstændige anmeldelse, må fusionen ikke gennemføres i en periode på 90 arbejdsdage efter indledningen af den tilbundsgående undersøgelse; denne periode forlænges med 15 arbejdsdage, hvis den deltagende virksomhed afgiver tilsagn i henhold til artikel 6 med henblik på at afhjælpe konkurrencefordrejningerne i det indre marked. (c)Hvis fusionen er erklæret for ikke at fordreje det indre marked i henhold til en afgørelse vedtaget efter artikel 24, stk. 3, litra a) eller b), kan den gennemføres. Hver periode begynder på arbejdsdagen efter den dag, hvor henholdsvis den fuldstændige anmeldelse er modtaget, eller den relevante kommissionsafgørelse er vedtaget. (2)Stk. 1 er ikke til hinder for gennemførelse af et offentligt overtagelsestilbud eller en serie transaktioner i værdipapirer, herunder sådanne, som kan konverteres til andre værdipapirer, der kan omsættes på et marked såsom en børs, hvorved der fra forskellige sælgere erhverves kontrol, når: (a)fusionen uden ophold anmeldes til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 19, og (b)erhververen ikke udøver de til de pågældende værdipapirer knyttede stemmerettigheder eller kun gør det for at bevare den fulde værdi af sin investering efter dispensation meddelt af Kommissionen i henhold til stk. 3. (3)Kommissionen kan efter anmodning give dispensation fra de i stk. 1 og 2 omhandlede forpligtelser. I anmodningen om dispensation angives begrundelsen for dispensationen. Når Kommissionen træffer afgørelse om anmodningen, tager den navnlig hensyn til suspensionens virkninger for en eller flere af de virksomheder, der deltager i fusionen, eller for en tredjepart og risikoen for fordrejninger af det indre marked som følge af fusionen. Til meddelelsen af dispensation kan der knyttes bestemte betingelser og forpligtelser for at sikre, at der ikke forekommer fordrejninger i det indre marked. Der kan anmodes om og meddeles dispensation når som helst før anmeldelsen eller efter transaktionen. (4)Fristerne i henhold til stk. 1, litra b), forlænges, hvis de deltagende virksomheder fremsætter en anmodning herom senest 15 arbejdsdage efter indledningen af den tilbundsgående undersøgelse efter artikel 8. De deltagende virksomheder kan kun fremsætte én sådan anmodning. Tilsvarende gælder det, at på et hvilket som helst tidspunkt efter indledningen af den tilbundsgående undersøgelse kan fristerne i henhold til stk. 1, litra b), forlænges af Kommissionen efter aftale med de deltagende virksomheder. Den samlede varighed af alle forlængelser i henhold til dette stykke kan ikke overstige 20 arbejdsdage. (5)Fristerne i henhold til stk. 1 kan undtagelsesvis suspenderes, hvis virksomhederne ikke har givet de fuldstændige oplysninger, som Kommissionen har anmodet om i henhold til artikel 11, eller har nægtet at underkaste sig en kontrolundersøgelse, der er påbudt ved en afgørelse vedtaget i henhold til artikel 12. (6)Kommissionen kan vedtage en afgørelse i henhold til artik