GLOSSAR

Godkendelses-aktiviteter (EASA) : Godkendelsesprocessen er den proces, hvorved EASA vurderer de nationale luftfartsmyndigheder eller andre kvalificerede organer, der har søgt om tildeling af særlige certificeringsopgaver, som skal udføres på agenturets vegne, med henblik på at godkende denne tildeling.

Det rådgivende organ (EASA) : Bestyrelsen opretter et rådgivende organ, som den hører, inden den træffer afgørelser på bestemte områder. Bestyrelsen er ikke bundet af det rådgivende organs udtalelse (jf. artikel 33, stk. 4, i EASA’s grundforordning). Organet består af medlemmer fra organisationer, der repræsenterer luftfartspersonale, producenter, operatører inden for kommerciel og almindelig luftfart, vedligeholdelsesvirksomheder, uddannelsesorganisationer og luftsportsudøvere. I alt har det rådgivende organ 26 medlemmer og samme antal suppleanter.

Klagenævn/ klageudvalg (EASA og ECHA) : Klagenævnet/klageudvalget tager stilling til klager over agenturets afgørelser. Klagenævnet/klageudvalget består af en formand og to medlemmer og et tilsvarende antal suppleanter.

Certificeringsaktiviteter (EASA) : EASA udsteder certifikater for alt luftfartsmateriel, -dele og -apparatur, der konstrueres, vedligeholdes eller anvendes af personer under EU-medlemsstaternes lovpligtige tilsyn.

Interessekonflikt (faktisk) : En konflikt mellem en tjenestemands offentlige hverv og private interesser, hvor tjenestemanden som privatperson har interesser, der på utilbørlig vis vil kunne påvirke hans udøvelse af officielle opgaver og forpligtelser [1].

Interessekonflikt (tilsyneladende) : Der kan siges at foreligge en tilsyneladende interessekonflikt, når en tjenestemands private interesser eventuelt vil kunne påvirke hans udøvelse af officielle opgaver på utilbørlig vis, men dette reelt ikke er tilfældet [2].

Interessekonflikt (potentiel) : Der foreligger en potentiel interessekonflikt, når en tjenestemand har private interesser, som vil kunne skabe en interessekonflikt, hvis tjenestemanden pålægges bestemte (dvs. hermed uforenelige) officielle opgaver i fremtiden [3].

EASA : Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

ECHA : Det Europæiske Kemikalieagentur

EFSA : Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

EMA (tidligere EMEA) : Det Europæiske Lægemiddelagentur

OECD : Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling

(Med)ordfører : Et medlem af et videnskabeligt organ, som er udpeget til at (være med til at) lede arbejdet og koordineringen vedrørende en bestemt opgave (f.eks. vurdering af et lægemiddel, videnskabelig rådgivning om et bestemt produkt eller om generelle spørgsmål såsom retningslinjer og dataindsamling mv.).

REACH-forordningen : Den Europæiske Unions forordning om kemikalier og sikker brug af disse (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18 december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1)). Den omhandler registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier. Formålet med REACH-forordningen er at styrke beskyttelsen af menneskers sundhed og miljøet mod risici fra kemikalier og samtidig styrke innovation og konkurrenceevne i EU’s kemiske industri.

Lovgivningsaktiviteter (EASA) : Lovgivningsprocessen vedrører udarbejdelse af EU-lovgivning om regulering af luftfartssikkerhed og miljøkompatibilitet.

Særlig interesseerklæring (EFSA) : Interesseerklæring knyttet til et bestemt emne eller sæt af emner (f.eks. bestemte stoffer/produkter), der skal behandles på et møde, eller et bestemt mandat, der skal behandles på et eller flere møder.

Stakeholder Consultative Platform (EFSA) : En platform bestående af organisationer, der er aktive i hele EU på områder med relation til fødevarekæden. Platformen rådgiver EFSA om generelle spørgsmål vedrørende agenturets arbejdsprogram, risikovurderingsmetoder osv.

Standardiserings-aktiviteter (EASA) : Standardiseringsaktiviteterne er de inspektioner, som EASA foretager i de nationale luftfartsmyndigheder for at sikre, at EU-lovgivningen om luftfartssikkerhed anvendes korrekt, ensartet og konsekvent.

RESUMÉ

I. Formålet med denne revision var at evaluere retningslinjerne og procedurerne for håndtering af interessekonfliktsituationer i fire EU-agenturer (herefter "de udvalgte agenturer"), der træffer beslutninger med afgørende betydning for forbrugernes sundhed og sikkerhed, nemlig Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA), Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA), Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA). Retten har ikke vurderet de retningslinjer og procedurer, som er implementeret efter afslutningen af revisionsarbejdet på stedet (oktober 2011).

II. Der findes forskellige definitioner på interessekonfliktsituationer. I forbindelse med denne revision har Retten anvendt definitionen i OECD’s retningslinjer "Managing Conflict of Interest in the Public Service" [4]: "… there are situations in which the private interests and affiliations of a public official create, or have the potential to create, conflict with the proper performance of his/her official duties" (Der er situationer, hvor en tjenestemands private interesser og tilhørsforhold kommer, eller kan komme, i konflikt med den korrekte udøvelse af hans/hendes officielle opgaver og forpligtelser).

III. Nogle risici for interessekonflikter er iboende i de udvalgte agenturers struktur (f.eks. når en organisation både er repræsenteret i ledelsen og fungerer som tjenesteleverandør) og i det forhold, at agenturerne anvender forskning, som er udført af industrien. På denne baggrund er det af største vigtighed, at de udvalgte agenturer har robuste systemer til at håndtere en stor iboende risiko for interessekonflikter.

IV. Der findes ikke et omfattende EU-regelsæt vedrørende interessekonflikter, der kan sikre, at der fastsættes sammenlignelige bestemmelser om uafhængighed og åbenhed, som gælder alle EU-agenturer og alle nøgleaktører, der har indflydelse på strategi, aktiviteter og beslutningstagning. Da et sådant regelsæt ikke findes, betragtede Retten OECD’s retningslinjer på området som en del af referencerammen for denne revision, eftersom de fastsætter et internationalt benchmark for udformning af en samlet politik vedrørende interessekonflikter.

V. Retten konkluderede, at ingen af de udvalgte agenturer håndterede interessekonfliktsituationer hensigtsmæssigt. De konstaterede mangler var imidlertid ikke alle lige alvorlige.

VI. Af de udvalgte agenturer er det EMA og EFSA, der har udviklet de mest avancerede retningslinjer og procedurer for erklæring, vurdering og håndtering af interessekonflikter.

VII. ECHA har udviklet egne retningslinjer og procedurer for håndtering af interessekonflikter, men der er væsentlige mangler i retningslinjerne og procedurerne vedrørende personalet og medlemmerne af klageudvalget.

VIII. Retten konstaterede, at EASA ikke havde egne retningslinjer og procedurer vedrørende interessekonflikter. EASA indhenter og vurderer ikke interesseerklæringer fra personalet, bestyrelsesmedlemmerne, medlemmerne af klagenævnet og eksperterne.

IX. Retten glæder sig over, at de udvalgte agenturer løbende udvikler og forbedrer deres retningslinjer og procedurer, også som følge af forskellige begivenheder, pres udefra og Rettens revision.

X. Retten anbefaler:

a) at EASA udvikler fuldstændige retningslinjer og procedurer for håndtering af interessekonflikter

b) at ECHA sørger for korrekt implementering af retningslinjer og procedurer vedrørende personalet og medlemmerne af klageudvalget

c) at de udvalgte agenturer forbedrer deres retningslinjer og procedurer vedrørende interessekonflikter ved at:

i) screene kandidater før udnævnelsen for at fastlægge, om de har en interessekonflikt

ii) fastlægge retningslinjer og procedurer vedrørende interessekonflikter, som vil kunne sikre, at interessekonfliktsituationer håndteres på samme måde af nationale myndigheder, der udfører outsourcede opgaver (EASA og EMA)

iii) fastlægge klare og objektive kriterier for vurdering af interesseerklæringer og anvende dem konsekvent

iv) fastlægge retningslinjer og procedurer vedrørende gaver og invitationer, som gælder for hele agenturet (EASA, ECHA og EFSA)

v) udvikle klare, åbne og konsekvente retningslinjer vedrørende tillidsbrud, som gælder hele agenturet

vi) sikre større åbenhed om de interesser, der er blevet oplyst om på møder og i forbindelse med den videnskabelige beslutningsproces

vii) sørge for omfattende og obligatoriske kurser vedrørende interessekonflikter

viii) adressere spørgsmålet om situationen efter fratrædelse i et koordineret samarbejde med alle de organer, der er ansvarlige for udnævnelser

d) at EU-lovgiver - eventuelt i samråd med andre EU-institutioner - overvejer at videreudvikle EU’s regelsæt vedrørende håndtering af interessekonfliktsituationer med udgangspunkt i OECD’s retningslinjer og eksisterende bedste praksis

e) at alle EU’s institutioner og decentrale organer undersøger, om anbefalingerne i denne beretning er relevante og anvendelige for dem, selv om konklusionerne kun gælder de fire udvalgte agenturer.

INDLEDNING

BAGGRUND

1. Interessekonfliktsituationer kan opstå stort set når som helst og på en hvilken som helst arbejdsplads. Hvis de ikke håndteres korrekt, kan de indvirke negativt på beslutningsprocessen, føre til skandaler og give arbejdspladsen et dårligt ry. Dette ses tydeligst i forbindelse med offentlige organer, fordi interessekonflikter kan undergrave tilliden til, at disse organer er i stand til at handle upartisk og varetage samfundets interesser. Der findes forskellige definitioner på interessekonfliktsituationer. I forbindelse med denne revision har Retten anvendt definitionen i OECD’s retningslinjer "Managing Conflict of Interest in the Public Service" [5] (herefter "OECD’s retningslinjer"): "… there are situations in which the private interests and affiliations of a public official create, or have the potential to create, conflict with the proper performance of his/her official duties" (Der er situationer, hvor en tjenestemands private interesser og tilhørsforhold kommer, eller kan komme, i konflikt med den korrekte udøvelse af hans/hendes officielle opgaver og forpligtelser). Der kan nærmere bestemt være tale om en faktisk, en tilsyneladende eller en potentiel interessekonflikt [6].

2. I de seneste år er en række sager om påståede interessekonflikter i EU’s agenturer blevet omtalt i pressen, og disse sager har givet anledning til bekymring i Europa-Parlamentet. I 2011 anmodede Europa-Parlamentet Retten om at "foretage en gennemgribende analyse af agenturernes tilgang til håndteringen af situationer, hvor der kunne opstå interessekonflikter" [7].

3. Europa-Parlamentet har udskudt godkendelsen af EMA’s og EFSA’s regnskaber for regnskabsåret 2010, hvilket delvis skyldes, at det finder agenturernes håndtering af interessekonflikter utilfredsstillende [8].

4. Retten valgte at fokusere på de fire agenturer (EASA, ECHA, EFSA og EMA - herefter "de udvalgte agenturer"), hvor risikoen for manglende upartiskhed er størst, fordi de har væsentlige beslutningsbeføjelser på områder med afgørende betydning for forbrugernes sundhed og sikkerhed. De beslutninger, der træffes af de udvalgte agenturer, påvirker alle EU-borgere personligt:

a) EASA skal opretholde og udvikle et højt ensartet sikkerhedsniveau for civil luftfart i Europa. Med henblik på at opfylde dette mål udsteder EASA certificeringsspecifikationer for luftfartøjer, træffer afgørelser om luftdygtigheds- og miljøcertificering, foretager standardinspektioner i medlemsstaterne og fremsætter udtalelser og henstillinger til Kommissionen om forbedring af den civile luftfartssikkerhed

b) ECHA har en vigtig tilsynsfunktion i forbindelse med gennemførelsen af EU’s kemikalielovgivning til gavn for menneskers sundhed og miljøet og for innovation og konkurrencedygtighed. ECHA hjælper virksomheder med at overholde lovgivningen, fremmer sikker brug af kemikalier, giver oplysninger om kemikalier, har ansvar for mærkning og klassificering og sætter fokus på problematiske kemikalier

c) EFSA skal give uafhængig information om fødevare- og fodersikkerhed og dermed bidrage til at sikre et højt niveau for beskyttelsen af menneskers og dyrs sundhed. EFSA afgiver ekspertudtalelser om fødevareingredienser, pesticider, genetisk modificerede organismer mv., og fremmer ensartede metoder til risikovurdering vedrørende fødevarer og foder

d) EMA har ansvaret for den videnskabelige vurdering og overvågningen af lægemidler, der er udviklet af medicinalfirmaer til brug i Den Europæiske Union. Derudover yder EMA videnskabelig rådgivning og bistand til medicinalfirmaer med henblik på udvikling af nye lægemidler og udsender retningslinjer om krav til kvalitet, sikkerhed og virkning. EMA betragtes som midtpunktet i det europæiske lægemiddelnetværk, der omfatter over 40 nationale kompetente myndigheder.

e) Kort fortalt står de udvalgte agenturer for al godkendelse af luftfartøjer, kemikalier, fødevareingredienser og lægemidler i EU. En oversigt over de udvalgte agenturers mål og opgaver vises i bilag I.

5. Det giver sig selv, at alle EU’s institutioner, agenturer og andre decentrale organer (f.eks. fællesforetagender) kan risikere interessekonflikter, og selv om konklusionerne og anbefalingerne i denne beretning kun gælder for de udvalgte agenturer, kan de øvrige agenturer og EU-institutionerne eventuelt overveje, om de er relevante for dem.

IBOENDE RISICI FOR INTERESSEKONFLIKTER

6. De risici og konsekvenser, der er forbundet med dårlig håndtering af interessekonfliktsituationer, er størst hos de udvalgte agenturer, fordi deres beslutninger har stor betydning. Nogle interessekonfliktsituationer, som skyldes tidligere, nuværende eller fremtidige interesser, er uundgåelige og ikke nødvendigvis ensbetydende med ukorrekt adfærd eller korruption. De kan ofte forekomme i højt specialiserede eller unikke organisationer, når der er et begrænset udbud af ekspertise, og virksomheder "konkurrerer" om de samme eksperter.

7. De udvalgte agenturers struktur og aktiviteter (f.eks. forvaltningsopgaver og kommunikation med tredjeparter, kunder, leverandører osv.) indebærer et tæt samarbejde med de nationale myndigheder og industrien. Det skaber imidlertid iboende risici for interessekonflikter:

- Bestyrelsen: I EASA, ECHA og EMA består bestyrelsen hovedsagelig af repræsentanter for de nationale myndigheder eller medlemsstaterne. Samtidig outsourcer EASA og EMA en del af deres aktiviteter til de relevante nationale myndigheder og træffer andre beslutninger med betydning for disse myndigheder (jf. tekstboks 1). I EFSA udpeges bestyrelsesmedlemmerne på grundlag af deres erfaring og videnskabelige baggrund. Som fastsat i EFSA’s grundforordning har fire af de 15 bestyrelsesmedlemmer imidlertid en baggrund (eller et aktuelt engagement) i organisationer, der repræsenterer forbrugere og andre interesser i fødevareindustrien. Desuden kan det udgøre en trussel mod upartiskheden i EFSA’s arbejde og beslutningstagning, at tre af de organisationer, der er repræsenteret i bestyrelsen, også er repræsenteret i "Stakeholder Consultative Platform" (rådgivningsplatform for interessenter) [9]

- Involvering af eksterne eksperter (herefter "eksperter"): Ved udførelsen af deres videnskabelige aktiviteter samarbejder ECHA, EFSA og EMA med eksperter, som har en bred baggrund på deres respektive områder og kan have eller have haft forbindelser til industrien (f.eks. have været ansat eller have modtaget forskningsmidler). F.eks. er ca. 3800 eksperter involveret i EMA’s aktiviteter, og ca. 1200 eksperter er involveret i EFSA’s aktiviteter. I disse tre agenturer er eksperterne medlemmer af de videnskabelige komitéer/udvalg og paneler og deltager direkte i udarbejdelsen af de ekspertudtalelser, der lægges til grund for væsentlige beslutninger med betydning for forbrugernes sundhed og sikkerhed (f.eks. ekspertudtalelser om lægemidler, fødevarer og kemikalier). I EASA er eksperterne primært involveret i lovgivningsaktiviteter og standardinspektioner i medlemsstaterne og i mindre grad i certificeringsopgaver

- Partnerskab med interessenter: På grund af deres videnskabelige rolle og tilsynsfunktion arbejder de udvalgte agenturer tæt sammen med repræsentanter for industrien eller forbrugerne (f.eks. producenter, operatører og distributører). Det er f.eks. en væsentlig risikofaktor, at hovedparten af agenturernes ekspertudtalelser og videnskabelige beslutninger også bygger på forskning, som er udført eller finansieret af industrien.

8. På denne baggrund er det af største vigtighed, at de udvalgte agenturer er i stand til at håndtere sådanne iboende risici for interessekonflikter.

TEKSTBOKS 1

EKSEMPLER PÅ RISICI FOR INTERESSEKONFLIKTER, SOM ER IBOENDE I AGENTURERNES STRUKTUR

I EMA er det bestyrelsen — som hovedsagelig består af repræsentanter for de nationale myndigheder — der fastlægger betalingen for de tjenesteydelser af videnskabelig karakter, som de nationale myndigheder udfører for agenturet. Retten har i en særlig årsberetning [10] bemærket, at der bør indføres en ordning baseret på de nationale myndigheders faktiske omkostninger. En sådan ordning er endnu ikke blevet indført, og det seneste forslag blev afvist af EMA’s bestyrelse [11].

Da revisionen fandt sted, afholdt EASA udbud om outsourcing af certificeringsopgaverne til kvalificerede organer [12]. Indtil da havde EASA kun delegeret certificeringsopgaver til godkendte nationale myndigheder ved hjælp af rammekontrakter indgået uden udbud. Det er fastsat i rammekontrakterne, hvilke beløb EASA betaler for de uddelegerede opgaver. Selv om opgaverne er de samme, betales der imidlertid ikke de samme beløb til de forskellige nationale myndigheder, og beløbene er ikke baseret på de faktiske omkostninger.

I henhold til EASA’s retsgrundlag gennemfører agenturet audit af de nationale myndigheder i forbindelse med standardiserings- og godkendelsesprocesserne, samtidig med at disse myndigheders interesser er repræsenteret i bestyrelsen.

EN REFERENCERAMME

9. For at kunne håndtere interessekonfliktsituationer effektivt er de udvalgte agenturer nødt til at have en hensigtsmæssig referenceramme.

10. Det regelsæt, der gælder for EU’s institutioner og decentrale organer (herefter "EU’s regelsæt"), består af vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber (herefter "personalevedtægten") samt Kommissionens afgørelser og retningslinjer vedrørende håndtering af interessekonflikter. En detaljeret liste over dokumenterne i referencerammen for håndtering af interessekonflikter findes i bilag III.

11. Personalevedtægten indeholder en række meget generelle bestemmelser om de etiske principper, som tjenestemænd [13] skal efterleve: uafhængighed, integritet, objektivitet, upartiskhed og loyalitet. Kommissionen har truffet afgørelser [14] om og udarbejdet retningslinjer for den praktiske implementering af disse principper.

12. Kommissionens interne kontrolstandard nr. 2 om etiske og organisatoriske værdier fastsætter, at der skal være procedurer til at sikre, at alt personale er bekendt med de relevante etiske og organisatoriske værdier, herunder især etisk adfærd, undgåelse af interessekonflikter, forebyggelse af svig og indberetning af uregelmæssigheder.

13. I tillæg til ovennævnte har tre af de fire udvalgte agenturer udviklet deres egne retningslinjer og procedurer vedrørende interessekonflikter (en oversigt over agenturernes retningslinjer og procedurer vises i bilag III).

14. For den offentlige sektor som helhed findes OECD’s almindeligt anerkendte retningslinjer. OECD har også udsendt særlige retningslinjer vedrørende situationen efter fratrædelse: "Post-Public Employment - Good Practices for Preventing Conflict of Interest" [15].

REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODEN

REVISIONENS OMFANG

15. Retten vurderede retningslinjer og procedurer for håndtering af interessekonfliktsituationer i fire udvalgte agenturer, der træffer væsentlige beslutninger med betydning for forbrugernes sundhed og sikkerhed:

- EASA udsteder sikkerhedscertifikater for civil luftfart, hvilket kræver, at personalet har et højt niveau af teknisk viden, som typisk opnås ved at arbejde i industrien eller for den nationale myndighed. Der er en risiko for, at ansatte med en sådan baggrund er involveret i beslutninger, som gavner deres tidligere (og/eller eventuelt fremtidige) arbejdsgiver

- ECHA forvalter REACH-forordningen, hvis formål er at sikre et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet. Agenturet yder videnskabelig og teknisk rådgivning om kemikalier, og denne rådgivning kan have væsentlig økonomisk betydning for virksomheder i sektoren

- EFSA giver information om risici vedrørende fødevaresikkerhed. Agenturet yder videnskabelig og teknisk rådgivning om fødevarer, og denne rådgivning kan have væsentlig økonomisk betydning for virksomhederne i sektoren

- EMA spiller en koordinerende rolle i forbindelse med godkendelse og overvågning af lægemidler i EU. Agenturet er nødt til at støtte sig til forsøg gennemført af organisationer og virksomheder, som har økonomiske interesser i de pågældende produkter.

16. Revisionen havde fokus på en række nøgleaktører, herunder organisationer, der samarbejder med de udvalgte agenturer og spiller en vigtig rolle i den videnskabelige beslutningsproces og de operationelle aktiviteter:

- medlemmerne af agenturernes bestyrelser

- medlemmerne af agenturernes videnskabelige rådgivende paneler, videnskabelige komitéer/udvalg og fora samt andre eksperter

- agenturernes ansatte, især direktører og nøglemedarbejdere med ansvar for videnskabelige beslutninger

- medlemmerne af agenturernes klagenævn/klageudvalg (EASA og ECHA)

- interessentorganisationer.

17. Revisionen omfattede ikke de interessekonfliktsituationer, der kan opstå i forbindelse med udbud og ansættelse. Disse procedurer er omfattet af Rettens årlige revisioner.

18. Retten vurderede ikke konkrete interessekonfliktsituationer som sådan, eftersom det ville kræve en indgående undersøgelse af omstændighederne og indebære vilkårlige skøn. Retten kan ikke vurdere hensigtsmæssigheden af de metoder, som de udvalgte agenturer anvender til at bedømme resultaterne af forskning, der er finansieret af industrien.

19. Det skal bemærkes, at alle de udvalgte agenturer løbende udvikler og forbedrer deres retningslinjer og procedurer også på baggrund af forskellige begivenheder, pres udefra og Rettens revision. Retten har ikke vurderet de retningslinjer og procedurer, som er implementeret efter afslutningen af revisionsarbejdet på stedet (oktober 2011).

REVISIONSMETODEN

20. Retten søgte svar på følgende overordnede revisionsspørgsmål:

- Er de udvalgte agenturers håndtering af interessekonfliktsituationer hensigtsmæssig?

og to specifikke spørgsmål:

- Findes der hensigtsmæssige retningslinjer og procedurer for håndtering af interessekonfliktsituationer?

- Har de udvalgte agenturer implementeret deres retningslinjer og procedurer for håndtering af interessekonfliktsituationer tilfredsstillende?

21. Da Retten vurderede udformningen og implementeringen af de retningslinjer og procedurer, som de forskellige agenturer har udarbejdet på baggrund af de lovgivningsmæssige krav, de hver især er underlagt, tog den udgangspunkt i det regelsæt, der gælder for EU’s institutioner og decentrale organer (jf. bilag II), OECD’s mere omfattende retningslinjer og de eksempler på bedste praksis, der blev konstateret i de udvalgte agenturer. Da der ikke findes et samlet EU-regelsæt, betragtede Retten OECD’s retningslinjer som en del af referencerammen for denne revision, eftersom de fastsætter et internationalt benchmark for udformning af en samlet politik vedrørende interessekonflikter. OECD’s retningslinjer blev anvendt i alle de tilfælde, der ikke (eller ikke i tilstrækkelig grad) var omfattet af EU’s regelsæt. OECD’s retningslinjer er henvendt til regeringer og offentlige institutioner generelt og skal hjælpe dem med at udforme og implementere en effektiv politik vedrørende interessekonflikter.

22. Revisionsarbejdet omfattede følgende:

- en analyse af de udvalgte agenturers regelsæt

- møder med de udvalgte agenturers ledelse, personale og forskellige organer (bestyrelse, rådgivende organer, klagenævn/klageudvalg)

- en analyse af spørgeskemabesvarelser fra de udvalgte agenturer

- en skrivebordsgennemgang af de udvalgte agenturers politik, procedurer, interne retningslinjer, interesseerklæringer, mødereferater fra ekspertpaneler og videnskabelige komitéer/udvalg, personalemapper mv.

- en undersøgelse af, hvordan de udvalgte agenturer har anvendt deres retningslinjer og procedurer i konkrete sager (f.eks. vedrørende personale, eksperter og bestyrelsesmedlemmer), herunder i en række sager om interessekonflikter, der er blevet omtalt i offentligheden (af ikke-statslige organisationer, Den Europæiske Ombudsmand, medier mv.).

23. Retten fremsætter sine bemærkninger i kronologisk orden, dvs. analyserer agenturernes retningslinjer og procedurer med fokus på deres betydning, når nøgleaktørerne tilknyttes agenturerne (f.eks. udnævnelse af eksperter som medlemmer af videnskabelige komitéer/udvalg), mens de er tilknyttet dem (f.eks. uddannelsesforanstaltninger og modtagelse af gaver), og når de forlader dem (f.eks. forpligtelser ved tiltrædelse af nye stillinger, som kan føre til interessekonflikter).

BEMÆRKNINGER

EU’S REGELSÆT

24. De udvalgte agenturer er omfattet af personalevedtægten (jf. tekstboks 2).

25. Uafhængighedskravene i personalevedtægten og Kommissionens retningslinjer gælder imidlertid kun de ansatte. De omfatter ikke de andre nøgleaktører, der deltager i beslutningsprocesserne, f.eks. bestyrelsesmedlemmer og eksperter.

26. Der er bestemmelser om uafhængighed og åbenhed i de udvalgte agenturers oprettelsesforordninger, men bestemmelsernes omfang varierer betydeligt fra agentur til agentur (jf. bilag IV). Disse bestemmelser omhandler afgivelse og offentliggørelse af årlige og særlige interesseerklæringer, offentliggørelse af dagsordener og mødereferater fra videnskabelige og administrative organer (f.eks. bestyrelse og klagenævn/klageudvalg), offentliggørelse af resultater af videnskabelige undersøgelser mv. Som det fremgår af bilag IV, er bestemmelserne om uafhængighed og åbenhed strengest i EFSA og EMA, mindre stramme i ECHA (f.eks. er der ikke noget krav om offentliggørelse af interesseerklæringer) og mindst præskriptive i EASA (f.eks. er der ikke noget krav om afgivelse af interesseerklæringer).

TEKSTBOKS 2

PERSONALEVEDTÆGTENS BESTEMMELSER OM INTERESSEKONFLIKTER

En tjenestemand skal gøre opmærksom på personlige interesser, som kan bringe hans uafhængighed i fare [16]

Der skal træffes risikobegrænsende foranstaltninger [17]

En tjenestemand skal indhente samtykke til udøvelse af virksomhed uden for fællesskabsinstitutionerne og underrette om sin ægtefælles erhvervsmæssige indtægtsgivende beskæftigelse [18]

En tjenestemand skal efter tjenesteperiodens ophør overholde pligten til at udvise hæderlighed og tilbageholdenhed med hensyn til overtagelse af visse hverv eller opnåelse af visse fordele og skal i to år efter udtrædelsen af tjenesten give meddelelse om, hvilke stillinger han tiltræder [19].

27. Der findes altså ikke et omfattende EU-regelsæt vedrørende interessekonflikter, der kan sikre fastsættelse af sammenlignelige bestemmelser om uafhængighed og åbenhed, som gælder alle EU-agenturer og alle nøgleaktører, der har indflydelse på strategi, aktiviteter og beslutningstagning. I bilag V sammenlignes EU’s regelsæt (bortset fra agenturernes oprettelsesforordninger og deres egne retningslinjer og procedurer) med OECD’s retningslinjer.

FØR TILKNYTNINGEN TIL AGENTURERNE

KANDIDATERNE SCREENES IKKE TILSTRÆKKELIGT

28. I EASA, ECHA [20] og EMA omfatter procedurerne for indstilling og udnævnelse af kandidater (som eksperter eller medlemmer af bestyrelse eller klagenævn/klageudvalg) generelt ikke en tilstrækkelig screening med hensyn til interessekonfliktsituationer. Bestyrelsesmedlemmerne og nogle af eksperterne (ECHA og EMA) indstilles eller udnævnes imidlertid af medlemsstater, nationale myndigheder eller EU-institutioner (Kommissionen, Rådet osv.), og de udvalgte agenturer har ingen eller kun begrænset indflydelse på udnævnelsen af disse personer.

29. EFSA’s regler for udnævnelse af eksperter fastsætter, at kandidaternes interesseerklæringer skal screenes. Screeningen er imidlertid ikke baseret på klart specificerede kriterier for interessekonfliktsituationer.

30. I de fleste tilfælde konstateres interessekonflikter derfor først, når kandidaterne er blevet udnævnt. Desuden har de udvalgte agenturer ingen beføjelser til at udskifte bestyrelsesmedlemmer eller eksperter, hvis det vurderes, at deres interesser er uforenelige med deres funktion i agenturet (jf. tekstboks 3).

TEKSTBOKS 3

EKSEMPEL PÅ MANGLENDE SCREENING AF KANDIDATER

Kommissionen udnævnte et medlem af en videnskabelig komité, men EMA vurderede først bagefter kandidatens interesseerklæring. Vurderingen afdækkede interessekonflikter, som burde have udelukket kandidatens udnævnelse, men EMA kunne ikke afskedige ham [21].

31. OECD’s retningslinjer anbefaler, at ansættelsesprocedurerne omfatter screeningsprocesser, der gør det muligt at identificere og håndtere interessekonfliktsituationer på et tidligt tidspunkt [22].

EMA’S KRITERIER VEDRØRENDE INTERESSENTORGANISATIONER ER UFULDSTÆNDIGE

32. De udvalgte agenturer har generelt hensigtsmæssige ordninger for samarbejde med interessentorganisationer, der har interesse i deres arbejde. For at kunne blive repræsenteret i de udvalgte agenturers forskellige organer skal disse organisationer opfylde visse kriterier.

33. Disse kriterier fastsætter imidlertid ikke altid klare standarder, der skal overholdes. I henhold til EMA’s åbenhedskriterium skal patient- og forbrugerorganisationer hvert år offentliggøre deres finansieringskilder. Der er imidlertid ikke fastsat en minimumsstandard, som definerer, hvad en acceptabel finansieringsstruktur er, og dermed er det i princippet muligt for en patient- eller forbrugerorganisation at deltage i EMA’s aktiviteter, selv om den fuldt ud finansieres af ét medicinalfirma.

34. Med hensyn til deltagelse i EMA’s aktiviteter har agenturet desuden ikke fastsat kriterier for organisationer, der repræsenterer sundhedspersonale, på samme måde som det har fastsat kriterier for eksempelvis patient- og forbrugerorganisationer.

DE OUTSOURCEDE VIDENSKABELIGE OG/ELLER OPERATIONELLE AKTIVITETER OVERVÅGES IKKE TILSTRÆKKELIGT

35. Håndteringen af interessekonflikter er meget vigtig, når de udvalgte agenturer outsourcer deres aktiviteter, fordi aktiviteterne så ikke er under deres direkte kontrol. EASA og EMA outsourcer væsentlige dele af deres videnskabelige og/eller operationelle aktiviteter til de nationale myndigheder.

36. EASA indgår rammekontrakter med de nationale myndigheder, og disse myndigheder skal sikre, at der ikke er nogen interessekonflikter i forbindelse med de outsourcede opgaver. EASA har imidlertid ingen klare kriterier for og ingen klar metode til kontrol af de nationale myndigheders retningslinjer og procedurer vedrørende interessekonflikter samt implementeringen af dem. Der er ikke noget, der tyder på, at EASA foretager en sådan kontrol.

37. EMA’s retningslinjer og procedurer vedrørende interessekonflikter omfatter ikke de nationale eksperter, der arbejder med opgaver, som er outsourcet til de nationale myndigheder. EMA foretager ingen kontrol af de nationale myndigheders retningslinjer og procedurer vedrørende interessekonflikter.

UNDER TILKNYTNINGEN TIL AGENTURERNE

EMA, ECHA OG EFSA HAR UDVIKLET DERES EGNE RETNINGSLINJER OG PROCEDURER …

38. Af de udvalgte agenturer er det EMA og EFSA, der har udviklet de mest avancerede rammer for erklæring, vurdering og håndtering af interessekonflikter, der specifikt vedrører risici med relation til industrien.

39. Et centralt element i håndteringen af interessekonflikter er den interesseerklæring, hvor personer oplyser om de af deres personlige forhold, der har betydning for interessekonflikter som defineret i de udvalgte agenturers retningslinjer og procedurer.

40. ECHA, EMA og EFSA har i deres retningslinjer og procedurer vedrørende interessekonflikter fastsat krav om afgivelse af (primært årlige) interesseerklæringer fra personalet samt medlemmerne af bestyrelsen, klagenævnet/klageudvalget og de videnskabelige komitéer/udvalg, paneler og fora.

41. ECHA udviklede en politik for interessekonflikter kort efter oprettelsen. En ny politik for håndtering af potentielle interessekonflikter blev vedtaget af agenturets bestyrelse den 30 september 2011. Denne politik finder anvendelse på hele agenturet og alle dets aktiviteter [23]. Den indfører en mere omfattende interesseerklæring og et krav om, at personalet afgiver en sådan erklæring hvert år.

42. EMA har udviklet en række klare og realistiske beskrivelser af omstændigheder, der kan føre til interessekonflikter. Med henblik på vurderingen af eksperter har EMA og EFSA opstillet lister over specifikke forhold, f.eks. finansielle interesser, ansættelse, medlemskab af et videnskabeligt organ, konsulentvirksomhed, forskningsfinansiering, intellektuelle ejendomsrettigheder, nære familiemedlemmer samt gaver og invitationer mv., som kan give anledning til interessekonflikter. Retningslinjerne og procedurerne giver mulighed for på baggrund af de angivne aktiviteter at begrænse personers adgang til visse stillinger eller deltagelse i forskellige beslutningsfaser, afhængigt af de pågældende aktiviteters karakter og af, om de stadig udøves eller tidligere er blevet udøvet (inden for de sidste fem år). EMA har udviklet en klar matrice, hvor de angivne interesser er forbundet med et sæt bestemte resultater (jf. bilag VI).

43. Ud over de årlige interesseerklæringer har EFSA også indført en særlig ordning for eksperterne, som:

- skal afgive særlige interesseerklæringer før hvert møde i den videnskabelige komité, ekspertpanelerne og arbejdsgrupperne

- under mødet mundtligt skal oplyse om uforudsete interesser med hensyn til de punkter, der er på dagsordenen.

44. EFSA har siden maj 2008 anvendt særlig software til interesseerklæringer for at sikre sporbarhed i vurderingsprocessen. EMA har også udviklet særlige programmer/databaser til håndtering af processen for vurdering af interesseerklæringer. ECHA har ingen særlig software til at understøtte håndteringen og vurderingen af interesseerklæringer.

… MEN DET HAR EASA IKKE

45. EASA har ikke egne retningslinjer og procedurer vedrørende interessekonflikter, undtagen i afdelingen for godkendelse og standardisering. EASA indhenter og vurderer ikke interesseerklæringer regelmæssigt.

DER ER VÆSENTLIGE MANGLER I ECHA’S IMPLEMENTERING AF RETNINGSLINJER OG PROCEDURER

ECHA GENNEMGÅR IKKE PERSONALETS INTERESSEERKLÆRINGER, FØR OPGAVERNE FORDELES

46. I henhold til ECHA’s tidligere politik og procedurer skulle de ansatte afgive en erklæring i forbindelse med tiltrædelsen [24]. Denne erklæring skulle ajourføres, når der skete ændringer.

47. De erklæringer fra personalet, som Retten undersøgte, blev opbevaret i forseglede kuverter i personalemapperne, og ECHA havde ikke gennemgået dem for at vurdere, om der forelå interessekonflikter. ECHA forlod sig fuldt ud på de ansattes pligt til selv at informere deres overordnede, hvis de blev opmærksomme på interessekonflikter, uanset eventuelle tidligere erklæringer. Undersøgelsen af de forseglede interesseerklæringer afslørede forhold, som ledelsen burde have taget stilling til, jf. tekstboks 4.

RETNINGSLINJERNE OG PROCEDURERNE FOR HÅNDTERING AF INTERESSEKONFLIKTSITUATIONER I ECHA’S KLAGEUDVALG ER IKKE HENSIGTSMÆSSIGE

48. Klageudvalget behandler klager fra fysiske eller juridiske personer, der berøres af agenturets afgørelser. Det består af en formand og to andre faste medlemmer, som er ansat i ECHA, samt andre medlemmer og suppleanter, som ikke er ansat i ECHA. Det er et uafhængigt organ i ECHA og har sin egen adfærdskodeks.

TEKSTBOKS 4

EKSEMPLER PÅ OPLYSNINGER I DE FORSEGLEDE INTERESSEERKLÆRINGER, SOM ECHA IKKE HAVDE VURDERET

En højtplaceret medarbejder betalte husleje til en virksomhed med mange ansøgninger hos ECHA.

En højtplaceret medarbejder havde tidligere været ansat i en stor virksomhed, hvorfra mange ansøgninger nu blev behandlet i hans enhed.

En yngre medarbejder havde tidligere arbejdet på projekter, som blev finansieret af en virksomhed med mange udestående anmodninger hos ECHA, og hans ægtefælle var medarbejder i samme virksomhed.

49. De faste medlemmer af klageudvalget skal afgive årlige interesseerklæringer. Suppleanterne og de andre medlemmer af klageudvalget skal afgive årlige interesseerklæringer og afgive særlige interesseerklæringer, før de får tildelt en sag.

50. Ansvaret for at gennemgå interesseerklæringerne og håndtere interessekonfliktsituationer ligger hos sekretariatet og formanden. Der findes imidlertid ingen formel procedure eller dokumentation for den kontrol, der foretages, når klageudvalget begynder at arbejde med en konkret sag, og klageudvalget forlader sig fuldt ud på erklæringerne fra de faste medlemmer.

51. Retten konstaterede, at klageudvalget ikke har tilstrækkelige oplysninger til at træffe kvalificerede beslutninger om eksistensen af interessekonfliktsituationer. Der foreligger kun oplysninger om klageren og ikke om alle de andre virksomheder, der har en direkte interesse i klagesagen (f.eks. (med)registranter af et kemisk stof).

52. Interesseerklæringerne fra klageudvalgets medlemmer indeholder ikke en detaljeret beskrivelse af alle de stoffer og sager, som disse medlemmer arbejdede med, før de blev tilknyttet ECHA (jf. tekstboks 5).

TEKSTBOKS 5

EKSEMPEL PÅ UTILFREDSSTILLENDE HÅNDTERING AF INTERESSEKONFLIKTSITUATIONER I ECHA’S KLAGEUDVALG

I deres erklæringer oplyste to medlemmer af klageudvalget om ejerskab og/eller arbejdsforhold i virksomheder på det område, der er omfattet af REACH-forordningen [25]. Men retningslinjerne og procedurerne forhindrer ikke, at de kan tildeles opgaver, der har haft eller har forbindelse til dem selv.

VURDERINGEN OG HÅNDTERINGEN AF DE ERKLÆREDE INTERESSER ER IKKE ALTID TILFREDSSTILLENDE

53. I henhold til OECD’s retningslinjer bør organisationer klart beskrive, hvilke omstændigheder og forhold der kan føre til interessekonfliktsituationer [26]. Det er tjenestemandens ansvar at oplyse om sine interesser. Organisationens administrative procedurer skal blot sikre, at oplysningerne vurderes korrekt og holdes ajour. Organisationens retningslinjer og procedurer vedrørende interessekonfliktsituationer bør indeholde klare løsningsforanstaltninger, f.eks. bestemmelser om, at en interesse skal afvikles, at tjenestemandens adgang til bestemte oplysninger skal begrænses, at tjenestemanden skal overføres til en funktion uden mulighed for interessekonflikter, eller at tjenestemanden som privatperson skal trække sig fra den funktion, som giver anledning til interessekonflikter.

UTILSTRÆKKELIG DOKUMENTATION FOR VURDERINGEN AF BESTYRELSESMEDLEMMERNES EVENTUELLE INTERESSEKONFLIKTER

54. Det gælder i alle de udvalgte agenturer, at der ikke er tilstrækkelig dokumentation for gennemgangen af bestyrelsesmedlemmernes interesseerklæringer og for de beslutninger, der er truffet i den forbindelse.

DE TILGÆNGELIGE OPLYSNINGER ANVENDES IKKE ALTID

55. I forbindelse med deres kontrol af interesseerklæringerne gør de udvalgte agenturer ikke altid brug af de oplysninger, som de berørte personer selv har fremlagt, og som agenturerne let kan få adgang til (cv’er, tidligere interesseerklæringer, oplysninger i medierne osv.). Revisionen afslørede en række tilfælde, hvor en kontrol af sådanne oplysninger ville have vist, at der var problemer (jf. tekstboks 6).

DER MANGLER KLARE VURDERINGSKRITERIER, OG KRITERIERNE ANVENDES INKONSEKVENT

56. ECHA har en politik [27], som fastsætter, at der skal oplyses om alle inter-esser, der kan give anledning til en interessekonflikt, men beskæftiger sig ikke specifikt med situationer, der kan opstå som følge af aktuelle økonomiske interesser, tidligere ansættelsesforhold, tidligere konsulentvirksomhed og lignende aktiviteter. I modsætning til EMA og EFSA har ECHA hverken defineret, hvilke interesser der er uforenelige med den enkeltes funktion i ECHA, eller fastsat, hvilke foranstaltninger der kan træffes for at begrænse de mest almindelige risici. Vurderingen af interessekonfliktsituationer afhænger derfor i hvert enkelt tilfælde af den ansvarliges dømmekraft.

TEKSTBOKS 6

EKSEMPLER PÅ MANGLENDE ANVENDELSE AF LET TILGÆNGELIGE OPLYSNINGER I FORBINDELSE MED VURDERINGEN AF INTERESSEERKLÆRINGER

I EMA og EFSA var der klare uoverensstemmelser mellem nogle eksperters aktuelle og tidligere interesseerklæringer. Agenturerne bad ikke altid eksperterne om at forklare uoverensstemmelserne.

I ECHA undlod en ansat at oplyse om alle sine ansættelsesforhold de fem foregående år, sådan som agenturets politik kræver det. Dette kunne være afsløret ved en simpel sammenligning af interesseerklæringen og den ansattes cv.

EMA konstaterede, at et medlem af en videnskabelig komité var i en interessekonfliktsituation på grund af sine private interesser. EMA konkluderede, at denne ekspert ikke kunne være medlem af den videnskabelige komité. Ikke desto mindre fortsatte eksperten med at deltage i den videnskabelige komités møder, og Kommissionen har genudnævnt ham for en ny periode på tre år. Ekspertens ajourførte interesseerklæring omtalte ikke længere hans interesser i den pågældende organisation. Dette stemmer ikke overens med den tidligere vurdering og med ekspertens offentliggjorte cv.

57. Kriterierne for vurdering af, om EFSA’s videnskabelige eksperter har interessekonflikter, er ikke tilstrækkelig klare, og det har i nogle tilfælde ført til tvivlsomme vurderinger som beskrevet i tekstboks 7.

TEKSTBOKS 7

EKSEMPLER PÅ TVIVLSOMME VURDERINGER AF INTERESSEKONFLIKTER I EFSA PÅ GRUND AF UKLARHEDER

Modstridende funktioner: Videnskabelige eksperter vurderede koncepter, som de selv havde advokeret for

I et af EFSA’s videnskabelige organer havde de fleste af medlemmerne tidligere (i publikationer, ved deltagelse i workshopper og ekspertgrupper osv.) advokeret for et koncept, som dette organ skulle analysere.

I en anden sag leverede to af EFSA’s eksperter konsulentydelser/rådgivning til en privat organisation, samtidig med at de vurderede organisationens koncept som medlemmer af et af EFSA’s videnskabelige organer.

I begge sager konkluderede EFSA, at der ikke var nogen interessekonflikt.

Inkonsekvent behandling af interessekonflikter

Den interessekonflikt, der opstår, når en person er medlem af en verdensomspændende nonprofitorganisation, der hovedsagelig finansieres af levnedsmiddelindustrien og i vidt omfang er engageret i EFSA’s aktiviteter, er blevet behandlet forskelligt, afhængigt af om personen var bestyrelsesmedlem eller ekspert.

To medlemmer af EFSA’s bestyrelse trak sig fra deres poster i den pågældende organisation efter mediekritik af interessekonflikten.

Der er imidlertid seks eksperter i EFSA, der har forbindelser til organisationen (som medlemmer af dens bestyrelse eller videnskabelige komitéer).

58. Af de udvalgte agenturer er det efter Rettens mening EMA, der har de klareste kriterier for vurdering af, om eksperter har interessekonflikter. Bilag VI viser EMA’s gode praksis for vurdering af de situationer, som en ekspert typisk kan befinde sig i, hvor der til hver situation er knyttet bestemte konsekvenser i form af eventuelle begrænsninger for ekspertens aktiviteter i EMA. Retten fandt dog tilfælde, hvor disse kriterier ikke var blevet anvendt tilfredsstillende (jf. tekstboks 8). 59. OECD’s retningslinjer anbefaler, at der i politikker vedrørende interessekonflikter tages højde for de særlige risici, der knytter sig til bestemte personkategorier. Organisationer bør identificere de relevante interessekonfliktsituationer og træffe foranstaltninger til at begrænse de dermed forbundne risici [28].

TEKSTBOKS 8

EKSEMPLER PÅ UTILSTRÆKKELIG RISIKOVURDERING VEDRØRENDE MEDLEMMER AF EMA’S VIDENSKABELIGE KOMITÉER

EMA anførte ukorrekt det laveste risikoniveau for to eksperter, selv om de tidligere havde været ansat i medicinalfirmaer med aktiviteter, der burde have ført til fastsættelse af et højere risikoniveau i henhold til EMA’s politik vedrørende interessekonflikter. Disse interesser burde have begrænset eksperternes deltagelse i komitéernes aktiviteter. EMA opjusterede først risikoniveauerne senere i forbindelse med implementeringen af et udkast til en ny politik.

En ekspert havde arbejdet som konsulent for medicinalfirmaer indtil august 2007. I henhold til den nye politik vedrørende interessekonflikter burde vurderingen af denne ekspert have ført til produkt- eller firmabestemte begrænsninger i forbindelse med produktspecifikke eller tværgående aktiviteter (f.eks. kvalitetskontrol af en række lægemidler). EMA bad imidlertid ikke eksperten om yderligere oplysninger, og det blev ukorrekt vurderet, at erklæringen ikke gav anledning til begrænsninger.

60. I nogle tilfælde kan det imidlertid konstateres, at der er mangler i de udvalgte agenturers retningslinjer og procedurer, eller at der er en klar niveauforskel mellem de faktiske eller oplevede risici i forbindelse med en interessekonflikt og de begrænsninger og foranstaltninger, der træffes for at begrænse risiciene (jf. tekstboks 9).

TEKSTBOKS 9

EKSEMPLER PÅ INKONSEKVENTE OG UFULDSTÆNDIGE POLITIKKER

EMA

De ansatte må ikke have finansielle interesser eller eje patenter, men det må deres familiemedlemmer gerne. I én personalekategori (videnskabelige sekretærer i de videnskabelige komitéer) fører familiemedlemmers interesser ikke til nogen begrænsninger af de ansattes involvering i produktrelaterede aktiviteter. Husstandsmedlemmers direkte interesser (f.eks. aktuelle økonomiske interesser) tages ikke i betragtning ved fastlæggelsen af, i hvilket omfang eksperter kan deltage i agenturets aktiviteter, selv ikke hvis ægtefællen til et medlem af en videnskabelig komité har en stor aktiepost i et medicinalfirma.

Forholdsreglerne med hensyn til tidligere ansættelse i medicinalfirmaer indebærer, at eksperter (f.eks. medlemmer af videnskabelige komitéer) pålægges færre begrænsninger end agenturets personale, selv om eksperterne spiller en mere central rolle i agenturets videnskabelige processer.

Før personer udnævnes som holdledere/medlemmer af et hold vedrørende et produkt i forbindelse med den første markedsføringstilladelse til humanmedicinske lægemidler eller som projektledere i forbindelse med den første markedsføringstilladelse til veterinærlægemidler, kontrollerer EMA, om vedkommende har en interessekonflikt. Men der findes ingen tilsvarende procedure for medlemmer af videnskabelige komitéer, når de udpeges til (med)ordførere.

De begrænsninger, der pålægges eksperter, når de eller deres organisationer modtager tilskud fra medicinalindustrien, er utilstrækkelige. For eksempel vil en ekspert, der modtager tilskud fra et firma, ikke blive forhindret i at være med(ordfører) på vurderingen af et lægemiddel fra dette firma.

EFSA

EFSA forlanger, at interesser hos familiemedlemmer og slægtninge, der hører til samme husstand eller er i medlemmerne af husstandens varetægt, anføres i interesseerklæringen [29]. I modsætning til EMA præciserer EFSA ikke, hvilke interesser nære familiemedlemmer må have, og hvilke begrænsninger der skal pålægges.

IKKE ALLE AGENTURERNE HAR RETNINGSLINJER OG PROCEDURER VEDRØRENDE GAVER OG INVITATIONER, OG DISSE ER I GIVET FALD UFULDSTÆNDIGE

61. ECHA og EMA har fastlagt retningslinjer vedrørende gaver og invitationer. I ECHA gælder de relevante retningslinjer og procedurer kun personalet og ikke medlemmerne af agenturets udvalg, fora og bestyrelse. EFSA har en politik vedrørende invitationer, men den gælder kun personalet. EASA har ikke selv fastlagt en politik vedrørende gaver og invitationer, men hvad angår personalet henviser agenturet til Kommissionens retningslinjer vedrørende gaver og invitationer. I henhold til OECD’s retningslinjer bør politikker vedrørende interessekonflikter omfatte de konflikter, der kan opstå som følge af enhver form for gaver [30].

DER ER INGEN RETNINGSLINJER OG PROCEDURER VEDRØRENDE TILLIDSBRUD, ELLER DER MANGLER OBJEKTIVE VURDERINGSKRITERIER

62. Med tillidsbrud menes en situation, hvor en person forsætligt eller uagtsomt undlader at opfylde sin forpligtelse til at oplyse udtømmende og rettidigt om interesser, der kan bringe vedkommendes uafhængighed i fare. Der bør være retningslinjer og procedurer, som klart beskriver, hvilke konsekvenser det har, hvis interesserne ikke angives, og hvilke sanktioner der skal pålægges.

63. Personalevedtægten fastsætter, at institutionen skal træffe de nødvendige foranstaltninger, hvis en tjenestemand ved udøvelsen af sit arbejde undlader at behandle en interessekonflikt. Den foreskriver imidlertid ikke specifikke foranstaltninger og sanktioner i tilfælde, hvor tjenestemanden ikke opfylder sin forpligtelse til at oplyse om en interessekonflikt.

64. De udvalgte agenturer har ingen retningslinjer og procedurer vedrørende tillidsbrud, som kan anvendes specifikt til behandling af sager, hvor ansatte ikke oplyser om alle deres relevante interesser (f.eks. familiemæssige og finansielle). Desuden har EMA og EASA ingen retningslinjer og procedurer vedrørende tillidsbrud, som gælder bestyrelsesmedlemmer, eksperter og medlemmer af klagenævnet (kun EASA).

65. ECHA har indført nye, generelle bestemmelser vedrørende tillidsbrud for ansatte, eksperter og medlemmer af bestyrelsen og klageudvalget i agenturets nye "Policy for Managing Potential Conflicts of Interests", som blev vedtaget den 30 september 2011 [31].

66. EFSA har i sin politik vedrørende interesseerklæringer bestemmelser om tillidsbrud, som gælder eksperterne i agenturets paneler/videnskabelige komité [32]. Det fastsættes her, at hvis en ekspert ikke opfylder sin forpligtelse til at oplyse rettidigt og udtømmende om sine interesser, betragtes det som et "prima facie tillidsbrud" [33] over for agenturet, som træffer de nødvendige foranstaltninger og eventuelt afskediger eksperten. Politikken fastsætter ikke tilsvarende sanktioner over for medlemmerne af bestyrelsen, eksperterne i arbejdsgrupperne og agenturets eget personale.

67. I to tilfælde havde EFSA indledt procedurer vedrørende tillidsbrud, som førte til, at respektive eksperter trådte tilbage fra de videnskabelige paneler. I disse sager gennemgik EFSA det videnskabelige output, som eksperterne havde bidraget til. Formålet var at vurdere ekspertens indflydelse på og bidrag til det endelige videnskabelige output eller den endelige afgørelse og påvise en eventuel skævhed som følge af interessekonflikten. Procedurerne omfattede imidlertid ingen klare og objektive kriterier for, hvilke omstændigheder der ville føre til sanktioner, herunder afskedigelse af et medlem af et ekspertpanel eller den videnskabelige komité.

68. OECD’s retningslinjer beskriver en bred vifte af konsekvenser såsom disciplinære foranstaltninger og retsforfølgelse samt annullering af partiske afgørelser og kontrakter. Manglende oplysning om en interessekonflikt betragtes generelt som et alvorligt tillidsbrud, der i adskillige lande fører til disciplinære foranstaltninger eller endog strafferetlige sanktioner [34].

DER BØR VÆRE MERE ÅBENHED OM DE ERKLÆREDE INTERESSER OG DE VIDENSKABELIGE BESLUTNINGSPROCESSER

69. Åbenhed om beslutningsprocessen og håndteringen af interessekonflikter er fastsat som et krav i de udvalgte agenturers oprettelsesforordninger og i deres egne retningslinjer og procedurer for håndtering af interessekonflikter (EASA har dog ikke sådanne retningslinjer og procedurer). De udvalgte agenturers forskellige bestemmelser og praksis med hensyn til åbenhed er gengivet i bilag IV og VII.

70. OECD’s retningslinjer definerer åbenhed som et centralt princip i forbindelse med håndtering af interessekonfliktsituationer [35]. I henhold til disse retningslinjer bør erklæringer om private interesser og foranstaltninger til afhjælpning af konflikter registreres omhyggeligt, så organisationen kan dokumentere, at en konkret konflikt er blevet konstateret og håndteret korrekt.

ÅBENHED OM DE ÅRLIGE INTERESSEERKLÆRINGER

71. EASA indhenter ikke interesseerklæringer. De tre andre udvalgte agenturer offentliggør de årlige interesseerklæringer fra deres ledende personale (administrerende direktør), videnskabelige eksperter (medlemmer af videnskabelige komitéer/udvalg, ekspertpaneler og arbejdsgrupper) og bestyrelsesmedlemmer.

ÅBENHED OM DE SÆRLIGE INTERESSEERKLÆRINGER

72. Alle de udvalgte agenturer offentliggør referaterne fra bestyrelsesmøderne på deres respektive websted. EFSA udsender endog lydoptagelser fra bestyrelsesmøderne. Mødereferaterne indeholder imidlertid ingen oplysninger om vurderinger vedrørende eksistensen af interessekonflikter.

73. EFSA og ECHA offentliggør også referaterne fra møderne i ekspertpanelerne og den videnskabelige komité/de videnskabelige udvalg på deres websteder. De særlige interesseerklæringer, som EFSA’s politik kræver (jf. punkt 43), bliver ikke offentliggjort, men korte konklusioner om vurderingen af interessekonflikter indgår i de mødereferater, der offentliggøres på EFSA’s websted. Her beskrives hver enkelt konstateret interessekonflikt og de trufne foranstaltninger (f.eks. at eksperten gøres til observatør uden stemmeret, udelukkes fra drøftelser om et bestemt emne eller udelukkes fra panelets/arbejdsgruppens aktiviteter). EASA offentliggør referaterne fra de rådgivende organers møder om lovgivningsaktiviteter. Der offentliggøres dog ikke referater fra de møder, hvor vurderinger vedrørende eksistensen af interessekonflikter for ansatte og eksperter, som er involveret i lovgivnings-, standardiserings- og certificeringsaktiviteter, ville være på dagsordenen. EMA offentliggør ikke referaterne fra de videnskabelige organers møder, hvor vurderinger vedrørende eksistensen af interessekonflikter ville være at finde.

ÅBENHED I DEN VIDENSKABELIGE BESLUTNINGSPROCES

74. De udvalgte agenturer har forskellige grader af åbenhed med hensyn til den videnskabelige beslutningsproces. Nogle af forskellene udspringer af de udvalgte agenturers respektive kompetenceområder, det påkrævede fortrolighedsniveau og de interne regler og forskrifter.

75. EFSA’s oprettelsesforordning og de interne regler om aktiviteterne i agenturets videnskabelige komité, ekspertpaneler og arbejdsgrupper giver mulighed for at indbyde observatører til ekspertmøderne. Dagsordenerne for EFSA’s arbejdsgrupper offentliggøres imidlertid ikke på forhånd. Desuden offentliggøres arbejdsgruppernes output ikke. Denne mangel på oplysninger gør det vanskeligt for observatører at følge møderne.

76. Retten konstaterede adskillige mangler i de offentliggjorte referater fra ekspertmøderne (ECHA og EFSA), som begrænser åbenheden om aktiviteterne:

- De offentliggjorte referater indeholder ikke altid oplysninger om, hvilket dagsordenpunkt eller hvilket stof de erklærede interesser vedrører

- Med hensyn til nogle møder gives der kun begrænsede oplysninger om drøftelserne og konklusionerne.

KURSERNE I HÅNDTERING AF INTERESSEKONFLIKTER BØR STYRKES

77. ECHA har to typer kurser, der omhandler håndtering af interessekonflikter:

- et kursus om etik og adfærd på arbejdspladsen, der giver generel information om personalets forpligtelser med hensyn til interessekonflikter, integritet, gavepolitik og andre forhold i relation til adfærdskodeksen. Dette kursus er frivilligt for alle ansatte, og tilslutningen var begrænset

- et kursus om personalets erklæringer og retningslinjer, der giver mere detaljeret information om interesseerklæringer, gavepolitik og andre aspekter af agenturets politik og procedurer vedrørende interessekonflikter. Dette kursus er obligatorisk, men Retten kunne ikke fastslå, hvor stor tilslutningen var.

78. EMA og EFSA afholder kurser om interessekonflikter for nyansatte medarbejdere og formidler på denne måde information om de interesser, der skal opgives, og om interessekonflikter.

79. EASA afholder kun kurser om etik og de dertil relaterede bestemmelser i personalevedtægten for nyansatte, men ikke om interessekonflikter som sådan.

80. OECD’s retningslinjer omtaler eksplicit uddannelse som et middel, der skal anvendes til at give praktiske eksempler og anvise konkrete metoder til at identificere og afhjælpe interessekonfliktsituationer [36].

EFTER TILKNYTNINGEN TIL AGENTURERNE - "SVINGDØRE" OG "INSIDERVIDEN"

81. Når tjenestemænd eller eksperter forlader det offentlige for at arbejde i den private sektor, er der en risiko for, at de misbruger deres position ved at gøre brug af "insiderviden", som de har opnået under udøvelsen af deres offentlige hverv, til gavn for den private virksomhed, de bliver ansat i. Hvis denne risiko ikke håndteres korrekt, kan det undergrave offentlighedens tillid til offentlige organisationer. Det kaldes "svingdørsfænomenet", at nøglemedarbejdere flytter mellem den offentlige og den private sektor.

82. Personalevedtægten fastsætter de forpligtelser, som tjenestemænd og andre EU-ansatte skal opfylde, når de har forladt tjenesten. "En tjenestemand, som ønsker at udøve erhvervsvirksomhed, uanset om den er indtægtsgivende eller ej, inden for to år efter udtrædelsen af tjenesten, er forpligtet til at meddele det til den institution, han har arbejdet for" [37]. Som fastsat i personalevedtægtens artikel 16 kan EU-institutionen eller -agenturet under visse omstændigheder endog forbyde tjenestemanden at udøve denne virksomhed. Det er de tidligere ansattes ansvar at oplyse om ansættelsesforhold efter deres udtrædelse af tjenesten. I henhold til OECD’s retningslinjer bør et sådant ansvar gøres klart for de enkelte personer og skærpes i ansættelsesordningerne [38].

83. OECD har desuden udsendt særlige retningslinjer vedrørende situationen efter fratrædelse med angivelse af løsninger og benchmarks [39]. I henhold til disse retningslinjer opstår de største interessekonflikter efter fratrædelse, når tjenestemænd:

- søger ansættelse uden for det offentlige

- bliver involveret i lobbyvirksomhed over for offentlige institutioner

- skifter side i den samme proces

- gør brug af "insiderviden".

84. OECD’s retningslinjer understreger, at det generelt betragtes som en interessekonfliktsituation, når en tjenestemand fører forhandlinger om fremtidig ansættelse, før han har forladt tjenesten [40].

85. Eksperter, bestyrelsesmedlemmer og eksterne medlemmer af klagenævn/klageudvalg er ikke omfattet af personalevedtægten, så bestemmelserne om situationen efter fratrædelse gælder ikke dem, og der er lovbestemte begrænsninger for håndhævelsen af sådanne forpligtelser over for dem. De udvalgte agenturers politik og procedurer for håndtering af interessekonflikter fastsætter ingen forpligtelser og begrænsninger vedrørende disse personers situation efter fratrædelse.

86. Bestemmelserne om virksomhed uden for tjenesten efter fratrædelse er fastsat i gennemførelsesbestemmelserne til personalevedtægten, som de udvalgte agenturer har vedtaget, og som er magen til Kommissionens. Desuden vedtog EFSA ved udgangen af 2010 sine egne gennemførelsesbestemmelser med vedrørende situationen efter fratrædelse.

87. De udvalgte agenturer forlanger, at deres ansatte søger om tilladelse til at udøve virksomhed efter at have forladt tjenesten. Der findes imidlertid ingen regler og kriterier for, hvordan disse ansøgninger skal vurderes, og hvilke former for virksomhed efter fratrædelsen der vil være uforenelige med de tidligere ansattes rolle i de respektive agenturer.

88. Generelt foretog de udvalgte agenturer ikke en grundig vurdering af situationen efter fratrædelse med henblik på at foregribe og forhindre interessekonfliktsituationer af "svingdørstypen". Et eksempel på mangler vises i tekstboks 10.

TEKSTBOKS 10

EKSEMPEL PÅ MANGLER VEDRØRENDE VURDERINGEN AF VIRKSOMHED EFTER FRATRÆDELSE

En "svingdørssag", som opstod i EFSA i 2008, blev undersøgt af Den Europæiske Ombudsmand [41], som i sit forslag til henstilling anførte:

a) at EFSA bør gøre det klart, at når ansatte på vej væk fra agenturet selv fører forhandlinger om fremtidige stillinger af "svingdørstypen", kan det udgøre en interessekonflikt; i den henseende konkluderede Ombudsmanden, at selve forhandlingerne herom kan føre til en interessekonflikt

b) at EFSA ikke fulgte de relevante procedureregler og foretog en tilstrækkelig grundig vurdering af den interessekonflikt, der opstod som følge af, at en ansat flyttede til et firma, som arbejdede inden for EFSA’s kompetenceområde.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

89. Retten konkluderede, at ingen af de udvalgte agenturer håndterede interessekonfliktsituationer hensigtsmæssigt. Retten konstaterede en række mere eller mindre alvorlige mangler i agenturernes egne retningslinjer og procedurer samt i implementeringen af dem (jf. tabellen).

TABEL

OVERSIGT OVER DE UDVALGTE AGENTURERS HÅNDTERING AF INTERESSEKONFLIKTSITUATIONER [1111]

| Eksperter | Personale | Bestyrelse | Klagenævn/ klageudvalg |

EASA | | | | |

ECHA | | | | |

EFSA | | | | I/R |

EMA | | | | I/R |

Forklaring | |

Håndteringen af interessekonfliktsituationer er ikke hensigtsmæssig, da agenturet ikke har egne retningslinjer og procedurer | |

Håndteringen af interessekonfliktsituationer er ikke hensigtsmæssig, da der er væsentlige mangler i agenturets egne retningslinjer og procedurer og/eller i implementeringen af dem | |

Håndteringen af interessekonfliktsituationer er ikke hensigtsmæssig, da der er mangler i agenturets egne retningslinjer og procedurer og/eller i implementeringen af dem | |

Håndteringen af interessekonfliktsituationer er hensigtsmæssig | |

Ikke relevant, da agenturet ikke har et klagenævn/klageudvalg | I/R |

90. Af de udvalgte agenturer er det EMA og EFSA, der har udviklet de mest avancerede retningslinjer og procedurer for håndtering af interessekonflikter. ECHA’s retningslinjer og procedurer er ufuldstændige og mindre klare, og EASA har ingen.

ANBEFALING 1

EASA bør fastlægge fuldstændige retningslinjer og procedurer for håndtering af interessekonflikter. ECHA bør forbedre sin politik ved at fastsætte klare kriterier for vurdering og evaluering af erklærede interesser. Alle de udvalgte agenturer bør fastlægge og løbende udvikle retningslinjer og procedurer vedrørende interessekonflikter, der effektivt mindsker deres særlige risici

91. De udvalgte agenturer mangler hensigtsmæssige retningslinjer og procedurer, som gør det muligt at konstatere interessekonflikter, før kandidater udnævnes (som eksperter eller medlemmer af bestyrelse eller klagenævn/klageudvalg).

ANBEFALING 2

De udvalgte agenturer bør screene kandidater før udnævnelsen for at fastlægge, om de har en interessekonflikt. Der bør træffes risikobegrænsende foranstaltninger, hvis kandidater udnævnes, selv om de er i en interessekonfliktsituation.

92. Interessekonflikter i forbindelse med de opgaver, som EASA og EMA outsourcer, ligger uden for agenturernes direkte kontrol og overvåges ikke tilstrækkeligt.

ANBEFALING 3

EASA og EMA bør fastlægge retningslinjer og procedurer, som sikrer, at interessekonfliktsituationer håndteres tilfredsstillende af organisationer, der udfører outsourcede opgaver.

93. Håndteringen af interessekonflikter hos personer, der arbejder i et agentur, kræver en række forskellige foranstaltninger, og interesseerklæringerne er et centralt element. I alle de udvalgte agenturer er der mangler i vurderingen af disse erklæringer og håndteringen af inter-essekonfliktsituationer, navnlig mangler der klare vurderingskriterier, og/eller kriterierne anvendes inkonsekvent. Der er væsentlige mangler i ECHA’s implementering af sine retningslinjer og procedurer vedrørende personalet og medlemmerne af klageudvalget.

ANBEFALING 4

De udvalgte agenturer bør fastsætte klare og objektive kriterier for vurdering af interesseerklæringer og anvende dem konsekvent, idet de gør brug af alle de oplysninger, som de har let adgang til. Desuden bør ECHA væsentligt forbedre implementeringen af sine retningslinjer og procedurer vedrørende interessekonflikter hos personalet og medlemmerne af klageudvalget.

94. Af de udvalgte agenturer er det kun EMA, der har en politik vedrørende gaver og invitationer, som gælder hele agenturet.

ANBEFALING 5

EASA, ECHA og EFSA bør hver have retningslinjer og procedurer vedrørende gaver og invitationer, som gælder hele agenturet.

95. Ingen af de udvalgte agenturer har fyldestgørende retningslinjer vedrørende tillidsbrud, som gælder hele agenturet.

ANBEFALING 6

De udvalgte agenturer bør udvikle klare, åbne og konsekvente retningslinjer vedrørende tillidsbrud, som gælder hele agenturet.

96. Med undtagelse af EASA sørger alle de udvalgte agenturer korrekt for åbenhed ved at offentliggøre de årlige interesseerklæringer. De udvalgte agenturer udviser imidlertid mindre åbenhed med hensyn til offentliggørelse af interesser, der oplyses om på møder i bestyrelser og videnskabelige organer samt i forbindelse med den videnskabelige beslutningsproces.

ANBEFALING 7

De udvalgte agenturer bør fuldt ud offentliggøre, hvilke interesser der er blevet oplyst om på møder og i forbindelse med den videnskabelige beslutningsproces. EASA bør indføre en ordning med interesseerklæringer og sikre åbenhed ved at offentliggøre dem på sit websted.

97. Alle de udvalgte agenturer afholder kurser om interessekonflikter, men i ECHA og EASA konstaterede Retten mere eller mindre alvorlige mangler.

ANBEFALING 8

De udvalgte agenturer bør tilbyde omfattende og obligatoriske kurser vedrørende interessekonflikter. Navnlig bør EASA oprette særlige kurser om interessekonflikter for alle berørte parter (f.eks. personalet og medlemmerne af bestyrelsen og klagenævnet).

98. Retten konstaterede en række væsentlige mangler i de udvalgte agenturers retningslinjer og procedurer vedrørende situationen efter fratrædelse:

a) Der mangler bestemmelser om håndtering af risici forbundet med den virksomhed, som eksperter og medlemmer af bestyrelser og klagenævn/klageudvalg udøver efter fratrædelse.

b) Der er ikke fastsat objektive kriterier for, hvilke situationer der udgør en interessekonflikt.

c) De udvalgte agenturers aktuelle retningslinjer og procedurer tager ikke højde for situationer, hvor en tjenestemand fører forhandlinger om fremtidig ansættelse.

ANBEFALING 9

De udvalgte agenturer bør adressere spørgsmålet om situationen efter fratrædelse i et koordineret samarbejde med alle de organer, der er ansvarlige for udnævnelser.

99. Der findes ikke et samlet EU-regelsæt vedrørende interessekonflikter, der kan sikre, at der fastsættes sammenlignelige bestemmelser om uafhængighed og åbenhed, som gælder alle EU-agenturer og alle nøgleaktører, der har indflydelse på strategi, aktiviteter og beslutningstagning.

ANBEFALING 10 OG 11

EU-lovgiver bør — eventuelt i samråd med de øvrige EU-institutioner — overveje at videreudvikle EU’s regelsæt vedrørende håndtering af interessekonfliktsituationer med udgangspunkt i OECD’s retningslinjer og eksisterende bedste praksis.

Alle EU’s institutioner og decentrale organer kan eventuelt undersøge, om Rettens anbefalinger til de udvalgte agenturer er relevante og anvendelige for dem.

Vedtaget af Afdeling IV, der ledes af Louis GALEA, medlem af Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 5 september 2012.

På Revisionsrettens vegne

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

[1] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences, OECD, Paris, 2003, s. 24.

[2] Jf. fodnote 1.

[3] Jf. fodnote 1.

[4] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences, OECD, Paris, 2003, s. 28.

[5] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences, OECD, Paris, 2003, s. 28.

[6] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences, s. 24.

[7] Europa-Parlamentets beslutning af 10 maj 2011 om decharge for regnskabsåret 2009: præstationer, økonomisk forvaltning og kontrol med agenturer (EUT L 250 af 27.9.2011, s. 269).

[8] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0173+0+DOC+XML+V0//DA&language=EN#BKMD-70 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0175+0+DOC+XML+V0//DA&language=EN#BKMD-77

[9] "Stakeholder Consultative Platform" består af organisationer, der er aktive i hele EU på områder med relation til fødevarekæden, og rådgiver EFSA om generelle spørgsmål vedrørende agenturets arbejdsprogram, risikovurderingsmetoder osv.

[10] Punkt 16 i beretningen om årsregnskabet for Det Europæiske Lægemiddelagentur for regnskabsåret 2010, med agenturets svar (EUT C 366 af 15.12.2011, s. 27).

[11] Svar til punkt 16 i beretningen om årsregnskabet for Det Europæiske Lægemiddelagentur for regnskabsåret 2010, med agenturets svar.

[12] Et kvalificeret organ er "et organ, som kan tildeles en særlig certificeringsopgave af agenturet eller en national luftfartsmyndighed under agenturets eller myndighedens kontrol og ansvar". Artikel 3, litra f), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 af 20 februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur, og om ophævelse af Rådets direktiv 91/670/EØF, forordning (EF) nr. 1592/2002 og direktiv 2004/36/EF (EASA’s grundforordning (EUT L 79 af 19.3.2008, s. 1)).

[13] I denne sammenhæng har "tjenestemand" en bredere betydning og dækker både fastansat personale og andre kategorier af EU-ansatte såsom midlertidigt ansatte, hjælpeansatte og kontraktansatte.

[14] F.eks. administrativ meddelelse nr. 85-2004/ 29.6.2004, Kommissionens afgørelse C(2004) 1597/10 om virksomhed og hverv uden for tjenesten.

[15] OECD, Paris, 2010.

[16] Artikel 11a i personalevedtægten.

[17] Artikel 11a i personalevedtægten.

[18] Artikel 12b og 13 i personalevedtægten.

[19] Artikel 16 i personalevedtægten.

[20] Den politik, som ECHA vedtog i september 2011 (MB/45/2011/D), indførte et krav om, at indstillede kandidater til Udvalget for Risikovurdering (RAC) og Udvalget for Socioøkonomisk Analyse (SEAC) skal afgive interesseerklæringer, før de udnævnes af bestyrelsen.

[21] For nemheds skyld anvendes hankønsformen i denne beretning om personer af begge køn.

[22] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences, s. 34.

[23] ECHA’s nye politik var ikke implementeret, da revisionen fandt sted, og Retten undersøgte derfor implementeringen af de tidligere retningslinjer og procedurer.

[24] ECHA’s nye politik var ikke implementeret, da revisionen fandt sted, og Retten undersøgte derfor implementeringen af de tidligere retningslinjer og procedurer. Jf. også punkt 41.

[25] F.eks. hjælp til registrering af kemiske stoffer og generelle konsulentydelser vedrørende REACH-forordningen.

[26] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences, s. 28-30.

[27] "Policy for Managing Potential Conflicts of Interests" (MB/45/2011/D), vedtaget af bestyrelsen den 30 september 2011.

[28] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences, s. 28-30.

[29] "Implementing Act to the Policy on Declarations of Interest – Guidance document on Declarations of Interest" ( 8 december 2009), gældende indtil den 21 februar 2012.

[30] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences, s. 33.

[31] "Policy for Managing Potential Conflicts of Interests" (MB/45/2011/D), vedtaget af bestyrelsen den 30. september 2011.

[32] "Implementing Act to the Policy on Declarations of Interest - Guidance document on Declarations of Interest" ( 8 december 2009), gældende indtil den 21 februar 2012.

[33] Samme.

[34] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences, s. 75 og 76.

[35] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences, s. 16, 26 og 31.

[36] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences, s. 17.

[37] Artikel 16 i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og artikel 11, 54 og 81 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber.

[38] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences, s. 29 og 30.

[39] "Post-Public Employment — Good Practices for Preventing Conflict of Interest".

[40] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences, s. 24.

[41] Forslag til henstilling fra Den Europæiske Ombudsmand vedrørende undersøgelse af klage 775/2010/ANA over Det Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, offentliggjort på Den Europæiske Ombudsmands websted den 7 december 2011.

[1111] Jf.punkt 15-23 (Revisionens omfang og revisionsmetoden).

--------------------------------------------------

BILAG I

DE UDVALGTE AGENTURERS STRUKTUR OG LEDELSE — ECHA

| Det Europæiske Kemikalieagentur (Helsingfors) |

| ECHA |

Retsgrundlag (oprettelsesforordning) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) og oprettelse af et europæisk kemikalieagentur |

Mål | At sikre såvel et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet, herunder fremme af alternative metoder til vurdering af stoffers farlighed, som fri bevægelighed for stoffer i det indre marked og samtidig styrke konkurrenceevne og innovation TAt sikre, at kemikalielovgivningen og beslutningsprocesserne samt det videnskabelige grundlag for disse nyder troværdighed hos alle interessenter og offentligheden At koordinere kommunikationen omkring REACH-forordningen og dens gennemførelse. |

Opgaver | at forvalte og udføre de tekniske, videnskabelige og administrative aspekter af REACH-forordningenat sikre konsekvens på EU-plan for så vidt angår disse aspekterat yde medlemsstaterne og EU-institutionerne den bedst mulige videnskabelige og tekniske rådgivning og videnskabelige vejledningat foretage klassificering og mærkning af kemiske stoffer, der følger af forordning (EF) nr. 1272/2008 om klassificering, mærkning og emballering. |

Bestyrelse | 27 medlemmer fra EU’s medlemsstater6 repræsentanter for Kommissionen, inklusive 3 medlemmer uden stemmeret som repræsentanter for interesserede parter2 repræsentanter for Europa-Parlamentet. |

Klagenævn/klageudvalg | Klageudvalget behandler klager fra enhver, der berøres af agenturets afgørelser, og træffer beslutninger om disse klager. Klageudvalget består af en formand og to medlemmer, som er ansat i ECHA. Bestyrelsen har udnævnt suppleanter og andre medlemmer af klageudvalget, som ikke er ansat i ECHA. |

Komitéer/paneler, rådgivende organer/fora | Udvalget for RisikovurderingMedlemsstatsudvalgetUdvalget for Socioøkonomisk AnalyseForummet for informationsudveksling om håndhævelsesaktiviteter, som koordinerer et netværk af myndigheder i medlemsstaterne med ansvar for håndhævelse af REACH-forordningen. |

DE UDVALGTE AGENTURERS STRUKTUR OG LEDELSE — EASA

| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (Køln) |

| EASA |

Retsgrundlag (oprettelsesforordning) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 af 20. februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur |

Mål | At opretholde et højt ensartet sikkerhedsniveau for civil luftfart i Europa og sikre, at sikkerhedsbestemmelserne for civil luftfart overholdes, og at udviklingen på dette område foregår korrekt. |

Opgaver | at afgive udtalelser og fremsætte anbefalinger til Kommissionenat udstede certificeringsspecifikationer, herunder bestemmelser vedrørende luftdygtighed og acceptable måder at overholde bestemmelserne på, og udarbejde vejledende materiale om anvendelsen af grundforordningen og gennemførelsesbestemmelserneat træffe afgørelser om luftdygtigheds-og miljøcertificering af luftfartsmateriel, pilotcertificering, certificering af luftfartsoperatører, tredjelandeoperatører, inspektion af medlemsstaterne og undersøgelse af virksomhederat foretage standardinspektioner hos de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. |

Bestyrelse | 27 medlemmer fra EU’s medlemsstater1 repræsentant for Kommissionen. |

Klagenævn/klageudvalg | Klagenævnet tager stilling til klager over agenturets afgørelser. Klagenævnet består af en formand og to medlemmer og et tilsvarende antal suppleanter, der udnævnes af bestyrelsen på grundlag af en liste over kvalificerede ansøgere, som Kommissionen har opstillet. Der er to teknisk kvalificerede medlemmer og ét juridisk kvalificeret medlem, som er klagenævnets formand. Klagenævnets medlemmer er ikke ansat i EASA. |

Komitéer/paneler, rådgivende organer/fora | Det rådgivende organ: Hjælper bestyrelsen i dens arbejde og består af repræsentanter for luftfartspersonale (5), producenter (5), kommercielle og almene luftfartsoperatører (9), vedligeholdelsesindustrien (1), uddannelsesorganisationer (1), luftsportsorganisationer (1), lufthavne (1), flyvelederorganisationer (1) og IFATCA (1) samt en sekretariatschef. Det rådgivende organ har i alt 26 medlemmer og et tilsvarende antal suppleanter. Den rådgivende gruppe af nationale myndigheder (AGNA) består af én person pr. medlemsstat og gør det muligt at involvere de nationale myndigheder i lovgivningsprocessen. Det rådgivende udvalg vedrørende sikkerhedsstandarder (SSCC) rådgiver EASA om indholdet, prioriteringen og gennemførelsen af agenturets lovgivningsprogram. Det består af repræsentanter for organisationer og handelssammenslutninger, der repræsenterer de berørte industrier, professioner og slutbrugergrupper. |

DE UDVALGTE AGENTURERS STRUKTUR OG LEDELSE — EMA

| Det Europæiske Lægemiddelagentur (London) |

| EMA |

Retsgrundlag (oprettelsesforordning) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 af 31. marts 2004 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk lægemiddelagentur |

Mål | At koordinere de videnskabelige ressourcer, som medlemsstaternes myndigheder stiller til dets rådighed med henblik på godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler At yde medlemsstaterne og Den Europæiske Unions institutioner videnskabelig rådgivning om human- og veterinærmedicinske lægemidler. |

Opgaver | at samordne den videnskabelige vurdering af lægemidler, som er omfattet af Unionens procedurer for markedsføringstilladelseat samordne overvågningen af lægemidler, som er godkendt i Unionen (lægemiddelovervågning)at rådgive om de maksimumsgrænser for restkoncentrationer af veterinærlægemidler, som kan accepteres i levnedsmidler af animalsk oprindelseat samordne kontrollen med overholdelsen af principperne for god fremstillingspraksis, god laboratorie praksis og god klinisk praksisat føre et register over tilladelser til markedsføring af lægemidler. |

Bestyrelse | 27 medlemmer fra EU’s medlemsstater2 repræsentanter for Kommissionen2 repræsentanter for Europa-Parlamentet2 repræsentanter for patientorganisationer1 repræsentant for lægeorganisationer1 repræsentant for dyrlægeorganisationer. |

Klagenævn/klageudvalg | Ikke relevant |

Komitéer/paneler, rådgivende organer/fora | Udvalget for Humanmedicinske LægemidlerUdvalget for VeterinærlægemidlerUdvalget for Lægemidler til Sjældne SygdommeUdvalget for PlantelægemidlerDet Pædiatriske UdvalgUdvalget for Avancerede TerapierArbejdsgrupper og andre grupper. |

DE UDVALGTE AGENTURERS STRUKTUR OG LEDELSE — EFSA

| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (Parma) |

| EFSA |

Retsgrundlag (oprettelsesforordning) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed |

Mål | At udarbejde videnskabelige vurderinger og yde videnskabelig og teknisk bistand i forbindelse med lovgivning og politikker, som har direkte eller indirekte indflydelse på fødevare- og fodersikkerheden At give uafhængig information om risici vedrørende fødevaresikkerheden At bidrage til at sikre et højt niveau for beskyttelsen af menneskers liv og sundhed At indsamle og analysere data, så risici kan beskrives og overvåges. |

Opgaver | at afgive ekspertudtalelser og få udført videnskabelige undersøgelserat fremme udviklingen af ensartede metoder til risikovurderingat yde støtte til Kommissionenat søge, analysere og opsummere de nødvendige videnskabelige og tekniske dataat konstatere og beskrive nye risiciat etablere et netværk af organisationer inden for lignende områderat stille videnskabelig og teknisk bistand til rådighed til krisestyringat forbedre det internationale samarbejdeat sikre offentligheden og interesserede parter pålidelige, objektive og let forståelige informationerat deltage i Kommissionens hurtige varslingssystem. |

Bestyrelse | 14 medlemmer udpeget af Rådet i samråd med Europa-Parlamentet (fra en liste, som Kommissionen opstiller). Fire af disse medlemmer har en baggrund i organisationer, der repræsenterer forbrugere og interesser i fødevarekæden.1 repræsentant for Kommissionen. |

Klagenævn/klageudvalg | Ikke relevant |

Komitéer/paneler, rådgivende organer/fora | a)Den videnskabelige komité og 10 ekspertpaneler:et panel for tilsætningsstoffer og produkter eller stoffer, der anvendes i foder (FEEDAP)et panel for dyrs sundhed og velfærd (AHAW)et panel for biologiske farer (BIOHAZ), herunder BSE-TSE-relaterede risiciet panel for forurenende stoffer i fødevarekæden (CONTAM)et panel for diætetiske produkter, ernæring og allergier (NDA)et panel for tilsætningsstoffer og næringsstoffer tilsat til fødevarer (ANS)et panel for materialer, der kommer i berøring med fødevarer, enzymer, smagsstoffer og hjælpestoffer, der anvendes i fødevarer (CEF)et panel for genetisk modificerede organismer (GMO)et panel for plantesundhed (PLH)et panel for plantebeskyttelsesmidler og restkoncentrationer heraf (PPR)EFSA’s ekspertpaneler er ansvarlige for EFSA’s risikovurderinger og skal bl.a. afgive ekspertudtalelser.b)Det rådgivende forum: Er bindeleddet mellem EFSA og de nationale fødevaresikkerhedsmyndigheder og rådgiver EFSA om videnskabelige spørgsmål samt agenturets arbejdsprogram og prioriteringer.c)"Stakeholder Consultative Platform": Består af organisationer, der er aktive i hele EU på områder med relation til fødevarekæden, og rådgiver EFSA om generelle spørgsmål vedrørende agenturets arbejdsprogram, risikovurderingsmetoder osv. |

--------------------------------------------------

BILAG II

REFERENCERAMME VEDRØRENDE ETIK OG INTERESSEKONFLIKTER

EU-FORORDNINGER OG -RETNINGSLINJER

Vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber —forordning nr. 31 (EØF) med senere ændringer om vedtægten for tjenestemænd og om ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab (AØA) [1]. De relevante artikler om uafhængighed/forhindring af interessekonflikter: Artikel 11, 11a, 12b, 13, 15, 16 og 17 i vedtægten for tjenestemænd og artikel 11, 54, 81 og 124 i AØA

Kommissionens administrative adfærdskodeks - Kommissionens afgørelse 2000/633/EF, EKSF, Euratom af 17 oktober 2000 om ændring af dens forretningsorden [2]

Kommissionens retningslinjer vedrørende etik og interessekonflikter, som dækker følgende emner: gaver, ordener og titler, ægtefælles eller partners virksomhed og virksomhed uden for tjenesten

Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25 juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (artikel 52) [3]

Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23 december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (artikel 32) [4].

FORORDNINGERNE FOR DE UDVALGTE AGENTURER

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 af 20 februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18 december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) og om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur (særlig artikel 88, stk. 2 og 3, og artikel 90, stk. 5 og 6)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28 januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (særlig artikel 25, stk. 1, artikel 28, stk. 3 og 4, artikel 32, stk. 1 samt artikel 37, 38, 42 og 48)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 af 31 marts 2004 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk lægemiddelagentur (artikel 63, stk. 2).

DE UDVALGTE AGENTURERS VIGTIGSTE RETNINGSLINJER OG PROCEDURER VEDRØRENDE ETIK, ADFÆRDSKODEKS OG INTERESSEKONFLIKTER

DET EUROPÆISKE LUFTFARTSSIKKERHEDSAGENTUR (EASA)

Kodeks for god administrativ praksis for EASA’s medarbejdere hvad angår deres forbindelser med offentligheden (den administrerende direktørs afgørelse 2009/078)

Adfærdskodeks for standardiseringsinspektører (WI.STDI.00015-001/ 29/07/2010)

Bestyrelsens afgørelse 06-2011 om vedtagelse af bestyrelsens forretningsorden

Bestyrelsens afgørelse 01-2011 om vedtagelse af retningslinjer for tildeling af certificeringsopgaver til nationale luftfartsmyndigheder og kvalificerede organer

Den administrerende direktørs afgørelse 2007/006/A om virksomhed og hverv uden for tjenesten ( 2 februar 2007)

Den administrerende direktørs afgørelse 2009/169/E om regler for udstationering af nationale eksperter til Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur ( 11 december 2009).

DET EUROPÆISKE KEMIKALIEAGENTUR (ECHA)

Politik for håndtering af potentielle interessekonflikter (MB/45/2011/D), vedtaget af bestyrelsen den 30. september 2011 [5]

Retningslinjer vedrørende interessekonflikter, invitationer og gaver samt loyalitets-, fortroligheds- og interesseerklæringer (ED/01/2007, den administrerende direktørs afgørelse af 31 oktober 2007)

Retningslinjer vedrørende interessekonflikter hos medlemmer af ECHA’s udvalg og fora, disses rådgivere og indbudte eksperter

Administrativ adfærdskodeks for Det Europæiske Kemikalieagenturs medarbejdere hvad angår deres forbindelser med offentligheden (vedtaget af bestyrelsen den 13.- 14 februar 2008, MB/11/2008)

Adfærdskodeks for medlemmerne (faste medlemmer/suppleanter/andre medlemmer) af klageudvalget (BoA/02/2010, vedtaget af klageudvalget den 22 juni 2010) [6]

Bestyrelsens forretningsorden (MB/02/2007, vedtaget af bestyrelsen den 30 september 2009 [7]

Forretningsorden for Medlemsstatsudvalget (MB/50/2010, vedtaget af bestyrelsen den 30 september 2010) [8]

Forretningsorden for udvalget for risikovurdering (MB/05/2010, vedtaget af bestyrelsen den 4 marts 2010) [9]

Forretningsorden for udvalget for socioøkonomisk analyse (MB/06/2010, vedtaget af bestyrelsen den 4 marts 2010) [10]

Forretningsorden for forummet for informationsudveksling om håndhævelsesaktiviteter (MB/35/2011, vedtaget af bestyrelsen den 21 juni 2011) [11]

Kommissionens afgørelse af 28 april 2004 om virksomhed og hverv uden for tjenesten, vedtaget af ECHA pr. analogi i 2008 (Kommissionens afgørelse K(2008) 3471)

Regler gældende for udsendte nationale eksperter i ECHA, 28 juni 2007 (MB/08/2007)

Bestyrelsens afgørelse af 23 april 2009 om interne undersøgelser i relation til forebyggelse af svig og korruption (MB/30/2009).

DEN EUROPÆISKE FØDEVARESIKKERHEDSAUTORITET (EFSA)

Administrativ adfærdskodeks (vedtaget af bestyrelsen den 16 september 2003)

Praktiske retningslinjer for personalets etik og adfærd (2010)

Adfærdskodeks for EFSA’s bestyrelse (vedtaget af bestyrelsen den 16 juni 2011)

Forretningsorden for EFSA’s bestyrelse (vedtaget af bestyrelsen den 31 marts 2009 og ajourført den 20 oktober 2011)

EFSA’s politik vedrørende interesseerklæringer (vedtaget af bestyrelsen den 11 september 2007) [12]

Gennemførelsesretsakt til politikken vedrørende interesseerklæringer. Retningslinjer vedrørende interesseerklæringer (godkendt af den administrerende direktør den 8 september 2009)

Gennemførelsesretsakt til politikken vedrørende interesseerklæringer. Procedure for konstatering og håndtering af potentielle interessekonflikter (godkendt af den administrerende direktør den 8 september 2009)

Afgørelse om oprettelse af en videnskabelig komité, ekspertpaneler og arbejdsgrupper samt om disses aktiviteter (vedtaget af bestyrelsen den 17 december 2009)

Den administrerende direktørs afgørelse om udnævnelse af medlemmer af den videnskabelige komité, medlemmer af ekspertpaneler og eksperter, der skal bistå EFSA i agenturets videnskabelige arbejde (godkendt af den administrerende direktør den 14 marts 2011)

"Stakeholder Consultative Platform: Terms of Reference" (vedtaget af bestyrelsen den 17 juni 2010)

"Post sensitivity assessment and management in EFSA" (godkendt af den administrerende direktør den 27 januar 2009 og ajourført den 26 oktober 2011)

Afgørelse om gennemførelse af artikel 16, artikel 17, stk. 2, og artikel 19 i vedtægten og artikel 11 og 91 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte (godkendt af den administrerende direktør den 7 december 2010)

Den administrerende direktørs afgørelse om interesseerklæringer i forbindelse med EFSA’s indkøbsaftaler og tilskud (godkendt af administrerende direktør den 5 april 2011).

DET EUROPÆISKE LÆGEMIDDELAGENTUR (EMA)

Adfærdskodeks (EMEA/6470/03/2368, 18 august 2006) [13]

Politik om håndtering af interessekonflikter hos medlemmer af videnskabelige komitéer og eksperter (EMA/513078/2010, 13 oktober 2010) [14]

Oversigt over tilladte interesser i forbindelse med EMA’s videnskabelige aktiviteter (EMA/358101/2010, 13 oktober 2010) [15]

Bestyrelsens afgørelse om vedtagelse af gennemførelsesbestemmelser vedrørende virksomhed uden for tjenesten (EMEA/MB/143750/2007)

Gennemførelsesbestemmelser vedrørende personalevedtægtens artikel 11a og 13 med hensyn til håndteringen af erklærede interesser hos ansatte i Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA/565945/2009, 9 juni 2011)

Meddelelse om faglig integritet i EMA - interessekonflikter som følge af personlige forbindelser (EMA/511563/2010, 7 september 2010)

Den administrerende direktørs afgørelse om regler for udstationering af nationale eksperter til agenturet (EMA/545578/2011, 1 august 2011) [16]

Reviderede kriterier, der skal opfyldes af patient- og forbrugerorganisationer, som er involveret i Det Europæiske Lægemiddelagenturs aktiviteter (EMA/MB/24913/2005 rev.1, vedtaget den 13 september 2011).

OECD’S RETNINGSLINJER

Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences, OECD, Paris, 2003

"Post-Public Employment — Good Practices for Preventing Conflict of Interest", OECD, Paris, 2010.

[1] EFT 45 af 14.6.1962, s. 1385.

[2] EFT L 267 af 20.10.2000, s. 63.

[3] EFT 248 af 16.9.2002, s. 1.

[4] EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

[5] http://echa.europa.eu/documents/10162/17208/mb_45_2011_d_policy_conflict_i nterest_en.pdf

[6] http://echa.europa.eu/documents/10162/13573/code_of_conduct_en.pdf

[7] http://echa.europa.eu/documents/10162/17208/mb_02_2007_final_rules_of_pro cedure_en.pdf

[8] http://echa.europa.eu/documents/10162/13578/mb_50_2010_rop_msc_en.pdf

[9] http://echa.europa.eu/documents/10162/13608/mb_04_06_2010_revison_rop_comittees_en.pdf (s. 16-30).

[10] http://echa.europa.eu/documents/10162/13608/mb_04_06_2010_revison_rop_comittees_en.pdf (s. 31-45).

[11] http://echa.europa.eu/documents/10162/13577/mb_35_2011_revised_rop_of_the_forum_en.pdf

[12] http://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/independence.htm

[13] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2009/10/WC500004924.pdf

[14] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2010/10/WC500097905.pdf

[15] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2010/10/WC500097906.pdf

[16] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2010/01/WC500038456.pdf

--------------------------------------------------

BILAG III

OVERSIGT OVER AGENTURERNES EGNE RETNINGSLINJER OG PROCEDURER OVER FOR PERSONALE, EKSPERTER, BESTYRELSE OG KLAGENÆVN/KLAGEUDVALG

| EASA | ECHA | EFSA | EMA |

| Eksperter | Ansatte | Bestyrelse | Klage-nævn | Medlemmer af viden-skabelige udvalg og andre eksperter | Ansatte | Bestyrelse | Klage-udvalg | Medlemmer af den viden-skabelige komité og ekspert-paneler samt andre eksperter | Ansatte | Bestyrelse | Det rådgivende forum og andre rådgivende organer | Medlemmer af viden-skabelige udvalg og andre eksperter | Ansatte | Bestyrelse |

Retningslinjer og procedurer vedrørende interessekonflikter | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |

Interesseerklæringer og relaterede retningslinjer | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |

Retningslinjer for screening af kandidater (eksperter, bestyrelse og klagenævn/klageudvalg) | Nej | I/R | Nej | Nej | Ja [1], [2] | I/R | Nej | Nej | Ja | I/R | Nej | Nej | Nej | I/R | Nej |

Retningslinjer vedrørende interessekonflikter i forbindelse med outsourcing af videnskabelige aktiviteter | Nej | I/R | I/R | I/R | I/R | I/R | I/R | I/R | I/R | I/R | I/R | I/R | Nej | I/R | I/R |

Politik vedrørende gaver og invitationer | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Nej | Ja | Nej | Ja [3] | Nej | Nej | Ja | Ja | Ja |

Procedurer vedrørende tillidsbrud | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja [2] | Ja [2] | Ja [2] | Ja [2] | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej |

Retningslinjer vedrørende situationen efter fratrædelse ("svingdørspolitikker") | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej | Ja | Nej |

[1] Kun Udvalget for Risikovurdering og Udvalget for Socioøkonomisk Analyse.

[2] "Policy for Managing Potential Conflicts of Interests" (MB/45/2011/D), vedtaget af bestyrelsen den 30. september 2011. Retten har ikke undersøgt implementeringen af denne politik.

[3] EFSA har kun en politik vedrørende invitationer.

--------------------------------------------------

BILAG IV

BESTEMMELSER OM UAFHÆNGIGHED OG ÅBENHED I DE UDVALGTE AGENTURERS OPRETTELSESFORORDNINGER

| EASA | ECHA | EFSA | EMA |

| Eksperter | Personale (herunder den admini-strerende direktør) | Bestyrelse | Klage-nævn | Medlemmer af viden-skabelige udvalg og andre eksperter | Personale (herunder den administrerende direktør) | Bestyrelse | Klage-udvalg | Medlemmer af den viden-skabelige komité og ekspert-paneler samt andre eksperter | Personale (herunder den administrerende direktør) | Bestyrelse | Det rådgivende forum og andre rådgivende organer | Medlemmer af viden-skabelige udvalg og andre eksperter | Personale (herunder den admini-strerende direktør) | Bestyrelse |

Generelle krav om uafhængighed | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |

Generelle krav om åbenhed | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |

Årlige interesseerklæringer | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Retlig forpligtelse, men kun for den administre-rende direktør | Ja | Ja | Ja | Retlig forpligtelse, men kun for den administrerende direktør | Ja | Ja | Ja | Nej | Ja |

Særlige interesseerklæringer | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja | Retlig forpligtelse, men kun for den administre-rende direktør | Ja | Ja | Ja | Retlig forpligtelse, men kun for den administrerende direktør | Ja | Ja | Ja | Nej | Ja |

Krav om offentliggørelse af årlige interesseerklæringer | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej, men erklæringerne skal på anmodning være tilgængelige for offentligheden | Den administre-rende direktør — Nej, men erklæringerne skal på anmodning være tilgængelige for offentligheden | Nej, men erklæringerne skal på anmodning være tilgængelige for offentligheden | Nej | Ja | Retlig forpligtelse, men kun for den administrerende direktør | Ja | Ja | Ja | Nej | Ja |

Krav om offentliggørelse af de særlige interesseerklæringer/mundtlig oplysning om interesser under møder | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Retlig forpligtelse, men kun for den administrerende direktør | Ja | Ja | Ja | Nej | Ja |

Krav om politik og gennem-førelsesbestemmelser vedrørende modtagelse af gaver | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Nej | Ja |

Krav om offentliggørelse af mødedagsordener og -referater | Nej | Nej | Ja | Nej | Ja | Ja | Nej | Nej | Ja | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej | Ja |

Krav om offentliggørelse af resultaterne af videnskabelige undersøgelser og udtalelser | Ja | Ja | I/R | I/R | Ja | Ja | I/R | I/R | Ja | Ja | I/R | I/R | Ja | Ja | I/R |

--------------------------------------------------

BILAG V

HÅNDTERING AF INTERESSEKONFLIKTER — SAMMENLIGNING AF OECD’S RETNINGSLINJER OG EU’S REGELSÆT

Områder | OECD's retningslinjer | EU’s regelsæt (bortset fra agenturernes oprettelsesforordninger og deres egne retningslinjer og procedurer) |

Omfang og mål | OECD’s retningslinjer fastsætter det første internationale benchmark for udformning og implementering af en samlet politik vedrørende interessekonflikter. Retningslinjerne henvender sig til regeringer og offentlige institutioner og skal hjælpe dem med at udforme og implementere effektive retningslinjer vedrørende interessekonflikter. Retningslinjerne indeholder også en sammenlignende oversigt over 30 OECD-medlemslandes politik for identificering og afhjælpning af interessekonfliktsituationer med angivelse af generelle tendenser, god praksis og nye områder, hvor der kan ske forbedringer. | Der er fastsat generelle krav vedrørende identificering og håndtering af interessekonflikter i personalevedtægten, som gælder alle EU-tjenestemænd. NB: Revisionen omfattede ikke en analyse af de praktiske retningslinjer, som er udarbejdet af de enkelte generaldirektorater i Kommissionen. Kommissionen har udarbejdet mere detaljerede afgørelser og retningslinjer vedrørende interessekonflikter, som gælder alle dens ansatte. |

Personkategorier | OECD’s retningslinjer omhandler tjenestemænd generelt med særlig fokus på: politiske beslutningstagere og indehavere af de højeste offentlige embeder (f.eks. ministre)jenestemænd i statslige nøglefunktioner, f.eks. vedrørende retshåndhævelse (såsom dommere, anklagere og skatteembedsmænd)beslutningstagere på følsomme områder i grænsefladen mellem den offentlige og den private sektor (f.eks. kontraktansvarlige og revisorer). | Personalevedtægten omhandler kun personale (tjenestemænd, midlertidigt ansatte, kontraktansatte og hjælpeansatte). Personalevedtægten gælder ikke andre personer, der spiller en væsentlig rolle i beslutningsprocessen, såsom bestyrelsesmedlemmer, eksperter og medlemmer af klagenævn/klageudvalg. De udvalgte agenturer (EFSA, EMA og ECHA) har vedtaget retningslinjer og procedurer vedrørende personale og and