DA Den Europæiske Unions Tidende C 261/16

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2016/C 261/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»RACLETTE DE SAVOIE«

EU-nr.: PGI-FR-02095 — 23.11.2015

BOB ( ) BGB ( X )

1. Betegnelse

»Raclette de Savoie«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Raclette de Savoie« er en ost af ukogt, presset masse fremstillet af rå eller termiseret komælk.

»Raclette de Savoie« fremstår som en flad, rund ost med en diameter på mellem 28 cm og 34 cm, og kanten er mellem 6 cm og 7,5 cm i højden.

Den har et samlet tørstofindhold over eller lig med 56 %. Fedtindholdet i tørstoffet ligger på mellem 48 % og 52 %. Saltindholdet ligger på mellem 1,4 % og 2,2 %.

»Raclette de Savoie« har en pH-værdi på 5,50 eller derover og et NH3-indhold på 60 mg/100 g ost.

Organoleptiske egenskaber:

»Raclette de Savoie« har en ru skorpe, der er gul til brun, og en hvid til strågul masse.

I massen kan der forekomme let huldannelse, og konsistensen er fast og smeltende. Når massen varmes op, bliver konsistensen løbende og smeltende. »Raclette de Savoie« afgiver kun lidt olie, når den opvarmes.

Salgspræsentationer:

»Raclette de Savoie« sælges i følgende udformninger:

— som en hel rund ost

— som udskæring: udskåret i kileformede stykker

— i færdigpakkede stykker til detailsalg: udskårede.

Når »Raclette de Savoie« er beregnet til salg i færdigpakninger, kan den fremstilles i form af et parallelepipedum, der måler 28 cm til 34 cm i længden og bredden til en kanthøjde på mellem 6 cm og 7,5 cm.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foderet til malkekvægsbesætningen består af følgende foderkategorier:

— Grovfoder, som udgør basisfoderet: — græs, hø, efterslæt, grøn majs, sorghum, halm, mellemafgrøder med undtagelse af sorter af Brassicacea-familien. Foder på basis af grønt grovfoder er obligatorisk i mindst 150 dage om året, uanset om der er tale om på hinanden følgende dage eller ej, svarende til mindst 50 % af basisfoderet. 100 % af grovfoderet til lakterende køer hidrører fra det geografiske område.

— Fuldfoder: — majskolbe og fugtig majs, tørret foder, tørret lucerne, tørret roeaffald, foderroer. Tørret foder, majskolbe, fugtig majs og foderroe, som ikke kommer fra det geografiske område, er begrænset til gennemsnitligt 4 kg tørstof dagligt pr. lakterende ko om året.

— Tilskudsfoder: — korn og affald heraf (klid, fodermel, mel, tørret mask), olie- og proteinholdige frø og frøkager, biprodukter (lucerneproteinkoncentrat, ikkeproteinbundet kvælstof, urinstof < 3 % i tilskudsfoderet), melasse og vegetabilsk olie som bindemiddel, mineraler, vitaminer, sporstoffer og naturligt planteekstrakt.

Distribution af valle produceret på bedriften er tilladt inden for højst 24 timer efter aftapningen.

I tilfælde af gårdproduktion hidrører den anvendte mælk, som er beregnet til fremstilling af »Raclette de Savoie«, fra en malkekvægsbesætning bestående af mindst 75 % køer af racen Abondance, Montbéliarde eller Tarentaise.

På forarbejdningsvirksomheden hidrører den indsamlede mælk, som er beregnet til fremstilling af »Raclette de Savoie«, fra en samlet malkekvægsbesætning bestående af mindst 75 % køer af racen Abondance, Montbéliarde eller Tarentaise.

For at sikre, at disse regler overholdes, kan sammensætningen af bedriftens malkekvægsbesætning kun udvikle sig i retning af en stigning i antallet af køer af racen Abondance, Montbéliarde eller Tarentaise.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktionen og forarbejdningen af mælken samt lagringen skal foregå inden for det afgrænsede geografiske område.

Produktionen af mælk beregnet til fremstilling af »Raclette de Savoie« i det geografiske område er begrundet i de store foderressourcer i området, som udnyttes i osteproduktionen. De giver osten dens karakteristiske egenskaber.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Mærkningen af »Raclette de Savoie« bærer:

— betegnelsen »Raclette de Savoie«

— navn og adresse på producenten, oplagringsvirksomheden eller indpakningsvirksomheden

— navn på certificeringsorganet.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område dækker de to departementer Savoie og Haute-Savoie i deres helhed og følgende kommuner i departementerne Ain og Isère.

Departementet Ain: Anglefort, Bellegarde-sur-Valserine, Béon, Billiat, Ceyzérieu, Chanay, Châtillon-en-Michaille, Corbonod, Cressin-Rochefort, Culoz, Flaxieu, Injoux-Génissiat, Lancrans, Lavours, Léaz, Lhôpital, Massignieu-de-Rives, Nattages, Parves, Pollieu, Saint-Martin-de-Bavel, Seyssel, Surjoux, Talissieu, Villes, Virignin og Vongnes.

Departementet Isère: Entre-deux-Guiers, Miribel-les-Échelles, Saint-Christophe-sur-Guiers, Saint-Pierre-de-Chartreuse og Saint-Pierre-d’Entremont.

5. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Ud fra terrænforhold og geologi er det geografiske område for »Raclette de Savoie« ret kontrastfyldt. Størstedelen af relieffet ligger i en højde på mellem 200 m og 2 500 m med steder, hvor jorden ofte er dyb, over gamle krystallinske bjergmassiver og kalkholdige bjergmassiver.

Klimaet er typisk bjergklima med lange og ofte barske vintre og varme somre. Med undtagelse af de dybe dale Maurienne og Tarentaise, som samlet set får mindre nedbør, er den årlige nedbørsmængde i det geografiske område høj med gennemsnitligt 1 000 mm op til 1 500 mm vand ved foden af de præalpine bjergmassiver. Dette særlige forhold ved det geografiske område fremmer en god græsvækst.

Jordens sammensætning og nedbørsmængden gør det geografiske område velegnet til dyrkning af græs af høj kvalitet. Både de græsarealer, som er beregnet til græsning, og dem, der er beregnet til slåning, har en rig og varieret flora, som er karakteristisk for det alpine bjergområde.

I den vestlige del af det geografiske område er det ligeledes muligt at producere korn og majs.

Historien om »Raclette de Savoie« er tæt knyttet til Alperne. Den indgår først og fremmest i historien om kvægopdræt og om knowhow om fremstilling af ost i Alperne.

»Raclette de Savoie« har sin oprindelse i Middelalderen, hvor hyrderne hovedsagelig om sommeren spiste en »stegt ost«, dvs. en halv ost anbragt foran et bål, så den smeltede.

Det var først i det 20. århundrede, navnet »raclette« kom frem som henvisning til, at ostens smeltede overflade blev skrabet, før den blev anbragt på kartofler på tallerkenen.

»Raclette de Savoie« udviklede sig midt i et område, hvor græsningsarealer er fremherskende, og kvægopdrættet er baseret på udnyttelse af foderressourcer og lokale racer. I dette område har der ligeledes længe eksisteret en traditionel produktion af oste af presset masse på grundlag af en særlig knowhow om oste og måder at producere mælk på, der er tilpasset denne teknologi. I kraft af sin mellemstørrelse er »Raclette de Savoie« gradvist kommet til at supplere de øvrige savoyiske oste. Den gjorde det nemlig muligt at opbevare beskedne mængder mælk i forhold til de meget store oste.

Dette forhold gjorde det sammen med en socioøkonomisk landbrugsorganisation i Savoie, som historisk byggede på »fruitières«-systemet (lokalt navn til osteandelsselskaber), der blev forvaltet sammen med landbrugerne, muligt at udvikle en ostekultur, som er fælles for landbrugere og ostefabrikanter.

»Raclette de Savoie« nød ligeledes godt af udviklingen af vinterturismen fra 1960-1970'erne og fremkomsten af raclettegrillen samt industrihistorien i Alperne takket være den lette adgang til vandkraft. Opsvinget for »Raclette de Savoie« er dermed knyttet til udviklingen af raclettegrillen, som skete gennem et partnerskab mellem virksomhederne Rippoz og Téfal fra 1975 i Savoie. Beherskelsen af teknologien med at klæbe teflon på aluminium som erstatning for smeltning på bål og derefter for de første elektriske apparater, som var forbeholdt restauranter, gjorde det muligt at udvikle en ny måde til at spise »Raclette de Savoie« varmet på individuelle plader.

Udviklingen af masseturisme til vintersport i 1970'erne og opførelsen af skisportssteder som reaktion på den stigende efterspørgsel efter den form for fritidsaktivitet, bidrog til »Raclette de Savoies« anseelse som den ost, man spiser ved disse lejligheder.

Produktionen af mælk beregnet til fremstilling af »Raclette de Savoie« bygger endnu i dag på udnyttelsen af den rigelige forekomst af græs i det geografiske område, men også på opretholdelsen af traditionen for opdræt af traditionelle kvægracer: Abondance, Montbéliarde og Tarentaise. Disse har bevist deres evne til at tilpasse sig til de fysiske og klimatiske vilkår i miljøet, dvs. morfologi tilpasset græsning på skrånende enge, hårdførhed med hensyn til temperaturen, god udnyttelse af græsning om sommeren og tørfoder om vinteren.

Endvidere er de teknologier, der anvendes i fremstillingen af »Raclette de Savoie« tilpasset mælkens karakteristiske egenskaber som beskrevet ovenfor. Ostefabrikanterne udnytter disse egenskaber og kan indstille alle fremstillingsparametrene for at fremhæve »Raclette de Savoies« særlige kendetegn. Kontrollen af fedtindholdet er et vigtigt udgangspunkt, som undertiden får ostefabrikanterne til at foretage en delvis skumning af mælken.

Podning af mælken spiller også en vigtig rolle, og det samme gælder bl.a. udvælgelse og styring af termofile organismer. Fjernelse af laktose samt presning er også centrale faser i fremstillingsprocessen, der bidrager til pH-reguleringen. Lagringen sker traditionelt på træplanker i mindst otte uger, hvilket fremmer en god proteolyse i osten.

Produktets egenart

»Raclette de Savoie« er en mellemstor til stor rund ost.

Den er karakteriseret ved, at den smelter på tungen og er fast, når den er kold.

»Raclette de Savoie« har den særlige egenskab, at den er let at smøre ud og ikke afgiver meget olie, når den varmes op. Den adskiller sig også ved en noget mere udtalt løbende karakter end de øvrige racletter.

»Raclette de Savoie« smelter særdeles meget på tungen, men klæber ikke.

Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Sammenhængen mellem »Raclette de Savoie« og dens geografiske område er baseret på dens fastslåede kvalitet.

»Raclette de Savoies« egenart stammer fra den knowhow om mælkeproduktion og fremstilling, som er særlig for det geografiske område.

Ud over den optimale anvendelse af græsressourcerne med respekt for ældgamle skikke gør mælkeproduktionen i det geografiske område det muligt at udnytte mælken fra de traditionelle racer. Denne mælk, der produceres i store mængder takket være et særligt foder, er bedre egnet til fremstilling af »Raclette de Savoie« end mælk fra andre racer, som holdes under de samme betingelser. Den gel, der fås efter tilsætning af osteløbe, er således fastere og ostefremstillingsudbyttet er højere, og den er derfor særdeles egnet til »Raclette de Savoies« særlige format.

Desuden har ostefabrikanternes ekspertise i fremstilling af »Raclette de Savoie« en klar indvirkning på hele produktets egenart.

Styringen af fedtindholdet i »Raclette de Savoie« påvirker direkte elasticiteten i varm tilstand, udsmøringen og den begrænsede afgivelse af olie.

Den udtalt løbende karakter er ligeledes knyttet til den lave L-laktatprocent, som primært stammer fra den særlige tilsætning af termofile bakterier og fjernelsen af laktose.

Lagringen, som fremmer et højt proteolyseniveau, afspejles i de særlige kendetegn for »Raclette de Savoie« som koldsmeltning og fasthed.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c48a712e-fa5c-4d71-83c3-aea878f3b473/telechargement

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.