BERETNING FRA KOMMISSIONEN DET FÆLLES FORSKNINGSNGCENTER ÅRSBERETNING 1999

INDHOLD

Forord

Indledning

Styrelsesrådets bemærkninger

Det Fælles Forskningscenter i 1999

- Et nyt arbejdsprogram til støtte for EU's politikker

- Arbejdet for Kommissionens tjenestegrene

- Klynger - en ny tværinstitutionel fremgangsmåde

- Ikke-nuklear forskning

- Nuklear forskning

- Koordinering af rumfartsaktiviteter

- Åbning over for ansøgerlandene

- Internationale forbindelser

- FFC som partner i netværk

- Konkurrencebaserede aktiviteter

- Teknologioverførsel

- Kommunikation

- FFC i tal

- Videnskabelig evaluering af FFC's institutter

- Totalkvalitetsstyring

- Udblik mod fremtiden

Institutternes forskningsvirksomhed i 1999

- Institut for Referencematerialer og -målinger (IRMM)

- Institut for Transuraner (ITU)

- Institut for Avancerede Materialer (IAM)

- Institut for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS)

- Miljøinstituttet (EI)

- Institut for Anvendt Rumteknologi (SAI)

- Institut for Sundheds- og Forbrugerbeskyttelse (IHCP)

- Institut for Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS)

Forkortelser m.v.

FFC's Styrelsesråd

FFC's centrale organisation

FORORD

Det Fælles Forskningscenter (FFC), som er et af Europa-Kommissionens generaldirektorater, udfører forskning og stiller teknisk knowhow til rådighed for Den Europæiske Unions politikker. Det er af afgørende vigtighed, for den rolle FFC spiller, at den er en tjenestegren under Kommissionen, hvilket garanterer uafhængighed i forhold til private og nationale interesser.

Det Fælles Forskningscenter udfører sit hverv ved hjælp af specfikke forskningsprogrammer, som Rådet vedtager efter udtalelse fra Europa-Parlamentet, og som hører ind under Den Europæiske Unions rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Arbejdet finansieres over EU's budget og med yderligere økonomiske bidrag fra associerede lande. FFC's arbejde omfatter kundestyret forskning i form af videnskabelig og teknisk støtte til specifikke fællesskabspolitikker, f.eks. miljø, landbrug og nuklear sikkerhed. Det beskæftiger sig med konkurrencebaserede aktiviteter, som holder centrets sagkundskab ved lige og øger dets knowhow inden for dets kerneområder. Centret har som hovedlinje at skabe "værditilvækst", når det er muligt, i stedet for at konkurrere direkte med foretagender i medlemsstaterne.

Otte institutter i Europa

FFC har otte institutter, der er beliggende på fem lokaliteter i Belgien, Tyskland, Italien, Nederlandene og Spanien, og som hver har deres fagområde.

Det drejer sig om:

* Institut for Referencematerialer og -målinger (IRMM)

* Institut for Transuraner (ITU)

* Institut for Avancerede Materialer (IAM)

* Institut forSystemteknik, Information og Sikkerhed (ISIS)

* Miljøinstituttet (EI)

* Institut for anvendt Rumteknologi (SAI)

* Institut for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse (IPTS)

* Institut for Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS)

Program- og kvalitetskontrol

FFC's ledelse befinder sig i Bruxelles, hvor direktoratet for programmer knytter forbindelsen mellem institutterne og det politiske niveau. Direktoratet sørger for at koordinere de otte institutters forskning og er med til at sikre forskningens kvalitet ved at holde kontakt med internationale forskerkredse og erhvervsliv. Blandt direktoratets vigtige funktioner er at styrke den teknologiske formidling af FFC's egne forskningsresultater for både at skabe merværdi i industrien og støtte EU's forsknings- og teknologipolitikker.

FFC beskæftiger ca. 2 500 personer på forskellige vilkår og dets årsbudget er på ca. 300 mio. euro, dels fra Den Europæiske Unions forskningsbudget og dels fra konkurrencebaseret erhvervsindtægt. Hvert af de otte institutter udarbejder en årsberetning med mere detaljerede oplysninger. FFC offentligør også en lang række tekniske rapporter og bidrager til videnskabelige tidsskrifter, det fremlægger ofte indlæg på konferencer og tilrettelægger workshops, seminarer og konferencer for at formidle sine videnskabelige resultater. Yderligere oplysninger foreligger på FFC's netsted: www.jrc.org

INdledning

1999 har været et vigtigt år i Den Europæiske Unions udvikling med udpegelse af en ny Kommission og for Det fælles Forskningscenter (FFC) med udpegelse af Philippe Busquin som kommissær med forskning som ansvarsområde.

FFC iværksatte og forfulgte i de første seks måneder af 1999 en bred række initiativer med henblik på at udføre sit hverv som det forskningscenter, der skal støtte EU's politikker. Dette indebar en uafhængig, ekstern revision af dets videnskabelige færdigheder og ressourcer, indførelse af projektstyring og totalkvalitetsstyring, udarbejdelse af en ny FFC-personalepolitik med en ansættelsesplan og et uddannelsesprogram samt en særlig task force om styring af FFC-viden.

Fastsættelse af nyt arbejdsprogram

1999 var det første år af Europa-Kommissionens femte rammeprogram om FTU (forskning og teknologisk udvikling). I årets første halvdel definerede man FFC's arbejdsprogram for perioden 1999-2002 i henhold til Kommissionens behov. Dette indebar en intens dialog med kundegeneraldirektoraterne med henblik på at fastsætte prioriteter og at tilrettelægge FFT-aktiviteterne herefter.

FFC's arbejdsprogram blev vedtaget den 16. april 1999, og der blev afsat 1020 mio. euro til over 100 projekter, som blev opdelt i fire hovedtemaer:

1. Til gavn for befolkningen

2. Bedre bæredygtighed

3. Underbygning af EU's konkurrenceevne

4. Euratoms arbejdsprogram.

Kunde/kontrahentforholdet med de forskellige GD'er etableres ved undertegnelse af aftalememorandummer. FFC udfører på grundlag af disse arbejde til at understøtte EF-lovgivning og -politik ved hjælp af sine forskellige laboratorier, bl.a. Det Europæiske Luftforureningslaboratorium, Det Europæiske Kemikaliekontor og Kontoret for Større Risici. For at styrke kommunikationen med kunderne tilrettelagde FFC en tværfaglig workshop sammen med Europa-Kommissionens generaldirektorater i oktober, hvor det forelagde ti udvalgte aktuelle arbejdsområder. Man understregede især de opnåede fremskridt samt drøftelser om nye prioriteter og fremtidige aktiviteter.

FFC har, hvor dette var muligt, som en del af sine aktiviteter, skabt et solidt grundlag for samarbejde med eksterne organisationer. Det nye arbejdsprogram blev forelagt på et seminar, der blev afholdt i Ispra i marts 1999. Over 100 ledende F&U-ledere fra hele EU blev opfordret til at drøfte programmets indhold og til at skabe forbindelser med hinanden og med FFC.

Vedtagelse af mere strategisk fremgangsmåde

FFC har som partner i løbet af året udviklet en mere strategisk fremgangsmåde og påbegyndt mange aftaler på højt niveau med store videnskabelige og erhvervsmæssige samfund om nye net og forskningssamarbejde.

FFC har også forfulgt specifikke aktiviteter med henblik på at integrere den øst- og centraleuropæiske dimension i sit arbejde.

Aktiviteter forbundet med formidling af ny teknologi blev tilføjet som en opfølgning af tilsvarende aktiviteter sidste år. Disse vedrører FFC's videnskabelige resultater og bevidner dets innovative potentiale. Et pilotuddannelsesprogram om iværksættervirksomhed blev tilrettelagt i foråret 1999 i Ispra for 20 videnskabsmænd på tidsbestemte kontrakter og 3 spin-offs er under udvikling som følge heraf

Årets højdepunkter

Alle institutterne har deltaget i forskellige aktiviteter med henblik på at gøre FFC mere synlig over for forskningssamfundet og befolkningen generelt. FFC-ansatte vandt flere eftersøgte præmier i årets løb, bl.a.:

* Som en del af gennemførelsen af rammedirektivet vedrørende luftkvalitet har Miljøinstituttet (EI) tilrettelagt to sammenlignende undersøgelser vedrørende SO2, NOx, O3 og CO med deltagelse af 18 nationale referencelaboratorier. Hensigten hermed var at harmonisere kalibreringsprocedurerne i medlemsstaterne og at kontrollere nøjagtigheden af de nationale referencenormer. Senere viden om luftforurening og mere effektive tekniske og politiske strategier til kontrol heraf blev forelagt under konferencen om luftkvalitet år 2000, der var tilrettelagt af EI og som fandt sted i Venedig i maj med deltagelse af 550 personer.

* Den tredje verdenskongres om alternativer og anvendelse af dyr i biovidenskaberne blev afholdt i Bologna i Italien. Den var tilrettelagt af Det Europæiske Center for Validering af Alternative Metoder (ECBA), og 800 videnskabsmænd fra hele verden deltog. Der foreligger nu in vitro metoder til produktion på alle niveauer af monoklone antistoffer - f.eks. til fremstilling af vacciner og til kvalitetsvurdering af immunbiologiske aspekter og hormoner. ECVAM's videnskabelige komité (ESAC) har godkendt dem som erstatning for animalske produktionssystemer..

* Der er blevet udviklet forenklede metoder til at påvise forekomsten af polychlorinerede bifenyler (BCPer) med henblik på at støtte de belgiske laboratoriers indsats i forbindelse med dioxin-problemet og den nylige forurening af belgiske levnedsmidler.

* Akiviteter vedrørende migrering ved fødevareforarbejdning har fokuseret på vurdering af nikkel og chromfrigørelse i stål, som anvendes til masseproduktion af glukosesirup ved hjælp af et elektrokemisk tyndtlagsaktiveringsanlæg (ETLAF).

* Institut for Referencematerialer og -målinger producerede verdens første referencematerialer til påvisning af genetisk modificerede organismer (GMO) i 1999 og fremstiller fortsat referencematerialer for de forskellige typer GMO, som er fuldt ud frigjorte og som anvendes til fødevareproduktion.

* Man har ansøgt om patent for en innovativ model, der bygger på genetisk manipulerede nervecellelinjer til toksikologisk-pharmakologisktestning, som gør det muligt at klarlægge mekanismerne forbundet med neurologiske tilstande eller neurologiske sygdomme.

* Et softwarearkiv til arkivering af de produkter, der støttes af Kommissionens initiativ om multimedier inden for uddannelse. Prometheus' oplysningstjeneste er oprettet med henblik på at fremme uddannelse i hele det europæiske samfund.

* Boronneutronindfatningsterapianlægget ved højfluxreaktoren i Petten er blevet opgraderet ved indkøb og installering af komponenter til det flydende argon-system. Der er blevet udarbejdet nye standarddriftsprocedurer, som garanterer en mere glat og pålidelig drift af anlægget, hvorved den generelle præstation forbedres.

* Det første laboratorium på stedet til analyse af nuklear sikkerhed på oparbejdningsanlægget i Sellafield (UK) blev indviet i oktober 1999. For at opnå en kapacitet på 1000 prøver om året krævedes betydelig automatisering.

Styrelsesrådets bemærkninger

1999 har været et år præget af forandringer for FFC. For det første blev der indsat en ny Kommission, og FFC bød særlig velkommen til den nye forskningskommissær, Philippe Busquin. For det andet blev FFC's nye opgavebeskrivelse, dets særprogram og dets flerårige arbejdsprogram godkendt. Styrelsesrådet noterer sig FFC-ledelsens indsats for at løse de nye opgaver og tilpasse de nye programaktiviteter til hovedkundernes, dvs. Kommissionens forskellige tjenestegrenes, behov. Styrelsesrådet værdsætter generaldirektørens initiativ til at gennemføre en videnskabelig evaluering for at sikre at FFC's ressourcer modsvarer de nye målsætninger. Endelig anerkender styrelsesrådet de ledelsesredskaber som i årets løb er taget i brug for at øge FFC's effektivitet.

FFC's særprogrammer for 1999-2003 fik Rådets godkendelse den 25. januar 1999.

Målene for FFC's aktiviteter blev udspecificeret i et flerårigt handlingsprogram, hvis udarbejdelse styrelsesrådet har fulgt nøje med i. Programmet blev godkendt af Kommissionen den 16. april 1999. Det glæder styrelsesrådet at kunne udtrykke sin tilfredshed med FFC-ledelsens indsats for efter systematisk høring af Kommissionens generaldirektorater at sikre at centerets ressourcer udnyttes effektivt til støtte for EU's politikker, og at centerets program får den fleksibilitet der er nødvendig for at kunne tilpasse aktiviteterne til EU-politikkens nye prioriteter og behov. Styrelsesrådet noterer sig også den indsats for at sikre et godt samarbejde med erhvervsliv og forskningsorganisationer som har ført til underskrivelse af en række aftalememoranda.

Den videnskabelige evaluering blev gennemført for at få overblik over FFC's ressourcer, styrker og svagheder og for at bedømme de videnskabelige muligheder for at gennemføre det nye flerårige arbejdsprogram. Styrelsesrådet forventer at resultaterne af denne evaluering vil være nyttig ved den sædvanlige femårlige evalueringsrunde. Styrelsesrådet forventer også at de nødvendige foranstaltninger vil blive truffet for at gennemføre anbefalingerne fra evalueringen, og det vil med interesse følge processen. Evalueringen skulle kunne hjælpe centeret med at håndtere det nye århundredes udfordringer inden for støtte til den politiske beslutningsproces og med at tilrettelægge en mere langsigtet forskningsstrategi for FFC.

Styrelsesrådet noterer sig udviklingen af FFC's teknologioverførselsinitiativer og hilser med tilfredshed gennemførelsen af et iværksætterkursus. Det tilslutter sig planerne om en "rugemaskine" ved Ispra og om en teknologioverførselsfond.

Styrelsesrådet noterer sig ledelsens bestræbelser på at forbedre den eksterne kommunikation. Det glæder sig over at der indføres kvalitetssystemer (totalkvalitetsstyring, TQM) for hele FFC. Styrelsesrådet bakker op om TQM-initiativet og fremhæver betydningen af at det gennemføres efter en langsigtet systematisk plan.

Styrelsesrådet anerkender FFC's præstationer inden for de konkurrencebaserede aktiviteter, især brugen af konkurrencebaserede aktiviteter som strategiske værktøjer til at validere, styrke og udvide FFC's færdigheder og kompetencer på områder der har forbindelse til arbejdsprogrammet.

Styrelsesrådet bakker op om Kommissionens initiativ og tilslutter sig dens standpunkt gående ud på at der omgående bør gøres en indsats for at lukke forældede nukleare anlæg. Dette svarer også til resultatet af Rådets (forskningsministrenes) møde den 2. december 1999. I denne forbindelse hilser den Kommissionens beslutning om at udarbejde en ordentligt finansieret og struktureret langtidsplan for nedlukning velkommen.

Hvad angår højfluxreaktoren i Petten, noterer styrelsesrådet sig det nye HFR-tillægsprogram som Rådet har godkendt for 2000-2003. HFR spiller en stor rolle inden for nogle af de teknologier som der arbejdes med i europæisk forskning, herunder navnlig medicinsk forskning, materialeforskning og nuklear sikkerhed.

Endelig ønsker styrelsesrådet at tilskynde til at der i kommende beretninger fra FFC's ledelse redegøres for hvordan FFC følger Rådets resolution af 20. maj 1999 om kvinder og videnskab og Europa-Parlamentets beslutning af 9. marts 1999 om integrering af lige muligheder for kvinder og mænd i fællesskabspolitikker.

Styrelsesrådet vil gerne takke Philippe Busquin for den indsats han har gjort siden han påtog sig den krævende opgave som medlem af den nye Kommission med ansvar for forskning.

DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER I 1999

Et nyt arbejdsprogram til støtte for EU's politikker

Opdrag

FFC's opgave er at give kundestyret videnskabelig og teknisk støtte til udarbejdelse, iværksættelse og overvågning af EU's politik. FFC er en af Europa-Kommissionens tjenestegrene og fungerer dermed som en central videnskabelig og teknologisk reference i EU. Ved at være tæt på den politiske beslutningsproces tjener centret således medlemsstaternes fælles interesser, samtidig med at det er uafhængigt af kommercielle og nationale særinteresser.

FFC råder til at løse sine opgaver over en uovertruffen kombination af faciliteter og specialviden, der rækker ud over nationale grænser. Derudover benytter centret sine netværk til at stimulere forskningssamarbejde og udvide sit videngrundlag.

Ministerrådet og Europa-Parlamentet bakkede op om Det Fælles Forskningscenters indsats, da de i januar 1999 vedtog to særprogrammer under det femte rammeprogram:

1. Særprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, der ved hjælp af direkte aktioner skal gennnemføres af Det Fælles Forskningscenter for Det Europæiske Fællesskab (1998-2002) og

2. Særprogrammet for forskning og uddannelse, der ved hjælp af direkte aktioner skal gennnemføres af Det Fælles Forskningscenter for Det Europæiske Atomenergifællesskab (1998-2002).

[Rådets beslutninger 1999/174/EF og 1999/176/Euratom.]

Ifølge disse beslutninger skal Kommissionen udarbejde et arbejdsprogram for de kommende fire år med en nøjere angivelse af mål, prioriteter og gennemførelsesplaner for de to særprogrammer. Kommissionen vedtog arbejdsprogrammet den 16. april 1999. Det er bygget op om de videnskabelige og tekniske mål for FFC's særprogrammer og drives med de midler, der er afsat til dem: 739 mio. euro til EF-programmet og 281 mio. euro til Euratom-programmet. Arbejdsprogrammet er projektorienteret og bygger på detaljerede projektplaner for i alt 101 projekter.

Projektplanerne er udarbejdet på grundlag af en grunddig høringsproces inden for Europa-Kommissionen. Hvert projekt blev forelagt for bruger-GD'erne under workshop i 1998. I begyndelsen af 1999 fulgtes disse workshops op med drøftelser på højt plan mellem FFC og Kommissionens tjenestegrene. På den måde blev feedback fra brugerne om særlige FTU-prioriteter, projektleverancer og tidsplaner indarbejdet i programmet. Processen kulminerede i en formel høring af tjenestegrenene og Kommissionens vedtagelse af programmet.

Projekterne under FFC's arbejdsprogram er struktureret med henblik på at støtte hovedtemaerne i det femte rammeprogram:

1. I borgernes tjeneste

1.1. Forbrugerbeskyttelse

1.2. Medicin og sundhedsbeskyttelse

1.3. Udnyttelse af informationssamfundet

1.4. Borgernes sikkerhed: menneskeskabte katastrofer og naturkatastrofer

2. Større bæredygtighed

2.1. Integrering af miljøpolitik i andre EU-politikker

2.2. Forurening

2.3. Globale ændringer

2.4. Energi og transport

2.5. Landbrug, fiskeri og udvikling af landdistrikterne

3. Aktiviteter til støtte for den europæiske konkurrenceevne

3.1. Beskæftigelse, teknologi og industriens konkurrenceevne

3.2. Normativ støtte til det internationale handelssystem

3.3. Innovation og teknologioverførsel

3.4. Udvidelse, førtiltrædelse og internationalt samarbejde

4. Euratoms arbejdsprogram

4.1. Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission

4.2. Nuklear sikkerhedskontrol

4.3. Nedlukning og affaldsforvaltning

En stor del af programmet betjener direkte gennemførelsen af EU-forordninger. Det gælder således aktiviteterne under Det Europæiske Kemikaliekontor (ECB), Det Europæiske Kontor for Integreret Forureningsforebyggelse og -bekæmpelse (EIPPCB) og Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening (ERLAP).

To aktiviteter går igen på tværs af projekterne i FFC's arbejdsprogram:

* Der arbejdes fremadrettet med udviklingslinjerne for moderne teknologi (f.eks. inden for biovidenskaber og på informationssamfundsområdet) og for samfundsøkonomiske problemer, herunder beskæftigelse, udvidelsen af EU og Middelhavsområdet.

* Der samarbejdes i net med andre aktører inden for FTU i EU om at tilvejebringe standardreferencer (metoder, data, materialer og målinger) og om at sikre det indre markeds og den internationale handels gennemsigtighed.

Ved sin struktur og ved den valgte fremgangsmåde for et tæt samspil med Kommissionens tjenestegrene adskiller arbejdsprogrammet sig fra tidligere praksis. For at vise, hvordan programmet understøtter forskellige politikker og for at fremme tværfaglige aktiviteter og samarbejde mellem de forskellige FFC-institutter er programmet indsat i en matriks.

For at øge programmets smidighed omsættes det til 'årlige' arbejdsprogrammer, som FFC og Kommissionens GD'er reviderer en gang om året ud fra behovsudviklingen og nye prioriteringer.

Tabel 1 viser forskningsaktiviteterne i de otte FFC-institutter inden for arbejdsprogrammet.

Tabel 1: FFC's institutionelle forskningsaktiviteter

>TABELPOSITION>

¨ Arbejdet for Kommissionens tjenestegrene

FFC's arbejdsprogram er struktureret efter den prioritering, der er fastsat af Kommissionens generaldirektorater. Samspillet med kunde-GD'erne kom i stand gennem flere bilaterale møder og blev formaliseret via samarbejdsaftaler i form af aftalememoranda (AM'er). Disse aftalememoranda danner grundlag for samarbejdskontakterne mellem de to tjenestegrene, deres forpligtelser over for hinanden til høring og informationsudveksling og for overvågning af og rapportering om FFC-projekternes forløb og præstationer.

I 1999 indgik FFC AM'er med de erhvervs-, miljø-, uddannelses- og kulturpolitiske generaldirektorater. Med Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse føres der fremskredne forhandlinger om et AM.

¨ Klynger - en ny tværinstitutionel fremgangsmåde

Tværfaglighed

FFC har grupperet projekter, der vedrører et velafgrænset videnskabeligt, teknologisk eller samfundsmæssigt emne, i klynger for at fremme tværfagligheden. I sådanne klynger mødes forskergrupper fra de forskellige FFC-institutter. Desuden er det formålet at højne FFC's profil og styrke kontakten med kunderne. Klynger kan fungere som referencepunkt for de spørgsmål, der er til behandling. Hidtil har klyngerne ingen budgetmæssige konsekvenser haft.

I første del af 1999 er der oprettet følgende klynger på FFC:

* Elektronisk handel: fokus på pålidelighed og forbrugerspørgsmål inde for e-handel (IHCP, ISIS og IPTS).

* Emissioner og lignende påvirkninger af menneskers sundhed og miljø. fokus på emissionsprocesser, ren teknologi inden for transport og affaldsforbrænding, emissionskarakteristika i forhold til helbredsvirkninger (EI, IAM, IHCP og IPTS).

* Globale ændringer: modellering af kulstofdræn og overvågning af kulstod i atmosfæren og biosfæren, ren teknologi og energipolitiske konsekvenser (SAI, IPTS, EI, IAM).

* Fødevarer: fokus på fødevaresikkerhed, bedrageribekæmpelse, støtte til bioteknologidirektiver og udarbejdelse af standarder for styrkelse af industriens konkurrenceevne (IHCP, IRMM, IPTS).

* Miljøvenligt landbrug: geografiske oplysninger, integrerede vurderinger og kontrol med foranstaltninger med sigte på miljøvenligt landbrug (SAI, EI, ISIS, IPTS).

* Forvaltning af aldrende reaktorer: atomkraftværkers sikkerhed, virkninger af udvidelsen, styrkelse af industriens konkurrenceevne (IAM og ISIS).

Klyngeforsøget vil blive fortsat i det kommende år, og inden udgangen af 2000 vil der blive foretaget en intern evaluering af dets præstationer og virkninger.

¨ Ikke-nuklear forskning

Den ikke-nukleare del af FFC's program vokser stadig og står nu for cirka 73% af den samlede aktivitet.

I overensstemmelse med FFC's opdrag arbejdes der med forskningsemner, som er relevante for vigtige politiske drivkræfter, nemlig borgernes optagethed af sundhed og sikkerhed, bæredygtighed og konkurrenceevne.

Arbejdet beskrives nærmere i afsnittene om FFC-institutternes indsats.

¨ Nukleare forskningsaktiviteter

Institutionsprogram

Selv om FFC's oprindelse ligger i Euratom-traktaten, er den del af budgettet, der går til kerneenergiforskning nu faldet til 27%. Som reaktion på de ændrede politiske og industrielle vilkår for kerneenergi i Europa lægger strategien for FFC's Euratom-program nu vægt på følgende emner:

sikkerhedskontrol, som involverer udvikling og kvalificering af udstyr, udarbejdelse af referencematerialer og -metoder og uddanelse af inspektører og

forskning i aldrende kernekraftværkers sikkerhed under drift; aktinideforskning med henblik på undersøgelser af brændselskredsløbets sikkerhed.

Projekterne på disse områder gennemføres på fire af FFC's institutter, nemlig IRMM, ITU, IAM og ISIS. ITU er hovedansvarligt institut for FFC's nukleare arbejde.

Højfluxreaktoren (HFR)

Gennemførelse af en Euratom-aftale

Højfluxreaktoren (HFR) i Petten drives af Kommissionen i overensstemmelse med 1961-aftalen mellem Euratom og Nederlandene. FFC forsker ved HFR for Det Europæiske Atomenergifællesskab på grundlag af fireårige tillægsforskningsprogrammer.

HFR-reaktoren ejes af Nederlandene, Tyskland og Frankrig, som hver garanterer for en del finansieringsbehovet. Et nyt fireårigt program (2000 til 2003) blev godkendt af Ministerrådet (forskningsministrene) den 2 december 1999.

HFR-programmet arbejder stadig med eksisterende reaktorers sikkerhed og med udviling af sikrere reaktorer og nye brændselstyper.

HFR benyttes også i stigende grad til at støtte medicinske aktiviteter. HFR producerer isotoper til over 60% af de ti millioner medicinske diagnoser, der hvert år stilles i Europa. Højfluxreaktoren drives med så høj kvalitet og så stor pålidelighed, at den har gjort sig uundværlig for europæiske medicinalvirksomheder på dette område. Og reaktorens beliggenhed gør det muligt hurtigt at sende dens medicinske produkter direkte til medicinske centre i Europa - og det er afgørende eftersom de fleste af de fleste af de isotoper, der anvendes i dag, er så kortlivede.

En sammenslutning af europæiske centre, der arbejder på en ny behandling for typer af hjernekræft på grundlag af borneutronindfangningsterapi (BNCT), benytter også HFR. HFR yder endvidere støtte til anden forskning med tilknytning til lægevidenskaben, f.eks. produktion af nye isotoper, udvikling af andre tekniske BNCT-anvendelser og nye produkter til alfa-immunterapi samt undersøgelser af materialer til medicinske proteser.

Lukning af nukleare anlæg

Håndtering af forældede anlæg

Under Euratom-traktaten blev der i 1960-62 indgået placeringsaftaler om nukleare anlæg mellem Fællesskabet, Tyskland, Belgien, Italien og Nederlandene. I de to sidstnævnte tilfælde blev nationale nukleare anlæg overdraget til Fællesskabet, og der blev etableret infrastruktur for nuklear udvikling. Nogle af disse anlæg er i brug den dag i dag. Andre har standset driften - for nogles vedkommende for over tyve år siden - og de er for de flestes vedkommende blevet forældede.

FFC har opstillet en langsigtet handlingsplan for nedlukning af centrets nukleare anlæg. Planen falder i tre afsnit:

1. Forvaltning af affald, der stammer fra FFC's aktiviteter fra 1960'erne til i dag. Denne fase omfatter også sikker opbevaring af forældede anlæg og forbedring af faciliteter til håndtering, behandling og oplagring af fast og flydende affald.

2. Demontering af nedlukkede anlæg som reaktorer og laboratorier; det skaber nyt affald, som også skal behandles.

3. Vurdering af, hvor mange midler der er behov for til fremtidens demontering af nukleare anlæg, som stadig er i drift, f.eks. cyklotronen i Ispra, ITU's hot cells i Karlsruhe og højfluxreaktoren i Petten.

Rådet noterede sig programmet den 20. maj 1999 og godkendte det formelt den 2. december 1999 (KOM(1999) 114 endelig udg.).

¨ Koordinering af rumfartsaktiviteter

Siden 1997 har Europa-Kommissionen iværksat særlige foranstaltninger for at samordne Europas rumfartsindsats og EU's rumfartspolitik. På denne baggrund har FFC's generaldirektør fået mandat til at forenkle Kommissionens aktiviteter og kontakter både internt og eksternt, bl.a. i forholdet til Den Europæiske Rumorganisation (ESA).

Kontoret for Koordinering af Rumforskningsaktiviteter, som hører direkte under FFC's generaldirektør, tilrettelægger arbejdet i og støtter den gruppe, der koordinerer rumforskningsaktiviteter mellem tjenestegrenene (SCG: Space Co-ordination Group), og Kommissionens rådgivende gruppe i rumfartsanliggender SAG (Space Advisory Group), hvori Kommissionens tjenestegrene mødes med medlemsstaternes rumfartseksperter og folk fra ESA, Eumetsat og WEU (Vestunionen). SAG er det rådgivende organ, der skal lette den politiske debat og fremme konsensus om vejen frem. Kontoret stimulerer debatten ved at forelægge undersøgelser og oplæg.

I juni 1999 vedtog Kommissionen arbejdsdokumentet 'Towards a coherent European approach for Space' [SEC(1999)789], som var udarbejdet af Kontoret for Koordinering af Rumforskningsaktiviteter under generaldirektørens tilsyn og med hjælp fra Koordineringsgruppen for rumfartsspørgsmål. Som et direkte resultat af dette kommissionsdokument blev rumforskning for første gang sat på dagsordenen for EU's Ministerråd (forskningsministrene) den 2. december 1999.

Kontoret for Koordinering af Rumforskningsaktiviteter udsendte derudover følgende dokumenter i 1999:

* Joint Report on the Synergy between the European Community and the European Space Agency (SAG/99/1)

* Global Monitoring for Environment and Security (SAG/99/3)

* Compendium of Space-technology application Projects in the 4th Framework Programme (EUR 18971)

* Conclusions of the Industry High-Level Panel Space (May 1999).

Åbning over for ansøgerlandene

På et ad hoc-møde med delegerede fra de 11 "førtiltrædelseslande" i Ispra den 19. marts 1999 blev der givet tilslutning til en FFC-strategi i forbindelse med disse landes tilknytning til det femte rammeprogram. Strategien består af fem elementer:

1. Tilrettelæggelse af fælles forskningsprojekter og tematiske netværk med særlig reference til indkaldelserne under EU's program.

2. Fremme af ansøgerlandenes overtagelse af EU's regelværk på FFC's område, hvor de forskellige FFC-kontorer og -netværk, der gennemfører EU-lovgivning, har ekspertise - især på miljøområdet.

3. Åbning af FFC's forsøgsanlæg, der i mange tilfælde er enestående i Europa, for ansøgerlandene.

4. Modtagelse af gæsteforskere og stipendiater fra førtiltrædelseslandene.

5. Tilrettelæggelse af konferencer, besøg og informationsdage i førtiltrædelseslandene samt formidling af oplysninger om FFC.

I overensstemmelse med denne strategi har FFC oprettet flere forskningskonsortier med organisationer fra førtiltrædelseslande på specifikke områder og organiseret workshopper om udvidelsesrelaterede forhold.

Internationale forbindelser

I marts 1999 gjorde FFC over for Rådet rede for sine nye opgaver for så vidt angår centrets internationale forbindelser. Forskningsgruppen var enstemmigt positiv over for den nye strategi, hvorefter FFC vil koncentrere sine internationale aktiviteter omkring arbejdsprogrammets prioriterede områder og en begrænset række lande, navnlig SNG, USA og Japan.

Generaldirektøren var i denne forbindelse på tjenesterejse til Japan og Korea om foråret og besøgte USA om efteråret. Under USA-turen blev der undertegnet en aftale med den amerikanske Nuclear Regulatory Commission om nuklear sikkerhed. Det blev også besluttet at formalisere det bestående samarbejde mellem FFC og US/FDA via en gennemførelsesordning med Joint Institute for Food SAfety and Nutrition (JIFSAN) og at udvide anvendelsesområdet for det nuværende samarbejde om nuklear sikkerhed med US/DoE, så det også omfatter nuklear teknologi, gennem en særskilt ny aftale. En lignende beslutning blev truffet i Tokyo med JAERI.

Ud over undertegnelsen af aftalen mellem Argentina og Euratom undertegnede FFC en aftale med Argentina-Brazil Agency for Accounting and Control of Nuclear Materials (ABACC) inden for området nuklear sikkerhedskontrol, som omfatter alt muligt samarbejde mellem de to enestående sikkerhedskontrolsystemer.

Hvad angår Rusland fortsatte gennemførelsen, som led i TACIS-programmet, af de ingangværende projekter vedrørende nuklear sikkerhedskontrol, men med ny vægt på forvaltning af plutonium. Inden for nuklear sikkerhed steg FFC's engangement væsentligt, da den fælles RELEX-tjeneste (SCR) anmodede om en fuldstændig oversigt over de 14 store «projekter på stedet » og organisationen i Ispra af den første TACIS Technical Workshop mellem Kommissionen, de russiske myndigheder og industripartnere fra både russisk og europæisk side. Det gode resultat fra denne tekniske workshop (TTW), der fandt sted i juni, bekræftede FFC's vigtige rolle, som det også blev understreget af de russikske myndigheder under mødet i 99 TACIS Supervisory Group.

FFC som partner i netværk

Høj kvalitet og uafhængighed

Fællesskabspolitikker er komplekse og mangestrengede, og de omfatter en stadig længere række emner. De nødvendige ressourcer og færdigheder for videnstøtte er større end dem, FFC har eller måtte have i fremtiden. For at kunne yde uafhængig videnskabelig og teknisk ekspertise skal FFC være i stand til at tappe fra eksterne 'kompetencepuljer' og stadig sikre sig, at resultaterne er i overensstemmelse med kravene om kvalitetsnormer og uafhængighed.

FFC vil i stadig højere grad dele ansvaret for at skaffe viden med medlemsstaterne. Der er allerede ved at blive forhandlet aftaler i denne retning med nationale forskningsorganisationer såsom TNO (den hollandske organisation for anvendt videnskabelig forskning) og DERA (det britiske forsvars evaluerings- og forskningsagentur).

Der er ligeledes blevet indgået aftalememoranda (AM) med europæiske organisationer såsom Det Europæiske Miljøagentur (EMA) og Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (EAMP). EMA-aftalen dækker videnskabelig og teknisk samarbejde om miljø, med særlig vægt på emner som klimaændringer, overvågning af kemikalier og deres miljøvirkninger og beskyttelse af Europas naturressourcer, rum og arealer. EAMP-aftalen drejer sig om udvikling og forbedret anvendelse af forskellige telematiktiltag til støtte for lovgivning på lægemiddelområdet.

I sine forbindelser til industrien er det FFC's approach at fremme repræsentative industrigrupper fremfor enkelte virksomheder for at bevare sin uafhængighed med hensyn til europæisk konkurrenceevne. i 1999 blev der indledt forhandlinger med europæiske industrinetværk såsom EUCAR (bilindustrien ) og CONCAWE (olieindustrien) for fælles arbejde med køretøjers emissioner.

I årets løb foretog FFC en gennemgang af alle sine projekter vedrørende standardisering til støtte for den samarbejdsaftale, der var indgået i 1998 med Den Europæiske Standardiseringsorganisation CEN. Et særnummer af IPTS Report var ligeledes helliget standardisering. Der blev i juni afholdt etfælles seminar om livscyklusanalyse med CEN's tekniske fagudvalg, og der blev også arrangeret en FFC-CEN workshop om miljøstandarder.

I samarbejde med partnerlande i Middelhavsområdet behandler adskillige FFC-projekter kritiske emner for den samfundsøkonomiske udvikling i den europæiske del af Middelhavsområdet - såsom vand, energi og arealanvendelse og fødevareressourcer. Arbejdet udføres som direkte støtte for de mellemstatslige Euro-Med-udvalg for videnskab og teknik, og industrisamarbejde gennem de ansvarlige tjenester i Kommissionen. Blandt de emner, der blev behandlet i første omgang af ekspertworkshops i 1999 er udvikling af menneskelige ressourcer, diabetes mellitus, levnedsmiddelproduktion (med IHCP) og teknologi og teledetektion for landbruget (med SAI).

Konkurrencebaserede aktiviteter

Mål sat til 15%

Rådets beslutning om et særprogram for FFC angiver, at under RP5 vil FFC fortsætte bestræbelserne på at udvikle konkurrencebaserede aktiviteter. Styrelsesrådet har forsøgsvis sat målet til 15% for årene 1999 til 2002. Det er noget mindre end i det tidligere program og i overensstemmelse med opstillingen af FFC's hovedaktiviteter til støtte for EU-politikker.

Konkurrencebaserede aktiviteter omfatter konkurrencebaseret arbejde tilknyttet Europa-Kommissionen, aktioner med omkostningsdeling med eksterne forskningsorganisationer og tredjepartsarbejde for den europæiske industri. Målet med FFC's deltagelse er primært at opretholde et højt fagligt niveau gennem kontakten med krævende kunder, afstemning med eksterne partnere eller erhvervelse af nye kompetencer gennem samarbejde. Projektudvælgelse er baseret på kriterier om kohærens (supplement til institutionelle aktiviteter) og merværdi - ved at give specifik ekspertise eller europæisk rækkevidde.

FFC bidrager kun, hvis projektet eller tjenesten har en tilknytning til dets arbejdsopgaver. Det overholder nærhedsprincippet og vil derfor ikke tilbyde tjenester, der kan ydes bedre på nationalt plan.

Under RP5's første gennemførelsesår deltog alle institutter i den første indkaldelse af forslag til aktioner med omkostningsdeling og deltog i over 250 forelagte projekter. Pr. 1. november 1999 var alle resultaterne endnu ikke tilgængelige, men det så ud til, at over 80 forslag vil blive valgt.

Teknologioverførsel

Foranstaltninger iværksat i forbindelse med European Technology Transfer Initiative (ETTI) og støttet uden for FFC's institutionelle budget omfatter studieplan for iværksætterånd, en 'udvidet rugemaskine' til at fostre vækst i spin-off-virksomheder og fremme adgangen til FFC's laboratorier, og iværksættelse en 'kapitalfond for vækst' -Technology Transfer Fund.

Iværksætteruddannelse blev udformet med henblik på FFC-forskere på korttidskontrakter. Den blev afprøvet i et pilotprogram med 20 forskere udvalgt blandt 35 ansøgere. I 18 workshops (200 undervisningstimer givet af fagfolk fra medlemsstaterne) blev der undervist i grundlæggende management-færdigheder, og alle faser af virksomhedsplanlægning, fra gennemførlighedsundersøgelser via finansiering til den rent faktiske opstart blev dækket ind. Tre af deltagerne er i øjeblikket ved at udarbejde virksomhedsplaner for spin-off projekter.

Positiv udnyttelse af teknologi omfatter beskyttelse af intellektuel ejendomsret over resultaterne, vurdering af teknologiens potentiale og bestemmelse af interesserede parter. I 1999 blev der indgivet 11 patentansøgninger, og yderligere 12 var under forberedelse. Teknologioverførselsrammen, der omfatter ca. 50 veldokumenterede teknikker, er blevet opretholdt og ajourført. Der har aktivt været kontakter og drøftelser om at indgå adskillige licensaftaler.

Private midler til vækstfinansiering

Ideen med privat finansiering, der investerer 50% af kapitalen som vækstfinansiering til at gennemføre projekter, der udgår fra FFC, blev udviklet i 1999. Fondens kapital (målet er 20 mio. euro) skal investeres i ikke kun oprettelse af nye selskaber, men også i teknologioverførsel til bestående selskaber. Der blev modtaget adskillige interessetilkendegivelser efter en omfattende høring af over 100 finansieringsformidlere. Der er indledt forhandlinger med en ansøgervirksomhed, der blev udvalgt efter en indkaldelse.

Der er blevet færdiggjort en projektplan for 'rugemaskine' og 'teknologioverførsel' - European Centre for Innovation and Spin-Offs (ECIS). 'Rugemaskine-funktionen' hjælper udvalgte spin-off projekter fra FFC med konsulentvirksomhed og undervisning i at opstille en virksomhedsplan og forberedelse af det praktiske arbejde ved opstart, før en ny virksomhed oprettes juridisk. Teknologioverførselsfunktionen tjener til at finde frem til, modtage og høre innovative små og mellemstore virksomheder i medlemsstaterne med henblik på teknologioverførsel fra FFC. Finansieringen til ECIS blev fastlagt med Generaldirektoratet for Regionalpolitik ved udgangen af 1999; centret skal være funktionsdygtigt i midten af 2000.

FFC koordinerer også European Technology Transfer Network (ETTN), et pilotprojekt fra de tidligere GD III, XIII og XXIII om anvendelse af informations- og kommunikationssteknologier til at fremme teknologioverførsel til små og mellemstore virksomheder i geografisk fjerntliggende egne. Dets formål er at fremskynde tværnational teknologioverførsel og at gøre små og mellemstore virksomheder mere konkurrencedygtige ved at fremme adgangen til ekspertisepuljer. Mellemledsorganisationer spiller en nøglerolle for bestemmelse af små og mellemstore virksomheder behov. Over 300 små og mellemstore virksomheder er inddraget, og der er igangsat tværnationale teknologioverførselsaktioner. Der kan hentes yderligere oplysninger på ETTN-webstedet http://ettn.jrc.it.

Spin-off fra offentlig forskning

FFC deltog i en virksomhedsgruppe, der blev udvalgt i et nyt RP5-forslag om at fremme spin-offs fra offentlig forskning. Ca. 60,000 europæiske forskere er repræsenteret med partnere, der omfatter CEA (den franske atomenergikommission), CERN (det europæiske laboratorium for partikelfysik), CNRS (det franske nationale center for videnskabelig forskning), CSIC-CNM (det spanske nationale center for mikroelektronik), og DERA (det britiske forsvars evaluerings- og forskningagentur). Målsætningerne er at anvende parternes ekspertise og internationale netværk til at støtte spin-off projekter og hjælpe med at skabe et vitrine for viden.

Kommunikation

FFC's kommunikationsstrategi, der blev indledt i 1998, blev fortsat i 1999 for at profilere FFC's aktiviteter overalt gennem medierne og blandt vigtige målgruppepublikummer såvel som offentligheden i almindelighed. Den omfattende dækning af FFC i forskellige medier, og navnlig i den trykte presse og radio/tv-udsendelser, gav betydelige og positive resultater.

Oprettelse af Kontoret for Information og Public Relations

Der er sket en integrering af kommunikationsaktiviteterne i FFC's generelle politik og videnskabelige arbejde gennem oprettelse af et Kontor for Information og Public Relations, der har ansvaret for den overordnede koordination af FFS's kommunikationsstrategi.

Mere synlig

Tidligere både arrangerede og deltog FFC i en række begivenheder - bl.a. konferencer, seminarer og videnskabelige workshops. Sådanne aktiviteter har hjulpet med til at øge FFC's synlighed på den internationale videnskabsscene og for den almindelige presse og fagpressen. Denne synlighed blev yderligere forøget med de forskellige priser, som FFC-personale har vundet i årets løb.

FFC havde en stor informationsstand på Europa-Kommissionens RP5-lancering i Essen i Tyskland i februar 1999. Begivenheden blev brugt til at indlede en presseaktion på forskellige niveauer.

FFC deltog i den 'Anden Verdenskonference for Videnskabelig Journalistik' i Budapest i juli. Over 146 videnskabsskribenter fra 29 lande mødtes for at drøfte videnskabsjournalistikkens rolle i videnskabsformidlingen. FFC havde en udstilling med informationsmateriale, posters og presseinformationsmapper.

Der var over 550 deltagere fra industrien, forskningsorganisationer og nationale og internationale myndigheder i 'Luftkvalitet 2000'-konferencen i maj. Den var tilrettelagt i fællesskab med FFC, Generaldirektoratet for Miljø og Fondazione Mangeri i Venedig.

En anden vigtig international begivenhed, der samlede ca. 800 videnskabsfolk, var tilrettelagt af ECVAM og afholdt i Bologna d. 29. august og 2. september 1999. Den 3. Verdenskongres drejede sig om 'Alternativer og anvendelse af dyr i biovidenskab'.

FFC fremlage sit RP5-arbejdsprogram for partnere i videnskabskredsene, myndigheder og kolleger i Kommissionen under det internationale seminar 'Videnskab og Teknologi i den europæiske politiks tjeneste - Mod et nyt Partnerskab' i marts på FFC's anlæg i Ispra. Der var et særarrangement i tilknytning til seminaret henvendt til de associerede lande, der gav repræsentanterne for øst- og centraleuropæiske lande lejlighed til at høre mere om FFC's aktiviteter.

FFC's personale vandt adskillige ansete priser i 1999. De omfatter:

* Elke Anklam og Joerg Stroka (IHCP), der blev udnævnt til årets 'Associate Referee' af Association of Official Analytical Chemists

* Aloïs Sieber (SAI), der blev udnævnt til 'IEEE Fellow' for bidrag og lederskab inden for mikrobølgeteledetektion

* Maurice Whelan og Colin Forno (ISIS), der vandt 'Metrology for World Class Manufacturing Award' 1999 - Innovative Metrology i UK for arbejdet med optisk interferometri.

Publikationer

Der blev i årets løb lanceret adskillige nye publikationer, både almene og videnskabelige, herunder:

* Letter from the JRC, sendt til europæiske beslutningstagere.

* JRC in (månedens navn), internt månedligt nyhedsbrev for FFC's personale på alle anlæg.

* Joint Research Centre-brochuren giver generelle oplysninger om FFC's aktiviteter.

* Serving the citizen-brochuren fokuserer på FFC's aktiviteter, der direkte tjener Europas indbyggere

* En virksomhedsvideo om FFC, med en generel præsentation og individuelle indslag om hvert enkelt institut

* En ny elektronisk publikation benævnt 'viewcard' (en CD-ROM), der beskriver FFC's aktiviteter.

Stort besøgstal

De forskellige FFC-anlæg modtog mange besøgende, herunder ledende personligheder fra de poliske og videnskabelige kredse. Philippe Busquins besøg på Ispra-anlæget i oktober 1999, lige efter han overtog ansvaret for Generaldirektoratet for Forskning og for FFC, var kommissærens første i en besøgsrunde til alle FFC-anlæg - det næste går til IAM i Petten i december.

Mange journalister besøgte FFC for at interviewe personalet og filme forskellige projekter. Der har været omkring 60 tv-programmer i medlemsstaterne om FFC-projekter. Der blev arrangeret ti pressekonferencer for diverse medier.

FFC modtog over 10 000 besøgende på de forskellige anlæg i anledning af forskellige begivenheder, såsom møder konferencer eller besøg i laboratorierne fra industrien, universiteter og andre interesserede parter.

FFC i tal

¨ Personale

FFC's personale (M: mænd, K: kvinder) er sammensat af følgende kategorier:

>TABELPOSITION>

Af dette samlede tal kan man anse omkring 1600 for videnskabelige medarbejdere. Deraf er omkring 400 ansat på korte kontrakter (1-3 år).

Som behovene for kvalificeret personale på FFC har udviklet sig gennem årene, har budgetmyndigheden øget antallet af videnskabelige medarbejdere i kategori A for at få flere med kvalifikationer på universitetsniveau. Denne ændring, der blev vedtaget i begyndelsen af 1999, har gjort det muligt at rekruttere midlertidigt ansatte i kategori A. Gennemførelsen af Kommissionens nye personalepolitik for medarbejdere, der finansieres af forsk ningsbudgettet, fortsatte i 1999. Denne politik indebærer, at en varierende andel af midlertidigt ansatte (35% på femårige, 25% på treårige kontrakter) supplerer en fast kerne af tjenestemandsansatte (40% af det vedtægts mæssige personale). Antallet af medarbejdere, der forlod FFC i årets løb, er steget stærkt (op til 172). Og den ne udviklingslinje vil fortsætte i de kommende år. Medarbejdere, der blev ansat i FFC's første tid, nærmer sig pensionsalderen og afløses af højt kvalificerede forskere. I 1999 blev der ansat 92 nye medarbejdere.

¨ Ligestilling

FFC arbejdede også i 1999 på at gennemføre Kommissionens ligestillingspolitik med det sigte at tilskynde til rekruttering og forfremmelse af et større antal kvinder og under hensyntagen til Kommissionens initiativ vedrørende "kvinder og videnskab". Ansvaret for at fremme denne politik blev overdraget til en tjenestemand direkte under generaldirektøren.

¨ Fordeling af personale*

>TABELPOSITION>

* Tjenestemænd og midlertidig ansatte.

** Administration og Ispra-anlæggets infrastruktur tilsammen

( Gæsteforskere, udstationerede eksperter, praktikanter, stipendiater

>TABELPOSITION>

¨ Budget

Budget og udgifter - institutionelle aktiviteter

De bevillinger, der er til rådighed for FFC, fordeler sig på udgifter til personale, administrativ drift (vedligeholdelse af bygninger og udstyr, elektricitet, forsikring, hjælpematerialer osv.) og videnskabelige driftsbevillinger. Midlerne kommer fra det institutionelle budget, der direkte overføres fra EU's budget til FFC, fra associerede lande og fra konkurrencebaserede aktiviteter. På det institutionelle budget blev der indgået forpligtelser for følgende beløb:

>TABELPOSITION>

De stigende udgiftsforpligtelser i 1999 skyldes en ekstraordinær investering på 8 mio. euro til et nyt anlæg i Ispra. Til lukning af nukleare anlæg blev der afholdt udgifter på 3,8 mio. euro.

¨ Konkurrencebaserede aktiviteter

I begyndelsen af 1999 udarbejdede hvert FFC-institut en virksomhedsplan for konkurrencebaserede aktiviteter i hele det femte rammeprograms periode. Der sigtedes mod strategisk medvirken i de indirekte aktioner under det femte rammeprogram, og under første forslagsindkaldelse indsendte FFC cirka 270 forslag, hvoraf over en tredjedel blev udvalgt til finansiering. De 2,8 mio. euro til foranstaltninger med omkostningsdeling afspejler indtægter fra tidligere kontrakter under det fjerde rammeprogram sanrere end ny aktivitet.

Budgetposten for 'konkurrencestøtte', som gav andre generaldirektorater mulighed for at yde støtte til konkurrencebaserede aktiviteter, videreføres ikke under femte rammeprogram. Indtægten på 4,3 mio. euro henviser således til igangværende projekter fra fjerde rammeprogram. Tredjepartsforskning til en værdi af 26,4 mio. euro blev udført for en række klienter i 1999, og andre konkurrencebaserede aktiviteter resulterede i 5 mio. euro.

// Indskrevet på 1999-konti

Foranstaltninger med omkostningsdeling // 2.8*

Konkurrencestøtte // 4.3

Konkurrencebaserede aktiviteter uden for rammeprogrammerne // 5.0**

Tredjepartsforskning // 26.4

I ALT // 38.5

* Tallet for foranstaltninger med omkostningsdeling omfatter kun ekstra eksterne midler, "tilsvarende midler" fra FFC's budget er ikke medregnet.

** Omfatter ikke aktiviteter i forbindelse med HFR-reaktoren.

¨ Publikationer

>TABELPOSITION>

* Konferencer omfatter mundtlige fremlæggelser, plakatudstillinger og konferencedokumenter.

**Artikler omfatter også konferencedokumenter, der er offentliggjort i tidsskrifter.

Videnskabelig evaluering af FFC's institutter

Da FFC's arbejdsprogram for 1999 til 2002 var godkendt lancerede generaldirektøren en særlig, fremadrettet evaluering - som blev døbt the Scientific Audit - for at sikre sig, at man rådede over en effektivt fungerende videnskabelig ramme for gennemførelsen.

Formålet med evalueringen var at finde ud af om centeret var tilstrækkelig veludstyret - både materielt og intellektuelt - til at klare de opgaver, som det havde fået tildelt med det femte rammeprogram. Den skulle foretages af velrenommerede, uafhængige eksperter, der dækkede et bredt spektrum af FFC's kompetence områder og aktiviteter. De skulle munde ud i råd om, hvor FFC's nuværende videnskabelige ressourcer virker tilstrækkelige, hvor de bør styrkes, eller hvor de knap er så nødvendige i forhold til det nye program. Desuden skulle der fremsættes synspunkter på FFC's mere langsigtede videnskabelige strategi.

Den videnskabelige evaluering fandt sted mellem juni og oktober på basis af modellen med besøgsgrupper, en for hvert institut, og med deltagelse af 30 eksterne eksperter i alt. Denne indsats har resulteret i en serie anbefalinger, som ledelsen af hvert institut har indarbejdet i sine mere langsigtede planer.

De foreløbige overordnede - dvs. fælles for hele FFC - konklusioner på evalueringen kan sammenfattes på følgende måde:

* FFC's nye opgavebeskrivelse har fået en positiv modtagelse og støttes af både ledelse og personale. Der tilskyndes kraftigt til netsamarbejde med laboratorier i medlemsstaterne, eftersom dette har afgørende betydning i forhold til opdraget.

* Det er afgørende, at der er en solid videnskabelig basis for løsningen af de beskrevne opgaver. Der er behov for at være opmærksom på balancen mellem tjenesteydelser og forskning.

* Der tilskyndes til, at FFC deltager i beskedent omfang, men med vægt i fællesprojekter med industrien og i bestræbelser for teknologioverførsel.

* Der lægges vægt på klyngernes betydning for samarbejdet mellem institutter. Deres effektivitet bør styrkes.

* FFC's indsats til støtte for nuklear teknologi anerkendes og opmuntres, men om den kan videreføres afhænger af, om det nuværende finansieringsniveau opretholdes.

* Der bør gøres yderligere bestræbelser på at udvikle en rekrutteringsstrategi for FFC for at underbygge organisationens langsigtede videnskabelige styrke og levedygtighed.

Denne videnskabelige evaluering vil øge kvaliteten af FFC's arbejde fra starten af indeværende arbejdsprogramperiode under den nye opgavebeskrivelse. Den vil også lette gennemførelsen af den lovpligtige femårsevaluering for perioden 1996 til 2000 - en mere traditionel evalueringsrunde, som der er brug for med henblik på tilrettelæggelsen af det næste rammeprogram, nr. 6 i rækken. Arbejdet med at tilrettelægge denne evaluering, hvor slutrapporten skal foreligge ved udgangen af juni 2000, var godt på vej i slutningen af 1999.

Totalkvalitetsstyring

I 1999 begyndte FFC at gennemføre et struktureret program for kvalitetsforbedring. Programmet var tilrettelagt, så personale på alle niveauer blev involveret. Der indgik en hel række initiativer, hvoraf vi her kan nævne en projektstyringsmanual, en strategi for total kvalitet, en forretningsplan samt gennemførelse af et rapporteringssystem og nye administrative procedurer.

Selvevaluering er grundlaget for FFC's arbejde med totalkvalitetsstyring. Det nye kvalitetsinitiativ kræver omfattende, systematiske og regelmæssige gennemgange af FFC's aktiviteter og resultater, hvorunder der udpeges både stærke sider og områder, hvor forbedringer er påkrævet. Der skal træffes foranstaltninger til at sikre en løbende forbedringsproces, som kan højne præstationsniveauet og øge medarbejdernes arbejdsglæde.

EFQM-modellen (European Foundation for Quality Management) er et centralt element i FFC's kvalitetsstyringsarbejde. Den bygger på bedste praksis, understøtter bæredygtig vækst og bruger ni kriterier - ledelse, mennesker, strategi, partnerskab og ressourcer, processer og resultater med hensyn til mennesker, kunder, samfund og nøglepræstationer.

Udblik mod fremtiden

FFC begyndte i 1999 at overveje, hvordan der kunne lægges en strategiplan for centrets fremtidige aktiviteter. Herunder vil der blive fokuseret på FFC's videnskabelige profil, arbejdsmåde, forhold til kunderne, finansiering og interne organisation, og processen vil omfatte både interne dialoger og høring af eksterne partnere. De 'byggesten', der kommer ud af dette forehavende, vil blive integreret i en strategisk helhedsplan, som skal udstikke retningslinjer for FFC's drift efter det nuværende rammeprogram.

Planen behandler fire hovedspørgsmål:

1. Hvad skal FFC's fremtidige videnskabelige profil være-

2. Hvilken type forbindelser bør FFC have med sine hovedkunder, Kommissionens tjenestegrene og Europa-Parlamentet-

3. Hvilke partnerskaber bør FFC opdyrke-

4. Hvilken type organisation bør den udvikle for at sikre fleksibilitet og efffektivitet-

Sidst på året engagerede det videnskabelige element af strategiplanen FFC i interne brainstormingmøder, og dertil kom den eksterne videnskabelige evaluering. Det skete for at kunne forelægge hovedlinjer for FFC's fremtidige videnskabelige profil ved udgangen af 1999. Som resultat blev der indkredset otte områder inden for videnskabelig og teknologisk støtte, som politikerne sandsynligvis ville blive mere optaget af:

* Globale ændringer

* Vand

* Fødevarresikkerhed og -kvalitet

* GMO'er

* Emissioner og deres sundhedsvirkninger

* E-handel og informationsteknologiske systemers pålidelighed

* Miljø og sikkerhed

* Nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol

I begyndelsen af 2000 vil der blive tilrettelagt en serie eksterne høringer for at drøfte disse retningslinjer med udvalgte partnere fra forskningsverdenen og erhvervslivet. Inden sommeren 2000 vil der blive udarbejdet et afsluttende dokument om FFC's fremtidige profil omfattende både videnskabelige og administrative forhold.

Parallelt med den interne strategiske undersøgelse blev der lanceret en ekstern gennemgang. I november 1999 besluttede kommissær Philippe Busquin at oprette et eksternt panel, det såkaldte High Level Panel. Det havde Viscount E. Davignon, tidligere næstformand for Europa-Kommissionen, som formand og fik mandat til at reflektere over følgende emner og fremsætte anbefalinger:

På hvilke områder bør FFC koncentrere sine aktiviteter, under hensyntagen til områder, hvor det har opnået videnskabelig excellence og troværdighed, samt til Kommissionens politiske prioriteter og ansvarsområder-

Hvilke konsekvenser kan dette få med hensyn til arbejdets tilrettelæggelse og personaleprioriteter- Hvorledes bør de menneskelige og finansielle ressourcer tilpasses, så de svarer til de ændrede politiske prioriteter-

FFC har til opgave at støtte den politiske beslutningstagningsproces i EU samtidig med at det holder fast ved sin videnskabelige integritet. Hvad er de driftsmæssige følger- Hvilken virkning får dette på forbindelserne med Europa-Parlamentet og de forskellige agenturer eller videnskabelige komiteer-

Hvilke behov, betingelser og metoder er der for at oprette partnerskab eller netværk med videnscentre i medlemsstaterne, herunder eventuelt internationalt samarbejde-

FFC rådgives for øjeblikket af et styrelsesråd. Hvorledes bør de nuværende ordninger ændres, så der i højere grad tages hensyn til ændrede relationer til centre i medlemsstaterne, interessenter og EU-institutionerne, under hensyntagen til FFC's status som et af Kommissionens generaldirektorater-

På hvilket grundlag bør finansieringen af FFC's aktiviteter organiseres- (forskningsrammeprogram, relationer med DG'er, egen finansiering, indtægter fra "kommercielle aktiviteter")

Panelet blev endvidere anmodet om at fremsætte anbefalinger med henblik på at integrere FFC i Kommissionens tiltag til et europæisk forskningsområde.

INSTITUTTERNES FORSKNINGSVIRKSOMHED I 1999

Institut for Referencematerialer og -målinger (IRMM) (GEEL)

Direktør // Manfred Grasserbauer

1. Administration // Michael-Francis Fahy

2. Referencematerialer // Jean Pauwels

3. Analytisk kemi // Adela Rodriguez Fernandez

4. Isotopmålinger // Philip Taylor

5. Neutronfysik // Hermann Weigmann

6. Edb og elektronik // Richard Ross

7. Markedsføring af referencematerialer og -metoder og forbindelser til videnskabelige kredse // Doris Florian

Opdrag

IRMM har til opgave at fremme et fælleseuropæisk målesystem, der kan støtte EU's politikker, især det indre marked, miljø, sundhed og forbrugerbeskyttelse. IRMM's centrale mål er at udvikle og foretage specifikke referencemålinger, at fremstille certificerede referencematerialer, at tilrettelægge internationale programmer for evaluering af målinger, at etablere tværnationale databaser og at gennemføre standardforberedende forskning.

Institut for Referencematerialer og -målinger er Europa-Kommissionens metrologiinstitut på linje med medlemsstaternes nationale metrologiinstitutter. I denne rolle yder det direkte støtte til medlemsstaterne i form af referencematerialer og -målinger. IRMM's virksomhed ligger inden for følgende to hovedområder:

* Referencematerialer til kvalitetssikring inden for levnedsmiddelproduktion og miljøovervågning

* Referencemålinger og neutrondosimetri til støtte for fødevaresikkerheden, til bestemmelse af spor af radioaktive stoffer i levnedsmiddelingredienser og til frembringelse af forsøgsdata til forbedring af neutrondatabasen.

Verdenspremiere inden for påvisning af GMO'er

I 1999 har IRMM fremstillet verdens første referencematerialer til påvisning af genetisk modificerede organismer (GMO'er) og fortsat sine leverancer af referencematerialer for de forskellige GMO-typer, der er givet helt fri og bliver benyttet til levnedsmiddelproduktion.

Bovin spongiform encephalopati (BSE)

Inden for bovin spongiform encephalopati (BSE eller "kogalskab") har IRMM fremstillet over 14000 prøver og evalueret resultaterne af fire mulige diagnostiske test for BSE. Tre af disse test blev fundet at kunne identificere dyr, der klinisk set har BSE.

I 1999 har instituttet fortsat ydet betydelig støtte til EU-politikkerne inden for sådanne områder som levnedsmiddelsikkerhed, miljø- og sundhedsbeskyttelse, nuklear sikkerhedskontrol, neutronmålinger og specialuddannelse inden for måleteknik.

Udvidelse af netværksaftaler

IRMM's har udvidet sit samarbejdsnet ved at underskrive nye samarbejdsaftaler med Laboratory of the Government Chemist (UK), Slovakiets metrologiinstitut, Central Science Laboratory (UK) og Bureau International des Poids et Mesures (BIPM) (F). IRMM er nu blevet Europa-Kommissionens officielle repræsentant i den europæiske metrologiorganisation EUROMET.

IRMM's infrastruktur er forbedret, bl.a. ved omstrukturering af afdelingen for analytisk kemi, hovedeftersyn af 7MV Van de Graaff acceleratoren, opførelse af nye laboratorie- og kontorlokaler i afdelingen for isotopmålinger, modernisering af administrationsafdelingen og udvidelse af afdelingen for markedsføring og forbindelser til videnskabelige kredse. Nedlæggelsen af instituttets nukleare anlæg er påbegyndt og skrider hastigt frem. Der er indført projektstyring, der er indført en ny procedure for personaleuddannelse, og man er kommet betydeligt nærmere implementeringen af Total Quality Management, TQM.

Referencematerialer

IRMM har yderligere udvidet sine aktiviteter inden for opbevaring, stabilitetskontrol, distribution, salgsadministration og recertificering af BCR-certificerede referencematerialer (BCR: Bureau Communautaire de Référence - Fællesskabets referencebureau). IRMM har nu 500.000 prøver på lager, og indtægterne fra salg af referencematerialer lå i 1999 på over 1 mio. euro.

Bekæmpelse af BSE

Der er gjort vigtige fremskridt i kampen mod BSE [beslutning 96/49/EF]. IRMM har i samarbejde med ekspertinstitutter i medlemsstaterne og med Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse som koordinator [kontrakt nr. 14366] fremstillet mere end 14000 prøver til fire mulige diagnostiske test for BSE og evalueret resultaterne. Udtalelsen fra Kommissionens Videnskabelige Styringskomité i denne anledning taler for sig selv: "tre af disse test kan identificere dyr, der klinisk set har BSE".

Der er andre projekter i gang, som vedrører varmebehandling som metode til BSE-dekontaminering og påvisning af dyremel i foder til planteædere, evaluering af nyudviklede obduktionstest (f.eks. prioner i blod), etablering af en bank med BSE-negative prøver, fremstilling af referencematerialer til kalibrering af BSE-obduktionstest samt evaluering af test, der kan påvise BSE hos kvæg og scrapie hos får og skelne mellem dem.

Dioxin, furan og polychlorerede biphenyler (PCB) [EF-direktiv 94/26 og rekvireret af CEN-TC 264W61]

Som følge af årets dioxin-begivenheder steg salget af referencematerialer med polychlorerede biphenyler (PCB) og dioxin voldsomt - i nogle tilfælde med over 200%. F.eks. blev der i 1999 solgt over 120 stk. af det PCB-certificerede referencemateriale (CRM) nr. 350 sammenlignet med kun 17 i 1998. IRMM har tillige - i samarbejde med de belgiske ministerier - iværksat en kampagne for egnethedsprøvning af laboratorier, der analyserer fødevarer for PCB. Der blev igangsat fremstilling af en ny række referencematerialer til påvisning af PCB i svinefedt, således at certificeringen kunne være klar inden udgangen af 1999. Det er desuden planen at tilbyde nye referencematerialer for foderstoffer, tørret æggeblomme, mælkepulver og svinekød.

Nye certificerede Charpy-referencematerialer til slagprøvning [Generaldirektoratet for Forskning/EN 10045-2/ASTM E-23]

Charpy- slagsejhedsprøvning benyttes ofte til måling af materialers modstand mod sprødt brud, hvilket er af største betydning ved beregning af styrken af mekaniske konstruktioner, lige fra trykbeholdere til broer. IRMM er en af de store leverandører af certificerede referencematerialer til kalibrering af prøvningsmaskiner. Der er modtaget fire ordrer på Charpy-prøver, hvorfor der er certificeret nye 30 joule-, 80 joule- og 120 joule-masterbatcher. Der er i 1999 solgt op mod 1000 prøver af Charpy-referencematerialer. Derudover har instituttet deltaget i en international evaluering med positivt resultat, og der er forhandlinger i gang om, hvordan disse vigtige målinger kan harmoniseres internationalt.

Fremstilling af prøver til gennemførlighedsundersøgelser

Der er sendt 20 prøver af MURST-ISS-A3 PCB i antarktisk krill til Istituto Superiore de Sanità (ISS) i Rom med henblik på deres arbejde på påvisning af PCB i krill. Der er fremstillet 190 ampuller med rødspættegalde og 121 ampuller med skrubbegalde. Der er fremstillet to serier af fortyndede honningprøver (ca. 1200 ampuller), som også er sendt til ISS.

Kliniske referencematerialer

Der bruges multi-enzymreferencematerialer som markører for forskellige lidelser, såsom hjerneskader, hjertesygdomme og leversygdomme. IRMM har sammen med International Federation for Clinical Chemistry (IFCC) fastsat et nyt sæt standardprocedurer (Standard Operating Procedures - SOP), og der er certificeret fire enzymmaterialer ved 37ºC.

Udvalgte certificeringer

Certificeringen er afsluttet for hovedbestanddele og sporstoffer i okselever [direktiv 83/90/EØF and forordning (EF)194/97] , og der er gjort betydelige fremskridt med referencematerialer for fuldkornsmel og for svovl og totalt indhold af glucosinolater i rapsfrø [forordning 1470/68 og 1864/90]. I marts 1999 blev der certificeret fire materialer til sporstoffer i sediment. Undersøgelserne af homogenitetskontrol fortsætter, og der er gjort fremskridt med certificering af aflatoxin i sødmælkspulver [Rådets direktiv 74/63/EØF og Kommissionens direktiv 91/126/EØF og 97/8/EF].

GMO-referencematerialer

Efter vedtagelsen af EF-forordning 258/97 om nye levnedsmidler har IRMM produceret verdens første referencematerialer til påvisning af GMO'er. I dag bliver der hos IRMM produceret og certificeret 10000 certificerede referencematerialer til påvisning af GMO'er i soja og majs. Der er i samarbejde med IHCP i Ispra afsluttet to evalueringstest, en, der bygger på DNA-polymerasekædereaktion (DNA/PCR), og en, der bygger på enzymbundet immunoassay (ELISA).

IRMM leverer fortsat referencematerialer for forskellige GMO'er, der er givet helt fri og i brug til levnedsmiddelfremstilling, enten direkte eller indirekte. Eksempelvis er produktion af referencematerialer, der indeholder forskellige genmodificerede majs (Bt-11 og PMON 810), sat i gang. IRMM og IHCP har desuden tilstrækkelig ekspertviden og midler til at oprette den første bank nogensinde med genmodificeret materiale - en strategi, der er under drøftelse.

Isotopreferencematerialer (IRM)

Der er fremstillet et jernberiget isotopreferencemateriale (IRM), som er fyldt på ampuller, der er fremstillet "moder"opløsninger til bor-IRM'et, og isotopforhold er kontrolleret. Der er fremstillet 3 opløsninger til 50Cr-IRM og natCr-berigede prøver, som er fyldt på ampuller, målingerne er afsluttet, og certifikaterne er udstedt. Der er fremstillet et IRM beriget med 202Hg, og det er fyldt på ampuller, og til IRM'er med Cl er der fremstillet både 37Cl- og natCl-opløsninger, som er fyldt på ampuller. Der er endvidere igangsat to nye opgaver med produktion af IRM'er beriget med S og Zn. Arbejdet på primære isotopgasstandarder (PIGS) er vidt fremskredet, idet det er afsluttet for så vidt angår svovl, krypton, carbon via CF4, normalt carbon og oxygen.

Nuklear sikkerhedskontrol

Der er fremstillet og certificeret en række berigede isotopreferencematerialer for Generaldirektoratet for Energi, bl.a. materiale beriget med natururan, et nyt materiale beriget med plutonium-240 og et med uran-235. Der er med henblik på kommende anmodninger om blandinger indkøbt en række uranhexafluoridudgangsmaterialer, som er karakteriseret. Der er fremstillet en række uranoxider, som skal benyttes til produktion af urandoteret glas til det støtteprogram, som Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) har i gang. Sideløbende med disse aktiviteter har 4 russiske teknikere fra Bochvar-instituttets metrologilaboratorium i Moskva været på en måneds uddannelse på instituttet (under Tacis-programmet). Instituttet har modtaget aftørringsprøver for Generaldirektoratet for Energi, hvoraf nogle udvalgte er analyseret i det underjordiske HADES-laboratorium.

Neutrondosimetri

Der er fremstillet materialer til kerneenergisektoren og de forskningsinstitutioner, der har forsøgsreaktorer i drift. Dosimetrene benyttes til måling af neutronfluenshastigheden i reaktoren, til sikkerhedsovervågning og til optimering af reaktorydelsen. Der blev i første halvdel af 1999 solgt 62 stk.

¨ Referencemålinger

Henimod international ækvivalens

I bestræbelserne på at opnå international ækvivalens for de kemiske målinger, der ligger bag internationale handelssystemer, er den første BIPM-nøglesammenligning nogen sinde inden for kemiske målinger afsluttet - den havde IRMM som koordinerende laboratorium. IMEP (Det Internationale Program for Vurdering af Målinger) runde 9 (sporstoffer i vand) og 11 (metaller i katalysatorer til biler), hvori mere end 235 laboratorier fra mere end 40 lande har deltaget, er afsluttet. Der er indledt nye IMEP-runder, IMEP-13 (metaller i polymer) og IMEP-14 (metaller i sediment). Sidstnævnte havde det rådgivende udvalg for stofmængder (CCQM) under BIPM (Det Internationale Bureau for Mål og Vægt) anmodet om til brug for en sammenlignende undersøgelse.

Primære isotopmålinger

Måling af kulstof- og oxygenisotopforhold er en særdeles omkostningseffektiv metode til påvisning af svindel med fødevarer og til undersøgelse af miljøspørgsmål. CEN's europæiske præstandarder ENV12141 (oxygen-18/oxygen-16-forholdet i vand fra frugtsaft), ENV12140 (carbon-13/carbon-12-forholdet i sukker fra frugtsaft) og Kommissionens forordning (EF) 822/97 (oxygen-18/oxygen-16-forholdet i vand fra vin) samt den kommende retsakt, hvor der fastsættes regler for carbon-13/carbon-12-forholdet i frugtkød og sukker, ville bedre kunne gennemføres, hvis der fandtes absolutte referenceværdier. Instituttet har taget dette ønske med i 8. runde af dets Internationale Program for Vurdering af Målinger (IMEP), og denne runde benyttes som pilotprojekt for europæisk akkreditering af laboratorier. På grundlag af de resultater, der er indkommet fra de deltagende laboratorier, kan man allerede påvise, at de referenceværdier, der hidtil har været benyttet for carbon på verdensplan, har en skævhed/fejl på ca. 1,5%.

Antibiotika i fødevarer

I år har IRMM igangsat et nyt projekt vedrørende fødevaresikkerhed. Det udspringer af direktiv 70/524/EØF (og forordning 2821/98) og består i udvikling af referencemetoder for to grupper af antibiotika, nemlig makrolider og quinoloner. Alle kommercielt tilgængelige standarder er bestilt, og forsøgsarbejdet kan snart indledes i samarbejde med afdelingen for veterinærmedicin ved universitetet i Liege.

Radionuklider i fødevarer

IRMM er ved at udvikle en referencemetode til bestemmelse af spormængder af radioaktive urenheder i fødevareingredienser ved hjælp af ICP-MS (induktivt koblet plasma massespektrometer) efter separation ved ekstraktionskromatografi. Matrixeffekter, kolonnekapacitet og elueringsprofiler er nøje undersøgt, og der er udviklet en ny separationsmetode, der bygger på ekstraktionskromatografi. Dette er efterfulgt af en alfaspektrometrisk analyse og detaljerede undersøgelser af sorptionsselektiviteten for thorium, uran, plutonium og americium fra vand (en simpel matrix først).

Metalbindende proteiner i fødevarer

For at autentificere mælk er det vigtigt at kunne analysere for tilstedeværelse af metalbindende proteiner og bestemme mængden heraf. I marts 1999 blev IRMM bedt om i samarbejde med Generaldirektoratet for Landbrug og Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse at udvikle en sådan metode. Der er allerede påvist 8 kaseiner og valleproteiner.

Avogadro-projektet

Nye differentialisotopmålinger af siliciumtetrafluorid har vist og bekræftet, at IRMM's molmassemålinger på materiale fra japanske Shin-Etsu var af højeste kvalitet.

Neutronreferencemålinger

Der er for at imødekomme OECD's ønsker på organisationens prioriterede liste udført neutronreferencemålinger for at tilvejebringe eksperimentelle data til forbedring af neutrondatabasen. Der er foretaget nye neutronreferencemålinger med IRMM's to alsidige neutronkilder - den lineære accelerator på 150 MeV og Van de Graaff-acceleratoren på 7 MV.

I forbindelse med udvikling af acceleratordrevne systemer er målingerne af tværsnittene for 207,208Pb og Bi(n,(), 208Pb(n,n'), 99Tc(n,p) og (n,() afsluttet. Med henblik på transmutation af affald er tværsnittene for 99Tc(n,T), (n,() og 237Np(n,T), (n,() målt. Med henblik på Doppler-forbredning ved lav temperatur er der foretaget målinger af U(metal), UO2, NpO2 og Hg2Cl2. Der er målt aktiveringstværsnit af 30 kortlivede produkter ved 6-21 MeV og foretaget supplerende målinger for aktinider og tværsnitsmålinger af neutronabsorberende materialer. Med henblik på afskærmning er der gjort fremskridt med måling af tværsnit for fissionsfragmenterne fra 238U(n,f), 56Fe(n,n') og Al(n,n'). Endelig er der foretaget måling af fissionsfragmentegenskaberne af 238U(n,f) og dataanalyse af 10B(n, ()-forgreningsforholdet.

Institut for Transuraner (ITU) (Karlsruhe)

Direktør // Roland SCHENKEL*

1. Administration // Jean-Pierre MICHEL

2. Hot cells-teknologi // Jean-Paul GLATZ

3. Materialeforskning // Hans Joachim MATZKE

4. Nukleart brændsel // Didier HAAS

5. Nuklear kemi // Lothar KOCH

6. Aktinideforskning // Gerard LANDER

7. Nuklear sikkerhed og infrastruktur // Werner WAGNER

* Udnævnt i 2000.

Opdrag

ITU har til opgave at beskytte Europas befolkning mod de farer, der er forbundet med håndtering og opbevaring af højradioaktive grundstoffer. ITU's centrale mål er at fungere som referencecenter for grundlæggende aktinideforskning, at bidrage til et effektivt beskyttelses- og sikkerhedskontrolsystem i det nukleare brændselskredsløb og at udforske teknologiske og medicinske anvendelser af transuraner.

Der skete en betydelig vægtforskydning, derhen at alle forskningsprojekter under Institut for Transuraner blev gennemdrøftet sammen med de generaldirektorater i Kommissionen, der er ansvarlige for udformning, overvågning og gennemførelse af EU's politikker. Projektet vedrørende 'radioaktivitet i miljøet' er et direkte resultat af denne grundige hørings- og samarbejdsproces. Det nye forsknings- og udviklingsprogram for ITU (1999 til 2002) omfatter nu syv forskningsprojekter:

* Alfaimmunterapi

* Grundlæggende aktinideforskning

* Nukleart brændsels sikkerhed

* Karakterisering af brugt brændsel

* Separation og transmutation

* Radioaktivitet i miljøet

* Nuklear sikkerhedskontrol

ITU fortsatte kontraktforskningen på bestilling fra forskellige kunder - herunder SIEMENS, British Nuclear Fuels, COGEMA, Commissariat à l' Energie Atomique, Swedish Nuclear Fuel and Waste Management Co, og Central Research Institute of Electric Power Industry (CRIEPI).

I marts 1999 blev der gennemført en vellykket revisionsaudit af ISO 9001-certifikatet. Der blev simultant foretaget en såkaldt 'Delta-audit' for at kontrollere, om certifikatet er i overensstemmelse med den nye ISO 9001-2000, der er under udarbejdelse. Konklusionerne fra Delta-auditten blev udnyttet i indsatsen for at forbedre og udbygge ITU's kvalitetsstyringssystem.

¨ Alfaimmunterapi

Formålet med dette projekt er at udvikle, teste og validere en ny type medicin mod forskellige former for kræft. Den nye metode er baseret på en egnet alfa-emitter, et cancer-specifikt bærestof såsom et antistof eller en peptid, og en chelatdanner, der kombinerer nukliden med bærestoffet.

Et af de vigtigste formål med dette projekt var at etablere en stor produktionskapacitet for actinium-225.

Generatorer til kliniske forsøg

Med henblik på produktion i stor målestok af actinium-225 fra radium-226 blev en af ITU's hot-cells nyindrettet til fremstilling af radiummål på Curie-niveauet, til at håndtere bestrålede mål fra FZK's cyklotron og til at foretage den efterfølgende separation af actinium. Denne nye facilitet gør det muligt at producere og distribuere tilstrækkelige mængder actinium/bismuth generatorer til kliniske forsøg i EU og andre steder.

Omkring 1 gram antistof, tilstrækkeligt til den planlagte fase 1-forsøg med ikke-Hodgkins lymfom, blev chelateret med bismuth-213 på ITU. Disse konjugater anvendes til prækliniske forsøg på det tyske kræftforskningscenter i Heidelberg og de kliniske forsøg forventes at starte i begyndelsen af år 2000.

Til nogle evalueringer og vurderinger af alfaimmunterapiens effektivitet er den korte halveringstid hos bismuth-213 (45 minutter) en stor ulempe. Dette vedrører parametre som konjugatets stabilitet, dets adfærd under bestemte vilkår og biodistributionsundersøgelser. Med støtte fra cyklotronen på Karlsruhe forskningscenter (FZK) blev der udviklet og realiseret en produktionskapacitet til en isotopisk blanding af bismuth-205 og -206 (halveringstider på henholdsvis 14 og 7 dage). Denne blanding er allerede blevet anvendt under biodistributionsforsøg på kræftcentret i Heidelberg.

¨ Grundlæggende aktinideforskning

Forvaltning af højaktivt affald har i betydelig grad offentlighedens interesse. Der er i medlemsstaterne omfattende programmer i gang bl.a. om helt nye brændselskredsløb, der f.eks. involverer separation og transmutation. En forudsætning for sådanne aktiviteter i brændselskredsløbet er, at der foreligger grundlæggende fysiske, kemiske og materialetekniske referencedata om aktinider og om nye aktinideholdige brændsler, produkter og affaldsstrømme.

Nogle aktiviteter i den grundlæggende aktinideforskning sigter på at opnå større viden om den elektroniske struktur i aktinideelementer og -forbindelser. Denne fremgangsmåde omfatter handlinger lige fra renfremstilling af elementerne til undersøgelse af enkeltkrystaller ved hjælp af forfinede fysiske teknikker, hvoraf nogle indebærer brug af intense synkrotron-, neutron-, eller myonstråler. Teori spiller en vigtig rolle i vekselvirkning med forsøg til at forklare resultater og foreslå nye undersøgelsesmetoder. Indsatsen er kendetegnet af to andre bemærkelsesværdige træk:

* Der er tale om omfattende samarbejde med universiteter og andre forskningsinstitutioner, og en del af personalet herfra kommer til Karlsruhe for at foretage forsøg på ITU's multi-brugeranlæg.

* Gruppen har mange (12 i 1999) studenter og Post-doc stipendiater som tilbringer to til tre år hos aktinidegruppen.

Enkeltkrystaller

Der kræves enkeltkrystaller af materialerne til at måle mange vigtige egenskaber. De blandede oxider med indhold af uran og plutonium er af betydelig interesse i aktinideforskningen. På ITU har man for nylig finpusset en damptransportmetode som gør det muligt at dyrke enkeltkrystaller af disse blandede oxider, som for eksempel anvendes i reaktorbrændsel. Tidligere er der blevet dyrket sådanne krystaller af neptuniumdioxid (NpO2).

Ny krystalfase

Americium (Am) viser en usædvanlig - og ny - krystalstruktur mellem 7 og 16 GPa (1 GPa = 10kbar tryk, dvs. 10 000 gange atmosfærens tryk). I samarbejde med Oak Ridge National Laboratory i USA og under anvendelse af de enestående muligheder på European Synchrotron Radiation Facility i Grenoble (FR) er denne nye struktur blevet konstateret på en prøve på mindre end 5 mikrogram americium af høj renhed. Rumfanget falder pludseligt med omkring 7% ved 16 GPa, hvor det samlede rumfang kun er på 65% af det normale rumfang. Disse resultater er kritiske for forståelsen af americiums tilstandsligning, og ved sammenligninger med de seneste teorier, der forsøger at forudsige kohæsionsenergi og atomvolumen hos aktiniderne.

Nye resultater af synkrotronforsøg til undersøgelse af neptuniumdioxids magnetisme har løst en langvarig gåde i aktinideforskningen.

¨ Nukleart brændsels sikkerhed

Sikkerheden ved nukleart brændsel er af største betydning for ejerne af kernekraftværker og brændselsfremstillingsanlæg, nationale og internationale myndigheder og naturligvis borgerne. ITU driver betydningsfuld forskning i faktorer, der sætter begrænsninger for udbrændingsgraden, såsom gensidige mekaniske og kemiske påvirkninger mellem brændsel og indkapsling og forøget afgivelse af fissionsgasser. Ved at undersøge de fænomener, der optræder under bestråling af nukleart brændsel, kan der opnås både større sikkerhed og højere effektivitet i brændselskredsløbet.

Der blev udarbejdet afsluttende rapporter om undersøgelserne af reaktornedsmeltning under PHEBUS-projektet, herunder navnlig undersøgelsen af det smeltede bundt og undersøgelsen af aerosoldeponeringers adfærd i de primære kredsløb. En ny dekontamineringscelle blev sat i drift. Dette er et vigtigt resultat i betragtning af ITU's ændrede infrastruktur.

Hurtigere målemetoder

Der blev konstrueret et nyt instrument, som består af et kernebrændselsrelateret miniaturiseret integreret fotodiodearray og diffraktionsgitter. Et fuldstændigt termisk spektrum kan registreres på nogle få millisekunder. Spektret kan derpå analyseres, så man kan beregne temperaturen på den pågældende overflade. Metoden til beregning af temperaturen er meget nøjagtig og kan udbygges til også at omfatte farvede materialer med udtalte absorptionsbånd. Instrumentet er meget kompakt og let at betjene, og det giver mulighed for nøjagtige målinger under vanskelige vilkår, f. eks. for materialer med høj evaporationshastighed.

Flygtig plutoniumtrioxid

Under effusionsmålinger ved hjælp af Knudsen-celle på plutoniumdioxid, blev der observeret en trioxidmolekyle. Dette molekyle, som er meget flygtigt, dannes efter adsorption af oxygen og udslippes ved temperaturer på over 1800 K. Et laboratorieforsøg viste, at oxidation af plutoniumdioxid producerer mængder af plutoniumtrioxid, som kan være relevante for spredning i luften af plutonium ved uheld i reaktoren eller under brændselsfremstillingen.

¨ Karakterisering af brugt brændsel inden langtidsdeponering

Sikkerhedsrelevante data om brændsels opførsel med hensyn til korrosion og opløsning under realistiske forhold er af største betydning for langtidsdeponering af bestrålet brændsel. Efter ca. 500 års deponering (beholdernes garanterede levetid) vil brændslets radioaktivitet først og fremmest bestå i alfa-henfald. Alfa-radiolyse bliver derfor en central parameter for bestemmelse af brændslets opløselighed.

Undersøgelserne af alfa-radiolyses indflydelse på brændslets opløselighed fortsatte og blev udvidet til også at omfatte større brændselsoverfladearealers udsættelse for vand. Parallelt hermed blev ændringer i egenskaber forårsaget af akkumulering af alfa-henfalds skader i brændslets struktur også undersøgt. Ved begge aktiviteter blev der anvendt prøver af uranoxid med indhold af forskellige koncentrationer af kortlivede aktinider. For øjeblikket fremstilles der nye prøver med uranium-233 som alfa-radiolysekilde.

Plutoniumoxidrige agglomeraters indflydelse på opløsningsmekanismerne i blandede oxidbrændsler blev også undersøgt.

¨ Separation og transmutation

ITU deltager i en europæisk indsats for at undersøge, hvorledes man kan begrænse den potentielle fare på lang sigt ved højaktivt nukleart affald, og det undersøger alternative affaldsbehandlingsmuligheder. ITU's bidrag til dette europæiske samarbejde ligger hovedsageligt på separationsområdet, dvs. den effektive separation af langlivede radionukleider, og fremstillingen af brændsel til 'transmutation' eller 'forbrænding' af disse langlivede aktinider og fissionsprodukter.

Der er foretaget en sammenligning mellem de indsamlede forsøgsdata og teoretiske forudsigelser, således at der kan opnås referenceinformation til evaluering af de mulige fordele/ulemper ved denne form for affaldsbehandling.

Separation af aktinider fra lanthanider

Bedre separation af aktinider fra lanthanider var en stor præstation på separationsområdet. Der gennemførtes en første varm demonstration af en ny metode til aktinide/lanthanide-separation under anvendelse af ægte affald fra DIAMEX-processen (dvs. separation af aktinider og lanthanider fra fissionsprodukter). I et kontinuert modstrømsarrangement blev der opnået høj aktinideindvinding og gode separationsfaktorer fra lanthanider (større end 100).

Smeltepunktet hos kandidaten til inert matrix magnesiumoxid blev bestemt. Nye nøjagtige målinger ved hjælp af velkontrollerede laserpulser viser klart en meget højere værdi på 3220 ± 10 K end den værdi på 3100 K, der oplyses i faglitteraturen.

Større viden om fissionsprodukter

Ny tværsnits elektronmikroskopi har givet en tærskelværdi for fissionsprodukters energitab for amorfisering af spinel. Efterfølgende elektronbestråling i elektronmikroskopet medfører rekrystallisation og producerer en nanokrystallinsk struktur. Disse resultater kan danne grundlag for forståelse af spinel/americiumdioxidbrændsels adfærd under reaktorbestråling.

Opførelsen af laboratoriet for mindre aktinider fortsatte med installationen af vandmure, leverancen af vigtigt udstyr og afslutningen af bygningen af de første ti handskebokse. Hvad angår fremstillingen af americiummål blev det forberedende arbejde udført ved hjælp af sol-gelprocessen med cerium i stedet for americium.

¨ Radioaktivitet i miljøet

Sundhedsbeskyttelse er i EU omfattet af kapitel III i Euratom-traktaten. Et særligt aspekt vedrører kontrollen med radioaktive emissioner og udledninger fra nukleare anlæg. Et nyt krav er kontrol med overholdelsen af forpligtelser indgået i forbindelse med OSPAR-konventionen med henblik på at beskytte havmiljøet.

Der blev fastlagt og indledt et fælles udviklingsprogram som reaktion på de behov, som Generaldirektoratet for Miljø har givet udtryk for. Med henblik på dette arbejde og lignende aktiviteter inden for sikkerhedskontrol blev en mikromanipulator med held anvendt i et nyt elektronscanningmikroskop til at udvælge og separere meget små partikler med indhold af aktinider til kemisk analyse.

¨ Nuklear sikkerhedskontrol

Nuklear sikkerhedskontrol består i en række aktiviteter, hvor Direktoratet for Euratoms Sikkerhedskontrol under Kommissionen i Luxembourg og Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) forsøger at kontrollere, at stater eller anlægsoperatører ikke bruger nukleart materiale eller udstyr til at udvikle eller fremstille kernevåben.

Stor testmængde

Det første in situ-laboratorium blev indviet i oktober 1999 på genoparbejdningsanlægget i Sellafield i Det Forenede Kongerige. Opførelsen og idriftsættelsen af dette laboratorium var en udfordring på tre vanskelige punkter:

1. Gennemløb: Der krævedes meget stor automation for at opnå et gennemløb på 1000 prøver om året, når der kun må være fire analytikere ved anlægget.

2. Nøjagtighed: Der krævedes nye målinger af grundlæggende fysiske parametre (spontan fissionshastighed i plutoniumisotoper med lige massetal) for med en metode at opnå de af kunden specificerede nøjagtighedsgrænser.

3. Omkostninger: Da affaldshåndtering og -behandling viste sig at være en vigtig faktor i driftsomkostningerne, blev der anvendt nye teknikker til at minimere affaldsproduktionen.

Arbejdet vedrørende in situ-laboratoriet i La Hague i Frankrig forløb efter planen.

På området nuklear retsvidenskab deltog ITU med succes i en 'round robin' test organiseret af P-8 International Technical Working Group med henblik på at bestemme en ukendt plutoniumprøves oprindelse. Som led i dette samarbejde blev der også udviklet og demonstreret en standardhandlingsplan i Ukraine i forbindelse med en beslaglæggelse af nukleart materiale.

Der blev udviklet analysemetoder til at bestemme alderen på plutonium ved hjælp af mængden af indvoksede uraniumnuklider. Databasen over nukleart materiale blev udbygget med data fra EU's industri.

På området miljøovervågning, er partikelsøgningsmetoden til SIMS-analyse blevet grundigt undersøgt, og der er udarbejdet et forslag til software, der kan automatisere denne proces. Prototypen til automatisering af prøveindføringen blev testet og de første forsøg vil snart blive startet.

Institut for Avancerede Materialer (IAM) (Petten)

Direktør // Kari TÖRRÖNEN

1. Management supportAdministration // Michael CUNDY

2. Fremstilling og omdannelse af energi // Johan BRESSERS

3. Industrikomponenters sikkerhed // Roger HURST

4. Renere teknologi // Juha-Pekka HIRVONEN

5. High flux reactorHøjfluxreaktoren // Joël GUIDEZ

6. Videnskabelig og teknisk støtte // Edward BULLOCK

Opdrag

IAM har til opgave at fremme en bæredygtig udvikling i EU's erhvervsliv og styrke dets konkurrenceevne ved hjælp af forskning i materialers strukturmæssige integritet og præstationer i komponenter og processer på områder af interesse for almenheden. Hovedanvendelserne ligger inden for energi, transport og kemiske processer. IAM administrerer højfluxreaktoren (HFR) for hele den europæiske nukleare industri og understøtter anvendelse af radioaktive stoffer og bestråling inden for medicin.

Institut for Avancerede Materialer har videreført forskningen i materialers strukturelle integritet og ydeevne, når de indgår i komponenter og processer inden for bl.a. energi, transport og kemisk industri. Det har ydet sagkyndig bistand vedrørende emissionsreducerende teknologi på transportområdet og mere effektiv energifremstilling. Der er blevet forsket videre i anvendelse af radioaktive stoffer og bestråling inden for lægevidenskaben og anlægget til borneutronindfangningsterapi (BNCT) ved højfluxreaktoren i Petten er opgraderet ved anskaffelse og installation af komponenter til flydende argon-systemet.

Forskningsaktiviteter, som der er bevilget midler til fra EU's forskningsprogram, gennemføres under 12 projekter, som er grupperet i tre hovedklynger.

1. Industrikomponenters strukturelle integritet

2. Emissionsreducerende teknologi og større effektivitet inden for energi og transport

3. Anvendelse af radioaktive stoffer og bestråling i lægevidenskaben

Denne gruppering har til formål at styre udviklingen af IAM's kompetence hen imod sager og områder, som offentligheden interesserer sig for, og som er udpeget som støttetrængende, både inden for den politiske planlægning i EU og i forbindelse med fremme af industrien konkurrenceevne.

¨ Industrikomponenters strukturelle integritet

Alle projekter i strukturintegritetsklyngen kombinerer eksperimentel og teoretisk forskning med samordning, styring og drift af europæiske netværk. Netværkene arbejder bl.a. med at oprette og vedligeholde europæiske referencelaboratorier, og deres hovedformål er at tilvejebringe en international platform for konsensusdannelse inden for teknik og sikkerhed og at udvikle akkrediterede testmetoder til levetidsvurdering af komponenter til kritiske industrielle anvendelser. Tre af projekterne og deres tilknyttede netværk fokuserer på forhold i kernekraftværker (nemlig AMES, ENIQ og NESC), hvorimod de to andre projekter (EPERC og HYDANET) handler om forhold, der snarere er relevante for den petrokemiske sektor. Efter intern ledelsesafgørelse vil aktiviteterne vedrørende trykbærende udstyr (EPERC) og hydrogenskade (HYDANET) blive udført og afrapporteret under ét projekt fra og med januar 2000.

De fem projekter i denne klynge har bl.a. omfattet følgende aktiviteter:

* European Pressure Equipment Research Council (EPERC). I 1999 er følgende milepæle passeret: Der er oprettet en europæisk taskforce om 'Service Integrity and Life Extension', udgivet en bulletin 'A European Approach to Pressure Equipment Inspection' og afholdt et arbejdsseminar om 'Inspectin Qualification'.

* Hydrogen Damage Prevention and Networking (HYDANET). Med dette nye netværk sigtes der mod at identificere og bekæmpe hydrogenskader i konstruktionsstål forårsaget af høje temperaturer. Det er nu forberedt til lancering i begyndelsen af 2000 med mange industrivirksomheder, forskningsorganisationer og internationale sammenslutninger. IAM har oprettet et referencelaboratorium med enestående europæisk kompetence til støtte for netværket. Af videnskabelige resultater har man i 1999 bl.a. indkredset forskellige metoder til analyse af hydrogenangrebne materialer og dermed øget forståelsen af, hvilke mekanismer der er på spil.

* European Network for Inspection Qualification (ENIQ), (Det Europæiske Netværk for Inspektionskvalifikationer) har skrevet og udsendt to 'anvisninger' ('Recommended Practices') betitlet hhv. 'Qualification Dossier' og 'How to Conduct Test Piece Trials'. Netværket er navnlig optaget af at sikre, at internationalt godkendte inspektinsprocedurer bliver obligatoriske i alle relevante lande, og med det formål har den del af netværket, der omfatter Østeuropa (ENDEF) udsendt retningslinjer for detaljerede projektforslag for at forbedre inspektion under drift af de russiske reaktortyper WWER og RBMK.

* Network for the Evaluation of Steel Components (NESC). Førstegenerationsprojektet NESC I er nu afsluttet, og de endelige rapporter er på vej. En anden generation (NESC II) blev søsat i 1998. en af partnerne har allerede gennemført to store test med varmechok under trykbelastning; resultaterne heraf er nu til kritisk vurdering.

* IAM's referencelaboratorium for vurdering og undersøgelse af materialeældning (Reference Laboratory for the Ageing Materials Evaluation and Studies (AMES)) har gennemført en vellykket bestråling af modellegeringer i højfluxreaktoren (HFR) (LYRA 03-projektet). Der blev tilrettelagt og iværksat en undersøgelse som led i en nøgleaktion af, hvordan den kemiske sammensætning påvirker opståen af bestrålingssprødhed. For tiden undersøges en matriks bestående af 33 forskellige modellegeringer med styrede variationer af kobber-, nikkel- og fosforindholdet. Desuden blev der i samarbejde med IAEA (Den Internationale Atomenergiorganisation) holdt et ekspertmøde i Petten om ikke-destruktive metoder til overvågning af forringelse ('Non-Destructive Methods for Monitoring Degradation'). Mødet fik omkring 90 deltagere fra 25 lande.

Støtte til Tacis- og Phare-programmerne

I en administrativ rammeaftale fastlagde FFC og Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser i 1998 et program for teknisk støtte til generaldirektoratet i forbindelse med Tacis- og Phare-programmerne om nuklear sikkerhed. Nu er aftalen udmøntet til detaljerede årlige arbejdsprogrammer.

I 1999 blev der undertegnet en aftale om at FFC skulle medvirke med teknisk sagkundskab ved Tacis-programmets lokale bistand til atomkraftværker i Rusland, Ukraine, Armenien og Kasakhstan i de næste tre år. Aftalerne indebærer, at der skal deltage IAM-eksperter ved alle anskaffelser af sikkerhedsrelevant udstyr. Endelig har IAM udarbejdet en aftale med Den Fælles Tjeneste for Eksterne Forbindelser om gennemførelse af et projekt for formidling af resultaterne af Tacis-projekter.

Denne indsats giver FFC mulighed for at bistå Europa-Kommissionens tjenestegrene i alle faser af forberedelse og gennemførelse af Tacis- og Phare-programmerne inden for nuklear sikkerhed og at vurdere, hvilket udbytte modtagerne får af de enkelte projekter.

¨ Emissionsreducerende teknologi og større effektivitet inden for energi og transport

Klyngen af projekter om emissionsreducerende teknologi omfatter over 50% af IAM;'s aktiviteter. Den består af to projekter om energifremstilling, to om transport og et om affaldsbehandling.

Som supplement til de særlige prøveanlæg til vurdering af materialeadfærd under forhold, der nøje simulerer forholdene i virkelige anlæg, er der nu konstrueret en prøvestand, som skal bruges til at udsætte rør for bøjningsbelastninger, og et anlæg til vurdering af den kombinerede indvirkning af krybetræthed og termisk træthed på rillede rørformede komponenter, og de er begge ved at blive taget i brug.

Der er udviklet en integreret model for forhåndsvurdering af levetid. Den vil blive valideret ved brug af data om revnevækst på grund af termisk udmattelse i komponenter af rustfrit 316-stål med revner og om multiaksial krybningsadfærd af svejste ferritiske legeringsrør af ferrolegeringer svejste rør af legeret ferritstål

Varmeisolerende belægninger

IAM har lanceret netværket 'Thermal Barrier Coatings-in-Service', hvori der deltager repræsentanter for fabrikanter og brugere af gasturbiner i EU. Formålet er at slå F&U-ressourcerne i Europa sammen for at forbedre varmeisolerende belægningers ydeevne og pålidelighed. Der er nu enighed om kontraktvilkårene i netværket, som skal starte i januar 2000. IAM vil bidrage med forsøgsanlæg til mekanisk prøvning, korrosion, måling af restspændinger, termiske egenskaber og strukturanalyse. Til det teoretiske arbejde vil man benytte en computermodel til finite element-analyse af materialer med indbyrdes grænseflader; ved dens hjælp beregnes spændingsfelterne i systemer med varmeisolerende belægning i et tidsforløb under termo-mekanisk belastning, som er typisk for komponenter i gasturbiner.

IAM yder omfattende bidrag til udvikling af standardiserede testmetoder. Der er indgivet patentansøgning på et nyudviklet anlæg for højtemperaturprøvning af keramiske fiberbundter, og der er lavet et udkast til den dertil hørende prøveprocedure, som nu skal granskes af CEN med henblik på vedtagelse som standard.

Motorprøvningslaboratorium

IAM er ved at lægge sidste hånd på projekteringen af et laboratorium til afprøvning af bil- og motorteknologiers emissionsreducerende egenskaber ('European Reference Vehicle and Engine Testing Laboratory on emission Reduction Technologies'). Det motortestlaboratorium, der måler slid på motorkomponenter ved hjælp af tyndtlagsaktivering, er flyttet fra Ispra til IAM's anlæg i Petten. Dette laboratorium bliver det første i anlægget, som omsider kommer til at omfatte en prøveopstilling for lette erhvervskøretøjer i fuld størrelse og en fuldt udstyret motorprøvebænk med den nyeste teknik til måling af emissioner.

Der er oprettet et europæisk netværk "ydeevnepålidelighed og emissionsreduktion i affaldsforbrændingsanlæg" (Performance Reliability and Emission Reduction in Waste Incinerators' (PREWIN)). Efter en konsulteringsperiode er der udsendt en foreløbig rapport om, hvad der foreligger af litteratur om affaldsforbrænding og materialer; på det grundlag har man fundet frem til materialer, der skal bruges i laboratorieforsøg. Laboratoriets autoklaver er blevet tilpasset og taget i brug til simulering af affaldsforbrændingsatmosfærer med svovl-, kul- og klorholdige luftarter.

¨ Anvendelse af radioaktive stoffer og bestråling i lægevidenskaben

I denne klynge, som står for omkring 10% af IAM's arbejde, er der to projekter:

* Anlægget til borneutronindfangningsterapi (BNCT) ved HFR'en, som blev opgraderet i 1999. Nyudformede standardprocedurer for driften sikrer en smidigere og mere pålidelig drift af anlægget. Programmer til planlægning af behandling er nu mere brugervenlige, mere effektive til at frembringe data og resultater og giver ikke mindst mulighed for rutinemæssig selvkontrol, hvad der øger resultaternes pålidelighed. Der er foretaget i hovedsagen teoretiske undersøgelser af brugen af BNCT til bekæmpelse af andre sygdomme (f.eks. diabetes). Inden for rammerne af det femte rammeprograms livskvalitetsprogram er der godkendt et nyt projekt i samarbejde med partnere i sundhedssektoren med titlen "Therapeutic Strategies for BNCT with Boron Imaging".

* Der er udarbejdet en oversigt over teknikkens stade inden den for medicinsk brug af røntgenstråler og anskaffet relevant røntgenudstyr. De vigtigste forberedelser til lancering af et europæisk netværk om karakterisering af medicinsk radiografiudstyr (European Network on Medical Radiographic Equipment Characterisation (MERECH)) er truffet og partnerne er identificeret. I forlængelse af den videnskabelige audit, der blev foretaget på FFC i juli 1999, blev der udstedt en anbefaling om at nedprioritere dette projekt, fordi det lå så langt fra instituttets centrale aktiviteter. Ledelsen var enig i anbefalingen og besluttede at projektet skulle afvikles og ophøre i løbet af 2000.

¨ Ledelsesforhold

Certificeringsrevisionen efter ISO 9001 i juli var en vigtig milepæl i IAM's generelle bestræbelser på at udvikle totalkvalitetsstyring. Instituttet blev fik sit certifikat i november. IAM bestræber sig nu på at indføre kvalitetsmodellen fra EFQM (European Foundation for Quality Management), den såkaldte Excellence Model.

Tilrettelæggelsen og gennemskueligheden af IAM's projektstyring er blevet forbedret, og der er oprettet en projektstyringsportefølje. En ny ordning for regelmæssige projektgennemgange har givet en bedre tilrettelæggelse af projektovervågningen,

¨ Konkurrecebaserede aktiviteter

Cirka 85% af IAM's budget går til de projekter, der er omfattet af de tre klynger fra institutionsprogrammet. I år er der derudover stillet forslag om 49 projekter, der skal finansieres via konkurrence. Disse konkurrencebaserede aktiviteter udføres som direkte kontraktforskning for tredjeparter, ved medvirken i foranstaltninger med omkostningsdeling og ved andre konkurrencebaserede foranstaltninger. Foranstaltn