Forslag til RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 90/435/EØF om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater

BEGRUNDELSE

1. INDLEDNING

1. Det Europæiske Råd konkluderede på mødet i marts 2000 i Lissabon [1], at det var et strategisk mål for Det Europæiske Union at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden. Dette mål blev i marts 2001 gentaget af Det Europæiske Råd på mødet i Stockholm [2]. På Det Europæiske Råds møde i Lissabon blev der også ansporet til opbygning af en generel ramme til støtte for den økonomiske aktivitet i EU.

[1] Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 23.-24. marts 2000 i Lissabon, Pressemeddelelse nr. 100/1/00 af 24.3.2000, offentliggjort på Rådet for Den Europæiske Unions websted (http:// ue.eu.int).

[2] Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 23.-24. marts 2001 i Stockholm, Pressemeddelelse nr. 100/1/01 af 24.3.2001, offentliggjort på Rådet for Den Europæiske Unions websted (http:// ue.eu.int).

2. I juli 1999 gav Rådet Kommissionen mandat til at foretage en undersøgelse af virkningen af de skattemæssige bestemmelser, som lægger hindringer i vejen for den grænseoverskridende økonomiske aktivitet i det indre marked, og midlerne til at afhjælpe disse. Tilkendegivelserne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon indebærer bl.a., at der skal foretages en analyse af selskabsskatterne, eftersom disse kan spille en vigtig rolle i arbejdet med at føre de af Det Europæiske Råd fastsatte mål ud i livet. I overensstemmelse med dette mandat har Kommissionens tjenestegrene foretaget en undersøgelse af selskabsbeskatningen.

3. Konklusionerne af undersøgelsen af selskabsbeskatningen [3] mundede ud i en meddelelse fra Kommissionen [4]. Det blev deri bl.a. undersøgt, om den aktuelle anvendelse af selskabsbeskatning i det indre marked skaber ineffektivitet og forhindrer virksomhederne i at udnytte de dermed forbundne fordele fuldt ud. Noget sådant ville føre til et tab af velstand i EU og undergrave EU-virksomhedernes konkurrenceevne og derved stride mod Lissabon-målene. I meddelelsen gøres der rede for Kommissionens mening om, hvad der i de kommende år skal og realistisk set kan gøres på selskabsskatteområdet i EU for at tilpasse selskabsbeskatningen i EU til den nye økonomiske baggrund og sikre et mere effektivt indre marked uden indre skattemæssige hindringer. Der blev med henblik herpå fremlagt en række konkrete initiativer.

[3] Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, "Selskabsbeskatningen i det indre marked," SEK (2001) 1681.

[4] Meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg fra Kommissionen, "På vej mod et indre marked uden skattemæssige hindringer. En strategi for fastsættelse af et konsolideret selskabsskattegrundlag for virksomheders aktiviteter overalt i EU", KOM (2001) 582 endelig.

4. Desuden vedtog Kommissionen i 2001 en meddelelse om skattepolitikken i EU [5], hvori den både fastlagde generelle mål og en række særligt højtprioriterede opgaver inden for direkte og indirekte beskatning. Den behandlede navnlig selskabsskatterne og gjorde i den forbindelse opmærksom på, at selskabers grænseoverskridende aktiviteter nu giver anledning til talrige tilfælde af dobbeltbeskatning, som alvorligt hæmmer de legitime erhvervsaktiviteter.

[5] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg, "Skattepolitik i EU", KOM (2001) 260 endelig.

5. Fremdeles blev statutten for det europæiske selskab (Societas Europaea - SE) vedtaget i 2001 [6]. Formålet dermed er at bidrage til færdiggørelsen af det indre marked og spredningen af de forbedringer, som dette indebærer for de økonomiske og sociale udsigter overalt i EU. I dette øjemed sikrer den en retlig ramme, som bevirker, at produktionsstrukturerne kan tilpasses til EU's dimension og gennemgå en erhvervsmæssig omlægning på EU-plan. SE's succes er stærkt afhængig af, hvilken beskatningsordning der anvendes. Det bør nyde godt af en samlet harmoniseret selskabsskattelovgivning.

[6] Rådets forordning (EF) nr. 2157/2001 af 8. oktober 2001 om statut for det europæiske selskab (SE) og Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab (SE) for så vidt angår medarbejderindflydelse, EFT L 294 af 10.11.2001.

6. Som følge af de eksisterende grænseoverskridende skattemæssige hindringer vil det kræve en vis indsats at sikre et korrekt fungerende indre marked. I henhold til EF-traktatens artikel 94 kan Kommission forelægge Rådet forslag til direktiver om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser, der direkte indvirker på det fælles markeds oprettelse eller funktion.

7. Direktivet om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater (moder-/datterselskabsdirektivet) [7] udgør allerede en løsning på et grænseoverskridende problem i form af dobbeltbeskatning af udbytter. Det er dog muligt at forbedre direktivets anvendelsesområde og metoderne til afskaffelse af dobbeltbeskatning.

[7] Rådets direktiv 90/435/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater, EFT L 225 af 20.8.1990.

8. I 1993 fremsatte Kommission et ændringsforslag til moder-/datterselskabsdirektivet [8]. Dette forslag indeholdt to ændringer. Den første ændring gik ud på, at direktivet skulle anvendes på alle virksomheder, der var underkastet selskabsskat, uanset disses retlige form. Den anden ændring vedrørte godtgørelsesmetoden. Ifølge denne skulle det gøres muligt for moderselskabet at tage hensyn til den skat, som datterselskabet og alle datterselskaber på lavere niveau havde erlagt, forudsat at alle involverede selskaber opfyldte de i direktivet fastsatte betingelser.

[8] Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 90/435/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater, KOM (93) 293 endelig, EFT C 225 af 20.8.1993.

9. Den selskabsskatteundersøgelse, der blev foretaget i 2001, omhandlede også disse spørgsmål. Desuden afslørede de erfaringer, der var indhøstet efter direktivets gennemførelse i 1992, en række andre mangler, og der gøres i undersøgelsen detaljeret rede for disse og drøftes en række muligheder for at afhjælpe dem.

10. I Kommissionens meddelelse til opfølgning af selskabsskatteundersøgelsen blev det påpeget, at det var særdeles vigtigt, at der efter tekniske drøftelser med medlemsstaterne blev fremsat de nødvendige ændringsforslag til de nugældende direktiver om harmonisering af selskabsskatten. I løbet af 2002 indkaldte Kommissionens tjenestegrene de kompetente arbejdsgrupper i Kommissionens regi til adskillige møder, hvor de relevante spørgsmål blev drøftet med delegationer af tekniske eksperter fra medlemsstaterne.

11. Sigtet med dette direktivforslag er at ændre moder-/datterselskabsdirektivet ved at foretage de ændringer i dette direktiv, som er nødvendige for at tage hensyn til de ovennævnte konklusioner og meddelelser. Endemålet er at afskaffe de hindringer for det indre markeds hensigtsmæssige funktion, som findes i beskatningsordningerne for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater. En afskaffelse af de forskellige skattemæssige hindringer for grænseoverskridende økonomisk aktivitet i det indre marked vil med tiden gøre det nødvendigt at indføre et fælles konsolideret beskatningsgrundlag for virksomhedernes aktivitet overalt i EU. Så længe dette mål ikke er nået, er det imidlertid nødvendigt med særligt målrettede foranstaltninger til at afhjælpe de mest presserende praktiske skattemæssige problemer for internationalt aktive virksomheder. Disse foranstaltninger omfatter alle dem, der må anses for helt uundværlige, når sigtet er at forbedre den eksisterende selskabsskatteret i EU. Navnlig omfatter dette forslag en række spørgsmål, som blev behandlet i det forslag, der blev fremsat i 1993. Desuden indeholder det bestemmelser vedrørende andre spørgsmål. Det tidligere ændringsforslag til moder-/datterselskabsdirektivet trækkes derfor tilbage.

12. Et af de vigtigste spørgsmål er moder-/datterselskabsdirektivets begrænsede anvendelsesområde. Det gælder kun for de virksomheder, der er opført på listen i bilaget til direktivet. ØKOFIN-Rådet drog allerede på samlingen den 26.-27. november 2000 [9] den konklusion, at ajourføringen af listen var et politisk højtprioriteret anliggende. Kommissionens undersøgelse af selskabsbeskatningen viser, at det er nødvendigt at udvide og forbedre moder-/datterselskabsdirektivet, så det kommer til at gælde for en bredere vifte af virksomheder.

[9] Bilag til formandskabets konklusioner fra ØKOFIN-Rådets samling den 26.-27. november 2000, Pressemeddelelse 453 nr. 13861/00, Bruxelles, den 26.11.2000, offentliggjort på Rådet for Den Europæiske Unions websted (http:// ue.eu.int).

13. Dette emne blev behandlet i det i 1993 fremsatte forslag. Sigtet med dette forslag var at udvide direktivets anvendelsesområde til at omfatte alle hjemmehørende virksomheder, som var underkastet selskabsskat i en medlemsstat. Den konstaterede asymmetri i erhvervsretten vedrørende de retlige virksomhedstyper og de meget uensartede beskatningsordninger, der gælder for dem i medlemsstaterne, skaber imidlertid alvorlige problemer. Der blev allerede gjort rede for disse vanskeligheder under Rådets drøftelse af forslaget i 1996 og 1997. Disse drøftelser blev stillet i bero, uden at man var nået til en endelig konklusion. Dette spørgsmål er atter blevet drøftet med medlemsstaterne under en teknisk synsvinkel i den relevante arbejdsgruppe i Kommissionens regi. Dette har gjort det muligt at virkeliggøre målet om at forbedre anvendelsesområdet for moder-/datterselskabsdirektivet i nærværende forslag ved at foreslå, at den til direktivet knyttede liste over virksomheder omfatter en række nye retlige virksomhedstyper.

14. Som tidligere nævnt blev statutten for SE vedtaget for nylig. Direktivernes anvendelsesområde bør omfatte de virksomheder, der i fremtiden vil virke under denne nye retlige form. SE er derfor en af de nye virksomhedsformer, som foreslås optaget på listen over virksomheder, der er omfattet af direktivet.

15. Nogle af de nye virksomheder, der foreslås optaget på listen, giver anledning til et særligt teknisk problem. Det kan tænkes, at den medlemsstat, hvor en virksomhed er hjemmehørende, til egne skattemæssige formål behandler den som selskabsskattepligtig, medens en anden medlemsstat, hvor en hjemmehørende har interesser i den samme virksomhed, til egne skattemæssige formål behandler den som transparent (dvs. den ser på den samlede "selskabs"-struktur). Den sidstnævnte stat henregner virksomhedens indkomst til dens hjemmehørende med interesser i virksomheden og beskatter den derefter. Det bør pålægges denne medlemsstat at udvide de med direktivet forbundne fordele til den pågældende hjemmehørende med interesser i virksomheden.

16. Et af moder-/datterselskabsdirektivets grundelementer er fritagelsen for kildeskat af udloddede udbytter. Ifølge Kommissionens meddelelse til opfølgning af selskabsskatteundersøgelsen kan direktivet her forbedres ved at udvide de dermed forbundne fordele til en bredere vifte af tilfælde. Dette kan opnås ved at lempe de betingelser, der skal være opfyldt for at kunne betragtes som moderselskab og datterselskab. Det foreslås, at den krævede minimale kapitalandel sænkes fra 25 % til 10 %.

17. Direktivets andet hovedelement er anvendelsen af metoder til afskaffelse af dobbeltbeskatning af moderselskabet. Et datterselskab beskattes af sin indkomst. Dets moderselskab kan også beskattes af sin andel af det pågældende udbytte, når datterselskabet udlodder det. For at lempe dobbeltbeskatningen forpligtes moderselskabets medlemsstat i henhold til direktivets artikel 4, stk. 1, til at fritage udloddet udbytte fra datterselskabet eller give moderselskabet tilladelse til at fratrække den del af den af datterselskabet betalte selskabsskat, der vedrører dette udbytte. Medlemsstaterne kan vælge mellem disse metoder til afskaffelse af dobbeltbeskatning. Hvis den anden metode vælges, udvides fradraget ikke til at omfatte selskabsskat betalt af et datterselskab på lavere niveau til det datterskab, hvorfra udbyttet stammer. Der er derfor stadig mulighed for dobbeltbeskatning. Direktivets mål om at afskaffe dobbeltbeskatning er således ikke nået fuldt ud.

18. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastlægge den skat, der skal modregnes af moderselskabet, på en sådan måde, at økonomisk dobbeltbeskatning er afskaffet fuldt ud. Den metode, der nu foreslås, ligner metoden i det forslag, der blev fremsat i 1993.

19. Moder-/datterselskabsdirektivet omfatter ikke udtrykkeligt den situation, hvor udloddet udbytte modtages af et fast driftssted vedrørende andele, der rent faktisk er forbundet med det. En dækning af disse situationer er et af målene for direktivet. Desuden fremgår det af De Europæiske Fællesskabers Domstols retspraksis, at der ikke må diskrimineres mod faste driftssteder i forbindelse med datterselskaber, når de to virksomheder er underkastet stort set samme beskatningsordning [10]. Direktivets tekst i denne henseende bør klarlægges.

[10] Domstolens dom af 28. januar 1986, sag C-270/83, Kommissionen mod Frankrig, Sml. 1986, s. 273, og Domstolens dom af 21. september 1999, sag C-307/97, Compagnie de Saint-Gobain mod Finanzamt Aachen-Innenstadt, Sml. 1999, s. I-6161.

20. Ifølge den nuværende affattelse af direktivets artikel 4, stk. 2, kan medlemsstaterne undlade at indrømme skattefradrag for udgifter afholdt af moderselskaber med tilknytning til deres andele i datterselskaberne. Med hensyn til forvaltningsudgifter kan medlemsstaterne fastsætte disse til et fast beløb, som ikke må overstige 5 % af det udloddede udbytte. Moderselskabet kan derfor ikke fradrage udgifter op til 5 % af det af datterselskabet udloddede udbytte, medens de faktiske udgifter i forbindelse med andelen kan være lavere. I dette tilfælde forhindres den pågældende virksomhed i at fratrække andre udgifter, som under normale omstændigheder ville have været fradragsberettigede.

21. Denne negative virkning kan fjernes ved at gøre det muligt for moderselskabet at dokumentere, at dets faktiske udgifter i forbindelse med andelen er lavere. De ikke-fradragsberettigede udgifter ville dermed blive begrænset til de faktiske udgifter i forbindelse med andelen.

22. Overgangsbestemmelserne, som tillader Grækenland, Tyskland og Portugal at opkræve kildeskat af overskud, er ikke længere i kraft. Da de er blevet overflødige, indeholder dette forslag ikke længere de tilsvarende tekster, der fandtes i artikel 5, stk. 2, 3 og 4, i moder-/datterselskabsdirektivet.

2. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE DE ENKELTE ARTIKLER I FORSLAGET TIL DIREKTIV

Artikel 1

Denne artikel har fem stykker, hvormed moder-/datterselskabsdirektivet ændres.

Stk. 1

Sigtet med dette stykke er at ændre artikel 1 i moder-/datterselskabsdirektivet. Det gør det klart, at den medlemsstat, hvor et fast driftssted er beliggende, skal indrømme de med direktivet forbundne fordele, når det pågældende faste driftssted modtager udloddede udbytter. Blandt andre situationer vil den foreslåede ændring sikre, at direktivet dækker det tilfælde, hvor moderselskabet og dets datterselskab er skattemæssigt hjemmehørende i samme medlemsstat, og overskudsbetalingen modtages af et fast driftssted under moderselskabet beliggende i en anden medlemsstat.

Stk. 2

Artikel 3, stk. 1, litra a), i moder-/datterselskabsdirektivet ændres, idet den kapitalandel, der kræves for at kunne opnå status som moderselskab og datterselskab, sænkes fra 25 % til 10 %, hvorved antallet af virksomheder, der kan nyde godt af den i direktivet fastsatte lempelse, øges.

Stk. 3

1. Ved litra a) ændres affattelsen af artikel 4 i moder-/datterselskabsdirektivet, så den kommer til at omfatte en lang række foranstaltninger. Først og fremmest ændres stk. 1, så det omfatter en forpligtelse for den medlemsstat, hvor et fast driftssted er beliggende, til at afholde sig fra at beskatte udloddede udbytter, som det modtager fra datterselskaber af den virksomhed, som det er et fast driftssted for, eller tillade fradrag af den af datterselskabet betalte skat, som knytter sig til de udbytter, der er udloddet til det faste driftssted.

2. Desuden ændres ved samme litra a) stk. 1 i samme artikel 4 for at forbedre dobbeltbeskatningslempelsen. Spørgsmålet opstår, når godtgørelsesmetoden finder anvendelse. Ifølge moder-/datterselskabsdirektivets tekst kan moderselskaber beskattes af de udbytter, de modtager fra deres datterselskab, og i så fald trækker de fra den skat, som de betaler af sådanne udbytter, de skatter, som datterselskabet i forvejen har betalt af de samme udbytter før udlodningen. Der er en grænse for dette fradrag: den skat, som moderselskabet skal erlægge for de modtagne udbytter. Det foreliggende udkast til direktiv omfatter dog ikke de tilfælde, hvor der er en hel kæde af selskaber. I sådanne tilfælde kan moderselskabet modtage udbytter, som er blevet udloddet via koncernens forskellige lag. Disse udbytter ville have været skattepligtige, hvis de havde tilfaldet de successive datterselskaber. Artikel 4, stk. 1, omfatter udelukkende fradrag af skat, der er betalt af det umiddelbare datterselskab, men ikke skatter, der er betalt længere nede i kæden af selskaber. Det foreslås nu, at der tillades fradrag ikke alene af den skat, der er betalt af det umiddelbare datterselskab, men også af den skat, der er betalt af ethvert andet datterskab på lavere niveau i forbindelse med de udloddede udbytter. I nærværende forslag fastholdes den nuværende grænse: moderselskabet kan fradrage skatter, der er betalt af dets datterselskaber på lavere niveau, idet fradraget dog ikke må overstige den skat, der skal erlægges for de modtagne udbytter.

3. I henhold til samme litra a) udgår desuden henvisningen til overgangsbestemmelserne i artikel 4, stk. 1, i moder-/datterselskabsdirektivet, da de pågældende bestemmelser ikke længere finder anvendelse (der henvises til bemærkning nr. 2 til stk. 5).

4. Som følge af de foreslåede ændringer i moder-/datterselskabsdirektivet indsættes ved litra b) et nyt stk. 1a vedrørende udvidelsen af dets anvendelsesområde i artikel 4 i direktivet. Dette nye stykke er nødvendigt for at tage hensyn til visse spørgsmål, der opstår, fordi nogle af de nye virksomheder optages på listen. Nogle af disse nye virksomheder underkastes selskabsskat i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, men betragtes i skattemæssig henseende som transparente i en anden medlemsstat. De sidstnævnte medlemsstater opkræver skat af deres egne hjemmehørende skattepligtige, som har interesser i sådanne virksomheder. Sigtet med den foreslåede tekst er at fastlægge en særlig beskatningsordning, der finder anvendelse i disse tilfælde. De pågældende medlemsstater vil ikke blive forhindret i at opretholde denne skattemæssige approach i de i direktivet fastsatte situationer. Når de vil beskatte deres hjemmehørende skattepligtige med interesser i sådanne virksomheder, forpligtes de imidlertid til at tillade dem at fratrække de skatter, som de pågældende virksomheder har betalt i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, og de skatter, der er betalt af deres datterselskaber i lavere lag. Desuden skal de samme medlemsstater fritage overskud, som de virksomheder, som de behandler som transparente, har betalt til de virksomheder, der har interesser i dem, for beskatning. Det kræves, at virksomhederne og de personer, der har interesser i dem, opfylder de i direktivet fastsatte betingelser for at kunne betragtes som moderselskaber eller datterselskaber.

5. Som følge af gældende bestemmelser vedrørende erhvervsvirksomheders organisation identificeres de pågældende skattepligtige i dette nye stykke ved at henvise til skattemæssigt transparente virksomheder. Der er tale om de kriterier, som medlemsstaterne benytter, når de slår fast, om en ikke-hjemmehørende virksomhed skal behandles som skattemæssigt transparent. I den foreslåede tekst undgås enhver henvisning til virksomheder, der betragtes som skattemæssigt transparente af en medlemsstat på grundlag af den beskatningsordning, der anvendes på dem i den stat, hvor de er hjemmehørende. Denne bestemmelse omfatter derfor ikke de spørgsmål, der knytter sig til lovgivningen om kontrollerede udenlandske virksomheder (CFC-lovgivningen).

6. Ved litra c) indsættes et nyt punktum i artikel 4, stk. 2, i moder-/datterselskabsdirektivet. Dets tidligere affattelse gjorde det muligt for medlemsstaterne at afslå fradrag i moderselskabets beskatningsgrundlag af forvaltningsudgifter med tilknytning til andele i datterselskaber. Disse udgifter kunne ifølge direktivet fastsættes til et fast beløb, som ikke måtte overstige 5 %. Den foreslåede ændring vil gøre det muligt for moderselskaber at dokumentere de faktisk afholdte forvaltningsudgifter, i den udstrækning de er lavere end 5 %, med henblik på nedsættelse af de ikke-fradragsberettigede udgifters størrelse.

7. Ved litra d) indsættes en henvisning til det nye stk. 1a i samme artikel 4, eftersom det omhandler stort set samme spørgsmål som stk. 1.

Stk. 4

1. Ved litra a) ændres artikel 5 i moder-/datterselskabsdirektivet, så den omfatter de nye krav til andelene, der er fastsat i artikel 3.

2. Ved litra b) udgår overgangsbestemmelserne for Den Hellenske Republik, Forbundsrepublikken Tyskland og Den Portugisiske Republik, da de ikke længere finder anvendelse.

Stk. 5

1. Listen i bilaget til moder-/datterselskabsdirektivet over virksomheder, som det finder anvendelse på, erstattes med en ny liste, som omfatter andre typer virksomheder, navnlig det europæiske selskab. Ved dette forslag udvides de med direktivet forbundne fordele til nye retlige typer virksomheder, herunder kooperativer, gensidige selskaber, visse ikke-kapitalbaserede virksomheder, sparekasser, fonde og sammenslutninger med handelsaktivitet. Den nye liste er udarbejdet efter intense drøftelser med medlemsstaterne.

2. Det europæiske selskab er medtaget under litra z) i bilaget. Denne nye placering følger ikke den naturlige litra-sekvens, fordi det er hensigten yderligere at indsætte litra p) til y) i bilaget for de virksomhedstyper, der findes i kandidatlandene.

Artikel 2

Denne artikel indeholder tidsplanen for og kravene til gennemførelsen af direktivet i medlemsstaternes nationale retsforskrifter. Medlemsstaterne skal straks give Kommissionen meddelelse om direktivets gennemførelse i deres nationale retsforskrifter og fremlægge en sammenligningstabel over bestemmelserne i dette direktiv og de tilsvarende bestemmelser i den vedtagne nationale lovgivning.

Artikel 3

I denne artikel fastsættes ændringsdirektivets ikrafttrædelsesdato og offentliggørelse.

2003/0179 (CNS)

Forslag til RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 90/435/EØF om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 94,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [11],

[11] EFT C [...] af [...], s. [...].

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [12],

[12] EFT C [...] af [...], s. [...].

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg [13],

[13] EFT C [...] af [...], s. [...].

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [14], og

[14] EFT C [...] af [...], s. [...].

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ved Rådets direktiv 90/435/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater [15] blev der indført fælles regler for betaling af overskud og andre udlodninger af udbytter, som i konkurrencemæssig henseende skal være neutrale.

[15] EFT L 225 af 20.8.1990, s. 6. Direktivet er senest ændret ved traktaten om Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse.

(2) Formålet med direktiv 90/435/EØF er at fritage overskud og andre udlodninger af udbytter, som datterselskaber betaler til deres moderselskaber, for kildeskat, og at afskaffe dobbeltbeskatning af sådanne indkomster på moderselskabets niveau.

(3) Erfaringerne med gennemførelsen af direktiv 90/435/EØF har vist forskellige måder, hvorpå dette direktiv kan forbedres, og hvorpå de gavnlige virkninger af de fælles regler, der blev vedtaget i 1990, kan udvides.

(4) I artikel 2 i direktiv 90/435/EØF fastlægges de virksomheder, der er omfattet af dets anvendelsesområde. Bilaget indeholder en liste over de virksomheder, som direktivet finder anvendelse på. Visse typer virksomheder er ikke medtaget på listen i bilaget, selv om de er skattemæssigt hjemmehørende i en medlemsstat og er selskabsskattepligtige i denne. Anvendelsesområdet for direktiv 90/435/EØF bør derfor udvides til at omfatte andre virksomheder, som kan have grænseoverskridende aktiviteter i EU og opfylder alle de i direktivet fastsatte betingelser.

(5) Da det europæiske selskab i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2157/2001 af 8. oktober 2001 om statut for det europæiske selskab (SE) [16] og Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab (SE) for så vidt angår medarbejderindflydelse [17] er et offentligt selskab med begrænset ansvar af stort set samme type som andre selskabsretlige former, der allerede er dækket af direktiv 90/435/EØF, bør SE indsættes på listen i bilaget til direktiv 90/435/EØF.

[16] EFT L 294 af 10.11.2001, s. 1.

[17] EFT L 294 af 10.11.2001, s. 22.

(6) De nye virksomheder, der skal medtages på listen, er selskabsskattepligtige i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, men nogle af dem betragtes af andre medlemsstater som skattemæssigt transparente. Medlemsstater, som behandler ikke-hjemmehørende selskabsskattepligtige som skattemæssigt transparente, bør anvende de med direktiv 90/435/EØF forbundne fordele på dem. Desuden bør de pågældende medlemsstater ikke beskatte de samme udbytter, når de udloddes af datterselskabet til deres moderselskaber.

(7) For at øge de med direktiv 90/435/EØF forbundne fordele bør den andel, der skal udgøre tærsklen for, at et selskab kan betragtes som moderselskab og et andet som datterselskab, sænkes fra 25 % til 10 %.

(8) Direktiv 90/435/EØF omhandler ikke udtrykkeligt situationer, hvor andele indehaves via et fast driftssted for moderselskabet. Det bør gøres klart, at den medlemsstat, hvor det faste driftssted er beliggende, i sådanne situationer anvender det pågældende direktivs bestemmelser.

(9) Det er normal praksis, at koncerner organiseres i kæder af virksomheder, og udbytterne udloddes til moderselskabet via kæden af datterselskaber. Dobbeltbeskatning bør i disse tilfælde afskaffes. Moderselskabet bør derfor kunne fradrage enhver skat, der er betalt af et datterselskab i kæden, forudsat at de i direktiv 90/435/EØF fastsatte betingelser er opfyldt.

(10) Direktiv 90/435/EØF gør det muligt for medlemsstaterne at fastsætte de forvaltningsudgifter, som ikke må fratrækkes moderselskabets skattepligtige overskud, til et fast beløb, som ikke må overstige 5 % af de af datterselskabet udloddede udbytter. I nogle tilfælde svarer dette faste beløb måske ikke til de faktisk afholdte forvaltningsudgifter, hvilket indebærer, at andre udgifter ikke kan fradrages. Som et alternativ til det faste beløb på 5 % bør det gøres muligt for moderselskaberne at dokumentere de faktisk afholdte udgifter i tilknytning til den andel, som medlemsstaterne måtte betragte som ikke-fradragsberettiget.

(11) Overgangsbestemmelserne i artikel 5 er ikke længere anvendelige og bør derfor udgå.

(12) Direktiv 90/435/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

I direktiv 90/435/EØF foretages følgende ændringer:

(1) I artikel 1, stk. 1, indsættes følgende led:

"på overskud, som faste driftssteder beliggende i denne medlemsstat under selskaber i andre medlemsstater modtager som udbytte fra deres datterselskaber i en medlemsstat".

(2) Artikel 3, stk.1, litra a), affattes således:

"(a) betegnes som moderselskab mindst ethvert selskab i en medlemsstat, der opfylder betingelserne i artikel 2, og hvis andel i kapitalen i et selskab i en anden medlemsstat, der opfylder de samme betingelser, er på mindst 10 %"

(3) I artikel 4 foretages følgende ændringer:

(a) Stk. 1 affattes således:

"1. Hvis et moderselskab eller dets faste driftssted som følge af moderselskabets forbindelse med sit datterselskab modtager udbytte, der udloddes ved en anden lejlighed end i forbindelse med datterselskabets likvidation, skal moderselskabets stat og dets faste driftssteds stat

- enten undlade at beskatte dette overskud

- eller beskatte det, men give moderselskabet og det faste driftssted tilladelse til fra skattebeløbet at trække den del af den af datterselskabet og ethvert datterselskab på lavere niveau betalte selskabsskat, der vedrører dette overskud, op til det tilsvarende skattebeløb."

(b) Følgende indsættes som stk. 1a:

"1a. Hvis den stat, hvor moderselskabet er hjemmehørende, på grundlag af gældende bestemmelser om handelsforetagenders organisation betragter et datterselskab som skattemæssigt transparent og derfor beskatter moderselskabet på grundlag af dets andel af dets datterselskabs overskud, når dette overskud opstår, skal den stat, hvor moderselskabet er hjemmehørende, undlade at beskatte datterselskabets udloddede udbytte.

Når den stat, hvor moderselskabet er hjemmehørende, beskatter moderselskabets andel af dets datterselskabs overskud, når det opstår, skal den give moderselskabet tilladelse til fra skattebeløbet at trække den del af den af datterselskabet og ethvert datterselskab på lavere niveau betalte selskabsskat, der vedrører dette overskud, op til det tilsvarende indenlandske skattebeløb."

(c) I stk. 2 indsættes følgende sætning:

"Det skal være tilladt moderselskabet at fremlægge dokumentation for de faktisk afholdte forvaltningsudgifter, som skal betragtes som ikke-fradragsberettigede."

(d) Stk. 3, første afsnit, affattes således:

"Stk. 1 og 2 anvendes indtil datoen for den faktiske iværksættelse af en fælles selskabsbeskatning."

(4) I artikel 5 foretages følgende ændringer:

(a) Stk. 1 affattes således:

"Det udbytte, som et datterselskab udlodder til sit moderselskab, fritages for kildeskat, i det mindste når moderselskabet har en kapitalandel i datterselskabet på mindst 10 %."

(b) Stk. 2, 3 og 4 udgår.

(5) Bilaget erstattes af teksten i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 2004. De meddeler straks Kommissionen teksten til de pågældende bestemmelser og en sammenligningstabel over de pågældende bestemmelser og de tilsvarende bestemmelser i dette direktiv.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, [...]

På Rådets vegne

Formand

BILAG

"BILAG

Liste over de selskaber, der er omhandlet i artikel 2, litra a)

a) De selskaber, der i belgisk ret benævnes "société anonyme"/"naamloze vennootschap", "société en commandite par actions"/"commanditaire vennootschap op aandelen", "société privée à responsabilité limitée"/"besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", "société coopérative à responsabilité limitée"/"coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid" og "société coopérative à responsabilité illimitée"/"coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid" samt offentlige foretagender, der har antaget en af de ovennævnte retlige former

b) de selskaber, der i dansk ret benævnes "aktieselskab" og "anpartsselskab", samt andre selskaber, der er omfattet af selskabsskatteloven, forudsat at deres skattepligtige indkomst beregnes og beskattes i henhold til de almindelige skatteretlige regler for "aktieselskaber"

c) de selskaber, der i tysk ret benævnes "Aktiengesellschaft", "Kommanditgesellschaft auf Aktien", "Gesellschaft mit beschränkter Haftung", "bergrechtliche Gewerkschaft", "Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit", "Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften" og "Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts", forudsat at disse organer i henhold til tysk ret kan virke som moderselskab eller datterselskab

d) de selskaber, der i græsk ret benævnes "ávþvõìç åôáéñåßá" og "åôáéñåßá ðåñéùñéóìÝvçò åõèývçò (Å.Ð.Å.)"

e) de selskaber, der i spansk ret benævnes "sociedad anónima", "sociedad comanditaria por acciones" og "sociedad de responsabilidad limitada" samt offentligretlige enheder, der driver virksomhed under de privatretlige bestemmelser

f) de selskaber, der i fransk ret benævnes "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée", "sociétés par actions simplifiées", "sociétés d'assurances mutuelles", "caisses d'épargne et de prévoyance", "sociétés civiles", som automatisk underkastes selskabsbeskatning, "coopératives" og "unions de coopératives" samt offentlige industri- og handelsvirksomheder og -foretagender

g) de selskaber, der er registreret eller virker i henhold til irsk ret, virksomheder registreret i henhold til Industrial and Provident Societies Act, "building societies" registreret i henhold til Building Societies Acts og "trustee savings banks" i henhold til Trustee Savings Banks Act, 1989

h) de selskaber, der i italiensk ret benævnes "società per azioni", "società in accomandita per azioni", "società a responsibilità limitata", "società cooperative" og "società per mutua assicurazione" samt offentlige og private virksomheder, der helt eller overvejende driver handelsvirksomhed

i) de selskaber, der i luxembourgsk ret benævnes "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée", "société coopérative", "société coopérative organisée comme une société anonyme", "association d'assurances mutuelles", "association d'épargne-pension" og "entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l'Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public"

j) de selskaber, der i nederlandsk ret benævnes "naamloze vennnootschap", "besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", "Open commanditaire vennootschap", "Coöperatie", "onderlinge waarborgmaatschappij", "Fonds voor gemene rekening", "vereniging op coöperatieve grondslag" og "vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt"

k) de selskaber, der i østrigsk ret benævnes "Aktiengesellschaft", "Gesellschaft mit beschränkter Haftung", "Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit", "Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften", "Betriebe gewerblicher Art von Körperschaften des öffentlichen Rechts" og "Sparkassen"

l) de handelsselskaber eller almindelige borgerlige selskaber med handelsmålsætning samt de kooperativer og offentlige foretagender, som er registreret i henhold til portugisisk ret

m) de selskaber, der i finsk ret benævnes "osakeyhtiö/aktiebolag", "osuuskunta /andelslag","säästöpankki/sparbank" og "vakuutusyhtiö/försäkringsbolag"

n) de selskaber, der i svensk ret benævnes "aktiebolag", "ekonomiska föreningar", "sparbanker" og "ömsesidiga försäkringsbolag"

o) de selskaber, der er registreret i henhold til Det Forenede Kongeriges lovgivning

z) de selskaber, der er registreret i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2157/2001 af 8. oktober 2001 om statut for det europæiske selskab (SE) og Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab (SAE) for så vidt angår medarbejderindflydelse."

FINANSIERINGSOVERSIGT

Dette forslag til Rådets direktiv har ingen finansielle virkninger for EU's budget.

KONSEKVENSANALYSE FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, HERUNDER ISÆR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV'er)

Forslagets titel

Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 90/435/EØF om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater

Dokumentets nummer

[...]

Forslaget

1. Hvorfor er der i betragtning af nærhedsprincippet behov for en EF-lovgivning på området, og hvad er hovedformålet?

Sigtet med direktiv 90/435/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater (direktivet) er at harmonisere de skattemæssige regler for forbindelserne mellem moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater. Der indføres ved direktivet en beskatningsordning, der er neutral ud fra et konkurrencemæssigt synspunkt, for at gøre det muligt for virksomhederne at tilpasse sig til det fælles markeds krav og at forbedre produktiviteten og deres internationale konkurrenceevne. Dette opnås ved at afskaffe dobbeltbeskatning af de udbytter, der indtjenes af datterselskaber i en given medlemsstat og udloddes til deres moderselskaber i en anden medlemsstat. Derved formindskes de skadelige virkninger af en velkendt skattemæssig hindring i det indre marked.

Som følge af direktivets nuværende snævre anvendelsesområde er medlemsstaternes gennemførelse deraf imidlertid stærkt uensartet, og ikke alle typer virksomheder er dækket. Som det er udformet i øjeblikket, forhindrer de fordele, der kan drages deraf, ikke dobbeltbeskatning under alle omstændigheder. Dette gør dets effektivitet mindre og fører til international dobbeltbeskatning af udbytter. Denne situation fører til hindringer for den grænseoverskridende aktivitet, etableringen og investeringerne i det indre marked. Den påvirker de europæiske selskabers konkurrenceevne i negativ retning. Udtrykt økonomisk er der tale om et tab af potentiel velstand i EU.

Desuden blev statutten for det europæiske selskab (Societas Europaea - SE) vedtaget i 2001. Ifølge præamblen i forordningen derom indebærer færdiggørelsen af det indre marked og de forbedringer, som dette indebærer for den økonomiske og sociale situation overalt i EU, ikke kun, at handelshindringerne skal afskaffes, men også, at produktionsstrukturerne skal tilpasses til EU's dimension. I den sammenhæng er det vigtigt, at selskaber, hvis erhvervsudøvelse ikke er begrænset til dækning af rent lokale behov, sættes i stand til at planlægge og gennemføre en reorganisering af deres erhvervsudøvelse på EU-plan. Forordningen om SE indeholder ingen skattemæssige bestemmelser. Det haster nu med at træffe foranstaltninger. Det er vigtigt, at de med direktivet forbundne fordele finder anvendelse på denne nye retlige type.

Nærværende forslag til direktiv indeholder målrettede foranstaltninger, der tager sigte på at løse særlige problemer. Det tilstræbes ikke at finde en overordnet løsning på alle eksisterende grænseoverskridende problemer. Sigtet er at afskaffe dobbeltbeskatning i en række tilfælde, at udvide den harmonisering, der finder sted i henhold til direktivets nuværende tekst, og at forbedre metoderne til undgåelse af dobbeltbeskatning. Alt dette opnås i forslaget ved hjælp af følgende foranstaltninger:

- Direktivet vil finde anvendelse på et større antal juridiske personer og virksomheder, herunder SE.

- Direktivet vil finde anvendelse på udlodninger af udbytter, der finder sted via et fast driftssted under moderselskabet.

- De andele, der kræves for at opnå status som moderselskab eller datterselskab, gøres mindre.

- Når godtgørelsesmetoden anvendes for at undgå økonomisk dobbeltbeskatning, trækker moderselskabet fra skatten af de udloddede udbytter, som det modtager fra sit direkte datterselskab, den del af skatten, der er betalt ikke kun af dette direkte datterselskab, men også af successive datterselskaber i lagene før det direkte datterselskab.

- Det vil blive tilladt moderselskaber at dokumentere de faktiske forvaltningsudgifter, der er afholdt i forbindelse med andelen, og som ikke må fratrækkes beskatningsgrundlaget.

- Desuden udgår de overgangsbestemmelser, som tillader kildeskat af udbytter udloddet fra Grækenland, Tyskland og Portugal, fordi de ikke længere er i kraft.

Konsekvenser for virksomhederne

2. Hvem berøres af forslaget?

- Hvilken erhvervssektor berøres?

- Berøres SMV's er højere grad end store virksomheder?

- Er de berørte virksomheder koncentreret i bestemte regioner i EF?

Direktivet gælder for udbytter, der udloddes over grænserne fra datterselskaber i en medlemsstat til moderselskaber i en anden medlemsstat. De pågældende virksomheder skal have en af de retlige former, der er opført på listen i bilaget til direktivet. Ved ændringsforslaget udvides de dermed forbundne fordele til nye retlige virksomhedstyper, herunder SE, kooperativer, gensidige selskaber, visse ikke-kapitalbaserede virksomheder, sparekasser, fonde og sammenslutninger med handelsmålsætning. SE er et offentligt selskab med begrænset ansvar, som har EF's dimension. Kooperativer er normalt særskilte juridiske personer, der dækker deres medlemmers behov ved at indgå aftaler med dem. Gensidige selskaber omfatter som hovedregel personer, der opnår visse ydelser ved kumulering af fælles interesser. Fonde består af midler, der anbringes for at føre målsætningen dermed ud i livet. Ved at medtage disse retlige former i direktivets anvendelsesområde vil de dermed forbundne fordele blive udvidet til at omfatte nye måder at tilrettelægge økonomiske aktiviteter på.

Selv om medtagelsen af sparekasser og gensidige selskaber i direktivets anvendelsesområde har de største virkninger i bank- og forsikringssektorerne, vil alle erhvervssektorer og geografiske områder i EU nyde lige stor fordel af forslaget. Nedsættelsen af de andele, der kræves for at opnå status som moderselskab eller datterselskab, vil antagelig udvide de fordele, der knytter sig til denne neutrale beskatningsordning, til en bredere vifte af relevante andele.

3. Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe i henhold til forslaget?

Der pålægges ikke virksomhederne nogen nye forpligtelser eller skattemæssige efterlevelsesbyrder. Når de skattepligtige anvender de nye regler om ikke-fradragsberettigede forvaltningsudgifter, skal der tilvejebringes og opbevares dokumentation derfor.

4. Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få

- for beskæftigelsen?

- for investeringerne og oprettelsen af nye virksomheder?

- for virksomhedernes konkurrenceevne?

Formålet med forslaget er at forbedre og udvide den beskatningsordning, der tager sigte på at undgå dobbeltbeskatning af udbytter. En sådan dobbeltbeskatning har negativ og afskrækkende indvirkning på erhvervsudøvelsen og investeringerne. Desuden er den uretfærdig. Et større antal virksomheder og koncerner vil nyde godt af nedbringelsen af den overdrevent høje skattemæssige belastning. Metoderne herfor vil også være mere effektive. Sikringen af en mere ensartet anvendelse af EU's skattelovgivning er også et vigtigt skridt i bestræbelserne for at nedbringe efterlevelsesomkostningerne og gøre selskabsbeskatningen i EU mere effektiv.

De fordele, der knytter sig til afskaffelsen af dobbeltbeskatningen i henhold til direktivet, udvides til også at gælde for SE. Disse bestemmelser vil bidrage til en stiftelse og forvaltning af selskaber med europæisk dimension, som er fri for de hindringer, der skyldes uensartet og begrænset territorial anvendelse af national selskabs- og skattelovgivning.

Alt dette vil spille en vigtig rolle for bestræbelserne for at afskaffe en konstateret skattemæssig hindring for koncerner i UE. Ved at sikre en mere effektiv beskatning af grænseoverskridende udbytter i erhvervslivet kan direktivet bidrage til at afbalancere beskatningen af nationale og grænseoverskridende aktiviteter og til at forbedre beslutningerne om lokalisering af investeringer. De internationale investorers beslutninger vil således herefter hverken blive påvirket af visse nuværende skattemæssige hindringer eller undergravet af overdreven beskatning. Investeringsoverskuddet efter skat vil have tendens til at vokse og vil bidrage til at nedbringe kapitalomkostningerne. Desuden vil det formindskede antal tilfælde, hvor der opkræves kildeskat, sænke de skattepligtiges internationale udgifter til efterlevelse af skattelovgivningen .

De lavere skattemæssige omkostninger og forventningen om højere udbytter efter skat vil antagelig øve positiv indflydelse på investeringerne.

Det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne vil blive forbedret ved formindskelse af det antal tilfælde, hvor der kan blive tale om international dobbeltbeskatning. Desuden vil ressourcespildet som følge af økonomisk dobbeltbeskatning blive mindre.

Forbedringen af erhvervsklimaet vil antagelig øve positiv indflydelse på jobskabelsen og arbejdsløshedsbekæmpelsen.

5. Indeholder forslaget foranstaltninger, der tager højde for SMV'ernes særlige situation (lempeligere eller særlige krav)?

Forslaget indeholder visse bestemmelser, hvorved direktivet udvides til at omfatte ikke-kapitalbaserede virksomheder. Der vil således blive dækket et større antal små og mellemstore virksomheder, som ikke normalt antager form af en kapitalbaseret virksomhed.

Høring af de berørte kredse

6. Liste over organisationer, som er hørt om forslaget, og en kortfattet redegørelse for deres væsentligste synspunkter.

Teksten til dette forslag er resultatet af langstrakte høringsprocesser. Indledningsvis blev initiativerne til opfølgning af det tidligere ændringsforslag til fusionsdirektivet, KOM (93) 293 endelig, baseret på Ruding-udvalgets konklusioner [18] og på Kommissionens meddelelse af 26. juni 1992 til Rådet og Europa-Parlamentet til opfølgning af Ruding-udvalgets konklusioner [19].

[18] Rapport fra udvalget af uafhængige eksperter vedrørende selskabsbeskatning, marts 1992.

[19] SEK(92) 1118 endelig.

Derudover er de mere vidtrækkende ændringer, som er medtaget i den hermed foreslåede tekst, et resultat af drøftelser mellem internationale skatteeksperter, tekniske delegationer fra medlemsstaterne og Kommissionens tjenestegrene. Selskabsskatteundersøgelsen er det vigtigste grundlag for denne lovgivningsproces. Denne undersøgelse blev foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af drøftelser med to ekspertpaneler og dokumentation fremlagt af disse. Ekspertpanelerne var sammensat af højt kvalificerede akademiske skatteeksperter, bl.a. fra universiteter og forskningsinstitutter, og repræsentanter for erhvervslivet.

Det afsluttende trin i denne proces bestod af møder med medlemsstaterne i en af Kommissionen ledet arbejdsgruppe, som undersøgte de tekniske aspekter ved de spørgsmål, der er behandlet i dette forslag.

Nærværende forslag er slutresultatet af drøftelserne mellem alle disse eksperter, den af Kommissionens tjenestegrene fremlagte analyse og vurderingen af de overvejelser og betænkeligheder, der er kommet til udtryk blandt de nationalt ansvarlige for skattepolitikken.