EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 8.11.2022 COM(2022) 578 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Årsrapport 2022















om gennemførelsen af instrumenterne til finansiering af Den Europæiske Unions optræden udadtil i 2021 {SWD(2022) 353 final}



Indholdsfortegnelse GLOBALE FORPLIGTELSER Indledning EU: en stærk global aktør Fremme af bæredygtig udvikling Team Europe-initiativer: reaktion på den globale covid-19-krise Global Gateway GLOBALE PRIORITETER Menneskelig udvikling Den grønne pagt Digitalisering, videnskab, teknologi og innovation Bæredygtig vækst og beskæftigelse Migration God regeringsførelse, fred og sikkerhed GLOBAL RÆKKEVIDDE Afrika syd for Sahara Asien og Stillehavsområdet Nord-, Syd- og Mellemamerika og Caribien

Den europæiske naboskabspolitik Udvidelse Oversøiske lande og territorier (OLT'er)



GLOBALE FORPLIGTELSER Indledning I 2021 havde covid-19-pandemien fortsat en betydelig indvirkning på Den Europæiske Unions eksterne forbindelser. Gennem en "Team Europe"-tilgang hjalp EU, medlemsstaterne og de europæiske finansielle institutioner med at lede den globale kamp mod covid-19, herunder ved at uddele over 380 mio. vaccinedoser til partnerlande. Denne fælles EU-reaktion viste igen tilpasningsevnen, fleksibiliteten og styrken af EU's instrumenter for foranstaltninger udadtil og værdien af dets internationale partnerskaber. Denne rapport skitserer de vigtigste elementer i EU's finansielle støtte til internationalt samarbejde og udvikling, humanitær bistand, udenrigspolitik og udvidelse i 2021 . 2021 var et overgangsår, da der med den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027 blev indført et nyt instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa (NDICI — et globalt Europa), der integrerer de fleste eksisterende eksterne finansieringsinstrumenter og har et oprindeligt budget på 79,5 mia. EUR. EU fortsatte med at kæmpe for en langsigtet dagsorden, der er i overensstemmelse med verdensmålene for bæredygtig udvikling. Ved hjælp af "Team Europe"-tilgangen blev der udviklet en række initiativer for at øge virkningen og effektiviteten af EU's indsats for at tackle presserende udfordringer som voksende globale uligheder, den digitale kløft og miljøkrisen. I 2021 styrkede EU forbindelserne med sine tilgrænsende lande og regioner og bekræftede på ny sin støtte til det europæiske perspektiv for Vestbalkan. Kommissionen begyndte at gennemføre en revideret udvidelsesmetode, som afspejles i Kommissionens udvidelsespakke 2021 . Kommissionen og den højtstående repræsentant vedtog også en ny dagsorden for Middelhavsområdet for at forny partnerskabet med de sydlige nabolande, herunder en særlig økonomisk plan og investeringsplan til støtte for langsigtet socioøkonomisk genopretning. På det sjette topmøde i Det Østlige Partnerskab blev der fastlagt en fælles vision for fremtiden og godkendt en ny dagsorden med fokus på genopretning, resiliens og reformer som skitseret i det forslag, som Kommissionen og den højtstående repræsentant forelagde i juli 2021. Den 15. april 2021 paraferede EU og medlemmerne af Organisationen af Stater i Afrika, Caribien og Stillehavet (OACSS) en ny 20-årig partnerskabsramme: "post-Cotonouaftalen". Som forberedelse til topmødet med Den Afrikanske Union (AU) i 2022 arbejdede EU på at styrke og uddybe samarbejdet med Afrika. Efter Talebans magtovertagelse i Afghanistan bebudede EU en støttepakke til en værdi af 1 mia. EUR til dækning af presserende behov i hele landet og regionen. På mødet mellem EU's og Indiens ledere den 8. maj 2021 lancerede EU og Indien et omfattende konnektivitetspartnerskab. EU ajourførte også sin politik for Arktis. På Det Internationale Havforvaltningsforum i 2021 fremlagde EU sine anbefalinger om havenes bæredygtighed. I begyndelsen af 2021 foreslog Kommissionen at styrke EU's globale humanitære indsats yderligere og fremskynde leveringen af humanitær bistand ved at støtte humanitære partnere, udvide donorbasen og tackle de grundlæggende årsager til kriser gennem en "Team Europe"-tilgang. Fremme og beskyttelse af fred i verden er en hjørnesten i EU's optræden udadtil. Den europæiske fredsfacilitet uden for budgettet, der blev oprettet i begyndelsen af 2021, har til formål at bevare freden, forebygge konflikter og styrke den internationale sikkerhed. EU viste også sit engagement i demokratisering og menneskerettigheder ved at udsende seks valgobservationsmissioner (Gambia, Honduras, Irak, Kosovo, Venezuela og Zambia) samt opfølgningsmissioner i mere end ti lande.

Ved årets udgang lancerede kommissionsformand Ursula von der Leyen Global Gateway-strategien, et stort investeringsprogram, der er forankret i 2030-dagsordenen og Parisaftalen, for at fremme bæredygtig konnektivitet i hele verden. EU: en stærk global aktør EU er fortsat en af de få aktører med global tilstedeværelse og en omfattende politisk værktøjskasse, der kan støtte vores partnere i hele verden. EU og dets medlemsstater er fast besluttet på at tage hensyn til målene for bæredygtig udvikling i alle eksterne politikker og i interne politikker, der påvirker partnerlandene. Handelspolitik er et af de redskaber, hvormed EU kan udøve sin rolle som en stærk global aktør og samtidig støtte sine handelspartnere. Åbenhed, bæredygtighed og gennemslagskraft udgør de tre søjler i EU's handelsstrategi. Gennemgangen af handelspolitikken, der blev vedtaget i 2021, skitserer, hvordan handel i synergi med andre politikker kan støtte den økonomiske genopretning og samtidig fremme den grønne og den digitale omstilling og en mere bæredygtig og retfærdig globalisering. EU og dets medlemsstater er fortsat verdens førende yder af officiel udviklingsbistand (ODA) med 70,2 mia. EUR i 2021 (67,3 mia. EUR i 2020), hvilket svarer til 43 % af den globale ODA og 0,49 % af EU's bruttonationalindkomst (0,50 % i 2020) . EU ser regelbaseret multilateralisme som hjørnestenen i fredelige internationale forbindelser med De Forenede Nationer (FN) i centrum. I 2021 fremlagde Kommissionen og den højtstående repræsentant en ny strategi til styrkelse af EU's bidrag til regelbaseret multilateralisme, der fastlægger EU's ambitioner for det multilaterale system. Gennem 2021 støttede EU humanitære organisationer i en lang række kriseramte lande og regioner og iværksatte humanitære operationer i mere end 80 lande. Størstedelen af EU's humanitære bistand er rettet mod de behov, der opstår som følge af langvarige kriser, som hovedsagelig skyldes konflikter, og som bliver forværret af covid-19 og klimaændringer. EU er sammen med sine medlemsstater fortsat verdens førende donor af humanitær bistand. Alene i 2021 afsatte EU over 2,1 mia. EUR til humanitær bistand. EU's civilbeskyttelsesmekanisme blev aktiveret 114 gange i 2021 i forbindelse med en lang række katastrofer. Den lettede leveringen af omfattende kritisk personligt beskyttelsesudstyr og medicinsk udstyr, herunder næsten 30 mio. covid-19-vaccinedoser. Der blev også gennemført ca. 95 flyveoperationer for at evakuere EU-borgere og personer under EU's omsorgspligt fra Afghanistan. Fremme af bæredygtig udvikling Den alvorlige økonomiske krise, som pandemien har udløst, har påvirket fremskridtene hen imod verdensmålene for bæredygtig udvikling. EU mener, at den globale genopretning skal være grøn, digital, inklusiv, retfærdig, bæredygtig og gearet til målene for bæredygtig udvikling og forpligtet til at genopbygge en bedre fremtid for alle på grundlag af 2030-dagsordenen. I 2021 omprioriterede EU det europæiske semesters finansielle koordinering til verdensmålene for bæredygtig udvikling og integrerede dem i revisionen af rammen for bedre regulering, så de afspejles i hele Kommissionens politiske beslutningsproces. EU videreudviklede sine finansielle instrumenter og sin bistand for at opfylde forpligtelserne vedrørende bæredygtig udvikling i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 10. juni 2021 om den europæiske finansielle udviklingsstruktur. Efter vedtagelsen af NDICI — et globalt Europa blev Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling Plus (EFSD+) startet. Ud af den samlede kapacitet i garantien for EU's foranstaltninger udadtil (op til 53,45 mia. EUR) vil der være næsten 40 mia. EUR til rådighed til at reducere investeringsrisikoen i forbindelse med bæredygtig udvikling i partnerlandene. I 2021 vedtog og påbegyndte EU også gennemførelsen af instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA III) med et oprindeligt budget på 14,5 mia. EUR i perioden 2021-2027 til Vestbalkan og Tyrkiet. Den økonomiske investeringsplan og den grønne dagsorden for Vestbalkan støttes med 9 mia. EUR fra IPA III, som kan mobilisere yderligere 20 mia. EUR i investeringer i regionen. For at fremme den bæredygtige dimension af EU's handelsaftaler iværksatte Kommissionen i 2021 en revision af 15-punkts handlingsplanen. Denne gennemgang omfattede en åben offentlig høring og en uafhængig sammenlignende undersøgelse af praksis inden for handel og bæredygtig udvikling i tredjelandes handelsaftaler, som bekræftede, at EU er en vigtig frontløber med hensyn til at fremme bæredygtighed via handelsaftaler. Team Europe-initiativer: reaktion på den globale covid-19-krise Ved udgangen af 2021 havde EU og dets medlemsstater udbetalt 47,7 mia. EUR i finansiel støtte til over 140 partnerlande for at imødegå konsekvenserne af covid-19-pandemien. Dette bidrog til at imødekomme humanitære behov, forbedre sundheds-, vand- og sanitetssystemerne og afbøde pandemiens socioøkonomiske konsekvenser. Ved udgangen af 2021 var der givet tilsagn om en samlet Team Europe-støttepakke på 53,7 mia. EUR. Lige adgang til vaccination er afgørende for at bekæmpe covid-19 på globalt plan. EU sikrede ikke blot nok vaccinedoser til alle EU-lande, men eksporterede eller delte også over 1,7 mia. doser til 165 partnerlande. EU og dets medlemsstater spillede en ledende rolle i oprettelsen af COVAX-faciliteten, som er det eneste globale initiativ, der støtter retfærdig distribution af vacciner, og bidrog med over 3 mia. EUR hertil. Ved udgangen af 2021 var EU og dets medlemsstater verdens største donorer af covid-19-vacciner. Der er givet tilsagn om 1 mia. EUR til et Team Europe-initiativ til støtte for lokal og regional produktion og adgang til vacciner, lægemidler og sundhedsteknologier i Afrika for Afrika.

EU styrkede det internationale samarbejde mod pandemien i 2021, herunder gennem initiativet Access to COVID-19 Tools Accelerator (ACT-A) og det globale G20+-sundhedstopmøde, hvor lederne undertegnede Romerklæringen om forberedelse og forebyggelse af fremtidige pandemier. Global Gateway I december lancerede EU en ny strategi, Global Gateway , for at mobilisere investeringer på i alt 300 mia. EUR i perioden 2021-2027. I overensstemmelse med EU's geopolitiske ambitioner og engagement i 2030-dagsordenen har Global Gateway-strategien til formål at fremme intelligente, rene og sikre forbindelser inden for det digitale område, energi og transport og styrke sundheds-, uddannelses- og forskningssystemer i hele verden for at understøtte en varig global genopretning og samtidig fremme universelle værdier og høje standarder, god regeringsførelse og gennemsigtighed. Gennem en "Team Europe"-tilgang samler Global Gateway ressourcer fra EU-budgettet, medlemsstaterne, europæiske finansielle institutioner og nationale udviklingsfinansieringsinstitutioner og vil aktivt søge at mobilisere finansiering og ekspertise fra den private sektor for at støtte adgangen til bæredygtig finansiering. GLOBALE PRIORITETER Menneskelig udvikling I 2021 fortsatte covid-19-pandemien med at forstyrre samfundene på flere måder, hvilket førte til stigende uligheder. EU styrkede og tilpassede sit samarbejde med globale initiativer vedrørende sundhed, uddannelse, ungdom og ligestilling mellem kønnene, samtidig med at EU's støtte til partnerlande blev omlagt for at afbøde covid-19's indvirkning på den menneskelige udvikling. Ud over at støtte COVAX-faciliteten fortsatte EU også sin førende støtte til GAVI's centrale arbejde med at opbygge immuniseringssystemer og den globale fond til bekæmpelse af aids, tuberkulose og malaria for at begrænse pandemiens skader på livreddende indsatser rettet mod disse dødelige sygdomme. Da pandemien fortsatte med at forstyrre uddannelserne, besluttede Kommissionen at øge finansieringen til denne prioritet til mindst 10 % af det samlede budget for internationale partnerskaber for 2021-2027. I 2021 øgede EU sit bidrag til det globale partnerskab for uddannelse med næsten 50 % til 700 mio. EUR frem til 2027 for at hjælpe 175 millioner drenge og piger med at lære og få yderligere 88 millioner børn i skole. Erasmus+-programmet fik også øget finansiering, herunder en stigning på 3,5 gange til Afrika syd for Sahara i perioden 2021-2027. Gennemførelsen af kønshandlingsplan III (GAP III) viste EU's engagement i at gøre ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders og pigers indflydelse og status til en prioritet. EU forpligtede sig til at sikre, at mindst 85 % af alle nye eksterne foranstaltninger har ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders og pigers indflydelse og status som et væsentligt eller primært mål i 2025 — tallet er allerede nået op på 70 %. Desuden styrkede EU de unges engagement i genopretningsindsatsen ved at oprette ungdomsstyrelsesråd på globalt plan og i flere partnerlande (såsom Zimbabwe og Nigeria) for at give unge en stemme om EU's politikker og tiltag. Den grønne pagt I 2021 fortsatte EU med at være en global leder inden for håndtering af klimaændringer og miljømæssige udfordringer og stod i spidsen for den internationale indsats for at fremme bæredygtig og inkluderende udvikling i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt. EU har fastsat et ambitiøst udgiftsmål om, at 30 % af budgettet for det globale Europa i 2021-2027 skal bidrage til klimamålene, med 4 mia. EUR ekstra efter kommissionsformand Ursula von der Leyens tale om Unionens tilstand. Rådets konklusioner af 25. januar 2021 om klima- og energidiplomati understregede, at EU's energidiplomati bør fremskynde den globale energiomstilling og fremme energieffektivitet og vedvarende teknologier. EU opfordrede også til en verdensomspændende udfasning af kul i energiproduktion og lancering af internationale initiativer til reduktion af metanemissioner. I februar 2021 vedtog Kommissionen en ny strategi for tilpasning til klimaændringerne, der øger EU's ambitioner med hensyn til tilpasning sammen med partnerlandene. I lyset heraf ydede EU et stærkt bidrag til en vellykket COP26-klimakonference i Glasgow i 2021, herunder gennem EU-støtte til partnerskabet om retfærdig omstilling med Sydafrika og et bidrag på 1 mia. EUR til det finansielle tilsagn om global skov. Ved udgangen af 2021 havde EU-støttede aktioner i partnerlande bidraget til en ny kapacitet for vedvarende energi på 18 GW og adgang til bæredygtig energi for over 22 mio. mennesker. Partnerne på Vestbalkan vedtog en ambitiøs handlingsplan for at gennemføre den grønne dagsorden for Vestbalkan i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt. I 2021 blev det nye europæiske instrument for internationalt samarbejde om nuklear sikkerhed vedtaget med et budget på 300 mio. EUR for 2021-2027 til fremme af nuklear sikkerhed på verdensplan.

I 2021 afsatte EU 75 mio. EUR af budgettet for humanitær bistand til katastrofeberedskab, herunder potentielle virkninger af klimaændringerne. Meddelelsen om humanitær indsats, der blev offentliggjort i marts 2021, har til formål at intensivere EU's aktiviteter vedrørende de humanitære virkninger af klimaændringer og miljøforringelse og sørge for en yderligere integrering af katastrofeberedskab i EU-finansierede humanitære foranstaltninger. I 2021 bidrog EU også til, at FN's topmøde om fødevaresystemer og Nutrition for Growth i Tokyo (N4G) blev en succes. Under N4G gav EU tilsagn om 2,5 mia. EUR for 2021-2024 (1,4 mia. EUR til udvikling og 1,1 mia. EUR til humanitær bistand) til bekæmpelse af fejlernæring. Desuden gav EU i 2021 tilsagn om 140 mio. EUR til støtte for den rådgivende gruppe om international landbrugsforskning, som er det største globale netværk for landbrugsforskning med henblik på udvikling. 2021 var også et vigtigt år for biodiversiteten med en forpligtelse til at fordoble de eksterne midler og lanceringen af NaturAfrica, et initiativ til at beskytte biodiversiteten og samtidig forbedre levevilkårene. Der blev udviklet landeprogrammer til støtte for Afrikas initiativ Great Green Wall. EU lancerede også sine skovpartnerskaber på COP26-konferencen. For at fremme bæredygtig og integreret vandforvaltning udviklede EU Team Europe-initiativer om grænseoverskridende vandforvaltning for Afrika og om vand, energi og klima i Centralasien. EU er fast besluttet på at fortsætte det internationale samarbejde om bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion, herunder den cirkulære økonomi. Det fortsatte gennemførelsen af SWITCH to Green, EU's flagskibsinitiativ. Digitalisering, videnskab, teknologi og innovation I 2021 fastlagde EU sine politiske mål for den digitale Global Gateway. For at fremme en "Team Europe"-tilgang blev der nedsat en arbejdsgruppe under det globale knudepunkt Digital for Development (D4D). Knudepunktet opererer gennem regionale afdelinger for at etablere digitale partnerskaber og fremme fælles investeringer. Den latinamerikanske og caribiske afdeling blev lanceret den 14. december 2021. I juni 2021 fejrede EU's BELLA-program landingen af et fiberoptisk kabel, der forbinder EU og Latinamerika og Caribien for at skabe sikre dataforbindelser med høj kapacitet for over 12 000 uddannelses- og forskningsinstitutioner i begge regioner. I 2021 blev EU's rumprogrammer gjort mere synlige, herunder deres centrale rolle i den grønne omstilling. Tre tekniske bistandsfaciliteter, der er dedikeret til rum- og jordobservation, vil styrke brugen af rumteknologier til støtte for partnerlande og EU-politikker. I 2021 blev der også lanceret et ACS-EU-program på 60 mio. EUR til styrkelse af forsknings- og innovationskapaciteten i landene i Afrika, Caribien og Stillehavet (ACS). I oktober 2021 lancerede EU sin dagsorden for innovation, forskning, uddannelse, kultur, ungdom og sport for Vestbalkan. Bæredygtig vækst og beskæftigelse I løbet af 2021 traf EU foranstaltninger for at forbedre erhvervs- og investeringsmiljøet, øge den finansielle inklusion og adgangen til finansielle tjenesteydelser og fremme handel og handelslettelser med henblik på bæredygtig udvikling og værdikæder. Det fremmede anstændigt arbejde ved at forbedre den sociale, arbejdsmæssige og miljømæssige bæredygtighed, ved at overvinde ulighed mellem kønnene og hindringer for kvinders og unges økonomiske indflydelse og status og ved at forbedre uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker og -systemer. Der blev afsat 3 mio. EUR til at udvide EU's ekspertfacilitet for beskæftigelse, arbejdskraft og social beskyttelse (SOCIEUX+), som yder kortsigtet teknisk bistand på peer-to-peer-basis til landene i Vestbalkan. Der blev lanceret et Team Europe-initiativ for at hjælpe unge virksomheder og iværksættere i Afrika med at tackle udfordringen med adgang til mellem- og langsigtet finansiering. Et pilotprojekt på 15 mio. EUR i 11 afrikanske lande har til formål at tilpasse udbuddet af uddannelse i færdigheder til investeringsprogrammernes muligheder og behov. I statusrapporten Aid for Trade fra 2021, der blev offentliggjort i oktober, bekræftes det, at EU og dets medlemsstater er de største donorer (38 %) af global bistand til samhandelen. Migration I 2021 var der fokus på gennemførelsen af den eksterne dimension af EU's pagt om migration og asyl, som blev næret af begivenhederne i Afghanistan og Belarus og en bekymrende tendens til at bruge migrationsstrømme som politisk løftestang. Opmærksomheden var også rettet mod fortsatte irregulære og usikre migrationsstrømme og flere situationer med tvangsfordrivelse i EU's nabolande, Afrika syd for Sahara, Asien, Mellemøsten og Nord-, Syd- og Mellemamerika. I hele 2021 tog EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise fat på de basale behov hos syriske flygtninge og værtssamfundene i nabolandene og nåede ud til mere end 8,4 millioner mennesker. Der blev opnået enighed om en strategisk støttepakke på 5,7 mia. EUR til flygtninge og værtssamfund i Tyrkiet, Jordan, Libanon, Irak og Syrien for perioden 2020-2024.

For at dække behovene i Nordafrika, som tidligere blev finansieret gennem EU's Nødtrustfond for Afrika, blev der vedtaget foranstaltninger til et beløb af 165 mio. EUR under NDICI — et globalt Europa, mens der blev udviklet et nyt flerårigt program for migration. I Afrika syd for Sahara blev der vedtaget foranstaltninger til et beløb af 234 mio. EUR under det regionale flerårige vejledende program for i partnerskab med UNHCR at håndtere regionens udfordringer med tvangsfordrivelse og for sammen med IOM at fortsætte gennemførelsen af det fælles initiativ med henblik på beskyttelse og reintegration af migranter. I det vestlige Balkan sluttede anden fase af den regionale støtte til beskyttelsesorienteret migrationsstyring, som opbyggede kapacitet på alle områder inden for migrationsstyring, i december 2021. I Asien blev der ved udgangen af 2021 vedtaget en pakke af særlige foranstaltninger til fordel for afghanske regionale fordrivelser (79 mio. EUR) samt en foranstaltning (75 mio. EUR) for at støtte Irak med at håndtere landets internt fordrevne og de syriske flygtninge, der opholder sig på dets område. God regeringsførelse, fred og sikkerhed I 2021 lancerede EU sit Team Europe-demokratiinitiativ for bedre at kunne koordinere støtten til retsstats-, ansvarligheds- og forvaltningsprojekter i partnerlande rundt om i verden. I december 2021 deltog kommissionsformand Ursula von der Leyen i det første topmøde om demokrati og bebudede Kommissionens nye program for menneskerettigheder og demokrati i et globalt Europa. EU's samarbejde med civilsamfundsorganisationerne var fortsat stærkt. Det nye tematiske civilsamfundsprogram under NDICI — et globalt Europa til en værdi af 1,5 mia. EUR vil fremme et gunstigt miljø for civilsamfundsorganisationerne. Desuden kan ikkestatslige aktører i udvidelsespartnerlandene på Vestbalkan og Tyrkiet trække på den nye civilsamfundsfacilitet og det nye program for medier under IPA III med en samlet finansiering på 218 mio. EUR for perioden 2021-2023. Regeringsførelse, fred og sikkerhed er fortsat vigtige elementer i de fælles dokumenter, der fastsætter politiske prioriteter mellem EU og de fleste lande i den europæiske naboskabspolitik og udvidelseslandene. IPA III fortsatte med at støtte retsvæsenet og de retshåndhævende myndigheder med henblik på at intensivere bekæmpelsen af organiseret kriminalitet. Vedtagelsen i marts 2021 af den europæiske fredsfacilitet gav nye muligheder for at støtte bl.a. partnerlandenes militære og forsvarsmæssige kapacitet. Målet er at fremme national modstandsdygtighed og fred og styrke de væbnede styrkers kapacitet og interoperabilitet med henblik på at bidrage til militære missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik. GLOBAL RÆKKEVIDDE Afrika syd for Sahara I løbet af 2021 banede vigtige politiske dialoger vejen for topmødet i 2022 med Den Afrikanske Union (AU). EU's og AU's udenrigsministre mødtes i oktober 2021 i Kigali og skitserede fire centrale prioriterede områder: styrket fælles indsats mod covid-19 strategier til fremskyndelse af genopretningen efter covid-19 og den grønne og den digitale omstilling fred, sikkerhed og regeringsførelse migration og mobilitet. I juni 2021 var AU og Europa-Kommissionen sammen vært for den fjerde landbrugsministerkonference mellem AU og EU. Den 16. april godkendte Rådet en ny integreret EU-strategi for Sahel med en mere omfattende tilgang med fokus på styrket regeringsførelse, udvikling og gensidig ansvarlighed. Den 10. maj blev der vedtaget en ny strategi for Afrikas Horn for at styrke EU's strategiske forbindelser med regionen. I 2021 ydede EU ca. 730 mio. EUR i humanitær bistand i regionen med fokus på fødevaresikkerhed, covid-19-indsats, katastrofeforebyggelse og -beredskab og ydelse af basal støtte til fordrevne og konfliktramte befolkningsgrupper. Der blev afsat 85,5 mio. EUR til krisen i Etiopien og 81,3 mio. EUR til afhjælpning af konsekvenserne af konflikten i Sydsudan. I 2021 blev der vedtaget 44 flerårige vejledende landeprogrammer med afrikanske partnere for perioden 2021-2027. Det samlede oprindelige budget, som NDICI — et globalt Europa har afsat til Afrika syd for Sahara, er på 29,18 mia. EUR, herunder et regionalt program på 10,2 mia. EUR, som skal opfylde prioriteterne for flere lande. Asien og Stillehavsområdet I 2021 blev EU's nye politiske ramme for regionen lanceret. EU's strategi for samarbejdet i Indo-Stillehavsregionen markerede et øget engagement. Det 13. topmøde under Asien-Europa-mødet fandt sted virtuelt den 25.-26. november 2021 under temaet "Styrkelse af multilateralismen for fælles vækst". På et topmøde mellem EU og Japan blev der undertegnet en grøn alliance for at beskytte miljøet, bekæmpe klimaændringer og opnå grøn vækst.

I Bangladesh fortsatte EU sit engagement i den humanitære udfordring, som Rohingya-krisen har forårsaget. Team Europe-initiativet Green Blue Alliance for the Pacific and Timor-Leste, der blev lanceret på COP26-konferencen i november 2021, fremmer lige samfund, grundlæggende værdier, menneskelig udvikling samt fred og sikkerhed i 18 partnerlande og OLT'er. I Rådets konklusioner om Afghanistan, der blev vedtaget i september 2021, blev der fastsat benchmarks for samarbejdet med Talebanmyndighederne, hvori der opfordres til humanitær adgang, sikker passage og respekt for menneskerettighederne — navnlig kvinders og pigers og mindretals rettigheder, tilsagn om terrorbekæmpelse og inklusiv regeringsførelse. Partnerskabet Det Fælles Råd EU-GCC blev også genoptaget i 2021. Nord-, Syd- og Mellemamerika og Caribien EU's forbindelser med regionen blev intensiveret i 2021. Formanden for Det Europæiske Råd deltog i topmødet i Sammenslutningen af Latinamerikanske og Caribiske Stater (CELAC). Den 2. december 2021 mødtes EU's og LAC's ledere og genoptog den biregionale dialog på højt plan efter en pause på seks år. Drøftelserne bekræftede en fælles dagsorden med fokus på en bæredygtig, digital og inkluderende genopretning efter pandemien. Der blev gjort fremskridt med at ratificere den mellemamerikanske associeringsaftale, samtidig med at arbejdet med Mercosur og Chile om indgåelse af EU-associeringsaftaler samt med Mexico om modernisering af den globale aftale fortsatte. EU fornyede og styrkede sin sanktionsordning over for Nicaragua som reaktion på politisk undertrykkelse og valgsvindel. EU fortsatte også med at yde støtte til beskyttelsen og integrationen af migranter og flygtninge fra Venezuela, herunder til deres værtslande. I 2021 mobiliserede EU 17 mio. EUR til at afbøde den akutte fødevareusikkerhed i Haiti og beskytte voldsofre. EU investerede også i katastrofeberedskab og mobiliserede hurtigt nødfinansiering efter jordskælvet den 14. august. Den europæiske naboskabspolitik I løbet af 2021 fortsatte EU med at udvikle sine forbindelser med de østlige partnere både bilateralt og regionalt inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik og Det Østlige Partnerskab. EU opretholdt en aktiv dialog på højeste politiske niveau, herunder et topmøde i Kiev i oktober. En ny dagsorden for Det Østlige Partnerskab blev godkendt på partnerskabstopmødet i december 2021. Den tilhørende økonomiske plan og investeringsplan har en værdi af 2,3 mia. EUR og har til formål at mobilisere yderligere investeringer på op til 17 mia. EUR. Flagskibsinitiativerne i hvert partnerlands plan vil kickstarte gennemførelsen. Selv om det belarusiske regime har besluttet at suspendere sin deltagelse i Det Østlige Partnerskab, støtter EU fortsat borgerne og civilsamfundet i landet. På en ministerkonference i november bekræftede EU og dets partnere i de sydlige nabolande deres engagement i den nye dagsorden for Middelhavsområdet , herunder en særlig økonomisk plan og investeringsplan. EU fortsatte med at yde bistand til Syrien og tilgrænsende flygtningeværtslande. Den femte Bruxelleskonference i marts gav tilsagn til en værdi af 5,3 mia. EUR. EU fortsatte også med at støtte bestræbelserne på at stabilisere Libyen. Operation EUNAVFOR MED IRINI sikrede gennemførelsen af FN's våbenembargo, mens EU's bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen opbyggede de libyske myndigheders kapacitet inden for grænseforvaltning, retshåndhævelse og strafferet. Udvidelse I oktober 2021 blev situationen i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande gennemgået i forbindelse med Kommissionens udvidelsespakke, der indeholdt en klar køreplan for fremskyndelse af reformer i overensstemmelse med den reviderede udvidelsesmetode baseret på princippet om egen fortjeneste. I december blev der åbnet fire kapitler i EU-tiltrædelsesforhandlingerne om den grønne dagsorden og bæredygtig konnektivitet med Serbien, mens en regeringskonference gav Montenegro yderligere politisk momentum til at gøre yderligere fremskridt på vejen mod tiltrædelse af EU.