Tandfyldningsamalgam er det største resterende anvendelsesområde for kviksølv i EU. Forordningen forbyder allerede anvendelsen af kviksølv fra den 1. juli 2018 til behandling af mælketænder og tandlægebehandling af sårbare befolkningsgrupper, dvs. børn under 15 år og gravide eller ammende kvinder. I overensstemmelse med forordningens artikel 19, stk. 1, litra b), oplyser denne rapport om muligheden for at udfase anvendelsen af tandfyldningsamalgam i EU for alle befolkningsgrupper. I den forbindelse har Kommissionen samtidig omfattet emissioner af kviksølv og kviksølvforbindelser fra krematorier.

b)"muligheden for at udfase anvendelsen af tandfyldningsamalgam på lang sigt og helst senest i 2030 under hensyntagen til de nationale planer, der er omhandlet i artikel 10, stk. 3, og med fuld respekt for medlemsstaternes beføjelser med hensyn til organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og behandling på sundhedsområdet, og"

a)"Unionens behov for at regulere emissioner af kviksølv og kviksølvforbindelser fra krematorier"

I løbet af de sidste 15 år har EU udviklet vidtrækkende politiske og lovgivningsmæssige rammer til at kontrollere, fjerne og, hvor dette ikke er muligt, begrænse brugen af og eksponeringen for kviksølv og dermed mindske de risici, der er forbundet med kviksølv. Et vigtigt EU-instrument er forordning (EU) 2017/852 om kviksølv (forordningen), som omhandler hele kviksølvcyklussen fra primær udvinding til endelig bortskaffelse som affald.

Kviksølv er et giftigt element og udgør en stor risiko for miljøet og menneskers sundhed. Menneskers eksponering for kviksølv forekommer hovedsagelig ved indtagelse af fisk og skaldyr. Det er en potent neurotoksin, der medfører permanent hjerne- og nyreskade hos voksne og påvirker fostres og små børns udvikling. Det er bioakkumulerende og kommer rundt i hele verden via fødenet og grænseoverskridende transport af luftforurening. Kviksølv i luften aflejres på land- og vandområder.

EU's lovgivning om det indre marked forbyder markedsføring i EU (herunder import) af mange produkter tilsat kviksølv. For en del af disse, men ikke for alle, forbyder forordningen også fremstilling og eksport. Denne differentierede lovgivningsmæssige behandling af forskellige produkter tilsat kviksølv er en følge af den internationale politiske kontekst, hvori forordningen blev vedtaget, dvs. Minamatakonventionen om kviksølv (konventionen) . Denne konvention, der er ratificeret af EU og langt de fleste medlemsstater, forbyder fremstilling, eksport og import af en række produkter tilsat kviksølv. Som et generelt princip gælder det således, at hvor produkter tilsat kviksølv er reguleret i henhold til konventionen, udvides det EU-retlige forbud mod at markedsføre dem på EU's indre marked, således at det også omfatter fremstilling og eksport, for at opfylde krav i henhold til folkeretten. I overensstemmelse med artikel 19, stk. 1, litra c), informerer denne rapport om de miljømæssige fordele ved og muligheden for at anvende forbuddet mod fremstilling og eksport i henhold til forordningen på alle produkter, hvis markedsføring er forbudt i henhold til andre EU-retsakter, selv om konventionen ikke forbyder dem.

Revisionerne bidrager til ambitionen om nulforurening for et giftfrit miljø, der blev annonceret i den europæiske grønne aftale.

2.Revisioner

2.1.Tandfyldningsamalgam og kviksølvemissioner, der er forbundet med anvendelsen heraf

Revisionsproces og høring

Tandfyldningsamalgam er i århundreder blevet anvendt til opfyldning af hulrum forårsaget af tandnedbrydning og reparation af tandoverflader. Det er en legering af kviksølv og andre metaller (f.eks. sølv, tin, kobber).

Kommissionen engagerede en konsulent til at foretage en undersøgelse af anvendelsen af tandfyldningsamalgam i EU. Den endelige rapport om undersøgelsen danner grundlag for vurderingen af den tekniske og økonomiske gennemførlighed af en udfasning af tandfyldningsamalgam og dokumenterer dens betydning for miljøet.

I undersøgelsen blev der indsamlet oplysninger om anvendelsen af tandfyldningsamalgam og kviksølvfri alternativer, konsekvenserne for tilrettelæggelsen af sundhedsydelser i medlemsstaterne og de planer for en gradvis nedsættelse af anvendelsen af tandfyldningsamalgam, som medlemsstaterne har udarbejdet i henhold til forordningens artikel 10, stk. 3. Den store dataindsamling omfattede en gennemgang af videnskabelige artikler og rapporter, dataindsamling i hele EU via en onlineundersøgelse og interviews. En workshop med deltagelse af eksperter fra medlemsstaterne og interessenter (tandlægeorganisationer, NGO'er) i januar 2020 bekræftede de foreløbige resultater af undersøgelsen, samtidig med at de gav yderligere input til at forbedre modellen og konklusionerne.

Tendenser i anvendelsen af tandfyldningsamalgam

Tandfyldningsamalgam er det største resterende anvendelsesområde for kviksølv i EU. Den anslåede årlige efterspørgsel efter tandfyldningsamalgam (EU28) udgjorde 27-58 ton kviksølv i 2018. Dette udgør et betydeligt fald på ca. 43 % i forhold til det tidligere skøn på 55-95 ton kviksølv om året i 2010. Det anslås, at der i 2018 blev foretaget ca. 372 mio. tandbehandlinger i EU28, og at der kun blev anvendt tandfyldningsamalgam i forbindelse med 10 % -19 % af disse behandlinger. Denne andel varierer imidlertid betydeligt mellem medlemsstaterne, jf. figur 1.

At øge forbrugernes bevidsthed om de miljømæssige og tilknyttede indirekte sundhedsmæssige virkninger af tandfyldningsamalgam samt en mere ønskværdig æstetik ved alternative materialer synes at være de vigtigste drivkræfter for den faldende anvendelse af tandfyldningsamalgam.