29. understreger, at miljłrelaterede skatter og afgifter kun kan være hensigtsmæssige og effektive, hvis
de er emissionsrelaterede, skatte- og afgiftsmæssigt neutrale for borgerne og opkræves på et ensartet grund-lag i hele EU;
30. mener, at der bl.a. inden for rammerne af łkologiske opgłrelser og costbenefitanalyser błr sker en
integration af miljłhensyn i den łkonomiske aktivitet;
31. kræver i forbindelse med fastlæggelsen af de overordnede retningslinjer for den łkonomiske politik
en objektiv vurdering af effektiviteten af de miljłpolitiske foranstaltninger, også med henblik på EU-strate-gien for en bæredygtig udvikling, og af de beskæftigelsespolitiske fłlger og kræver, at der fastlægges bin-dende indikatorer;
32. henviser til den store betydning af en styrkelse af den offentlige bevidstgłrelse, som kan opnås
gennem uddannelses- og informationstiltag og ved at sikre, at de offentlige beslutningsprocesser er åbne,ved at formidle oplysninger og ved at give offentligheden gode muligheder for at deltage i beslutninger omspecifikke łkonomiske aktiviteter, som har store fłlger for miljłet;
33. mener, at meddelelsen endvidere lider under Øn væsentlig forglemmelse: Siden fremlæggelsen af
Brundtland-rapporten om miljł og udvikling har FN defineret bæredygtig udvikling som en udvikling,
der »opfylder nutidens behov, især de fattiges, uden at łdelægge fremtidige generationers evne til at opfylde
deres behov«; denne betingelse om miljłmæssig social retfærdighed er ikke medtaget i meddelelsen;
34. henstiller indtrængende til parlamenter og regeringer i medlemsstaterne at påtage sig deres ansvar
og gennemfłre de eksisterende EU-miljłdirektiver så effektivt som muligt og inden for en overskuelig fristat træffe de mest nłdvendige foranstaltninger, som gradvis, men på en klart synlig måde fremmer inte-grationen af miljłhensyn i den łkonomiske udvikling;
35. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, Det Europæiske Miljł-
agentur samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.
11. Miljłpolitik og bæredygtig udvikling
A5-0171/2001
Europa-Parlamentets beslutning om miljłpolitik og bæredygtig udvikling: forberedelse af Det
Europæiske Råds młde i Göteborg (2000/2322(INI))
Europa-Parlamentet,
 der henviser til det femte miljłhandlingsprogram (1992-1999): »Mod en bæredygtig udvikling« (1),
 der henviser til en beretning fra Kommissionen om gennemfłrelse af det europæiske fællesskabspro-
gram for politik og handling i forbindelse med miljłet og bæredygtig udvikling: »Mod en bæredygtigudvikling« (KOM(1995) 624),
 der henviser til sin beslutning af 20. oktober 1998 om meddelelse fra Kommissionen til Rådet og
Europa-Parlamentet om Det Europæiske Fællesskabs biodiversitetsstrategi (KOM(1998) 42) (
2),
 der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og
Sociale Udvalg og Regionsudvalget: »Mod et bæredygtigt landbrug« (KOM(1999) 22) (3) og meddelelse
fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: »Indikatorer for integrering af miljłhensyn i denfælles landbrugspolitik« (KOM(2000) 20),
(1) EFT C 138 af 17.5.1993, s. 1.
(2) EFT C 341 af 9.11.1998, s. 41.
(3) EFT C 173 af 19.6.1999, s. 2.21.2.2002 DA C 47 E/223 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 31. maj 2001
 der henviser til Rådets direktiv 75/442/EØF af 15. juli 1975 om affald (1),
 der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets rammedirektiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om
fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (2),
 der henviser til bestemmelserne i Agenda 2000 om grundlæggende miljłbeskyttelsesforanstaltninger i
landbruget, hvor medlemsstaterne skal gennemfłre de nłdvendige miljłforanstaltninger inden forlandbrug og landbrugsproduktion,
 der henviser til bestemmelserne i Agenda 2000 om strukturfondene, hvor miljłbeskyttelse og -forbed-
ring nu indgår i målene for strukturfondene, og hvor regionale udviklingsstrategier, som medlems-staterne udarbejder, skal medvirke til at fremme opbygningen af miljłhensyn i prioritetssektorer somtransport, energi, landbrug, industri og turisme,
 der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forestående vedtagelse af forslag til afgłrelse om en
fælles ramme for samarbejde til fordel for en bæredygtig udvikling af bymiljłet (1999/0233(COD)),
 der henviser til hvidbogen om en strategi for en ny kemikaliepolitik (KOM(2001) 88),
 der henviser til grłnbogen om en integreret produktpolitik (KOM(2001) 68),
 der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet  10 år efter Rio:
forberedelse af verdenskonferencen om bæredygtig udvikling i 2002 (KOM(2001) 53),
 der henviser til forretningsordenens artikel 163,
 der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljł- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og
udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A5-0171/2001),
A. der konstaterer, at Amsterdam-traktaten fra 1997 fremhæver »integration af miljłbeskyttelse« som et
vigtigt princip, der stadfæstes i EF-traktatens artikel 6, hvori det specifikt hedder, at »miljłbeskyttelses-krav skal integreres i udformningen og gennemfłrelsen af Fællesskabets politikker og aktioner somnævnt i artikel 3, især med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling«; der henviser til, at Amster-dam-traktaten fra 1997 afspejler alle tre dimensioner af bæredygtighed i EF-traktatens artikel 2, der
definerer Unionens vigtigste mål,
B. der henviser til, at Det Europæiske Råd i Cardiff (juni 1998) opfordrede Rådet i alle dets sammen-
sætninger til at udarbejde egne strategier for at opnå integration af miljłbeskyttelse og bæredygtigudvikling i Rådets respektive politikområder,
C. der henviser til, at Det Europæiske Råd i Helsinki (december 1999) skitserede en proces med henblik
på at definere globale strategier for integration af miljłkrav og bæredygtig udvikling, og at Kommis-
sionen opfordredes til at forelægge en strategi på lang sigt med łkonomiske, sociale og miljłmæssige
hensyn, der skulle forelægges Det Europæiske Råd i Göteborg i juni 2001,
D. der henviser til, at Lissabon-strategien skal sikre integration af miljłkrav gennem indarbejdelse af
miljłdimensionen i de pågældende politikker,
E. der konstaterer, at Kommissionen har udarbejdet et debatoplæg om emnet bæredygtig udvikling,
F. der henviser til, at regeringerne på FNs miljłtopmłde i 1992 enedes om, at den væsentligste udfor-
dring for industrilandene er at ændre deres ikke-bæredygtige produktions- og forbrugsmłnstre,
(1) EFT L 194 af 25.7.1975, s. 39.
(2) EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.C 47 E/224 DA 21.2.2002 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 31. maj 2001
G. der konstaterer, at vi 10 år efter topmłdet i Rio endnu ikke har kunnet bryde med tendenserne mod
en ikke-bæredygtig udvikling, hvoraf klimaændringerne er en af de mest fremtrædende,
H. der konstaterer, at EUs politik på nogle områder ikke bidrager i tilstrækkelig grad til konkret ind-
fłrelse af en bæredygtig udvikling, og at betingelserne for tildeling af EU-stłtte i hłjere grad błrtage hensyn til denne dimension,
I. der henviser til, at bæredygtig udvikling opstår gennem solidaritet over generationerne,
J. der henviser til, at fattigdom og miljłmæssig nedslidning ofte går hånd i hånd, hvorimod bæredygtig
udvikling er et spłrgsmål om solidaritet mellem udviklede lande og ulande,
K. der konstaterer, at Kommissionen ikke har taget hensyn til de globale aspekter i sit debatoplæg,L. der henviser til, at der er behov for en anden form for vækst, der er baseret på en ansvarlig og effektiv
anvendelse af naturressourcer, respekt for miljłet, produktionsmåder i overensstemmelse med de tvin-gende krav, som hensynet til den offentlige sundhed og forbrugerbeskyttelse og  sikkerhed stiller, ogprincippet om, at forureneren betaler, og forsigtighedsprincippet, skal være de grundlæggende ret-ningslinjer,
M. der henviser til, at forsigtighedsprincippet błr bekræftes som det ledende princip for offentlige
politikker i forbindelse med utilstrækkelig information,
N. der konstaterer, at en bæredygtig udvikling stimulerer udviklingen af nye job, f.eks. inden for forskning
og udvikling på energiområdet, som kan fłre til udvikling af en mere effektiv teknik,
O. der konstaterer, at livslang uddannelse er nłdvendig for at give arbejdstagerne mulighed for at tilpasse
sig til et arbejdsmarked i forandring,
P. der konstaterer, at der for at opnå en bæredygtig udvikling kræves konkrete mål, værktłjer, kontrol-
systemer og opfłlgningsprocedurer; der henviser til, at man på Det Europæiske Råds młde i Helsinkispecifikt krævede en regelmæssig overvågnings-, evaluerings- og opfłlgningsmekanisme,
Q. der konstaterer, at Kommissionen i sit debatoplæg tager udgangspunkt i den łkonomiske dimension,
R. der konstaterer, at Kommissionen har valgt at behandle spłrgsmålet på formandsniveau,S. der konstaterer, at Kommissionen har valgt at fokusere på seks temaer, nemlig:
 offentlig sundhed klimaændring og ren energi forvaltning af naturrigdomme fattigdom og social udstłdelse demografi og aldring mobilitet, arealanvendelse og territoriel udvikling,
T. der konstaterer, at Cardiff-processen, der vedrłrer integration af miljłaspekterne i de andre politikom-
råder, er en fundamental del af strategien for bæredygtig udvikling, og at denne strategi błr væredrivkraften for det fortsatte integrationsarbejde,
U. der konstaterer, at strategien błr indeholde mål på mellemlang og lang sigt,21.2.2002 DA C 47 E/225 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 31. maj 2001
V. der konstaterer, at formålet ikke er at skabe nye processer, men at samordne allerede eksisterende
processer for at skabe en fælles politik,
W. der mener, at Unionens strategi for en bæredygtig udvikling skal være i overensstemmelse med Lis-
sabon-strategien med hensyn til den sociale og łkonomiske dimension,
1. glæder sig over Kommissionens debatoplæg om en EU-strategi for bæredygtig udvikling, men bekla-
ger, at Parlamentet på grund af tidsnłd holdes ude af denne drłftelse og ikke får mulighed for at fremsættekommentarer til specifikke forslag inden for rammerne af strategien for bæredygtig udvikling i tide tiltopmłdet i Göteborg;
2. glæder sig over, at Kommissionen har taget bæredygtig udvikling op på formandsniveau, eftersom
strategien for bæredygtig udvikling helt afhænger af den betydning, som den politiske ledelse tildeler den;
3. mener, at strategien błr være resultatet af en åben proces, der involverer de europæiske borgere, og
at det er særlig vigtigt, at det fremgår klart af strategien, hvad fordelen for almindelige borgere og deforskellige involverede parter er;
4. mener endvidere, at ¯rhus-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutnings-
processen samt adgang til klage og domstolsprłvelse på miljłområdet błr gennemfłres fuldstændig for atgłre det muligt for borgerne at være passende informeret og involveret i beslutningstagning på dette ogandre områder;
5. anmoder Kommissionen om at hłjne EU-forbrugernes og offentlighedens bevidsthed med hensyn til
deres forbrugsmłnstres łkologiske og sociale virkninger;
6. understreger, at den łkologiske dimension błr være udgangspunktet for en strategi for bæredygtig
udvikling, og at det sjette miljłhandlingsprogram udgłr grundlaget herfor;
7. mener, at globalt ansvar błr indgå som et centralt led i strategien, der er et vigtigt bidrag til Rio +10-
młdet, der finder sted i Johannesburg i 2002; understreger betydningen af en indgående offentlig debat omden globale dimension af bæredygtig udvikling, hvorved civilsamfundet, men også de nationale parla-
menter og Europa-Parlamentet inddrages i forberedelsen af EUs bidrag ved Rio+10-konferencen mener
derfor, at Kommissionen inden udgangen af 2001 błr forelægge sin meddelelse om, hvorledes Unionenbłr bidrage til en bæredygtig udvikling på verdensplan;
8. konstaterer, at det er absolut nłdvendigt for en global strategi for bæredygtighed, at man tager sig af
udviklingslandenes sociale og łkonomiske problemer; bekæmpelse af fattigdom, adgang til uddannelse oglægebehandling for alle mennesker er i så henseende lige så nłdvendigt som programmer for gældssane-ring eller eftergivelse af gæld;
9. kræver, at der opstilles konkrete mål for at vende tendensen mod bæredygtighed, og at disse mål
bliver målelige; mener, at målene skal være i overensstemmelse med det sjette miljłhandlingsprogram,særlig inden for klima- og ozonspłrgsmålet, som EU tidligere har bundet sig til; er endvidere af denopfattelse, at strategien błr strække sig over en generation, f.eks. 25 år, og at der med 5 års interval błrvære mulighed for at gennemfłre tilbundsgående anlyser;
10. glæder sig over arbejdet med at fastsætte indikatorer for væsentlige fremskridt mod integration af
miljłkrav, som Kommissionen og andre institutioner som Miljłagenturet og Eurostat har iværksat; mener,at indikatorer og mål błr anvendes til opfłlgning og revision af den dagsorden for bæredygtig udvikling,der opstilles i Göteborg; mener, at »det łkologiske fodaftryk« błr blive en nyttig indikator for SDS;
11. kræver, at der indfłres institutionel ligestilling på miljłområdet, idet Rådet (miljł) opretter en
instans på samme niveau som »Økofin« eller »Rådet for beskæftigelse og sociale anliggender«, som fłrstog fremmest skal hellige sig forberedelsen af rådsmłder i foråret; oprettelsen af en sådan instans skalvedtages i Göteborg;C 47 E/226 DA 21.2.2002 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 31. maj 2001
12. mener, at Det Europæiske Råd błr indfłre et »rådsmłde om bæredygtighed«, som błr afholdes
hvert forår for at revidere de kortsigtede prioriteter og indikatorerne for bæredygtighed; mener, at kravenetil gennemfłrelsen af denne »forstærkede« Lissabon-strategi błr integreres i EUs udvidelsesstrategi, og atindikatorerne for bæredygtighed błr anvendes af Kommissionen i dens periodiske beretninger om kandi-datlandene;
13. er af den opfattelse, at et uafhængigt »råd for bæredygtighed« også błr etableres for at opfylde
mandatet fra Det Europæiske Råds młde i Helsinki vedrłrende overvågning, evaluering og opfłlgning pågrundlag af politiske prioriteter og indikatorer for bæredygtighed; dette samrådsorgan błr afspejle de for-skellige involverede parters interesser i Den Europæiske Union og ansłgerlandene og regelmæssigt aflæggeberetning til Rådet og Parlamentet;
14. bemærker, at Cardiff-processen har været vigtig for stłtten til nye miljłintegrationssager i Kommis-
sionen, medlemsstaterne og i Rådet;
15. bemærker, at Cardiff-processen błr fortsætte som en separat nłgleproces til at indfri EF-traktatens
artikel 6; mener, at strategien for bæredygtig udvikling błr kunne virke som en lłftestang for det kom-mende arbejde;
16. opfordrer Rådet til at udarbejde et sæt standardretningslinjer for korrekt evaluering, opfłlgning og
overvågning af Cardiff-processen og processen hen imod en bæredygtig udvikling;
17. bemærker, at den igangværende Cardiff-proces mangler en vision og opfordrer til, at der udvikles
kapacitet i EU-institutionerne til at koordinere en visionær stłtte for Cardiff-processen;
18. pfordrer til, at målsætningerne om miljłintegration fuldt ud inddrages i de łkonomiske hovedret-
ningslinjer gennem anvendelse af et pålideligt sæt indikatorer, der skal udvikles nærmere; mener, at denmultilaterale overvågningsproces, herunder også den årlige beretning om struktur og łkonomi, błromfatte en vurdering af de łkonomiske redskabers effektivitet, for så vidt angår de miljłmæssige mål;
19. bemærker, at grundlaget for at forbedre Lissabon-strukturindikatorerne, der afspejler de łkono-
miske, sociale og łkologiske dimensioner af bæredygtighed, er givet i Det Europæiske Miljłagenturs, Det
Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårenes, Eurostats og Den Europæiske Centralbanks
indikatorer; den overvågning, som disse organer foretager, błr integreres i den regelmæssige rapport, derudarbejdes med henblik på Det Europæiske Råds forårsmłder, og danne grundlaget for regelmæssige rap-porter om ansłgerlandene;
20. opfordrer Kommissionen og Det Europæiske Råd til i forbindelse med EUs strategi for bæredygtig
udvikling at definere og skitsere de mest presserende behov for reform i de eksisterende EU-politikker ogopstille en tidsramme og generelle mål for disse reformer (f.eks. den fælles landbrugspolitik, den fællesfiskeripolitik, strukturfondene) på Det Europæiske Råds młde i Göteborg;
21. opfordrer indtrængende Kommissionen og Det Europæiske Råd til at enes om nogle konkrete fłrste
skridt, som let og straks kan fłres ud i livet  som f.eks. bæredygtighedskriterier for offentlige indkłbs-aftaler  for at illustrere forestillingerne om strategien for bæredygtig udvikling for den brede offentlighedog głre EUs bidrag ved Rio+10-konferencen mere troværdigt;
22. opfordrer til en grłn łkonomi gennem en miljłmæssig skattereform, fjernelse af stłtte til miljł-
skadelige aktiviteter, indfłrelse af łkonomiske incitamenter til miljłvenlige aktiviteter, ved anvendelse afoffentlige indkłbsaftaler udtrykkeligt til miljłmæssige og sociale formål, ved indfłrelse af miljłansvar ogproducentansvar; kræver miljłmæssige og sociale kriterier i særdeleshed i forbindelse med EU-regler foroffentlige indkłb, som der skal fłres tilstrækkelig kontrol med;
23. opfordrer Kommissionen til at videreudvikle Unionens miljłstyrelses- og -revisionsordninger;21.2.2002 DA C 47 E/227 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 31. maj 2001
24. konstaterer, at videnskabens og łkonomiens aktive medvirken er absolut nłdvendig for den lang-
sigtede opretholdelse af intakte łkosystemer;
25. mener, at kun produkter og processer, der er tilladte i EU, skal kunne eksporteres;
26. mener, at EU fortsat błr arbejde for łget juridisk klarhed med hensyn til forholdet mellem WTO-
-reglerne og handelsforanstaltninger, der træffes i henhold til multilaterale miljłaftaler; de to retssystemerskal spille en gensidigt stłttende rolle til fordel for bæredygtig udvikling, og handelssystemet skal være istand til at stłtte det globale miljłsamarbejde; i overensstemmelse med den rådsresolution, som blev ved-taget den 4. december 2000, błr EU også arbejde for anerkendelse af forsigtighedsprincippet i WTO ogsikre sig, at det anvendes på en forudsigelig, gennemsigtig, ikke-diskriminerende måde baseret på objektiveog videnskabelige kriterier;
27. understreger, at en strategi for bæredygtig udvikling klart błr bekræfte, at den som mål sætter sig
en reform af Verdenshandelsorganisationen i den henseende, at den underordner sine aktiviteter målene forbæredygtig udvikling og internationale tilsagn om miljłbeskyttelse;
28. anmoder Kommissionen om at fremme EU-virksomheders sociale ansvar og etablere en ramme om
EU-virksomheders samt  penge- og finansieringsinstitutters grłnne indenlandske og udenlandske inve-
steringer;
29. fastslår, at en bæredygtig miljłudvikling har miljłmæssige, sociale og łkonomiske dimensioner;
understreger, at der ikke er noget modsætningsforhold, men en egentlig komplementaritet mellem de for-skellige mål i forbindelse med de strategier, der går ud på at skabe arbejdspladser, łkonomisk udvikling ogen bæredygtig udvikling; en sådan udvikling kan spille en vigtig rolle i forbindelse med udarbejdelse af nyeproduktionsmodeller og -metoder; gentager, at den lokale łkonomi spiller en afgłrende rolle i forbindelsemed at reducere transportbehovet, opretholde social samhłrighed, formindske importen samt bidrage tiludviklingen af mere fleksible arbejdsrytmer, og opfordrer derfor indtrængende Rådet og Kommissionen tilat opretholde budgetposten for lokale beskæftigelsesinitiativer;
30. understreger vigtigheden af foranstaltninger, der tilskynder til og fremmer livskvalitet, herunder
etablering af flere og bedre arbejdspladser; fremhæver i den forbindelse vigtigheden af den sociale dags-orden som et element i en strategi for bæredygtig udvikling; understreger, at en ressourceeffektiv, bære-dygtig łkonomi også er ensbetydende med at głre det muligt for folk at arbejde effektivt ved hjælp afeffektiv deltagelse og medbestemmelse på arbejdspladsen, nedsat arbejdstid samt kvalitetsarbejde i et sikkertarbejdsmiljł, der underbygges af et effektivt socialsikringssystem; opfordrer til, at der hurtigt fłlges op påde indledende skridt, der i denne forbindelse er taget på Det Europæiske Råds młde i Stockholm;
31. kræver, at den miljłmæssige dimension tages med i overvejelserne i alle de træningsprogrammer,
der finansieres af EU gennem ESF og fællesskabsinitiativer såsom EQUAL; anmoder om, at kvalitativevurderinger af uddannelsesniveauet i EU omfatter indikatorer for, hvilken rolle de miljłmæssige faktorerspiller i uddannelserne, da de er grundlaget for et miljłbevidst samfund;
32. mener, at der błr udvikles specifikke erhvervsmæssige kvalifikationer, der svarer til nye og opdate-
rede jobprofiler, og at der błr bidrages til tilpasning af eksisterende jobbeskrivelser; mener, at der błrudvikles en bred vifte af uddannelsesprogrammer for nye kvalifikationer, såsom organisk landbrug ogvedligeholdelse i byområder;
33. fremhæver behovet for en omfattende og koordineret indsats mod fattigdom og social udstłdelse;
fastholder, at social samhłrighed er et grundlæggende element i en bæredygtig udvikling, og at nogle af devigtigste elementer i en sådan udvikling er en minimumsindkomst og muligheden for at få adgang tilvæsentlige tjenesteydelser af almindelig interesse; kræver derfor, at disse faktorer tages i betragtning i for-bindelse med en eventuel yderligere liberalisering af tjenesteydelser af almindelig interesse;
34. opfordrer Kommissionen til at revidere den fælles landbrugspolitik i 2002 med det formål at indfłre
et bæredygtigt landbrug, der producerer sikre fłdevarer med forbrugerne i centrum, og der igen motivererlandbrugerne, som spiller en grundlæggende rolle såvel set ud fra en fłdevaremæssig synsvinkel som medhensyn til udviklingen af landdistrikter;C 47 E/228 DA 21.2.2002 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 31. maj 2001
35. mener, at miljłhensyn, arternes beståen og undgåelse af overfiskning błr være blandt den fælles
fiskeripolitiks mål, og at der er lejlighed til at indfłre dette ved revisionen i 2002; finder, at en kohærentpolitik også er nłdvendig for at forebygge havforurening;
36. konstaterer, at det er nłdvendigt at samordne miljł- og energipolitikkerne og på sigt udarbejde
energipolitikken på fællesskabsniveau;
37. finder, at det er væsentligt, at der til de seks grundlæggende temaer i EU-strategien for en bæredyg-
tig udvikling, som Kommissionen foreslår, fłjes et tema med titlen »bæredygtig fłdevareforsyning«;
38. opfordrer Kommissionen til så snart som muligt at færdiggłre det europæiske klimaændringspro-
gram og gennemfłre handel med udslipsrettigheder i EU;
39. konstaterer, at der drives rovdrift på ikke-vedvarende råstoffer, og at de globale miljłproblemer
snart bliver ulłselige, hvis ikke disse ressourcer anvendes mere sparsomt; łnsker derfor at fremme vedva-rende energiressourcer for at nå målet på 12 % energi fra vedvarende energikilder i 2010 og 50 % i 2040;
40. opfordrer Kommissionen til at forelægge forslag til programmer og en forordning, som tager sigte
på en firedobling af ressource- og energieffektiviteten i forbindelse med produktion og forbrug i 2010 ogen tidobling i 2025;
41. mener, at målet błr være, at den nuværende bilpark inden for 10 år erstattes med kłretłjer, som
alle når mindst den miljłstandard, som de bedste kłretłjer har i dag, og at konkurrencen mellem bilfa-brikanter og energivirksomheder błr stimuleres for at fremme omstilling fra fossile brændsler til vedva-rende energi i de nye kłretłjer,
42. mener, at målet błr være at gennemfłre en stabilisering af de samlede tilbagelagte strækninger i
kilometer for den motoriserede transport samtidig med, at der gennemfłres en overgang til en tilgangso-rienteret fremgangsmåde med optimeret fysisk planlægning, anvendelse af rene og intelligente teknologier
og stłtte til regionalt og lokalt orienterede produktions- og forbrugsmłnstre, hvor dette er muligt;
43. anmoder om en ændring i transportpolitikken med henblik på en nedskæring i langturstransport ad
landevej parallelt med en forłgelse af investeringerne i offentlige transportmidler og jernbanenettet;
44. mener, at der błr udvikles et nyt fælles system baseret på forsigtigheds- og substitutionsprincip-
perne for test, evaluering og risikostyring af nye og eksisterende kemiske stoffer, som błr være testet i2012; mener, at en separat strategi for pesticider ligeledes er nłdvendig, og at målet hermed må være engradvis eliminering af anvendelsen af kemiske stoffer (der er resistente, bioakkumulative eller toksiske) i sigselv eller i andre produkter, således at disse produkter fjernes fra miljłet så vidt muligt i 2020;
45. mener, at beskyttelsen af den biologiske mangfoldighed błr være et mål i forbindelse med alle
former for arealanvendelse;
46. opfordrer Kommissionen til i hłjere grad at inddrage ngoer i udviklingen af strategier for bæredyg-
tighed og derfor i udstrakt grad at hłre dem;
47. mener, at Det Europæiske Råd i Göteborg błr fastsætte en dagsorden for bæredygtig udvikling;
understreger i denne forbindelse, at udfordringen er at integrere og samordne, sådan at alle processerarbejder i samme retning, og at der ikke błr skabes nye processer; mener ligeledes, at strategien for at fåen egentlig virkning błr være konkret, og at Det Europæiske Råd skal fortsætte med at lede den efter-fłlgende proces;
48. opfordrer Det Europæiske Råd i Göteborg til at udpege et topmłde under det danske formandskab i
2002 til opfłlgning af Cardiff-integrationsprocessen;21.2.2002 DA C 47 E/229 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 31. maj 2001
49. anmoder om, at der stilles passende budgetmidler til rådighed for tiltag til gennemfłrelse af den
fremtidige strategi for bæredygtig udvikling og Cardiff-miljłintegrationsprocessen;
50. anmoder om, at der indfłres en bindende miljłindvirkningsvurdering for alle afgłrelser og forslag
til retsakter fra Kommissionen og offentliggłrelse af resultaterne;
51. bekræfter at ville overvåge fremskridtene med hensyn til gennemfłrelsen af bæredygtighedsprincip-
pet i EU-politikkerne regelmæssigt, navnlig ved at involvere de enkelte parlamentsudvalg i en årlig bære-dygtighedsvurderingsłvelse vedrłrende de politikker, der hłrer under dets ansvarsområde;
52. pålægger sin formand at gennemgå Parlamentets egne arbejdsformer med henblik på at udarbejde
arbejdsmetoder, som fremmer en bæredygtig udvikling;
53. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.
12. Eures-aktiviteterne 1998-1999
A5-0169/2001
Europa-Parlamentets beslutning om beretning fra Kommissionen om Eures-aktiviteterne
1998-1999  Mod et integreret europæisk beskæftigelsesmarked: Hvad Eures kan bidrage med
(KOM(2000) 607  C5-0104/2001  2001/2053(COS))
Europa-Parlamentet,
 der henviser til meddelelse fra Kommissionen (KOM(2000) 607  (C5-0104/2001), der henviser til aftaleprotokollen vedtaget af de offentlige arbejdsformidlinger i EØS om udbygning af
Eures-netværket,
 der henviser til meddelelse fra Kommissionen »Handlingsplan for arbejdskraftens frie bevægelighed«
(KOM(1997) 586),
 der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet »Nye arbejdsmarkeder i EU, der er åbne for alle
og giver adgang for alle« (KOM(2001) 116),
 der henviser til punkt 12-15 i formandskabets konklusioner som vedtaget på Det Europæiske Råds
młde i Stockholm den 23.-24. marts 2001,
 der henviser til EF-traktatens artikel 39 og 40, der henviser til EF-traktatens artikel 251, der henviser til EF-traktatens artikel 299, stk. 2, der henviser til sin beslutning af 13. april 2000 om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parla-
mentet og Rådet om strategien for EUs indre marked (
1),
 der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 1, der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A5-0169/2001),A. der henviser til, at Kommissionens beretning om Eures-aktiviteterne 1998-1999 snarere indeholder en
beskrivelse end en egentlig kritik, og at fremtidige beretninger ville blive betydeligt bedre, hvis de:
 beskrev, hvilket objektivt grundlag der er valgt for de respektive konklusioner og de vigtigste
vurderinger,
 indeholdt en rimelig begrundelse for ændringer, der er foretaget med hensyn til prioriterede mål,
der er forfulgt eller skal fłlges,
(1) EFT C 40 af 7.2.2001, s. 465.C 47 E/230 DA 21.2.2002 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 31. maj 2001