Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om interoperabilitet i det transeuropæiske net af konventionelle jernbaner

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 156,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [1],

[1] EFT ...

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg [2],

[2] EFT ...

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [3], og

[3] EFT ...

ud fra følgende betragtninger:

(1) For at give unionsborgerne, de erhvervsdrivende og de regionale og lokale administra tive enheder mulighed for fuldt ud at udnytte fordelene ved et område uden indre grænser, bør der blandt andet gøres en indsats for at fremme sammenkobling og inter operabili tet mellem de nationale jernbanenet og lette adgangen til disse net.

(2) Forretningsmæssig togdrift på det transeuropæiske banenet forudsætter især, at der er nøje sammenhæng mellem infrastrukturens og det rullende materiels specifikationer, men også, at de forskellige infrastrukturforvalteres og driftsvirksomheders informa tions- og kommunikationssystemer er koblet effektivt sammen. Denne sammenhæng og sammenkobling er afgørende for ydeevneniveau, sikkerhed, servicekvalitet og om kostninger og ikke mindst for interoperabiliteten i det konventionelle transeuropæiske banenet.

(3) For at virkeliggøre disse mål tog Rådet et første skridt den 23. juli 1996 med vedtagel sen af direktiv 96/48/EF [4] om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog.

[4] EFT L 235 af 17. september 1996.

(4) I hvidbogen [5] "En strategi for et effektivt og moderne jernbanesystem i EU" fra 1996 annoncerede Kommissionen, at der ville blive taget et nyt skridt på jernbaneområdet, denne gang for de konventionelle baner; den bestilte derpå en undersøgelse af integra tionen af de nationale jernbanesystemer, hvis resultater blev offentliggjort i maj 1998, og det anbefales heri, at der vedtages et direktiv, som bygger på samme fremgangs måde som den, der blev fulgt for højhastighedstogene. Undersøgelsen anbefaler des uden, at man ikke tager fat på alle hindringer for interoperabilitet på en gang, men løser problemerne efterhånden i en prioriteret rækkefølge, som etableres på grundlag af costbenefitforholdet for hver af de påtænkte foranstaltninger. Det fremgår også af undersøgelsen, at det har vist sig mere fordelagtigt at harmonisere de fremgangsmåder og regler, der arbejdes efter, og at sammenkoble informations- og kommunikations systemerne end at træffe foranstaltninger vedrørende eksempelvis infrastrukturelle fritrumsprofiler.

[5] KOM (96) 421 af 30. juli 1996.

(5) Kommissionens meddelelse om integrering af konventionelle jernbaner [6] anbefaler, at dette direktiv vedtages, og angiver baggrunden for de vigtigste ligheder og forskelle mellem dette direktiv og direktivet på højhastighedsområdet. Hovedforskellene skyl des, at det geografiske anvendelsesområde er blevet tilpasset og det tekniske anvendel sesområde udvidet for at tage hensyn til resultaterne af bl.a. ovennævnte undersøgelse, og at man har valgt at gå gradvis frem med fjerne hindringerne for interoperabilitet i jernbanesystemet.

[6] KOM ...

(6) Ifølge traktatens artikel 155 skal Fællesskabet iværksætte enhver form for aktion, som måtte være nødvendig for at sikre nettenes interoperabilitet, navnlig inden for harmo nisering af tekniske standarder.

(7) Rådet anmodede den 6. oktober 1999 Kommissionen om at forelægge en strategi for, hvordan interoperabiliteten i jernbanenettet kan forbedres og flaskehalsproblemer lø ses, så tekniske, administrative og økonomiske hindringer for driftskompatibilitet hurtigt kan ryddes af vejen, og der samtidig kan ydes garantier for et højt niveau for sikkerhed og for personalets uddannelse og kvalifikationer.

(8) Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner [7] indebærer, at jernbanevirksomhederne skal have bedre adgang til medlemsstaternes jernbanenet, og dette nødvendiggør igen, at infrastruktur, udstyr og rullende materiel opfylder kravet om interoperabilitet.

[7] EF L 237 af 24. august 1991, s. 25.

(9) Det påhviler medlemsstaterne at håndhæve de sikkerheds-, sundheds- og forbruger beskyttelsesregler, som gælder for jernbaner generelt under planlægning, opbygning, ibrugtagning og drift. Sammen med de lokale myndigheder har de derudover ansvar vedrørende jordejendomsret, fysisk planlægning og miljøbeskyttelse.

(10) Der er store forskelle mellem de nationale retsforskrifter og mellem de interne regler og tekniske specifikationer, som jernbanerne anvender. Disse nationale retsforskrifter og interne regler indeholder tekniske fremgangsmåder, som er særegne for hvert lands industri. De indeholder forskrifter om særlige dimensioner og anordninger og om spe cielle egenskaber. Dermed hindres tog i at køre i hele Fællesskabets område på gun stige betingelser.

(11) Denne situation har i årenes løb skabt meget snævre forbindelser mellem de enkelte landes jernbaneindustrier og de nationale jernbaner til skade for en effektiv åbning af markederne. Jernbaneindustrierne har brug for et åbent og konkurrencepræget europæ isk marked for at kunne udvikle deres konkurrenceevne på verdensplan.

(12) Der bør derfor for Fællesskabet som helhed fastlægges væsentlige krav til det transeu ropæiske jernbanesystem for konventionelle tog.

(13) Det konventionelle banesystems udstrækning og kompleksitet har gjort det praktisk nødvendigt at opdele det i delsystemer. For hvert delsystem må der fastlægges væsent lige krav for hele Fællesskabet, og det må fastlægges, hvilke tekniske specifikationer, navnlig for komponenter og grænseflader, der er nødvendige for at opfylde de væsent lige krav.

(14) Gennemførelsen af bestemmelserne om interoperabilitet i det transeuropæiske jernba nesystem for konventionelle tog må ikke skabe costbenefitmæssigt urimelige hindrin ger for muligheden af at bevare sammenhængen i hver enkelt medlemsstats bestående jernbanenet, idet det tilstræbes at fastholde det mål, at togene skal køre på hele Fælles skabets område.

(15) Det må tillades, at en medlemsstat undlader at anvende visse TSI'er i særlige tilfælde, og der må fastsættes procedurer, som skal sikre, at sådanne dispensationer er berettige de. Ifølge traktatens artikel 155 skal der i Fællesskabets indsats for interoperabilitet tages hensyn til projekternes økonomiske levedygtighed.

(16) For at opfylde de relevante bestemmelser om fremgangsmåderne ved tilbudsgivning i jernbanesektoren, som navnlig findes i Rådets direktiv 93/38/EØF [8], skal ordregiverne anføre de tekniske specifikationer i de generelle dokumenter eller i udbudsmaterialet i forbindelse med de enkelte kontrakter. Der bør tilvejebringes et sæt europæiske speci fikationer, der kan tjene som referencer for disse tekniske specifikationer.

[8] Rådets direktiv 93/38/EØF af 14. januar 1993 om samordning af fremgangsmåderne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation (EFT nr. L 199 af 9.8.1993, s. 84) som ændret ved tiltrædelsesakten af 1994 og ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/4/EF af 16. februar 1998 om ændring af direktiv 96/38.

(17) I direktiv 93/38/EØF er en europæisk specifikation defineret som en fælles teknisk specifikation, en europæisk teknisk godkendelse eller en national standard til gennem førelse af en europæisk standard. En harmoniseret europæisk standard udarbejdes af en europæisk standardiseringsorganisation, Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN), Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering (CENELEC) eller Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation (ETSI) efter mandat fra Kommissionen, og dens reference offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

(18) Fællesskabet har interesse i, at der findes et internationalt standardiseringssystem, som er i stand til at udarbejde standarder, der faktisk bruges af deltagerne i den internatio nale handel, og som lever op til fællesskabspolitikkens krav. De europæiske standardi seringsorganisationer bør derfor videreføre deres samarbejde med de internationale standardiseringsorganisationer.

(19) Ordregiverne fastlægger de yderligere specifikationer, som er nødvendige som supple ment til de europæiske specifikationer eller andre standarder. Disse specifikationer må ikke hindre opfyldelsen af de væsentlige krav, der er harmoniseret på fællesskabsplan, og som det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog skal overholde.

(20) Fremgangsmåderne ved vurdering af komponenternes overensstemmelse og anvendel sesegnethed skal bygge på de moduler, der er vedtaget ved afgørelse 93/465/EØF [9]. For at fremme udviklingen af den berørte industri bør fremgangsmåder, der omfatter kvali tetssikringssystemer, fremmes mest muligt. Begrebet komponent omfatter både mate rielle og immaterielle objekter, for eksempel programmel.

[9] Rådets afgørelse 93/465/EØF af 22. juli 1993 om modulerne for de forskellige faser i procedurerne for overensstemmelsesvurdering og regler om anbringelse og anvendelse af »CE-overensstemmelsesmærkningen«, med henblik på anvendelse i direktiverne om teknisk harmonisering (EFT nr. L 220 af 30.8.1993, s. 23).

(21) Vurdering af anvendelsesegnethed foretages for de komponenter, der er mest afgøren de for systemets sikkerhed, disponibilitet eller økonomi.

(22) Ordregiverne fastlægger i deres udbudsmateriale, navnlig for komponenterne og under henvisning til de europæiske specifikationer, de specifikationer, som fabrikanterne skal overholde i henhold til kontrakterne.

(23) I den forbindelse skal komponenternes overensstemmelse hovedsagelig vurderes med henblik på deres anvendelsesområde for at sikre systemets interoperabilitet, og ikke kun med henblik på deres frie omsætning på Fællesskabets marked.

(24) Det er derfor ikke nødvendigt, at fabrikanten CE-mærker de komponenter, som er om fattet af dette direktiv; det er tilstrækkeligt, at fabrikanten afgiver en overensstemmel seserklæring på grundlag af en vurdering af overensstemmelsen og/eller anvendelses egnetheden, der er gennemført efter de i direktivet foreskrevne procedurer.

(25) Dette berører ikke fabrikanternes forpligtelse til at CE-mærke visse komponenter for at attestere deres overensstemmelse med andre relevante fællesskabsbestemmelser.

(26) De delsystemer, som det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog består af, skal underlægges en verifikationsprocedure. De myndigheder, der er ansvarlige for at tillade ibrugtagning, skal kunne forvisse sig om, at resultatet af planlægnings-, op bygnings- og ibrugtagningsfaserne er i overensstemmelse med de gældende admini strative, tekniske og driftsmæssige bestemmelser. Dette skal også gøre det muligt for fabrikanten at regne med ligebehandling uanset land. Der skal derfor udformes et modul, som fastlægger principperne og betingelserne for EF-verifikation af delsys temer.

(27) EF-verifikationsproceduren bygger på tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI'er). TSI'er udarbejdes efter mandat fra Kommissionen af en fælles repræsentativ organisation for infrastrukturforvalterne, jernbanevirksomhederne og industrien. Hen visning til TSI'er er nødvendig for at sikre interoperabilitet i det transeuropæiske jern banesystem for konventionelle tog, og for disse TSI'er gælder bestemmelserne i artikel 18 i direktiv 93/38/EØF.

(28) De bemyndigede organer, der har til opgave at gennemføre procedurerne for vurdering af komponenternes overensstemmelse eller anvendelsesegnethed og verifikationspro ceduren for delsystemer, skal, navnlig hvis der ikke foreligger europæiske specifika tioner, samordne deres afgørelser så snævert som muligt.

(29) Rådets direktiv 91/440/EØF foreskriver regnskabsmæssig adskillelse mellem aktivite ter i forbindelse med transportvirksomheden og aktiviteter i forbindelse med forvalt ningen af jernbaneinfrastrukturen. Med samme hensigt bør de specialiserede afdelin ger af jernbanernes infrastrukturforvaltere, som udpeges til bemyndigede organer, have en sådan struktur, at de opfylder de kriterier, der gælder for denne type organer. Andre specialiserede organer kan bemyndiges, hvis de opfylder de samme kriterier.

(30) De foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre dette direktiv, er generelle foranstaltninger, jf. artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fast sættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der til lægges Kommissionen [10].

[10] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(31) Tilvejebringelsen af interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konven tionelle tog er et projekt, der berører hele Fællesskabet. Hver for sig kan medlemssta terne ikke træffe de foranstaltninger, der skal til for at tilvejebringe en sådan interope rabilitet. Når nærhedsprincippet lægges til grund, må denne indsats således gøres på fællesskabsplan -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

KAPITEL I

Almindelige bestemmelser

Artikel 1

1. I overensstemmelse med traktatens artikel 154 og 155 tager dette direktiv sigte på at fast sætte betingelserne for på Fællesskabets område at tilvejebringe interoperabilitet i det trans europæiske jernbanesystem for konventionelle tog som beskrevet i bilag I. Disse betingelser vedrører planlægning, opbygning, ibrugtagning, omlægning, fornyelse, drift og vedligehol delse af dele af dette system, som tages i brug, efter at direktivet er trådt i kraft.

2. Den heraf følgende tekniske harmonisering skal gøre det muligt at opbygge et indre marked for udstyr og tjenester til opbygning, fornyelse, omlægning og drift af det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog.

Artikel 2

I dette direktiv gælder følgende definitioner:

a) »Det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog«: Den i bilag I beskrevne hel hed, som består af jernbaneinfrastrukturen, herunder banestrækningerne og andre faste anlæg, i det transeuropæiske transportnet, udført eller tilpasset til konventionel banetransport og til kombineret banetransport, samt rullende materiel, der er konstrueret til at køre på denne infra struktur.

b) »Interoperabilitet«: Det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog's egnethed til at muliggøre sikker og kontinuerlig togtrafik, der præsterer de ydelser, som forudsættes for disse strækninger.

Denne egnethed er afhængig af, at alle retslige, tekniske og driftsmæssige betingelser for at opfylde de væsentlige krav er til stede.

c) »Delsystemer«: Det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog er, som angivet i bilag II, opdelt i strukturelt eller funktionelt definerede delsystemer, for hvilke der skal fast lægges væsentlige krav.

d) »Interoperabilitetskomponenter«: Hver enkelt del, gruppe af dele, underenhed eller kom plet enhed af materiel, som indgår i eller er bestemt til at indgå i et delsystem, som er direkte eller indirekte afgørende for interoperabiliteten i det transeuropæiske jernbanesystem for kon ventionelle tog.

e) »Væsentlige krav«: Samtlige betingelser, der er fastsat i bilag III, og som det transeuropæ iske jernbanesystem for konventionelle tog, dets delsystemer, interoperabilitetskomponenter og grænseflader skal opfylde.

f) »Europæisk specifikation«: En fælles teknisk specifikation, en europæisk teknisk godken delse eller en national standard til gennemførelse af en europæisk standard, som defineret i artikel 1, nr. 8-12, i direktiv 93/38/EØF.

g) »Tekniske specifikationer for interoperabilitet«, i det følgende benævnt »TSI'er«: de spe cifikationer, der gælder for hvert delsystem eller hver del af et delsystem med sigte på at op fylde de væsentlige krav og sikre interoperabiliteten i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog.

h) »Fælles repræsentativt organ«: Et organ sammensat af repræsentanter for infrastrukturfor valterne, jernbanevirksomhederne og industrien med den opgave at udarbejde TSI'er. Ved »infrastrukturforvaltere« forstås dem, der er omhandlet i artikel 3 og 7 i direktiv 91/440/EØF.

i) »Bemyndigede organer«: De organer, som har til opgave at vurdere interoperabilitetskom ponenternes overensstemmelse eller anvendelsesegnethed eller at gennemføre proceduren for EF-verifikation af delsystemerne.

j) "Grundparametre": Retslige, tekniske eller driftsmæssige forudsætninger, som er afgørende for interoperabiliteten, og som der skal træffes afgørelse om efter fremgangsmåden i artikel 21, før det fælles repræsentative organ udarbejder TSI-udkast.

k) "Særtilfælde": Enhver del af det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, som kræver midlertidige eller permanente særbestemmelser i TSI'erne af hensyn til særlige geografiske, topografiske eller bymiljømæssige forhold eller af hensyn til sammenhængen med det bestående system.

l) "omlægning": større arbejder, som går ud på at ændre et delsystem eller en del af et del system, og som kræver ny ibrugtagningstilladelse i henhold til artikel 14.

m) "fornyelse": større arbejder, som går ud på at udskifte et delsystem eller en del af et del system, og som kræver ny ibrugtagningstilladelse i henhold til artikel 14.

Artikel 3

1. For hvert delsystem indeholder dette direktiv dels bestemmelser om, interoperabilitetskom ponenter, grænseflader og procedurer, dels betingelser for sammenhæng i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog som helhed, der er nødvendige for at opnå interopera bilitet i systemet.

2. Direktivets bestemmelser finder anvendelse med forbehold af andre relevante fællesskabs bestemmelser. For så vidt angår interoperabilitetskomponenter og grænseflader kan opfyldel sen af dette direktivs væsentlige krav dog gøre det nødvendigt at benytte særlige europæiske specifikationer, der er udarbejdet med henblik herpå.

Artikel 4

1. Det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, delsystemerne, interopera bilitetskomponenterne og grænsefladerne skal opfylde de væsentlige krav, som gælder for dem.

2. De supplerende tekniske specifikationer, der er omhandlet i artikel 18, stk. 4, i direktiv 93/38/EØF, og som er nødvendige ud over de europæiske specifikationer eller andre stan darder, som er i brug i Fællesskabet, må ikke stride mod de væsentlige krav.

KAPITEL II

Tekniske specifikationer for interoperabilitet

Artikel 5

1. For hvert delsystem udarbejdes der en TSI. Når det viser sig nødvendigt, herunder navnlig for at kunne behandle kategorier af strækninger, knudepunkter eller rullende materiel hver for sig eller for at kunne prioritere mellem løsningen af forskellige interoperabilitetsproblemer, kan der udarbejdes flere TSI'er for et enkelt delsystem. I så fald finder denne artikel også an vendelse for den pågældende del af et delsystem.

2. Delsystemerne skal være i overensstemmelse med TSI'erne; overensstemmelsen skal opret holdes hele tiden under brugen af hvert delsystem.

3. Med det formål at tilvejebringe interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog og etablere det indre marked som nævnt i artikel 1 fastlægger hver TSI følgende forhold i nødvendigt omfang:

a) Den præciserer de væsentlige krav for det berørte delsystem og dets grænseflader til de andre delsystemer.

b) Den fastlægger for hver stræknings- og/eller knudepunktskategori, jf. bilag I, de funktionelle og tekniske specifikationer, som delsystemet og dets grænseflader til de andre delsystemer skal opfylde.

c) Den fastsætter eventuelle gennemførelsesbestemmelser for særtilfældene.

d) Den fastlægger, for hvilke interoperabilitetskomponenter og for hvilke grænse flader der skal udarbejdes europæiske specifikationer, herunder europæiske stan darder, som er nødvendige for at tilvejebringe interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog.

e) Den angiver i hvert enkelt tilfælde, hvilke af de i afgørelse 93/465/EØF definerede moduler eller, efter omstændighederne, hvilke specifikke procedurer der skal anven des ved vurderingen af enten overensstemmelsen eller anvendelsesegnetheden af in teroperabilitetskomponenterne, samt EF-verifikationen af delsystemerne.

f) Den stiller om nødvendigt forslag om en vejledende tidsplan og en strategi for gennemførelse af TSI'en, herunder de tekniske og/eller geografiske faser i tilveje bringelsen af interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventio nelle tog.

4. Hver TSI udarbejdes på grundlag af en undersøgelse af det eksisterende delsystem og an giver som mål et delsystem, der kan gennemføres gradvis og inden for en rimelig tidshorisont. Således giver gradvis vedtagelse af TSI'er og overholdelse af sådanne TSI'er mulighed for efterhånden at realisere målet om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog og samtidig i videst mulig udstrækning bevare sammenhængen i det bestå ende jernbanenet i hver medlemsstat.

Artikel 6

1. TSI-udkast udarbejdes efter mandat fra Kommissionen; mandaterne fastlægges efter frem gangsmåden i artikel 21, stk. 2. De pågældende TSI'er vedtages og revideres efter samme fremgangsmåde. De offentliggøres af Kommissionen i De Europæiske Fællesskabers Tiden de.

2. Det fælles repræsentative organ udpeges efter fremgangsmåden i artikel 21, stk. 2; det overholder reglerne i bilag VIII. Hvis det fælles repræsentative organ ikke længere overholder disse regler eller ikke besidder den kompetence, der er nødvendig for at kunne udarbejde en given TSI, udstedes mandatet til an anden repræsentant efter samme fremgangsmåde.

3. Det fælles repræsentative organ - eller i givet fald den pågældende repræsentant - har til opgave at forberede revisionen og ajourføringen af TSI'erne og at fremsætte alle relevante henstillinger til det i artikel 21 omhandlede udvalg på baggrund af den tekniske udvikling eller udviklingen i de samfundsmæssige krav.

4. Hvert TSI-udkast udarbejdes i to trin.

Først fastlægger det fælles repræsentative organ TSI'ens grundparametre. For hvert grund parameter gøres der rede for de mest fordelagtige løsninger med angivelse af de tekniske og økonomiske begrundelser, og der træffes beslutning efter fremgangsmåden i artikel 21, stk. 2.

Dernæst udarbejder det fælles repræsentative organ TSI-udkastet med udgangspunkt i de såle des fastlagte grundparametre. I givet fald tager det fælles repræsentative organ hensyn til fore liggende standardiseringsarbejde, eksisterende arbejdsgrupper og anerkendte forskningsresul tater.

5. Der skal ved udarbejdelsen, vedtagelsen og revisionen af TSI'er tages hensyn til de forven tede omkostninger ved de tekniske løsninger, der gør det muligt at opfylde dem med henblik på at fastlægge og iværksætte de mest fordelagtige løsninger.

Med dette for øje forelægger det fælles repræsentative organ - eller i givet fald repræsentanten - sammen med hvert TSI-udkast en samlet vurdering af de forventelige omkostninger og for dele ved den foreskrevne tekniske løsning; denne vurdering angiver de forventede virkninger for alle operatører og berørte økonomiske beslutningstagere. Medlemsstaterne medvirker ved denne vurdering ved at stille de nødvendige data til rådighed.

6. Det i artikel 21 omhandlede udvalg holdes jævnligt orienteret om, hvordan udarbejdelsen af TSI'erne skrider frem. Under dette arbejde kan udvalget udstede relevante henstillinger om udformningen af TSI'erne og om costbenefitvurderingen.

7. I forbindelse med vedtagelsen af hver TSI fastsættes ikrafttrædelsesdatoen for denne TSI efter fremgangsmåden i artikel 21, stk. 2.

Artikel 7

En medlemsstat kan undlade at anvende visse TSI'er, herunder for det rullende materiel, i følgende tilfælde og situationer:

- når en del som omhandlet i artikel 1, stk. 1, på tidspunktet for offentliggørelsen af de relevante TSI'er befinder sig på et avanceret udviklingstrin, eller

- når grundparametrene for de relevante TSI'er i forbindelse med et projekt for fornyelse eller omlægning af en eksisterende banestrækning er uforenelige med dem, der gælder for den eksisterende strækning, og anvendelsen af disse TSI'er skader projektets økonomiske levedygtighed og sammenhængen i medlemsstatens jernbanesystem.

I begge tilfælde meddeler den pågældende medlemsstat på forhånd Kommissionen, at den har til hensigt at fravige reglerne og forelægger den et dossier over, hvilke TSI'er eller dele af TSI'er den ønsker at undlade at anvende, samt hvilke specifikationer den ønsker at anvende i stedet. Kommissionen undersøger, om de af medlemsstaten påtænkte foranstaltninger er be grundede, og træffer afgørelse efter proceduren i artikel 21, stk. 2; om nødvendigt udstedes der en henstilling om, hvilke specifikationer der bør anvendes.

KAPITEL III

Interoperabilitetskomponenter

Artikel 8

Medlemsstaterne træffer alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at interoperabilitetskom ponenter:

- kun markedsføres, hvis de gør det muligt at opnå interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog ved at opfylde de væsentlige krav

- benyttes inden for deres anvendelsesområde efter deres bestemmelse og installeres og vedligeholdes hensigtsmæssigt.

Disse bestemmelser er ikke til hinder for markedsføring af disse komponenter med henblik på andre anvendelser.

Artikel 9

Medlemsstaterne må ikke under henvisning til dette direktiv forbyde, begrænse eller hindre, at interoperabilitetskomponenter, som opfylder direktivets bestemmelser, markedsføres på deres område med henblik på anvendelse i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog. De må navnlig ikke stille krav om kontrol, som allerede er udført som led i den procedu re, der fører til udstedelse af EF-erklæring om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed.

Artikel 10

1. Medlemsstaterne anser de interoperabilitetskomponenter, for hvilke der foreligger en EF-erklæring om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed som nærmere beskrevet i bilag IV, for at være i overensstemmelse med de relevante væsentlige krav i dette direktiv.

2. Om en interoperabilitetskomponent opfylder de væsentlige krav, der gælder for den, og om den er anvendelsesegnet, fastslås på grundlag af de betingelser, der er anført i den relevante TSI, herunder de relevante europæiske specifikationer, når sådanne findes.

3. De europæiske specifikationers referencer offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende og skal nævnes i den relevante TSI. Hvis der offentliggøres relevante europæiske specifikationer efter at TSI'erne er vedtaget, skal de tages i betragtning, når TSI'erne revi deres.

4. Medlemsstaterne offentliggør henvisninger til de nationale standarder, hvortil harmoniserede standarder er blevet omsat.

5. I perioden før offentliggørelse af en TSI tilsender medlemsstaterne, hvis der ikke foreligger europæiske specifikationer, de øvrige medlemsstater og Kommissionen de standarder og tek niske specifikationer, der benyttes som grundlag for at vurdere, om de væsentlige krav er op fyldt, jf. dog artikel 20, stk. 5. Denne notifikation foretages senest 12 måneder efter direkti vets ikrafttræden.

6. Hvis der ved vedtagelsen af en TSI ikke foreligger en europæisk specifikation, skal TSI'en enten henvise til den seneste foreliggende version af udkastet til den specifikation, der skal følges, eller gengive den helt eller delvis.

Artikel 11

Opdager en medlemsstat eller Kommissionen, at europæiske specifikationer ikke opfylder de væsentlige krav, kan det efter proceduren i artikel 21, stk. 2, besluttes, at de pågældende spe cifikationer trækkes helt eller delvis tilbage fra de publikationer, hvor de er nævnt, eller at de ændres; er der tale om europæiske standarder, skal det udvalg, der er nedsat ved Europa-Par lamentets og Rådets direktiv 98/34/EØF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter, først høres.

Artikel 12

1. Konstaterer en medlemsstat en risiko for, at en interoperabilitetskomponent, for hvilken der foreligger en EF-erklæring om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed, og som mar kedsføres og anvendes efter sin bestemmelse, sætter opfyldelsen af de væsentlige krav på spil, træffer den alle fornødne foranstaltninger for at begrænse komponentens anvendelsesområde eller forbyde dens anvendelse eller trække den tilbage fra markedet. Medlemsstaten underret ter straks Kommissionen om de trufne foranstaltninger og anfører grundene til beslutningen, herunder navnlig om afvigelsen skyldes:

- at de væsentlige krav ikke er overholdt

- at de europæiske specifikationer er anvendt forkert, hvis der er henvist til disse specifikationer

- at de europæiske specifikationer er utilstrækkelige.

2. Kommissionen holder snarest muligt samråd med de berørte parter. Konstaterer Kommis sionen efter dette samråd, at foranstaltningen er berettiget, giver den straks den medlemsstat, der har taget initiativet, og de øvrige medlemsstater underretning herom. Konstaterer Kom missionen efter samrådet, at foranstaltningen er uberettiget, giver den straks den medlemsstat, der har taget initiativet, samt fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant underretning herom. Er den i stk. 1 omhandlede beslutning motiveret med en mangel ved de europæiske specifikationer, benyttes proceduren i artikel 11.

3. Viser en interoperabilitetskomponent, for hvilken der foreligger en EF-overensstemmel seserklæring, sig at være afvigende, træffer den kompetente medlemsstat de nødvendige foranstaltninger over for den, der har udstedt erklæringen, og underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater herom.

4. Kommissionen sørger for, at medlemsstaterne holdes underrettet om denne procedures forløb og resultater.

Artikel 13

1. Når fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant skal udfærdige en EF-erklæring om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed for en interoperabilitetskompo nent, skal han anvende de bestemmelser, der er fastsat i de pågældende TSI'er.

2. Vurderingen af en interoperabilitetskomponents overensstemmelse eller anvendelsesegnet hed gennemføres af det bemyndigede organ, som fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etab lerede repræsentant har anmodet derom.

3. Er interoperabilitetskomponenter omfattet af andre fællesskabsdirektiver, der vedrører an dre aspekter, anføres det på EF-erklæringen om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed, at interoperabilitetskomponenterne ligeledes opfylder kravene i disse andre direktiver.

4. Har hverken fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant opfyldt de i stk. 1, 2 og 3 nævnte forpligtelser, påhviler disse forpligtelser enhver, som markedsfører interoperabilitetskomponenten. For så vidt angår dette direktiv, påhviler de samme forplig telser den, som samler interoperabilitetskomponenter eller dele af interoperabilitetskompo nenter af forskellig oprindelse, eller som fremstiller interoperabilitetskomponenter til eget brug.

5. Med forbehold af bestemmelserne i artikel 12 gælder følgende:

a) Konstaterer en medlemsstat, at en EF-overensstemmelseserklæring er udfærdiget uretmæs sigt, har fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant pligt til at bringe in teroperabilitetskomponenten i overensstemmelse og bringe overtrædelsen til ophør på de betingelser, den pågældende medlemsstat fastsætter.

b) Bringes komponenten ikke i overensstemmelse, skal medlemsstaten træffe alle nødvendige foranstaltninger for at begrænse eller forbyde, at interoperabilitetskomponenten markedsføres, eller sikre, at den trækkes tilbage fra markedet efter de procedurer, der er fastlagt i artikel 12.

KAPITEL IV

Delsystemer

Artikel 14

1. Det påhviler hver enkelt medlemsstat at give ibrugtagningstilladelse til strukturelt define rede delsystemer, der indgår i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, når de er anlagt på medlemsstatens område eller drives af jernbaneselskaber, der er etableret i denne medlemsstat.

Med henblik herpå træffer medlemsstaterne alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at del systemerne ikke kan tages i brug, medmindre de er planlagt, udført og installeret på en sådan måde, at de relevante væsentlige krav er opfyldt, når delsystemerne integreres i det transeuro pæiske jernbanesystem for konventionelle tog.

2. Hver medlemsstat kontrollerer ved ibrugtagningen og derefter regelmæssigt, at delsyste merne drives og vedligeholdes i overensstemmelse med de væsentlige krav, der gælder for dem.

Artikel 15

Medlemsstaterne må ikke af grunde, som vedrører dette direktiv, forbyde, begrænse eller hin dre opbygning, ibrugtagning og drift på deres område af strukturelt definerede delsystemer, som indgår i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, når de opfylder de væsentlige krav, jf. dog bestemmelserne i artikel 19. De må navnlig ikke stille krav om kon trol, som allerede er udført som led i den procedure, der fører til udstedelse af EF-verifika tionserklæring.

Artikel 16

1. Medlemsstaterne anser strukturelt definerede delsystemer, der indgår i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, og for hvilke der foreligger en EF-verifikationserklæ ring, for at opfylde interoperabilitetskravet og de relevante væsentlige krav.

2. Om et strukturelt defineret delsystem, der indgår i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, opfylder interoperabilitetskravet og de væsentlige krav, fastslås på grund lag af TSI'erne, når sådanne findes.

3. I perioden før offentliggørelse af TSI'erne tilsender medlemsstaterne de andre medlemssta ter og Kommissionen for hvert delsystem en fortegnelse over de tekniske forskrifter, der benyttes som grundlag for at vurdere, om de væsentlige krav er opfyldt. Denne notifikation foretages senest 12 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

Artikel 17

Viser det sig, at TSI'erne ikke fuldt ud opfylder de væsentlige krav, kan sagen på anmodning af en medlemsstat eller på Kommissionens initiativ forelægges for det i artikel 21 nævnte udvalg.

Artikel 18

1. Med henblik på udfærdigelse af en EF-verifikationserklæring, skal ordregiveren eller den nes repræsentant lade EF-verifikationsproceduren gennemføre af et bemyndiget organ efter ordregiverens valg.

2. Opgaven for det bemyndigede organ, som skal foretage EF-verifikation af et delsystem, begynder i planlægningsfasen og omfatter hele opbygningsfasen frem til godkendelsen inden delsystemet tages i brug. Den omfatter desuden verifikation af sammenhængen mellem det pågældende delsystem og det system, som det skal indgå i.

3. Det bemyndigede organ er ansvarligt for, at der oprettes et teknisk dossier, som skal led sage EF-verifikationserklæringen. Det tekniske dossier skal indeholde alle nødvendige do kumenter om delsystemets egenskaber og i givet fald al dokumentation for interoperabili tetskomponenternes overensstemmelse. Det skal endvidere indeholde alle relevante oplys ninger om betingelserne for og begrænsningerne i anvendelsen, instruktioner om vedlige holdelse, løbende eller periodisk overvågning samt regulering og vedligeholdelse.

Artikel 19

1. Konstaterer en medlemsstat, at et strukturelt defineret delsystem, for hvilket der foreligger en EF-verifikationserklæring ledsaget af et teknisk dossier, ikke fuldt ud opfylder direktivets bestemmelser, herunder navnlig de væsentlige krav, kan den anmode om, at der bliver fore taget supplerende verifikationer.

2. Den medlemsstat, der har fremsat anmodningen, underretter omgående Kommissionen om de forlangte supplerende verifikationer og redegør for grundene til, at de forlanges. Kommis sionen indleder straks proceduren i artikel 21, stk. 2.

KAPITEL V

Bemyndigede organer

Artikel 20

1. Medlemsstaterne underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater om, hvilke orga ner der har fået til opgave at gennemføre proceduren for vurdering af overensstemmelse eller anvendelsesegnethed, jf. artikel 13, og verifikationsproceduren, jf. artikel 18, samt om hvert enkelt af organernes kompetenceområde.

Kommissionen tildeler dem identifikationsnumre. I De Europæiske Fællesskabers Tidende offentliggør og ajourfører Kommissionen en fortegnelse over organerne og deres identifika tionsnumre samt deres kompetenceområder.

2. Medlemsstaterne skal overholde de i bilag VII anførte kriterier for bedømmelse af de or ganer, der skal bemyndiges. Organer, som opfylder bedømmelseskriterierne i de relevante europæiske standarder, formodes at opfylde ovennævnte kriterier.

3. En medlemsstat trækker sin godkendelse af et organ tilbage, hvis det ikke længere opfylder kriterierne i bilag VII. Den underretter straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater her om.

4. Finder en medlemsstat eller Kommissionen, at et organ, der er bemyndiget af en anden medlemsstat, ikke opfylder de relevante kriterier, forelægges spørgsmålet for det i artikel 21 omhandlede udvalg, som afgiver en udtalelse inden for en frist på tre måneder; på baggrund af udvalgets udtalelse underretter Kommissionen den berørte medlemsstat om alle de ændringer, der er nødvendige, for at det bemyndigede organ kan bevare den status, der er tildelt det.

5. Samordningen af de bemyndigede organer iværksættes i givet fald i overensstemmelse med artikel 21, stk. 5.

KAPITEL VI

Udvalg og arbejdsprogram

Artikel 21

1. Kommissionen bistås af det udvalg (i det følgende benævnt "udvalget"), der er nedsat ved artikel 21 i direktiv 96/48/EF om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog; det består af repræsentanter for medlemsstaterne og har Kommissionens repræsentant som formand.

2. Når der henvises til dette stykke anvendes forskriftsproceduren i artikel 5 i afgørelse 1999/468/EF, jf. samme afgørelses artikel 8.

3. Den i afgørelse 1999/468/EF, artikel 5, stk. 6 omhandlede periode fastsættes til to måneder.

4. Så snart dette direktiv træder i kraft, kan udvalget drøfte ethvert spørgsmål om interopera bilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog. Der kan også tages skridt til at tilvejebringe interoperabilitet mellem det transeuropæiske jernbanesystem og tredjelan des jernbanesystemer.

5. Udvalget kan i givet fald nedsætte arbejdsgrupper til at bistå sig i udførelsen af sine op gaver, f.eks. med henblik på at sikre samordningen mellem de bemyndigede organer.

Artikel 22

1. Udvalget udarbejder et arbejdsprogram, som på den ene side tager hensyn til prioriterings rækkefølgen for udarbejdelsen af TSI'erne og på den anden side til prioriteringen af udvalgets egne opgaver. Arbejdsprogrammet vedtages af Kommissionen efter fremgangsmåden i artikel 21, stk. 2.

2. Efter høring af det fælles repræsentative organ, vedtages prioriteringsrækkefølgen for udar bejdelse af TSI'erne, f.eks. efter delsystemer eller dele af delsystemer, efter kategorier af strækninger eller af rullende materiel eller efter netknudepunkter. Prioriteringsrækkefølgen fastsættes ved at sammenligne de fordele, som hver TSI kan give, med de forventelige om kostninger. Følgende forhold skal betragtes som højt prioriterede i de første arbejdsprogram: styringskontrol og signaler; trafiktelematik for godstrafikken; drift og trafikstyring (herunder personalekvalifikationer); støjgener; rullende materiel.

3. Det første arbejdsprogram skal bl.a. omfatte følgende etaper:

a) Udpegning af det fælles repræsentative organ.

b) Udarbejdelse af en strukturel oversigt over jernbanesystemet for konventionelle tog med udgangspunkt i et udkast fra det fælles repræsentative organ og på grundlag af listen over delsystemer (bilag II) med det formål at sikre sammenhængen mellem TSI'erne. Oversig ten skal især omfatte systemets bestanddele og disses grænseflader; den vil tjene som re ferenceramme for afgrænsningen af anvendelsesområderne for hver TSI.

c) Vedtagelse af en modelstruktur for udarbejdelsen af TSI'er.

d) Vedtagelse af en metode til costbenefitanalyse af de løsninger, der sigtes mod i TSI'erne.

e) Vedtagelse af de fornødne mandater til udarbejdelse af TSI'er.

f) Vedtagelse af grundparametrene til hver TSI.

g) Godkendelse af udkast til standardiseringsprogrammer.

h) Forvaltning af overgangsperioden mellem dette direktivs ikrafttræden og offentliggørelsen af TSI'er.

KAPITEL VII

Afsluttende bestemmelser

Artikel 23

Enhver afgørelse truffet i medfør af dette direktiv om vurdering af interoperabilitetskompo nenters overensstemmelse eller anvendelsesegnethed og om verifikation af delsystemer, der indgår i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, samt afgørelser truffet i medfør af artikel 11, 12, 17 og 19 begrundes nøje. Afgørelsen meddeles den berørte part så hurtigt som muligt med angivelse af klagemuligheder i henhold til gældende ret i den pågæl dende medlemsstat og klagefrister i forbindelse hermed.

Artikel 24

1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest 18 måneder efter dette direktivs ikrafttræden. De underretter straks Kommissionen herom. Manglende offentliggørelse af TSI'er kan under ingen omstændigheder begrunde en overskridelse af denne frist.

2. Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 25

Kommissionen udarbejder hvert andet år en rapport om forbedringerne i interoperabiliteten i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, som den forelægger for Europa-Parlamentet og Rådet.

Med dette formål udarbejder det fælles repræsentative organ - og ajourfører regelmæssigt - et værktøj, som på anmodning af en medlemsstat eller Kommissionen kan levere en situations oversigt over det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog med angivelse af hovedegenskaberne (f.eks. grundparametrene) for hvert systemelement (strækninger og knu depunkter, produktionsserier af rullende materiel) og disses overensstemmelse med TSI'erne.

Artikel 26

Dette direktiv træder i kraft 20 dage efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 27

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den.

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG I DET TRANSEUROPÆISKE JERNBANESYSTEM FOR KONVENTIONELLE TOG

H. Infrastruktur

Infrastrukturen i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog omfatter de strækninger i det transeuropæiske transportnet, der er anført i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet eller i ajourføringer af denne beslut ning som følger af dens revisionsbestemmelse i artikel 21.

For dette direktivs formål kan nettet underdeles i følgende kategorier:

- strækninger, som forudsættes anvendt til persontrafik med fjerntog

- strækninger, som forudsættes anvendt til blandet trafik (personer, gods)

- strækninger, som er specielt planlagt eller tilpasset til godstrafik (godskorridorer)

- strækninger, som forudsættes anvendt til regional trafik

- knudepunkter i persontrafikken

- knudepunkter i godstrafikken

- forbindelsesspor mellem disse elementer.

I. Rullende materiel

Det rullende materiel omfatter alt materiel, som kan køre på hele det konventionelle transeuropæiske banenet eller en del af det, herunder:

- brændsels- eller eldrevne motorvognssæt

- brændsels- eller eldrevne lokomotiver

- personvogne

- godsvogne.

J. Sammenhæng i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog

Af hensyn til kvaliteten af europæisk jernbanetransport er det nødvendigt, at der er nøje sammenhæng mellem egenskaberne ved infrastrukturen (i ordets brede forstand, dvs. omfattende de faste dele og alle berørte delsystemer) og ved det rullende materiel (inklusive de ombordværende dele af alle berørte delsystemer). Af denne sammen hæng afhænger ydeevneniveau, sikkerhed, servicekvalitet og omkostninger.

BILAG II DELSYSTEMER

1. Liste over delsystemer

For dette direktivs formål opdeles det transeuropæiske jernbanesystem for konventio nelle tog i delsystemer, der modsvarer:

a) strukturelt definerede områder:

- infrastruktur

- energi

- styringskontrol og signaler

- drift og trafikstyring

- trafiktelematik for person- og godstrafikken;

- rullende materiel

b) funktionelt definerede områder:

- vedligeholdelse

2. Beskrivelse af delsystemerne

55. For hvert delsystem eller del af et delsystem stiller det fælles repræsentative organ forslag om en liste over interoperabilitetsrelevante elementer og forhold i forbindelse med udarbejdelsen af udkastet til den dertil hørende TSI.

Delsystemerne omfatter navnlig følgende, uden at fastlæggelsen af sådanne forhold, af interoperabilitetskomponenterne eller af den rækkefølge, hvori delsystemerne skal undergives TSI'er dog hermed foregribes:

2.1. Infrastruktur:

Spor, sporskifter, bygværker (broer, tunneler m.v.), infrastruktur på banegår de (perroner, adgangsgivende anlæg m.v.), sikkerheds- og beskyttelsesudstyr.

2.2. Energi:

Elforsyningssystem, luftledningsmateriel og strømaftagere

2.3. Styringskontrol og signaler:

Alt nødvendigt sikkerheds-, styrings- og kontroludstyr for tilladt togtrafik på nettet.

2.4. Drift og trafikstyring:

De procedurer med tilhørende udstyr, som giver mulighed for at sikre en sammenhængende drift af de forskellige strukturelt definerede delsystemer, både under normal drift og under svigtende drift, herunder navnlig kørsel med tog og planlægning og styring af trafikken.

2.5. Telematik

Dette delsystem omfatter to dele:

- anvendelser i persontrafikken, herunder systemer til information af rej sende før og under rejsen, reserveringssystemer, betalingssystemer, ba gagehåndtering, styring af korrespondancen mellem tog og med andre transportmidler;

- anvendelser i godstrafikken, herunder informationssystemer (overvågning i realtid af gods og tog), sorterings- og allokeringssystemer, reserverings-, betalings- og faktureringssystemer, styring af korrespondancen med andre transportmidler, udarbejdelse af elektroniske ledsagedokumenter.

2.6. Rullende materiel:

Struktur, styrings- og kontrolsystem for al togudrustning, trækkraft- og ener giomformningsudstyr, bremseudstyr, koblingsudstyr, løbeværk (bogier, aks ler) og ophængning, døre, menneske/maskine-grænseflader (lokomotivfører, togpersonale, passagerer), aktive eller passive sikkerhedsanordninger og an ordninger for passagerers og togpersonales sundhed.

2.7. Vedligeholdelse:

Procedurer med dertil hørende udstyr, logistiske vedligeholdelsesinstallatio ner, beredskabslager, som giver mulighed for at gennemføre obligatorisk afhjælpende og forebyggende vedligeholdelse med det formål at sikre jernbanesystemets interoperabilitet og de levere nødvendige ydelser.

BILAG III VÆSENTLIGE KRAV

1. Generelle krav

1.1. Sikkerhed

1.1.1. Projektering, konstruktion eller fremstilling samt vedligeholdelse og overvågning af sikkerhedskritiske dele, herunder navnlig dele, der har betydning for togenes kørsel på nettet, skal garantere et sikkerhedsniveau, der svarer til de mål, der er opstillet for nettet, også under specificerede svigtforhold.

1.1.2. De parametre, der vedrører kontakten mellem hjul og skinner, skal følge de kriterier for kørselsstabilitet, som er nødvendige for, at der kan gives garanti for sikker kørsel ved den til ladte maksimalhastighed.

1.1.3. De anvendte dele skal kunne modstå normale og specificerede exceptionelle påvirknin ger i hele deres levetid. Der skal ved passende midler sørges for, at hændelige svigt kun får begrænsede følger for sikkerheden.

1.1.4. Faste anlæg og rullende materiel skal udformes og materialer vælges med henblik på at begrænse frembringelse, spredning og følger af ild og røg i tilfælde af brand.

1.1.5. Anordninger, som er beregnet til at blive betjent af passagerer, skal være udformet så dan, at anvisningsstridige, men forudsigelige betjeningsmåder ikke medfører sikkerhedsmæs sig risiko.

1.2. Driftssikkerhed og disponibilitet

Overvågning og vedligeholdelse af faste eller mobile dele, der indgår i togtrafikken, skal tilrettelægges, gennemføres og kvantificeres således, at delene forbliver funktionsdygtige under specificerede forhold.

1.3. Sundhed

1.3.1. Der bør ikke anvendes materialer i tog og jernbaneinfrastruktur, der i kraft af den måde, de anvendes på, kan indebære sundhedsfare for personer, som skal færdes eller opholde sig dér.

1.3.2. Materialerne skal vælges, behandles og anvendes således, at afgivelse af skadelige eller farlige dampe eller gasser begrænses, især i tilfælde af brand.

1.4. Miljøbeskyttelse

1.4.1. Miljøvirkningerne af at anlægge og drive det transeuropæiske jernbanesystem for kon ventionelle tog skal vurderes og tages i betragtning ved udformningen af systemet i overens stemmelse med gældende fællesskabsbestemmelser.

1.4.2. Materialer i tog og infrastruktur må ikke medføre afgivelse af miljøskadelige eller -far lige dampe eller gasser, især ikke i tilfælde af brand.

1.4.3. Det rullende materiel og energiforsyningssystemerne skal konstrueres og fremstilles således, at de er elektromagnetisk kompatible med installationer, anlæg og offentlige og pri vate net, som der er risiko for interferens med.

1.4.4. Det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog skal drives under overhol delse af de foreskrevne grænser for støjgener.

1.4.5. Det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog skal drives uden jordbunds vibrationer, som er uacceptable for aktiviteter og omgivelser i kort afstand fra infrastrukturen og i normal vedligeholdelsesstand.

1.5. Teknisk kompatibilitet

Infrastrukturens og de faste installationers tekniske specifikationer skal være forenelige ind byrdes og med specifikationerne for de tog, der skal køre på det transeuropæiske jernbane system for konventionelle tog.

Når det på dele af nettet viser sig vanskeligt at overholde disse specifikationer, kan der be nyttes midlertidige løsninger, som garanterer fremtidig kompatibilitet.

2. Særlige krav til de enkelte delsystemer

2.1. Infrastruktur

2.1.1. Sikkerhed

Der skal træffes passende foranstaltninger for at hindre adgang til eller uønsket indtrængen på anlæggene.

Der skal træffes foranstaltninger til at begrænse farer for personer, bl.a. når tog kører gennem banegårde.

Infrastrukturanlæg, som publikum har adgang til, skal projekteres og udføres således, at sik kerhedsrisici for personer begrænses (stabilitet, brand, adgang, evakuering, perroner osv.).

Der skal træffes passende foranstaltninger for at tage hensyn til de særlige sikkerhedsforhold i lange tunneler.

2.2. Energi

2.2.1. Sikkerhed

Driften af energiforsyningssystemerne må ikke forringe sikkerheden for hverken tog eller personer (brugere, driftspersonale, beboere langs banen og tredjemand).

2.2.2. Miljøbeskyttelse

Driften af energiforsyningssystemerne må ikke give miljøgener ud over de specificerede grænser.

2.2.3. Teknisk kompatibilitet

Systemer til forsyning med brændsel eller elektrisk energi skal:

- gøre det muligt for togene at yde de specificerede præstationer

- for elforsyningssystemernes vedkommende: være kompatible med de strømaftagere, som togene er udstyret med.

2.3. Styringskontrol og signaler

2.3.1. Sikkerhed

De benyttede styringskontrol- og signalanlæg skal give mulighed for togtrafik med et sikker hedsniveau, der svarer til de målsætninger, der er fastsat for nettet.

2.3.2. Teknisk kompatibilitet

Al ny infrastruktur og alt nyt rullende materiel, som fremstilles eller udvikles efter vedtagel sen af kompatible styringskontrol- og signalsystemer, skal tilpasses, så det kan benytte disse systemer.

Styringskontrol- og signaludstyr, der installeres i togførerrummene, skal muliggøre normal drift under specificerede forhold i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog.

2.4. Rullende materiel

2.4.1. Sikkerhed

Det rullende materiels bærende konstruktioner og forbindelsen mellem vognene skal være konstrueret således, at de rum, der er beregnet til rejsende og togpersonale, er beskyttet i tilfælde af sammenstød eller afsporing.

Det elektriske udstyr må ikke forringe styringskontrol- og signalanlæggenes funktionssik kerhed.

Bremseteknikken og de påvirkninger, den forårsager, skal være forenelige med sporenes, de tekniske installationers og signalsystemernes konstruktion.

Der skal træffes foranstaltninger vedrørende spændingsførende komponenters tilgængelighed af hensyn til personsikkerheden.

Der skal forefindes anordninger, således at passagererne kan gøre lokomotivføreren opmærk som på faresituationer, og personalet kan komme i kontakt med ham.

Indgangsdørene skal være udstyret med et luknings- og åbningssystem, som garanterer de rejsendes sikkerhed.

Der skal være nødudgange, og det skal være angivet, hvor de befinder sig.

Der skal træffes passende foranstaltninger for at tage hensyn til de særlige sikkerhedsforhold i lange tunneler.

Et nødbelysningsanlæg, der er tilstrækkelig kraftigt og uafhængigt, er obligatorisk i togene.

Togene skal være udstyret med et højttaleranlæg, som togpersonalet og kontrolcentre uden for toget kan benytte til at give meddelelser til passagererne.

2.4.2. Driftssikkerhed og disponibilitet

Det vitale udstyr - løbeværk, trækkraft, bremser og styringskontrol - skal være konstrueret på en sådan måde, at togets rejse kan fortsættes under specificerede svigtforhold uden katastro fale følger for det udstyr, som stadig fungerer.

2.4.3. Teknisk kompatibilitet

Det elektriske udstyr skal være kompatibelt med styringskontrol- og signalanlæggenes funk tionsdygtighed.

Strømaftagere skal specificeres, så togene kan køre med de strømforsyningssystemer, som findes i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog.

Det rullende materiels specifikationer skal gøre det muligt for det at køre på alle de bane strækninger, som det er meningen, det skal benytte.

2.5. Vedligeholdelse

2.5.1. Sundhed

De tekniske installationer og de anvendte fremgangsmåder i vedligeholdelsescentre og -værksteder må ikke udsætte personer for sundhedsrisici.

2.5.2. Miljøbeskyttelse

De tekniske installationer og de anvendte fremgangsmåder i klargøringscentre og -værksteder må ikke overskride det tilladte niveau for gener for det omgivende miljø.

2.5.3. Teknisk kompatibilitet

Vedligeholdelsesanlæg til konventionelt rullende materiel skal give mulighed for at gennem føre sikkerheds-, hygiejne- og komfortprocedurer for alt det materiel, som de er projekteret for.

2.6. Drift og trafikstyring

2.7.1. Sikkerhed

Tilvejebringelsen af sammenhæng i reglerne for drift af nettet og for lokomotivførernes, togpersonalets og kontrolcentrenes kvalifikationer skal garantere en sikker drift.

Vedligeholdelsesprocedurer og -frekvens, vedligeholdelsespersonalets og kontrolcenterper sonalets uddannelse og kvalifikationer samt kvalitetssikringssystemerne i de pågældende driftsvirksomheders kontrol- og vedligeholdelsescentre og -værksteder skal tilvejebringe garanti for et højt sikkerhedsniveau.

2.7.2. Driftssikkerhed og disponibilitet

Vedligeholdelsesprocedurer og -frekvens, vedligeholdelsespersonalets og kontrolcenterper sonalets uddannelse og kvalifikationer samt kvalitetssikringssystemerne i de pågældende driftsvirksomheders kontrol- og vedligeholdelsescentre og -værksteder skal tilvejebringe garanti for et højt driftssikkerheds- og disponibilitetsniveau for systemet.

2.7.3. Teknisk kompatibilitet

Tilvejebringelsen af sammenhæng i reglerne for drift af nettene og for lokomotivførernes, togpersonalets og trafikforvaltningspersonalets kvalifikationer skal garantere en effektiv drift af det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog.

2.7. Trafiktelematik for person- og godstrafikken

2.7.1. Teknisk kompatibilitet

De væsentlige krav til trafiktelematik, som skal sikre et mindsteniveau for servicekvaliteten over for rejsende og over for kunder i godstrafiksektoren, vedrører især den tekniske kompa tibilitet.

For disse applikationer skal det sikres:

- at databaser, programmel og datakommunikationsprotokoller udvikles på en måde, der maksimerer mulighederne for dataudveksling mellem dels forskellige applikationer, dels forskellige driftsvirksomheder;

- at brugerne har ubesværet adgang til informationerne.

2.7.2. Driftssikkerhed og disponibilitet

Disse databaser, programmer og datakommunikationsprotokoller skal benyttes, administreres, ajourføres og vedligeholdes på måder, der sikrer systemernes effektivitet og servicekvaliteten.

2.7.3. Sundhed

Systemernes brugergrænseflader skal følge grundreglerne for ergonomi og sundhedsbeskyt telse.

BILAG IV INTEROPERABILITETSKOMPONENTERNES OVERENSSTEMMELSE OG ANVENDELSESEGNETHED

1. Interoperabilitetskomponenter

EF-erklæringen anvendes for de interoperabilitetskomponenter, der er relevante for interope rabiliteten i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, og som er omhandlet i artikel 3. Disse interoperabilitetskomponenter kan være:

1.1. Generelt anvendelige komponenter

Dette er komponenter, som ikke er specifikke for jernbanesystemet, og som uden videre kan anvendes både dér og på andre områder.

1.2. Generelt anvendelige komponenter med særlige specifikationer

Dette er komponenter, der ikke i sig selv er specifikke for jernbanesystemet, men som skal have særlig ydeevne, når de anvendes på jernbaneområdet.

1.3. Specifikke komponenter

Dette er komponenter, som kun er beregnet til anvendelse i jernbanesystemer.

2. Anvendelsesområde

EF-erklæringen vedrører:

- enten et bemyndiget organs/bemyndigede organers vurdering af, om en interoperabilitets komponent isoleret set opfylder de tekniske specifikationer, som den skal opfylde

- eller et bemyndiget organs/bemyndigede organers vurdering/bedømmelse af en interope rabilitetskomponents anvendelsesegnethed, når den betragtes som et led i det jernbane system, den skal indgå i, navnlig i de tilfælde, hvor der er tale om grænseflader; vurderin gen/bedømmelsen skal ske i forhold til de tekniske specifikationer, navnlig funktionsspeci fikationer, som skal kontrolleres.

Til vurderingsprocedurerne i konstruktionsfasen og produktionsfasen benytter de bemyndige de organer de moduler, der er defineret i afgørelse 93/465/EØF, således som anført i TSI'erne.

3. EF-erklæringens indhold

EF-erklæringen om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed og de dokumenter, der led sager den, skal dateres og underskrives.

Erklæringen skal affattes på samme sprog som instruktionshæftet og skal indeholde følgende elementer:

- henvisninger til direktivet

- navn og adresse på fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant. (Der angives firmanavn og fuld adresse. Er der tale om en repræsentant, anføres fabrikantens eller konstruktørens firmanavn også)

- beskrivelse af interoperabilitetskomponenten (mærke, type osv.)

- angivelse af, hvilken procedure der er fulgt med henblik på erklæring om overensstem melse eller anvendelsesegnethed (artikel 13)

- alle relevante beskrivelser vedrørende interoperabilitetskomponenten, herunder navnlig anvendelsesbetingelserne

- navn og adresse på det eller de bemyndigede organer, som har medvirket i den procedure, der er fulgt for at konstatere overensstemmelsen eller anvendelsesegnetheden, samt under søgelsescertifikatets dato og, i givet fald, varigheden af og betingelserne for certifikatets gyldighed

- i givet fald henvisning til de europæiske specifikationer

- identitet af underskriveren, der har fået fuldmagt til at forpligte fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant.

BILAG V VERIFIKATIONSERKLÆRING FOR DELSYSTEMERNE

EF-verifikationserklæringen og de dokumenter, der ledsager den, skal dateres og under skrives.

Erklæringen skal affattes på samme sprog som det tekniske dossier og skal indeholde følgen de elementer:

- henvisninger til direktivet

- navn og adresse på ordregiveren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant. (Der angives firmanavn og fuld adresse. Er der tale om en repræsentant, anføres ordregiverens firmanavn også)

- kort beskrivelse af delsystemet

- navn og adresse på det bemyndigede organ, som har foretaget den i artikel 18 omhandlede EF-verifikation

- henvisninger til dokumenterne i det tekniske dossier

- alle relevante bestemmelser, hvad enten de er foreløbige eller endelige, som delsystemet skal overholde, herunder i givet fald begrænsninger i eller betingelser for driften

- er EF-erklæringen foreløbig, angives dens gyldighedsperiode

- underskriverens identitet.

BILAG VI VERIFIKATIONSPROCEDURE FOR DELSYSTEMERNE

1. Indledning

EF-verifikationen er den procedure, hvorved et bemyndiget organ efter anmodning fra ordre giveren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant verificerer og kontrollerer, at et delsystem er:

- i overensstemmelse med direktivets bestemmelser

- i overensstemmelse med andre regler, der gælder i overensstemmelse med traktaten

og at det kan sættes i drift.

2. Etaper

Verifikationen af delsystemet finder sted i følgende etaper:

- samlet projekt

- anlæggelse eller fremstilling af delsystemet, herunder navnlig anlægsarbejdets udførelse, montering af komponenterne og justering af helheden

- prøvning af det færdige delsystem.

3. Attestering

Det bemyndigede organ, der er ansvarligt for EF-verifikationen, udsteder en overensstemmel sesattest til ordregiveren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant, som derefter ud færdiger EF-verifikationserklæringen og sender den til tilsynsmyndigheden i den medlems stat, hvor delsystemet er anlagt og/eller drives.

4. Teknisk dossier

Det tekniske dossier, der ledsager verifikationserklæringen, skal indeholde:

- for infrastruktur: tegninger til infrastrukturkonstruktionerne, overtagelsesprotokoller for jordarbejder og jernarmering, prøve- og kontrolrapporter for betonarbejdet

- for de øvrige delsystemer: helheds- og detailtegninger, som svarer til udførelsen, elektrici tets- og hydraulikdiagrammer, styrekredsdiagrammer, beskrivelser af edb-systemer og au tomatisk udstyr, drifts- og vedligeholdelsesinstruktioner osv.

- fortegnelse over de i artikel 3 omhandlede interoperabilitetskomponenter i delsystemet

- kopier af de EF-erklæringer om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed, som skal være udstedt for komponenterne i henhold til direktivets artikel 13, i givet fald ledsaget af de tilhørende beregninger og en kopi af protokollerne for de prøvninger og undersøgelser, som de bemyndigede organer har gennemført på grundlag af fælles tekniske specifikatio ner

- attestering fra det bemyndigede organ, som har gennemført EF-verifikationen, af, at pro jektet overholder dette direktivs bestemmelser, ledsaget af de hertil hørende beregninger, som organet har påtegnet med angivelse af eventuelle forbehold, der er taget under udfø relsen af arbejdet, og som ikke er ophævet. attesteringen ledsages desuden af de besøgs- og auditrapporter, som organet har udarbejdet som led i sin opgave, således som nærmere angivet i punkt 5.3 og 5.4 nedenfor

5. Overvågning

5.1. Formålet med EF-overvågningen er at sikre, at forpligtelserne ifølge det tekniske dossier er blevet opfyldt under anlæggelsen/fremstillingen af delsystemet.

5.2. Det bemyndigede organ, der har til opgave at verificere udførelsen, skal hele tiden have adgang til byggepladsen, til fabrikations-, lager- og i givet fald præfabrikationslokalerne, til prøveanlæggene og i det hele taget til ethvert sted, som organet finder det nødvendigt at have adgang til for at udføre sin opgave. Ordregiveren eller dennes i Fællesskabet repræsenterede repræsentant skal forelægge organet, eller lade det forelægge, alle dokumenter af betydning herfor, herunder navnlig arbejdstegningerne og den tekniske dokumentation for delsystemet.

5.3. For at verificere udførelsen gennemfører det bemyndigede organ regelmæssigt kontrol, hvorunder det sikrer sig, at direktivet overholdes. Det udsteder ved disse lejligheder en kon trolrapport til de udførende parter. Det kan forlange at blive tilkaldt til byggepladsen ved bestemte faser i arbejdet.

5.4. Det bemyndigede organ kan også aflægge uanmeldte besøg på byggepladsen og i fabri kationslokalerne. Under disse besøg kan det bemyndigede organ gennemføre fuldstændig eller delvis kontrol. Det udfærdiger en besøgsrapport og i givet fald en kontrolrapport til de udførende parter.

6. Deponering

Til underbyggelse af den overensstemmelsesattest, der er udstedt af det bemyndigede organ, der skal verificere et driftsklart delsystem, deponeres det samlede tekniske dossier, der er omhandlet i punkt 4, hos ordregiveren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant. Det tekniske dossier vedlægges EF-verifikationserklæringen, som ordregiveren sender til tilsynsmyndigheden i den pågældende medlemsstat.

Ordregiveren opbevarer en kopi af det tekniske dossier i hele delsystemets levetid. Dossieret fremsendes til de øvrige medlemsstater, som anmoder herom.

7. Offentliggørelse

Hvert bemyndiget organ offentliggør regelmæssigt de relevante oplysninger vedrørende:

- indkomne ansøgninger om EF-verifikation

- udstedte overensstemmelsesattester

- afslag på ansøgninger om overensstemmelsesattest.

8. Sprog

Dokumenter og korrespondance om EF-verifikationsprocedurerne udfærdiges på det/et af de officielle sprog i den medlemsstat, hvor ordregiveren eller dennes repræsentant i Fællesskabet er etableret, eller på et sprog, som denne accepterer.

BILAG VII MINIMUMSKRITERIER, SOM MEDLEMSSTATERNE SKAL TAGE HENSYN TIL VED UDPEGELSE AF BEMYNDIGEDE ORGANER

1. Organet, dets leder og det personale, som skal udføre verifikationen, må hverken direkte eller som repræsentanter være indblandet i projektering, fremstilling, konstruktion, markeds føring eller vedligeholdelse af interoperabilitetskomponenterne eller delsystemerne; de må heller ikke være indblandet i driften. Dette udelukker ikke, at der kan udveksles tekniske op lysninger mellem fabrikanten eller entreprenøren og det bemyndigede organ.

2. Organet og kontrolpersonalet skal udføre verifikationen med den største faglige integritet og tekniske kompetence og være uafhængige af enhver form for pression eller incitament, navnlig af økonomisk art, som kunne øve indflydelse på deres vurdering eller resultaterne af deres kontrol, især fra personer eller grupper af personer, der har interesse i verifikationsresul taterne.

3. Organet skal råde over det nødvendige personale og besidde de nødvendige midler til på fyldestgørende måde at udføre de tekniske og administrative opgaver i forbindelse med ud førelsen af verifikation; det skal også have adgang til det udstyr, der er nødvendigt for at gennemføre de ekstraordinære verifikationer.

4. Kontrolpersonalet skal være i besiddelse af:

- en god teknisk og faglig uddannelse

- tilstrækkeligt kendskab til forskrifterne for den kontrol, det udfører, og tilstrækkelig erfaring med en sådan kontrol

- den fornødne færdighed i at udarbejde de attester, registre og rapporter, som gengiver resul taterne af den udførte kontrol.

5. Kontrolpersonalet skal sikres fuld uafhængighed. Aflønningen af hver enkelt ansat må hverken være afhængig af, hvor mange kontroller den pågældende udfører, eller af kontrol lens resultater.

6. Organet skal tegne en ansvarsforsikring, medmindre det civilretlige ansvar ifølge nationale retsregler dækkes af staten, eller medlemsstaten selv er direkte ansvarlig for kontrollen.

7. Organets personale har tavshedspligt (undtagen over for de kompetente administrative myndigheder i den stat, hvor det udøver sin virksomhed) om alt, hvad det får kendskab til under udøvelsen af sin virksomhed i henhold til dette direktiv eller enhver national retsfor skrift udstedt i medfør heraf.

BILAG VIII GENERELLE REGLER FOR DET FÆLLES REPRÆSENTATIVE ORGAN

1. I overensstemmelse med de almindelige EF-procedurer for standardisering skal det fælles repræsentative organs (fællesorganets) arbejde foregå i åbenhed og gennemsigtighed og bygge på konsensus og uafhængighed af særinteresser. Derfor skal alle aktører, der tilhø rer en af de tre kategorier - infrastrukturforvaltere, jernbanevirksomheder og industri - som fællesorganet repræsenterer - kunne forelægge en udtalelse under udarbejdelsen af TSI'erne i overensstemmelse med fællesorganets forretningsorden, og før fællesorganet færdiggør et TSI-udkast.

2. Hvis fællesorganet ikke råder over den fornødne kompetence til at udarbejde et givet TSI-udkast, underretter det omgående Kommissionen.

3. Fællesorganet nedsætter de fornødne arbejdsgrupper til udarbejdelsen af TSI-udkast. Ar bejdsgrupperne skal være smidigt og effektivt struktureret. Derfor der kun være et be grænset antal eksperter. Repræsentationen afbalanceres mellem på den ene side infra strukturforvalterne og jernbanevirksomhederne og på den anden industrien. Samtidig holdes en rimelig balance mellem nationaliteter. Eksperter fra tredjelande kan deltage i en arbejdsgruppe som observatører.

4. Opstår der i forbindelse med direktivet vanskeligheder, som ikke kan løses af fællesorga nets arbejdsgrupper, skal de straks meddeles Kommissionen.

5. Kommissionen skal have forelagt alle de arbejdsdokumenter, der er nødvendige for at kunne følge arbejdet i fællesorganet.

6. Fællesorganet skal tage alle fornødne skridt til at sikre fortroligheden af enhver følsom oplysning, som det får kendskab til som led i sit arbejde.

7. Fællesorganet sætter at i værk for at sikre at resultaterne af arbejdet i det udvalg, der er omhandlet i artikel 21, samt udvalgets og Kommissionens henstillinger formidles til alle organets medlemmer og alle eksperter, der deltager i arbejdsgrupperne.

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog.

2. BUDGETPOST

B 5-300 har været brugt til at finansiere to TSI'er i forbindelse med direktiv 96/48 (rullende materiel og vedligeholdelse).

B 5-314: til mandater til CEN/CENELEC/ETSI vedrørende harmoniserede standarder.

Budgetpost B5-700 (TEN) har været brugt til at finansiere tre TSI'er i forbindelse med direktiv 96/48 (infrastruktur, styringskontrol og energi).

Disse oplysninger refererer til benævnelserne i 1999-budgettet og foregriber ikke eventuelle ændrede betegnelser i fremtiden med henblik på at samle bevillingerne til arbejde i forbin delse med det foreslåede direktiv.

3. RETSGRUNDLAG

Traktatens artikel 155.

4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

4.1 Foranstaltningens generelle formål

Tilvejebringelse af et sæt obligatoriske tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI'er) og harmoniserede standarder, hvis formål er at sikre interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog.

4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens fornyelse

2001-2010

5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE

Intet

6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART

Det påregnes at yde tilskud med henblik på medfinansiering sammen med andre kilder i den offentlige og/eller private sektor (industrien, infrastrukturforvalterne og jernbanevirksom hederne).

Der påregnes ikke hel eller delvis tilbagebetaling af EF-tilskuddet, hvis foranstaltningen giver økonomisk udbytte.

Der påregnes ingen ændringer på indtægtssiden.

7. FINANSIELLE VIRKNINGER

7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen

Der skal skelnes mellem udgifter til udarbejdelse af TSI'er og udgifter til udarbejdelse af de standarder, der er nødvendige for anvendelsen af TSI'erne.

For så vidt angår TSI'erne bør der inden for rammerne af den pågældende budgetprocedure afsættes midler til koordinering af arbejdet i ti arbejdsgrupper, som nedsættes af jernbane sektoren (CER og UIC) og skal udarbejde TSI'er for otte delsystemer: infrastruktur, energi, vedligeholdelse, styringskontrol, rullende materiel, drift og trafikstyring, trafiktelematik for passagerer og trafiktelematik for gods. Derudover bliver der to samordningsgrupper, en for grænseflader mellem delsystemer og overensstemmelsesvurdering og en for samordning af costbenefitvurderinger. Hovedparten af arbejdet i arbejdsgrupperne vil blive varetaget af eksperter fra industrien og jernbanerne.

Kommissionen vil give tilskud til disse arbejdsgruppers indsats. Derudover vil Kommis sionen finansiere møderne i artikel 21-udvalget.

På højhastighedstogenes område bidrager EF gennemsnitligt med 400.000 EUR til udarbej delsen af en TSI. Den nuværende finansieringsmåde er dog meget ufleksibel og egner sig ikke til det arbejde, der skal gøres for de konventionelle tog. Desuden påtænker AEIF (den euro pæiske sammenslutning for interoperabilitet i jernbanenettet = det fælles repræsentative organ) at ændre struktur for at kunne fungere bedre og reagere bedre på udvalgets anmodnin ger; ud over de nuværende arbejdsgrupper bør man kunne råde over en permanent kernegrup pe med mindst en ekspert pr. delsystem, som kan reagere på udvalgets anmodninger og udfærdige arbejdsdokumenter og kompromispapirer. Dette ville i høj grad effektivisere arbejdsgruppernes indsats, og der ville komme hurtigere respons på udvalgets anmodninger. Denne forbedring ville naturligvis medføre ekstra udgifter i forhold til gennemsnitsomkost ningerne ved udarbejdelse af en TSI; de anslås til 200.000 EUR.

Hvad finansieringen angår, mener AEIF at det mest logiske ville være, om jernbanerne og industrien selv finansierer deres eksperter arbejde i de forskellige arbejdsgrupper, men at EF i højere grad betaler for arbejdet i kernegruppen.

Et andet forhold er, at der bliver tale om flere TSI'er til de konventionelle baner. I artikel 5, stk. 1, hedder det nemlig at der kan laves flere TSI'er for et delsystem, så hver TSI kun vedrører f.eks. en teknisk afgrænset del af et delsystem eller en geografisk afgrænset del af nettet - dette for at overvinde hindringer, der ville være særlig skadelige for servicekvaliteten.

Hvorom alting er: hvis man til udarbejdelsen af TSI'er føjer revisionen af de TSI'er, der vedtages i 2000 for højhastighedstog (bl.a. ERTMS-specifikationerne i TSI'en om styrings kontrol), og andet arbejde som f.eks. det der skal udføres i henhold til artikel 24, andet afsnit, og hvis man tager hensyn til den omstændighed at visse delsystemer kræver flere TSI'er, så må der afsættes EF-midler på mindst 2 mio. EUR om året i ti år.

Antallet af standarder fastsættes i hver TSI. Når en TSI er vedtaget, vil standardarbejdet blive overladt til CEN, CENELEC eller ETSI. Overslag: 10 mio. EUR (ca. 200 standarder, som hver anslås til 50.000 EUR).

Under alle omstændigheder vil disse udgifter blive afholdt inden for de årlige bevillinger på de berørte budgetposter, uden tillæg af øremærkede midler.

7.2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer

Ovenstående overslag (20 mio. EUR til TSI'er og 10 mio. til standarder) fordeles jævnt over ti år; der kan ikke i dag foretages mere præcise skøn.

7.3 Driftsudgifter til undersøgelser, ekspertmøder osv. - omfattet af del B

Man må regne med et budget på 100.000 EUR årligt over ti år, herunder undersøgelser, evalueringer, ekspertmøder, informationer og publikationer.

7.4 Vejledende forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger

a) Udarbejdelse af TSI'erne (budgetpost B5.700 i 1999-budgettet)

Udarbejdelsen af TSI'er (og tilhørende standarder) er knyttet til arbejdsprogrammet, som udvalget vil udarbejde efter fremgangsmåden i direktivs artikel 21, stk. 6.

Nedenstående forfaldsplan bygger på følgende hypoteser:

- Direktivet vedtages i begyndelsen af 2001 og første forpligtelse finder sted ved udgangen af 2001. Den bliver på 1,5 mio. EUR (to TSI'er á 600.000 EUR og en TSI á 300.000 EUR: de første TSI'er vil sandsynligvis blive styringskontrol, godstrafiktelematik og støjpro blemer). De første betalinger skal altså forventes i 2001;

- betalingerne foretages for hver TSI i tre tempi: 30% i år 1 (forskud), 40% i år 2 (mellem betaling) og de sidste 30% i år 3 (anden mellembetaling og restbetaling).

>TABELPOSITION>

b) Udarbejdelse af standarder (budgetpost B5.300 og B5.314 i 1999-budgettet)

Tempoet i standardarbejdet vil afhænge af hvordan det går med TSI'erne. Derfor følger forfaldsplanen for standardarbejdet ovenstående forfaldsplan og bygger på de samme hypoteser.

>TABELPOSITION>

8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

For standardiseringens vedkommende vil eventuelle bestemmelser om kontrol og revision blive indarbejdet i rammekontrakten mellem Kommissionen og CEN, CENELEC og ETSI.

Kontrollen med tilskud eller med modtagelse af bestilte ydelser, forberedende undersøgelser, gennemførlighedsundersøgelser eller evalueringer udføres af Kommissionens tjenestegrene, før udbetaling finder sted, under hensyntagen tilde kontraktlige forpligtelser og til principper om sparsommelighed og god finansiel eller generel forvaltningsskik. Bestemmelser om forholdsregler mod svig (kontrol, rapportaflæggelse osv.) indgår i alle aftaler eller kontrakter mellem Kommissionen og modtagere af udbetalinger.

9. OPLYSNINGER OM OMKOSTNINGSEFFEKTIVITET

9.1 Mål

Der findes ikke for tiden nogen bindende fælles bestemmelser om togtrafik og ingen standar disering. For at få etableret et transeuropæisk banenet for konventionelle tog, et indre marked ved åbning af markederne for offentlige indkøbs- og anskaffelseskontrakter og for at forbedre industriens konkurrenceevne sigter denne foranstaltning at tilvejebringe EF-bestemmelser og harmoniserede standarder, som er nødvendige for realiseringen af interoperabilitet i jernbane systemet.

Direktivs målgruppe er borgerne og de økonomiske beslutningstagere på mobilitetsområdet; samt administrationernes, jernbanevirksomhedernes og industriens personale som er berørt af interoperabilitet i det transeuropæiske banenet.

9.2 Begrundelse for foranstaltningen

De nugældende tekniske og andre regler hindrer togene i at køre på hele det transeuropæiske banenet, hindrer opnåelse af stordriftsfordele og hindrer åbning af markeder. Denne situation gør det svært at udvikle den europæiske industris konkurrenceevne på verdensmarkederne. Komponenter og materiel til jernbanerne kan ikke fremstilles og bruges på europæisk plan.

Frivillig standardisering gennemført af de berørte aktører er lige så lidt mulig som gensidig anerkendelse af nationale regler. Manglen på både en fælles tilgang til regulering og på fælles kriterier gør det umuligt at sikre - uden forudgående definition af grundparametre - etablerin gen af et transeuropæisk banenet for konventionelle tog og et åbent og konkurrence præget marked.

9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen

I artikel 24 er der indsat et ad hoc-stykke, hvor det fælles repræsentative organ anmodes om at tilvejebringe et værktøj til at fremstille en situationsoversigt over det transeuropæiske jernba nesystem for konventionelle tog, som for hvert systemelement viser hovedegenskaberne og disses overensstemmelse de egenskaber, som foreskrives af TSI'erne. Dette vil gøre det muligt dels at holde udvalget og Kommissionen underrettet om hvordan det går med at tilvejebringe interoperabilitet i jernbanesystemet, dels at følge direktivets iværksættelse og virkninger nøje.

10. DGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A)

10.1 Virkninger for antallet af ansatte

Den faktiske frigivelse af de nødvendige administrative ressourcer vil følge af Kommissionens årlige beslutning om ressourceallokering, under hensyntagen til bl.a. hvor mange yderligere ansatte og hvor store yderligere beløb budgetmyndig heden har bevilget.

>TABELPOSITION>

(*) I hvert tilfælde: 1 til at følge TSI-udviklingen og 1 til at følge standardudviklingen. (**) Foruden de to tjenestemænd, der er anført under (*); 1 tjenestemand til at forberede og samordne udvalgets arbejde i forbindelse med dette direktiv.

10.2 Samlet finansiel virkning for så vidt angår personale

>TABELPOSITION>

10.3 Stigning i andre driftsudgifter til foranstaltningen

>TABELPOSITION>

Udgifterne til A-7-titlen i punkt 10 dækkes af den samlede bevilling til de pågældende GD'er.

KONSEKVENSANALYSE FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, HERUNDER ISÆR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER

Forslagets titel

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog.

Dokumentets referencenummer

Forslaget

1. Hvorfor er der i betragtning af nærhedsprincippet behov for en EF-lovgivning på området, og hvad er hovedformålet?

Der findes ikke for tiden nogen bindende fælles bestemmelser om togtrafik og ingen standardisering. For at få etableret et transeuropæisk banenet for konventionelle tog, et indre marked ved åbning af markederne for offentlige indkøbs- og anskaffelses kontrakter og for at forbedre industriens konkurrenceevne sigter denne foranstaltning at tilvejebringe EF-bestemmelser og harmoniserede standarder, som er nødvendige for realiseringen af interoperabilitet i jernbanesystemet.

De nugældende tekniske og andre regler hindrer togene i at køre på hele det trans europæiske banenet, hindrer opnåelse af stordriftsfordele og hindrer åbning af mar keder. Denne situation gør det svært at udvikle den europæiske industris konkur renceevne på verdensmarkederne. Komponenter og materiel til jernbanerne kan ikke fremstilles og bruges på europæisk plan.

Frivillig standardisering gennemført af de berørte aktører er lige så lidt mulig som gensidig anerkendelse af nationale regler. Manglen på både en fælles tilgang til regulering og på fælles kriterier gør det umuligt at sikre - uden forudgående defini tion af grundparametre - etableringen af et transeuropæisk banenet for konventionelle tog og et åbent og konkurrencepræget marked.

Foranstaltningens omkostninger og det udbytte den kan give, fremgår tydeligt af meddelelsen, der ledsager dette direktivforslag.

Konsekvenser for virksomhederne

2. Hvem berøres af forslaget?

- Hvilken erhvervssektor berøres?

Producenter af jernbanemateriel, jernbanevirksomheder, infrastrukturforvaltere, pro ducenter af telematikapplikationer.

- Virksomhedsstørrelse (små og mellemstore virksomheders andel)?

Produktionen af jernbanemateriel er koncentreret omkring store virksomheder som må tilpasse sig til de tekniske specifikationer for interoperabilitet. Små og mellemstore virksomheder er berørt som underleverandører.

De store virksomheders og de små og mellemstore virksomheders markedsandele for alle typer rullende jernbanemateriel - skøn for 1998:

· ALSTOM, ADTRANS og SIEMENS Verkehrstechnik er tre de største virksom heder; de står for 50% af indtjeningen og 37% af beskæftigelsen i sektoren, som anslås til 137.000.

· De små og mellemstore virksomheder har 20% af markedet.

- Er de berørte virksomheder koncentreret i bestemte regioner i EF?

Der er producenter af jernbanemateriel i hele EF, med særlige koncentrationer i Tyskland, Belgien, Danmark, Spanien, Frankrig, Italien, Det Forenede Kongerige og Sverige.

Infrastrukturforvalterne og jernbanevirksomhederne skønnes at beskæftige ca. 850.000 mennesker fordelt på et halvt hundrede virksomheder (UIC, 1997).

3. Foranstaltninger, som virksomhederne skal træffe

Producenter: anvendelse af tekniske specifikationer for interoperabilitet, harmo niserede standarder og overensstemmelsesprocedurer.

Ordregivere: indgåelse af kontrakter ved henvisning til tekniske specifikationer for interoperabilitet og harmoniserede standarder.

Jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere: verifikation af delsystemer inden ibrugtagning i overensstemmelse med de væsentlige krav på grundlag af tekniske specifikationer for interoperabilitet. Gensidig anerkendelse af overensstemmelseserklæringer.

4. Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få?

* For investeringerne og oprettelsen af nye virksomheder?

Sammenkobling og interoperabilitet i banenettet vil give lettere adgang til nettet og bedre trafikafvikling, hvad der enten vil give anledning til oprettelse af nye virksom heder eller til et bedre trafikudbud fra de eksisterende virksomheder, hvilket vil vise sig som en større trafikandel for banerne.

* For beskæftigelsen?

Ved at begunstige nyanlæg og aktivitetsvækst i små og mellemstore virksomheder vil sammenkobling og interoperabilitet også begunstige beskæftigelsesudviklingen. Dette skulle føre til bedre udvikling i tertiærsektoren.

* For virksomhedernes konkurrenceevne?

Interoperabilitet medvirker til at forbedre både store og små virksomheders konkur renceevne på EU-plan og på verdensmarkederne. Interoperabilitet bidrager navnlig til at åbne markederne, hvad der vil give små og mellemstore virksomheder mulighed for at specialisere sig mere i produktionen og opretholde forretningsmæssige forbindelser med flere producenter, hvor de nu oftest er knyttet til en enkelt. Dermed med de få større udbytte af serieproduktion og således øge deres konkurrenceevne.

5. Indeholder forslaget foranstaltninger, der tager højde for små og mellemstore virksomheders særlige situation (lempeligere eller særlige krav)?

Offentliggørelsen af TSI'erne vil være til gavn for små og mellemstore virksomhe derne, som dermed får lettere adgang til markedet på grund af dets gennemsigtighed og åbenhed. En særlig foranstaltning består i at give små og mellemstore virksom heder mulighed for at udtale sig under udarbejdelsen af TSI-udkastene.

Høring af de berørte kredse

6. Liste over organisationer, som er hørt om forslaget, og en kortfattet redegørelse for deres væsentligste synspunkter.

* Blandt eksperterne fra medlemsstaternes regeringer er der bred enighed, både om at der er behov for et direktiv, og om den valgte fremgangsmåde, herunder navnlig om at der skal udarbejdes tekniske specifikationer for interoperabilitet af forskriftsmæssig karakter, om at de skal udarbejdes i et samarbejde mellem Kommissionen, industrien og jernbanerne, og om procedurerne for overensstemmelsesvurdering.

* UNIFE og de største producenter af jernbanemateriel har tilsluttet sig direktivfor slaget, som ligger i naturlig forlængelse af direktiv 96/48.

* CER (Community of European Railways) og UIC (Jernbanernes Internationale Sam menslutning) er enige i at direktivforslaget er både nødvendigt og rigtigt struktureret. Deres hovedbekymring handler om opretholdelsen af AEIF som fælles repræsentativt organ og om nødvendigheden af at tage det eksisterende net som udgangspunkt - en hovedforskel i forhold til højhastighedsnettet.