ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 429 
 
 
 
Vol. 1985/0 167 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K0MC85) 429 endelig udg
Bruxelles, 9 august 1985
AIDE-MEMOIRE
VEDRØRENDE FASTSÆTTELSEN AF EKSF-AFGIFTSSATSEN  
OG OPSTILLINGEN AF EKSF'S AKTIONSBUDGET  
FOR 1986
KOM(85) 429 endelig udg

Forord
I. GENEREL FREMSTILLING
A. KONJUNKTURMÆSSIG SAMMENHÆNG
1. De økonomiske udsigter for 1985 og 1986
2. Udsigterne for kulsektoren
3. Udsigterne for stålsektoren
B. POLITISK SAMMENHÆNG
1. Retningslinjerne for kulpolitikken
2. Retningslinjerne for stilpolitikken
3. Retningslinjerne for socialpolitikken
4. Udviklingen i  den finansielle aktivitet
C. BUDGETMÆSSIG SAMMENHÆNG
1. EKSF's budgetteknik: gennemgang af Revisionsrettens  
bemærkninger i  dens beretning om EKSF's regnskabs­
forvaltning og økonomiske forvaltning i  1983
2. Nyttiltag vedrørende finansieringen af sociale for­
anstaltninger i  forbindelse med strukturomlægningen  
inden for kul- og stålindustrien
II. FORSLAG TIL AKTIONSBUDGET FOR 1986
A. BAGGRUNDEN FOR KOMMISSIONENS FORSLAG
B. FINANSIERINGSFORSLAG
C. BUDGETFORSLAG
BILAG
A. Gennemførelse af EKSF's aktionsbudget for 1984 - sammen­
fattende oversigt
B. Overslag over gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget i  
1985 - sammenfattende oversigt
C. Balance for EKSF pr. 31.12.1984
D. Analyse af de anslåede udgifter og de mulige indtægter  
i  regnskabsåret 1986
I. ANSLÅEDE UDGIFTER I 1986
1. Ordinære udgifter
2. Udgifter, der ikke er opført på budgettet - lån  
til finansiering af socialt boligbyggeri
II. MULIGE INDTÆGTER
1. Indtægter i  regnskabsåret
2. Dækning af ikke-budgetterede behov
3. Opgørelse over mulige ordinære indtægter i  1986
E. Forslag til EKSF's aktionsbudget for regnskabsåret 1986  
- sammenfattende oversigt

- 2 -
AIDE -  MEMOIRE
vedrørende fastsættelsen af EKSF-afgiftssatsen  
og opstillingen af EKSF's aktionsbudget for 1986
Ifølge sædvane høres Europa-Parlementet, før Kommissionen træffer beslut­
ning om afgiftssatsen og EKSF's aktionsbudget for regnskabsåret 1986.
Dette aide-mémoire skal tjene som grundlag for denne høring og er opdelt  
således:
I. Generel fremstilling
II. Forslag til aktionsbudget.
De særlige omstændigheder, der gør sig gældende for dækningen af budget­
behovene i  1986, er beskrevet i  kapitel II:
Dette aide-mémoire sendes ligeledes til Det rådgivende Udvalg for EKSF  
til orientering.
I sine svar på Revisionsrettens beretning om EKSF's regnskabsforvaltning  
og økonomiske forvaltning i  1983 oplyste Kommissionen, at den agtede at  
undersøge dette fællesskabs nuværende finanspolitik. Resultaterne af denne  
undersøgelse er anført i  kapitel 1 C i  nærværende aide-mémoire.
Der er i  dette aide-mémoire taget hensyn til de forventede virkninger af  
De europæiske Fællesskabers udvidelse, som finder sted den 1. januar 1986,  
datoen for Spaniens og Portugals tiltrædelse.

GENEREL FREMSTILLING
I dette kapitel gives en kort redegørelse for den konjunkturmæssige,  
politiske og budgetmæssige sammenhæng, hvori forslaget til EKSF's aktions­
budget for 1986 skal ses.
A. KONJUNKTURMÆSSIG SAMMENHÆNG
1.  De økonomiske udsigter for 1985 og 1986
Det økonomiske opsving blev i  1984 befæstet i  de fleste af medlems­
staterne. Dog var den reale BNP-vækstrate for Fællesskabet som  
helhed fortsat beskeden (2,1%) som følge af de efterspørgselsdæmpende  
virkninger af den tilpasningspolitik, som flere medlemsstater har  
ført, samt den eventuelle virkning af lønkonflikter, særlig i  Det  
forenede Kongerige. Skønt denne vækstrate bremsede beskæftigelses­
nedgangen, vardenikke tilstrækkelig til at absorbere forøgelsen  
af arbejdsstyrken, og arbejdsløsheden nlede op over årsgennemsnittet  
på 10,9%. Der kunne dog noteres betydelige fremskridt i  henseende  
til forbrugerprisernes gennemsnitlige stigningstakt (6,3%), som  
mindskedes til trods for de negative virkninger, som den stærke  
appreciering af USD havde på importpriserne.
Disse generelle økonomiske tendenser vil antagelig ikke ændre sig  
mærkbart i  indeværende år. De seneste prognoser viser, at den reale  
BNP-vækstrate i  Fællesskabet antagelig vil blive en smule højere  
(ca. 2,3%); dette fællesskabsgennemsnit indbefatter dog en markant  
vækst i  Det forenede Kongerige (1,6% i  1984, 3,5% i  1985) som følge  
af minestrejkens ophør og tilslører den beskedne, men klare nedgang,  
der ventes for alle de øvrige medlemsstater med undtagelse af Ita­
lien og Nederlandene. I Fællesskabet som helhed vil den interne  
efterspørgsel (ekskl. lagerforskydninger yde et større bidrag til  
væksten end sidste år. Det private forbrug vil blive stimuleret  
af en mindre stigning i  den disponible realindkomst, idet

- 4 -
infLationstakten ventes at falde i  et hastigere tempo end gennem­
snitslønningerne. Investeringerne i  inventar og maskiner vil fort­
sat vokse som følge af en generel forbedring af den private sektors  
finansielle situation og en sænkning af rentesatserne. Der er dog  
fare for, at investeringerne i  byggesektoren atter vil falde på  
grund af tilpasningspolitikkens restriktive indvirkning pi de offent­
lige investeringer samt de følgevirkninger, som den lave efterspørg­
sel samt de forsinkelser som er fulgt i  kølvandet på den usædvan­
lig strenge vinter, har for boliginvesteringerne.
i
Afdæmpningen af De forenede Staters økonomiske aktivitet og dens  
følgevirkninger for importefterspørgslen vil lægge en kraftig  
dæmper på væksten i  verdenshandelen. Ifølge de foreliggende skøn  
steg verdenshandelen (ekskl. Fællesskabet) med 10% sidste år (faste  
priser), medens den kun ventes at stige 5,5% i  1985. Ikke desto  
mindre vil styrkelsen af efterspørgslen på Fællesskabets tradi­
tionelle markeder og bibeholdelsen af eksportørernes gunstige kon­
kurrencestilling sandsynligvis bevirke, at nedgangen i  Fællesskabets  
eksport forbliver relativt begrænset. Importstigningstakten ventes  
dog at falde betydeligt, hvilket kan betragtes som en forsinket  
reaktion på stigningen i  den relative pris på importerede varer  
og som et resultat af en langsommere lagerforøgelse. Disse mængde­
mæssige ændringer skulle være mere end tilstrækkelige til at opveje  
en mindre forringelse af Fællesskabets bytteforhold og bidrage  
til en yderligere forbedring af saldoen for de løbende poster på  
Fællesskabets betalingsbalance, idet der for året som helhed regnes  
med et overskud på ca. 10 mia $ svarende til 0,4% af BNP.

-  5 -
Inflationen vil antagelig fortsætte med at aftage, idet en nye  
opbremsning af enhedslønomkostningernes stigningstakt vil blive  
ledsaget af en vis dæmpning af inflationspresset fra importpriserne  
på grund af den forventede svækkelse af dollarkursen. Det forudses  
derfor, at den gennemsnitlige stigningstakt for forbrugerpriserne  
i  Fællesskabet vil falde med ca. 1  procentpoint (til 5,4%).
Skønt produktionsstigningen i  1985 vil ligge på et beskedent niveau  
sammenlignet med tidligere tiders resultater (Fællesskabets reale  
BNP-vækst lå på gennemsnitlig 2,9% i  perioden 1971-1980), ventes  
den at blive kraftigere end forøgelsen af arbejdskraftens produk­
tivitet, hvilket peger i  retning af en mindre stigning i  den samlede  
beskæftigelse i  Fællesskabet. Forbedringen af den generelle beskæf­
tigelsestendens vil dog ikke være tilstrækkelig til at absorbere  
en ny forøgelse af arbejdsstyrken, og det forventes, at arbejds­
løsheden i  Fællesskabet vil andrage gennemsnitlig 11,2% af den  
civile arbejdsstyrke i  1985.
De foreløbige tal viser, at Fællesskabets økonomiske vækst i  1986  
vil følge det nuværende grundforløb (2,25%), men det forventes,  
at der vil ske en gradvis ændring af de faktorer, der er bestemmende  
for væksten. Det er sandsynligt, at den interne efterspørgsel vil  
blive stimuleret af afsvækkelsen af tilpasningspolitikkens kontrak-  
tive virkninger og af den fortsatte mindskelse af inflationstakten.
I særdeleshed vil det private forbrug antagelig øges yderligere,  
medens de faste investeringer muligvis vil blive stimuleret af  
et beskedent opsving i  byggeriet. Denne vækst i  den interne efter­
spørgsel vil dog blive opvejet af en lidt svagere stigning i  eks­
porten som følge af, at kursudviklingen efter alt at dømme vil  
føre til en svækkelse af EF-eksportens konkurrenceevne.

- 6 -
Den forventede ændring af de faktorer, der er bestemmende for efter­
spørgslen, vil antagelig ikke føre til nogen yderligere formind­
skelse af importen. Dog vil vare- og tjenestebalancen (faste priser)  
antagelig yde et beskedent bidrag til BNP-væksten, og kombineret  
med en svag forbedring af bytteforholdet skulle dette åbne mulighed  
for en ny forøgelse af Fællesskabets handelsbalanceoverskud. Skønt  
der er fare for en svag forringelse af de usynlige poster, forventes,  
det, at overskuddet pi betalingsbalancens løbende poster for Fæl­
lesskabet som helhed vil andrage 19 mia $ (svarende til 0,7% af  
BNP).
Med hensyn til inflationen er der store chancer for, at den nuværende  
faldende tendens vil fortsætte i  1986. Udviklingen i  valutakurserne  
vi l  kunne føre til en betydelig lavere stigningstakt for import­
priserne (milt i  fremmed valuta) end i  1985. Lønudviklingen vil  
næppe stille sig i  vejen for en yderligere afdæmpning af inflationen.  
Den gennemsnitlige forbrugerprisstigning i  Fællesskabet vil følge­
lig kunne falde til under 5%; en så lav inflationstakt har man  
ikke haft siden før det første olieprischok.
Derimod ventes der meget små fremskridt, når det drejer sig om  
nedbringelsen af arbejdsløshedsprocenten i  Fællesskabet. Selv om  
væksttempoet skulle resultere i  en klar forøgelse af beskæftigelsen,  
vil denne forøgelse højst kunne absorbere forøgelsen af arbejds­
styrken. I betragtning af den nuværende arbejdsmarkedspolitik kan  
det forventes, at arbejdsløsheden i  Fællesskabet som helhed vil  
falde til ro på et niveau, der ligger meget tæt på gennemsnittet  
for indeværende år, men der kan dog forventes en vis nedgang i  
arbejdsløsheden i  enkelte medlemsstater.

- 7 -
BRUTTONATIONALPRODUKTET I FASTE PRISER  
(procentvise ændringer i  forhold til  
året før)
1983 1984 1985
Belgien 0,4 2,0 1,6
Danmark 2,0 3,9 2,9
Forbundsrepublikken Tyskland 0,9 2,6 2,5
Grækenland 0,3 2,6 1,9
Frankrig 1,0 1,4 1,1
Irland 0,6 3,6 2,9
Italien 1,2 2,6 2,6
Luxembourg 2,2 2,4 1,2
Nederlandene 0,6 1,9 2,0
Det forenede Kongerige 3,3 1,6 3,5
FÆLLESSKABET 1,0 2,1 2,3
(1) Prognoser udarbejdet af Kommissionen (juni 1985).
Kilde: Kommissionen for De europæiske Fællesskaber
generaldirektoratet for økonomiske og finansielle spørgsmål.

-  8 -
2. Udsigterne for kulsektoren
Skønt efterspørgslen efter energi steg 4% i  1984 pi grund af det  
økonomiske opsving, mindskedes fast brændsels andel i  Fællesskabets  
interne bruttoenergiforbrug til 21,8%, medens det i  Irene 1981-  
1983 tegnede sig for 24% af det samlede forbrug.
Denne nedgang skyldes det interne forbrug af stenkul, som faldt  
fra 293 mio t i  1983 til 262 mio t i  1984 (- 11%). Da Fællesska­
bets samlede produktion er faldet med 31%, hovedsagelig på grund  
af den britiske minearbejderstrejke, har EF-producenternes og  
-storforbrugernes anvendelse af lagrene samt den rekordstore import  
fra tredjelande ikke kunnet udfylde lakunen.
I EF-landene bortset fra Det forenede Kongerige øgedes leverancerne  
med 5%, særlig på grund af efterspørgslen fra stålindustrien og  
elektricitetsværkerne.
I 1985 vil Fællesskabets produktion ligge 15% lavere end i  1983  
(229 mio t).
For efterspørgslens vedkommende vil forskellen antagelig kun blive  
på 3% i  forhold til 1984.
Disse skøn er stadig meget usikre.
Efterspørgslen som helhed vil først og fremmest blive påvirket  
af de usikkerhedsfaktorer, der gør sig gældende med hensyn til  
kernekraftværkernes produktion, de klimatiske forhold og konkur­
rencen fra naturgas inden for forskellige områder.

- 9 -
3. Udsigterne for jern- og stålindustrien
Opsvinget i  forbruget i  efteråret 1983 fortsatte i  1984 og i  første  
halvår 1985. Produktionen af råstål androg i  1984 120,3 mio t,  
hvilket svarer til en stigning på 10,8 mio t i  forhold til 1983  
og på 6,3 mio t i  forhold til de oprindelige prognoser.
Denne forbedring skyldes en betydelig eksport, som kan tilskrives  
den fortsatte økonomiske vækst i  De forenede stater. Kapacitetsud­
nyttelsesgraden blev forbedret og androg 67,1% (1983: 57%), hvilket  
er den bedste udnyttelsesgrad siden 1979.
Under forudsætning af, at stigningstakten for forbruget reduceres  
svagt, samtidig med at lagerniveauet opretholdes, vil produktionen  
ifølge de nuværende skøn for 1985 ligge på omkring 118 mio t.
På lidt længere sigt vil udsigterne afhænge af de makroøkonomiske  
faktorer. Den økonomiske vækst, som nærmest har ligget på nulpunk­
tet i  de senere år, kom atter i  skred sidste år og vil antagelig  
andrage 2,3% i  1986. Dette anses for at være den nødvendige mini­
mumsvækstrate, hvis tendenserne i  retning af en reduktion af det  
specifikke forbrug af stål skal opvejes og stålmarkedet stabili­
seres. Det høje investeringsniveau, der kunne noteres i  1984, skulle  
falde i  1985, og der forventes ikke nogen bedring i  1986. Under  
hensyntagen til disse tendenser er udsigterne med hensyn til en  
forøgelse af forbruget af stål i  1986 ikke opmuntrende.
Ifølge prognoserne vil produktionen af stål i  1986 højst andrage  
120 mio t, og i  betragtning af de faktorer, der er anført i  første  
del af denne indledning, vil det være hensigtsmæssigt at fastholde  
en produktionsprognose på 118 mio t ligesom for 1985. Hertil kommer  
en produktionsprognose på 13,6 mio t for Spanien og Portugal, hvor­
ved den samlede produktion for det udvidede Fællesskab (De Tolv)  
andrager 131,6 mio t.

-  10  -
B. POLITISK SAMMENHÆNG
EKSF's generelle mål er fastsat i  Paris-traktatens artikel 1  og 5.
I takt med udviklingen i  henholdsvis kul- og stilsektoren fremsætter  
Kommissionen forslag til nye initiativer, og den fremlægger med regel­
mæssige mellemrum redegørelser eller generelle retningslinjer for den  
fremtidige udvikling i  EKSF-industrierne. Kulsektoren er ligeledes et  
af de særlige områder, der er behandlet i  den række dokumenter, som  
Kommissionen har udsendt i  forbindelse med Fællesskabets energipolitik.  
Disse dokumenter indeholder i  øvrigt et afsnit om arbejdskraften i  
industrien, idet det sociale aspekt udgør en integrerende del af den  
helhedspolitik, som Den høje Myndighed/Kommissionen fører på kul- og  
stålområdet i  medfør af traktatens bestemmelser. For så vidt angår den  
hidtidige og den forventede udvikling i  investeringerne samt Fællesska­
bets økonomiske aktivitet med hensyn til finansieringen heraf, har EKSF  
offentliggjort præcise oplysninger herom i  sine to årsberetninger, dvs.  
dels beretningen om resultaterne af undersøgelsen af investeringerne i  
Fællesskabets kul- og stålindustrier, dels finansberetningen om EKSF's  
økonomiske aktivitet.
Bemærkningerne i  det følgende skal ikke ses som en erstatning for de  
oplysninger, der findes i  de ovennævnte dokumenter. De vedrører derfor  
kun en række af de seneste centrale punkter og begivenheder, som Kom­
missionen ønsker at understrege i  forbindelse med sit forslag til EKSF's  
aktionsbudget for 1986. De vedrører først og fremmest industrierne, end­
videre EKSF's socialpolitik og endelig Fællesskabets økonomiske aktivitet.

-  11  -\
1. Retningslinjerne for kulpolitikken
Kommissionens forslag vedrørende kulpolitikken tager sigte pi gennem­
førelsen af en flerstrenget aktion, som omfatter foranstaltninger, der  
kan fremme forbruget, støtte forskningen og forbedre produktionsstruk­
turen. I øvrigt gav Rådet sidste år sin tiIslutning til en forlængelse  
til udgangen af 1986 af en EF-støtteordning vedrørende kokskul og koks  
til Fællesskabets stålindustri (1).
Med hensyn til forbruget gik Fællesskabets politik ud på at opnå et  
politisk ti Isagn fra Rådets side om fremme af forbruget af fast brænd­
sel i  industrien i  almindelighed samt i  de offentlige bygninger og i  
fjernvarmecentralerne. Rådet vedtog følgelig i  maj 1983 to henstillin­
ger til medlemsstaterne vedrørende dette spørgsmål (2).
Endvidere fortsætter Kommissionen sin aktion til fremme af investerin­
ger, der tager sigte på øget forbrug af fast brændsel, idet den i til­
knytning til industri lånene yder rentegodtgørelser, som opføres på  
EKSF's budget (20,1 mio ECU i  1984), jf. EKSF-traktatens artikel 54,  
stk. 2.
Inden for sektoren for forskning, udvikling og demonstration (F,USD)  
har Kommissionen bestandig peget på behovet for aktiv støtte. Den har  
vedtaget retningslinjer for kulforskningen på mellemlang sigt med det  
formål at koordinere og harmonisere forskningsarbejdet, sikre en kon­
centration af bestræbelserne inden for de områder, som med størst sand­
synlighed vil føre til konkrete resultater, og at lette valget af pro­
jekter samt udvælgelsen af de vigtigste projekter, som Kommissionen  
skal finansiere inden for rammerne af EKSF-budgettet (artikel 55). Denne  
forskning tager især sigte på at gøre kulindustrien mere konkurrence­
dygtig.
I det tredje F&U-program for ikke-nuklear energi er der fastsat et del­
program med henblik på fremme af anvendelsen af fast brændsel i  indu­
strien. Det er første gang, at fast brændsel indgår i  et F&U-program  
finansieret over EØF-budgettet.
(1) EFT nr. L 80 af 24.3.1984, s. 14.
(2) EFT nr. L 140 af 31.5.1983, s. 25.

-  1 2  -
Fast brændsel vil fortsat udgøre en vigtig del af EØF's program for  
energidemonstrationsprojekter. Der ydes støtte til såvel flydende-  
gørelse og forgasning af fast brændsel som nye teknikker til dets  
anvendelse. Da de gældende forordninger udløber i  slutningen af 1985,  
har Kommissionen forelagt Rådet en række forslag (1), der tager sigte  
på at fortsætte disse aktioner indtil 1990. Programmerne vedrørende  
anvendelsen af kul finansieres nemlig ved hjælp af EØF-budgettets mid­
ler, hvorimod forskningsprogrammerne vedrørende produktionsteknikker  
finansieres over EKSF's budget.
Med hensyn til produktionen har Kommissionen baseret sine forslag på to  
vigtige principper; først og fremmest nødvendigheden af at fremme udvik­
lingen af en mere effektiv og mere konkurrencedygtig fællesskabsproduk­
tion af fast brændsel, dernæst Fællesskabets vilje til at påtage sig et  
ansvar for en del af de sociale konsekvenser af ændringen inden for de  
virksomheder, der producerer fast brændsel.
Med hensyn til førstnævnte punkt er det dog endnu ikke lykkedes Rådet  
at nå til enighed om Kommissionens forslag om ydelse af støtte til  
investeringer i  de virksomheder, der producerer fast brændsel, herunder  
kulminerne.
Kommissionen koncentrerer i  øjeblikket sin opmærksomhed om det funda­
mentale spørgsmål vedrørende kullets potentielle rolle i  den generelle  
energipolitiske sammenhæng, vel vidende, at opretholdelsen af væsent­
lig støtte til kulproduktionen er uundgåelig, men at omfanget af den  
støtte, der ydes, må stemme overens med Fællesskabets generelle økono­
miske mål. Kommissionen vil i  nær fremtid forelægge Rådet et udkast  
til afgørelse baseret på EKSF-traktatens artikel 95, stk. 1, som skal  
afløse Fællesskabets nuværende støtteordning, som udløber den 31. de­
cember 1985.
(1) K0MC85) 29 endelig udg./1 af 25. februar 1985.

- 13 -
2. Retningslinjer for jern- og stllpotitikken
Den vanskeligste fase i  jern- og stålkrisen er ved at være afsluttet. Efter  
en femårig periode med kriseforanstaltninger (indførelse af obligatoriske  
produktionskvoter fra oktober 1980 og vedtagelse af regler for offentlig  
støtte i  juni 1981) er der sket en bedring i  situationen; men en gradvis  
tilbagevenden til et marked med fri konkurrence forudsætter uden tvivl  
en overgangsperiode på højst tre år (1986-88).
I slutningen af 1985 vil Fællesskabet have opfyldt den politiske aftale,  
som de ti medlemsstaters industriministre og Kommissionen indgik i  Helsingør  
i  november 1982, og som går ud på en reduktion af produktionskapaciteten  
(udtrykt i  varmvalsede produkter) pi 30-35 mio t i  forhold til 1990.
Pr. 31. december 1985 vil den samlede reduktion af produktionskapaciteten  
inden for Fællesskabets stålindustri nemlig svare til ca. 32 mio t. Denne  
reduktion vil endvidere have medført et meget stort tab af arbejdspladser,  
idet henved 200 000 arbejdspladser vil være forsvundet siden 1980.
Denne indsats skulle gøre det muligt for jern- og stilsektoren at blive  
rentabel i  1986. Imidlertid er der i  de af Kommissionen fastsatte generelle  
mål for stål 1990 (1) kalkuleret med:
- en vis stabilisering af jern- og stalmarkedet fra 1986:
- en vedvarende overkapacitet på 20-25 mio t, selv ud fra en optimistisk  
betragtning.
I begyndelsen af 1986 vil kapacitetsudnyttelsesgraden i  jern- og stålsek­
toren nemlig i  bedste fald kun være på 70%, skønt en kapacitetsudnyttelsesgrad  
pi ca. 80% er nødvendig for en normal rentabilitet inden for sværindustrien.
I øvrigt er udsigterne for verdensmarkedet fortsat problematiske; der  
er en betydelig overkapacitet på verdensplan, og markedet vil først  
blive stabiliseret efter adskillige år.
Strukturomlægningen inden for den europæiske jern- og stålindustri efter 1985
(1) K0M(85) 208 endelig udg. af 31. maj 1985.

- 14 -
vil desuden medføre socioøkonomiske problemer, som Fællesskabet skal tage sig  
af allerede på nuværende tidspunkt.
Fællesskabet disponerer allerede nu over betydelige midler, der skal anvendes til  
den socioøkonomiske genopretning inden for EKSF's beskæftigelsesområder. I perioden  
1981-84 blev der anvendt ca. 6,7 milliarder ECU; heraf blev der alene i  1984  
anvendt 2,2 milliarder ECU til opretholdelse eller oprettelse af arbejdspladser  
i  jern- og stålområderne som kompensation for tilbagegangen inden for jern- og  
stålindustrien. ,
Fællesskabet skal i  sLutningen af året tage stilling ti l, hvad der skal ske, når  
to af dens beslutninger udløber; det drejer sig dels om støtteordningen, dels  
om markedsordningen.
I denne forbindelse er Kommissionen fast besluttet på at sikre en hurtig tilbage­
venden til et normalt marked med fri konkurrence, således som det er fastsat  
i  EKSF-traktaten, og den vil forfølge nedenstående mil:
- at få jern- og stålvirksomhederne til at bevare tilliden til markedets stabilitet;
- at tilskynde industrien til aktivt at fortsætte strukturomlægningen med henblik  
på at opnå balance mellem udbud og efterspørgsel;
- at bidrage til oprettelsen af arbejdspladser i  jern- og stålområderne, særlig  
de hårdets ramte områder, gennem en forstærket indsats via de strukturelle  
instrumenter.
Med henblik herpå påtænker Kommissionen at iværksætte følgende foranstaltninger:
Ny markedsordning
Allerede i  1986 vil liberaliseringen af jern- og stålmarkedet blive påbegyndt.
Den vedvarende overkapacitet gør det imidlertid nødvendigt at opretholde en vis  
markedskontrol, som antagelig vil blive ophævet gradvis inden udgangen af 1988.
Kommissionen vil derfor indføre en overgangsperiode, som skal bringe den åben­
lyse krisetilstand til ophør. Denne overgangsperiode vil blive opdelt i  to faser.
I den første fase pa 18-24 måneder vil der ske en klar lempelse af de restriktive  
markedsforanstaltninger (gradvis frigivelse af de forskellige kategorier af pro­
dukter, for hvilke der er fastsat kvoter, og indførelse af større flexibilitet  
i  forvaltningen af de produkter, for hvilke der stadig er fastsat kvoter; ophævelse  
af de minimumspriser, der blev indført fra december 1983, samtidig med opret-

- 15 -
holdeisen af en vis kontroL med markedspriserne). I den anden fase vil der kun  
blive opretholdt et minimum af restriktioner inden en tilbagevenden til de normale  
markedsvi Lkir.
Den fremtidige markedsordning indebærer flere incitamenter til en strukturomlæg­
ning; for de frigjorte kategorier gælder markedets spilleregler i  fuldt omfang;  
med hensyn til de kategorier, for hvilke der fortsat er fastsat kvoter, vil de  
virksomheder, som træffer beslutning om nye lukninger, kunne opnå supplerende  
kvoter efter nærmere fastsatte regler.
Stramning af støttereglerne
For at markedet kan udøve sin funktion fuldt ud, vil enhver form for støtte til  
dækning af virksomhedernes driftstab eller til fremme af deres investeringer,  
hvad enten de har regionalt sigte eller ej, blive forbudt fra 1. januar 1986.  
Kommissionen vil dog kunne give bemyndigelse til støtte til forskning/udvikling  
samt til miljøbeskyttelse.
Efter meget strenge kriterier og for en begrænset periode vil der ligeledes kunne  
gives bemyndigelse til støtte, der skal tilskynde virksomhederne til at foretage  
nye lukninger af anlæg; denne støtte skulle dels bestå i  dækning af de sociale  
udgifter i forbindelse med dens lukninger (f.eks. afskedigelsesgodtgørelser,  
udgifter til førtidspensionering), dels i  udbetaling af en godtgørelse, som ikke  
overstiger værdien af disse anlæg.
Jern- og stålpolitikkens eksterne aspekt
De eksterne kriseforanstaltninger er udformet således, at de fungerer parallelt  
med de interne foranstaltninger. Disse eksterne foranstaltninger daterer sig  
fra 1978 og er blevet forlænget fra det ene år til det andet efter bemyndigelse  
fra Rådet. For 1985 er der indgået aftaler med 15 leverandør lande om bl.a. en  
- i  forhold til året før - ubetydelig forhøjelse af de samlede maksimumskvoter,  
der skal leveres til Fællesskabet, idet der er taget hensyn til udviklingen i  
det interne forbrug.
Jern- og stålpolitikken i  1986 vil være betinget af de afgørelser, som træffes  
i  andet halvår 1985, særlig for så vidt angår de interne foranstaltninger.
For så vidt angår fællesskabseksporten, er der opstået nye vanskeligheder i  forhol­
det til De forenede Stater, og der er fare for, at vor eksport til dette tredje­
land vil blive yderligere begrænset for fremtiden.

- 16 -
Retningslinjerne for social- og beskæftigelsespolitikken
Den af Den høje Myndighed/Kommissionen førte social- og beskæftigel­
sespolitik indebærer brug af en række finansieringsinstrumenter, som  
er fastsat i  EKSF-tratatens artikel 54-56 (1).
Inden for kul- og stålsektoren anvender Kommissionen
- EKSF-traktatens artikel 54 ved ydelse af rentebegunstigede tin med  
egne midler med henblik på at forbedre boligforholdene for arbejds­
tagerne i  denne sektor og
- EKSF-traktatens artikel 55 ved finansiering af forskningsprojekter  
vedrørende arbejdssikkerhed.
Disse foranstaltninger videreføres som hidtil på det grundlag, der er  
beskrevet i  bilag D til dette aide-mémoire.
Med disse støtteforanstaltninger kan Kommissionen bidrage til forbed­
ring af leve- og arbejdsvilkårene for de i  EKSF-sektoren beskæftigede  
arbejdstagere, men det er traktatens artikel 56, som giver Kommissionen  
mulighed for at hjælpe de arbejdstagere, som har mistet deres arbejde,  
som er tyunget til at skifte arbejde eller står i  fare for at blive  
arbejdsløse som følge af den teknologiske udvikling eller de dybtgående  
ændringer i  kul- og stålindustriens afsætningsvilkår.
Kommissionens foranstaltninger på dette område er i  høj grad intensive­
ret i  løbet af de seneste år på grund af den strukturelle og konjunktur­
mæssige krise og den teknologiske udvikling, som især berører jern- og  
stålindustrien, og endvidere på grund af stigende behov i  forb.indelse  
med rationaliseringen af kulminerne, som er taget betydeligt til i  omfang,
For fuldstændighedens skyld må desuden nævnes, at Den europæiske Regio­
nalfond med midler fra Fællesskabernes almindelige budget siden 1981  
over den kvotafrie afdeling har ydet støtte til regionaludvikling i  
visse omrader, der er berørt af strukturomlægningen i  jern- og stål­
industrien (Forordn. 2616/80 - EFT L 271 af 15.10.1980 og forordn.  
216/84 - EFT L 27 af 31.1.1984).

- 17 -
efter at der for denne industri er opstillet flerårige moderniserings-  
og omstruktureringsprogrammer.
Kommissionen yder to former for støtte i  medfør af denne artikel:
- i  henhold til stk. 2, litra a), kan der ydes støtte til fremme af  
oprettelsen af nye arbejdspladser med henblik på at genindpasse  
jern- og kulsektorens arbejdstagere på arbejdsmarkedet. Disse lån  
ydes med rentegodtgørelse. Foranstaltningerne henhører først og  
fremmest under EKSF's socialpolitik, men er samtidig et vigtigt  
redskab for en regionalpolitik, som sigter mod at skabe et økonomisk  
opsving i  de kul- og stålproducerende regioner,
- i  henhold til stk. 1, litra c) og stk. 2, litra b), ydes der i  med­
før af konventioner eller aftaler indgået med medlemsstaternes rege­
ringer ikke-tiIbagebetalingspligtigstøtte til omstilling af arbejds­
tagere; der kan være tale om ydelser, som gør det muligt at afvente  
genansættelse, samt tilskud til delvis dækning af udgifter i  forbind­
else med førtidspensionering, nyansættelse og omskoling af arbejds­
tagere.
Betydningen af de to former for støtte, som Den høje Myndighed yder,  
kan måles på, at der mellem 1974 og april 1984 alene inden for EKSF's  
jern- og stålindustri (bortset fra den græske) har været en beskæfti­
gelsesnedgang på 41% svarende til 328 000 tabte arbejdspladser. I årene  
1981, 1982, 1983 og 1984 er der gået henholdsvis 49 000, 35 000, 33 000  
og 30 200 arbejdspladser tabt.
I kulminerne gik der mellem 1975 og 1984 154 000 arbejdspladser tabt,  
hvilket svarer til 26% af antallet af beskæftigede i  1975.
Eftersom aktiviteten har været faldende i  alle erhvervssektorer, og der  
er sket en stigning i  antallet af arbejdssøgende, hovedsagelig blandt  
de unge, har de afskedigede arbejdere inden for jern- og stålindustrien,

-  18  -
navnlig siden 1979, haft stadig stigende vanskeligheder med at finde  
et nyt job. Disse vanskeligheder illustreres klart af arbejdsløsheds­
tallenes udvikling siden 1978. Ved udgangen af 1984 var der i  de ti  
EF-lande i  alt 13 145 600 arbejdsløse mod 6,2 millioner i  1978.
For 1985 og 1986 kan der for EF som helhed ikke ventes at ville ske  
nogen forbedring af de nuværende arbejdsLøshedstendenser, skønt der  
i nogle medlemsstater ses tegn pi et beskedent økonomisk opsving og  
en stabilisering eller måske endog en tilbagegang i  arbejdsløsheds-  
tallet.
Stillet over for denne udvikling har Kommissionen længe fremhævet nød­
vendigheden af beskæftigelsesfremmende politik og foranstaltninger.
Den støtte, der ydes i  form af omstillingslån med rentegodtgørelse,  
kan bidrage betydeligt til at skabe beskæftigelse, som i  første række  
kan komme arbejdere fra EKSF-industrierne til gode (1). Størrelsen af  
de bevillinger, der er ansøgt om, for ikke at tale om de nye, økonomisk  
sunde virksomheders evne til at opsuge støtten, skønt den er større end  
tidligere, gør det kun muligt at yde lin svarende til en beskeden del  
af beskæftigelsesnedgangen inden for jern- og stålindustrien. Det må  
bemærkes, at udviklingen af de eksisterende virksomheder ofte er sket  
uden væsentlig personaleforøgelse gennem produktivitetsforbedringer,  
øget automatisering og større anvendelse af moderne robot- og edb-tekriik-  
ker, og man må endvidere være klar over, at selv om oprettelsen af nye  
virksomheder fortsætter med den nuværende hastighed, er der endnu flere  
virksomheder, der må lukke, hovedsagelig fordi de går konkurs.
Denne politik og disse foranstaltninger gør det imidlertid ikke mindre  
nødvendigt fortsat at iværksætte passende omskolingsforanstaltninger.
Den støtte, EKSF yder til omskoling, har været og er stadig et vigtigt  
redskab, der giver arbejdstagerne rimelige muligheder for at søge gen­
beskæftigelse uden løntab i  en begrænset periode umiddelbart efter
(1) Det skal bemærkes, at Kommissionen ved sin beslutning af 6.4.1984  
har åbnet mulighed for at kumulere rentegodtgørelser i  forbindelse  
med omst i11ingslan med national støtte og at foretage en skønsmæs­
sig beregning af den "sociale klausul" i  de fortrinsberettigede  
EKSF-beskæftigelsesområder. (I henhold til denne klausul tager de  
rentelettede lan sigte pa oprettelse af nye arbejdspladser, som kan  
besættes af tidligere arbejdstagere i  EKSF-industrien).

- 19 -
afskedigelsen. Med denne støtte kan den nye arbejdsgiver lettere acceptere, at  
den nyansatte arbejder skal gennemgå en oplæringsperiode, og arbejdstageren får  
mulighed for at øge sine faglige kvalifikationer og kan lettere skifte bopæl,  
hvis det er nødvendigt. Kan arbejderen ikke finde ny beskæftigelse, modtager  
han et tilskud i  perioden efter sin afskedigelse, som kan lette situationen for  
ham, medens han står uden arbejde.
På grund af den overordentlig vanskelige situation inden for jern- og stålindu­
strien har Kommissionen måttet vedtage særlige foranstaltninger for denne sektor.  
Kommissionen fremsatte derfor allerede i  1979 forslag om midlertidig støtte indtil  
udgangen af 1982. Rådet godkendte i  juni 1981 finansieringen af fællesskabsforan­
staltninger vedrørende førtidspensionering og arbejdsfordeling. Oa det drejede  
sig om ekstraordinære foranstaltninger, som EKSF ikke var i  stand til at finansiere  
ved hjælp af sine ordinære midler, blev dette program, hvortil udgifterne var  
fastsat til 212 mio ECU, finansieret dels ved nationale bidrag, dels ved overførsler  
fra EF's almindelige budget til EKSF-budgettet.
Da disse foranstaltninger vil medføre en betydelig nedgang i beskæftigelsen,  
vedtog Kommissionen i  januar 1983 (1) en "social støtteordning i  forbindelse  
med strukturomlægninger i  Fællesskabets stålregioner", som ud over de foranstalt­
ninger, der er vedtaget med henblik på den første sociale støtteordning, indeholder  
tre foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen og reintegreringen af EKSF-arbej-  
dere. Rådet godkendte i  oktober 1984 overførslen af en første tranche på 62,5 mio ECI  
inden for rammerne af den sociale støtteordning for stålsektoren 1983-86 og indførte  
dermed som en ny foranstaltning tilskud til delvis dækning af udgifter i  forbindelse  
med præmier, som skal lette arbejdstagernes genbeskæftigelse i  virksomheder uden  
for jern- og stålindustrien. Kommissionen har foreslået Rådet, at der til disse
foranstaltninger afsættes et beløb på 330 mio ECU, der skal overføres fra EF-
budgettet til EKSF (2).
For at mindske virkningerne af den forventede nedgang i  beskæftigelsen som følge  
af den fortsatte strukturomlægning vil Kommissionen via sine strukturelle instru­
menter yde en forstærket indsats for at skabe arbejdspladser i  jern- og stålre­
gionerne i  de næste fire år.
(1) K0MC83) 158 endelig udg. af 13. april 1983.
(2) K0MC83) 158 endelig udg. af 13. april 1983.

-  20  -
Allerede i  efteråret 1985 vil der pi Kommissionens initiativ blive indført et  
nyt redskab til løsning af de alvorligste problemer inden for visse hårdt ramte  
beskæftigelsesområder.
Ved en integreret anvendelse af de strukturelle instrumenter, dvs. støtte eller  
lan, vil denne nyordning åbne mulighed for en hurtig og simpel mobilisering af  
disse instrumenter ved at begunstige visse nye aktioner, der er direkte knyttet  
til beskæftigelsen: lettere adgang for de små og mellemstore virksomheder til  
risikovillig kapital og til kreditter, tilskyndelse til oprettelse af nye virk­
somheds- og innovationscentre (CEI), støtte til lokalt organiserede underentre­
priser, finansiel støtte til udvikling af projekter vedrørende små virksomheder,  
lokale initiativer til fremme af beskæftigelsen.
I de øvrige EKSF-beskæftigeIsesområder vil fællesskabsaktionerne blive videreført,  
dog saledes, at de i  højere grad tager sigte på beskæftigelsen; de nye aktioner  
vil ligeledes blive iværksat i  disse områder, men hovedvægten vil blive lagt  
på de områder, der er i  krise.
De finansielle midler, som stilles til rådighed for Fællesskabets aktion i  jern-  
og stålregionerne vil blive styrket:
- de beløb, der kan bevilges som lån til projekter vedrørende disse regioner,  
vil blive væsentligt forøget, idet der for omstillingslånenes vedkommende er  
tale om en forøgelse pa 800 mio ECU over fire år. EKSF-industrilånene (miljø,  
energibesparelse og afsætning af stål) vil ligeledes blive forhøjet til fordel  
for disse regioner);
- der skulle endvidere inden for rammerne af de midler, der er til rådighed til
de forskellige strukturelle instrumenter i  henhold til de eksisterende forordninger,  
frigøres supplerende budgetmidler til fordel for jern- og stålregionerne. Det  
overvejes at stille ca. 70 mio ECU til rådighed om året med henblik på en for­
øgelse af rentegodtgørelserne i  forbindelse med omsti llingslånene og NIC-lånene  
(50 mio ECU fra EFRU) og til EKSF-industri lånene (et maksimum på 20 mio ECU  
skal konteres pa de fremtidige aktionsbudgetter inden for rammerne af de dispo­
nible midler).

Med disse nye interventioner vil den indsats, Fællesskabet yder for at mildne  
de socio-økonomiske følgevirkninger af strukturomlægningen inden for jern- og  
stålindustrien, svare til ca. 10 milliarder ECU for 1985-1988 (inkl.).
Tilbagegangen i  kulminernes aktivitet har været stabil med en vis acceleration  
i  lukningerne i  de seneste to år. Den økonomiske krise har medført et fald i  
energiforbruget, som, trods en delvis omstilling fra oliefyrede til kulfyrede  
anlæg, har bevirket, at der er opbygget betydelige lagre.
Som et led i  den af Kommissionen bebudede afbalancerede politik vedrørende fast  
brændsel skal udviklingen af de mest lønsomme miner fremmes, der skal skabes  
mulighed for nye udvindingsformer og for investeringer med henblik pi at gøre  
miner, som kun er marginalt underskudsgivende, lønsomme, således at der med kort  
varsel kan sti en kapacitet til rådighed til produktion af kul, der vil kunne  
konkurrere med andre brændselstyper. Det drejer sig om moderniserings- og omstruktu­
reringsprogrammer med en forventet løbetid på fem år.
Disse programmer vil føre til en fornyet acceleration i  lukningen af miner, som  
klart ikke kan gøres lønsomme, hvilket i  visse regioner vil forårsage en betydelig  
nedgang i  beskæftigelsen.
Kommissionen har derfor foreslået (1), at der over det almindelige budget ydes  
ekstraordinære, midlertidige bidrag til EKSF. Inden for rammerne af det af Kom­
missionen forelagte treårige program (1984-1986) på 180 mio ECU gav Rådet i  1984  
bemyndigelse til at overføre en første tranche på 60 mio ECU.
(1) K0MC83) 583 endelig udg. af 6.10.1983.

-  22  -
4. Udviklingen i  den finansielle aktivitet
EKSF's finansberetning nr. 30, der giveren kortfattet oversigt over Fæl­
lesskabets lanoptageIses- og långivningsaktiviteter og andre finansielle  
interventioner i  løbet af regnskabsåret 1984, vil snart blive offentlig­
gjort.
Der er i  1984 optaget lån på i  alt 822,5 mio ECU mod 749,6 mio ECU i  1983  
og 712,0 mio ECU i  1982.
Industri lånene (1) beløb sig til 541,3 mio ECU i  1984 mod 618,4 mi o ECU  
i  1983 og 559,7 mio ECU i  1982; omstillingsLånene (2) beløb sig til  
247,5 mio ECU i  1984 mod 139,5 mio ECU og 162,8 mio ECU; og lånen til so­
cialt boligbyggeri (3) beløb sig til 36,7 mio ECU mod 20,2 mio ECU og  
18,0 mio ECU (se tabellerne nedenfor).
Den samlede lånoptagelse og långivning, siden EKSF indledte sin finansiel­
le aktivitet, beløber sig dermed til henholdsvis 12 942,0 mio ECU og  
12 815,4 mio ECU (inkl. 291,9 mio ECU udlånt af egne midler). Lånoptagelsen  
androg pr. 31. december 1984 7 073,7 mio ECU.
Pr. 30. juni 1985 var den samlede lånoptagelse for 1985 442,1 mio ECU,  
og långivningen svarer dertil.
Udsigterne for lånoptagelses- og långivningsaktiviteten i  1986 afhænger  
bl.a. af iværksættelsen af virksomhedernes omstruktureringsprogrammer,  
som godkendes af Fællesskabet, samt af ydelsen af støtte i  form af rente­
godtgørelse til fordel for omstilling, forbrug af fællesskabskul (krite­
rier fastlagt 31.12.1982) og eventuelt til fordel for andre investerings-  
kategorier, som Kommissionen anser for at have prioritet.
(1) Lan i  henhold til EKSF-traktatens artikel 54.
(2) Lan i  henhold til EKSF-traktatens artikel 56.
(3) Lan ydet i  henhold til EKSF-traktatens artikel 54 af den særlige EKSF-  
reserve og af en del af EKSF's tidligere pensionsfond.

- 23 -
Da investeringsudgifterne inden for kulindustrien i  1983 var af en stør­
relsesorden pi 1 800 mio ECU, forventes investeringsudgifterne for 1985  
og 1986 at ville ligge på mellem 1 500 og 2 000 mio ECU.
Det er særligt vanskeligt at udarbejde prognoser for investeringsudgif- s
terne inden for jern- og stålindustrien på grund af problemerne i  for­
bindelse med krisen og den fortsatte strukturomlægning ud over de i  støt­
tereglerne fastsatte mål. Det ser dog ud til, at investeringsudgifterne
i  1986 kan nærme sig tallet 3 000 mio ECU for 1983.
Såfremt ovennævnte aktive politik kan blive iværksat, forventes de sam­
lede lån, som EKSF kan optage i  1986, så vidt markedsbetingelserne til­
lader det, at nå op på 1  000 mio ECU.

- 24 -
EKSF - LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING AF LÅNTE MIDLER  
INDGÅENDE BEL®
Mio ECU
TEKST Prognose
1986Prognose
1985Gennemførelse
1984
1.0.Lånoptagelse 1.000 1.100 822,5
1.1.Tilbagebetaling af ydede  
lin 1.000 740 786,0
1.2.Indbetaling af renter til  
EKSF 730 700 653,3
1.3.Tilbagebetaling af omkost­
ninger ved lånoptagelse  
og långivning 15 15 10,3
UDGÅENDE BEL®
Mio ECU
TEKST Prognose
1986Prognose
1985Gennemførelse
1984
2.0.Ydede lån1.000 1.100 825,5
2.1.Tilbagebetaling af optagne  
lån990 700 817,4
2.2.Betaling af renter725 690 625,3
2.3.Betaling af omkostninger  
ved lånoptagelse og  
långivning 30 30 25,8

- 25 -
Lin til socialt boligbyggeri
i  mio ECU
MEDLEMSSTATLin udbetalt  
pr. 31. de­
cember 1983 
i  alt (1)Nye lån 
ydet i 
1984Situationen pr .  31.12.1984
Ydede lin 
i  altResterende
beløb
'  BELGIEN 37,7 1,0 38,7 8,1
DANMARK 1,6 0,1 1,7 0,9
FORB. TYSKLAND 172,3 10,2 182,5 91,6
GRÆKENLAND 0,6 0,1 0,7 0,6
FRANKRIG 42,0 3,9 45,9 24,6
IRLAND 0,8 0,1 0,9 0,7
ITALIEN 48,1 18,7 66,8 54,3
LUXEMBOURG 6, 6 0,2 6,8 2,5
NEDERLANDENE 16,4 0,7 17,1 6,7
DET FORENEDE 17,7 1,7 19,4 11,4KONGERIGE
I ALT 343,8 36,7 380,5 201,4
______________
(1) Efter de nye kurser for omregning af nationale valutaer til ECU.

- 26 -
C. BUDGETMÆSSIG SAMMENHÆNG
1. EKSF's budgetteknik: gennemgang af Revisionsrettens bemærkninger i  
dens beretning om EKSF's regnskabsforvaltning og økonomiske forvalt­
ning i  1983
Siden 1981 er de ekstraordinære sociale ledsageforanstaltninger, som  
EKSF iværksatte i  forbindelse med strukturomlægningen inden for kul­
og stålindustrien blevet finansieret af indtægter, overført fra det  
almindelige budget.
Revisionsretten konkluderede i  ovennævnte beretning, at akkumulatio­
nen af betydelige likvide midler som følge af Kommissionens nuværen­
de finanspolitik, ikke er den bedste måde at administrere Fællesska­
bets midler på. Retten har anbefalet, at inden man for fremtiden på­
tænker eventuelle bevillingsoverførsler fra det almindelige budget  
til EKSF, skal der foretages en grundig undersøgelse af, om sådanne  
foranstaltninger er absolut nødvendige. Den har endvidere nævnt fire  
områder, der bør undersøges i  den forbindelse.
Kommissionen har i  sine svar i  bilaget til Rettens beretning givet  
udtryk for sine foreløbige reaktioner på de af Retten rejste spørgs­
mål. Den har nu grundigt undersøgt de ændringer, der kan foretages af  
EKSF's nuværende finans- og statuspolitik på de områder, der er om­
fattet af Rettens bemærkninger. Kommissionens konklusioner sammenfat­
tes i  det følgende.
a) Udarbejdelse af retningslinjer, der skal gøre det muligt at be­
stemme det til garanti reserven nødvendige beløb på grundlag af  
bankmæssige kriterier
EKSF's reserver, bl.a. garanti reserven, udgør det nødvendige grund­
lag for de lånoptagelses- og långivningsaktiviteter, EKSF har fået  
overdraget til fremme af investeringerne i  kul- og stålindustrien.  
Det rigtige reserveniveau er naturligvis bl.a. afhængigt af vurde­
ringen af situationen på de kapitalmarkeder, hvor EKSF for øje­
blikket har en tredobbelt "A rating", og Kommissionen mener på

- 27 -
ingen mide, at de nuværende reserver ud fra dette synspunkt er  
for store. Den bemærker i  øvrigt, at det eneste ubundne element  
blandt reserver og henlæggelser er garanti reserven, der pr.  
31.12.1984 beløb sig til 380,0 mio ECU sammenholdt med de løben­
de lån pi 7 161,9 mio ECU. Under alle omstændigheder vil der væ­
re stor usikkerhed forbundet med at udarbejde nøjagtige krite­
rier, der til enhver tid kan gøre det muligt at fastsætte det op­
timale garanti reservebeløb.
Kommissionen har imidlertid besluttet at give et uafhængigt or­
gan til opgave at undersøge oprettelsen af formålet med og stør­
relsen af EKSF's reserver. Den vil underrette Parlamentet og Re­
visionsretten om enhver eventuel ændring i  dens statuspolitik som  
følge heraf.
Der kan udelukkende disponeres over bevillinger i  tilfælde af en  
retlig forpligtelse
Kommissionen har givet meddelelse om, at den fra begyndelsen af  
regnskabsåret 1986 har til hensigt at anvende denne praksis. Der­
for vil henlæggelsen til budgetforpligtelser blive afskaffet fra  
og med statusopgørelsen pr. 31. december 1986.
En mere grundig og realistisk analyse af de uindfriede forplig­
telser med henblik pi at sikre, at bortfaldne forpligtelser øje­
blikkeligt annulleres
Den regelmæssige gennemgang af de uindfriede forpligtelsers be­
rettigelse med henblik på annullering af enhver bortfalden for­
pligtelse svarer til den nuværende praksis. I indeværende regn­
skabsår er der nemlig allerede blevet annulleret et samlet beløb  
på 55 mio ECU, der er blevet genanvendt, heraf 45 mio ECU til om­
skoling og 10 mio ECU til rentegodtgørelse i  henhold til artikel  
56 (jf. bilag B til dette aide-mémoire).

- 28 -
d) Indførelse af et system, der sammenknytter de årlige indtægter  
og de årlige udgifter i  stedet for indtægterne og forpligtelserne
Kommissionen har allerede i  sine svar pi Rettens beretning nævnt,  
at det er utænkeligt, at forvaltningen af EKSF's finansielle støt­
te kan baseres pi et sådant "kassebudget". Den bekræfter dette  
standpunkt under henvisning til følgende:
- en generel opgivelse af den traditionelle praksis, hvorefter  
de forpligtelser vedrørende budgetstøtte, der er opført under 
statusopgørelsens passiver, næsten helt afbalanceres under ak­
tiverne ved allerede opkrævne indtægter, vil i  høj grad skade  
Fællesskabets finansielle sikkerhed, der er hovedgrundlaget  
for lånoptagelses- og långivningstransaktioner af en størrel­
sesorden på tre gange det ordinære budget. Det ville herefter  
være nødvendigt at bogføre de udækkede forpligtelser under frem­
tidige indtægter, bl.a. under det fremtidige provenu af en af­
gift, der almindeligvis anses for at være uelastisk, og som  
ligeledes i  visse tilfælde i  henhold til EKSF-traktatens ar­
tikel 50 skal anvendes til garanti stillelse for lånoptagelse;
- bortfaldet af de renter, der ifølge det nuværende system oppe-  
bæres fra henlæggelserne vedrørende budgettet (i 1985 er der  
opført 70 mio ECU på budgettet) ville give sig udslag i, at  
den støtte, der for øjeblikket ydes i  form af rentegodtgørel­
ser, bl.a. til fordel for investeringer vedrørende omstilling
i  kul-og stålbækkenerne, bortfalder, da det drejer sig om støt­
te, der juridisk set ikke kan finansieres ved hjælp af afgif­
terne;
- EKSF's levetid er begrænset til 50 år, hvoraf 30 er gået. Et  
finansieringssystem, der systematisk belaster fremtiden med  
gæld, er ikke foreneligt hermed;
- "kassebudgetsystemet" bevirker, at budgettet hvert år på for­
hånd i  vid udstrækning bestemmes af nødvendigheden af at ind-

- 29 -
fri flerårige forpligtelser, der er indgået tidligere. Dette  
problem betragtes' som en stor ulempe i  forbindelse med det al­
mindelige budget, men i  sagens natur eksisterer problemet ikke  
for EKSF's budget. Indførelsen af kassebudgetsystemet ville  
skabe administrative vanskeligheder, bl.a. en risiko for at  
afgiftssatserne, der i  vidt omfang fastsættes som resultat af  
forfaldsplanerne for betalinger til indfrielse af tidligere  
indgåede forpligtelser, udvikler sig uregelmæssigt.
Ovennævnte argumenter får Kommissionen til at konkludere, at det  
ikke er hensigtsmæssigt med en grundlæggende ændring af EKSF's  
finanspolitik, for så vidt angår finansieringen af den ordinære  
støtte med de ordinære indtægter.
Imidlertid har disse argumenter ikke samme vægt med hensyn til  
den ekstraordinære støtte, der siden 1981 er blevet finansieret  
over det almindelige budget. Det drejer sig her om interventioner  
af begrænset varighed, der er genstand for en særskilt finansie­
ring. På dette område kan Kommissionen påtænke fra 1986 at ind­
føre et finansieringssystem, der knytter de fremtidige indtægter  
sammen med udgifterne, nemlig støttebetalingerne. Der er neden­
for i  detaljer redegjort for dette nye tiltag vedrørende finan­
sieringen af de ekstraordinære sociale foranstaltninger (afsnit  
1.C.2).
Efter en grundig undersøgelse af de punkter, som Revisionsretten har  
fremdraget med hensyn til EKSF's nuværende finans- og statuspolitik  
kan Kommissionen som konklusion acceptere to af Rettens teser (at der  
skal disponeres over bevillingerne på grundlag af retlige forpligtel­
ser og øjeblikkelig annullering af bortfaldne forpligtelser). Kommis­
sionen mener, det vil være vanskeligt at gennemføre forslaget om udar­
bejdelse af retningslinjer vedrørende garanti reserven, men problemet  
er stadig til behandling. Endelig mener den med hensyn til de tradi­
tionelle budgetinterventioner, der finansieres over EKSF's afgifter  
og egne midler, at der ikke er anledning til at ændre EKSF's finans­
politik,men den forestår med hensyn til de ekstraordinære sociale for-

- 30 -
anstaltninger, at der fra 1986 indføres et system, der for fremtiden  
forbinder de årlige indtægter med udgifterne.
I øvrigt påtænkes der i  lighed med bestemmelserne vedrørende Social­
fonden indført et system med forskudsbetaling af den ydede støtte,  
hvilket vil fremskynde indfrielsen af de pågældende forpligtelser.
2. Nyt tiltag vedrørende finansieringen af sociale foranstaltninger i  
forbindelse med strukturomlægningen inden for kul- og stålindustrien
Kommissionen foreslår, at der fra 1986 indføres en ny fremgangsmåde  
vedrørende finansieringen af de ekstraordinære sociale foranstaltnin­
ger, som EKSF gennemfører i  forbindelse med strukturomlægningen inden  
for kul- og stålindustrien, og som finansieres over det almindelige  
budget.
Ifølge dette tiltag anbefales det at:
- den seneste års politik vedrørende EKSF's iværksættelse af ekstra­
ordinære sociale følgeforanstaltninger, der skal betales over det  
almindelige budget, fortsættes i  strukturomlægningsperioden,
EKSF, efterhånden som programmerne vedrørende de ekstraordinære  
foranstaltninger godkendes, påtager sig finansielle forpligtelser  
herfor,
- der betales forskud på 50% af forpligtelserne,
- de pågældende forpligtelser opføres under passiverne i  EKSF's sta­
tus i  den normale form af en henlæggelse til finansiel støtte,
- denne henlæggelse modregnes på aktionsbudgettet under aktiverne
i  status ved et tilgodehavende hos EØF (indtægter, der skal opkræ­
ves) og ikke ved allerede opkrævne indtægter,
- EØF (ved en rådsafgørelse i  henhold til EØF-traktatens artikel 235)  
påtager sig en forpligtelse til at overdrage EKSF de nødvendige  
bevillinger i  takt med betalingerne.

- 31 -
Kommissionen har forelagt Radet et forslag til afgørelse vedrørende
ovennævnte forpligtelse.
Det nye tiltags virkning pi de finansielle strømme vil være følgende:
- de forfaldne betalinger vedrørende de allerede godkendte program­
mer vil blive finansieret ved hjælp af bevillinger, der allerede  
er overført fra det almindelige budget, indtil disse er brugt op;
- de senere betalinger vedrørende saldoen for programmerne vil ske  
ved overførsel fra det almindelige budget til EKSF i  betalings-  
Iret;
- det skal bemærkes, at den samlede udgift til de af Kommissionen  
foreslåede foranstaltninger andrager 510 mio ECU (180 mio ECU for  
kulsektoren (1) og 330 mio ECU for stilsektoren (2)). Af dette to­
talbeløb er 122,5 mio ECU blevet overført i  1984 (60 mio ECU for  
kulsektoren og 62,5 mio ECU for stilsektoren) og på 1985-budgettet  
er et tilsvarende beløb opført. Der resterer således 265 mio ECU  
(= 510 - 2 x 122,5), der skal overføres til dækning af de endnu  
ikke finansierede betalinger;
ifølge de nuværende skøn vil de 245 mio ECU, der allerede er opført  
på budgettet, så snart EØF's ovennævnte tilsagn er givet, tjene  
til dækning af de nødvendige betalinger vedrørende ekstraordinære  
foranstaltninger - i  det mindste indtil udgangen af regnskabsåret  
1986. På denne baggrund har Kommissionen i  sit foreløbige budget­
forslag foreslået, at det pågældende kapitel i  det almindelige bud­
get (kapitel 65) forsynes med et p.m.
(1) K0M(83) 583 af 6.10.1983.
(2) K0M(83) 158 af 13.4.1983.

- 32 -
FORSLAG TIL EKSF'S AKTIONSBUDGET FOR 1986
A. BAGGRUNDEN FOR KOMMISSIONENS FORSLAG
Hvad angår vurderingen af budgetforslaget for 1986, mener Kommissio­
nen, at den prisstigning mellem regnskabsårene 1985 og 1986, som skal  
tages i  betragtning ved en sammenligning af tallene for de to regn­
skabsår, kan sættes til 4,6%.
EKSF's traditionelle aktionsbudget har siden 1981 været suppleret af  
ekstraordinære sociale foranstaltninger, hvis finansiering sker over  
ekstraordinære indtægter. Fortsættelsen af disse foranstaltninger er,  
idet det drejer sig om ledsageforanstaltninger i  forbindelse med struk­
turomlægningen inden for kul- og stålindustrien, nemlig afhængig af  
overdragelsen af indtægter fra Fællesskabernes almindelige budget.
Som anført under afsnit 1.C.2 ovenfor, har Kommissionen foreslået nye  
fiansieringsregler for disse foranstaltninger, hvis iværksættelse af­
hænger af en afgørelse CEØF-traktatens artikel 235), som Rådet skal  
træffe senest den 31. december 1985. Det giver derfor sig selv, at  
de forpligtelser, der skal indgas i  1986 inden for rammerne af de på­
gældende programmer, og som beløber sig til 160 mio ECU (60 mio ECU  
for kulsektpren og 100 mio ECU for stålsektoren) først vil blive hen­
sat efter den pågældende afgørelse er vedtaget.
For så vidt angår aktionsbudgettets traditionelle element, anslås de  
ordinære indtægter for regnskabsåret 1986 med den nuværende afgifts­
sats (0,31%) til 279 mio ECU, heraf 170 mio ECU i  form af afgiftspro­
venu og 109 mi o ECU i  form af renteindtægter og andet. Provenuet af  
hver forhøjelse på 0,01% af afgiftssatsen anslås til 5,48 mio ECU.
Kommissionen er i  sin egenskab af EKSF's Høje Myndighed bemyndiget  
til at forhøje afgiftssatsen for at kunne dække det kommende regnskabs­
ars behov på passende måde. Efter Kommissionens opfattelse af det imid­
lertid i  den nuværende konjunktursituation udelukket at foretage en  
sådan forhøjelse.

- 33 -
B. FINANSIERINGSFORSLAG
Kommissionens forslag til aktionsbudget for 1986 fremgår af den sam­
menfattende oversigt i  bilag E og er baseret pi følgende elementer:
- samlede indtægter på 439 mio ECU. Men 160 mio ECU udgøres af et  
tilgodehavende hos EØF vedrørende de ekstraordinære sociale for­
anstaltninger i  forbindelse med strukturomlægningen inden for kul­
og stålindustrien (jf. pkt. 1.C, 2 ovenfor). Kommissionen vil først  
træffe beslutning om denne støtte (60 mio ECU for kulsektoren og  
100 mio ECU for stålsektoren) efter Rådets vedtagelse af den af­
gørelse, der forpligter EØF på det pågældende område;
- udgifter, som skal afholdes over de ikke-fordelte indtægter på  
279 mio ECU:
5 mio ECU til administrationsudgifter;  
150 mio ECU til omskoling;
60 mio ECU til forskningsudgifter;
58 mio ECU til rentegodtgørelser;
6 mio ECU til kokskul.
Kommissionen foreslår, at der af bevillingen til forskning afsættes  
28,5 mio ECU tit stålforskning (1985-overslag: 24 mio ECU), 22 mio  
ECU til kulforskning (1985: 19 mio ECU) og 9,5 mio ECU til socialforsk­
ning (1985: 8 mio ECU).
Med hensyn til rentegodtgørelser foreslår den, at der afsættes 49 mio  
ECU til omstilling, som direkte tager sigte på at skabe nye arbejds­
pladser (1985-overslag = 44 mio ECU i  nye bevillinger plus 10 mio ECU  
i  frigjorte bevillinger) og 9 mio ECU til investeringer (1985 = 6 mio  
ECU).
Kommissionen foreslår konkluderende, at EKSF's aktionsbudget for 1986  
vedtages med en samlet balance på 439 mio ECU.

- 34 -
Den foreslår derfor, at afgiftssatsen fastsættes til 0,31%,
BUDGETFORSLAG
Det af Kommissionen opstillede budgetforslag, som andrager 439  
ECU fremgår af den sammenfattende oversigt i  bilag E.

GENNEMFØRELSEN AF EKSF'S AKTIONSBUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1984  
SAMMENFATTENDE OVERSIGTBILKG f t 
(i mio ECU)
UDGIFTER Overslag (1) Gennemførelse INDTÆGTER Overslag (l) Gennemførelse
VIRKSOMHED, DER FINANSIERES OVER REGNSKABS­
ÅRETS INDTÆGTER (TILBAGEBETALES IKKE)
1. Administrationsudgifter
2. Støtte til omskoling (artikel 56)
3. Støtte til forskning (artikel 55)
3.1. Stilforskning
3.2. Kulforskning
3.3. Socialforskning
4. Støtte i form af rentegodtgørelser
4.1. Investeringer (artikel 54)
4.2. Omstilling (artikel 56)
5. Støtte til kokskul og koks til stålin­
dustrien (artikel 95)
6. Foranstaltninger i forbindelse med struk­
turomlægningen inden for stålindustrien
7. Foranstaltninger i forbindelse med struk­
turomlægningen inden for kulindustrien5
130
51
7024
19
9
615
140 (3) 
50,9
83,9 (3)24
19
7,9
20,9
63
62,5 62,5REGNSKABSÅRETS INDTÆGTER
1. Løbende indtægter
1.1. Provenu af afgifter udregnet pa  
grundlag af 0,31%
1.2. Renter af placerede midler og af  
udlån af ikke-lånte midler
1.3. Bøder og beløbsforhøjelser ved  
for sen indbetaling (2)
1.4. Diverse
2. Annullering af forpligtelser, der sand­
ligvis ikke kommer til indfrielse
3. Justering op/ned
4. Uudnyttede indtægter fra regnskabs­
året 1983
5. Ekstraordinære indtægter
5.1. Foranstaltninger i forbindelse med  
strukturomlægningen inden for  
stålindustrien
5.2. Foranstaltninger i forbindelse  
med strukturomlægningen inden for  
kulindustrien
6. Anvendelse af henlæggelsen til imøde­
gåelse af uforudsete udgifter141
70
5
p.m.
3
p.m.
13,2
62,5
60
29,8136,4
70
8,8
p.m.
31,3
p.m.
13,2
62,5
60
26,1
Subtotal
Overskud384,5 408,3 Subtotal
Overskud384,5 408,3
I alt 384,5 408,3 I alt 394,5 408,3
VIRKSOMHED, DER FINANSIERES VED HJELP AF  
IKKE-LÅNTE MIDLER
8. Socialt boligbyggeri 10 10DE IKKE-LÅNTE MIDLERS OPRINDELSE
7. Særlig reserve og EKSF's tidligere  
pensionsfond 10 10
(1) Inkl. Kommissionens overslag af 10.8.1984 over gennemførelsen.
(2) Beløbet på 8,8 mio ECU er det, der er inkasseret i 1984, og er således eksklusive 121,1 mio ECU, EKSF havde udestående pr. 31.12.1984.
(3) Finansieringen af denne støtte er delvis baseret på bevillinger som følge af eksisterende forpligtelsers annullering (13,1 mio ECU til omskoling og 15,9 mio  
til rentegodtgørelse).

OVERSLAG OVER GENNEMFØRELSEN AF EKSF'S AKTIONSBUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1985  
~  SAMMENFATTENDE OVERSIGT '  — -
UDGIFTER
VIRKSOMHED, DER FINANSIERES OVER REGNSKABS­
ÅRETS INDTÆGTER (TILBAGEBETALES IKKE)
1. Administrationsudgifter
2. Støtte til omskoling (artikel 56)
3. Støtte til forskning (artikel 55)
3.1. Stalforskning
3.2. Kulforskning
3.3. Socialforskning
A. Støtte i  form af rentegodtgørelser  
A.l. Investeringer (artikel 54)
4.2. Omstilling (artikel 56)
5. Støtte til kokskul og koks til stålin­
dustrien (artikel 95)
6. rorans taltninger i  forbindelse med struk-  
turoml agni ngen inden for stålindustrien
y . Foranstaltninger i  forbindelse med struk­
turomlagningen inden for kulindustrienBudget
5
125
51
5024
19
8
44
6
62,5
60Forventet
gennemførelse
5
208 (1) 
51
6024
19
6
54 (1)
62,5
60INDI AGTER
REGNSKABSÅREN INDTÆ GTER
1. Løbende indtagter
1.1. Provenu af afgifter udregnet på  
grundlag af 0,31%
1.2. Renter af placerede midler og af  
udlån af ikke-lånte midler
1.3. Bøder og beløbsforhøjelser ved  
for sen indbetaling
1.4. Diverse
2. Annullering af forpligtelser, der sand­
ligvis ikke kommer til indfrielse
Justering op/ned
Uudnyttede indtagter fra regnskabs­
året 1984
Ekstraordinare indtagter
5.1. Foranstaltninger i  forbindelse med  
strukturomlagningen inden for  
stålindustrien
5.2. Foranstaltninger i forbindelse  
med strukturomlagningen inden for  
kulindustrien
6. Anvendelse af henlaggelsen til imøde­
gåelse af uforudsete udgifterBILAG B
(i mio ECU)
Budget
147
70
17
p.m.
3
p.m.
p.m.
62,5
60
p.m.Forventet
Gennemførelse
147
70
35
p.m.
55
p.m.
p.m.
62,5
60
23
BUDGETTET I ALT 359,5 452,5 BUDGETTET I ALT 359,5 452,5
VIRKSOMHED, DER FINANSIERES VED HJALP AF  
IKKE-LÅNTE MIDLER
8. Socialt boligbyggeri12 12DE IKKE-LÅNTE MIDLERS OPRINDELSE
7. Sarlig reserve og EKSF's tidligere  
pensionsfond 12 1 2
(1) Finansieringen af denne støtte vil delvis blive baseret pi bevillinger som følge af eksisterende forpligtelsers annullering (45 mio ECU til omskoling  
og 10 mio ECU til rentegodtgørelse i henhold til artikel 56).

- 37 -
Oplysninger vedrørende afgifterne
De senest foreliggende oplysninger om produktionen og afgiftsprovenuet i  
indeværende regnskabsår er angivet nedenfor:
Afgiftsprovenuet i perioden januar - marts 1985 (foreløbigt overslag)
ProdukterProduktion, der  
tjener som grundlag  
for beregningen af  
afgifter
i  mio tonAfkast pr. ton  
ved en afgifts­
sats på 0,31%Afgiftsprove­
nu i  mio ECU
(1) (2) (3)
Brunkulsbriketter og halvkoks  
af brunkul 1,2 0,17428 0,21
Stenkul af enhver art 34,9 0,23628 8,25
KUL I ALT 8,46
Råjern, for så vidt det ikke er  
bestemt til fremstilling af ingots0,6 0,45177 0,27
Stål i  ingots29,2 0,66256 19,35
Færdigprodukter22,5 0,30779 6,92
STÅL I ALT26,54
TILSAWEN35,0
3 = (1) x (2).

BILAG C
BALANCE FOR DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLESSKAB PR. 31. DECEMBER 1984
(i mio ECU)
AKTIVER PASSIVER
1. Kassebeholdning og tilgodehavender  
i  centralbankerne
2. Tilgodehavender i  kreditinstitutter
- pi anfordring
- med aftalt løbetid eller på op­
sigelse
3. Beholdning af obligationer
4. Lin
5. Emissionsomkostninger, at afskrive,  
og overkurs ved indløsning
6. Bankindskud med henblik pi forfal­
den, men endnu ikke indfriet kupon-  
og obligationsgæld
7. Grunde og bygninger
8. Andre aktiver
9. Periodeafgrænsningsposter1,7
1  061,6
42,8 
1 018,8
619,3 
7 161,9
72,7
51,2
0,5
114,9
.215,21. Forfalden, men endnu ikke indfri­
et kupon- og obligationsgæld
2. Lang- og mellemfristet gæld
3. Andre passiver
4. Periodeafgrænsningsposter
5. Henlæggelser til EKSF's aktions-  
budget
6. Reserver
- Garanti reserve
- Særlig reserve
- TidLigere pensionsfond
7. Fremført resultat51,2 
7 163,0 
1,4 
415,2
1 000,0 
587,8
380.0
163.0 
44,8
80,4
9 299,0 9 299.0

- 39 -
BILAG D
ANALYSE AF DE ANSLÅEDE UDGIFTER OG DE MULIGE INDTÆGTER I REGNSKABSÅRET 1986
Som følge af en anmodning fra Parlamentet i  dets beslutning af 14. december  
1982 (1) er nedenstående oversigt over de anslåede udgifter og de forventede  
indtægter udarbejdet på baggrund af den systematiske analyse af de forskel­
lige budgetposter i  det almindelige budget. Som det er tilfældet med det  
almindelige budget, skelnes der mellem de væsentlige faktorer, som er karak­
teristiske for hver post (referencer og beskrivelser af aktionen, udgifternes  
art, begrundelse). Tre kategorier af udgifter har fortrinsret enten som følge  
af allerede vedtagne beslutninger (administrationsudgifter, støtte til koks-  
industrien) eller som følge af rammeaftaler med medlemsstaterne (støtte til  
omskoling).
(1) EFT nr. C 13 af 17.1.1983, s. 36.

- 40 -
UDGIFTER
1. ORDINÆRE UDGIFTER
Arti­
kelTekst1986
Foreslåede  
bevi lUnger1985
Godkendte 
bevi lUngerGennem­
førelse
1984
KAPITEL 10 - DRIFTSUDGIFTER
KAPITEL 10 I ALT
KAPITEL 20 - STØTTE TIL OMSKOLING  
(ARTIKEL 56) 150 125 140

- 41 -
UDGIFTER
Arti­
kelBemærkninger
101. Referencer og beskrivelse af aktionen
- EKSF-traktatens artikel 50
- Fusionstraktatens artikel 20
- Rådets afgørelse af 21.11.77 (EFT nr. 306 af 30.11.77, s. 28)
- EKSF’S bidrag til Kommissionens driftsudgifter.
2. Udgifternes art
Fast årligt beløb, der udbetales kvartalsvis i  4 lige store rater.
3. Beregning og begrundelse for forskellen
Rådet har fastsat det årlige beløb til 5 mio ECU.
Procentvis ændring fra 1985 til 1986: 0%.
- EKSF-traktatens artikel 50 og 56
- Bilaterale aftaler mellem Den Høje Myndighed/Kommissionen og med­
lemsstaternes regeringer.
Den Høje Myndighed/Kommissionen yder hjælp uden tilbagebetalingspligt
med henblik på at bidrage til:
- betaling af ydelser, som gør det muligt for arbejdstagere at af­
vente genansættelse;
- finansiering af ydelser til arbejdstagere, der tvinges til at gå  
på førtidspension;
- tilskud til arbejdstagere for omkostninger i  forbindelse med nyan­
sættelse;
- finansiering af omskoling af arbejdstagere, som må skifte beskæf­
tigelse.
Det er en forudsætning for denne støtte, at de pågældende stater
betaler et mindst lige så stort særligt bidrag.201. Referencer og beskrivelse af aktionen

- 42 -
UDGIFTER
Arti
kelTekst1986
Foreslåede  
bevillinger1985
Godkendte 
bevi 1  lingerGennem­
førelse
1984
20Støtte til omskoling (fortsat)
>
•
i-----— —----------- -------------L

- 43 -
UDGIFTER
Arti­
kelBemærkninger
2. Udgifternes art
Henlæggelse af beløb bestemt til tilskud til omskolingsudgifter, som  
medlemsstaterne afholder i henhold til de retningslinjer, som er fast­
lagt i  de undertegnede aftaler.
*
3. Beregning og begrundelse for forskellen
I løbet af 1984 er udgifterne til kulindustrien steget meget kraftigt,  
idet Fællesskabets kulindustri er kommet ind i  en vigtig fase med struk­
turomlægninger og modernisering, som medfører lukning af et stort an­
tal miner, der ikke er økonomisk levedygtige samt en rationalisering  
af udvindingen i  de miner, hvor aktiviteten opretholdes. I perioden  
1982-1984 har 46 432 arbejdstagere mistet deres ansættelse inden for  
denne sektor, medens antallet af EKSF-støttemodtagere, som i  hvert  
af de to foregående Ir lå på mellem 10 000 og 15 000 arbejdstagere,  
er steget til 25 000.
I henhold til de flerårige programmer, som de pågældende medlemsstater  
i  mellemtiden har udarbejdet, vil yderligere afskedigelser øge antallet  
af EKSF-støttemodtagere.
Med henblik på at gennemføre disse strukturomlægningsforanstaltninger  
under socialt acceptable vilkår har visse medlemsstater besluttet at  
øge deres finansielle støtte til de personer, som arbejder under stadig  
vanskeligere vilkår.
Det forventes, at støtten i  1985 holdes på et niveau, der stort set  
svarer til støtten i  1984. Imidlertid bemærkes med hensyn tilfordelingen  
af bevillingerne mellem medlemsstaterne, at antallet af britiske støtte­
ansøgninger er faldet for de programmer, som dækker strejkeperioden,

- 44 -
UDGIFTER
A rti­
kelTekst1986
Fores tiede  
bevi l  linger1985
Godkendte 
bevi 11i ngerGennem­
førelse 
- 1984
20Støtte tit omskoling (fortsat)
KAPITEL 2 0 - 1  ALT 150 125 140

- 45 -
UDGIFTER
og at der ikke er indgivet belgiske ansøgninger. De samlede udgifter for  
denne sektor for regnskabsåret 1986 anslås til 81,5 mio ECU.
For så vidt angår jernminerne vil den gradvise lukning af minerne fort­
sætte, efterhånden som de langfristede leveringsaftaler for produkter  
udløber. Udgifterne til denne industri er imidlertid meget beskedne i  
forhold til udgifterne til kul- og stålindustrien.
For stålindustriens vedkommende er udgifterne til omskoling faldet kraf­
tigt i  1984 i  forhold til de foregående år, hvilket hovedsagelig skyldes,  
at ansøgningerne i  forbindelse med de franske og italienske støtteprogram­
mer for 1983 og 1984 er blevet overført til regnskabsåret 1985. Derfor  
er det samlede antal støtteansøgninger for 1985 langt større, selv om  
antallet af ansøgninger fra Forbundsrepublikken Tyskland og fra Det for­
enede Kongerige er stort set uændret.•
I 1986 forventes en let faldende tendens, og udgifterne anslås til 68,5  
mio ECU.
I alt kan de samlede udgifter for regnskabsåret 1986 til traditionel  
støtte i  henhold til artikel 56, stk. 2, litra b), anslås til 150 mio  
ECU.
Procentvis ændring fra 1985 til 1986: + 20% (idet der ikke tages hensyn  
til de 83 mio ECU, som på ny blev opført under denne konto i  1985).

- 46 -
UDGIFTER
Arti
kelTekst1986
Foreslåede  
bevillinger1985
Godkendte 
bevi llingerGennem­
førelse
1984
KAPITEL 30 - STØTTE TIL FORSKNING  
•
»
310STÅLFORSKNING 28,5 24 24

- 47 -
UDGIFTER
A r t  i  - 
k e lBemærkninger
301. Retsgrundlag og beskrivelse af aktionen
EKSF-traktatens artikel 50 og 55
Den Høje Myndighed/Kommissionen skal fremme den tekniske og økonomiske  
forskning, som har betydning for produktionen og udviklingen af forbruget  
af kul og stål samt for arbejdssikkerhedeni disse industrier. Med hen­
blik herpå yder den derfor efter samstemmende udtalelse fra Rådet fi­
nansiel støtte til forskningsarbejde.
2. Udgifternes art
Henlæggelse af bevillinger til refusion af den del af de faktiske om­
kostninger i  forbindelse med forskningsprojekter, som Den Høje Myndig­
hed/Kommi ssi onen har godkendt efter de i  traktaten fastsatte fremgangs­
måder (høring af Det rådgivende Udvalg for EKSF og samstemmende udta­
lelse fra Rådet). I  de fleste tilfælde er der ydet støtte svarende  
til 60% af de anslåede og dokumenterede omkostninger.
3. Beregning og begrundelse for forskellen
Den samlede foreslåede forskningsstøtte på 60 mio ECU svarer til en  
forøgelse på 18% i  forhold til de bevillinger, der er tildelt i  1985.  
begrundelsen for den foreslåede støtte inden for hver forsknings-  
kategori (stålforskning, kulforskning og socialforskning) fremgår af  
de følgende afsnit.
1990 i  betragtning. Kommissionen fremlagde for nylig på et bilateralt  
møde for Kommissionen og stålindustrien i  Bruxelles et forslag til nye  
generelle mål for forskning og udvikling 1990. Der opnåedes enstemmig  
tilslutning til Kommissionens forslag.31.0året 1986 er det første år, hvor man tager de generelle mål for stål

-  48  -
UDGIFTER
A rt'  
kelTekst1986
Foreslåede  
bevill i  nger1985
Godkendte 
bevi11i ngerGennem­
førelse
1984
310STÅL FORSKNING (fortsat)

- 49 -
UDGIFTER
Bemærkninger
Dette projekt er en Logisk fortsættelse af de "generelle mål 1983" (1),  
for så vidt som det tager sigte på at:
- afslutte den strukturomlægning, der var iværksat og i  gang de foregående
Oar;
- fortsætte den teknologiske modernisering og øge konkurrenceevnen for  
fortsat· at kunne klare sig i  konkurrencen, dels gennem en forbedring  
af produktiviteten inden for industrien og dels gennem en forbedring ’  
af varernes kvalitet;
- udvikle og lede indsatsen med hensyn til forskning og udvikling i  ret­
ning af de større forbrugssektorer som f.eks. bilindustrien, bolig­
byggeriet og den elektromekaniske industri.
Alle erkender, at det stålforskningsprogram, som Fællesskabet støtter,  
spiller en vigtig rolle og er nødvendigt for at opfylde de fælles behov  
i  stalsektoren i  overensstemmelse emd retningslinjerne på mellemlang  
sigt, selv om dette program kun tegner sig for ca. 10% af Fællesskabets  
forskning med hensyn til jern og stål. Ligesom det var tilfældet for  
de "generelle mål for stål", har retningslinjerne på mellemlang sigt  
for perioden 1981-1985 (2) inspireret et projekt angående "retningslin­
jerne" på mellemlangt sigt for perioden 1986-1990, et projekt, som også  
blev godkendt på det rådgivende møde for repræsentanter for jern- og  
stålindustrien den 22.2.1985.
Dette forskningsprogram suppleres af det dermed parallelle program for  
piLot- og demonstrationsprojekter (3), som blev iværksat for at imøde­
komme det stigende behov for at stimulere og fremskynde omsætningen af  
forskningsresultater fra laboratoriefasen til den operationelle fase.
Fælles for de to programmer er følgende generelle mål:
- opnåelse af større konkurrencedygtighed gennem lavere omkostninger
i  forbindelse med fremstilling for forarbejdning af stål samt en større  
kvalitetsmæssig ensartethed i  alle henseender;
- stimulering af stålforbruget på de interne,,markeder og på eksportmar­
kederne ved hjælp af forbedrede stålsorter og nye anvendelser for øko­
nomiske mere veludviklede produkter end vore konkurrenters.
(1) K0MC83) 239.
(2) EFT nr. C 99, maj 1981.
(3) EFT nr. C 81, marts 1983.

- 50 -
UDGIFTER
Årti
kelTekst1986
Foreslåede 
bevillinger1985
Godkendte 
bevi llingerGennem­
førelse
1984
310stllforskning (fortsat)
320*
KULFORSKNING 22 19«
19
t » m ·

- 51 -
UDGIFTER
320Bemærkninger
1986 skal de to programmer dække følgende tekniske områder:
- agglomerering og pelletering,
- anvendelse af kul og dets biprodukter i  stålindustrien,
- teknologi for højovne og direkte reduktion,
- stålværker med oxygenprocesser og elektrostålovnsprocesser,
- støbning og størkning,
- omdannelser af og behandlingsprocesser for stål,
- stålets »egenskaber og anvendelse.
Procentvis ændring fra 1985 til 1986: + 19%.
Kommissionen har ved adskillige lejligheder understreget betydningen af  
kulforskning som et middel til at opnå de energimål, som Fællesskabet  
har sat sig (1).
Selv om der de seneste år^er sket væsentlige ændringer både med hensyn til  
den generelle situation på energiområdet og med hensyn ti l markedsforholdene,  
er det stadig målet med Fællesskabets energipolitik at anvende de inden­
landske ressourcer så økonomisk som muligt, herunder specielt kul for  
således at begrænse afhængigheden af importeret energi.
Hvis man vil sikre, at der anvendes kul i  tilstrækkelig grad i  Fælles­
skabets energiforsyning, må man koncentrere indsatsen og overvinde de  
vanskeligheder, som måtte opstå på grund af de naturlige forhold i  minen  
eller på grund af markedsforholdene:
- Minerne i  Fællesskabet når ned i  stadig større dybder, hvilket betyder,  
at der er stadig større vanskeligheder at overvinde (øget tryk, udslip  
af minegas, varme osv.).
- I mange tilfælde kan man pa trods af den fuldstændige mekanisering og  
endog automatisering af brydningen ikke arbejde uden for en aflejrings  
naturlige grænser. Derfor udnyttes udstyret og den investerede kapital  
kun i  relativt ringe grad.
- Mekaniseringen af brydningen har gjort det vanskeligt at tilpasse kul-  
kvaliteten til markedets krav, hvilket medfører betydelige udgifter  
til forarbejdning af kul.
- Den faldende stålproduktion sammen med en kraftig nedgang i  den spe­
cifikke brug af koks har en negativ indvirkning på markedet for kokskul.
- Offentligheden bliver stadig mere opmærksom på eventuelle miljøgener.
(1) Rammeprogram for forskning 1984-1987 K0MC82) 865.
5-arigt handlingsprogram vedrørende energi og energiforskni  
K0MC83) 315.
Arbejdsprogram på området fast brændsel,” kOM(83) 54.

- 52 -
UDGIFTER
A r t  i 
k e lj
Tekst1986
Foreslåede 
'bevillinger1985
Godkendte 
bevi11i ngerGennem­
førelse
1984
320KULFORSKNING (fortsat)  
*
n r  t

- 53 -
UDGIFTER
Art i  - 
kelBemærkninger
- De nye forbrændingsprocesser for kul (tryksat fluidiseret leje, elproduk­
tion i  kombinerede kraftværker osv.), er endnu ikke si veludviklede, at  
de hurtigt ville kunne erstatte de traditionelle kulfyrede værker, omend  
de er acceptable miljømæssigt.
- Processerne for forgasning og Likvefaktion af kul er blevet teknisk meget  
højt udviklet, men kan endnu ikke økonomisk konkurrere med de produkter,  
der skal^erstattes. Dette gælder særlig for så vidt angår anvendelsen af  
europæisk kul og fremstillingen af flydende produkter.
Af de generelle politiske forhold og teknikkens nuværende udviklingsstade  
kan man udlede nogle grundliggende krav, som kulindustrien skal opfylde:
- Nedsættelse af omkostningerne og øget produktivitet;
- Rationel udvinding af de eksisterende aflejringer;
- Øget udnyttelse og rationel anvendelse af produkter og biprodukter;
- Forbedrede arbejdsvilkår, forbedret sikkerhed og miljøbeskyttelse;
- Hurtig anvendelse af FSU-resultater.
Kommissionen har allerede taget hensyn til udviklingen og ovennævnte  
problemer i  forbindelse med to foranstaltninger for nylig:
For det første inddrog den i  sit tredje program for ikke-nuklear energi (1)  
et kapitel om forbrænding, som vedrører både importeret og indenlandsk kul.  
En af grundene hertil var, at man ønskede at koncentrere de begrænsede  
midler på EKSF-budgettet om forskning af betydning for den europæiske  
kulindustri.
For det andet har Kommissionen besluttet at udarbejde nye retningslinjer  
på mellemlang sigt for kulforskningen for perioden 1986-1990 (2). Dette  
dokument definerer de nuværende forskningsområder og kriterierne for  
udvælgelse af projekter. Det tjener således som grundlag for forsknings­
programmet 1986.
Programmet for kulforskningen i  1986 omfatter følgende områder:
Teknik
Forberedende arbejder
Ventilation, minegas, klima
3rydningstekni k
Forudgående og efterfølgende driftsområder
Moderne driftsledelse
(1) EFT L 83 af 25. marts 1985.
(2) SEC(85) 652 endelig udg.

- 54 -
UDGIFTER
A r t  i 
k e  LTekst1986
Foreslåede 
bevillinger1985
Godkendte 
bevi11i ngerGennem­
førelse
1984
320
330KULFORSKNING (fortsat)  
•
SOCIALFORSKNING
'9,5 8 7,9
KAPITEL 30 I ALT 60
___ ________51 5
0,9

- 55 -
UDGIFTER
Art i  - 
kelBemærkninger
Anvendelse og forædling
Oparbejdning af kul
Forkoksning
Forædling og nye produkter
Procentvis ændring fra 1985 til 1986: + 16%  *
330De positive erfaringer, man har gjort med tidligere programmer, berettiger
til en fortsættelse af de igangværende programmer.
De forskellige sektorer inden for de berørte industrier, arbejdsmarkedets
parter og forskningsinstitutterne er alle interesserede i  en udbygning af
de forskellige forskningsprojekter, som tilsigter en forbedring af
arbejdsvilkårene.
I de generelle mål for teknisk kulforskning (1986-1990) og de generelle
mål for stål fremhæves det, at man gennem lødig forskning må bidrage
til øget sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og beskyttelse af miljøet.
Teknologiens udvikling medfører i  øvrigt nye problemer, som må løses
hurtigt, hvis man vil nå de mål med hensyn til forbedring af konkurrence-
dygtigheden, som er fastsat i  de af Kommissionen godkendte programmer
efter samstemmende udtalelse fra Rådet.
Af disse årsager er EF-forskningen til fordel for alle sektorer, der
berøres af problemer vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen;
da EKSF's socialforskning er den eneste af sin art på EF-niveau indtil
dato, for så vidt angår problemer vedrørende sundhed og sikkerhed på
arbejdspladsen, er der opstillet flerårige forskningsprogrammer for
følgende sektorer:
- erhvervsgeners indvirkning på arbejdstagernes sundhed og de fysiske
begrænsninger på arbejdsstedet,
- ergonomi (femte program),
- sikkerhed i  minerne (Kommissionen traf afgørelse om det andet program i
juli 1982),
- arbejdsmiljø i  minerne (bekæmpelse af mines«tøw. og minegas) (et femte
program vil blive udarbejdet i  1984),
- bekæmpelse af gener på arbejdspladser og omkring stålindustrianlæg.
Procentvis ændring fra 1985 til 1986: + 19%

- 56 -
UDGIFTER
Årti
kelTekst1986
Foreslåede 
bevillinger1985
Godkendte 
bevi LlingerGennem­
førelse
1984
KAPITEL 40 - STØTTE I FORM AF  
RENTEGODTGØRELSE
•
►10INVESTERINGER 9 6 20,9
_—----------- — —-- _±

- 57 -
UDGIFTER
Bemærkninger
1. Referencer og beskrivelse af aktionen
EKSF-traktatens artikel 54 (investeringer) og 56 (omstilling) og Den  
Høje Myndigheds/Kommissionens beslutninger.
EKSF kan anvende indtægter af egne midler til ydelse af rentegodtgørelse  
for visse typer lån. Godtgørelsen beregnes i  ECU med en sats og en  
løbetid, der fastsættes af Kommissionen. I øjeblikket andrager den 3/S  
i  en femårig periode eller 5%, når det drejer sig om globallån.
2. Udgifternes art
Henlæggelse af et beløb til dækning af en del af renterne på lån ydet  
af EKSF i  overensstemmelse med godtgørelseskontrakter, der er oprettet  
mellem Kommissionen og låntagerne.
3. Beregning og begrundelse for forskellen
Lån fra EKSF, hvortil der ydes rentegodtgørelse, er det vigtigste  
finansieringsinstrument til fremme af prioriterede investeringer  
vedrørende dels oprettelse af nye arbejdspladser, der kan besættes med  
tidligere EKSF-arbejdstagere, dels med særlige behov inden for kul- og  
stålsektoren.
Der gives i  afsnittene nedenfor en begrundelse for den foreslåede  
støtte for hver type lån (investeringer og omstilling).
Hvad angår investeringer, er formålet med rentegodtgørelserne at  
fremme visse investeringsformer i  EKSF-industrierne. Kriterierne for  
tildeling af rentegodtgørelse, som Kommissionen anvender i  
øjeblikket, vedrører følgende områder:
- forsknings- og uddannelsescentre samt udbygning af utilstrækkelig  
produktionskapacitet (EFT nr. C 73 af 18.6.1970);
- stabilisering af kulproduktionen: godtgørelsen omfatter kun investe­
ringer vedrørende mineskakter, minegange samt transport- og udvin­
dingsanlæg (EFT nr. C 79 af 29.3.1980);
- fremme af forbruget af kul produceret i  Fællesskabets medlemslande  
(EFT nr. C 343 af 31.12.1982).

- 58 -
UDGIFTER
A r t  i 
k e lTekst1986
Foreslåede 
bevilLinger1985
Godkendte 
bevi11i ngerGennem­
førelse
1984
410Investeringer (fortsat)
420♦
OMSTILLING 49
. .44 63

- 59 -
UDGIFTER
Bemærkninger
Kommissionen forbeholder sig ret til at anvende og tilpasse disse  
kriterier pa grundlag af dels sin egen vurdering af de nuværende  
prioriteringer, dels bevillingssituationen.
Procentvis 'ændring fra 1985 til 1986: + 11%.
*
Omstillingslin med rentegodtgørelse ydes til offentlige virksomheder  
eller organer, som støtter beskæftigelsesfremmende investeringer i  
områder, der er ramt af en aktivitetsnedgang, særlig stål- og kulindu-  
stribækkenerne.
De af Kommissionen fastlagte retningslinjer for ydelse af disse lån  
findes i  EFT nr. 178 af 27.7.1977. De er senere blevet ændret lidt  
(jf. EFT nr. 191 af 16.7.1983, s. 8), særlig ved forbedring og  
præcisering af global låneordningen, der har vist sig at være effektiv  
med hensyn til jobskabelse i  sma og mellemstore virksomheder.
Det maksimale lån, til hvilket der kan ydes rentegodtgørelse på 3% i  
5 år - på 5%, for så vidt det drejer sig om globallån - er i  øjeblikket  
20 000 ECU-pr. oprettet arbejdsplads, hvilket svarer til en maksimal  
støtte uden tilbagebetalingspligt på 3 000 ECU - 5 000 ECU pr.  
arbejdsplads. Støttemodtagerne skal først og fremmest ansætte tidligere  
EKSF-arbejdstagere.

- 60 -
UDGIFTER
A r t  i  ■ 
k e l
4 2 0Tekst
Omsti Lling (fortsat)
KAPITEL 40 I ALT
KAPITEL 50 - STØTTE PÅ GRUNDLAG AF  
EKSF-TRAKTATENS ARTIKEL 95  
(KOKSKUL OG KOKS TIL STÅLINDUSTRIEN)1986
Foreslåede 
bevi11i nger
581985
Godkendte 
bevillinger
50Gennem­
førelse
1984
83,9

- 61 -
UDGIFTER
Arti­
kelBemærkninger
For 1986 vil der ud over de midler, der fortsat er behov for med henblik
pi omstillingen af stålindustrien, blive brug for supplerende midler -
undertiden inden for de samme geografiske områder - på grund af det
fald i  beskæftigelsen, der er en følge af strukturomlægningen inden for
kulindustrien.
f
Det bør endvidere nævnes, at Den europæiske Fond for Regionaludvikling'
både via sin kvotabestemte og via sin kvotafrie afdeling bidrager til
jobskabelse i  de regioner, der er berørt af krisen i  stålindustrien.
Procentvis ændring fra 1985 til 1986: +11% (idet der ikke tages hensyn
til den annullerede bevilling på 10 mio ECU, som på ny blev opført under
denne konto i  1985)
501. Referencer og beskrivelse af aktionen
- EKSF-traktatens artikel 95;
- Den Høje Myndigheds/Kommissionens beslutning 73/287/EKSF af 15. juli
1973 (EFT L 259 af 15.9.1973), senest ændret og forlænget ved
beslutning 759/84/EKSF af 23.3.1984 (EFT L 80 af 23.3.1984), som
anvendes indtil den 31. december 1986.
EKSF indbetaler et fast bidrag til den særlige fond, der skal fremme
samhandelen inden for Fællesskabet. Den resterende del af finansieringen
fordeles mellem medlemsstaterne og stålindustrien.
2. Udgiftens art
Henlæggelse af et fast beløb til fonden, nemlig 6 mio ECU, som repræ-
senterer EKSF's bidrag. Den samlede fællesskabsfinansiering andrager
maksimalt 36 mio ECU pr. år svarende til de 10 mio t kul, der udgør den
maksimale mængde, der kan omfattes af fællesskabsfinansiering med hen-
blik pi afsætning inden for Fællesskabet. Hvis disse lofter ikke nås,  
dækkes de reducerede udgifter først ved hjælp^-af Fællesskabets bidrag

- 62 -
UDGIFTER
Arti·
kelTekst1986
Foreslåede 
bevi Llinger1985
Godkendte 
bevillingerGennem­
førelse
1984
50 Støtte på grundlag af EKSF-
traktatens artikel 95 (Kokskul  
og koks til stålindustrien)  
(fortsat)
KAPITEL 50-1 ALT
KAPITEL 60 - FORANSTALTNINGER I  
FORBINDELSE MED STRUKTUROMLÆGNINGEN 100
INDEN FOR STÅLINDUSTRIEN62,5 62,5
i

- 63 -
UDGIFTER
A r t  i  - 
k e lBemærkninger
(6 mio ECU) og stålindustriens bidrag (6 mio ECU), dernæst gennem  
medlemsstaternes bidrag (24 mio ECU) i  det nødvendige omfang.
3. Beregning og begrundelse for forskellen
Formålet med den særlige støtteordning for kokskul og koks er at gøre  
det lettere at opretholde produktionen af kul, der er bestemt til  
levering til EF-stilindustriens højovne, og endvidere at fremme  
afsætningen af dette kul og den deraf udvundne koks til priser, der  
afspejler verdensmarkedspriserne.
Ud over fællesskabsstøtten indeholder ordningen prisbestemmelser for  
de pågældende produkter, og det er endvidere fastsat, at de  
producerende lande kan bevilge produktions- og afsætningsstøtte til  
deres kulvirksomheder.
Procentvis ændring fra 1985 til 1986: 0%
Den 13. april 1983 forelagde Kommissionen Rådet en række forslag  
vedrørende EKSF's bidrag (traktatens artikel 56, stk. 2, litra b))  
til finansieringen af iværksættelsen af sociale foranstaltninger i  
forbindelse med strukturomlægningen i  Fællesskabets stålindustri-  
regioner i  perioden 1983-86 (1).
De i  aktionsprogrammet anbefalede foranstaltninger tager sigte på:
- at videreføre den i  "De sociale aspekter - 1981" fastsatte støtte  
til førtidspension og arbejdsfordelingsordninger;601. Referencer og beskrivelse af aktionen
(1) K0M(83) 158 endelig udg. af 13.4.1983.

- 64 -
UDGIFTER
A r t  i 
k e lTekst1986
Foreslåede 
bevillinger1985
Godkendte 
bevillingerGennem­
førelse
1984
60
i1j
iForanstaltninger i  forbindelse med
strukturomlægningen inden for  
stålindustrien (fortsat)
r

- 65 -
UDGIFTER
Bemærkninger
- at finansiere foranstaltninger til bevarelse af arbejdspladser  
gennem en nedsættelse af arbejdstiden;
- at indføre en ny form for støtte for at lette tidligere stålar­
bejderes integrering i  andre erhverv.
Disse’foranstaltninger supplerer de i  artikel 56, stk. 2, litra b),  
fastsatte interventioner i  form af "traditionel" EKSF-støtte til  
omskoling. Fællesskabets samlede bidrag anslås til 330 mio ECU.  
Eftersom de midler, som er fastsat i  henhold til EKSF-traktaten,  
under de nuværende omstændigheder ikke er tilstrækkelige til finan­
siering af de nævnte foranstaltninger, blev der i  1984 (1) overført  
et beløb på 62,5 mio ECU fra EØF-budgettets kapitel 65 til EKSF,  
og en anden bevilling af samme størrelse er afsat på budgettet for  
1985.
2. Udgiftens art
Henlæggelse af midler til delvis refusion af medlemsstaternes udgif­
ter. De nærmere regler for gennemførelsen af støtteforanstaltningerne  
fastsættes for hver enkelt medlemsstat på grundlag af kriterier, som  
er fælles for samtlige medlemsstater.
3. Beregning og begrundelse for forskellen
Kommissionen anslår, at der er behov for 330 mio ECU for at supplere  
de sociale foranstaltninger, som skal iværksættes i  forbindelse med  
den i  "Generelle mål for Stål" omhandlede strukturomlægning inden  
for stålindustrien.
Dette skøn bygger på en formodning om et samlet tab på 150 000  
arbejdspladser i  perioden 1983-1986. Det antages, at ca. halvdelen  
af arbejdstagerne vil gå på førtidspension eller bevare deres job
(1) Beslutning 84/541/EKSF/EØF af 23.10.1984.

-  66  -
UDGIFTER
Arti­
kelTekst1986
Foreslåede 
bevi11i nger1985
Godkendte 
bevi11i ngerGennem­
førelse
1984
60Foranstaltninger i  forbindelse med  
strukturomlægningen inden for  
stålindustrien (fortsat)
KAPITEL 60-1 ALT
KAPITEL 70 - FORANSTALTNINGER I  
FORBINDELSE MED STRUKTUROMLÆGNINGEN-
100, 62,5 62,5
60
\60 60
INDEN FOR KULINDUSTRIEN
1------------------------- ----_i

- 67 -
UDGIFTER
7 0i  kraft af foranstaltninger til nedsættelse af arbejdstiden, medens  
den anden halvdel må søge arbejde inden for andre erhverv.
Omkostningerne i  forbindelse med førtidspensionering og arbejdsforde­
lingsordninger anslås til 195 mio ECU, medens udgifterne til foran-
staltninger til genindpasning i  erhvervslivet anslås til 135 mio EQU,  
hvilket svarer til 330 mio ECU i  alt.
Procentvis ændring fra 1985 til 1986: + 60%
1■ Referencer og beskrivelse af aktionen
Kommissionen har forelagt Rådet et forslag om EKSF's finansielle  
bidrag til iværksættelsen af foranstaltninger i  forbindelse med  
strukturomlægningen inden for kulindustrien i  perioden 1984-1986 (1).  
Disse foranstaltninger supplerer de i  artikel 56, stk. 2, litra b),  
fastsatte interventioner i  form af "traditionel" EKSF-støtte til  
omskoling. Fællesskabets samlede deltagelse i  de tre år anslås til  
180 mio ECU. Eftersom de midler, som er afsat i  henhold til EKSF-  
traktaten, under de nuværende omstændigheder er utilstrækkelige til  
finansiering af de nævnte foranstaltninger, blev der i  1984 (2)  
overført et beløb på 60 mio ECU fra EØF-budgettets kapitel 65 til  
EKSF, og en anden bevilling af samme størrelse er afsat på  
budgettet for 1985.
2. Udgiftens art
Henlæggelse af midler til delvis refusion af medlemsstaternes  
udgifter.
(1) K0MC83) 583 endelig udg. af 6.10.1983.
(2) Afgørelse 84/348/EØF af 23.7.1984.

-  68  -
UDGIFTER
Arti
kelTekst1986
Foreslåede 
bevillinger1985
Godkendte 
bevi 11 i  ngerGennem­
førelse
1984
70Foranstaltninger i  forbindelse med  
strukturomlægningen inden for  
kulindustrien (fortsat)
*
•
KAPITEL 70 - I ALT 60 60 60
UDGIFTER I ALT 439 359,5 408,3
.

- 69 -
UDGIFTER
De nærmere regler for gennemførelsen af støtteforanstaltningerne er  
fastsat i  EKSF-traktatens artikel 56, stk. 2, litra b).
3. Beregning og begrundelse for forskellen
Den relative stagnation, der præger markedet for energiprodukter, det  
betydelige lager af kulprodukter fra Fællesskabet og store  
finansielle tab for visse kulminer kræver en intensivering af foran­
staltningerne til strukturomlægning inden for denne industri med  
deraf følgende lukning af de mindst rentable miner. Flere producerende  
lande har allerede forelagt deres strukturomlægningsprogram, som vil  
strække sig over flere Ir, og Kommissionen antager, at tabet af  
arbejdspladser vil ligge på over 17 000 eller endog 25 000 om året i  
perioden 1984 til 1986.
Procentvis ændring fra fra 1985 til 1986: 0%

- 70 -
UDGIFTER, DER IKKE ER OPFØRT PÅ BUDGETTET - LÅN TIL FINANSIERING AF  
SOCIALT BOLIGBYGGERI
Til de udgifter, der skal finansieres ved hjælp af midler, som stammer fra  
regnskabsårets indtægter, og som ikke skal tilbagebetales, kommer EKSF-inter-  
ventioner siden 1984 i  forbindelse med finansiering af socialt boligbyggeri.  
Dette aide-mémoire indeholder overslagene vedrørende dette program som supple­
rende information til Europa-Parlamentet og Det rådgivende Udvalg om samtlige  
interventioner fra EKSF's side.
1. Referencer og beskrivelse af aktionen
Artikel 54 og Den Høje Myndigheds/Kommissionens beslutninger om, at bolig-  
programmerne skal tildeles midler fra "den særlige reserve", der består af  
renter af lån og af udlån af ikke-lånte midler.
EKSF's intervention består af ydelse af lån til nedsat rente og skal bidrage  
til at nedbringe omkostningerne ved finansieringen af boliger ved at  
supplere andre midler fra medlemsstaterne med lån fra EKSF (og i  visse  
tilfælde med midler der stammer fra EKSF's lån på kapitalmarkederne).
2. Udgifternes art
Udbetaling af langfristede lån til 1% rente til nationale organer eller andre
»
kompetente penge- og finansieringsinstitutter.
Man har vedtaget et 10. program, der strækker sig over 5 år (1984-88),  
og første tranche på 22 mio ECU er ved at blive gennemført. Kommissionen  
vil få forelagt et forslag om anden tranche (1986-1988). Det foreslås, at  
der til denne anden tranche afsættes et beløb på 39 mioECUtil  dækning af  
supplerende udgifter for de nye medlemsstater.
3. Begrundelse
Der er to formål med aktionen:
- opfølgning af EF's sektorpolitik inden for kul og stål;

- 71 -
- forbedring af Levevilkårene for arbejdstagerne i  disse sektorer.
Kriterierne for ydelse af de pågældende lån blev vedtaget af Kommissionen  
den 10. december 1984 (1). De vil blive ændret under gennemførelsen af  
det 10. program på grundlag af indhøstede erfaringer.
Det drejer sig om en aktion til fordel for både arbejdstagerne, da den  
bidrager til at mindske virkningerne af prisforhøjelser og det høje rente­
niveau, og industrien, da den kan fremme strukturomlægningen.
Pr. 31.12.1984 var der ved hjælp af EKSF-lån ydet støtte til opførelse af  
ca. 187 000 boliger. Der gives i  afsnit I B 4 i  dette aide-mémoire en  
oversigt over fordelingen af de ydede lån på de enkelte lande.
(1) EFT C 119 af 14.5.1985.

- 72 -
INDTÆGTER
1. REGNSKABSÅRETS INDTÆGTER
m i o  E C U
Årti
kelTekst1986
Foreslåede 
bevi l Unger1985
Godkendte 
bevillingerGennem­
førelse
1984
110KAPITEL 10 - ALMINDELIGE INDTÆGTER  
AFGIFTER
I
(1) Forudsat at den nugældende sats p
»170 (1)
å 0,31% bibeho147 
^  ,
1
Ides.136,4

- 73 -
INDT/EGTER
Arti­
kelBemærkninger
110 1. Referpnc.er og beskrivelse af aktionen
- EKSF-traktatens artikel 49 og 50.
- Beslutning nr. 2/52 og 3/52 af 23. december 1952.
Afgifterne fastsættes pr. ton på grundlag af den tarif, som Kommissionen  
hvert år træffer afgørelse om, og som offentliggøres i  De Europæiske  
Fællesskabers Tidende.
Kommissionen fremskød ved sin beslutning af 11. ap,ril 1983 (1) den refe­
renceperiode, der benyttes ved beregningen af de gennemsnitsværdier, som  
anvendes ved beregning af afgiftsgrundlaget. For 1986 er den således  
kalenderåret 1984. Formålet med denne ændring er at kunne tilpasse frem­
læggelsestidspunktet for forslaget til EKSF's aktionsbudget til fremlæg­
gelsestidspunktet for forslaget til De europæiske Fællesskabers alminde­
lige budget.
2. Indtægtens art
Der er tale om fastlagte fordringer i  form af produktionsafgifter for  
regnskabsåret 1986, beregnet på grundlag af virksomhedernes produktions­
opgørelser.
3. Beregning og begrundelse for forskellen
De seneste skøn over de gennemsnitsværdier, der danner grundlag for be­
regningen af afgifterne, tyder på, at tallene for regnskabsåret 1986,  
som bygger på referenceperioden 1. januar - 31. december 1984, for sten­
kuls vedkommende vil stige 6,9% og for ståls vedkommende ca. 6% i  forhold  
til 1985.
Det skal dog bemærkes, at disse tal er præget af en vis usikkerhed, da  
alle nødvendige oplysninger endnu ikke foreligger, og da produktions-  
prognoserne under de nuværende konjunkturforhold er meget usikre.
Afgiftssats: 0,31%
Procentvis ændring fra 1985 til 1986: + 16%
(1) EFT nr. C 101 af 14.4.1983, s. 4.

- 74 -
INDTÆGTER
Årti
kelTekst1986
Foreslåede 
bevillinger1985
Godkendte 
bevillingerGennem­
førelse
1984
1101 1
Afgifter (fortsat)
. ·  .
120RENTER AF PLACEREDE MIDLER OG AF•
UDLÅN AF IKKE-LÅNTE MIDLER
475
— i  170 70

- 75 -
INDTÆGTER
Afgiftspligtige mængder og provenu ved en afgiftssats pi 0,01%
ProduktProduktionsprognose,  
der danner grundlag  
for beregningen af  
afgiften (i mio ton)- *  ·  ·Provenu ved en  
afgiftssats på 0,01%  
(i mio ECU)
>
Briketter, brunkul og i
halvkoks af brunkul 3,7 i  0 ,02
Stenkul af enhver art 180,0 1,50
KUL I ALT 1,52
Råjern, for så vidt
det ikke er bestemt
til fremstilling af
i  ngots 2,3 0,03
Stål i  ingots 131,6 3,00.
Færdigprodukter 90,3 0 ,93
STÅL I ALT 3,96
TILSAMMEN 5,48
1. Referencer og beskrivelse af aktionen
Kommissionen tilbageholder i  medfør af sin beslutning af 30. april 1975  
de disponible renter fra foregående regnskabsår med· henblik på opførelse  
på budgettet.
2. Indtægtens art
Indtægterne af placerede midler og af udlån af ikke-lånte midler fast­
sættes endeligt, når Kommissionen opstiller status pr. 31. december 1985.
3. Beregning og begrundelse for forskellen
De forventede renteindtægter bygger på et skøn over de indtægter, som  
Kommissionen kan frigøre til dette formål, når den opstiller status pr.  
31.12.1985. Procentvis ændring fra 1985 til 1986: + 7%.

- 76 -
INDTÆGTER
Art i 
kelTekst1986
Fores Ilede 
bevilLinger1985
Godkendte 
bevi LLingerGennem-
føreLse
1984
130•  · 1
BØDER OG BELØBSFORHØJELSER VED  
FOR SEN INDBETALING
KAPITEL 10-1 ALT
KAPITEL 20 - ANNULLERING AF  
FORPLIGTELSER, DER SANDSYNLIGVIS29 T7 * 8,8
274 234 215,2
5 3 31,3 IKKE KOMMER TIL INDFRIELSE  
------------------- -— - --1

- 77 -
INDTÆGTER
130 1. Referencer og beskrivelse af aktionen
Hovedsagelig. EKSF-traktatens artikel 47, 58 og 60. Kommissionen kan idømme  
virksomhederne bøder for overtrædelse af gældende pfis- og kvotaordninger.
2. Indtægtens art>Ud fra en regnskabsmæssig betragtning burde indtægter af bøder, som  
Kommissionen har idømt virksomheder i  henhold til EKSF-traktatens artikel  
58, i  en vis udstrækning betragtes som udskudte indtægter, bl.a. fordi  
en række sager er blevet indbragt for Domstolen.
3. Beregning og begrundelse for forskellen
Det er meget vanskeligt at bestemme det beløb, der vil blive oppebåret  
i  1986, navnlig fordi Domstolens behandling af de omtvistede sager kan  
vare både et og to år. Det foreslås, at kun de sager medregnes, hvor  
inddrivning er ved at finde sted. På grundlag af de foreliggende oplys­
ninger foreslås det, at der opføres 29 mio ECU under denne konto.  
Procentvis ændring fra 1985 til 1986: + 70% (ekskl. en forhøjelse på  
18 mio i  bøder, der forventes opkrævet i  1985).
20 1. Referencer og beskrivelse af aktionen
Henlæggelsen på grundlag af Kommissionens beslutninger om anvendelse  
af støtte skal inden for et rimeligt tidsrum føre til indgåelse af  
retlige forpligtelser.
Efter at alle parter har opfyldt de forpligtelser, der følger af den  
retlige forpligtelse, skal de resterende hertil henlagte beløb ifølge  
Kommissionens interne regler om opstillingen og gennemførelsen af EKSF's  
aktionsbudget annulleres. En kontrakt, hvis gennemførelse frembyder  
vanskeligheder, kan ligeledes annulleres.

- 78 -
INDTÆGTER
Arti
kelTekst1986
Foreslåede 
bevillinger1985
Godkendte 
bevillingerGennem­
førelse
1984
• 1  1
;
KAPITEL 20 - I ALT 5 3 •  31,3
KAPITEL 30 - JUSTERING OP/NED p.m. p.m. -
KAPITEL 30 - I ALT p.m. p.m. -
KAPITEL 40 - IKKE-ANVENDTE INDTÆGTER
FRA FOREGÅENDE REGNSKABSÅR p.m. p.m. 13,2
KAPITEL 40 I ALT p.m. p.m. 13,2
KAPITEL 50 - EKSTRAORDINÆRE,  =
INDTÆGTER
510Foranstaltninger i  forbindelse med
strukturomlægningen inden for
.stålindustrien 100 62,5 62,5

- 79 -
INDTÆGTER
Bemærkninger
De således frigjorte midler bliver igen disponible som indtægter i  ^  
indeværende' regnskabsår.
*  ,
2. Indtægtens art
Ved afvikling af en kontrakt annulleres henlæggelserne normalt i  for­
ståelse med medkontrahenten.
Det overslag på 5 mio ECU, som er opført under detjte kapitel, vedrører  
hovedsagelig annulleringer i  forbindelse med omstilling og omskoling.  
Andre forhold (annulleringer af disponible restbeløb på afsluttede  
forskningskontrakter m.v.) skal blot nævnes til orientering.
3. Beregning og begrundelse for forskellen
Annulleringstempoet kan vanskeligt forudses, fordi det afhænger af flere  
forhold (f.eks. de forhandlinger, der skal føres med de berørte regerin­
ger). Det skønsmæssige tal på 5 mio ECU for 1986 angiver en i  denne hen­
seende normal rytme.
Procentvis ændring fra 1985 til 1986: + 66% (ekskl. en stigning i  annul­
leringerne i  1985 på 52 mio ECU).
30 Under dette kapitel, der er forsynet med et "p.m.", registreres netto­
virkningen af bevægelserne i  omregningskursen i  regnskabsårets løb.
40
510Under dette kapitel, der er forsynet med et "p.m.", vil den eventuelle  
bevillingssaldo fra det foregående regnskabsår kunne opføres som indtæg­
ter for regnskabsåret.
1. Referencer og beskrivelse af aktionen
- Konklusionerne af Rådets 717. samling den 24.6.1981.
- EØF-traktatens artikel 235.
- Kommissionens forslag til Rådet (afgørelsen træffes inden for  
rammerne af EØF-traktatens artikel 235).

- 80
INDTÆGTER
Arti
kelTekst1986
Foreslåede 
bevil  linger1985
Godkendte 
bevillingerGennem­
førelse
1984
510•  .  )
Foranstaltninger i  forbindelse med
strukturomlægningen inden for ♦  ·
stålindustrien (fortsat)
;
520FORANSTALTNINGER I FORBINDELSE‘
•
MED STRUKTUROMLÆGNINGEN INDEN
FOR KULINDUSTRIEN 60 60 60

- 81 -
INDTÆGTER
Bemærkninger
2. Indtægtens art
Fordring, de'r er fastlagt i  det almindelige budget til dækning af den
- ·  »godkendte støtte. Under dette kapitel opføres supplerende indtægter,  
der udelukkende er bestemt til finansiering af foranstaltninger i  forbin­
delse med strukturomlægningen inden for stålindustrien (artikel B.6).  
Kommissionen foreslår, at finansieringen af denne midlertidige foran­
staltning bliver fortsat med bevillinger, der overføres fra artikel 650  
i  det almindelige budget til EKSF ifølge en afgørelse, der træffes i  hen­
hold til EØF-traktatens artikel 235.
3. Beregning og begrundelse for forskellen
Kommissionen har i  det foreløbige forslag til EØF's budget for 1986  
(artikel 650) foreslået et "p.m.", således at overførslen af bevillinger  
fra EØF's budget sker på det tidspunkt, hvor EKSF's støtte faktisk udbe­
tales, og ikke på forpligtelsestidspunktet, som det sker for øjeblikket.  
Beløbet på 100 mio ECU er således en fordring på det almindelige budget,  
dvs. kommende indtægter. Kommissionen har foreslået Rådet, at det giver  
tilsagn om, at de nødvendige bevillinger kan stilles til rådighed i  takt  
med udbetalingerne (se afsnit I C 2 i  nærværende dokument).
Procentvis ændring fra 1985 til 1986: + 60%.
1. Referencer og beskrivelse af aktionen
- EØF-traktatens artikel 235.
- Kommissionens forslag til Rådet (afgørelsen træffes inden for rammei—  
ne af EØF-traktatens artikel 235).
2. Indtægtens art
Fordring, der er fastlagt i  det almindelige budget til dækning af den  
godkendte støtte. Under dette kapitel opføres supplerende indtægter,  
der udelukkende er bestemt til finansiering af foranstaltninger i  for-

- 82 -
INDTÆGTER
Arti­
kelTekst1986
Fores ilede 
bevil linger1985
Godkendte 
bevi llingerGennem­
førelse
1984
520• . 1
Foranstaltninger , i  forbindelse med  
strukturomlægningen inden for  
kulindustrien (fortsat)
KAPITEL 50-1 ALT!
160 122,5 122·, 5
KAPITEL 60 - HENLÆGGELSE TIL■
IMØDEGRELSE AF UFORUDSETE UDGIFTER  
KAPITEL 60 - I ALT
INDTÆGTER I ALTp.m. p.m. 26,1
p.m. p.m. 26,1
•
439 359,5 408,3

- 83 -
INDTÆGTER
Bemærkninger
bindelse med strukturomlægningen inden for kulindustrien. Kommissionen  
foreslår, at disse foranstaltninger finansieres med bevillinger, der  
overføres fra artikel 651 i  EØF's budget til EKSF ifølge' en afgørelse,  
der træffes i  henhold til EØF-traktatens artikel 235.
f3. Beregning og begrundelse for forskellen
Kommissionen har i  det foreløbige forslag til EØF';s budget for 1986  
(artikel 651) foreslået et "p.m.", således at overførslén af bevillinger  
fra EØF's budget sker på det tidspunkt, hvor EKSF's støtte faktisk ud­
betales, og ikke på forpligtelsestidspunktet, som det sker for øjeblik­
ket. Beløbet på 100 mio ECU er således en fordring på det almindelige  
budget, dvs. kommende indtægter. Kommissionen har foreslået Rådet, at  
det giver tilsagn om, at de nødvendige bevillinger kan stilles til  
rådighed i  takt med udbetalingerne (se afsnit I C 2 i  nærværende  
dokument).
Procentvis ændring fra 1985 til 1986: 0%
60 Under dette kapitel, der er forsynet med et "p.m.", vil der ’ kunne op­
tages et passende indtægtsbeløb, hvis det i  løbet af regnskabsåret 1986  
skulle vise sig nødvendigt at dække et underskud. Det beløb, der vil  
være til rådighed for henlæggelsen til imødegåelse af uforudsete udgif­
ter, vil blive endeligt fastlagt, når Kommissionen opstiller status pr.  
31. december 1985.

- 84 -
DÆKNING AF IKKE-BUDGETTEREDE BEHOV
Der regnes med følgende midler til dækning af behovene i  forbindelse  
med socialt boligbyggeri:
- midler fra EKSF's tidligere pensionsfond og
- midler fra den særlige reserve
Disse midler stammer dels fra afdrag pi allerede udbetalte lån, dels  
fra nye bevillinger, der henlægges i  den særlige reserve.
Når Kommissionen opstiller status pr. 31.12.1985, vil den tage  
stilling til, hvilke supplerende midler der skal henlægges i  den  
særlige reserve.
OPGØRELSE OVER MULIGE INDTÆGTER I 1986
Overslagene over andre traditionelle indtægter end afgifterne beløber  
sig til 100 mio ECU (disponible renter: 75 mio ECU; bøder: 29 mio ECU  
annulleringer: 5 mio ECU). Da provenuet ved en afgiftssats på 0,01%  
anslås til 5,48 mio ECU, vil det sandsynlige afgiftsprovenu pi grund­
lag af den nuværende sats på 0,31% andrage 170 mio ECU. De samlede  
mulige ordinære indtægter i  1986 anslås derfor under disse forudsæt­
ninger til 279 mio ECU. Hertil kommer et beløb på 160 mio ECU i  form  
af ekstraordinære indtægter til finansiering af strukturomlægningen  
inden for kul- og stålindustrierne, således at de samlede mulige  
indtægter kommer op på 439 mio ECU.

FORSLAG TIL EKSF's AKTIONSBUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1986  
SAMMENFATTENDE OVERSIGTBILAG E
i  mio ECU
UDGIFTER
VIRKSOMHED, DER FINANSIERES OVER REGN­
SKABSÅRETS INDTÆGTER (TILBAGEBETALES IKKE)
1. Administrationsudgifter
2. Støtte til omskoling (artikel 56)
3. Støtte til forskning (artikel 55)
3.1. Stilforskning
3.2. Kulforskning
3.3. Socialforskning
4. Støtte i  form af rentegodtgørelser
4.1. Investeringer (artikel 54) (1)
4.2. Omstilling (artikel 56)
5. Støtte til kokskul og koks til  
stålindustrien (artikel 95)
6. Foranstaltninger i  forbindelse med  
strukturomlægningen inden for stål­
industrien (2)
7. Foranstaltninger i  forbindelse med  
strukturomlægningen inden for  
ku l  industri en . (  2)
VIRKSOMHED, DER FINANSIERES VED  
HJÆLP AF IKKE-LÅNTE MIDLER
8. Socialt boligbyggeriFORSLAG
5
150
60
5828,5
22
9,5
9
49INDTÆGTER
100
60
439
13REGNSKABSÅRETS INDTÆGTER
1. Løbende udgifter
1.1. Provenu af afgifter udregnet på  
grundlag af 0,31%
1.2. Renter af placerede midler og af  
udlån af ikke-lånte midler
1.3. Bøder og beløbsforhøjelser ved for  
sen indbetaling
1.4. Diverse
2. Annullering af forpligtelser, der sand­
synligvis ikke kommer til indfrielse
3. Justering op/ned
4. Uudnyttede indtægter fra regnskabs­
året 1984
5. Ekstraordinære indtægter
5.1. Foranstaltninger i  forbindelse med  
strukturomlægningen inden for  
stålindustrien
5.2. Foranstaltninger i  forbindelse med  
strukturomlægningen inden for kul­
industrien
6. Anvendelse reserve til uforudsete  
udgifter
DE IKKE-LÅNTE MIDLERS OPRINDELSE
7. Særlig reserve og EKSF's tidligere  
pensionsfondFORSLAG
170
75
29
p.m.
5
p.m.
p.m.
100
60
p.m.
439
13oo
(1) Eventuelle ekstra midler vil blive anvendt,til støtte i  form af rentegodtgørelser til fordel for investeringer.
(2) Gennemførelsen af disse foranstaltninger er betinget af, at de ekstraordinære indtægter faktisk er disponible.