Fælles holdning (EF) nr. 53/2000

fastlagt af Rådet den 9. november 2000

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om europæisk samarbejde om evaluering af kvaliteten af skoleundervisningen

(2000/C 375/03)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 149, stk. 4, og artikel 150, stk. 4,

som henviser til forslag fra Kommissionen(1),

som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(2),

som henviser til udtalelse fra Regionsudvalget(3),

som henviser til proceduren i traktatens artikel 251(4), og

som tager følgende i betragtning:

(1) Det er nødvendigt at give undervisningen en europæisk dimension, eftersom den udgør et væsentligt mål for opbygningen af Borgernes Europa.

(2) Alle medlemsstaterne har sat et højt uddannelsesniveau som et prioriteret mål for undervisningen på primær- og sekundærtrinnet, herunder erhvervsuddannelse, inden for rammerne af det kognitive samfund.

(3) Skoleundervisningens kvalitet må sikres på alle trin og inden for alle sektorer af undervisningen uafhængigt af forskelle med hensyn til mål, metoder og undervisningsbehov, og uanset oversigter over, hvor gode skolerne er, hvis sådanne oversigter findes.

(4) De ressourcer, som er afsat til uddannelse, er blevet forøget i alle industrialiserede lande i løbet af de sidste årtier. Uddannelse ses ikke kun som en personlig berigelse, men også som et bidrag til social samhørighed, social integration og løsningen på problemer vedrørende beskæftigelse. Livslang uddannelse giver en vigtig mulighed for, at den enkelte selv kan træffe beslutninger om fremtiden på både det erhvervsmæssige og det personlige plan. Kvalitetsuddannelse er af afgørende betydning på baggrund af arbejdsmarkedspolitikkerne og arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet og anerkendelse af eksamensbeviser og undervisningskvalifikationer.

(5) Det er medlemsstaternes ansvar, når de har mulighed for det, at sørge for, at skoleprogrammerne er tilpasset udviklingen i samfundet.

(6) Medlemsstaterne bør hjælpe uddannelsesinstitutionerne med at tilpasse sig de nye uddannelsesmæssige og sociale behov i det nye årtusind og de udviklinger, der følger heraf. Medlemsstaterne bør derfor støtte uddannelsesinstitutionerne for at forbedre kvaliteten af disses tjenesteydelser ved at hjælpe dem med at udvikle nye initiativer, der tager sigte på at sikre kvaliteten i undervisningen og ved at hjælpe dem til at stimulere personers mobilitet fra et land til et andet samt overførslen af viden.

(7) På det arbejdsmarkedspolitiske område vedtager Rådet hvert år en række retningslinjer for beskæftigelsen, som bygger på kvantitative mål og indikatorer. I retningslinje 7 i retningslinjerne for beskæftigelsen i 2000, som findes i bilaget til afgørelse 2000/228/EF(5), hedder det, at medlemsstaterne skal forbedre kvaliteten af deres skolesystemer, således at de i væsentlig grad kan nedbringe antallet af unge, der forlader skolesystemet for tidligt. Der bør også vises unge med indlæringsvanskeligheder særlige hensyn.

(8) I retningslinje 8 i ovennævnte retningslinjer gøres der en særlig bemærkning om, at computerkendskabet skal udvikles, at skolerne skal have installeret computerudstyr, og at eleverne skal have adgang til Internettet senest ved udgangen af 2002, hvilket vil indvirke positivt på uddannelsens kvalitet og forberede de unge på den digitale tidsalder.

(9) Uddannelse af høj kvalitet bør fremme mobiliteten, der i traktatens artikel 149 og 150 er opført som et af Fællesskabets mål.

(10) Europæisk samarbejde og udveksling af erfaringer på tværs af grænserne vil medvirke til udvikling og udbredelse af effektive og acceptable metoder til kvalitetsevaluering.

(11) De systemer, der udformes med henblik på at sikre kvalitet, bør forblive fleksible og kunne tilpasses de nye forhold som følge af ændringer i skolernes strukturer og mål, idet uddannelsens kulturelle dimension tages i betragtning.

(12) Kvalitetssikringssystemerne er forskellige i de enkelte medlemsstater og skoler på grund af skolernes forskellige størrelse, struktur, finansielle forhold, institutionelle karakteristika og pædagogiske fremgangsmåde.

(13) Kvalitetsevaluering og navnlig skolernes selvevaluering er redskaber, som er velegnede med henblik på at forhindre, at unge forlader skolesystemet for tidligt, og på at forhindre social udelukkelse generelt.

(14) Til at nå målet uddannelse af høj kvalitet er en hel række midler til rådighed. Evaluering af kvaliteten er et af dem og er et værdifuldt bidrag til at sikre og udvikle kvaliteten i skoleundervisningen, herunder erhvervsuddannelse. Evalueringen af kvaliteten af undervisningen bør blandt andet være rettet mod at vurdere skolernes evne til at udnytte de nye informationsteknologier, som bliver mere og mere almindelige.

(15) Et netværk på europæisk niveau af institutioner, der er inddraget i evalueringen af kvaliteten i skoleundervisningen, er af fundamental betydning. Eksisterende netværk, som det europæiske netværk af ansvarlige for evaluering af uddannelsessystemerne, der blev etableret af medlemsstaterne i 1995, kan give uvurderlig hjælp til gennemførelsen af denne henstilling.

(16) Kommissionen gennemførte i 1994 og 1995 et pilotprojekt om evaluering af kvaliteten af videregående uddannelser. I Rådets henstilling 98/561/EF af 24. september 1998 om det europæiske samarbejde vedrørende kvalitetssikring inden for videregående uddannelser(6) understreges betydningen af udveksling af information og erfaringer samt samarbejde vedrørende kvalitetssikring mellem andre medlemsstater.

(17) I Socrates-programmet(7), særlig aktion 6.1, opfordres Kommissionen til at fremme udvekslingen af information og erfaringer om spørgsmål af fælles interesse. Evaluering af kvaliteten af skoleundervisningen er et af de prioriterede temaer i ovennævnte aktion.

(18) Kommissionen har siden marts 1996 iværksat forskellige undersøgelser og arbejdsaktiviteter for at undersøge spørgsmålet om evaluering fra forskellige perspektiver med henblik på at beskrive de mange og meget forskellige tilgangsvinkler og evalueringsmetoder, som anvendes på forskellige plan.

(19) Kommission gennemførte i studieåret 1997/1998 et pilotprojekt i 101 skoler, der underviser på sekundærtrinnet, i de lande, der deltager i Socrates-programmet, som øgede bevidstheden om kvaliteten og bidrog til at øge kvaliteten i undervisningen i disse skoler. I den endelige rapport, Final report June 1999: Evaluation quality in school education; A European pilot project, understreges en række metodologiske elementer, som er vigtige for en vellykket selvevaluering.

(20) I konklusionerne af 16. december 1997(8) giver Rådet udtryk for, at evaluering også spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre og, hvor det er relevant, forbedre kvaliteten.

(21) Rådets formandskab erklærede i sine konklusioner fra Det Europæiske Råds ekstraordinære møde den 23. og 24. marts 2000 i Lissabon, at Europas uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer skal tilpasses såvel kravene i informationssamfundet som behovet for et bedre beskæftigelsesniveau og en bedre jobkvalitet.

(22) Med henblik på EU's udvidelse bør ansøgerlandene inddrages i det europæiske samarbejde om kvalitetsevaluering.

(23) Nærhedsprincippet og medlemsstaternes ansvar for deres uddannelsessystemers organisering og struktur bør tages i betragtning, så de kulturelle betingelser og undervisningstraditioner i de enkelte medlemsstater kan komme til udfoldelse,

I. HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE

at de på deres særlige økonomiske, sociale og kulturelle betingelser og under hensyn til den europæiske dimension støtter bestræbelserne på at forbedre kvalitetsevalueringen af skoleundervisningen ved:

1. at fremme og i givet fald indføre gennemsigtige kvalitetsevalueringssystemer med henblik på:

a) at sikre undervisning af høj kvalitet og samtidig fremme social inddragelse og lige muligheder for piger og drenge

b) at bevare kvaliteten af skoleundervisningen som grundlag for livslang uddannelse

c) at opfordre skolerne til selvevaluering som en metode til at skabe bedre undervisning og skoler ved en afvejet brug af selvevaluering og ekstern evaluering

d) at anvende teknikker med henblik på at forbedre kvaliteten som et middel til en bedre tilpasning til kravene fra en verden i hurtig og stadig udvikling

e) at afklare formålet med og betingelserne for skolernes selvevaluering samt sikre, at den måde, hvorpå selvevalueringen foretages, er i overensstemmelse med anden lovgivning

f) at udvikle ekstern evaluering for at yde metodologisk støtte til skolernes selvevaluering og give et indblik i skolernes forhold, idet de fremmer stadige forbedringer og sørger for ikke at begrænse sig til rent administrativ kontrol

2. at fremme og i givet fald støtte inddragelse af skolens aktører (lærere, elever, ledelse, forældre og eksperter) i processen for ekstern evaluering og skolernes selvevaluering med henblik på at fremme fælles ansvar for forbedringen af skolerne

3. at støtte uddannelse af ledelsen og brugen af selvevalueringsinstrumenter med henblik på:

a) at få skolernes selvevaluering til at fungere effektivt som et middel til at styrke skolernes evne til at blive bedre

b) at sikre effektiv spredning af eksempler på god praksis og nye instrumenter inden for selvevaluering

4. at støtte skolernes evne til at lære af hinanden på nationalt og europæisk plan med henblik på:

a) at fastlægge og udbrede eksempler på god praksis og effektive redskaber som f.eks. indikatorer og benchmarkreferencer inden for kvalitetsevalueringen i skoleundervisningen

b) at danne netværk mellem skoler på alle relevante niveauer, hvorigennem de kan støtte hinanden og sætte gang i evalueringsprocessen

5. at opfordre til samarbejde mellem alle de myndigheder, der er inddraget i kvalitetsevalueringen i skoleundervisningen, og fremme deres europæiske netværk.

Dette samarbejde kunne dække nogle af følgende områder:

a) udveksling af information og erfaringer, særlig om den metodologiske udvikling og eksempler på god praksis navnlig gennem anvendelse af moderne informations- og kommunikationsteknologi og eventuelt gennem afholdelse af europæiske konferencer, seminarer og workshopper

b) indsamling af data og udvikling af redskaber som f.eks. indikatorer og benchmarkreferencer, der er af særlig relevans for kvalitetsevalueringen i skolerne

c) offentliggørelse af resultaterne af skoleevalueringen, som fremlægges i overensstemmelse med de relevante politikker i hver medlemsstat og deres undervisningsinstitutioner, og som kan stilles til rådighed for myndighederne i medlemsstaterne

d) fremme af kontakten mellem eksperter med henblik på at opbygge europæisk ekspertise på området

e) anvendelse af resultaterne af internationale undersøgelser med henblik på at udvikle kvalitetsevalueringen af skoleundervisningen

II. OPFORDRER KOMMISSIONEN

1. til i tæt samarbejde med medlemsstaterne og på grundlag af eksisterende fællesskabsprogrammer at fremme det samarbejde, der er omhandlet i punkt 4 og 5 i del I, og også involvere relevante organisationer og sammenslutninger med den nødvendige erfaring inden for dette område.

I denne forbindelse skal Kommissionen sikre, at ekspertisen fra Eurydice-nettet, som er omhandlet i aktion 6.1 i Socrates-programmet, udnyttes fuldt ud

2. til på grundlag af eksisterende fællesskabsprogrammer at etablere en database til brug ved spredning af effektive redskaber og instrumenter, som skolerne kan anvende til kvalitetsevaluering. Databasen skal også omfatte eksempler på god praksis og være tilgængelig på Internettet, idet der skabes sikkerhed for interaktiv brug

3. til at udnytte midlerne under eksisterende fællesskabsprogrammer, til at integrere den erfaring, der allerede er gjort, i disse programmer, og til at udvikle de eksisterende netværk

4. til som et første skridt at foretage en opgørelse over de instrumenter og strategier for evaluering af kvaliteten i undervisningen på primær- og sekundærtrinnet, som allerede anvendes i de forskellige medlemsstater. Når opgørelsen er udarbejdet, samarbejder Kommissionen med medlemsstaterne om en passende opfølgning. Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget holdes regelmæssigt fuldt orienteret om ovennævnte opfølgning

5. til på grundlag af bidrag fra medlemsstaterne at forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en detaljeret rapport hvert tredje år vedrørende gennemførelsen af denne henstilling

6. til på grundlag af disse rapporter at drage konklusioner og stille forslag til yderligere handling.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

(1) EFT C ...

(2) EFT C 168 af 16.6.2000, s. 30.

(3) Udtalelse af 14. juni 2000 (endnu ikke offentliggjort i EFT).

(4) Europa-Parlamentets udtalelse af 6. juli 2000 (endnu ikke offentliggjort i EFT), Rådets fælles holdning af 9. november 2000 og Europa-Parlamentets afgørelse af ... (endnu ikke offentliggjort i EFT).

(5) EFT L 72 af 21.3.2000, s. 15.

(6) EFT L 270 af 7.10.1998, s. 56.

(7) EFT L 28 af 3.2.2000, s. 1.

(8) EFT C 1 af 3.1.1998, s. 4.

RÅDETS BEGRUNDELSE

I. INDLEDNING

1. Den 24. januar 2000 forelagde Kommissionen på grundlag af artikel 149 og 150 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til henstilling om europæisk samarbejde om evaluering af kvaliteten i skoleundervisningen.

2. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog sin udtalelse den 27. april 2000.

3. Regionsudvalget vedtog sin udtalelse den 15. juni 2000.

4. Europa-Parlamentet afgav udtalelse den 6. juli 2000.

5. I lyset af Europa-Parlamentets udtalelse fremsendte Kommissionen et ændret forslag den 3. august 2000.

6. Den 9. november 2000 vedtog Rådet sin fælles holdning i henhold til traktatens artikel 251.

II. FORMÅLET MED FORSLAGET

Forslaget henstiller til medlemsstaterne, at de støtter bestræbelserne på at forbedre kvalitetsevalueringen i skoleundervisningen, og opregner forskellige midler til at nå dette mål. Kommissionen opfordres til at fremme samarbejde på dette område samt til at yde teknisk assistance og sørge for opfølgning.

1. Generelle bemærkninger

Rådet har i sin fælles holdning i alt væsentligt godkendt Kommissionens forslag. Det har foretaget visse ændringer, som det har fundet ønskelige, og som i vid udstrækning stemmer overens med Europa-Parlamentets udtalelse.

2. Specifikke bemærkninger

2.1. Ændringer, som Rådet har foretaget i Kommissionens forslag

2.1.1 Henstillinger til medlemsstaterne

- Rådet har omredigeret teksten, så det klart fremgår, at ekstern evaluering og selvevaluering supplerer hinanden.

- Der er lagt større vægt på den rolle, indikatorer og benchmarkreferencer skal spille i forbindelse med kvalitetsevaluering.

- Skolenetværkernes rolle fremstår klarere.

- Visse andre emner er taget op, f.eks.:

- offentliggørelse af resultaterne, når det er muligt

- anvendelse af resultaterne af internationale undersøgelser.

2.1.2. Opfordringer til Kommissionen

Rådet har udstukket visse retningslinjer for opfølgningen af henstillingen.

2.1.3. Andre spørgsmål

I betragtningerne bl.a.:

- Erhvervsuddannelse nævnes sideløbende med undervisning på primær- og sekundærtrinnet i betragtning af henstillingens dobbelte retsgrundlag (artikel 149, stk. 4, og artikel 150, stk. 4) (betragtning 2).

- Der er lagt behørig vægt på konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon (betragtning 21).

- Anvendelsen af de nye informationsteknologier er nævnt som en faktor i kvalitetsevalueringen (betragtning 14).

2.2. Europa-Parlamentets ændringer

2.2.1 Ændringer fra Europa-Parlamentet, som Kommissionen har accepteret

Kommissionen accepterede alle de 42 fremlagte ændringer, helt, delvis eller med hensyn til substansen.

2.2.2. Ændringer fra Europa-Parlamentet, som Rådet har accepteret

Rådet accepterede alle de 42 fremlagte ændringer, helt, delvis eller med hensyn til substansen.

III. KONKLUSIONER

Rådet finder, at den fælles holdning er en afbalanceret tekst, der vil bidrage til at forbedre såvel evalueringen af kvaliteten i skoleundervisningen i medlemsstaterne som samarbejdet på europæisk plan.