[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 10.1.2007

KOM(2006) 850 endelig

2007/0002 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om energistatistik

(forelagt af Kommissionen)

[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

BEGRUNDELSE

1) BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET

1.1. Begrundelse og formål

Udviklingen i Fællesskabets politik og lovgivning på energiområdet har sat fokus på behovet for omfattende og sammenlignelige europæiske statistikker over en række energirelaterede forhold. Hvis der skal opstilles retningslinjer med klare kvantitative mål og tidsfrister vedrørende energi, er det nødvendigt at overvåge energisituationen for at kontrollere, om og i hvilket omfang de pågældende mål opfyldes.

Den meget store betydning, energiomdannelse og -forbrug har for miljøet, er et emne, der helt sikkert vil optage os langt ud i fremtiden, hvilket yderligere betoner behovet for nøjagtige oplysninger om energi. Et korrekt og præcist energiregnskab er blevet særlig relevant efter Kyoto-protokollens ikrafttrædelse den 16. februar 2005. Den energi, vi anvender, tegner sig nemlig for 80 % af EU's samlede emissioner af drivhusgasser.

I forslaget tages der også fuldt ud hensyn til Kommissionens samarbejde med Det Internationale Energiagentur (IEA) om energistatistik. Den foreslåede dataindsamling dækker derfor fuldstændigt den del af energistatistikken, der udarbejdes sammen med IEA.

1.2. Generel baggrund

På topmødet i Hampton Court efterlyste stats- og regeringscheferne en europæisk energipolitik. Som reaktion herpå er Kommissionen i færd med at udarbejde en række foranstaltninger, som beskrives nærmere i den nyligt offentliggjorte grønbog om energi.

For at nå dette mål er det yderst vigtigt, at der foreligger aktuelle og pålidelige data om energisituationen i EU. Følgelig er der behov for et stabilt institutionelt grundlag for indsamlingen af energidata, der i øjeblikket fortsat foregår ved frivillige aftaler.

I det her omhandlede forslag tages der også hensyn til nødvendigheden af at mindske byrden for virksomhederne. Med forordningen sker der ganske vist ikke nogen reduktion i den eksisterende byrde, men der tilføjes ikke nye forpligtelser, og det nuværende dækningsområde for indsamlingen af energidata i EU udvides heller ikke. Formålet med den foreslåede forordning er derfor ikke at ændre det statistiske arbejde, der allerede udføres, men at give det et retsgrundlag.

Dette retsgrundlag foreslås på et tidspunkt, hvor medlemsstaterne oplever stadig større vanskeligheder med den pågældende dataindsamling. Liberaliseringen af energimarkedet har bl.a. betydet, at der nu er mange flere producenter og forhandlere, og det har gjort dataindsamlingen langt vanskeligere. Herved er der blevet lagt pres på ressourcerne til indsamling af energidata, særlig fordi energi er et af de få statistiske områder, som endnu ikke er lovreguleret.

Virksomhederne er som følge af markedsliberaliseringen endnu mere opsatte på at bevare deres forretningshemmelighed, hvilket gør det endnu vanskeligere for medlemsstaternes embedsmænd at udføre deres statistiske arbejde på grundlag af en gentlemanaftale.

I de seneste år har man kunnet konstatere en generel forringelse af statistikkernes kvalitet (fuldstændighed, nøjagtighed, aktualitet). Der bør derfor tages initiativer for at understrege, at der er et grundlæggende behov for pålidelige energidata. Det kan bl.a. ske ved, at man gennem lovregulering bekræfter nødvendigheden af dette vigtige dataindsamlingsarbejde.

Den senere tids store stigninger i energipriserne har gjort europæiske borgere og politiske beslutningstagere mere opmærksomme på de komplekse forhold, der kendetegner vores energisituation. For at man kan få bedre kendskab til energisituationen, skal der foreligge nøjagtige, aktuelle og fuldstændige statistiske data om energi.

1.3. Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører

Kommissionens henstilling nr. 88/96/EKSF vedrørende kulstatistikker, der udløb sammen med EKSF den 23. juli 2002. Rådets forordning (EF) nr. 2964/95 af 20. december 1995 om registrering i Fællesskabet af indførsler og leverancer af råolie. Den foreslåede forordning omfatter disse data i aggregeret form. Desuden løser den, ved den form for dataindsamling, der foreslås, de fortrolighedsproblemer, der hidtil har forhindret dem i at blive videreformidlet rettidigt. Det skal bemærkes, at dette forslag ikke omfatter energipriser, men der findes flere retsakter om energipriser. Det drejer sig om følgende: Kommissionens beslutning 1999/566/EF af 26. juli 1999 om gennemførelse af Rådets beslutning 1999/280/EF om en procedure for information og konsultation om udgifterne til råolie og om forbrugerpriserne på olieprodukter i Fællesskabet. Den foreslåede forordning omfatter ikke de data, der er omhandlet i denne beslutning. Rådets direktiv 90/377/EØF af 29. juni 1990 om en fællesskabsprocedure med hensyn til gennemsigtigheden af prisen på gas og elektricitet til den endelige forbruger i industrien. |

- 1.4. Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål

EU's meget omfattende energipolitikker omtales udførligt i begrundelsesdelen af dette forslag. Kyoto-protokollen stiller store kvalitetskrav til opgørelserne over drivhusgasser, som i høj grad skyldes energiforbruget. I forbindelse med EU's politikker for intelligent og vedvarende energi skal energimængderne nøje overvåges for at måle, hvor langt man er nået i forhold til målene. I Fællesskabets strategi for bæredygtig udvikling indgår der endvidere en række vigtige ambitioner, især med hensyn til udviklingen af biobrændsler og andre vedvarende brændsler. Dataene om disse brændsler er ligeledes omfattet af denne forordning. |

2) HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE

2.1 Høring af interesserede parter

Høringsmetoder, hovedmålgrupper og respondenternes overordnede profil Forslaget til forordning blev drøftet på et arbejdsgruppemøde den 13.-14. juni 2005 i Luxembourg, i efterfølgende korrespondance med de nuværende dataleverandører i medlemsstaterne og på mødet i Udvalget for det Statistiske Program den 18.-19. maj 2006. |

Sammenfatning af svarene og af, hvordan der er taget hensyn til dem Svarene har været meget positive og opmuntrende. |

2.2. Ekspertbistand

Der har ikke været behov for ekstern ekspertbistand.

2.3. Konsekvensanalyse

Gennemførelsen af den foreslåede forordning vil kun få begrænsede konsekvenser for medlemsstaterne, da den dataindsamling, der er tale om, allerede foretages i fuldt omfang på frivillig basis.

Forslaget har stor miljømæssig betydning på grund af energianvendelsens meget store indflydelse på miljøet. Nøjagtige og aktuelle data om energisituationen i EU vil gøre det muligt at tegne et klart og kvantitativt billede af denne indflydelse og af de aktuelle udviklingstendenser.

De økonomiske konsekvenser er begrænsede. Dette forslag kan imidlertid bidrage til at give et klarere billede af import og eksport af energi og af produktion og forbrug af de forskellige typer brændsel.

3) FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER

3.1. Resumé af forslaget

Formålet med dette forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning er at fastlægge en fælles ramme for indsamling og udarbejdelse af EF-statistikker om produktion, import og eksport, omdannelse og forbrug af energi. Denne ramme vil i udstrakt grad gøre brug af den eksisterende dataindsamling og af det internationale samarbejde med andre relevante organisationer for at sikre, at der anvendes ensartede metoder, og at dataene er sammenlignelige. Målet er derfor ikke at åbne op for et nyt statistisk område, men at tilvejebringe et anvendeligt retsgrundlag for den eksisterende, forholdsvis omfattende indsats, der gøres for at stille pålidelige og aktuelle data til rådighed til brug for Fællesskabets energipolitik.

3.2. Retsgrundlag

Artikel 285 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab udgør retsgrundlaget for EF-statistikker. Rådet vedtager efter den fælles beslutningsprocedure de foranstaltninger til udarbejdelse af statistikker, der er nødvendige, for at Fællesskabet kan udøve sin virksomhed. Ifølge denne artikel skal udarbejdelsen af statistikkerne være karakteriseret ved upartiskhed, pålidelighed, objektivitet, videnskabelig uafhængighed, omkostningseffektivitet og fortrolighed af de statistiske oplysninger.

3.3. Subsidiaritetsprincippet

Målene for denne forordning, nemlig at fastlægge en fælles ramme for udarbejdelse, indberetning, evaluering og formidling af sammenlignelige energistatistikker i Fællesskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan på grundlag af en fællesskabsretsakt, fordi kun Kommissionen kan koordinere den nødvendige harmonisering af de statistiske oplysninger på fællesskabsplan, mens dataindsamlingen og opstillingen af sammenlignelige statistikker kan foretages af medlemsstaterne; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5.

3.4. Proportionalitetsprincippet

Forslaget stemmer overens med proportionalitetsprincippet af følgende grunde: |

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går forordningen ikke ud over det, der er nødvendigt for at nå målet. Forordningen lovgiver ikke om dataindsamlingsordningerne i de enkelte medlemsstater; den definerer blot de energidata, der skal leveres inden for en harmoniseret ramme og tidsplan. |

Forordningen forpligter ikke medlemsstaterne til at ændre deres administrative systemer til udarbejdelse af energistatistikker. Der stilles ikke forslag i forordningen om indsamling af nye oplysninger ud over dem, som allerede indsamles på frivillig basis på EU-plan. Det vurderes, at lovgivningen for nogle medlemsstater kan indebære, at deres nuværende energistatistiksystemer skal udbygges. Eurostat vil fortsat arbejde tæt sammen med de kompetente nationale myndigheder og bestræbe sig på at minimere eventuelle vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen af forordningen. |

3.5. Reguleringsmiddel/reguleringsform

Foreslået retsakt: forordning. |

Andre midler ville ikke være hensigtsmæssige af følgende grunde: Når de særlige karakteristika ved hver type retsakt, jf. EF-traktatens artikel 249, tages i betragtning, må forordninger siges at være det bedste grundlag for udarbejdelsen af EF-statistikker. Næsten alle kravene til statistik skal nemlig opfyldes direkte og umiddelbart i medlemsstaterne. De vedrører som regel specifikt angivne statistiske enheder i medlemsstaterne, eftersom målsætningen er klart formuleret og umiddelbart kan søges opfyldt, og eftersom alle de elementer, der skal belyses, er specificeret i retsakten sammen med den pågældende metodologi, tidsplan og hyppighed. De er som regel ikke afhængige af nationale harmoniseringsbestemmelser. De skal ganske enkelt gennemføres af de berørte nationale myndigheder. |

4) BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER

Forslaget har ingen konsekvenser for Fællesskabets budget. |

5) YDERLIGERE OPLYSNINGER

5.1. Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

Den foreslåede forordning er relevant for EØS og bør derfor omfatte hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

2007/0002 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. .../...

om energistatistik

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 285, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[1],

efter proceduren i traktatens artikel 251[2], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Fællesskabet har behov for præcise og aktuelle oplysninger om energimængder samt om energiformer, -kilder, -produktion, -forsyning, -omdannelse og -forbrug, så det kan overvåge indvirkningen og følgerne af sin politik på energiområdet.

(2) Det meget vigtigt, at der foreligger nøjagtige og ajourførte oplysninger om energi, for at kunne vurdere energiforbrugets indvirkning på miljøet, særlig i forbindelse med emissioner af drivhusgasser; sådanne oplysninger kræves i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 280/2004/EF af 11. februar 2004 om en mekanisme til overvågning af emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og til gennemførelse af Kyoto-protokollen[3].

(3) I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/77/EF af 27. september 2001 om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet[4] og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/8/EF af 11. februar 2004 om fremme af kraftvarmeproduktion på grundlag af en efterspørgsel efter nyttevarme på det indre energimarked og om ændring af direktiv 92/42/EØF[5] skal medlemsstaterne indberette kvantitative energidata. For at kunne følge udviklingen hen imod disse mål er det nødvendigt med detaljerede og ajourførte energidata.

(4) I Kommissionens grønbog KOM(2005) 265 af 22. juni 2005 om energieffektivitet eller hvordan vi kan få mere ud af mindre og KOM(2006) 105 af 8. marts 2006 om en europæisk energistrategi: bæredygtighed, konkurrenceevne og forsyningssikkerhed fastlægges der energipolitikker for EU, i henhold til hvilke der skal foreligge statistiske oplysninger om energi på EU-plan (blandt andet med henblik på at oprette et europæisk observationscenter for forsyningssikkerhed).

(5) Liberaliseringen af energimarkedet gør det stadig mere vanskeligt at opnå pålidelige og aktuelle energidata, fordi der ikke er noget retsgrundlag for tilvejebringelse af sådanne data.

(6) Det er meget vigtigt, at et statistiksystem for energi kan tilpasses en situation, der forventes at ændre sig i fremtiden.

(7) Udarbejdelsen af EF-statistikker er reguleret ved bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker[6].

(8) Målene for denne forordning, nemlig at fastlægge en fælles ramme for udarbejdelse, indberetning, evaluering og formidling af sammenlignelige energistatistikker i Fællesskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

(9) I forbindelse med udarbejdelse og formidling af EF-statistikker i henhold til denne forordning skal medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheder tage hensyn til principperne i adfærdskodeksen for europæiske statistikker, der blev vedtaget af Udvalget for det Statistiske Program den 24. februar 2005 og vedlagt Kommissionens henstilling om medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheders uafhængighed, integritet og ansvarlighed[7].

(10) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen[8].

(11) Specielt bør generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol. Andre generelle foranstaltninger til gennemførelse af væsentlige bestemmelser i forordningen bør vedtages efter forskriftsproceduren.

(12) Det er nødvendigt at indføre en bestemmelse om, at Kommissionen kan fritage medlemsstaterne for de dele af indsamlingen af energidata, der medfører for stor en byrde for respondenterne.

(13) Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom af 19. juni 1989[9] -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1 Genstand og anvendelsesområde

1. Denne forordning fastlægger en fælles ramme for udarbejdelse, indberetning, evaluering og formidling af sammenlignelig energistatistik i Fællesskabet.

2. Denne forordning finder anvendelse på statistiske data vedrørende energiprodukter og aggregater heraf i Fællesskabet.

Artikel 2Definitioner

I denne forordning forstås ved:

a) "EF-statistikker": EF-statistikker som defineret i artikel 2, første led, i forordning (EF) nr. 322/97

b) "udarbejdelse af statistikker": udarbejdelse af statistikker som defineret i artikel 2, andet led, i forordning (EF) nr. 322/97

c) "EF-myndighed": EF-myndighed som defineret i artikel 2, fjerde led, i forordning (EF) nr. 322/97

d) "energiprodukter": brændsel, varme, vedvarende energi, elektricitet og andre fysiske former for energi

e) "aggregater": data, som er aggregeret på nationalt plan, om behandling eller anvendelse af energiprodukter, navnlig produktion, handel, oplagring, omdannelse og forbrug, og strukturelle kendetegn ved energisystemet, f.eks. installeret elproduktionskapacitet eller kapacitet til produktion af olieprodukter

f) "datakvalitet": følgende aspekter af statistisk kvalitet: relevans, nøjagtighed, aktualitet og punktlighed, tilgængelighed og klarhed, sammenlignelighed, kohærens og fuldstændighed.

Artikel 3Datakilder

1. Medlemsstaterne indsamler - under hensyntagen til principperne om mindskelse af byrden for respondenterne og administrativ forenkling - data om energiprodukter og aggregater heraf i Fællesskabet fra følgende kilder:

a) særlige statistiske undersøgelser blandt producenter af primær og omdannet energi samt blandt distributører og transportører, importører og eksportører af energiprodukter

b) andre statistiske undersøgelser blandt energibrugere inden for industri, transport og andre sektorer, herunder husholdningssektoren

c) andre statistiske skøn eller andre, herunder administrative, kilder.

2. Medlemsstaterne fastlægger detaljerede bestemmelser om indberetning fra virksomheder og andre kilder af de data, der er nødvendige i forbindelse med de nationale statistikker, jf. artikel 4.

3. Listen over datakilder kan ændres efter proceduren i artikel 9, stk. 2.

Artikel 4Aggregater, energiprodukter og hyppighed for indberetning af nationale statistikker

1. De nationale statistikker, der skal indsamles, fremgår af bilagene. De indberettes med følgende hyppighed:

a) årligt for så vidt angår energistatistikkerne i bilag B

b) månedligt for så vidt angår energistatistikkerne i bilag C

c) månedligt for så vidt angår de kortfristede energistatistikker i bilag D.

2. De anvendte tekniske termer er forklaret og defineret i de enkelte bilag samt i bilag A ("Terminologi").

3. De nationale statistikker og de anvendte forklaringer og definitioner kan ændres efter proceduren i artikel 9, stk. 2.

Artikel 5 Indberetning

1. Medlemsstaterne indberetter de i artikel 4 omhandlede nationale statistikker til Kommissionen (Eurostat).

2. De nærmere bestemmelser om indberetningen, herunder tidsfrister og fritagelser, er fastsat i bilagene.

3. De nærmere bestemmelser om indberetningen af de nationale statistikker kan ændres efter proceduren i artikel 9, stk. 2.

4. Kommissionen kan på begrundet anmodning fra en medlemsstat indrømme yderligere fritagelser efter proceduren i artikel 9, stk. 3, for indsamling af de dele af de nationale statistikker, der medfører for stor en byrde for respondenterne.

Artikel 6Kvalitetskriterier og -rapporter

1. Medlemsstaterne sikrer kvaliteten af de indberettede data.

2. Der skal træffes alle rimelige forholdsregler for at sikre kohærens mellem de energidata, der indberettes i henhold til bilag B, og data, der indberettes i henhold til Kommissionens beslutning 2005/166/EF af 10. februar 2005 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 280/2004/EF om en mekanisme til overvågning af emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og til gennemførelse af Kyoto-protokollen[10].

3. For at sikre kvaliteten af de data, der indberettes, kan der efter proceduren i artikel 9, stk. 3, udarbejdes og senere ajourføres metodespecifikationer.

4. Til vurdering af kvaliteten af de indberettede data tilsender medlemsstaterne Kommissionen (Eurostat) en rapport med alle relevante oplysninger om gennemførelsen af denne forordning senest 6 måneder efter modtagelsen af en anmodning herom fra Kommissionen (Eurostat).

Artikel 7Tidsp lan og hyppighed

Medlemsstaterne indsamler alle de i denne forordning anførte data fra begyndelsen af det kalenderår, der følger efter vedtagelsen af denne forordning, og indberetter dem fremdeles med den hyppighed, der er fastsat i artikel 4, stk. 1.

Artikel 8Gennemførelsesforanstaltninger

1. Følgende foranstaltninger, der er nødvendige til gennemførelse af denne forordning, fastlægges efter proceduren i artikel 9, stk. 2:

a. ændringer i listen over datakilder (artikel 3, stk. 3)

b. ændringer i de nationale statistikker og de anvendte forklaringer og definitioner (artikel 4, stk. 3)

c. ændringer i de nærmere bestemmelser om indberetning (artikel 5, stk. 3).

2. Følgende foranstaltninger, der er nødvendige til gennemførelse af denne forordning, fastlægges efter proceduren i artikel 9, stk. 3:

a. indrømmelse af yderligere fritagelser (artikel 5, stk. 4)

b. udarbejdelse og ajourføring af metodespecifikationer (artikel 6, stk. 3).

3. Der skal tages hensyn til princippet om, at fordelene ved ajourføring skal opveje omkostningerne, og at yderligere omkostninger og arbejdsbyrder skal holdes inden for rimelige grænser.

Artikel 9 Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af Udvalget for det Statistiske Program.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 8.Det tidsrum, der nævnes i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

4. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 10 Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...].

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG A – TERMINOLOGI

Dette bilag indeholder forklaringer og definitioner af de udtryk, der anvendes i de øvrige bilag.

1. GEOGRAFISKE PRÆCISERINGER

Til brug for den statistiske indberetning anvendes nedenstående geografiske definitioner.

- Australien omfatter ikke de oversøiske territorier.

- Danmark omfatter ikke Færøerne og Grønland.

- Frankrig omfatter også Monaco, men ikke de franske oversøiske territorier Guadeloupe, Martinique, Fransk Guyana, Réunion, St.-Pierre og Miquelon, Ny Kaledonien, Fransk Polynesien, Wallis- og Futunaøerne og Mayotte.

- Italien omfatter også San Marino og Vatikanstaten.

- Japan omfatter også Okinawa.

- Nederlandene omfatter ikke Surinam og De Nederlandske Antiller.

- Portugal omfatter også Azorerne og Madeira.

- Spanien omfatter også De Kanariske Øer.

- Schweiz omfatter ikke Liechtenstein.

- USA omfatter de 50 stater, District of Columbia, De Amerikanske Jomfruøer, Puerto Rico og Guam.

2. AGGREGATER

Producenterne klassificeres efter formålet med produktionen:

- Hovedaktivitetsproducenter: private og offentlige virksomheder, der som hovedaktivitet producerer elektricitet og/eller varme med henblik på salg til tredjemand.

- Egenproducenter: private og offentlige virksomheder, der producerer elektricitet og/eller varme, helt eller delvist til eget brug som støtteaktivitet i forbindelse med deres hovedaktivitet.

Bemærk: Kommissionen kan præcisere terminologien yderligere ved gennem en udvalgsprocedure at tilføje relevante henvisninger til NACE, når en ændring af NACE-nomenklaturen er trådt i kraft.

2.1. Forsynings- og omdannelsessektoren

Produktion/indenlandsk produktion De mængder brændsel, der udvindes eller produceres, opgjort efter fjernelse af inaktive stoffer. Produktion omfatter også de mængder, der forbruges af producenten under produktionen (f.eks. til opvarmning eller drift af udstyr og tilbehør), samt leverancer til andre energiproducenter til omdannelse eller andre formål. Ved indenlandsk produktion forstås produktion med ressourcer fra den pågældende medlemsstat. |

Import/eksport Jf. de geografiske definitioner i afsnittet "Geografiske præciseringer". Medmindre andet er anført, forstås ved "import" indførsel fra det egentlige oprindelsesland (det land, hvor energiproduktet er produceret) med henblik på anvendelse i landet, og ved "eksport" udførsel til det land, hvor det producerede energiprodukt endeligt forbruges. Ved importerede og eksporterede mængder forstås de mængder, som har passeret landets grænser, uanset om de er toldklareret eller ej. Hvis oprindelses- eller bestemmelsesland er ukendt, kan det anføres som Andet. Det kan opstå statistiske forskelle, hvis kun den samlede import og eksport foreligger på ovenstående grundlag, mens den geografiske opdeling er baseret på en anden undersøgelse, en anden kilde eller et andet princip. I så fald anføres forskellene under Andet. |

Bunkring (international søtrafik) De mængder brændsel, der leveres til skibe i international sejlads, uanset flagstat. International sejlads kan foregå til søs, på indre vandveje og søer samt i kystfarvande. Omfatter ikke: - forbrug i skibe i national sejlads. Hvorvidt der er tale om national eller international sejlads, bestemmes efter afsejlings- og ankomsthavn, ikke efter skibets flagstat eller nationalitet. - fiskerfartøjers forbrug - militærstyrkers forbrug |

Lagerændringer Forskellen mellem primolager og ultimolager for lagre på det nationale område. |

Bruttoforbrug (beregnet) Beregnet værdi, der defineres som: Indenlandsk produktion + Fra andre kilder + Import − Eksport − Bunkring (international søtrafik) + Lagerændringer |

Bruttoforbrug (observeret) Den ved undersøgelser i slutbrugersektorer faktisk registrerede mængde. |

Statistiske forskelle Beregnet værdi, der defineres som: Beregnet bruttoforbrug − Observeret bruttoforbrug. Omfatter også lagerændringer hos slutbrugerne, hvis disse ikke kan anføres i forbindelse med Lagerændringer. Eventuelle store forskelle skal forklares. |

Hovedaktivitetsproducenter - elværker De mængder brændsel, der anvendes til produktion af elektricitet. De brændsler, der anvendes i elværker, som har mindst en kraftvarmeproduktionsenhed, anføres under Hovedaktivitetsproducenter - kraftvarmeværker. |

Hovedaktivitetsproducenter - kraftvarmeværker De mængder brændsel, der anvendes til produktion af elektricitet og varme. |

Hovedaktivitetsproducenter - varmeværker De mængder brændsel, der anvendes til produktion af varme. |

Egenproducenter - elværker De mængder brændsel, der anvendes til produktion af elektricitet. De brændsler, der anvendes i elværker, som har mindst en kraftvarmeproduktionsenhed, anføres under Egenprocenter - kraftvarmeværker. |

Egenproducenter - kraftvarmeværker De mængder brændsel, der svarer til mængden af produceret elektricitet og solgt varme. |

Egenproducenter - varmeværker De mængder brændsel, der svarer til mængden af solgt varme. |

Briketfabrikker (stenkulsbriketter) De mængder, der anvendes til produktion af brændsel. De mængder, der anvendes til opvarmning og drift af udstyr, anføres ikke her, men som forbrug i energisektoren. |

Koksværker De mængder, der anvendes i koksværker. De mængder, der anvendes til opvarmning og drift af udstyr, anføres ikke her, men som forbrug i energisektoren. |

Briketfabrikker (brunkulsbriketter/tørvebriketter) De mængder brunkul (ældre og yngre), der anvendes til fremstilling af brunkulsbriketter, og de mængder tørv, der anvendes til fremstilling af tørvebriketter. De mængder, der anvendes til opvarmning og drift af udstyr, anføres ikke her, men som forbrug i energisektoren. |

Gasværker De mængder, der anvendes til produktion af gas i gasværker og kulforgasningsanlæg. De mængder, der anvendes til opvarmning og drift af udstyr, anføres ikke her, men som forbrug i energisektoren. |

Højovne De mængder kokskul og/eller bituminøst kul og koksværkskoks, der omdannes i højovne. De mængder, der anvendes til opvarmning og drift af højovne (f.eks. højovnsgas), anføres ikke her, men som forbrug i energisektoren. |

Kullikvefaktion De mængder brændsel, der anvendes til produktion af syntetisk olie. |

Olieraffinaderier De mængder, der anvendes til fremstilling af mineralolieprodukter. De mængder, der anvendes til opvarmning og drift af udstyr, anføres ikke her, men som forbrug i energisektoren. |

Ikke andetsteds nævnt - omdannelse De mængder, der anvendes til omdannelse, ikke andetsteds nævnt. Anvendes denne rubrik, skal der gøres rede for det anførte. |

2.2. Energisektoren og endeligt forbrug

Energisektoren i alt De mængder, der forbruges i energisektoren i forbindelse med udvinding (råstofudvinding samt olie- og gasproduktion) eller omdannelse. Omfatter ikke de mængder brændsel, der omdannes til andre former for energi (anføres under Omdannelsessektoren) eller anvendes i forbindelse med drift af rørledninger, der transporterer olie, gas og kulslam (anføres under Transportsektoren). Omfatter også fremstilling af keramiske materialer til nuklear fission og fusion samt de produkter, der fremkommer herved. |

El-, kraftvarme- og varmeværker De mængder, der forbruges som energi i el-, kraftvarme- og varmeværker. |

Kulminer De mængder, der forbruges som energi i forbindelse med udvinding og forarbejdning af kul i kulindustrien. Kul, der brændes i minekraftværker, anføres under Omdannelsessektoren. |

Briketfabrikker (stenkulsbriketter) De mængder, der forbruges som energi i briketfabrikker. |

Koksværker De mængder, der forbruges som energi i koksværker. |

Briketfabrikker (brunkulsbriketter/tørvebriketter) De mængder, der forbruges som energi i briketfabrikker. |

Gasværker/forgasningsanlæg De mængder, der forbruges som energi i gasværker og forgasningsanlæg. |

Højovne De mængder, der forbruges som energi i højovne. |

Kullikvefaktion De mængder, der forbruges som energi i kullikvefaktionsanlæg. |

Olieraffinaderier De mængder, der forbruges som energi i olieraffinaderier. |

Olie- og gasudvinding De mængder, der forbruges som brændsel i forbindelse med olie- og gasudvinding og naturgasbehandling. Omfatter ikke rørledningstab (anføres som distributionstab) og de mængder energi, der anvendes til drift af rørledninger (anføres under Transportsektoren). |

Endeligt forbrug i alt Defineret (beregnet) som: = Samlet ikke-energimæssig anvendelse + Endeligt energiforbrug (Industri + Transport + Andre sektorer) Omfatter ikke leverancer til omdannelse, anvendelse i de energiproducerende sektorer og distributionstab. |

Ikke-energimæssig anvendelse Energiprodukter, der anvendes som råstoffer i forskellige sektorer, dvs. som ikke forbruges som brændsel eller omdannes til et andet brændsel. |

2.3. Slutanvendelser for energi

Endeligt energiforbrug Samlet energiforbrug inden for industri, transport og andre sektorer. |

Industrisektoren Herved forstås de mængder brændsel, der forbruges i industrianlæg i forbindelse med disses hovedaktiviteter. For (rene) varmeværker og kraftvarmeværker drejer det sig kun om de mængder brændsel, der forbruges til produktion af varme, som anvendes direkte i det pågældende anlæg. De mængder brændsel, der forbruges til produktion af varme, som sælges, og til produktion af elektricitet, anføres under den relevante omdannelsessektor. |

Jern og stål |

Kemiske (herunder petrokemiske) produkter. Kemiske og petrokemiske virksomheder |

Ikke-jernholdige metaller Virksomheder inden for ikke-jernholdige metaller. |

Ikke-metalholdige mineralske produkter Virksomheder, der fremstiller glas, keramiske produkter, cement og andre byggematerialer. |

Transportmidler Virksomheder med relation til transportmidler. |

Maskiner Færdige metalprodukter, maskiner og udstyr, undtagen transportmidler. |

Råstofudvinding Omfatter ikke de energiproducerende sektorer. |

Nærings- og nydelsesmidler |

Papirmasse og papir samt trykning Omfatter også reproduktion af indspillede medier. |

Træ og træprodukter (undtagen papirmasse og papir) |

Bygge- og anlægsvirksomhed |

Tekstiler og læder. |

Ikke andetsteds nævnt - industri Forbrug i sektorer, som ikke er omfattet af ovenstående. |

Transportsektoren Den energi, der anvendes til transport, uanset hvilken økonomisk sektor transporten foretages for. |

Transportsektoren - jernbanetransport Alle de mængder, der forbruges i jernbanetransporten, herunder til virksomheders egne jernbaner. |

Transportsektoren - national sejlads De mængder, der leveres til skibe, som ikke er i international sejlads, uanset flagstat (jf. Bunkring (international søtrafik)). Hvorvidt der er tale om national eller international sejlads, bestemmes efter afsejlings- og ankomsthavn, ikke efter skibets flagstat eller nationalitet. |

Transportsektoren - vejtransport De mængder, der anvendes i vejkøretøjer. Omfatter også brændsel, der anvendes i landbrugskøretøjer på landeveje, og smøremidler til vejkøretøjer. Omfatter ikke den energi, der anvendes i stationære motorer (jf. Andre sektorer), i traktorer, der kører uden for landevejen (jf. Landbrug), i vejkøretøjer til militær brug (jf. Andre sektorer - ikke andetsteds nævnt), bitumen, der anvendes til vejbelægning, og den energi, der anvendes i motorer på byggepladser (jf. Industrisektoren, delsektor Bygge- og anlægsvirksomhed). |

Transportsektoren - transport via rørledning De mængder, der anvendes som energi til støtte for og drift af rørledninger, der transporterer gas, væsker, slam mv. Omfatter også den energi, der anvendes til pumpestationer og vedligeholdelse af rørledninger. Omfatter ikke den energi, der anvendes til distribution via rørledninger af naturgas og syntetisk gas, varmt vand og damp fra distributøren til slutbrugerne (anføres under Energisektoren), den energi, der anvendes til distribution af vand til slutbrugere i husholdnings-, industri- og handelssektoren mv. (anføres under Den private og offentlige servicesektor), og tab under denne transport mellem distributøren og slutbrugerne (anføres som distributionstab). |

Transportsektoren - international luftfart De mængder flybrændstof, der leveres til fly i international luftfart. Hvorvidt der er tale om national eller international luftfart, bestemmes efter afgangs- og landingssted, ikke efter flyselskabets nationalitet. Omfatter ikke brændsler, der anvendes af flyselskaber i vejkøretøjer (anføres under Transportsektoren - ikke andetsteds nævnt), og flybrændstof til militær brug (anføres under Andre sektorer - ikke andetssteds nævnt). |

Transportsektoren - national luftfart De mængder flybrændstof, der leveres til fly i national luftfart - kommerciel, privat, landbrugsrelateret mv. Omfatter også brændsel, der anvendes til andre formål end flyvning, f.eks. bench test af motorer. Hvorvidt der er tale om national eller international luftfart, bestemmes efter afgangs- og landingssted, ikke efter flyselskabets nationalitet. Omfatter ikke brændsel, der anvendes af flyselskaber i vejkøretøjer (anføres under Transportsektoren - ikke andetssteds nævnt), og flybrændstof til militær brug (anføres under Andre sektorer - ikke andetssteds nævnt). |

Transportsektoren - ikke andetsteds nævnt De mængder, der anvendes til transport, ikke andetsteds nævnt. Omfatter også brændsel, der anvendes af flyselskaber i vejkøretøjer, og brændsel, der anvendes i havne til forskellige typer lossekraner. De mængder, der henhører under denne rubrik, skal indberettes. |

Andre sektorer Sektorer, der ikke er udtrykkeligt nævnt, eller som ikke henhører under energi-, industri- eller transportsektoren. |

Andre sektorer - den private og offentlige servicesektor Brændsler, der forbruges af virksomheder og administrative enheder i den offentlige og private sektor. |

Andre sektorer - husholdningssektoren Brændsler, der forbruges af alle husholdninger, herunder "husholdninger med ansat medhjælp". |

Andre sektorer - landbrug/skovbrug Brændsler, der forbruges i sektorerne landbrug, jagt og skovbrug. |

Andre sektorer - fiskeri Brændsler, der leveres til indlands-, kyst- og fjernfiskeri. Omfatter også brændsler, der leveres til skibe, der har tanket op i landet, uanset flagstat, og energi, der anvendes i fiskerisektoren. |

Andre sektorer - ikke andetsteds nævnt Sektorer, som ikke er omfattet af andre kategorier. Omfatter bl.a. brændsel, der anvendes til militær - både mobil og stationær - brug (f.eks. i skibe, fly og vejkøretøjer samt energi, der anvendes i forbindelse med indkvartering), uanset om brændslet leveres til militæret i det pågældende land eller i et andet land. Anvendes denne rubrik, skal der gøres rede for det anførte. |

3. ANDRE UDTRYK

Der anvendes følgende akronymer:

- TMB: tetramethylbly

- TEB: tetraethylbly

- SBP: ekstraktionsbenzin

- LPG: Liqified Petroleum Gas - flydende gas

- NGL: Natural Gas Liquids - flydende naturgas

- LNG: Liquefied Natural Gas - flydende naturgas

- CNG: komprimeret naturgas.

BILAG B – ÅRLIGE ENERGISTATISTIKKER

I dette bilag gøres der rede for den årlige indsamling af energistatistikker for så vidt angår dækning, enheder, indberetningsperiode, hyppighed, frister og de nærmere bestemmelser om fremsendelse af dataene.

I bilag A forklares de udtryk, der ikke forklares udtrykkeligt i dette bilag.

1. FASTE FOSSILE BRÆNDSLER OG SYNTETISKE GASSER

1.1. BERØRTE ENERGIPRODUKTER

Medmindre andet er anført, skal der indsamles data om følgende energiprodukter:

Energiprodukt | Definition |

1 | Anthracit | Højkvalitetskul til anvendelse i industri- og boligsektoren. Det har generelt et indhold af flygtige stoffer på under 10 % og et højt carbonindhold (ca. 90 % fast carbon). Dets øvre brændværdi ligger over 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) på våd, askefri basis. |

2 | Kokskul | Bituminøst kul af en kvalitet, der er egnet til fremstilling af højovnskoks. Dets øvre brændværdi ligger over 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) på våd, askefri basis. |

3 | Andet bituminøst kul (dampkul) | Kul, der anvendes til dampproduktion, herunder alt bituminøst kul, der ikke henhører under kokskul eller anthracit. Det har et højere indhold af flygtige stoffer end anthracit (over 10 %) og et lavere carbonindhold (under 90 % fast carbon). Dets øvre brændværdi ligger over 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) på våd, askefri basis. Hvis der anvendes bituminøst kul i koksværker, anføres det som kokskul. |

4 | Subbituminøst kul | Ikke-bagende kul med en øvre brændværdi på mellem 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) og 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) og et indhold af flygtige stoffer på over 31 % på tør, mineralfri basis. |

5 | Brunkul (ældre og yngre) | Ikke-bagende kul med en øvre brændværdi på under 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) og et indhold af flygtige stoffer på over 31 % på tør, mineralfri basis. Olieskifer og tjæresand, der produceres og derefter straks forbrændes, anføres i denne kategori. Olieskifer og tjæresand, der anvendes som input ved anden omdannelse, anføres også i denne kategori. Omfatter også de mængder olieskifer og tjæresand, der forbruges ved omdannelsen. Skiferolie og andre produkter, der fremkommer ved likvefaktion, anføres i det årlige oliespørgeskema. |

6 | Tørv | En fossil, brændbar, mere eller mindre fast, lyse- eller mørkebrun aflejring af vegetabilsk oprindelse med et højt vandindhold (op til 90 % i uforarbejdet stand), og som er nem at skære i. Omfatter ikke tørv, der anvendes til ikke-energimæssige formål. |

7 | Stenkuls-briketter | Brændsel, der fremstilles af stenkulssmuld, som tilsættes et bindemiddel. Den fremstillede mængde stenkulsbriketter kan derfor være lidt større end den mængde kul, der faktisk forbruges ved omdannelsen. |

8 | Koksværks-koks | Det faste produkt, der fremkommer ved forkoksning af kul, hovedsagelig kokskul, ved høj temperatur. Det har et lavt indhold af vand og flygtige stoffer. Koksværkskoks anvendes hovedsagelig i jern- og stålindustrien som energikilde og kemisk tilsætningsstof. Denne kategori omfatter også koksstøv og metallurgisk koks. Halvkoks (et fast produkt, der fremkommer ved forkoksning af kul ved lav temperatur) anføres også i denne kategori. Halvkoks anvendes som husholdningsbrændsel eller direkte i omdannelsesanlægget. Denne rubrik omfatter også koks, koksstøv og halvkoks fremstillet af brunkul (ældre og yngre). |

9 | Gaskoks | Biprodukt af stenkul, der anvendes til fremstilling af bygas i gasværker. Anvendes til opvarmning. |

10 | Kultjære | Fremkommer ved destruktiv destillation af bituminøst kul. Kultjære er et flydende biprodukt, der fremkommer ved destillation af kul til fremstilling af koks i koksværker, eller fremstilles af brunkul ("lavtemperaturtjære"). Kultjære kan destilleres yderligere til forskellige organiske produkter (f.eks. benzen, toluen og naphthalen), der normalt anføres som råmateriale til den petrokemiske industri. |

11 | Brunkuls-briketter | Brunkulsbriketter fremstilles af brunkul (ældre og yngre) ved brikettering under højt tryk uden tilsætning af bindemiddel. Omfatter også tørvebriketter, tørret brunkulssmuld og -støv. |

12 | Gasværksgas | Alle typer gasser, der fremstilles i offentlige forsyningsværker eller private anlæg, hvis hovedformål det er at fremstille, transportere og distribuere gas. Heri indgår gas, der fremstilles ved forkoksning (herunder gas, der fremstilles i koksværker og omdannes til gasværksgas), ved fuldstændig forgasning med eller uden berigelse med olieprodukter (LPG, restbrændselsolie osv.) og ved reforming eller simpel blanding af gasser og/eller luft. Dette gas anføres under "Fra andre kilder". De mængder gasværksgas, der blandes med naturgas og derefter distribueres og forbruges via naturgasnettet, anføres under Omdannelsessektoren. Fremstilling af andre kulgasser (dvs. koksværksgas, højovnsgas og gas fra oxygenblæsningsstålværker) anføres i de relevante kolonner for sådanne gasser, ikke som fremstilling af gasværksgas. Kulgasser, der overføres til gasværker, anføres derefter (i deres egen kolonne) under Omdannelsessektoren i rækken for gasværker. Den samlede mængde gasværksgas, der fremkommer ved overførsel af andre kulgasser, anføres under produktion af gasværksgas. |

13 | Koksværksgas | Fremkommer som biprodukt ved fremstilling af koksværkskoks til produktion af jern og stål. |

14 | Højovnsgas | Fremstilles ved forbrænding af koks i højovne i jern- og stålindustrien. Det genvindes og anvendes som brændsel dels i den pågældende højovn, dels i forbindelse med andre processer i stålindustrien eller i kraftværker, der har det nødvendige udstyr til at forbrænde det. Mængden af brændsel anføres på grundlag af øvre brændværdi. |

15 | Gas fra oxygen-blæsnings-stålværker | Biprodukt, der fremkommer ved produktion af stål i et oxygenblæsningsstålværk, og som opsamles ved udgangen af ovnen. Også kaldet konvertergas. |

16 | Stenkul | Kul med en øvre brændværdi på over 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) på våd, askefri basis og med en tilfældig vitrinitmiddelreflektans på mindst 0,6. Omfatter alle energiprodukter fra 1 til 3 (anthracit, kokskul og andet bituminøst kul). |

1.2. LISTE OVER AGGREGATER

Følgende aggregater skal indberettes for alle energiprodukter i ovenstående afsnit, medmindre andet er anført.

I bilag A forklares de udtryk, der ikke forklares udtrykkeligt i dette bilag.

1.2.1. Forsynings- og omdannelsessektoren

1 | Produktion |

1.1 | heraf: under jorden Gælder kun for anthracit, kokskul, andet bituminøst kul, subbituminøst kul og brunkul (ældre og yngre). |

1.2 | heraf: over jorden Gælder kun for anthracit, kokskul, andet bituminøst kul, subbituminøst kul og brunkul (ældre og yngre). |

2 | Fra andre kilder Består af to dele: - genvundet slam, mellemkvaliteter og andre kulprodukter af lavere kvalitet, der ikke kan klassificeres efter kultype. Omfatter også kul, der genvindes fra affaldsbunker og -beholdere. - leverancer af brændsel, hvis produktion er omfattet af andre energibalancer for brændsel, men hvis forbrug vil optræde i energibalancen for kul. |

2.1 | heraf: Fra olieprodukter Gælder ikke for anthracit, kokskul, andet bituminøst kul, subbituminøst kul, brunkul (ældre og yngre) og tørv. F.eks.: tilsætning af jordoliekoks til kokskul, som er bestemt til koksværker. |

2.2 | heraf: Fra naturgas Gælder ikke for anthracit, kokskul, andet bituminøst kul, subbituminøst kul, brunkul (ældre og yngre) og tørv. F.eks.: tilsætning af naturgas til gasværksgas, som er bestemt til endeligt forbrug. |

2.3 | heraf: Fra vedvarende energikilder Gælder ikke for anthracit, kokskul, andet bituminøst kul, subbituminøst kul, brunkul (ældre og yngre) og tørv. F.eks.: industriaffald som bindemiddel ved fremstilling af stenkulsbriketter |

3 | Import |

4 | Eksport |

5 | Bunkring (international søtrafik) |

6 | Lagerændringer Lagertilgang anføres med et negativt tal, og lagerafgang med et positivt tal. |

7 | Bruttoforbrug |

8 | Statistiske forskelle |

9 | Omdannelsessektoren i alt De mængder brændsel, der anvendes til primær eller sekundær energiomdannelse (f.eks. kul til elektricitet, koksværksgas til elektricitet), eller som anvendes til omdannelse til afledte energiprodukter (f.eks. kokskul til koks). |

9.1 | heraf: Hovedaktivitetsproducenter - elværker |

9.2 | heraf: Hovedaktivitetsproducenter - kraftvarmeværker |

9.3 | heraf: Hovedaktivitetsproducenter - varmeværker |

9.4 | heraf: Egenproducenter - elværker |

9.5 | heraf: Egenproducenter - kraftvarmeværker |

9.6 | heraf: Egenproducenter - varmeværker |

9.7 | heraf: Briketfabrikker (stenkulsbriketter) |

9.8 | heraf: Koksværker |

9.9 | heraf: Briketfabrikker (brunkulsbriketter/tørvebriketter) |

9.10 | heraf: Gasværker |

9.11 | heraf: Højovne De mængder kokskul og/eller bituminøst kul og koksværkskoks, der omdannes i højovne. De mængder, der anvendes som brændsel til opvarmning og drift af højovne (f.eks. højovnsgas), anføres ikke under Omdannelsessektoren, men som forbrug i energisektoren. |

9.12 | heraf: Kullikvefaktion Skiferolie og andre produkter, der fremkommer ved likvefaktion, indberettes i henhold til kapitel 4 i dette bilag. |

9.13 | heraf: Til blandet naturgas De mængder kulgasser, der blandes med naturgas. |

9.14 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - omdannelse |

1.2.2. Energisektoren

1 | Energisektoren i alt |

1.1 | heraf: El-, kraftvarme- og varmeværker |

1.2 | heraf: Kulminer |

1.3 | heraf: Briketfabrikker (stenkulsbriketter) |

1.4 | heraf: Koksværker |

1.5 | heraf: Briketfabrikker (brunkulsbriketter/tørvebriketter) |

1.6 | heraf: Gasværker |

1.7 | heraf: Højovne |

1.8 | heraf: Olieraffinaderier |

1.9 | heraf: Kullikvefaktion |

1.10 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - energi |

2 | Distributionstab Tab i forbindelse med transport og distribution samt flaring af syntetiske gasser. |

3 | Endeligt forbrug i alt |

4 | Ikke-energimæssig anvendelse i alt |

4.1 | heraf: Industri-, omdannelses- og energisektoren Ikke-energimæssig anvendelse i alle delsektorer under industri-, omdannelses- og energisektoren, f.eks. kul, der anvendes til fremstilling af methanol eller ammoniak. |

4.1.1 | heraf: I den petrokemiske sektor Ikke-energimæssig anvendelse, f.eks. anvendelse af kul som råmateriale ved fremstilling af gødning og ved fremstilling af andre petrokemiske produkter. |

4.2 | heraf: Transportsektoren Ikke-energimæssig anvendelse i alle delsektorer under transportsektoren. |

4.3 | heraf: Andre sektorer Ikke-energimæssig anvendelse i den private og offentlige servicesektor, husholdningssektoren, landbrugssektoren og andre ikke andetsteds nævnte sektorer. |

1.2.3. Slutanvendelser for energi

1 | Endeligt energiforbrug |

2 | Industrisektoren |

2.1 | heraf: Jern- og stålindustrien |

2.2 | heraf: Den kemiske og petrokemiske industri |

2.3 | heraf: Ikke-jernholdige metaller |

2.4 | heraf: Ikke-metalholdige mineralske produkter |

2.5 | heraf: Transportmidler |

2.6 | heraf: Maskiner |

2.7 | heraf: Råstofudvinding |

2.8 | heraf: Nærings- og nydelsesmidler |

2.9 | heraf: Papirmasse og papir samt trykning |

2.10 | heraf: Træ og træprodukter |

2.11 | heraf: Bygge- og anlægsvirksomhed |

2.12 | heraf: Tekstiler og læder |

2.13 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - industri |

3 | Transportsektoren |

3.1 | heraf: Jernbanetransport |

3.2 | heraf: National sejlads |

3.3 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - transport |

4 | Andre sektorer |

4.1 | heraf: Den private og offentlige servicesektor |

4.2 | heraf: Husholdningssektoren |

4.3 | heraf: Landbrug/skovbrug |

4.4 | heraf: Fiskeri |

4.5 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - andet |

1.2.4. Import og eksport

Import efter oprindelsesland og eksport efter bestemmelsesland.

Gælder ikke for tørv, gaskoks, gasværksgas, koksværksgas, højovnsgas og gas fra oxygenblæsningsstålværker.

1.2.5. Tilførsler til egenproducenter af elektricitet og varme

Tilførsler til egenproducenter af elektricitet og varme indberettes separat for (rene) elværker, kraftvarmeværker og (rene) varmeværker.

Disse tilførsler til egenproducenter opdeles efter hovedaktiviteterne i følgende tabel:

1 | Energisektoren i alt |

1.1 | heraf: Kulminer |

1.2 | heraf: Briketfabrikker (stenkulsbriketter) |

1.3 | heraf: Koksværker |

1.4 | heraf: Briketfabrikker (brunkulsbriketter/tørvebriketter) |

1.5 | heraf: Gasværker |

1.6 | heraf: Højovne |

1.7 | heraf: Olieraffinaderier |

1.8 | heraf: Kullikvefaktion |

1.9 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - energi |

2 | Industrisektoren |

2.1 | heraf: Jern- og stålindustrien |

2.2 | heraf: Den kemiske og petrokemiske industri |

2.3 | heraf: Ikke-jernholdige metaller |

2.4 | heraf: Ikke-metalholdige mineralske produkter |

2.5 | heraf: Transportmidler |

2.6 | heraf: Maskiner |

2.7 | heraf: Råstofudvinding |

2.8 | heraf: Nærings- og nydelsesmidler |

2.9 | heraf: Papirmasse og papir samt trykning |

2.10 | heraf: Træ og træprodukter |

2.11 | heraf: Bygge- og anlægsvirksomhed |

2.12 | heraf: Tekstiler og læder |

2.13 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - industri |

3 | Transportsektoren |

3.1 | heraf: Jernbanetransport |

3.2 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - transport |

4 | Andre sektorer |

4.1 | heraf: Den private og offentlige servicesektor |

4.2 | heraf: Husholdningssektoren |

4.3 | heraf: Landbrug/skovbrug |

4.4 | heraf: Fiskeri |

4.5 | heraf: Ikke andetssteds nævnt |

1.3. BRÆNDVÆRDI

Både øvre og nedre brændværdi skal angives for følgende hovedaggregater af energiprodukterne i afsnit 1.1.

Gælder ikke for gasværksgas, koksværksgas, højovnsgas og gas fra oxygenblæsningsstålværker:

1 | Produktion |

2 | Import |

3 | Eksport |

4 | Anvendt i koksværker |

5 | Anvendt i højovne |

6 | Anvendt i hovedaktivitetsproducenters el-, kraftvarme- og varmeværker |

7 | Anvendt i industrien |

8 | Andre anvendelser |

1.4. PRODUKTION OG LAGRE I KULMINER

Gælder kun for stenkul og brunkul (ældre og yngre).

Følgende mængder skal indberettes:

1 | Produktion under jorden |

2 | Produktion over jorden |

3 | Fra andre kilder |

4 | Lagre ved periodens udgang |

4.1 | heraf: Lagre i miner |

1.5. MÅLEENHEDER

1 | Energimængde | 103 ton Undtagelse: For gasser (gasværksgas, koksværksgas, højovnsgas, gas fra oxygenblæsningsstålværker) er det energiindholdet, der måles direkte, og den enhed, der skal anvendes, er derfor TJ (baseret på øvre brændværdi). |

2 | Brændværdi | MJ/ton |

1.6. FRITAGELSER

Ikke relevant.

2. NATURGAS

2.1. BERØRTE ENERGIPRODUKTER

De data, der skal indsamles, vedrører naturgas, dvs. flydende og luftformige gasser, der forekommer naturligt i undergrunden, og som hovedsagelig består af methan.

De omfatter både "ikke-associeret" gas fra felter, der udelukkende producerer gasformige hydrocarboner, "associeret" gas, der produceres sammen med råolie, og methan, der udvindes fra kulminer (grubegas) eller kullag.

Omfatter ikke gasser, der opstår ved anaerob nedbrydning af biomasse (f.eks. husholdningsaffald eller spildevandsslam), og heller ikke gasvæksgas.

2.2. LISTE OVER AGGREGATER

Følgende aggregater skal indberettes for alle energiprodukter i ovenstående afsnit, medmindre andet er anført.

2.2.1. Forsynings- og omdannelsessektoren

Der skal indberettes mængder af følgende aggregater udtrykt i både mængde- og energienheder og med angivelse af øvre og nedre brændværdi:

1. | Indenlandsk produktion Al salgbar tørgas produceret inden for landets grænser, herunder offshoreproduktion, opgjort efter rensning og udvinding af NGL og svovl. Omfatter ikke udvindingstab og mængder, der reinjiceres, frigives eller flares. Omfatter også de mængder, der anvendes i naturgasindustrien ved gasudvinding, i rørledningsnet og i gasbehandlingsanlæg. |

1.1 | heraf: Associeret gas Naturgas, der produceres sammen med råolie. |

1.2 | heraf: Ikke-associeret gas Naturgas fra felter, der udelukkende producerer gasformige hydrocarboner. |

1.3 | heraf: Grubegas Methan, der produceres i kulminer eller udvindes fra kullag, transportes ud via rørledning og forbruges i minerne eller transporteres videre til forbrugerne via rørledning. |

2 | Fra andre kilder Brændsel, der blandes med naturgas og forbruges som blandingsprodukt. |

2.1 | heraf: Fra olieprodukter LPG til forbedring af kvaliteten, f.eks. enthalpien |

2.2 | heraf: Fra kul Syntetisk gas til blanding med naturgas |

2.3 | heraf: Fra vedvarende energikilder Biogas til blanding med naturgas |

3 | Import |

4 | Eksport |

5 | Bunkring (international søtrafik) |

6 | Lagerændringer Lagertilgang anføres med et negativt tal, og lagerafgang med et positivt tal. |

7 | Bruttoforbrug |

8 | Statistiske forskelle Her skal ikke angives brændværdi. |

9 | Genvindelig gas: primo- og ultimolagre De mængder gas, der er til rådighed til levering i enhver input-output-cyklus. Dvs. genvindelig naturgas, der opbevares i særlige lagre (udtømte gas- og/eller oliefelter, grundvandsmagasiner, saltgruber, kaverner mv.), samt LNG-lagre. Omfatter ikke basisgas. Her skal ikke angives brændværdi. |

10. | Frigjort gas Den mængde gas, der frigives i luften på produktionsstedet eller ved gasbehandlingsanlægget. Her skal ikke angives brændværdi. |

11. | Flaret gas Den mængde gas, der afbrændes ved flaring på produktionsstedet eller ved gasbehandlingsanlægget. Her skal ikke angives brændværdi. |

12. | Omdannelsessektoren i alt De mængder brændsel, der anvendes til primær eller sekundær energiomdannelse (f.eks. naturgas til elektricitet), eller som anvendes til omdannelse til afledte energiprodukter (f.eks. naturgas til methanol). |

12.1 | heraf: Hovedaktivitetsproducenter - elværker |

12.2 | heraf: Egenproducenter - elværker |

12.3 | heraf: Hovedaktivitetsproducenter - kraftvarmeværker |

12.4 | heraf: Egenproducenter - kraftvarmeværker |

12.5 | heraf: Hovedaktivitetsproducenter - varmeværker |

12.6 | heraf: Egenproducenter - varmeværker |

12.7 | heraf: Gasværker |

12.8 | heraf: Koksværker |

12.9 | heraf: Højovne |

12.10 | heraf: Omdannelse af gas til flydende produkter De mængder naturgas, der anvendes som råmateriale ved omdannelse af gas til flydende produkter, f.eks. de mængder brændsel, der medgår i produktionen ved omdannelse til methanol. |

12.11 | heraf: Ikke andetssteds nævnt - omdannelse |

2.2.2. Energisektoren

1 | Energisektoren i alt |

1.1 | heraf: Kulminer |

1.2 | heraf: Olie- og gasudvinding |

1.3 | heraf: Tilførsler til olieraffinaderierne |

1.4 | heraf: Koksværker |

1.5 | heraf: Højovne |

1.6 | heraf: Gasværker |

1.7 | heraf: El-, kraftvarme- og varmeværker |

1.8 | heraf: Likvefaktion (LNG) eller forgasning |

1.9 | heraf: Omdannelse af gas til flydende produkter |

1.10 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - energi |

2 | Distributionstab Tab i forbindelse med transport og distribution, herunder rørledningstab. |

2.2.3. Slutanvendelser for energi

Forbruget af naturgas skal indberettes for følgende aggregater, opdelt på energimæssig og i givet fald ikke-energimæssig anvendelse:

1 | Endeligt forbrug i alt Endeligt energiforbrug og ikke-energimæssig anvendelse angives separat under denne rubrik. |

2. | Transportsektoren |

2.1 | heraf: Vejtransport Omfatter både CNG og biogas. |

2.1.1 | heraf: Andelen af biogas i forbindelse med vejtransport |

2.2 | heraf: Transport via rørledning |

2.3 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - transport |

3 | Industrisektoren |

3.1 | heraf: Jern- og stålindustrien |

3.2 | heraf: Den kemiske og petrokemiske industri |

3.3 | heraf: Ikke-jernholdige metaller |

3.4 | heraf: Ikke-metalholdige mineralske produkter |

3.5 | heraf: Transportmidler |

3.6 | heraf: Maskiner |

3.7 | heraf: Råstofudvinding |

3.8 | heraf: Nærings- og nydelsesmidler |

3.9 | heraf: Papirmasse og papir samt trykning |

3.10 | heraf: Træ og træprodukter |

3.11 | heraf: Bygge- og anlægsvirksomhed |

3.12 | heraf: Tekstiler og læder |

3.13 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - industri |

4 | Andre sektorer |

4.1 | heraf: Den private og offentlige servicesektor |

4.2 | heraf: Husholdningssektoren |

4.3 | heraf: Landbrug/skovbrug |

4.4 | heraf: Fiskeri |

4.5 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - andet |

2.2.4. Import og eksport

Både de samlede mængder naturgas og LNG-andelen heraf skal indberettes, opdelt på oprindelseslande for importerede mængder og på bestemmelseslande for eksporterede mængder.

2.2.5. Tilførsler til egenproducenter af elektricitet og varme

Tilførsler til egenproducenter af elektricitet og varme indberettes separat for elværker, kraftvarmeværker og varmeværker.

Det drejer sig om tilførsler til følgende anlæg og aktiviteter:

1 | Energisektoren i alt |

1.1 | heraf: Kulminer |

1.2 | heraf: Olie- og gasudvinding |

1.3 | heraf: Tilførsler til olieraffinaderier |

1.4 | heraf: Koksværker |

1.5 | heraf: Gasværker |

1.6 | heraf: Højovne |

1.7 | heraf: Likvefaktions- (LNG) og genforgasningsanlæg |

1.8 | heraf: Omdannelse af gas til flydende produkter |

1.9 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - energi |

2 | Industrisektoren |

2.1 | heraf: Jern- og stålindustrien |

2.2 | heraf: Den kemiske og petrokemiske industri |

2.3 | heraf: Ikke-jernholdige metaller |

2.4 | heraf: Ikke-metalholdige mineralske produkter |

2.5 | heraf: Transportmidler |

2.6 | heraf: Maskiner |

2.7 | heraf: Råstofudvinding |

2.8 | heraf: Nærings- og nydelsesmidler |

2.9 | heraf: Papirmasse og papir samt trykning |

2.10 | heraf: Træ og træprodukter |

2.11 | heraf: Bygge- og anlægsvirksomhed |

2.12 | heraf: Tekstiler og læder |

2.13 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - industri |

3 | Transportsektoren |

3.1 | heraf: Transport via rørledning |

3.2 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - transport |

4 | Andre sektorer |

4.1 | heraf: Den private og offentlige servicesektor |

4.2 | heraf: Husholdningssektoren |

4.3 | heraf: Landbrug/skovbrug |

4.4 | heraf: Fiskeri |

4.5 | heraf: Ikke andetssteds nævnt |

2.2.6. Gasoplagringskapacitet

1 | Navn Navnet på det sted, hvor oplagringsfaciliteten er beliggende. |

2 | Type Type oplagring, f.eks. udtømt gasfelt, saltgrube osv. |

3 | Effektiv kapacitet Gasoplagringskapacitet i alt, minus basisgas. Basisgassen er den mængde gas, der til enhver tid skal være til stede for at opretholde et tilstrækkeligt tryk i den underjordiske oplagringsfacilitet samt en passende leveringskapacitet i hele produktionscyklussen. |

4 | Maksimalt output Den mængde gas, der maksimalt kan udtages fra det pågældende lager. |

2.3. MÅLEENHEDER

1 | Energimængde | Medmindre andet er anført, oplyses naturgasmængder efter energiindhold, dvs. i TJ, baseret på øvre brændværdi. Til angivelse af fysiske mængder anvendes enheden 106 m3, idet gassen antages at være underlagt referencevilkår (15 °C, 101 325 kPa). |

2 | Brændværdi | KJ/m3 under antagelse af referencevilkår (15 °C, 101 325 kPa). |

3 | Effektiv oplagrings-kapacitet | 106 m3 under antagelse af referencevilkår (15 °C, 101 325 kPa). |

4 | Maksimalt output | 106 m3/dag under antagelse af referencevilkår (15 °C, 101 325 kPa). |

2.4. FRITAGELSER

Ikke relevant.

3. ELEKTRICITET OG VARME

3.1. BERØRTE ENERGIPRODUKTER

Dette kapitel dækker elektricitet og varme.

3.2. LISTE OVER AGGREGATER

Følgende aggregater skal indberettes for alle energiprodukter i ovenstående afsnit, medmindre andet er anført.

I bilag A forklares de udtryk, der ikke forklares udtrykkeligt i dette kapitel. De i kapitel 1, 2, 4 og 5 fastlagte definitioner og enheder gælder for energiprodukter, der henhører under faste fossile brændsler og syntetiske gasser, naturgas, olie og olieprodukter, vedvarende energi og affaldsenergi.

3.2.1. Forsynings- og omdannelsessektoren

Følgende definitioner finder anvendelse på aggregater af elektricitet og varme i dette kapitel:

- Bruttoelproduktion: den samlede elproduktion fra alle generatorsæt (herunder pumpekraftværker), opgjort ved hovedgeneratorernes afgangsklemmer.

- Bruttovarmeproduktion: den samlede varmeproduktion fra anlægget, herunder den varme, der anvendes i anlæggets hjælpeudstyr i form af varm væske (rumopvarmning, opvarmning med flydende brændsel osv.), tab i forbindelse med anlæg/net-varmeudvekslingen samt varme fra kemiske processer, der anvendes som primær energikilde.

- Nettoelproduktion: bruttoelproduktionen minus den elektricitet, der bruges i produktionsanlægget, og tabet i generatorens hovedtransformere.

- Nettovarmeproduktion: den varme, der leveres til distributionsnettet, opgjort ved måling af ud- og indgående strømme.

Aggregaterne i nedenstående tabel skal indberettes separat for hovedaktivitetsproducenters og egenproducenters anlæg. For disse to typer anlæg skal både brutto- og nettoelproduktion og brutto- og nettovarmeproduktion opdeles på (rene) elværker, kraftvarmeværker og (rene) varmeværker, når det er relevant:

1. | Produktion i alt |

1.1 | heraf: Kernekraft |

1.2 | heraf: Vandkraft |

1.2.1 | heraf: Den del af vandkraften, der produceres af pumpekraftværker |

1.3 | heraf: Geotermisk energi |

1.4 | heraf: Solenergi |

1.5 | heraf: Bølge-, tidevands- og havenergi |

1.6 | heraf: Vindenergi |

1.7 | heraf: Brændsler Brændsler, der kan antændes eller brænde, dvs. som kan reagere med ilt og udvirke en betydelig temperaturstigning, og som kan forbrændes direkte med henblik på produktion af elektricitet og/eller varme. |

1.8 | heraf: Varmepumper Varmeproduktion fra varmepumper. Anføres dog kun, hvis varmen sælges til tredjemand (dvs. når produktionen henhører under omdannelsessektoren). |

1.9 | heraf: Elektriske kedler Mængder varme fra elektriske kedler. Anføres, hvis produktionen sælges til tredjemand. |

1.10 | heraf: Varme fra kemiske processer Varme fra processer, der forløber uden energitilførsel, f.eks. en kemisk reaktion. Omfatter ikke restvarme fra processer, der forløber ved hjælp af energi. Denne varme indberettes som varme produceret af det pågældende brændsel. |

1.11 | heraf: Andre kilder - elektricitet (angiv nærmere). |

Aggregaterne i nedenstående tabel skal indberettes som totaler, opdelt på elektricitet og varme, når det er relevant. For de første tre aggregater i tabellen skal mængderne beregnes på grundlag af de værdier, der indberettes efter ovenstående tabel, og stemme overens hermed.

1. | Bruttoproduktion i alt |

2. | Egenanvendelse i anlægget |

3. | Nettoproduktion i alt |

4. | Import Jf. også "Eksport" under 5. |

5. | Eksport Ved importerede og eksporterede elmængder forstås de mængder, som har passeret landets grænser, uanset om de er toldklareret eller ej. Hvis elektricitet transiterer gennem et land, anføres den pågældende mængde som både import og eksport. |

6. | Anvendt i varmepumper |

7. | Anvendt i elektriske dampkedler |

8. | Anvendt i pumpekraftværker |

9. | Anvendt til elproduktion |

10. | Leveret energi For elektricitet: den samlede nettoelproduktion fra alle kraftværker i landet, minus den mængde, der samtidig er anvendt i varmepumper, elektriske dampkedler og pumpekraftværker, og plus eller minus import eller eksport. For varme: den samlede nettovarmeproduktion - bestemt til salg - fra alle anlæg i landet, minus den varme, der er anvendt til elproduktion, og plus eller minus import og eksport. |

11. | Transport- og distributionstab Alle tab i forbindelse med transport og distribution af elektricitet og varme. For elektricitet også tab i transformere, der ikke anses for at være en integrerende del af kraftværkerne. |

12. | Forbrug i alt (beregnet) |

13. | Statistiske forskelle |

14. | Forbrug i alt (observeret) |

Den producerede elektricitet, den solgte varme og de anvendte mængder brændsel samt den tilsvarende samlede energi (baseret på nedre brændværdi, dog for naturgas på øvre brændværdi) fra hvert af brændslerne i nedenstående tabel skal indberettes separat for hovedaktivitetsproducenters og egenproducenters anlæg. For disse to typer anlæg skal el- og varmeproduktionen opdeles på (rene) elværker, kraftvarmeværker og (rene) varmeværker, når det er relevant:

1. | Faste fossile brændsler og syntetiske gasser |

1.1 | Anthracit |

1.2 | Kokskul |

1.3 | Andet bituminøst kul |

1.4 | Subbituminøst kul |

1.5 | Brunkul (ældre og yngre) |

1.6 | Tørv |

1.7 | Stenkulsbriketter |

1.8 | Koksværkskoks |

1.9 | Gaskoks |

1.10 | Kultjære |

1.11 | Brunkulsbriketter |

1.12 | Gasværksgas |

1.13 | Koksværksgas |

1.14 | Højovnsgas |

1.15 | Gas fra oxygenblæsningsstålværker |

2 | Olie og olieprodukter |

2.1 | Råolie |

2.2 | NGL |

2.3 | Raffinaderigas |

2.4 | LPG |

2.5 | Naphtha |

2.6 | Jetbrændstof af petroleumstypen |

2.7 | Anden petroleum |

2.8 | Gas- og diseselolie (destilleret brændselsolie) |

2.9 | Svær brændselsolie |

2.10 | Bitumen (herunder orimulsion) |

2.11 | Jordoliekoks |

2.12 | Andre olieprodukter |

3 | Naturgas |

4 | Vedvarende energi og affaldsenergi |

4.1 | Industriaffald (ikke vedvarende) |

4.2 | Husholdningsaffald (vedvarende) |

4.3 | Husholdningsaffald (ikke vedvarende) |

4.4 | Træ, træaffald og andet fast affald |

4.5 | Lossepladsgas |

4.6 | Gas fra spildevandsslam |

4.7 | Anden biogas |

4.8 | Flydende biobrændsler |

3.2.2. El- og varmeforbrug i energisektoren

1. | Energisektoren i alt Omfatter ikke egenanvendelse i anlæggets pumpekraftværker, varmepumper og elektriske kedler. |

1.1 | heraf: Kulminer |

1.2 | heraf: Olie- og gasudvinding |

1.3 | heraf: Briketfabrikker (stenkulsbriketter) |

1.4 | heraf: Koksværker |

1.5 | heraf: Briketfabrikker (brunkulsbriketter/tørvebriketter) |

1.6 | heraf: Gasværker |

1.7 | heraf: Højovne |

1.8 | heraf: Olieraffinaderier |

1.9 | heraf: Kernekraftindustrien |

1.10 | heraf: Kullikvefaktionsanlæg |

1.11 | heraf: Likvefaktions- (LNG) og genforgasningsanlæg |

1.12 | heraf: Forgasningsanlæg (biogas) |

1.13 | heraf: Omdannelse af gas til flydende produkter |

1.14 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - energi |

3.2.3. Slutanvendelser for energi

1 | Industrisektoren |

1.1 | heraf: Jern- og stålindustrien |

1.2 | heraf: Den kemiske og petrokemiske industri |

1.3 | heraf: Ikke-jernholdige metaller |

1.4 | heraf: Ikke-metalholdige mineralske produkter |

1.5 | heraf: Transportmidler |

1.6 | heraf: Maskiner |

1.7 | heraf: Råstofudvinding |

1.8 | heraf: Nærings- og nydelsesmidler |

1.9 | heraf: Papirmasse og papir samt trykning |

1.10 | heraf: Træ og træprodukter |

1.11 | heraf: Bygge- og anlægsvirksomhed |

1.12 | heraf: Tekstiler og læder |

1.13 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - industri |

2 | Transportsektoren |

2.1 | heraf: Jernbanetransport |

2.2 | heraf: Transport via rørledning |

2.3 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - transport |

3 | Husholdningssektoren |

4 | Den private og offentlige servicesektor |

5 | Landbrug/skovbrug |

6 | Fiskeri |

7 | Ikke andetsteds nævnt - andet |

3.2.4. Import og eksport

Importerede og eksporterede mængder elektricitet og varme efter land.

3.2.5. Egenproducenters nettoproduktion af elektricitet og varme

Egenproducenters nettoproduktion af elektricitet og varme indberettes separat for (rene) elværker, kraftvarmeværker og (rene) varmeværker, opdelt på følgende anlæg og aktiviteter:

1 | Energisektoren i alt |

1.1 | heraf: Kulminer |

1.2 | heraf: Olie- og gasudvinding |

1.3 | heraf: Briketfabrikker (stenkulsbriketter) |

1.4 | heraf: Koksværker |

1.5 | heraf: Briketfabrikker (brunkulsbriketter/tørvebriketter) |

1.6 | heraf: Gasværker |

1.7 | heraf: Højovne |

1.8 | heraf: Olieraffinaderier |

1.9 | heraf: Kullikvefaktionsanlæg |

1.10 | heraf: Likvefaktions- (LNG) og genforgasningsanlæg |

1.11 | heraf: Forgasningsanlæg (biogas) |

1.12 | heraf: Omdannelse af gas til flydende produkter |

1.13 | heraf: Anlæg til fremstilling af trækul |

1.14 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - energi |

2 | For alle andre sektorer gælder listen over aggregater under 3.2.3 "Slutanvendelser for energi". |

3.2.6. Tilførsler til egenproducenter af elektricitet og varme

Tilførsler til egenproducenter af elektricitet og varme indberettes separat for elværker, kraftvarmeværker og varmeværker.

1) De mængder faste brændsler og syntetiske gasser, der er anvendt af egenproducenter, skal opdeles på følgende energiprodukter: anthracit, kokskul, andet bituminøst kul, subbituminøst kul, brunkul (ældre og yngre), tørv, stenkulsbriketter, kokværkskoks, gaskoks, kultjære, brunkuls- og tørvebriketter, gasværksgas, koksvækssgas, højovnsgas og gas fra oxygenblæsningsstålværker. Der skal angives tilførte mængder for følgende anlæg og aktiviteter:

1 | Energisektoren i alt |

1.1 | heraf: Kulminer |

1.2 | heraf: Briketfabrikker (stenkulsbriketter) |

1.3 | heraf: Koksværker |

1.4 | heraf: Briketfabrikker (brunkulsbriketter/tørvebriketter) |

1.5 | heraf: Gasværker |

1.6 | heraf: Højovne |

1.7 | heraf: Olieraffinaderier |

1.8 | heraf: Kullikvefaktion |

1.9 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - energi |

2 | Industrisektoren |

2.1 | heraf: Jern- og stålindustrien |

2.2 | heraf: Den kemiske og petrokemiske industri |

2.3 | heraf: Ikke-jernholdige metaller |

2.4 | heraf: Ikke-metalholdige mineralske produkter |

2.5 | heraf: Transportmidler |

2.6 | heraf: Maskiner |

2.7 | heraf: Råstofudvinding |

2.8 | heraf: Nærings- og nydelsesmidler |

2.9 | heraf: Papirmasse og papir samt trykning |

2.10 | heraf: Træ og træprodukter |

2.11 | heraf: Bygge- og anlægsvirksomhed |

2.12 | heraf: Tekstiler og læder |

2.13 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - industri |

3 | Transportsektoren |

3.1 | heraf: Jernbanetransport |

3.2 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - transport |

4 | Andre sektorer |

4.1 | heraf: Den private og offentlige servicesektor |

4.2 | heraf: Husholdningssektoren |

4.3 | heraf: Landbrug/skovbrug |

4.4 | heraf: Fiskeri |

4.5 | heraf: Ikke andetssteds nævnt |

2) De mængder olieprodukter, der er anvendt af egenproducenter, skal opdeles på følgende energiprodukter: råolie, NGL, raffinaderigas, LPG, naphtha, jetbrændstof af petroleumstypen, anden petroleum, gas- og diseselolie (destilleret brændselsolie), svær brændselsolie, bitumen (herunder orimulsion), jordoliekoks og andre olieprodukter. Der skal angives tilførte mængder for følgende anlæg og aktiviteter:

1 | Energisektoren i alt |

1.1 | heraf: Kulminer |

1.2 | heraf: Olie- og gasudvinding |

1.3 | heraf: Koksværker |

1.4 | heraf: Højovne |

1.5 | heraf: Gasværker |

1.6 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - energi |

2 | Industrisektoren |

2.1 | heraf: Jern- og stålindustrien |

2.2 | heraf: Den kemiske og petrokemiske industri |

2.3 | heraf: Ikke-jernholdige metaller |

2.4 | heraf: Ikke-metalholdige mineralske produkter |

2.5 | heraf: Transportmidler |

2.6 | heraf: Maskiner |

2.7 | heraf: Råstofudvinding |

2.8 | heraf: Nærings- og nydelsesmidler |

2.9 | heraf: Papirmasse og papir samt trykning |

2.10 | heraf: Træ og træprodukter |

2.11 | heraf: Bygge- og anlægsvirksomhed |

2.12 | heraf: Tekstiler og læder |

2.13 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - industri |

3 | Transportsektoren |

3.1 | heraf: Transport via rørledning |

3.2 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - transport |

4 | Andre sektorer |

4.1 | heraf: Den private og offentlige servicesektor |

4.2 | heraf: Husholdningssektoren |

4.3 | heraf: Landbrug/skovbrug |

4.4 | heraf: Fiskeri |

4.5 | heraf: Ikke andetssteds nævnt |

3) De mængder naturgas, der er anvendt af egenproducenter, skal opdeles på følgende anlæg og aktiviteter:

1 | Energisektoren i alt |

1.1 | heraf: Kulminer |

1.2 | heraf: Olie- og gasudvinding |

1.3 | heraf: Tilførsler til olieraffinaderier |

1.4 | heraf: Koksværker |

1.5 | heraf: Gasværker |

1.6 | heraf: Højovne |

1.7 | heraf: Likvefaktions- (LNG) og genforgasningsanlæg |

1.8 | heraf: Omdannelse af gas til flydende produkter |

1.9 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - energi |

2 | Industrisektoren |

2.1 | heraf: Jern- og stålindustrien |

2.2 | heraf: Den kemiske og petrokemiske industri |

2.3 | heraf: Ikke-jernholdige metaller |

2.4 | heraf: Ikke-metalholdige mineralske produkter |

2.5 | heraf: Transportmidler |

2.6 | heraf: Maskiner |

2.7 | heraf: Råstofudvinding |

2.8 | heraf: Nærings- og nydelsesmidler |

2.9 | heraf: Papirmasse og papir samt trykning |

2.10 | heraf: Træ og træprodukter |

2.11 | heraf: Bygge- og anlægsvirksomhed |

2.12 | heraf: Tekstiler og læder |

2.13 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - industri |

3 | Transportsektoren |

3.1 | heraf: Transport via rørledning |

3.2 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - transport |

4 | Andre sektorer |

4.1 | heraf: Den private og offentlige servicesektor |

4.2 | heraf: Husholdningssektoren |

4.3 | heraf: Landbrug/skovbrug |

4.4 | heraf: Fiskeri |

4.5 | heraf: Ikke andetssteds nævnt |

4) De mængder vedvarende energi og affaldsenergi, der er anvendt af egenproducenter, skal opdeles på følgende energiprodukter: geotermisk energi, solenergi, industriaffald (ikke vedvarende), husholdningsaffald (vedvarende), husholdningsaffald (ikke vedvarende), træ/træaffald/andet fast affald, lossepladsgas, gas fra spildevandsslam, anden biogas og flydende biobrændsler. Der skal angives tilførte mængder for følgende anlæg og aktiviteter:

1 | Energisektoren i alt |

1.1 | heraf: Forgasningsanlæg |

1.2 | heraf: Kulminer |

1.3 | heraf: Briketfabrikker (stenkulsbriketter) |

1.4 | heraf: Koksværker |

1.5 | heraf: Olieraffinaderier |

1.6 | heraf: Briketfabrikker (brunkulsbriketter/tørvebriketter) |

1.7 | heraf: Gasværker |

1.8 | heraf: Højovne |

1.9 | heraf: Anlæg til fremstilling af trækul |

1.10 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - energi |

2 | Industrisektoren |

2.1 | heraf: Jern- og stålindustrien |

2.2 | heraf: Den kemiske og petrokemiske industri |

2.3 | heraf: Ikke-jernholdige metaller |

2.4 | heraf: Ikke-metalholdige mineralske produkter |

2.5 | heraf: Transportmidler |

2.6 | heraf: Maskiner |

2.7 | heraf: Råstofudvinding |

2.8 | heraf: Nærings- og nydelsesmidler |

2.9 | heraf: Papirmasse og papir samt trykning |

2.10 | heraf: Træ og træprodukter |

2.11 | heraf: Bygge- og anlægsvirksomhed |

2.12 | heraf: Tekstiler og læder |

2.13 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - industri |

3 | Transportsektoren |

3.1 | heraf: Jernbanetransport |

3.2 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - transport |

4 | Andre sektorer |

4.1 | heraf: Den private og offentlige servicesektor |

4.2 | heraf: Husholdningssektoren |

4.3 | heraf: Landbrug/skovbrug |

4.4 | heraf: Fiskeri |

4.5 | heraf: Ikke andetssteds nævnt |

3.3. STRUKTURDATA VEDRØRENDE PRODUKTION AF ELEKTRICITET OG VARME

3.3.1. Maksimal elkapacitet (netto) og spidsbelastning

Kapaciteten angives pr. 31. december i det pågældende indberetningsår.

Omfatter både (rene) elværkers og kraftvarmeværkers elkapacitet.

Den maksimale elkapacitet (netto) er den samlede maksimale nettokapacitet for alle værker, opgjort enkeltvis i en given driftsperiode. I denne periode antages driften at være kontinuerlig, i praksis 15 timer eller derover pr. dag. Den maksimale nettokapacitet er den maksimale kraft - som antages at være udelukkende aktiv kraft - der kan leveres kontinuerligt ved tilslutningspunktet til nettet, når værket kører i fuld drift. Ved spidsbelastning forstås den største kraft, der punktvis optages eller leveres af et net eller en kombination af net i landet.

Følgende mængder skal indberettes for både hovedaktivitetsproducenter og egenproducenter:

1. | I alt |

2. | Kernekraft |

3. | Vandkraft |

3.1 | heraf: Fra pumpekraftværker |

4. | Geotermisk energi |

5. | Solenergi |

6. | Bølge-, tidevands- og havenergi |

7. | Vindenergi |

8. | Brændsler |

8.1 | heraf: Dampenergi |

8.2 | heraf: Forbrændingsmotorer |

8.3 | heraf: Gasturbiner |

8.4 | heraf: Kombinerede gas- og dampturbiner |

8.5 | heraf: Andet Angiv i givet fald nærmere. |

Følgende mængder skal kun indberettes for hovedaktivitetsproducenter:

9. | Spidsbelastning |

10. | Disponibel kapacitet på spidsbelastningstidspunktet |

11. | Dato og tidspunkt for spidsbelastningen |

3.3.2. Maksimal elkapacitet (netto) for brændsler

Den maksimale elkapacitet (netto) for brændsler skal indberettes for både hovedaktivitetsproducenter og egenproducenter, opdelt på de forskellige typer kraftværker i nedenstående tabel. For alle samfyrede værker (værker, der fyres med flere brændsler) skal det desuden angives, hvilken type brændsel der anvendes som primært brændsel, og hvilken type der alternativt anvendes.

1. | Fyret med ét enkelt brændsel |

1.1 | Fyret med kul eller kulprodukter Omfatter også værker, der fyres med koksværksgas, højovnsgas og gas fra oxygenblæsningsstålværker. |

1.2 | Fyret med flydende brændsler Omfatter også værker, der fyres med raffinaderigas. |

1.3 | Fyret med naturgas Omfatter også værker, der fyres med gasværksgas. |

1.4 | Fyret med tørv |

1.5 | Fyret med vedvarende brændsler og affald |

2 | Samfyret med faste og flydende brændsler |

3 | Samfyret med faste brændsler og naturgas |

4 | Samfyret med flydende brændsler og naturgas |

5 | Samfyret med faste brændsler, flydende brændsler og naturgas |

Til samfyrede værker henregnes kun anlæg, der kan fyres med mere end én type brændsel på kontinuerlig basis. Værker med separate anlæg, der anvender forskellige brændsler, opdeles efter de relevante kategorier af værker, der fyres med ét enkelt brændsel.

3.4. MÅLEENHEDER

1 | Energimængde | Elektricitet: GWh Varme: TJ Faste fossile brændsler og syntetiske gasser: Jf. måleenhederne i kapitel 1 i dette bilag. Naturgas: Jf. måleenhederne i kapitel 2 i dette bilag. Olie og olieprodukter: Jf. måleenhederne i kapitel 4 i dette bilag. Vedvarende energi og affald: Jf. måleenhederne i kapitel 5 i dette bilag. |

2 | Kapacitet | Elproduktionskapacitet: MWe Varmeproduktionskapacitet: MWt |

3.5. FRITAGELSER

Frankrig fritages for indberetning af varmeaggregaterne i en periode på 4 år efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse.

4. OLIE OG OLIEPRODUKTER

4.1. BERØRTE ENERGIPRODUKTER

Medmindre andet er anført, skal der indsamles data om følgende energiprodukter:

Energi-produkt | Definition |

1 | Råolie | Råolie er mineralolie af naturlig oprindelse bestående af en blanding af hydrocarboner og forskellige urenheder såsom svovl. Det forekommer i flydende form ved normal temperatur og normalt tryk, og dets fysiske egenskaber (densitet, viskositet osv.) er meget varierende. Omfatter også kondensat, der udvindes af associeret og ikke-associeret gas i tilknytning til oliefeltet/oliekoncessionen og blandes med råolie. |

2 | NGL | NGL er flydende eller flydendegjorte hydrocarboner, der udvindes af naturgas i separations- eller gasbehandlingsanlæg. NGL omfatter ethan, propan, (iso-)butan, (iso-)pentan og pentan+ (undertiden kaldet naturgaskondensat). |

3 | Raffinaderi-råmateriale | Raffinaderiråmateriale er forarbejdet olie, der er bestemt til videreforarbejdning (f.eks. straight run brændselsolie eller vakuumgasolie), men ikke til blanding med andre produkter. Ved videreforarbejdningen omdannes det til en eller flere bestanddele og/eller færdigprodukter. Omfatter også produkter, som den petrokemiske industri returnerer til raffinaderierne (f.eks. pyrolysebenzin, C4-fraktioner samt gasolie- og brændselsoliefraktioner). |

4 | Additiver/ oxygenatorer | Additiver er hydrocarbonfrie forbindelser, der tilsættes eller blandes med et produkt med henblik på at ændre dets forbrændingsegenskaber (oktan, cetan, kuldeegenskaber osv.): • oxygenatorer, f.eks. alkohol (methanol, ethanol), ethere (f.eks. MTBE (methyl-tert-butyl-ether), ETBE (ethyl-tert-butyl-ether) og TAME (tert-amyl-methyl-ether) • estere (f.eks. rapsolie, dimethylester osv.) • kemiske forbindelser (f.eks. TML, TEL og detergenter). Bemærk: I denne kategori anføres kun de mængder additiver/oxygenatorer (alkohol, ethere, estere og andre kemiske forbindelser), der er bestemt til blanding med brændsler eller til anvendelse som brændsel. |

4.1 | heraf: Biobrændsler | Biobenzin og biodiesel. Jf. definitionerne i kapitel 5, "Vedvarende energi og affaldsenergi". I denne kategori anføres kun mængderne af flydende biobrændsel, ikke de samlede mængder flydende brændsler, der fremkommer ved blanding med biobrændsler. Omfatter ikke biobrændsler, der ikke er blandet med transportbrændsler (dvs. i ren form); de skal indberettes i henhold til kapitel 5. Biobrændsler, der indgår som komponenter i transportbrændsler, anføres under det relevante produkt med angivelse af den andel, der udgøres af biobrændslet. |

5 | Andre hydro-carboner | Syntetisk råolie fremstillet af tjæresand, skiferolie osv., flydende produkter udvundet ved kullikvefaktion (jf. kapitel 1) og ved omdannelse af naturgas til benzin (jf. kapitel 2), hydrogen og emulgerede olier (f.eks. orimulsion). Omfatter ikke fremstilling af olieskifer, der henhører under kapitel 1. Fremstilling af skiferolie (biprodukt) anføres som "Fra andre kilder" under "Andre hydrocarboner". |

6 | Raffinaderi-gas (ikke flydende-gjort) | Raffinaderigas er en blanding af ikke-kondenserbare gasser, hovedsagelig bestående af hydrogen, methan, ethan og olefiner, som fremkommer ved destillation af råolie og forarbejdning af olieprodukter (f.eks. krakning) i raffinaderier. Omfatter også gasser, som den petrokemiske industri returnerer til raffinaderierne. |

7 | Ethan | Et i naturlig tilstand gasformigt, ligekædet hydrocarbon (C2H6), der udvindes af naturgas og raffinerigas. |

8 | LPG | LPG er lette paraffinske hydrocarboner, der fremkommer ved raffinaderiprocesser, stabilisering af råolie og behandling af naturgas i gasbehandlingsanlæg. De består hovedsagelig af propan (C3H8) og butan (C4Hl0) eller en kombination heraf. Kan også indeholde propylen, butylen, isopropylen og isobutylen. LPG gøres normalt flydende under tryk med henblik på transport og oplagring. |

9 | Naphtha | Naphtha er et råmateriale, som anvendes enten i den petrokemiske industri (til f.eks. fremstilling af ethylen eller aromater) eller til fremstilling af benzin ved reforming eller isomerisering i raffinaderiet. Omfatter materiale i destillationsintervallet mellem 30 °C og 210 °C eller i en del af dette interval. |

10 | Motorbenzin | Motorbenzin består af en blanding af lette hydrocarboner, der destilleres mellem 35 °C og 215 °C. Anvendes som brændsel til motorer med gnisttænding. Motorbenzin kan indeholde additiver, oxygenatorer og stoffer, der anvendes til at hæve oktantallet, herunder blyforbindelser såsom TEL og TML. Omfatter også blandingskomponenter til motorbenzin (dog ikke additiver og oxygenatorer), f.eks. alkylater, isomerater og reformat, og krakket benzin, der er bestemt til anvendelse som færdig motorbenzin. |

10.1 | heraf: Biobenzin | Jf. definitionerne i kapitel 5, "Vedvarende energi og affaldsenergi". |

11 | Flybenzin | Motorbenzin, som er specielt fremstillet til flystempelmotorer, med et til motoren egnet oktantal, frysepunkt ved − 60 °C og et destillationsinterval, der normalt ligger mellem 30 °C og 180 °C. |

12 | Jetbrændstof (af naphtha-eller JP-4-typen) | Alle lette hydrocarbonolier til flyturbinemotorer, der destilleres ved mellem 100 °C og 250 °C. Fremstilles ved at blande petroleum og benzin eller naphta i et sådant forhold, at indholdet af aromater ikke overstiger 25 volumenprocent, og damptrykket ligger på mellem 13,7 kPa og 20,6 kPa. |

13 | Jetbrændstof af petroleums-typen | Destillat, der anvendes i flyturbinemotorer. Destilleres ligesom petroleum ved mellem 150 °C og 300 °C (generelt ikke over 250 °C) og har samme flammepunkt. Det har endvidere særlige specifikationer (f.eks. frysepunkt), som defineres af Den Internationale Luftfartssammenslutning (IATA). Omfatter også blandingskomponenter til jetbrændstof af petroleumstypen. |

14 | Anden petroleum | Raffineret oliedestillat, der anvendes i andre sektorer end luftfartssektoren. Destilleres ved mellem 150 °C og 300 °C. |

15 | Gas- og diseselolie (destilleret brændsels-olie) | Gas- og diseselolie er fortrinsvis et mellemdestillat, der destilleres ved mellem 180 °C og 380 °C. Omfatter også blandingskomponenter. Fås i flere kvaliteter, afhængigt af anvendelsesformål: |

15.1 | heraf: Transport-diesel | Dieselolie til køretøjer med dieselmotor med kompressionstænding (personbiler, lastbiler osv.), normalt med et lavt svovlindhold |

15.1.1 | heraf: Biodiesel | Jf. definitionerne i kapitel 5, "Vedvarende energi og affaldsenergi". |

15.2 | heraf: Fyringsgas-olie og anden gasolie | Let fyringsolie til anvendelse i industri og handel, skibsdiesel og diesel, der anvendes i jernbanetransporten, og anden gasolie, herunder svære gasolier, der destilleres ved mellem 380 °C og 540 °C, og som anvendes som råmaterialer i den petrokemiske industri. |

16 | Brændsels-olie | Alle (svære) restbrændselsolier (herunder brændselsolier, der fremstilles ved blanding). Den kinematiske viskositet for brændselsolie ligger over 10 cSt ved 80 °C. Flammepunktet er altid over 50 °C, og densiteten altid større end 0,90 kg/l. |

16.1 | heraf: Med lavt svovlindhold | Svær brændselsolie med et svovlindhold på under 1 %. |

16.2 | heraf: Med højt svovlindhold | Svær brændselsolie med et svovlindhold på 1 % eller derover. |

17 | Mineralsk terpentin og ekstraktions-benzin (SBP) | Raffinerede mellemdestillater, der destilleres i intervallet for naphtha/petroleum. Opdeles i: - Ekstraktionsbenzin (SBP): lette olier, der destilleres ved mellem 30 °C og 200 °C. Ekstraktionsbenzin findes i 7-8 forskellige kvaliteter, alt efter hvor i intervallet destillationen standses. Kvaliteterne defineres efter temperaturforskellen mellem det punkt, hvor 5 volumenprocent er destilleret, og det, hvor 90 volumenprocent er destilleret (ikke over 60 °C). - Mineralsk terpentin: mineralsk terpentin med flammepunkt på over 30 °C. Destillationsintervallet for mineralsk terpentin er mellem 135 °C og 200 °C. |

18 | Smøremidler | Hydrocarboner, der fremstilles af destillationsbiprodukter, og som hovedsagelig anvendes til at reducere friktion mellem kontaktflader. Omfatter alle færdige smøreolier, lige fra spindelolie til cylinderolie, samt de olier, der anvendes i smørefedtstoffer, motorolier og alle former for baseolier til smøremidler. |

19 | Bitumen | Et fast, halvfast eller viskøst, brunt eller sort hydrocarbon med en kolloidal struktur. Et restprodukt af destillation af råolie, der fremkommer ved vakuumdestillation af restprodukter fra atmosfærisk destillation. Bitumen kaldes ofte asfalt og anvendes hovedsagelig til anlæg af veje og til tagdækning. Omfatter også flydende bitumen og cutback bitumen. |

20 | Paraffin-vokser | Paraffinvokser er mættede, aliphatiske hydrocarboner. Der er tale om restprodukter, som fremkommer ved afvoksning af smøreolier. De har en mere eller mindre fin krystallinsk struktur, alt efter kvalitet. De er primært kendetegnet ved at være farve- og lugtløse og gennemskinnelige, og ved et smeltepunkt på over 45 °C. |

21 | Jordoliekoks (petrokoks) | Et fast, sort biprodukt, der fortrinsvis fremkommer ved krakning og karbonisering af oliebaseret råmateriale, restprodukter fra vakuumdestillation, tjære og beg, f.eks. ved forsinket forkoksning eller fluidforkoksning. Består hovedsagelig af carbon (90-95 %) og har et lavt askeindhold. Anvendes som råmateriale i koksværker i stålindustrien, til opvarmning, til fremstilling af elektroder og til fremstilling af kemiske produkter. De to vigtigste kvaliteter er "uafgasset koks" og "kalcineret koks". Omfatter også "katalysatorkoks", dvs. koks, der deponeres på katalysatoren under raffineringen. Dette koks kan ikke genvindes og anvendes som regel som raffinaderibrændsel. |

22 | Andre produkter | Alle produkter, som ikke er udtrykkeligt nævnt ovenfor, f.eks. tjære og svovl. Omfatter også aromater (f.eks. BTX - benzen, toluen og xylen) og olefiner (f.eks. propylen), der produceres i raffinaderier. |

4.2. LISTE OVER AGGREGATER

Følgende aggregater skal indberettes for alle energiprodukter i ovenstående afsnit, medmindre andet er anført.

4.2.1. Forsynings- og omdannelsessektoren

Følgende tabel gælder kun for råolie, NGL, raffinaderiråmaterialer, additiver, biobrændsler og andre hydrocarboner:

1 | Indenlandsk produktion Gælder ikke for raffinaderiråmaterialer og biobrændsler. |

2 | Fra andre kilder Additiver, biobrændsler og andre hydrocarboner, hvis produktion er omfattet af andre brændselsbalancer. Gælder ikke for råolie, NGL og raffinaderiråmaterialer. |

2.1 | heraf: Fra kul Flydende produkter, der fremstilles i kullikvefaktionsanlæg og koksværker. |

2.2 | heraf: Fra naturgas Til fremstilling af syntetisk benzin kan det være nødvendigt med naturgas som råmateriale. Den mængde gas, der medgår til fremstilling af methanol, indberettes i henhold til kapitel 2, mens den opnåede mængde methanol anføres under denne rubrik. |

2.3 | heraf: Fra vedvarende energikilder Biobrændsler, der er bestemt til blanding med transportbrændsler. Produktionen af biobrændsler indberettes i henhold til kapitel 5, mens de mængder, der er bestemt til blanding, anføres under denne rubrik. |

3 | Tilbageførsler fra den petrokemiske industri Færdigprodukter eller halvfabrikata, der returneres fra slutbrugerne til raffinaderierne til bearbejdning, blanding eller salg. Der er som regel tale om biprodukter fra den petrokemiske fremstillingsproces. Gælder kun for raffinaderiråmaterialer. |

4 | Overførte produkter Importerede mineralolieprodukter, der omklassificeres som råmaterialer med henblik på videreforarbejdning i raffinaderiet. Leveres ikke til slutbrugerne. Gælder kun for raffinaderiråmaterialer. |

5 | Import og eksport De mængder råolie og olieprodukter, der importeres eller eksporteres som led i aftaler om forarbejdning (dvs. raffinering for tredjemands regning). Råolie og NGL anføres med egentligt oprindelsesland; raffinaderiråmaterialer og færdigprodukter anføres med sidste afsendelsesland. Alle flydende gasser (f.eks. LPG), der udvindes ved genforgasning af importeret LNG, og mineralolieprodukter, som importeres eller eksporteres direkte af den petrokemiske industri. Bemærk: Hvad angår import og eksport af ethanol (der anføres i kolonnen Additiver/oxygenatorer) drejer det sig om de mængder, der er bestemt til anvendelse som brændsel. Reeksport af olie, der er importeret med henblik på forarbejdning i toldfrie områder, anføres som eksport af produktet fra forarbejdningslandet til det endelige bestemmelsesland. |

6 | Direkte anvendelse Råolie, NGL, additiver og oxygenatorer (og den andel heraf, der er biobrændsler) samt andre hydrocarboner, der anvendes direkte uden at være blevet forarbejdet i olieraffinaderier. Omfatter også råolie, der anvendes til elproduktion. |

7 | Lagerændringer Lagertilgang anføres med et negativt tal, og lagerafgang med et positivt tal. |

8 | Beregnet tilførsel til raffinaderierne Den samlede mængde produkter, der ifølge beregningerne er tilført raffinaderierne til raffinering. Defineres som: Indenlandsk produktion + Fra andre kilder + Tilbageførsler fra industrien + Overførte produkter + Import – Eksport – Direkte anvendelse + Lagerændringer |

9 | Statistiske forskelle Den beregnede tilførsel til raffinaderierne minus den observerede tilførsel. |

10 | Observeret tilførsel til raffinaderierne De faktisk registrerede mængder, der er tilført raffinaderierne. |

11 | Raffinaderitab Forskellen mellem den observerede tilførsel til raffinaderierne og disses bruttoproduktion. Der kan forekomme tab under destillationen på grund af fordampning. Tab angives med et positivt tal. Der kan forekomme stigninger i volumen, men ikke i masse. |

12 | Samlede primo- og ultimolagre på det nationale område Alle lagre på det nationale område, herunder lagre hos det offentlige, store forbrugere og lagervirksomheder, lagre på indgående søgående fartøjer, lagre i toldfrie områder og lagre, der forvaltes for tredjemand, uanset om det sker i henhold til en bilateral regeringsaftale eller ej. Ved primo og ultimo forstås henholdsvis den første og den sidste dag i indberetningsperioden. |

13 | Nedre brændværdi Produktion, import og eksport og samlet gennemsnit. |

Følgende tabel gælder kun for færdigprodukter (raffinaderigas, ethan, LPG, naphtha, motorbenzin, flybenzin, jetbrændstof af benzintypen, jetbrændstof af petroleumstypen, anden petroleum, gas- og dieselolie, brændselsolie med lavt og højt svovlindhold, mineralsk terpentin og ekstraktionsbenzin, smøremidler, bitumen, paraffinvokser, jordoliekoks og andre produkter). Råolie og NGL, der forbrændes direkte, anføres under leverancer af færdigprodukter og overførsler mellem produkter.

1 | Tilgang af primærprodukter De mængder indenlandsk og importeret råolie (herunder kondensat) og indenlandsk NGL, der anvendes direkte uden at være blevet forarbejdet i et olieraffinaderi, og mængderne af tilførsler fra den petrokemiske industri, der, selv om der ikke er tale om primært brændsel, anvendes direkte. |

2 | Raffinaderiernes bruttoproduktion Et raffinaderis eller et blandingsanlægs produktion af færdigprodukter. Omfatter også raffinaderibrændsel, men ikke raffinaderitab. |

3 | Genbrugsprodukter Færdigprodukter, der efter at have været leveret til slutbrugere passerer gennem markedsføringsnettet for anden gang (f.eks. genforarbejdede brugte smøremidler). Der skelnes mellem disse mængder og tilbageførsler fra den petrokemiske industri. |

4 | Raffinaderibrændsel Mineralolieprodukter, der anvendes til drift af et raffinaderi. Omfatter ikke produkter, der anvendes af olieselskaber til andre formål end raffinering, f.eks. bunkring. Omfatter også brændsler, der anvendes til raffinaderiers produktion af elektricitet og varme, som sælges til tredjemand. |

4.1 | heraf: Til elproduktion De mængder, der anvendes til produktion af elektricitet i elværker i forbindelse med raffinaderier. |

4.2 | heraf: Til kraftvarmeproduktion De mængder, der anvendes i varmekraftværker i forbindelse med raffinaderier. |

5 | Import og eksport |

6 | Bunkring (international søtrafik) |

7 | Overførsler mellem produkter De mængder, der omklassificeres, enten fordi deres specifikationer har ændret sig, eller fordi de er blevet blandet med et andet produkt. En negativ indgang for et produkt opvejes af en eller flere positive indgange for et eller flere produkter og omvendt; den samlede nettovirkning skal være nul. |

8 | Overførte produkter Importerede mineralolieprodukter, der omklassificeres som råmaterialer med henblik på videreforarbejdning i raffinaderiet. Leveres ikke til slutbrugerne. |

9 | Lagerændringer Lagertilgang anføres med et negativt tal, og lagerafgang med et positivt tal. |

10 | Beregnede indenlandske bruttoleverancer Defineres som: Tilgang af primærprodukter + Raffinaderiernes bruttoproduktion + Genbrugsprodukter – Raffinaderibrændsel + Import – Eksport – Bunkring (international søtrafik) + Overførsler mellem produkter – Overførte produkter + Lagerændringer |

11 | Statistiske forskelle De beregnede indenlandske bruttoleverancer minus de observerede indenlandske bruttoleverancer. |

12 | Observerede indenlandske bruttoleverancer Observerede leverancer af færdige mineralolieprodukter fra primærkilder (f.eks. raffinaderier, blandingsanlæg osv.) til hjemmemarkedet. Dette tal kan afvige fra det beregnede tal, bl.a. på grund af forskelle i dækning og/eller forskelle i definitionerne i de forskellige indberetningssystemer. |

12.1 | heraf: Bruttoleverancer til den petrokemiske sektor De mængder brændsel, der leveres til den petrokemiske sektor. |

12.2 | heraf: Energianvendelse i den petrokemiske sektor De mængder olie, der anvendes som brændsel til petrokemiske processer som f.eks. dampkrakning. |

12.3 | heraf: Ikke-energimæssig anvendelse i den petrokemiske sektor De mængder olie, der anvendes i den petrokemiske sektor til fremstilling af ethylen, propylen, butylen, syntetisk gas, aromater, butadien og andre hydrocarbonbaserede råstoffer ved processer som dampkrakning og dampreforming og i anlæg til fremstilling af aromater. Omfatter ikke de mængder olie, der anvendes til brændsel. |

13 | Tilbageførsler fra den petrokemiske sektor til raffinaderierne |

14 | Primo- og ultimolagre Alle lagre på det nationale område, herunder lagre hos det offentlige, store forbrugere og lagervirksomheder, lagre på indgående søgående fartøjer, lagre i toldfrie områder og lagre, der forvaltes for tredjemand, uanset om det sker i henhold til en bilateral regeringsaftale eller ej. Ved primo og ultimo forstås henholdsvis den første og den sidste dag i indberetningsperioden. |

15 | Lagerændringer i offentlige forsyningsværker Ændringer i offentlige forsyningsværkers lagre, som ikke er omfattet af andetsteds nævnte lagre og lagerændringer. Lagertilgang anføres med et negativt tal, og lagerafgang med et positivt tal. Omfatter også, hvis det er relevant, råolie og NGL, der forbrændes direkte. |

16 | Nedre brændværdi for indenlandske bruttoleverancer |

Hvad angår omdannelsessektoren skal følgende aggregater indberettes for alle brændsler, undtagen for raffinaderiråmaterialer, additiver/oxygenatorer, biobrændsler og andre hydrocarboner. Herudover skal de indberettes separat for brændsler, der anvendes til ikke-energimæssige formål (jordoliekoks mv.):

1 | Omdannelsessektoren i alt De samlede mængder brændsel, der anvendes til primær og sekundær omdannelse af energi. |

1.1 | heraf: Hovedaktivitetsproducenter - elværker |

1.2 | heraf: Egenproducenter - elværker |

1.3 | heraf: Hovedaktivitetsproducenter - kraftvarmeværker |

1.4 | heraf: Egenproducenter - kraftvarmeværker |

1.5 | heraf: Hovedaktivitetsproducenter - varmeværker |

1.6 | heraf: Egenproducenter - varmeværker |

1.7 | heraf: Gasværker/forgasningsanlæg |

1.8 | heraf: Blandet naturgas |

1.9 | heraf: Koksværker |

1.10 | heraf: Højovne |

1.11 | heraf: Den petrokemiske industri |

1.12 | heraf: Briketfabrikker (stenkulsbriketter) |

1.13 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - omdannelse |

4.2.2. Energisektoren

Hvad angår energisektoren skal følgende aggregater indberettes for alle brændsler, undtagen for raffinaderiråmaterialer, additiver/oxygenatorer, biobrændsler og andre hydrocarboner. Herudover skal de indberettes separat for brændsler, der anvendes til ikke-energimæssige formål (jordoliekoks mv.):

1 | Energisektoren i alt Den samlede mængde, der anvendes som energi i energisektoren |

1.1 | heraf: Kulminer |

1.2 | heraf: Olie- og gasudvinding |

1.3 | heraf: Koksværker |

1.4 | heraf: Højovne |

1.5 | heraf: Gasværker |

1.6 | heraf: Kraftværker El-, kraftvarme- og varmeværker |

1.7 | heraf: Ikke andetsteds nævnt - energi |

2 | Distributionstab Tab uden for raffinaderiet i forbindelse med transport og distribution. Omfatter også rørledningstab. |

4.2.3. Slutanvendelser for energi

Hvad angår slutanvendelser for energi skal følgende aggregater indberettes for alle brændsler, undtagen for raffinaderiråmaterialer, additiver/oxygenatorer, biobrændsler og andre hydrocarboner. Herudover skal de indberettes separat for brændsler, der anvendes til ikke-energimæssige formål (jordoliekoks mv.):

1 | Endeligt energiforbrug |

2 | Industrisektoren |

2.1 | heraf: Jern- og stålindustrien |

2.2 | heraf: Den kemiske og petrokemiske industri |

2.3 | heraf: Ikke-jernholdige metaller |

2.4 | heraf: Ikke-metalholdige mineralske produkter |

2.5 | heraf: Transportmidler |

2.6 | heraf: Maskiner |

2.7 | heraf: Råstofudvinding |

2.8