Det Økonomiske og Sociale Udvalg udtalelse om "Det strategiske partnerskab mellem Den Europæiske Union og Rusland: De næste skridt"

(2002/C 125/10)

Det Økonomiske og Social Udvalg besluttede på plenarforsamlingen den 28. februar og 1 marts 2001 under henvisning til forretningsordenens artikel 23 at afgive udtalelse om "Det strategiske partnerskab mellem Den Europæiske Union og Rusland: De næste skridt"

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Eksterne Forbindelser, som udpegede Filip Hamro-Drotz til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 28 februar 2002.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 389. plenarforsamling af 20.-21. marts 2002, mødet den 20. marts, følgende udtalelse med 86 stemmer for og 2 hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. Der er sket en betydelig udbygning af forbindelserne mellem EU og Rusland i de seneste år. Samarbejdet dækker næsten alle vigtige politikområder af fælles interesse. Gode forbindelser mellem EU og Rusland er nøglen til en blomstrende fremtid for Europa.

1.2. EU bør fremme transparente og åbne naborelationer til Rusland både på bilateralt og multilateralt plan. Den forestående udvidelse af EU understreger endnu mere betydningen af gode forbindelser og offentlighedens interesse i et solidt partnerskab mellem EU og Rusland. Dette gælder ikke kun for EU, dets medlemsstater og for Rusland, men også for ansøgerlandene, EØS-landene og andre europæiske lande.

1.3. Formålet med udtalelsen er at formulere konklusioner og henstillinger, der frem for alt viser, at inddragelsen af de økonomiske og sociale aktører i samarbejdet mellem EU og Rusland samt bevidstgørelsen af offentligheden om dette samarbejde vil øge mulighederne for, at bestræbelserne på at forbedre partnerskabet mellem EU og Rusland krones med held.

2. Vigtige elementer i den institutionelle ramme

2.1. Partnerskabs- og samarbejdsaftalen blev underskrevet i 1994 og trådte i kraft i 1997. Den dækker et bredt politisk, økonomisk og socialt samarbejde, dvs. handel, undervisning og uddannelse, miljø og energi samt overgangen til markedsøkonomi. Samarbejdsmekanismerne beskrives i partnerskabsaftalen: Partnerne mødes to gange om året; samarbejdsrådet, som træder sammen én gang om året, er det centrale forum, og samarbejdsudvalget er ansvarlig for gennemførelsen, og endvidere er der blevet nedsat talrige underudvalg. Desuden er der blevet oprettet et parlamentarisk samarbejdsudvalg EU/Rusland. I artikel 93 hedder det, at samarbejdsrådet kan nedsætte særudvalg eller organer, der kan bistå det med opfyldelsen af sine opgaver. Partnerskabs- og samarbejdsaftalen gælder i første omgang for ti år og kan forlænges efter stiltiende aftale.

2.2. I EU's fælles strategi over for Rusland, der blev udformet af medlemsstaterne i 1999(1), fastlægges principperne og midlerne for gennemførelsen af EU's og medlemsstaternes foranstaltninger på grundlag af PS-aftalen. De vigtigste indsatsområder er styrkelsen af retsstatsforhold og offentlige institutioner, konsolidering af de økonomiske reformer i Rusland, styrkelse af civilsamfundet såvel som sikkerhed og stabilitet. Den fælles strategi gælder indtil juni 2003.

2.3. Skabelsen af et "fælles europæisk økonomisk område" nævnes både i PS-aftalen og den fælles strategi.

2.4. I artikel 1 i PS-aftalen hedder det, at målet med partnerskabet er at skabe en egnet ramme for en gradvis integration mellem Rusland og et større samarbejdsområde i Europa.

2.5. I kapitlet "Hovedmålsætninger" i EU's fælles strategi fastlægges i punkt 2 retningslinjerne for integreringen af Rusland i et fælles europæisk økonomisk og socialt område. Vigtige mål i denne sammenhæng er at støtte Rusland i dets forberedelser på WTO-medlemskab, med opbygningen af de nødvendige institutioner samt med realiseringen af de sociale aspekter i forbindelse med overgangen til markedsøkonomi.

2.6. På topmødet mellem EU og Rusland i Moskva i maj 2001 blev det besluttet, at begge parter ville undersøge muligheden for at skabe et fælles europæisk økonomisk område. I oktober 2001 på topmødet i Bruxelles fastlagde man mandatet for en arbejdsgruppe på højt niveau, som skulle udarbejde et udkast til det fælles europæiske økonomiske område samt de nødvendige foranstaltninger til dets gennemførelse. Rapporten fra denne gruppe på højt niveau, som begyndte sit arbejde i december 2001, skal senest foreligge på topmødet mellem EU og Rusland i 2003. Partnerne vil i første omgang overveje det fælles europæiske økonomiske områdes struktur og indhold, hvor man til dels vil søge at skabe større forenelighed mellem Ruslands og EU's lovgivning med henblik på en tilnærmelse.

2.7. I de seneste år har EU sammen med de berørte partnerlande udviklet EU's nordlige dimension. Samarbejdet mellem EU og Rusland er et centralt element i den handlingsplan for multilateralt samarbejde i regionen for årene 2000-2003. Grundlaget for den nordlige dimension blev fastlagt på ministermødet i Helsinki i november 1999. På ministermødet i Luxembourg i april 2001 samt på Det Europæiske Råds møde i Göteborg i juni 2001 blev der givet grønt lys for handlingsplanen. ØSU havde inflydelse på konklusionerne af ministermødet i Luxembourg og af EU-topmødet i Göteborg om handlingsplanen for EU's nordlige dimension. Den nordlige dimension vil blive behandlet på ministerplan under det danske EU-formandskab i andet halvår 2002.

2.8. Siden 1999 har TACIS været det førende program for teknisk bistand til fremme af omstillingsprocessen i Rusland. Centrale europæiske og russiske institutioner har arbejdet sammen inden for rammerne af dette program. Til dato er mere end 2,4 mia. EUR blevet øremærket til over 1500 projekter inden for et bredt udsnit af politikområder.

3. Styrkelse af svage led

3.1. EU erkender generelt nødvendigheden af, at de økonomiske og sociale kredse deltager i bestræbelserne på at opnå dets overordnede mål i forbindelse med etableringen og forbedringen af forbindelserne med tredjelande. Dette gælder for alle relevante aspekter af de eksterne forbindelser: Euro-Middelhavsmøderne mellem de økonomiske og sociale råd og lignende institutioner, møder mellem repræsentanter for civilsamfundet i EU, Latinamerika og Caribien, de blandede rådgivende udvalg med ansøgerlandene, dialogerne mellem erhvervslivet, fagbevægelsen og forbrugerne inden for det transatlantiske samarbejde med De Forenede Stater, erhvervsdialogen i forbindelserne med Asien, rundbordsdialogen mellem EU og Indien, Det Rådgivende EØS-Udvalg, Cotonou-aftalen og de regionale seminarer i forbindelserne med AVS-landene, rapporten fra Det Europæiske Råd i juni 2001, hvori man blandt andet gør sig til talsmand for etableringen af en dialog og et multilateralt samarbejde mellem aktørerne i den nordlige dimension og fremme af den sociale og civile dialog inden for rammerne af stabilitetspagten for Sydøsteuropa. I mange af ovennævnte tilfælde har ØSU med sin indsats været medvirkende til en institutionalisering af disse forbindelser.

3.2. Samarbejdet mellem EU og Rusland foregår mellem EU-institutionerne og den russiske regering. Rundbordsdialogen mellem EU og russisk industri betragtes som et nyttigt rådgivende organ, men de økonomiske og sociale repræsentanter for civilsamfundet har dog kun været sporadisk involveret i samarbejdet. Både i PS-aftalen og den fælles strategi understreges dog nødvendigheden af, at parterne i samarbejde søger at styrke civilsamfundet og mindske de samfundsmæssige forskelligheder mellem Rusland og EU.

3.3. De ledende russiske økonomiske og sociale interessegrupper har i de seneste år udbygget deres organisation og deres evne til at handle som uafhængige og troværdige interessegrupper. Dette gælder frem for alt for arbejdsgiverorganisationer og fagbevægelsen - men også andre organisationer inden for det civile samfund, som f.eks. forbrugerne, udbygger deres rolle og officielle netværk. Kontakterne med deres søsterorganisationer i EU er dog i mange tilfælde stadig begrænsede. Den ovenfor nævnte rundbordsdialog mellem EU og russisk industri er for nylig fulgt op af et samarbejde blandt fagforeningerne (ETUC-NPR) og også andre aktører både på bi- og multilateralt plan. Europæiske virksomheder har i Moskva etableret den europæiske erhvervsklub (European Business Club). Russiske aktører deltager i større eller mindre grad i det internationale samarbejde; de vigtigste russiske arbejdsgiver- og arbejdstagereorganisationer deltager i ILO's arbejde; Det Russiske Handelskammer spiller en rolle i det internationale netværk af handelskamre; de vigtigste russiske fagforbund er medlem af Den internationale sammenslutning af frie fagforeninger og russiske aktører deltager i samarbejdet i Østersøområdet. Det russiske civilsamfunds vigtigste organisationer har udtrykt interesse i at etablere og udbygge kontakterne og samarbejdet med aktørerne i EU.

3.4. Offentlighedens bevidsthed om partnerskabet er ringe både i Rusland og i EU-medlemsstaterne. Den offentlige interesse for eller debat om udviklingen af forbindelserne mellem EU og Rusland og deres fremtid er ringe. Medierne har et centralt ansvar for at stimulere den offentlige mening. Den svage forankring af integrationsprocessen mellem EU og Rusland fremmer ikke tilpasningen af den russiske lovgivning til EU-lovgivningen, hvilket er nødvendigt for en snævrere sameksistens.

3.5. Både på det økonomiske og det sociale område findes der institutionaliserede forbindelser mellem den russiske regering og de forskellige aktører. Der er blevet nedsat trepartsudvalg og arbejdsgrupper såvel af arbejdsministeriet og ministeriet for økonomisk udvikling og handel. Et eksempel er den russiske trepartskommission om regulering af de sociale og arbejdsmarkedspolitiske forbindelser. Ti repræsentanter for hver af de vigtigste partnere (arbejdsgiver, fagbevægelse, regering) mødes hver måned. Trepartskommissionen har nedsat syv stående arbejdsgrupper. På dagsordenen står bl.a. emner som ratificering og gennemførelse af Europarådets socialpagt, gennemførelsen af den nye arbejdslovgivning og reformen af pensionssystemet. Aktørerne mener, at deres bidrag er væsentligt, og at regeringen tager passende hensyn hertil. Systemet fungerer bedst på forbundsplan og i de største regioner.

3.6. Den nye arbejdslovgivning træder i kraft den 1. februar 2002. Den skulle medføre vidtgående forbedringer på arbejdsmarkedet og af arbejdstagernes rettigheder. Den institutionaliserer arbejdsmarkedspartnernes rolle og indeholder en særskilt artikel om den sociale dialog. Fremtidige tiltag på arbejdsmarkedet vil hovedsagelig være baseret på aftaler mellem de involverede parter. Gennemførelsen af arbejdskodeksen på alle niveauer vil være en krævende opgave for alle parter i de kommende år. En ny lovgivning om arbejdstagernes og arbejdsgivernes rettighederne og forpligtelser er under udarbejdelse.

3.7. Etableringen af trepartscentret for socialt partnerskab og voldgiftsretten i arbejdsmarkedsspørgsmål vil få betydning for arbejdsmarkedet. Disse institutioner blev oprettet i september 2001 og finansieret af TACIS. De forventes at få stor indflydelse på gennemførelsen af den nye arbejdslovgivning.

3.8. Der er en voksende erkendelse hos den russiske regering af det organiserede civilsamfunds rolle. Der udfoldes bestræbelser på at etablere en dialog med de vigtigste organisationer og disse indbyrdes. Den russiske præsident har for nylig haft møde med repræsentanter for civilsamfundets organisationer over en bred front, og nye former for kontakter med det voksende netværk af disse organisationer er undervejs. Et nyligt initiativ fra et medlem af Dumaen gående ud på at nedsætte et udvalg for "et internationalt Rusland i et integreret Europa" er endnu et positivt tegn.

3.9. Skabelsen af forvaltningsstrukturer og gennemførelsen af ny lovgivning i Rusland skal dog forbedres yderligere. Det samme gælder uddybningen af den sociale og civile dialog samt forbedring af relationerne mellem arbejdsmarkedets parter. Det organiserede civilsamfund og arbejdsmarkedets parter står på deres side over for den udfordring, at de skal bidrage til en positiv udvikling ved at være mere rede til at engagere sig i en konstruktiv dialog, i høringer og forhandlingsprocedurer.

3.10. TACIS-programmet for Rusland, både det nationale og det horisontale program, er omfattende. Hovedparten af projekterne er møntet på at modernisere økonomien og styrke retsstaten, demokratiet og den sociale sektor. Programmet indbefatter en national strategi for 2002-2006 og et vejledende nationalt program for 2002-2003. På pragmatisk vis synes TACIS at være fokuseret på de mest væsentlige elementer. Uddelegeringen af TACIS-administrationen til Kommissionens delegation i Moskva synes at have gjort programmet mere effektivt. De russiske partnere kritiserer dog den bureaukratiske fremgangsmåde og de tidkrævende forberedende procedurer. Koordineringen af projekterne under forskellige programmer (f.eks. INTERREG IIIA og små projekter under TACIS) skal også forbedres. I forbindelse med den praktiske gennemførelse af projekter under den nordlige dimension opstår der ofte problemer med koordineringen af tilskud fra de forskellige programmer (TACIS, PHARE). Kommissionens administrative koordinering af den nordlige dimension skal også forbedres.

4. Konklusioner og henstillinger

4.1. ØSU støtter kraftigt alle bestræbelser på at forbedre partnerskabet mellem EU og Rusland. Partnerskabet bør fremme Europas integration og i denne forbindelse især tage hensyn til den økonomiske og sociale omstillingsproces i Rusland, samhandlen og russisk medlemskab af WTO, økonomisk samarbejde og vækst, beskæftigelsen, forbedring af velstanden og levestandarden, miljøet, funktionsdygtige infrastrukturer og grænseforbindelser, investeringer og samarbejde mellem virksomheder såvel som borgere.

4.2. ØSU mener også, at det fælles europæiske økonomiske område bør omfatte såvel økonomiske som sociale aspekter som beskrevet i EU's fælles strategi. Relevante emner er ikke blot økonomien, teknologisk samarbejde, samhandlen, erhvervsklimaet osv., men også beskæftigelsen, uddannelse, udveksling mellem universiteter, social sikkerhed, arbejds- og levevilkår, bekæmpelse af korruption, folkesundhed og betydningen af uafhængige medier. ØSU overvejer at behandle dette nærmere i en udtalelse.

4.3. Innovative og gensidigt udbytterige løsninger burde opnås via forhandlinger om de væsentligste interesseområder. Blandt forudsætningerne for Ruslands WTO-medlemskab er fjernelse af barrierer for handel og investeringer. Man bør med åbent sind søge at opnå en liberalisering af bank-, forsikrings- og tjenesteydelsessektoren samt energimarkedet i Rusland. Spørgsmål af relevans for EU-udvidelsens konsekvenser for forbindelserne mellem EU og Rusland, herunder fri bevægelighed for personer og varer i Kaliningrad, bør så vidt muligt afklares af parterne forud for udvidelsen.

4.4. EØSU finder, at der bør gøres en indsats for at garantere borgernes sikkerhed og sikre overholdelse af de grundlæggende menneskerettigheder i Rusland, herunder navnlig i kriseregioner. EU's støtteprogrammer, ikke mindst "Det Europæiske Initiativ for Demokrati og Menneskerettigheder" og "TACIS-handlingsprogrammet", bør gennemføres efter hensigten. EØSU støtter også de bestræbelser, der udfoldes i Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og i FN til støtte for disse formål. EØSU vil følge udviklingen i forskellige kriseregioner, herunder Tjetjenien. Muligvis tager EØSU på eget initiativ udviklingen op senere med udgangspunkt i sin egen ekspertise.

4.5. Udviklingen i Rusland har nået et stadium, hvor man med fordel kan inddrage civilsamfundets vigtigste aktører i de fælles bestræbelser på at forbedre partnerskabet mellem EU og Rusland og etablere en regelmæssig dialog mellem aktører i Rusland og EU som et element i samarbejdet. De økonomiske og sociale interessegrupper kunne bidrage med deres erfaring og viden inden for mange af de økonomiske og socialpolitiske spørgsmål, der er omfattet af PS-aftalen.

4.6. ØSU insisterer i denne udtalelse på følgende henstillinger, der kan bidrage til et funktionsdygtigt partnerskab: Udnyttelse af det organiserede civilsamfunds erfaringer ved at inddrage dets aktører i samarbejdet mellem EU og Rusland; samfundsmæssig forankring af partnerskabet gennem øget offentlig information og debat, støtte Rusland i dets bestræbelser på at modernisere den institutionelle ramme og styrke dialogen samt bestræbelserne hos det russiske civilsamfunds organisationer på at spille en større rolle.

(a) ØSU støtter beslutningen om at overveje muligheden for at skabe et fælles europæisk økonomisk område EU/Rusland. Det henstiller med henvisning til pkt. 4.2, at gruppen på højt plan, der skal udarbejde en rapport til topmødet i 2003, afholder høringer eller lignende arrangementer for at give hovedaktørerne på begge sider mulighed for at give udtryk for deres syn på det fælles europæiske økonomiske område.

(b) Samarbejdsrådet burde på grundlag af konklusionerne af ovennævnte høringer oprette et stående rådgivende forum, hvori de vigtigste områder af det organiserede civilsamfund er repræsenteret. Dette forum skal have til opgave, alt efter behov, at rådgive samarbejdsorganer på forskellige niveauer (topmøder, Samarbejdsrådet og Samarbejdsudvalget, underudvalg). Etableringen af dette rådgivende forum kunne ske på grundlag af artikel 93 i PS-aftalen(2). Det organiserede civilsamfunds aktive medvirken bør også anerkendes i den fælles strategi. ØSU har også i tidligere udtalelser anbefalet, at der oprettes et rådgivende forum(3).

(c) EU burde tage initiativ til at gennemføre oplysningskampagner om partnerskabet mellem EU og Rusland og øge synligheden heraf. Partnerskabets forankring i samfundet ville styrke mulighederne for en tilnærmelse af lovgivningen. Den offentlige bevidsthed, forståelse og debat bør fremmes og stimuleres på alle samfundsniveauer i Rusland, i EU-medlemsstaterne, i ansøgerlandene og andre europæiske lande. Der bør ligeledes udgives publikationer, afholdes seminarer og iværksættes oplysningskampagner. Medlemsstaterne og Europa-Parlamentet, EU-delegationerne, medierne og civilsamfundets organisationer bør alle deltage i disse bestræbelser.

Inden for EU skal man også skabe større åbenhed om de løbende aktiviteter i samarbejdet mellem EU og Rusland. Informationen og fremskridtsrapporterne fra topmøderne og de forskellige dialoger bør forbedres, og det samme gælder for rapporterne om programmerne og resultaterne af EU-formandskabet.

(d) ØSU ser med tilfredshed på de russiske myndigheders bestræbelser på at fremme dialogen med det organiserede civilsamfund og inddragelsen af de vigtigste aktører i forberedelsen, omsættelsen og gennemførelsen af ny lovgivning. TACIS-projekter bør udformes således, at de støtter gennemførelsen af arbejdslovgivningen, herunder forbedringen af mekanismer til styring af forbindelserne såvel lokalt, sektorielt og regionalt (både mellem de enkelte aktører, men også mellem disse og myndighederne). Der bør udfoldes yderligere bestræbelser på at strømline administrationen af TACIS, og den bedste ekspertise skal benyttes.

Det russiske civilsamfunds organisationer skal også tilskyndes til om nødvendigt at være bedre forberedte på at engagere sig som troværdige partnere. Disse aktiviteter bør indbefatte de forskellige regioner af den russiske føderation. De økonomiske og sociale aktører i EU og dets medlemsstater bør tilskyndes til at deltage i disse bestræbelser.

(e) EU's nordlige dimension skal gennemføres målrettet og udbygges yderligere i de kommende år, da det er et nyttigt værktøj til at forbedre forbindelserne mellem EU og Rusland. ØSU henstiller, at man i 2002 følger bestræbelserne op med en handlingsplan og tager skridt til at sikre, at finansieringen og administrationen af den nordlige dimension målrettes og koordineres bedre, således at handlingsplanen kan blive gennemført mere effektivt i fremtiden.

ØSU ser med tilfredshed på henstillingen om, at der regelmæssigt afholdes et forum på højt niveau med bred deltagelse af alle dele af samfundet. Det ville være ideelt at afholde et sådant forum i 2002 som optakt til ministermødet under det danske EU-formandskab, som nævnt i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i juni 2001. Henstillingen om, at der træffes behørige foranstaltninger til at etablere regelmæssige multilaterale kontakter mellem de økonomiske og sociale aktører i de berørte lande er ligeledes vigtig. ØSU afholdt i februar 2001 i Umeå et multilateralt møde i overensstemmelse med henstillingen fra den nordlige dimensions ministermøde i november 1999. Der blev udarbejdet en resolution med henblik på ministermødet i Luxembourg. Det ville være ideelt, hvis man nu kunne arrangere et multilateralt møde inden for rammerne af ovennævnte forberedende forum på højt plan og i samarbejde med Østersørådet. EU kan i denne sammenhæng regne med ØSU's bidrag.

(f) ØSU erklærer sig rede til at deltage og medvirke ved kommende EU-aktioner for at skabe et dynamisk partnerskab mellem EU og Rusland. Forbindelserne mellem civilsamfundets organisationer i Rusland og Europa bør forbedres. ØSU vil derfor overveje egnede metoder til at etablere og fremme regelmæssige kontakter med hovedaktørerne i det russiske civilsamfund.

Bruxelles, den 20. marts 2002.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) (1999/414/CFSP), EFT L 157 af 24.6.1999, s. 1.

(2) Se punkt 2.1.

(3) Udtalelse om "Den Europæiske Unions forbindelser med Rusland, Ukraine og Hviderusland"EFT C 102 af 24.4.1995, s. 40; Udtalelse om "Forbindelse mellem Den Europæiske Union og landene omkring Østersøen", EFT C 73 af 9.3.1998, s. 57 og udtalelse om "Den nordlige dimension: Handlingsplan for den nordlige dimension i EU's eksterne og grænseoverskridende politik 2000-2003", EFT C 139 af 11.5.2001, s. 42-50.