KOM\1ISSIONEN FOR DE EUROPiEISKE FJELLESSKABER 
KOM(91) 476 endel ig udg. 
Bruxelles, den 11. june 1992 
GR0NBOG 
OM UDVIKLING AF DET INDRE MARKED 
FOR POSTTJENESTER 
(Meddelelse fra Kommissionen) 

c. Resume: Side 1 
RESUME 
1. INDLEDNING 
En gr0nbog er et diskussionsoplreg. Denne Gr0nbog s0ger at skabe debat 
om Frellesskabets postsektor og har med dette for 0je f0lgende formal: 
at give en grundig gennemgang af den nuvrerende situation 
at dr0fte, hvilke mal EF b0r opstille for sin postsektor, og om 
det kr~ver indsats pa EF-plan at na dem 
og (hvis EF-indsats er pakrrevet) at dr0fte, hvorledes disse mal 
kan nas og opridse hovedlinjerne for forslag. 
Under Gr0nbogens udarbejdelse har der vreret omfattende dr0ftelser med 
navnlig medlemsstaternes regeringer. Offentligg0relsen vil blive 
fulgt af endnu mere omf attende dr0ftelser, hvor Kommissionen vil 
indhente udtalelser fra alle ber0rte parter -heriblandt repr~sentan­
ter for medlemsstaternes regeringer, brugerne ( fra de individuelle 
forbrugere til store brugere), virksomhederne (bade offentlige og 
private) og fagforeningerne. Alle parter vil blive opfordret til at 
overveje, om analysen af den nuvrerende situation er korrekt, om EF's 
mal er de rigtige, og om de midler, hvorved de skal nas, er 
effektive. Der vil desuden blive opfordret til udf0rlige dr0ftelser 
af de mulige forslags eventuelle 0konomiske og sociale virkninger. 
EF' s postsektor er udsat for mange pavirkninger. Den teknologiske 
udvikling i andre sektorer har medf0rt indirekte konkurrence med 
posttjenesterne. I postsektoren selv har der vreret en rrekke konkur­
rencesager. Det vigtigste er imidlertid, at kundernes behov ~ndrer 
sig og maske rendrer sig hurtigere end tidligere. Det er derfor abso­
lut n0dvendigt at g0re noget, ellers vil udviklingen selv f0re rend­
ringerne med sig, og det vil blive mere og mere vanskeligt for EF at 
v2re med til at forme denne sektor, hvis rolle for dets erhvervs- og 
samfundsliv er sa vigtig. 
Nar dr0ftelserne er overstaet vil Kommissionen pa grundlag af de ud­
talelser og oplysninger, den har modtaget, 90re rede for, hvilke 
forslag den selv mener skal frems2ttes. I givet fald vil den udarbej­
de direktivudkast. Det betyder, at der stadig skal g0res et udf0rligt 
arbejde. Sa udf0rlig kan Gr0nbogen ikke v2re, men er som diskussions­
opl~g et passende grundlag for mere generelle forslag. 
Det ledende princip for, hvilke foranstaltninger der skal tr2ffes, ma 
v2re opretholdelse og eventuelt udvikling af en universe! posttjene-
Resume: Side 2 
ste, der varetager indsamling og omdeling i hele EF til priser, der 
er overkommelige for alle, og med en tilfredsstillende servicekvali­
tet. Nar blot den universelle tjeneste er sikret, b0r der vcere sa 
stor valgfrihed som muligt. 
2. POSTSEKTOREN 
Postsektorens bidrag til EF' s BNP var i 1983 ncesten 1, 3%, og den 
beskceftiger pa nuvcerende tidspunkt 1,7 millioner mennesker. De vig­
tigste data er f0lgende: 
St0rrelse: 
Markedsafsnit: 
Virksomheder: Nar postvcesenets finansielle tjenesteydelser med­
regnes, tegner postvirksomhederne (offentlige og 
private tilsammen) sig for ca. 59 mia. ECU om 
aret. 
Postbes0rgelse sker bade i den monopoliserede 
sektor (breve) og udenfor (pakker og eksprespost). 
Inden for alle tre produktaf snit er tendensen 
stigende (en vcekstrate pa 3%-10% om aret). 
Forholdet mellem postvcesenernes og de private for­
sendelsesf irmaers omscetning er ca. 60:40. Post­
vcesenernes andel af EF' s BNP svarer til det ame­
rikanske postvcesens andel af USA's BNP. De private 
firmaers andel er imidlertid betydeligt mindre i 
Europa. 
Sektorens vigtigste markedsafsnit er udgiver­
virksomhed, postordrer og postreklame, hvoraf de to 
sidste tegner sig for 0,7% af EF's BNP. Andre 
vigtige afsnit er erhvervslivet i almindelighed og 
sektoren for f inansielle tjenesteydelser 
(herunder bankvirksomhed) i scerdeleshed. 
Postvcesenerne leverer tjenesteydelser inden for 
alle tre produktomrader -dvs. brev-, ekspres- og 
pakkepost. De private firmaer beskceftiger sig navn­
lig med pakke- og eksprespost, men bes0rger i visse 
tilfcelde ogsa tvcernational brevpost (somme tider i 
abenlys modstrid med den nationale postlov). 
De sektorer, som ikke er behceftet med monopol, er 
meget indbringende, det gcelder iscer eksprespost. I 
de tilfcelde, hvor brevpost er indbringende, 
fastscettes prisen pa grundlag af omkostninger + 
fortjeneste. Bes0rgelse af tryksager er imidlertid 
i mange tilfcelde stcerkt tabsgivende. 
3. HVORFOR BeJR EF INDDRAGES? 
Gennemgangen af den nuvcerende situation blotlcegger adskillige proble­
mer, der kunne berettige en EF-indsats. Mange af disse pro­
blemer drejer sig om de universelle tjenesters varierende 
kvalitet. En 10sning pa disse kvalitetsproblemer er af altover­
skyggende betydning. 
I store trcek er der fem omrader, der kan betragtes som EF­
anliggender. 
Resume: 
3.1 Side 3 
Den nuvzrende mangel pl harmonisering 
De universelle tjenester i de enkelte medlemsstater har 
udviklet sig uafhrengigt af hinanden med den f0lge, at der nu er 
stor forskel pa deres drift. Det kan skabe alvorlige 
vanskeligheder for post, som passerer fra en medlemsstat til en 
anden, og det kan medf0re offeromkostninger. Mere i0jnefaldende 
er det dog, at universal tjeneste def ineres forskelligt i de 
forskellige medlemsstater, saledes at kunderne ikke kan 
indlevere de samme forsendelser med samme fortr0stning i 
forskellige medlemsstater. Der findes imidlertid driftskompati­
bilitetsproblemer pa al le niveauer. Gar man mere i detaljer, 
kan der f .eks. opsta problemer, fordi der ikke findes 
harmoniserede standarder for konvolutter. 
3.2 F0lgerne af det indre marked 
Den universelle tjenestes serviceprrestation varierer betydeligt 
fra det ene postvresen til det andet. I nogle medlemsstater 
opnar omdeling den f 0lgende dag det almindeligt accepterede mal 
90%, i andre er prrestationen pa 15%/ 16%, og i atter andre 
ligger den midt imellem (men tenderende mod det f0rste). Det 
almindeligt anerkendte, men ikke srerlig krrevende prrestationsmal 
for tvrernational post er ombrering inden tre arbejdsdage. Den 
nuvrerende prrestation er blevet malt til kun ca. 40% i gennem­
snit med store forskelle pa de enkelte postvresener. 
Disse forskelle har isrer f0lger for de dele af EF's erhvervs­
og samfundsliv, som er srerlig afhrengige af posttjenesterne. 
Blandt de store postleverand0rer er n0glesektorer som udgiver­
virksomhed, finansielle tjenesteydelser, postordrevirksomhed og 
reklame. For disse sektorer kan de universelle tjenesters prre­
stationsforskelle f0re til markedsfordrejninger. Det vil f .eks. 
vrere meget lettere at srelge forsikringer til enkelte husstande 
i en medlemsstat, hvor prrestationen er 90%, end i en 
medlemsstat, hvor den kun er 16%. Det kan vrere vanskeligere for 
et f irma at markedsf0re sine produkter i en anden medlemsstat, 
end det er for et f irma, der har hjemsted i denne medlemsstat. 
Det er f .eks. nreppe tilfreldigt, at postordresektorens st0rrelse 
i en medlemsstat med meget ringe posttjeneste kun er en 
f emtedel af postordresektoren i en anden medlemsstat af 
tilsvarende 0konomisk st0rrelse. Det skader postordref irmaernes 
muligheder og indskrrenker desuden de enkelte forbrugeres 
valgmuligheder. Forbrugerne i regioner med darlige posttje­
nester -og dem er der mange af -af skreres derfor ikke blot fra 
de personl ige kontakter, der kan opnas gennem post, men ogsa 
fra de tjenesteydelser, som kan leveres pr. post. 
Sadanne afbrrek i det indre marked ber0rer ikke blot postens 
afsendere, men ogsa dens modtagere. Hvis en bestemt region me­
nes at have en upalidelig universel tjeneste, vil virksomheder­
ne ( f. eks. postordref irmaer) vrere mindre interesserede i at 
pr0ve at afsrette deres produkter der. Forbrugerne (de potenti­
elle modtagere) ville derfor have begrrensede valgmuligheder. 
3.3 Den tvzrnationale postbes0rgelses przstationer 
Beregnet efter det antal dage, der gar fra indsamling til om­
deling, krrever en indenlandsk forsendelse i gennemsnit 1,5-2,0 
Resume: Side 4 
arbejdsdage, mens der til en tvrernational forsendelse i EF krre­
ves gennemsnitligt 4,0 dage. En mindre del af denne forskel kan 
forklares ved hjrelp af driftspraksis, men st0rstedelen kan ikke 
forklares pa denne made. Kvalitetsforskellen skaber faktisk en 
"grrenseeffekt". Set i forhold til det opstillede mal er postvre­
senernes serviceprrestation for tvrernational brevpost i EF 
blevet malt til 40% i gennemsnit. Bag dette gennemsnit ligger 
betydelige forskelle. 
Dette prrestationsniveau lever nreppe op til brugernes forvent­
ninger. Det b0r huskes, at brugernes forventninger sandsynlig­
vis vil blive st0rre, efterhanden som den tvrernationale kommu­
nikation 0ges. Brugerne vil opfatte en statisk prrestation som 
en forvrerring i forhold til deres krav. Der synes ganske vist 
at vrere sket en vis forbedring, navnlig som f0lge af konkurren­
cen (der tildels er opstaet, fordi monopolrettigheder ikke blev 
handhrevet). Der er imidlertid stadig star uoverensstemmelse 
mellem de mal, postvresenerne har sat sig (enten pa grundlag af 
kundernes krav eller deres egen driftspraksis), og virke­
ligheden. 
Da effektiv tvrernational kommunikation er afg0rende for EF' s 
erhvervs- og samfundsliv, er det vigtigt for EF, at den tvrerna­
tionale postbes0rgelses prrestationer er palidelige. 
3.4 Uoverensstemmelser 
Et af EF' s mal er at sikre samh0righeden. De store uoverens­
stemmelser, der findes inden for postsektoren, bidrager natur­
ligvis ikke til at na dette mal. Posttjenesterne er et af de 
midler, hvormed budskaber og varer kan befordres. Regioner, som 
har upalidelige posttjenester, bliver derfor ugunstigt stillet, 
nar det grelder befordring af budskaber og varer. Bade virksom­
heder og enkeltpersoner i sadanne regioner vil f0le sig afska­
ret. 
Denne ugunstige stilling er ikke blot ugunstig i forhold til 
regionens egne krav. Den er ogsa ugunstig i sammenligning med 
andre dele af EF, hvor den universelle tjenestes prrestationer 
er mere palidelige. 
3.5 Markedsfordrejning 
I bemrerkningerne om f0lgerne af det indre marked blev det 
papeget, at forskellene pa den universelle tjenestes prrestatio­
ner i de forskellige regioner kan medvirke til at fordreje mar­
kedet i andre sektorer, som er afhrengige af posttjenesterne. 
Det b0r imidlertid bemrerkes, at der ogsa er potentielle mar­
kedsfordrejninger i selve postsektoren. De kan opsta, hvis de 
eksklusive rettigheders omfang er st0rre end n0dvendigt for at 
sikre den universelle tjeneste. For at forhindre denne forvrid­
ning ma medlemsstaterne derfor benytte proportionalitetsprin­
cippet. Et eksempel herpa er, at nogle medlemsstater har 
overf0rt adresserede reklameforsendelser (direct mail) til det 
ikke-monopoliserede omrade. 
Resume: Side 5 
4. GR0NBOGENS FORMAL 
Gr0nbogen har derfor to generelle formal. 
At g0re status over den nuvzrende situation og pavise de pro­
blemer og udfordringer, der allerede findes, og dem, der kan 
opsta i fremtiden. 
At behandle mulige 10sninger og reaktioner og opstille detal­
jerede f remgangsmader med henblik pa fremtiden, idet de ende­
lige forslag skal bekrzftes efter de dr0ftelser, som f0lger pa 
Gr0nbogens offentligg0relse. 
Gr0nbogen er derfor opdelt i fire afsnit: 
1. beskrivelse af postsektoren (kapitel 2-6), 
2. oversigt over problemer og udfordringer (kapitel 7), 
3. mulige 10sninger pa problemer og udfordringer (kapitel 
8), 
4. forslag til en politik (kapitel 9). 
Det ma understreges, at Gr0nbogen er et diskussionsoplzg. Den reprz­
senterer Kommissionens synspunkter, saledes som de tager sig ud pa 
nuvzrende tidspunkt efter omf attende dr0ftelser med medlemsstaterne 
og andre ber0rte parter. Gr0nbogens offentligg0relse er indledningen 
til en rzkke endnu bredere dr0ftelser, hvor alle ber0rte parter ind­
bydes til at deltage. Nar dr0ftelserne er afsluttet, vil Kommissionen 
udarbejde sine endelige forslag med de eventuelle zndringer, dr0ftel­
serne f0rer med sig. 
5. GRUNDLAGET FOR EN POLITIK 
Der er almindelig enighed om, at det vigtigste grundtrzk i den 
politik, der skal f0res, er behovet for at sikre, at den universelle 
tjeneste videref0res, og at postvzsenerne sikres mulighed for at 
udf0re deres samfundsopgave under gode 0konomiske og f inansielle vil­
kar. Det vigtigste konkrete formal med denne universelle tjeneste er, 
at der stadig skal vzre posttjenester i hele EF, bade nationale tje­
nester i de enkelte medlemsstater og tvzrnationale tjenester, som 
forbinder dem. Denne universelle tjeneste skal leveres til en 
overkommelig pris, vzre af god kvalitet og sta til radighed for 
alle. Nar blot den universelle tjeneste er sikret, b0r der vzre den 
st0rst mulige valgfrihed, forudsat samfundsopgaven respekteres i 
overstemmelse med nzrhedsprincippet. 
Gr0nbogen ma naturligvis behandle disse grundtrzk samt eventuelle 
underordnede malsztninger pa grundlag af EF's lovgivning og politik. 
Der ma tages hensyn til f0lgerne af det indre marked og til eventu­
el le f0lger af bade den politiske og den 0konomiske union. Ogsa 
anvendelsen af de relevante artikler i Rom-Traktaten b0r behandles. 
6. FREHGANGSMA.oER 
Disse generelle mal kan nas pa flere forskellige mader. (Der b0r 
naturligivs ogsa g0res rede for, hvad der vil ske, hvis der ikke 
g0res noget.) Stort set er der to muligheder -liberalisering og 
harmonisering. 
Resume: Side 6 
Sektoren er allerede liberaliseret i betydelig grad -ca. 50% af 
indtregterne stammer fra tjenesteydelser, som ikke er monopoliserede. 
Den nuvrerende situation er resultatet af en langvarig tendens mod 
markedsabning, cg Gr0nbogens forslag s0ger yderligere at lette re­
striktionerne. Harmoniseringen er derimod (i forhold til mulige EF­
malsretninger) temmelig ringe. Frellesskabet har derfor en postsektor 
med mange modsretninger -ikke blot nar det grelder regler cg for­
skr ifter, men ogsa nar der er tale om vigtige kundeaspekter som 
adgang, leverede tjenesteydelser cg takster. 
Nar reformmulighederne skal unders0ges, kan man begynde med at 
betragte de to modsretninger fuldstrendig liberalisering cg fuldstrendig 
harmonisering. Disse to fremgangsmader befinder sig faktisk i hver 
sin ende af et spektrum af vidt forskellige scenarier. Den mulighed, 
at der ikke g0res noget, b0r ogsa unders0ges. Den sidste mulighed, 
som skal behandles, er den, som gar ud pa at forene fordelene ved 
bade en gradvis markedsabning cg en selektiv harmonisering. Her er 
der mange forskellige varianter, cg nogle af dem behandles i punkt 
6.4. 
6.1. Fuldstzndig liberalisering 
Et normalt marked er et frit marked. En fuldstamdig libera­
lisering af postsektoren ville imidlertid medf0re, at den uni­
verselle tjeneste gik tabt eller ihvertfald ikke kunne fas til 
overkommelige priser. Til at begynde med havde denne 10sning 
nogle fa talsmrend, men nu er der ingen, der for alvor tror, at 
kravet om universe! tjeneste ville blive opfyldt ved fuld­
strendig liberalisering. Ingen private virksomheder synes at 
vrere interesserede i at levere standardbrevpost til alle dele 
af et nationalt territorium. 
6.2. Fuldstzndig harmonisering 
Hvis postsektoren skulle harmoniseres fuldstrendigt, ville man 
vrere n0dt til at indf0re et enkelt ansvarligt organ, som kunne 
sikre, at harmoniseringen blev gennemf0rt. Et sadant organ -
f aktisk et samlet postvresen for hele EF -skulle vrere ansvar­
ligt for alt, hvad der kunne betragtes som offentlig admini­
stration af EF's postsektor. 
Fuldstrendig harmonisering ville indebrere, at der var samme 
takster i hele EF, samme adgangsbetingelser cg samme service­
standard. En enkelt takst (som ingen synes at 0nske) ville 
skabe store problemer. Den ville desuden vrere upraktisk, fordi 
den krrever enorme krydssubsidier. (Pa nuvrerende tidspunkt 
varierer taksterne med en faktor pa helt op til 3.) central 
samordning af politik for omrader som markedsf0ring eller per­
sonale ville sandsynligvis betyde en usmidig struktur, der ikke 
kunne tage hensyn til lokale forhold. Desuden ville det ansvar­
lige organ, det frelles postvresen, betyde store ekstra omkost­
ninger. 
Fuldstrendig harmonisering ville kart sagt indebrere mange re­
striktioner cg fa fordele. Endelig skal det undestreges, at 
ingen pa nuvrerende tidspunkt mener, der b0r oprettes et organ 
af den type, en harmonisering i denne st0rrelsesorden ville 
krreve. 
Resume: Side 7 
6.3. Status quo 
Hvis denne teoretiske mulighed virkelig blev valgt, ville 
kl0ften mellem de allerede vidt forskellige forhold blive endnu 
st0rre, og det ville blive vanskeligere for det indre marked at 
fungere, jf. punkt 3. Det ville f0re til, at Europa fik en 
posttjeneste med to hastigheder. Det indre marked for 
posttjenester ville kort sagt ikke kunne 9ennemf0res, og det 
ville fa alvorlige indirekte f0lger for andre sektorer, som er 
afh~ngige af posttjenesterne. Desuden ville det n~ppe v~re det 
rigtige svar pa de krav, den politiske og 0konomiske union 
stiller. 
6.4. Afvejning: yderligere Abning af markedet/styrkelse af den 
universelle tjeneste 
Efter denne fremgangsmade erkendes det, at det for at sikre den 
universelle tjeneste er n0dvendigt at s~tte visse begr~ns­
ninger for det frie marked. Det skal ske ved, at der oprettes 
en r~kke monopoliserede tjenester, som giver de nationale 
postv~sener visse s~rlige og eksklusive rettigheder. Monopolets 
omf ang skal imidlertid sta i n0je forhold til den universelle 
tjenestes formal. Samtidig vil en lovbef~stet beherskelse af en 
del af markedet (monopol for at sikre universel tjeneste) 
muligg0re en r~kke harmoniseringsforanstaltninger, der kan 
sikre, at den universelle tjeneste fungerer effektivt i alle 
12 medlemsstater. 
Alle medlemsstater har allerede indf0rt monopol pa en r~kke 
tjenesteydelser for at sikre universel tjeneste, men disse 
monopolers omf ang er som regel st0rre -i nogle tilf~lde endda 
betydelig st0rre -end formalet kr~ver. Desuden skal den fak­
tiske mals~tning (herunder ogsa servicepr~stationer) opfyldes i 
praksis. Der kan tilmed opnas fordele ved blot at pr~cisere, 
hvad der er monopoliseret, og hvad der ikke er. 
Det foreslas, at der for hele EF skal v~re en f~lles definition 
pa monopoltjeneste. Denne definition er endnu ikke blevet ud­
arbejdet, men der kan allerede nu gives retningslinjer for, 
hvorledes markedet efter denne fremgangsmade gradvist skal 
liberaliseres, uden at den universelle tjeneste bringes i 
fare. 
Efter denne fremgangsmade b0r nogle tjenesteydelser undtages 
fra monopolet (hvis de pa nuv~rende tidspunkt omfattes af det). 
Det drejer sig om eksprespost og publikationer. (Pakkepost er 
allerede blevet liberaliseret i samtlige 12 medlemsstater.) Pa 
grundlag af de hidtige analyser b0r liberalisering af tv~rna­
tionale breve og, if0lge sagens natur, af adresserede reklame­
forsendelser (direct mail) ogsa overvejes. I begge tilf~lde vil 
det v~re n0dvendigt at sikre, at en passende kontrol er tilste­
de for at forhindre, at liberaliseringen medf0rer, at monopol­
indehavernes lovlige rettigheder omgas. Ikke mindst nar det 
g~lder adresserede reklameforsendelser, kr~ves der en gennem­
gribende analyse af liberaliseringens 0konomiske f0lger for 
den universelle tjeneste. 
Liberaliseringsprocessen b0r 9ennemf0res gradvis. Den b0r tage 
hensyn til de n0dvendige tilpasningsfaser, sa den 0konomiske og 
Resume: Side 8 
f inansielle ligevregt, den universelle tjeneste krrever, kan op­
retholdes. 
For de tjenesteydelser, der stadig kan vrere monopoliserede -
det vil start set sige privat korrespondance og forret­
ningskorrespondance kan der opstilles klare grrenser, der 
angiver monopolets n0jagtige omfang. Disse grrenser skal 
udtrykkes i vregt og pris. 
Det skal understreges, at enhver medlemsstat, som mener, at 
bestemte forslag kan skade dets universelle tjeneste, kan 
overveje en mere restriktiv 10sning, forudsat den stadig star i 
forhold til formalet og er i overensstemmelse med EF's lovgiv­
ning. 
De harmoniser ingsforanstal tninger, der skal gennemf0res sam­
tidig med denne liberalisering, skal bygge pa det grundliggende 
frelles princip, at der skal vrere en universel tjeneste af til­
strrekkelig kvalitet og til overkommelige priser. Som allerede 
nrevnt f indes der endnu ikke nogen definition pa universel 
tjeneste, som er frelles for hele EF. Det er klart, at der er 
behov for en sadan definition, og at alle potentielle brugere 
-ogsa forbrugernes reprresentanter -b0r tages med pa rad, nar 
den skal udarbejdes. Nogle af harmoniseringsbehovene er imid­
lertid fuldstrendig oplagte. 
Universalitet indebrerer let adgang, hvad der pa nuvrerende tids­
punkt langtfra altid er tilfreldet. Pa grund af de nuvrerende 
forskelle pa serviceprrestation er en vis harmonisering pa­
krrevet ogsa i denne henseende. Sk0nt taksterne start set er 
overkommelige, afspejler de i visse tilfrelde ikke 
omkostningerne, og sadanne takstfastsrettelsesprincipper kan pa 
lrengere sigt bringe det universelle tjenestenetvrerks 0konomiske 
breredygtighed i fare. Desuden b0r postvresenet kunne benytte 
den universelle tjenestes netvrerk til tjenesteydelser, som ikke 
er monopoliserede, men der er pa nuvrerende tidspunkt ingen 
frelles regler herom. 
Pa baggrund af disse nuvrerende og f remtidige problemer vil det 
vrere hensigtsmressigt at trreffe harmoniseringsforanstaltninger 
pa f0lgende omrader: 
adgang: 
tjeneste: 
takster: reglerne skal vrere de samme for alle brugere, som 
opfylder de samme betingelser. Hvad andre tjeneste­
ydelseleverand0rers adgang angar (det kan vrere 
andre postvresener eller private virksomheder), kan 
der blive brug for srerlige tekniske foranstalt­
ninger for at sikre driftskompatibilitet, 
der b0r f astsrettes standarder for alle universelle 
tjenester. Prrestationerne b0r males efter et frelles 
system, som er en n0jagtig afspejling af brugernes 
erfaringer med tjenesten. Resultaterne b0r offent­
ligg0res, 
priserne for de enkelte tjenester b0r sta i forhold 
til omkostningerne. De nuvrerende forskelle i takst­
strukturer b0r indskrrenkes for at formindske 
markedsforvridningerne. 
Resume: Side 9 
Disse harmoniseringsforanstaltninger kan indf0res ud fra 
bevidstheden om, at kundernes behov er nogenlunde ens i alle 
medlemsstaterne. 
7. FORESLAET SCENARIO 
Den sidste fremgangsmade foretrzkkes som scenario, fordi den skaber 
en passende balance. Den betyder, at EF's mal skal nas ved at mar­
kedet abnes gradvis, samtidig med at der indf0res harmoniserings­
foranstaltnigner. Den sikrer saledes den universelle tjeneste pas­
sende vilkar, mens brugerne far den st0rst mulige valgfrihed. Det b0r 
be~rkes, at der ikke er tale om en enkelt 10sning, men snarere om 
en rzkke foranstaltninger, der skaber den fzlles struktur, som 
krzves. De enkelte forslag er derfor led i et samrnenhzngende hele. 
Samtidig tager de sigte pa ganske bestemte problemer. 
If0lge Gr0nbogen kan den universelle tjeneste kort sagt retfzrdig­
g0re oprettelsen af en rzkke monopoliserede tjenester, som kan med­
virke til at sikre det universelle tjenestenetvzrks 0konomiske bzre­
dygtighed. Pa denne made vil den samfundsopgave, der er og bliver den 
universelle posttjenestes vigtigste formal, blive sikret. Monopolet 
giver den universelle tjenestes leverand0r en rzkke szrlige og eks­
klusive rettigheder, og dets omfang b0r sta i direkte forhold til 
formalet. Saledes sikres den universelle tjeneste, og de potentielle 
brugere far sa stor valgfrihed som muligt. 
Det b0r nzvnes, at der ved den seneste udarbejdelse af disse frem­
gangsmader er indl0bet visse forel0bige komrnentarer. Pa grundlag af 
disse komrnentarer ser det ud til, at der er enighed om hovedlinjerne. 
Dog er der visse punkter, der vzkker bekymring hos nogle af de 
ber0rte parter. Det drejer sig om behovet for tilpasningsperioder og 
om visse liberaliseringsforslag, f .eks. for adresserede reklamefor­
sendelser, tvzrnational post i EF og international post. Dr0ftelser­
ne efter Gr0nbogens offentligg0relse kan meget vel komrne til at dreje 
sig om sadanne punkter. Dog b0r balancen i hele rzkken af politiske 
forslag tages i betragtning. 
Det b0r understreges, at denne generelle fremgangsmade, som kombine­
rer yderligere markedsabning med styrkelse af den universelle tjene­
ste, selv kan gennemf0res pa en rzkke forskellige mader. Det er me­
ningen, at de vigtigste af de 0vrige valgmuligheder skal opstilles pa 
baggrund af de dr0ftelser, som f01ger efter Gr0nbogens offentligg0-
relse. Der krzves saledes et mere udf0rligt arbejde, inden 
ivzrkszttelsen kan f inde sted. Meget af det indebzrer dr0ftelser med 
brugergrupperne for at fa fastlagt deres behov i nzrmere enkeltheder, 
ikke mindst i hvilken retning de har brug for st0rre valgfrihed. Som 
allerede nzvnt er der behov for en EF-def inition pa universe! 
tjeneste. Der krzves yderli9ere unders0gelser, f0r det monopoliserede 
omrades vzgt-og prisgrznser kan fastszttes. Der skal skabes enighed 
om grznserne for den universelle tjenestes tjenesteydelser. Der 
krzves desuden mere udf0rligt arbejde for at fa knzsat det princip, 
at taksterne skal sta i forhold til de gennemsnitlige omkostninger. 
Sk0nt der saledes stadig skal g0res en del, fremszttes forslagene i 
tillid til, at den foreslaede fzlles struktur, som forener libera­
lisering 09 harmonisering, vil sikre den universelle tjeneste 09 
give den st0rst mulige valgfrihed. 
De vigtigste forslag for EF's postsektor er opstillet i tabellen pa 
nzste side. 
Resume: 
1. 
2. 
3. Side 10 
At sikre universe! posttjeneste over hele EF til priser, som er 
overkommelige for alle, ved at give den monopol pl en rzkke 
tjenestetydelser (for sa vidt som der er behov for det i de 
enkelte medlemsstater) for at den kan sikre sig de ressourcer, 
der krceves for at kunne udf0re en samfundsopgave under for­
svarlige forhold; at lade den st0rst mulige del af sektoren 
drive sin virksomhed pl frie konkurrencevilkar i overens­
stemmelse med denne malsztning. 
At palzgge de virksomheder, der i EF forestar den universelle 
tjeneste, fcelles forpligtelser til gengceld for de scerlige og 
eksklusive rettigheder, som monopolet giver dem for at de kan 
levere denne universelle tjeneste, ikke mindst med hensyn til 
tjenesteydelsernes kvalitet. 
At yde ethvert n0dvendigt bidrag til EF's samh0righed ved hjcelp 
af passende harmoniseringsforanstaltninger. 
Hovedforslagene til en postpolitik drejer sig saledes om sp0rgsmal i 
forbindelse med de generelle regler og forskrifter, om monopol­
indehaverens forpligtelser og om harmonisering og samh0righed. De 
opdeles derpa i mere detaljerede forslag under tre overskrifter, som 
hver iscer henviser til et af hovedforslagene: 
DEL I: 
DEL II: 
DEL III: SP0RGSMAL I FORBINDELSE MED DE GENERELLE REGLER OG 
FORSKRIFTER 
FORPLIGTELSER I FORBINDELSE MED UNIVERSEL TJENESTE 
HARMONISERING OG SAMH0RIGHED 
Disse forslag fremscettes i tillid til, at de vil fa en positiv 
virkning pa EF' s postsektor -til gavn for al le kunder, store som 
sma, og alle virksomheder, offentlige som private. De vil kort sagt 
skabe et dynamisk indre marked for postsektoren. 
1 
I l I I 
I I 
I Resume: Side 11 
DEL I: SP0RGSMlI. I FORBINDELSE MED DE GENERELLE REGLER OG FORSKRIFTER 
1. AT OPRETTE UNIVERSELLE TJENESTER 
2. 
3. Det vigtigste sociale krav til posttjenesterne er opretholdelse af 
den universelle tjeneste. Universel tjeneste kan, hvis der ikke tages 
hensyn til prisen, leveres pa konkurrencevilkAr (dvs. uden for den 
monopoliserede sektor). Men for at tjenesteydelserne kan leveres til 
en pris, som er overkommelig for alle, mA indt2gterne v2re tilstr2k­
kelig store. Det kan kun opnas ved hj2lp af visse s2rlige eller 
eksklusive rettigheder -og derfor er der behov for monopoliserede 
tjenester. (Der kan godt v2re mere end en leverand0r af monopo­
liserede tjenesteydelser i den enkelte medlemsstat, men det er ikke 
s2rlig sandsynligt. For ikke at komplicere tingene regnes der i for­
slagene kun med en enkelt leverand0r af monopoliserede tjeneste­
ydelser i hver medlemsstat -og det antages at v2re postv2senet). 
AT UDARBEJDE DEPINITIONEN PA UNIVERSELLE OG MONOPOLISEREDE TJENESTER 
Der krtBves et udf0rligt arbejde, f0r en sadan EF'definition at de 
eventuelt monopoliserede tjenester kan opstilles. Formalet med hele 
denne analyse er at finde frem til den mindst restriktive l0sning. 
Forholdene i nogle medlemsstater tillader muligvis, at monopolerne 
kan fA et mindre omfang end det, der fasts2ttes pa EF-plan, men det 
skal stadig kunne sikre den universelle tjeneste. Hvad end resultatet 
bliver, mA definitionen opstilles sAledes, at der skelnes skarpt 
mellem det, der tilh0rer den monopoliserede sektor, og det, der ikke 
g0r. 
AT SIKRE OVBRENSSTEMMELSE MELLEM MEDLEMSSTATERNES 0VRIGE 
FORPLIGTELSER OG EP'S LOVGIVNING OG POLITIK 
Som i alle andre sektorer skal der g0res en indsats for at mindske 
eventuelle sptBndinger mellem EF's forskrifter og politik pA den ene 
side og forpligtelser i henhold til konventioner, som er blevet 
underskrevet af medlemsstaterne, pa den anden. 
4. AT ADSKILLE MYNDIGHEDSPUNKTIONEN OG DE DRIPTS~SIGE PUNKTIONER 
For at sikre, at brugernes interesser tjenes pa bedst mulig made ved 
objektiv behandling af alle virksomheder, er det vigtigt, at myndig­
hedsfunktionen og de driftsrruessige funktioner adskilles. Hvis myndig­
hedsfunktionen er uafhtBngig, vil den bedre kunne skabe balance mellem 
offentlige og private virksomheder og mellem virksomheder med og uden 
monopol. Den vil kunne overvage de monopoliserede tjenesters effek­
tivitet og pase, at leverand0ren bade sikrer en god universel 
tjeneste og opfylder de 0vrige forpligtelser i forslagene 5, 6 og 8. : 
I givet fald mA den overveje, hvilke foranstaltninger der skal I 
tr~ffes, hvis pr~stationerne ikke lever op til forpligtelserne. ___J. 
Resume: Side 12 
DEL II: FORPLIGTELSER I FORBINDELSE MED LEVERING AF UNIVERSEL TJENESTE 
5. BETINGELSERNE FOR ADGANG TIL UNIVERSEL TJENESTE SKAL VERE ENS FOR 
ALLE 
Reglen ma vrere I at al le den universelle tjenestes brugere ( kunder) 
behandles ens. Nar det er slaet fast, ma det erkendes, at kunderne 
har forskellige behov og kan samarbejde med den universelle tjenestes 
leverand0r i forskelligt omf ang. Det er til de ls et sp0rgsmal om 
st0rrelse, men is~r et sp0rgsmal om evne til at klarg0re posten pa en 
sadan made, at den letter postbehandlingen for den universelle 
tjenestes leverand0r og s~tter ham i stand til at tilbyde rabatter. 
6. DE UNIVERSELLE TAKSTER SKAL STA I FORHOLD TIL DE GENNEMSNITLIGE 
OMKOSTNINGER 
7. 
18. Det ledende princip b0r v~re, at taksterne skal sta i forhold til de 
gennemsnitlige omkostninger. Konsekvent anvendelse af dette princip 
er den bedste garanti for posttjenesternes 0konomiske sundhed. 
Krydssubsidiering kan tillades i geografiske omrader af hensyn til 
takstudligningen og fra det ikke-monopoliserede omrade til det 
monopoliserede. Der kan ogsa foretages krydssubsidiering fra det 
monopoliserede omrade til det ikke monopoliserede, hvis det er 
n0dvendigt for at sikre den universelle tjeneste, eller hvis det er 
foreneligt med konkurrencereglerne. For at sikre, at alle far en reel 
behandling, b0r krydssubsidiering fra en tjenestegren til en anden 
eller pa grund af rabatter fra en kundegruppe til en anden med de 
n~vnte undtagelser indskr~nkes til det mindst mulige og gradvis 
afskaffes. 
KOMPENSATIONSORDNINGER 
UDLEVERINGSOMKOSTNINGERNE MELLEM POSTV.ESENERNE SKAL AFSPEJLE 
De nuv~rende ordninger for betaling mellem postv~senerne (kaldt 
terminalafgifter) bygger ikke pa omkostningerne og f0rer saledes til 
betydelige misforhold mellem godtg0relsen og de f aktiske udleve­
ringsomkostninger. Det princip, at takster skal bygge pa omkost­
ningerne, b0r ogsa g~lde for postv~senernes indbyrdes kompensations­
ordninger. 
DER SKAL OPSTILLES SERVICESTANDARDER FOR DE UNIVERSELLE TJENESTER, OG 
DERES PR.ESTATIONER SKAL OVERV1GES 
i Begrundelsen for at oprette monopoliserede tjenester er de sam-
11 fundsm~ssige behov for universel tjeneste. Den faktiske service-
! pr~station er derfor afg0rende, nar det g~lder om at sikre, at de 
samfundsm~ssige behov opfyldes. Der ma derfor opstilles standarder, 
I pr~stationerne ma overvages, og der ma udarbejdes kontrolsystemer. I Det skal understreges, at disse standarder kun er t~rskler -men den 
j ~niverselle tjenestes leverand0rer b0r alligevel fors0ge at opna 
L________:'r~stationer, som ligger over standarderne. 
Resume: Side 13 
DEL III: HARMONISERING OG SAMH0RIGHED 
9. HARMONISERING ER HENSIGTSM.ESSIG, NAR DEN ER TIL GAVN FOR KUNDERNE 
Jo st0rre den konkrete fordel er for kunderne, des to st;erkere er 
argumentet for harmonisering. De mest oplagte fordele nAs ved en vis 
harmonisering af adgangsbetingelserne og harmonisering af service­
standarderne og overvagning af pr;estationerne (beskrevet i forslag 
8). 
10. SAMH0RIGHEDSHENSYNET S.KAL TILGODESES 
Det er vigtigt hele tiden at v;ere opm;erksom pa behovet for at sikre 
en effektiv postsektor, som opfylder postbehovene over hele EF. De 
fleste af de nflJdvendige forbedringer kan opnas ved hj;elp af bedre 
drift. Dog kan en vis kapitalinvestering v;ere n0dvendig og navnlig i 
ugunstigt stillede regioner blive en stor 0konomisk byrde. 

Indholdsfortegnelse side 15 
GR0NBOG 

Indholdsfortegnelse 
KAP ITEL 1. 
KAP ITEL 2. 
KAP ITEL 3. 
KAP ITEL 4. 
KAP ITEL 5. 
KAP ITEL 6. 
KAP ITEL 7. 
KAP ITEL 8: 
KAP ITEL 9: 
BI LAG 
GLOS SAR Sammenf attende indholdsfortegnelse 
Indledning 
Postsektoren 
Regler og forskrifter 
Kommercielle aspekter 
0konomiske og operationelle aspekter 
Sociale aspekter side 17 
Den nuv~rende situation: Problemer og udfordringer 
Gennemgang af de mulige l0sninger 
Forslag til en politik 
Indholdsfortegnelse 
Komplet indholdaf ortegnelae 
KAPITEL 1: INDLEDNING 
KAPITEL 2: 
1. GENERELT POSTSEKTORBN 
2. BETYDNING FOR F£LLESSKABET 
3. TENDENSER I KUNDEUNDERLAGET 
4. NUV£RENDE LOVGIVNING 
5. TJENESTEYDELSER 
6. 0KONOMI 
7. BESUFTIGELSE 
a. EF-DIMENSIONEN 
KAPITEL 3: REGLER OG FORSKRIFTER 
1. INDLEDNING 
2. TERMINOLOGI side 18 
Indholdsfortegnelse side 19 
3. MEDLEMSSTATERNES NUVERENDE LOVGIVNING 
3.1. GENERELT 
3.2. POSTVESENERNES RETSSTILLING 
3.3. MONOPOLERNES OMFANG 
3.4. DEFINITION AF DE FORSKELLIGE TJENESTEYDELSER 
3.5. POSTKLARG0RING VED MELLEMLED 
3.6. BES0RGELSE AF EGEN POST 
3.7. HYBRIDE TJENESTEYDELSER 
3.8. TVERNATIONAL POST 
3.9. SERTREK I DE NATIONALE LOVGIVNINGER 
4. MYNDIGHEDSFUNKTIONEN 
4.1. ADSKILLELSE MELLEM MYNDIGHEDSFUNKTIONEN OG DE DRIFTSM.t:SSIGE 
FUNKTIONER 
4.2. MYNDIGHEDERNES ANSVAR 
4.3. VIRKSOMHEDENS ANSVAR 
S. DE INTERNATIONALE REGLER 
5.1. VERDENSPOSTFORENINGEN (UPU) 
5.2. DEN ALMINDELIGE OVERENSKOMST OM TOLD OG UDENRIGSHANDEL (GATT) 
5.3. DEN EUROPEISKE KONFERENCE AF POST- OG TELEADMINISTRATIONER (CEPT) 
6. EF'S REGLER 
6.1. ROM-TRAKTATEN 
6.2. ANVENDELSE AF KONKURRENCEREGLERNE 
6.3. ROM-TRAKTATEN OG UPU-KONVENTIONEN 
6.4. ANDRE FORMER FOR EF-POLITIK 
KAPITEL 4: KOMMERCIELLE ASPEKTER 
1. INDLEDNING 
2. MARKEDSOVERSIGT 
Indholdsfortegnelse 
3. KUNDERNE 
3 .1. KUNDEKRAV 
3.2. UDNYTTELSESGRAD 
3.3. MARKED ER 
3.4. SEKTORER 
4. POSTKATEGORIER OG VIRKSOMHEDER 
4.1. BREVE 
4.2. PAKKER 
4.3. EKSPRESPOST 
5. FINANSIELLE TAL 
5.1. DEN NUVERENDE SITUATON 
5.2. TENDENSER 
6. TJENESTEYDELSERNES KARAKTER -ADGANG 
6.1. PRIVATE FIRMAER 
6.2. POSTVESENERNE 
7. SERVICEKVALITET 
7.1. NATIONAL KVALITET 
7.2. KVALITET I FORBINDELSE MED TVERNAT~ONAL POST 
8. TAKSTER 
8.1. GRUNDTAKSTER 
8.2. PRISSTRUKTURER 
8.3. RABATORDNINGER 
8.4. TAKSTFORDELE 
9. F0LGERNE AF DET !NORE MARKED 
9.1. ALMINDELIGE 0KONOMISKE F0LGER 
9.2. KUNDESTRATEGI 
9. 3. KUNDERNES FORVENTNINGER TIL PO.STTJENESTERNE 
9.4. SERLIGE F0LGER FOR POSTBE$0RGELSEN side 20 
Indholdsfortegnelse 
KAPITEL 5: 0KONOMISKE OG OPERATIONELLE ASPEKTER 
1. INDLEDNING 
2. UNIVERSEL SERVICE 
3. POSTVIRKSOMHED -GENEREL BESKRIVELSE 
3.1. SALG AF TJENESTEYDELSER 
3.2. INDSAMLING 
3.3. AFSENDELSESSORTERING 
3.4. BE FORD RING 
3.5. MODTAGELSESSORTERING 
3.6. OMDELING 
3.7. DIVERSE 
4. TVERNATIONALE TJENESTEYDELSER 
4.1. UDGAENDE POST 
4.2 . INDGAENDE POST 
5. OMKOSTNINGER 
6. RENTABILITET OG TAKSTFASTSETTELSE 
6.1. TAKSTUDLIGNING 
6.2. REGNSKABSF0RELSE 
6.3. SERTAKSTER 
7. FINANSIERING 
7.1. KRYDSSUBSIDIERING 
7.2. CENTRAL FINANSIERING 
8. TERMINALAFGIFTER side 21 
Indholdsfortegnelse 
9. REMAIL-FORSENDELSE 
9.1. A-B-C-REMAIL 
9.2. A-B-B-REMAIL 
9.3. A-B-A-REMAIL 
10. INVESTERINGER OG TEKNOLOGI 
10.1 .. TEKNOLOGI 
10.2. INVESTERINGER -POSTVESENERNE 
10.3 .. PRIVATE VIRKSOMHEOERS INVESTERINGiR OG MULIGHEDER 
KAPITBL 6: SOCIALB ASPEKTER 
l. INDLEDNING 
2. KUNDEASPEKTER 
2.1. DET NUVERENDE BEHOV 
2.2.. DEN NUVERENDE SERVICE 
2.3. KUNDERNES FREMTIDIGE BEHOV 
2.4. EF-DIMENSIONEN 
3.. BESKEFTIGELSE 
3 .. 1.. NUVERENDE FORHOLD 
3.2.. ARBJEDSKRAFTSEFTERSP0RGS~L 
3.3. UDVIKLING I PERSONALEPOLITIK OG ~RQEJDSPORHOLD 
3.4. ERHVERVSUDDANNELSE 
4. UDFORDRINGEN 
KAPITBL 7: DER JflJVDBRDB SITUATION: PROBLBMBR OG UDPORDRIHGER 
1. INDLEDNING side 22 
Indholdsfortegnelse side 23 
2. KUNDENS SYNSVINKEL 
2 .1. DEFINITIONER 
2.2. AD GANG 
2.3. TJENESTEYDELSE 
2.4. TAKSTER 
2.5. KUNDENS TILFREDSHED 
3. VIRKSOMHEDERNES SYNSPUNKT 
3.1. RETSSTILLING 
3.2. ADGANG 
3.3. SERVICEKVALITET 
3.4. TAKSTER 
3.5. BESKEFTIGELSE 
3.6. TEKNOLOGI 
4. MYNDIGHEDERNES SYNSVINKEL 
4. 1 • MONOPOL 
4.2. UNIVERSELLE TJENESTERS FORPLIGTELSER 
S. F0LGERNE AF 1992 
6. HVAD VIL DER SKE, HVIS DER IKKE G0RES NOGET? 
7. EF's SYNSVINKEL 
7.1. ADSKILLELSE MELLEM MYNDIGHEDSFUNKTIONEN OG DEN DRIFTSMESSIGE 
FUNKTION 
7.2. DEFINITION AF UNIVERSIELLE TJENESTEYDELSER 
7.3. MONOPOLETS OMFANG 
7.4. ANVENDELSEN AF MONOPOLRETTIGHEDER 
7.5. ADGANGSBETINGELSER 
7.6. SERVICEPR.t:STATION 
7.7. TAKSTER 
7.8. HARMONISERING 
Indholdsfortegnelse 
7.9. SAMH0RIGHED 
7.10. PROBLEMER PA LMNGERE ~IGT 
KA.PITEL 8: GENNEMGANG AF DB MULIGB L8SHIRGKR 
1. INDLEDNING 
2. BEHOVET FOR EN INDSATS PA EF-PLAN 
3. FELLESSKABETS MAL 
3.1. DE GRUNDLEGGENDE PRINCIPPER 
3.2. GENNEMF0RELSE 
4. INDKREDSNING AF MONOPOLOMRADET 
5. EGEN POSTOMDELING OG POSTNING 
5.1. KUNDENS EGEN OMDELING 
5.2. EGEN POSTNING 
6. OBLIGATORISKE TJENESTEYDELS~~ 
6.1. OBLIGATORISKE TJENES~EYDELSER Pl EP-PLAN 
6.2. OBLIGATORISKE TJENESlE~ PA NAT!ONALT PLAN 
6.3. FINANSIERING 
7. NYE TJENESTEYDELSER 
8. TVERNATIONALE POSTFORSENDELSER 
8.1. FELLESSKABSFORSENDELSER 
8.2. INTERNATIONAL POST 
8.3. ANDRE SP0RGSMAL 
9. MONOPOLTJENESTERNES OMFANG -SERLIGE SPeRGSM!L 
9.1. DEFINITIONSPROBLEMER 
9.2. LANGSOMMERE POSTSTR0MM~ 
9.3. ELEKTRONISK KOMMUNIKATION 
9.4. POSTKLARG0RING side 24 
Indholdsfortegnelse side 25 
10. FORESLAEDE KRITERIER 
10.1. PA MELLEMLANG SIGT 
10.2. PA KORT SIGT 
10.3. PA LENGERE SIGT 
11. POSTLOVGIVNINGENS KOMPATIBILITET MED EF-TRAKTATERNE OG EF's POLITIK 
12. DE REGULERENDE MYNDIGHEDERS ROLLE 
13. FORPLIGTELSER I FORBINDELSE MED UNIVERSEL SERVICE: ADGANG 
13.1. BES0RGELSESBETINGELSER 
13.2. KONTRAKTBETINGELSER FOR STORE KUNDER 
13.3. FORBEHANDLING AF POST 
13.4. ADGANG FOR PRIVATE TJENESTER 
13.5. ADGANG FOR ANDRE POSTVESENER 
14. FORPLIGTELSER I FORBINDELSE MED UNIVERSEL SERVICE: SERVICESTANDARD 
14.1. STANDARDFASTSETTELSE 
14.2. TILSYN MED PR.ISTATIONEN 
14.3. STYRING 
15. FORPLIGTELSER I FORBINDELSE MED UNIVERSEL SERVICE: TAKSTER 
(INKL. TERMINALAFGIFTER) 
15.1. OMKOSTNINGER 
15.2. SUBSIDIER 
15.3. TERMINALAFGIFTER 
16. IKKE-MONOPOLISEREDE TJENESTEYDELSER 
16.1. PRISER 
16.2. ANDET 
Indholdsfortegnelse side 26 
17. MULIGE HARMONISERINGSOMRAPER 
17 .1. ADGANGSBETINpEL~2R/K.ONTRAKTVILKAR 
17.2. SERVICEKVALlTET 
17.3. TAKSTSTRUKTURER 
17.4. KUND8KONTAKT 
17.S. OPERATIONELLE STANDARD ER 
I 
17.6. BESUFTIGEL~E 
18. KOHMSION PA EF-PLAN 
19. QENNEMF0RELSE~ AF EF's PO~ITIK 
20. POSTALE FINANSI~LLE TJENESTE¥DELS~R 
21. ANDRE SP0RGSM!L 
21.1. ET FELLES PQSTVESEN 
21.2. FELLES TAiSTER 
21.3. FSLLES FRI~RKER 
KAPITBL 9: 
INDLEDNING 
DEL I: SP0RGSMAL I FORBINDELSE MEO DE GEN~RELLE REGLER OG FORSKRIFTER 
DEL II: FORPLIGTELS~R I FORBINDELS~ MED LEVERING ~~ UNIVERSEL TJENESTE 
DEL III: HARMONISERING OG Sl\MH~~IGHED 
Indholdsf ortegnelse side 27 
8 IL AG 
1. Oversigt over posttjenester 
2. Postsektoren rent statistisk 
3. Postbes0rgelsen og postnettet 
4. Oversigt over lovgivningen i EF-landeoe 
5. EF-retsakter om postsektoren 
6. Verdenspostkonventionen -De vigtigste artikler 
7. Kvaliteten af posttjenesten 
8. Terminalafgifter 
9. Remail 
10. Postnumre og postkoder 
11. Postmaterielindustrien 
12. Postvmsenets elektroniske post 
13. Postforsendelser af oplysende og kulturel karakter 
14. Takster 
15. Postbes0rgelsen inden for EF 
16. Kriterier for afgrmnsning af monopolomrldet 
GLOSSAR 
Indholdsf ortegnelse side 28 
Kapitel 1: Indledning Side 29 
KAPITEL 1 : INDLEDNING 
En gr0nbog er et diskussionsoplceg. Meningen med denne gr0nbog om post­
tjenester er derfor at skabe et grundlag for dr0ftelserne om, hvilke 
rendringer der skal ske i EF's postsektor for at oprette et indre marked for 
posttjenester. 
Kommissionen har i samarbejde med medlemsstaterne investeret megen tid og 
mange krrefter i dette dokuments udarbejdelse. Denne investering har vreret 
n0dvendig pa grund af postsektorens betydning for EF's 0konomiske og 
sociale trivsel. Det indre marked kan kun fungere, hvis det har gode 
kommunikations- og distributionskanaler. Effektive posttjenester spiller en 
vresentlig rolle for, at sadanne kanaler kan sta til radighed. 
En analyse af de nuvrerende posttjenester i EF af sl0rer en sektor med mange 
sprendinger og indre modsretninger. Hvis der ingenting g0res, vil disse 
problemer efter 1992 vokse til et omfang, som ikke kan forenes med det 
indre markeds malsretninger. 
Den afg0rende vanskelighed er, at der ikke pa nuvrerende tidspunkt f indes 
nogen EF-holdning til problemerne. Gr0nbogen er det f0rste fors0g pa at 
afhjrelpe denne mangel. Den indeholder forslag, som vil medvirke til at give 
EF de effektive posttjenester, det har behov for. 
For at der kan opstilles forslag, ma den foreliggende situation analyseres 
i enkeltheder, sa de afg0rende problemer kan pavises. Eventuelle 10sninger 
skal dr0ftes, og forslag fremsrettes. Da nogle af gr0nbogens lresere muligvis 
ikke er scerlig fortrolige med postsektoren, indledes analysen med en 
generel indf0relse i sektoren. 
Til udarbejdelse af gr0nbogen har Kommissionen modtaget oplysninger og ud­
talelser fra alle medlemsstaterne. Postvresenerne har ogsa bidraget, ligesom 
de erhvervsorganisat ioner, der reprresenterer de st0rre, private f irmaer. 
Visse brugergrupper har fremsat deres synspunkter. Desuden har adskillige 
rapporter, hvoraf nogle er blevet til pa Kommissionens initiativ, bidraget 
til dokumentets udarbejdelse. 
Et par bemrerkninger ma knyttes til dokumentets omtale af medlemsstaterne. I 
alle tilfrelde benyttes de danske navne. Hvor medlemsstaterne er opf0rt i 
tabeller, svarer rrekkef0lgen til EF's praksis med at anbringe dem i alfa­
betisk orden efter deres navne pa originalsproget. Specielt med hensyn til 
Tyskland b0r det bemrerkes, at alle tal grelder Forbundsrepublikken f0r gen­
foreningen. 
K~pitel 1: Indletjnin9 Side 30 
Kapitel 2: Postsektoren Side 31 
KAPITEL 2 : POSTSEKTOREN 
-KORT BESKRIVELSE 
1. GENERELT 
Posttjenesterne er en af de kanaler, hvorigennem meddelelser kan 
sendes og varer leveres. De spiller derfor en afg0rende rolle i det 
moderne samfund og vil ogsa g0re det fremover. Gode posttjenester er 
en af drivkrrefterne bag 0konomisk vrekst. Darlige posttjenester bar en 
afsvrekkende virkning, bade 0konomisk og socialt. 
Posttjenesternes rolle vil imidlertid rendre sig, efterhanden som sam­
fundets krav til formidling af meddelelser og forsendelse af varer 
rendrer sig. Eftersp0rgslen pa deres tjenesteydelser vil blive ber0rt 
af konkurrence fra andre kommunikationsmidler og forsendelseskanaler. 
Den vil desuden vrere afhrengig af samfundets syn pa posttjenesternes 
servicekvalitet. 
2. BETYDNING FOR F.r.LESSKABET 
I EF bar postvresenets og de private forsendelsesf irmaers post­
virksomhed en anslaet samlet omsretning pa ca. 46 mia. ECU om aret, 
hvoraf postvresenet bidrager med 26 mia. ECU og de private f irmaer med 
20 mia. ECU. Postvresenets f inansielle tjenesteydelser og ekspediti­
oner direkte fra skranken tegner sig desuden for yderligere 13 mia. 
ECU. EF's posttjenester har derfor en samlet omsretning pa 59 mia. ECU 
eller 13% af EF's bruttonationalprodukt (BNP). 
Postordre- og postreklamef irmaerne, som er n0je knyttet til posttje­
nesterne, tegner sig for henholdsvis 26,4 mia. ECU og 6,4 mia. ECU. 
Tilsammen er der tale om 0,87% af Frellesskabets BNP. 
Sammenlregges disse tal med posttjenesternes egne indtregter (hvor der 
dog er tale om en vis overlapning), bliver resultatet en andel af BNP 
pa 2,0%. Dette tal er ikke udtryk for posttjenesternes kommercielle 
vrerdi. En effektiv postinfrastruktur er ikke blot et mal i sig selv, 
men ogsa en n0dvendig st0tte for handel og administration. Post­
mrengden og postindtregterne er vokset konstant i de seneste ar og 
holder ganske afgjort trit med vreksten i EF's BNP. 
Kapitel 2: Postsektoren Side 32 
Desuden b0r man huske, at posttjenesterne indebrerer fordele, der ikke 
kan 90res op i tal. De er et vigtigt middel, hvorigennem enkeltper­
soner kan kommunikere med hinanden eller modtage oplysninger. Den 
universelle drekning betyder, at posttjenesterne leverer et betydeligt 
bidrag til EF's sociale samh0righed. 
Posttjenesterne er kort sagt et vigtigt led i EF' s 0konomiske og 
sociale liv. 
3. TENDENSER I KUNDEUNDERLAGET 
Den gennemsnitlige EF-borger modtager hvert ar 260 forsendelser, 
hvoraf st0rstedelen kommer f ra 
foretagender. virksomheder eller andre 
Over 80% af de almindelige postforsendelser kommer fra virksomheder 
eller andre foretagender. Tabel 1 er en tilnrermelsesvis oversigt 
over, hvorledes brevpostens afsendere og modtagere fordeler sig. Den 
viser, at nresten halvdelen af posten leveres til enkeltpersoner. 
Posttjenesternes "kunder" er i en meget direkte betydning savel 
forsendelsens modtager som dens afsender. 
Tabel 1: Oversigt over brevpostens brugere 
TIL 
FORETAGENDER ENKELTPERSONER 
FRA 
FORETAGENDER 35% 45% 
ENKELTPERSONER 10% 10% 
Kilde: KEF-vurdering (1990) 
Behovet for postforsendelser mellem virksomheder eller foretagender 
vil muligvis blive noget mindre pa grund af de nye kommunikations­
teknologier, men den samlede postmrengde vil sandsynligvis forblive 
den samme pa grund af vrekst i andre sektorer, det grelder navnlig 
forsendelser fra virksomheder til enkeltpersoner (og de forsendelser 
fra enkeltpersoner til virksomheder, som bliver f0lgen). 
Kapitel 2: Postsektoren Side 33 
Pa det mere detaljerede plan er nogle markedssektorer szrligt afhzn­
gige af posttjenesterne. Som navnet siger er postordrer (del af 
distributions-/salgssektoren) og postreklame ("direct mail" -en form 
for rekl9Jllevirksamhed) stzrkt afhzngige af dem. Andre sektorer som 
udgiver- og f inansieringsvirksomhed er ogsa vigtige brugere. I nogle 
tilfzlde -iszr nar det gzlder udgivervirksomhed -varierer brugen 
fra den ene medlemsstat til den anden pa grund af de forskellige 
takster. Al le tre sektorer vil if0lge prognoserne fortsztte deres 
vcekst. 
Det er vigtigt at g0re sig klart, at kundens (brugerens) opfattelse 
af posttjenestens effektivitet pavirker opfattelsen af, hvad post­
tjenesterne kan bruges til. Hvis en kunde i et land er nzsten sikker 
pa, at en forretningsmeddelelse ankommer nzste dag, kan han udmzrket 
benytte almindelig brevpostforsendelse til sadan en meddelelse. En 
kunde i et andet land bar maske ikke samme tillid til posttjenesten 
og vzlger derfor at sende meddelelsen ad andre kanaler. 
4. NUVDENDE LOVGIVNING 
Postlovgivningen er ikke ens i to medlemsstater. Der er imidlertid i 
hele EF en voksende tendens til at adskille myndighedsfunktionen og 
de driftsmzssige funktioner. Postvzsenerne b0r saledes blot vzre of­
fentlige virksomheder. Myndighedsfunktionen ligger hos et regerings­
organ, selv om dette organ organisatorisk set somme tider er anbragt 
under samme hat som postvzsenet. 
I ingen af medlemsstaterne findes der monopol pa pakkepost. Ekspres­
tjenester er kun underkastet monopol i tre ud af tolv medlemsstater. 
Sk0nt retsstillingen stadig udvikler sig, er indenrigsbreve op til en 
bestemt vzgt eller en bestemt pris behzftet med statsmonopol. Dette 
monopol indebzrer forpligtelse til at ekspedere alle de pagzldende 
forsendelser pa det territorium, monopolet gzlder. 
Foruden den brevpostbefordring, postvzsenerne er forpligtet til at 
levere, skal de ofte levere visse andre universelle tjenesteydelser -
f .eks. bes0rgelse af pakkepost op til en bestemt vzgt -selv om disse 
tjenesteydelser er underkastet konkurrence. 
Hvor tjenesteydelserne ikke er monopoliseret (dvs. ikke underkastet 
konkurrence), kan postvcesenerne og de private forsendelsesf irmaer 
konkurrere. De private forsendelsesf irmaer omfatter bl. a. ekspres­
forsendelsesselskaber (herunder ekspreslevering af dokumenter 
og/eller pakker), spedit0rer og internationale brevpostselskaber. 
Kapitel 2: Postsektoren Side 34 
Pakker og (navnlig) ekspresforsendelser er to markeder, som er vokset 
betydeligt. Den praktiske virkning af, at disse markeder ikke er 
monopoliseret, er, at ca. 43% af postsektorens indtzgter nu skabes af 
private f irmaer. Hvis postvzsenernes indtzgt for tjenesteydelser, der 
ikke er monopoliseret, lzgges til, tegner de ikke-monopoliserede 
tjenesteydelser sig for lidt over halvdelen af postsektorens 
indtzgter. 
Retsforskrifterne for postsektoren behandles i 
kapitel 3. 
5. TJBNESTEYDELSER enkel theder i 
Postvzsenernes tjenesteydelser kan deles i postbes0rgelse og ekspe­
ditioner ved posthusenes skranker. De sidste bestar i tjeneste­
ydelser, som letter postbes0rgelsen (frimzrkesalg osv.), og finan­
sielle tjenesteydelser som giro eller f inansielle transaktioner for 
regeringen og offentligheden. Tjenesteydelserne ved skranken er 
imidlertid underkastet konkurrence (og b0r desuden snarere betragtes 
som del af markedet for finansielle tjenesteydelser). Gr0nbogen 
koncentrerer sig derfor om postbes0rgelsen. 
Postbes0rgelsen kan pa nuvzrende tidspunkt opdeles i produktaf snit­
tene breve, eksprespost og pakker (selv om andre er ved at dukke op). 
Brev-og ekspresposttjenesterne bes0rger meddelelser, og pakke- og 
eksprespakketjenesterne bes0rger varer. Disse tjenester overlapper 
hinanden i betydelig grad. Brevforsendelserne leveres nzsten ude­
lukkende af postvzsenerne. Med nogle fa undtagelser er pakke- og 
eksprespost underkastet fri konkurrence. Der er tendens til, at 
postvzsenerne f0rer pa markedet for pakkepost, men ikke pa markedet 
for eksprespost. Figur 1 viser de private firmaers andel af post­
sektoren, opgjort efter postmzngde og indkomst. 
Inden for alle kategorier finder st0rstedelen af udleveringerne sted 
i den medlemsstat, meddelelsen eller varerne stammer fra. Adgang til 
posttjenester betyder adgang til en vigtig kanal for formidling af 
meddelelser og distribuering af varer. Det er derfor betznkeligt, at 
adgangsbetingelserne varierer sa meget fra den ene medlemsstat til 
den anden. Grunden er i lige sa h0j grad myndighedernes af90relser, 
som det er forskelle i postvzsenernes forsendelsesregler. 
Kapitel 2: Postsektoren 
Figur 1: Andele af postsektoren 
• 
~ Elter vmgt 
PRIVATE FIRMAER 
POSTVA:SENERNE Side 35 
Etter indtegt 
Tjenesteydelser og udviklinger i kundeunderlaget behandles i n~rmere 
enkeltheder i kapitel 4. 
6. 0KONOMI 
Brugen af posttjenesterne er n0je forbundet med den almindelige 0ko­
nomiske situation -bade nar der er tale om brugstendenser, og nar 
brugen i de forskellige medlemsstater sammenlignes. 
Postv~senernes produktivitet varierer betydeligt fra den ene medlems­
stat til den anden, tildels fordi de anvendes i forskelligt omfang, 
men ogsa fordi deres effektivitetsniveau er forskelligt. Disse pro­
duktivitetsforskelle er en af arsagerne til, at der er stor forskel 
pa de enkelte medlemsstaters takster for stort set de samme tjeneste­
ydelser. En anden arsag er de forskellige arbejdskraftomkostninger, 
da personaleomkostningerne tegner sig for ca. 70% af omkostningerne 
ved bes0rgelse af brevpost. 
Det er klart, at der ogsa er store forskelle pa de principper, hvor­
efter taksterne fasts~ttes. Det fremgar f. eks. af de forskellige 
holdninger til subsidier og krydssubsidier. De tilsyneladende store 
takstforskelle, som alle disse faktorer er skyld i, bliver imidlertid 
mindre markante, hvis borgernes forholds~ssige k0bekraft i de for­
skellige medlemsstater tages i betragtning. Desuden fastl~gger post­
v~senerne i de enkelte medlemsstater deres takster som enhedstakster 
for hele deres territorium. 
Kapitel 2: Postsektoren Side 36 
Selv om det netvaerk, der leverer de universelle tjenesteydelser, ikke 
er fysisk sammenkoblet pa samme made som et telekommunikationsnet, 
har den universelle posttjeneste alligevel betydelige nettoomkost­
nin9er, der ikke aendrer sig med postmaengden. For at de universelle 
tjenesteydelser kan leveres til en acceptabel pris, skal der sendes 
store maengder gennem netvaerket, 09 der skal skabes tilstraekkeli9e 
indtae9ter til at sikre netvaerkets 0konomiske baeredygti9hed. 
Alle medlemsstater har vedta9et, at nogle tjenesteydelser skal vaere 
monopoliseret for at sikre tilstraekkelige maen9der og har derfor 9ivet 
postvaesenerne visse saerli9e og eksklusive retti9heder. Der er imid­
lertid stor forskel pa monopoliserings9raden i de forskellige med­
lemsstater. En bruger med de samme behov for postbes0r9else i de 
forskelli9e medlemsstater vil opda9e, at bade de lov9ivnin9smaessi9e 
og de administrative regler for opfyldelse af disse behov er for­
skellige. 
Posttjenesternes 0konomi behandles i kapitel 5. 
7. BESKBFTIGELSE 
Posttjenesterne h0rer til EF' s store arbejds9ivere. De offentli9e 
postvaesener beskaeftiger 1, 35 mio. mennesker, 09 de private forsen­
delsesf irmaer beskaefti9er 0,35 mio. Da posttjenesterne er sa arbejds­
kraftkraevende, er de saerli9 f0lsomme over for personaleudviklin9er. 
De demo9rafiske aendrin9er i EF kan fa stor indflydelse pa post­
tjenesternes mulighed for at hverve det personale, de har bru9 for. 
De kan ea pavirke sektorens prisniveau og sammen med markedsudvik­
lingen og de nye teknologiske udviklinger skabe et endnu st0rre behov 
for effektiv uddannelse. 
Postsektorens sociale aspekter behandles yderligere i kapitel 6. 
8. EP-DIMENSIONEN 
Det er nu almindeli9t anerkendt, at EF ma 90re no9et for at oprette 
et indre marked for posttjenester. Det er n0dvendi9t, hvis sektorens 
nuvaerende 09 fremtidige problemer skal 10ses. Det skal desuden sik­
res, at den politik, der f0res for postsektoren, kan vaere til st0tte 
for gennemf0relsen af det indre marked i andre sektorer, som er 
saerlig afhaengige af den -det gaelder f .eks. trykkeri-, udgiver- 09 
reklamevirksomhed. 
Gr0nbogens formal er kort sa9t at vaere et forsla9 til, hvorledes den 
dynamiske, kundeorienterede postsektor, som EF har bru9 for, skal 
skabes. 
Kapitel 3: Den lovgivningsmressige baggrund Side 37 
KAPITEL 3 : REGLER OG FORSKRIFTER 
1. INDLEDNING 
Formalet med dette kapitel er at unders0ge de nuvrerende regler og 
forskrifter i medlemsstaterne og se dem i international sammenhreng 
og EF-sammenhreng. Kapitlet vil isrer beskreftige sig med forskelle og 
ligheder i medlemsstaternes lovgivning. Om den nuvrerende lovgivning 
er i stand til at opfylde EF' s fremtidige forskrifter, vil blive 
behandlet nrermere i kapitel 7 og 8. 
2. TERMINOLOGI 
I alle lande findes der tjenesteydelser, som visse offentlige fore­
tagender har monopol pa at levere. Sadanne tjenesteydelser kaldes 
"monopoltjenester", og hermed menes, at levering af dem er forbeholdt 
et eller flere foretagender. Disse monopoltjenester er som regel gen­
stand for en rrekke srerlige og eksklusive rettigheder ( som i reali­
teten indskrrenker det frie markeds normale virksomhed). I de enkelte 
medlemsstater er monopoltjenesterne i postsektoren forbeholdt post­
vresenet. 
Overdragelsen af disse srerlige og eksklusive rettigheder kaldes ofte 
en koncession, og deri ligger, at det privilegium at fa overdraget 
monopoltjenesterne ogsa indebrerer forpligtelser, f. eks. med hensyn 
til tjenesteydelsernes standard. 
Figur 1: Fordeling mellem monopoliserede og ikke-monopoliserede 
tjenesteydelser og mellem obligatoriske, universelle 
tjenesteydelser og tjenesteydelser, som hverken er obli­
gatoriske eller universelle. 
UNIVERSEL Monopoliseret I Ikke-monopoliseret 
IKKE-UNIVERSELI Ikke-monopoliseret 
De tjenesteydelser, der ikke omfattes af noget monopol, kaldes natur­
ligvis ikke-monopoliserede. Sadanne tjenesteydelser leveres derfor pa 
konkurrencemressige vilkar og er underkastet markedslovene. 
Kapitel 3: Den lovgivnings~ssige baggrund Side 38 
Hvis en tjenesteydelse er monopoliseret, er monopolindehaveren for­
pligtet til at levere den. I postsektoren er monopoliserede tjene­
steydelser forbundet med et krav om, at de skal leveres universelt 
til en overkommelig pris pa hele det territorium, monopolet omfatter. 
Alle de tjenesteydelser, en virksomhed er forpligtet til at levere 
universelt, kaldes derfor obligatoriske. Nogle af disse tjeneste­
ydelser kan leveres som monopoltjenester. Andre er ikke-monopoli­
serede -dvs. obligatoriske, men ikke monopliserede tjenesteydelser, 
der skal leveres af den virksomhed, som er forpligtet til det, men pa 
markedets konkurrencevilkar. 
I postsektoren er alle postvzsener if0lge internationale aftaler for­
pligtet til at levere tjenesteydelser uden for monopoltjenesterne. 
Det b0r be~rkes, at nogle medlemsstater stiller krav til andre fore­
tagender end postvzsenerne ( f. eks. de nationale jernbaneselskaber) 
om visse obligatoriske tjenesteydelser, som ikke er monopoliserede. 
Disse obligatoriske posttjenesteydelser, som ikke er monopoliserede, 
skal leveres universelt af de virksomheder, der er forpligtet til 
det. Konkurrenterne bar imidlertid ikke en sadan universe! forplig­
telse (selv om de kan beslutte at levere universelle tjenesteydelser 
af forretnings~ssige hensyn). 
Alle andre tjenesteydelser (som derfor ikke er obligatoriske) leveres 
pa konkurrence~ssige vilkar. Postvzsenerne kan konkurrere pa dette 
omrade, hvis de vzlger at g0re det. 
3. MEDLBMSSTATERNES NUV£RENDE LOVGIVNING 
Der foretages her en sammenligning mellem medlemsstaternes postlov­
givning med szrligt henblik pa postvzsenernes stilling og omf anget af 
deres monopoler. Postvzsenerne har desuden deres egne reglementer, 
som er en mere udf0rlig gengivelse af den nationale lovgivning eller 
endog en udvidelse af den. Ogsa virkningerne af disse postreglementer 
tages op til behandling. 
3.1. GENERELT 
De enkelte medlemsstater har hver iszr afgjort, at det vig­
tigste formal er at kunne levere en universe! posttjeneste til 
overkommelige priser pa hele deres territorium. Desuden forlan­
ger de hver iszr, at der er universe! tjeneste for visse for-
Kapitel 3: Den lovgivningsmcessige baggrund Side 39 
sendelser, der indsamles pa deres eget territorium, men omde­
les i et andet land, og for samme forsendelser, som indsamles i 
et andet land, men omdeles pa deres eget territorium. 
For at sikre den universelle tjeneste har de enkelte medlems­
stater atter hver ismr besluttet, at forpligte deres postvmsen 
til at levere den universelle tjeneste. For at st0tte den uni­
verselle tjeneste 0konomisk eller sikre dens 0konomiske bmre­
dygtighed har de enkelte medlemsstater desuden besluttet at 
indf0re en rmkke monopoliserede tjenester, som giver postvmse­
net visse smrlige og eksklusive rettigheder. 
Det ma understreges, at den universelle tjeneste ikke (eller 
ikke n0dvendigvis) har samme omfang som de monopoliserede tje­
nester. I praksis forpligter alle medlemsstaterne deres post­
vmsen til at levere en universel tjeneste, hvis omfang er st0r­
re end deres monopoliserede tjenester. 
De monopoliserede tjenesters omf ang er imidlertid forskelligt 
fra den ene medlemsstat til den anden. I alle tilfmlde er mono­
poltjenesterne fastsat ved lov. De fleste nationale postlove 
angiver imidlertid ikke, hvorledes def initionerne er blevet 
opstillet. Sk0nt monopolerne er n0je forbundet med 
forpligtelsen til at levere universel tjeneste, er denne 
f orbindelse i nogle medlemsstaters postlove kun underf or­
staet, mens andre nmvner den udtrykkeligt. 
3.2. POSTVESENERNES RETSSTILLING 
Tabel 1 indeholder en oversigt over postvmsenernes retsstilling 
(en mere detaljeret oversigt findes i bilag 4). 
Kapitel 3: Den lovgivningsmcessige baggrund 
Tabel 1: Postv~senernes retsstilling (1991) 
STILLING 
Offentligt 
aktieselskab 
Offentlig 
virksomhed 
Uafhcengig 
offentlig 
institution 
Statsadmini­
stration FINANSIEL 
MYNDIGHED 
Uafhamgig 
Finansiel 
uaf hamg ighed 
Finansiel 
uafhcengighed 
Scerskilt budget 
Ingen f inansiel 
uafhcengighed Side 40 
MEDLEMSSTAT 
Irland 
Nederlandene 
Belgien 
Tyskland 
Grcekenland 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
Belgien 
Frankrig 
Danmark 
Spanien 
Italien 
Kilde: Unders0gelse fra European Research Associates (med 
ajourf0ringer) 
3.3. MONOPOLERNES OMFANG 
Tabel 2 indeholder en oversigt over monopolernes omf ang i de 
enkelte medlemsstater. Det b0r understreges, at der udelukkende 
er tale om den retslige stilling. I praksis er forholdene somme 
tider mindre restriktive 
oversigt. Den gengives 
bilag 4). (denne tabel giver kun en generel 
med de n0dvendige kommentarer i 
Kapitel 3: Den lovgivningsmcessige baggrund Side 41 
Tabel 2: Medlemaataternes monopoliaerede tjenester (1990) 
ANDRE MONOPOLISEREDE TJENESTER 
------ -----~·---
MEDLEMS- BREVE TRYK- SMl- TELEFAX EKSPRES- PAK KER FRIMIRKE-
STAT INDTIL SAGERC1) PAK KER (OFFENT- POST SALG 
LIG) 
Belgien 2kg • - - - -• 
Denmark 1 kg N/a (2) - - - - -
Tyskland 1 kg • -• - - -
Grakenland 2kg • -- -- -
Spanien 2kg (3) - -- •(4) - -
Frankrig 2kg • • • - - -
Irland 2kg • • - • - -
Ital ien 2kg - -• -• (5) -
Luxembourg 2kg - - - - - -
Nederlandene 500g (6) - -- -- -
Portugal 2 kg N/a (2) -• • -• 
Det Forenede £1 (7) N/a (2) -- - - -
Kongerige 
I 
Note 1: Denne spalte henviser til postvasener, der skelner mellem breve og tryksager. 
Note 2: Ikke relevant, da postvasenet benytter A-og B-klassif icering. 
Note 3: Breve, som indsamles og omdeles i samme by (indenbys forsendelser) er ikke monopoliserede 
i Spanien. Postkort er heller ikke monopoliserede. 
Note 4: Indenbys eksprespost er monopoliseret, mellembys og tvarnational eksprespost er ikke. 
Note 5: Pakkepost er ikke monopoliseret i Italien, deter transport af pakker mellem de store 
byer derimod. 
Note 6: Der er ogsa en prisgranse i forbindelse med vagtgransen pa 500 g (den nuvarende 
prisgranse er 8,20 HFL (3,60 ECU) for indenrigsforsendelser, men den behandles for tiden 
af Domstolen i Luxembourg). Postkort er ikke monopoliserede. 
Note 7: Prisgransen pa 1£ (1,45 ECU) er galdende (uden vagtgranser). En nedsattelse af gransen 
til ca. 0,33£ (0,48 ECU) overvejes. 
Kilde: Unders0gelefe:aEuropeafiesearc•ssociates. 
Kapitel 3: Den lovgivningsmcessige baggrund Side 42 
I alle medlemsstaterne er der monopol pa brevpost (op til be­
stemte gramser, som varierer fra den ene medlemsstat til den 
anden). Nogle medlemsstater (Belgien, Tyskland, Grzkenland, 
Frankrig og Irland) monopoliserer til en vis grad tryksager, 
mens andre (Spanien, Irland og Portugal) monopoliserer ekspres­
forsendelser eller nogle af dem. Efter spansk lov er ekspres­
post mellem spanske byer monopoliseret, mens tvzrnational 
eksprespost ikke er. I Irland handhzves monopolet pa ekspres­
post efter sigende ikke. Pa nuvzrende tidspunkt er der ikke 
monopol pa pakkepost i nogen af medlemsstaterne. 
Det b0r understreges, at tabel 2 kun er en oversigt over de 
forskellige postvzseners nuvzrende tjenesteydelser. Drejer det 
sig om den eventuelle udnyttelse af disse ydelser, kan situa­
tionen vise sig at vrere mere kompliceret. Et eksempel herpa er 
postreklamer. I de medlemsstater, der skelner mellem breve og 
tryksager, h0rer postreklamer normalt til kategorien tryksager. 
I fem af disse medlemsstater har postvresenet monopol pa denne 
kategori. Desuden betragter de tre postvresener, der opdeler 
posten i A-og B-post, simpelthen denne form for post som 
"breve": Opfylder postreklamerne de normale kriterier, omfattes 
de af monopolet. 
Den nuvrerende situation skyldes tendenser, som stadig f0rer til 
zndring af postsektorens retsstilling. Italien var den sidste 
medlemsstat, som ophrevede monopolet pa pakkepost (selv om 
transport af pakker if0lge italiensk lovgivning mcerkeligt nok 
stadig betragtes som et monopol) • I f lere medlemsstater var 
eksprespost tidligere et monopol, men kun tre fastholder endnu 
denne tilstand. Kommissionen har spillet en vigtig rolle for 
disse rendringer af medlemsstaternes postlove ved hjzlp af admi­
nistrative indgreb og formelle beslutninger -se punkt 6.2). 
For at f astlregge monopolernes grrenser benytter medlemsstaterne 
en rrekke forskellige kriterier. Sk0nt det er vanskeligt at kon­
trollere i praksis, benytter alle medlemsstaterne en eller 
anden form for indholdskriterium. Pakker def ineres som forsen­
delser, der indeholder varer, og forsendelser, der indeholder 
varer, omfattes derfor ikke af monopolet. (Nogle medlemsstater 
betragter imidlertid en pakke, der ledsages af en individuel 
meddelelse, som et brev.) 
Til afgrznsning af monopolet benytter de f leste medlemsstater 
desuden et vzgtkriterium. Grznsen varierer fra 500 g (i Neder­
landene) til 2 kg (i flere af de andre medlemsstater). 
Kapitel 3: Den lovgivningsmzssige baggrund Side 43 
Andre medlemsstater benytter et priskriterium. I Det Forenede 
Kongerige er monopolets 0vre grznse f .eks. sat ved en vzrdi pa 
1£. (Den britiske regering overvejer efter forlydende at sztte 
denne grznse betydeligt ned.) I Nederlandene er der en pris­
grznse i forbindelse med en vzgtgrznse. I Tyskland er der fast­
sat en vzgtgrznse pa 1 kg (den bliver sandsynligvis sat ned til 
500 g) og en prisgrznse pa 10 gange taksten for almindelig 
brevforsendelse. 
Tabel 3 viser de praktiske virkninger af disse forskellige 
grznser i form af indgangspristzrskler for eksprespost (eller 
andre tjenesteydelser, som kunden anser for at vzre af h0jere 
kvalitet end den normale bes0rgelse af brevpost). I de til­
fzlde, hvor medlemsstaterne har officielt fastsatte prisni­
veauer som monopolgrznser, er grznserne blevet delt med grund­
taksten for at finde faktoren. (F.eks. deles Det Forenede 
Kongeriges grznse pa 1£ med grundtaksten pa 0,20£ og giver en 
faktor pa 5). For andre medlemsstater antages prisgramsen at 
vzre taksten for et brev pa 2 kg, der betragtes som brevmono­
polets praktiske grznse, selv om et postvzsen hzvder, at det 
har eneret pa al le breve uanset vzgt. For at f inde faktoren 
deles taksten for 2 kg med grundtaksten. 
Forskelligartetheden viser, hvor uharmonisk sektoren er i 
retslig henseende -selv om man normalt ville ga ud fra, at 
postsektoren i en medlemsstat ikke adskilte sig synderlig fra 
postsektoren i en anden. 
Tabel 3: Monopolgr~nser som f aktor af basistaksten 
(1990-takster) 
-
DEi roRENEDE KONGERU~ · . :l 
DANMARK . : I 
NEDERUNDENE 1 
rYSKLAND .I 
BELCIEN .. · l 
LlllEM BOURG <: .• . ·:·.1 
IRIJND ·1 
SPANIEN .I 
flUNKRU I 
PORTUGAL : : .. ·: : ·>. :I 
CR£KENUND · .. ··:.:·:1 
ITALIEN ... I 
0 5 10 15 20 25 3( 
Kilde: Kommissionen (pa grundlag af oplysninger f ra 
postvresenerne). 
Kapitel 3: Den lovgivningsmzssige baggrund Side 44 
3.4. DEFINITION AF DE FORSKELLIGE TJENESTEYDELSER 
Alle medlemsstaterne angiver, at deres monopoler omfatter breve 
eller nogle breve, men ikke alle def inerer, hvad der skal for­
stas ved "brev". De af dem, som g0r det, har ikke altid en klar 
definition, og desuden er def initionerne forskellige. Problemet 
er, at man i postsektoren udmcerket kan have en anden opfattelse 
af dette ords betydning, end folk bar i almindelighed. 
For det f0rste skelnes der ikke klart mellem et brev og en 
pakke. Efter forsendelsesf irmaernes definition omfatter be­
grebet "breve" ogsa smapakker. Men det er ikke klart, hvorledes 
en smapakke adskiller sig fra en pakke, da begge indeholder 
varer. Bes0rgelse af pakker og bes0rgelse af smapakker er stort 
set den samme tjenesteydelse. Hvis en kunde lader en forsen­
delse ekspedere som smapakke, er den omfattet af monopolet, men 
hvis den samme forsendelse ekspederes som pakke, er den ikke. 
Eksprespost er et andet problem. Kort beskrevet drejer ekspres­
post sig om hurtig forsendelse af dokumenter og pakker, ofte i 
forbindelse med yderligere tjenesteydelser som specialindsam­
ling og sporing af forsendelsen under transit. 
De fleste medlemsstater h~vder, at eksprespost efter deres op­
f attelse ikke skal v~re et monopol. Ingen postlov indeholder 
imidlertid nogen definition pa, hvad eksprespost er. Det er 
faktisk vanskeligt at afg0re klart, hvad der adskiller bes0r­
gelse af eksprespost fra bes0rgelse af almindelig brev-eller 
pakkepost. 
Nogle medlemsstater fors0ger overhovedet ikke at def inere eks­
prespost, men benytter simpelthen en prisgr~nse (som nzvnt i 
punkt 3.3) for at sikre, at disse tjenesteydelser ikke falder 
ind under monopolet. 
3.5. POSTKLARG0RING VED MELLEMLED 
Nogle postvzsener indgar kontrakter med firmaer, som indsamler 
post hos kunderne, klarg0r den og indleverer den hos post­
vzsenet. Sadanne f irmaer kaldes indsamlings-, forbehandlings­
eller klarg0ringsfirmaer. 
Denne forbehandlingsproces kan ga ud pa at trykke forsendel­
serne og g0re dem klar til af sendelse eller blot dreje sig om 
at lzgge dem i konvolutter. Hvis forsendelsen er omfattet af 
monopol, vil det formidlende firma if0lge loven vzre forpligtet 
til at indlevere den til endelig ekspedition hos postvzsenet. 
Kapitel 3: Den lovgivningsmcessige baggrund Side 45 
Da de aktiviteter, som udf0res af formidleren, som regel sparer 
postvresenet for en rrekke omkostninger, indeholder kontrakterne 
sredvanligvis rabatordninger. 
Andre postvresener tillader i modsretning hertil ikke andre fir­
maer at optrrede som mellemled pa denne made. 
Mindst et postvresen krrever forbehandling som forudsretning for 
visse former for postbes0rgelse, men hrevder sarntidig, at loven 
ikke tillader rabatordninger. De pagreldende ekspeditioner 
drejer sig imidlertid om tryksager, der alligevel ornfattes af 
srerlige takster. (Disse takster behandles i nrermere enkeltheder 
i kapitel 4, punkt 8.4 og kapitel 5, punkt 6.3). 
Det er ikke altid klart, om disse forskelle skyldes forskellige 
retsforhold i de forskellige medlemsstater eller forskellig 
forretningsmressig indstilling til postbes0rgelse. 
3.6. BES0RGELSE AF EGEN POST 
Det ser nu ud til at vrere accepteret i alle medlemsstater (i 
praksis, men ikke altid i lovgivningen), at enhver berger eller 
ethvert foretagende har ret til at levere sin egen post til 
adressaterne. Samtidig er der en forstaelig betrenkelighed med 
hensyn til, hvorledes dette princip skal fortolkes, nar det 
drejer sig om datterselskaber, der bes0rger post for modersel­
skabet. F.eks. kunne en rrekke moderselskaber hver have en andel 
pa kun 10% i et selskab, der havde specialiseret sig i post­
bes0rgelse. 
Denne principielle ret til egen postbes0rgelse kan ud0ves enten 
pa det nationale territorium eller pa tvrers af grrenserne (sale­
des at postens ophavsmand leverer den til en adresse i et andet 
land). Nar det drejer sig om retten til at bes0rge forsendel­
ser, der ville vrere omfattet af monopol, hvis de skulle leveres 
pa det nationale territorium, synes nogle medlemsstater at 
skelne mellem postbes0rgelse i ophavsmandens eget land og 
postbes0rgelse andre steder. 
Afhrengigt af kontraktbetingelserne kan enhver bes0rge sin post 
overalt pa det nationale territorium, hvis forsendelsen ogsa 
skal afleveres der. Nogle nationale lovgivninger indeholder 
imidlertid forbud mod, at den samme forsendelse f0res over 
grrensen til et andet land og indleveres til postbes0rgelse og 
udlevering der. (De medlemsstater, som indtager denne stilling, 
er blandt dem, der betragter tvrernational post som omf attet af 
monopol -se punkt 3.8.) 
Kapitel 3: Den lovgivningsmmssige baggrund Side 46 
Nar nogle medlemsstaters lovgivning forbyder sadanne aktivi­
teter, forbyder den samme lovgivning ogsa postens ophavsmand at 
tage den med over gr~nsen til et andet land og indlevere den 
der med henblik pa postbes0rgelse til sit eget land eller til 
et tredje -uanset om begrundelsen er at reducere forsendel­
sesomkostningerne eller at fa en tjenesteydelse af h0jere 
kvalitet. 
Sadanne restriktioner skal ses i forhold til de forpligtelser, 
der palmgges i Rom-Traktaten. Navnlig forpligtelsen til at til­
lade fri ret til levering af tjenesteydelser og forpligtelsen 
til at afstemme begrmnsninger af det frie marked efter den 
of fentlige virksomheds formal er relevante i denne forbindelse 
(se punkt 6.1). 
3.7. HYDRIDE TJENESTEYDELSER 
Der findes eller kan forekomme visse tjenesteydelser, som 
forener trmk fra den almindelige brevpostbes0rgelse med tr~k 
fra en anden tjenesteydelse, der eventuelt ber0rer den samme 
forsendelse i samme fysiske tilstand. 
Postvmsenerne tilbyder en tjenesteydelse, som kaldes "postvmse­
nets elektroniske post". Denne tjenesteydelse og dens 0kono­
miske bmredygtighed behandles i nmrmere enkeltheder i bilag 12. 
Den gar i korthed ud pa, at et dokument konverteres til et 
elektronisk billede eller til digital form og transmitteres 
til et andet sted, hvor billedet skrives ud, lmgges i en 
konvolut og sendes til adressaten (eller adressaterne, hvis det 
samme billede sendes til flere adressater). 
Postvmsenets elektroniske post er derfor et eksempel pa en 
hybrid tjenesteydelse, som indebmrer, at forsendelsens fysiske 
form mndres: Nar den lmgges i konvolut og adresseres, bliver 
den til en postforsendelse. Der f0jes en udleveringsfacilitet 
til en tjenesteydelse, som ikke er monopoliseret. 
Myndighederne skal derfor f0rst afg0re, om postvmsenets elek­
troniske post er en integreret tjenestegren. Er den det, ma den 
juridisk set enten vmre helt omf attet af monopolet eller helt 
undtaget fra det. Pa den anden side kan myndighederne bestemme, 
at de to elementer juridisk set skal betragtes som adskilte. I 
sa fald kan udleveringen, hvis forsendelsen opfylder kriteri­
erne for at komme ind under monopolet, vmre postvmsenets mono­
pol. Pa denne made kan en hybrid tjenesteydelse forene monopo­
liserede tjenesteydelser med tjenesteydelser, som ikke er mono­
poliserede. 
Kapitel 3: Den lovgivningsmressige baggrund Side 47 
3.8. TV.-RNATIONAL POST 
I de f leste medlemsstaters lovgivning skelnes der ikke mellem 
besternrnelsesstederne for de forsendelser, lovgivningen drejer 
sig om -dvs. om disse besternrnelsessteder bef inder sig pa det 
nationale territorium (indenlandsk post) eller udenfor (tvrer­
national post). 
Bortset fra nogle mindre restriktioner er denne post imidlertid 
ikke monopoliseret i Nederlandene og Det Forenede Kongerige. To 
andre postvresener (Belgiens, og Danrnarks) tillader private fir­
maer, som tilbyder international brevpostbes0rgelse, at benytte 
postvresenets forsendelsessystemer. 
I ti medlemsstater (herunder Belgien og Danmark) er brevpost 
til udlandet if0lge lovgivningen omfattet af monopol, hvis den 
opfylder de sarnrne kriterier (vregt og/eller pris), som grelder 
for monopoliseret indenlandsk post. De fleste af disse medlems­
stater (eller deres postv~sener) har imidlertid valgt ikke at 
handhreve postvresenets eksklusive ret til at bes0rge denne post 
eller har ikke gjort det effektivt. 
3.9. SMR~ I DE NATIONALE LOVGIVNINGER 
3.9.l INDENBYS POST 
"Indenbys post" betyder bes0rgelse af post i en bestemt by, 
dvs., at posten bade indsamles og omdeles i den samme by. I de 
fleste lande er sadanne aktiviteter ulovlige, men if0lge den 
spanske postlov er de udtrykkeligt tilladt. 
Nogle af de private firmaer, som tilbyder international brev­
postbes0rgelse, benytter sadanne indenbys postsystemer til om­
deling af post i bestemte byer. (Det behandles nrermere i 
kapitel 5, punkt 9.2). 
3.9.2. DOKUMENTUDVEKSLING 
Dokumentudveksling betyder, at posten leveres direkte, ved at 
brugerne selv anbringer den i andre brugeres postbokse, som 
stilles til radighed i et postkontors boksanlreg. En sadan form 
for udveksling mellem private tillades af nogle nationale lov­
givninger. F.eks. er denne form for udveksling og overf0rsel af 
post mellem private udtrykkeligt tilladt i Det Forenede Konge­
riges lovgivning. 
Kapitel 3: Den lovgivningsrruessige baggrund Side 48 
3.9.3. TRANSPORT 
If0lge de f leste nationale lovgivninger er transporten af post 
monopoliseret ( i de tilfcelde, hvor omdeling af post ogsa er 
det). 
I praksis giver alle postvcesener en del af posttransporten i 
underentreprise til andre transport0rer -f .eks. til de natio­
nale jernbaneselskaber, nar det drejer sig om indenlandsk post, 
og til s0transport- eller luftfartsselskaber, nar det drejer 
sig om post til udlandet. 
Desuden tillader alle nationale lovgivninger som ncevnt i 
punkt 3.6 kunden at indlevere sin post, hvor han 0nsker det (i 
det mindste inden for sit eget nationale territorium). Hvis 
mellemled er tilladt, kan der indgas kontrakt om at indlevere 
posten hvor som helst pa det nationale territorium. I begge 
tilfcelde kan kunden eller formidleren vcelge at indlevere posten 
pa det sted, som ligger ncermest udleveringsstedet, saledes at 
postvcesenet ikke beh0ver at transportere posten mellem sorte­
r ingscentrene. 
I mindst en medlemsstat (Det Forenede Kongerige) er transport 
af post if0lge lovgivningen ikke omfattet af monopol. 
3.9.4. ANDET 
Adressel0se forsendelser er ikke if0lge de nationale lovgiv­
ninger omfattet af monopol. Desuden kan medlemsstaterne undtage 
visse scerlige forsendelser fra monopolet. Et eksempel er om­
delingen af julekort, som efter nederlandsk lov sker pa konkur­
rencevilkar. 
4. MYNDIGHEDSFUNKTIONEN 
De fleste markeder er selvregulerende. Der, hvor der er et monopol, 
skal der imidlertid vcere en eller anden myndighed, som er ansvarlig 
for markedsreguleringen. Det er vigtigt at skelne mellem denne myn­
dighedsfunktion og de driftsrruessige funktioner -navnlig da det ofte 
har vceret det samme organ, som udf0rte begge funktioner. 
4 .1. ADSKILLELSE MELLEM MYNDIGHEDSFUNKTIONEN OG DE DRIFTS!WSSIGE 
FUNKTIONER 
Indtil for nylig var postvcesenerne bade offentlig virksomhed og 
ansvarlige for styringen af postsektoren. Flere og f lere med­
lemsstater har imidlertid erkendt, at denne situation er u-
Kapitel 3: Den lovgivningsm.:essige baggrund Side 49 
holdbar. De fleste medlemsstater har derfor adskilt myndig­
hedsfunktionen og de driftsm.:essige funktioner. 
I nogle medlemsstater er de driftsm.:essige funktioner organisa­
torisk set fundstzndig adskilt fra det ministerium, som vare­
tager styringen. I andre er bade myndigheds- og driftsfunk­
tionerne anbragt under samme ministerium. Denne situation 
vzkker betznkelighed hos de private firmaer, fordi der er 
risiko for gensidig pavirkning. 
Myndighedsfunktionen ligger i de enkelte medlemsstater hos en 
afdeling under det pagzldende ministeriurn. Den britiske rege­
ring overvejer for tiden at oprette en afdeling for posttjenes­
ter. Denne afdeling skal vzre et halvofficielt organ ligesom 
afdelingen for telekommunikation, der er organ for Det Forenede 
Kongeriges telekommunikationssektor. Hvis denne afdeling for 
posttjenester oprettes, bliver dens vigtigste opgaver at over­
vage de universelle tjenesters kvalitet og radgive ministeren 
om det rimelige omfang af postvzsenets monopol. 
4.2. MYNDIGHEDERNES ANSVAR 
De forskellige nationale myndigheders funktioner varierer, men 
en rzkke bestemte opgaver skulle vzre fzlles for dern alle: 
at radgive regeringen om behovet for universelle tjenester 
og om, hvorledes dette behov opfyldes (f .eks. ved hjzlp af 
visse monopoliserede tjenester) 
at sikre, at monopolindehaverens szrlige rettigheder re­
spekteres 
at sikre, at monopolindehaveren leverer tjenesteydelser af 
tilfredsstillende kvalitet 
at sikre loyal konkurrence pa de omrader, som ikke er mono­
poliserede. 
Alle disse opgaver er vigtige, men den sidste er blevet alt­
afg0rende. 
Nogle nationale myndigheder overvager, at monopolindehaveren 
overholder sine forpligtelser. Disse forpligtelsers omfang er 
forskelligt, hvorfor ogsa myndighedernes opgaver adskiller sig 
fra hinanden. 
Der er saledes forskel pa, hvorledes myndighederne stiller sig 
til overvagning af f .eks. adgangsbetingelser. Hvad fastszttelse 
af takster angar, forlanger ingen af dem at blive involveret. 
Det er den off icielle holdning, men det er ikke usandsynligt, 
at nogle af de nationale myndigheder har en vis indf lydelse. 
Kapitel 3: Den lovgivningsm.:essige baggrund Side 50 
I mange medlemsstater har postvcesenet ogsa en off iciel for­
pligtelse til at fastscette taksterne for almindelig brevpost­
bes0rgelse og en rcekke andre tjenesteydelser som en enhedstakst 
for levering over hele det nationale territorium (i stedet for 
takster, som afhcenger af afstanden til adressatens hjemsted). 
Dette princip kaldes "takstudligning" og behandles i kapitel 5, 
punkt 6.1. (I 1979 vedtog Kommissionen en henstilling om, at 
dette princip ogsa burde gcelde almindelige breve -dvs. op til 
20 g -til andre EF-lande -se bilag 5). 
Pa nuvcerende tidspunkt synes ingen af de nationale myndigheder 
at stille krav til monopolindehaverens prcestationer. De fleste 
postvcesener opstiller selv off icielle mal og offentli990r derpl 
oplysninger om deres prcestation i forhold til disse mal. Der 
foreligger intet om, hvorledes myndighederne betragter disse 
mal eller postvcesenets prcestationer. 
4.3. VIRKSOMHEDENS ANSVAR 
De forpligtelser, som palcegges den offentlige virksomhed (dvs. 
postvcesenet), er forskellige fra den ene medlemsstat til den 
anden. I nogle medlemsstater skal den blot s0rge for lands­
dcekkende tjenesteydelser og lige adgang for brugerne (forudsat 
alle betingelser er de samme). Andre har mere omfattende for­
pligtelser. Nogle har ogsa scerlige opgaver -f .eks. i forbin­
delse med omdeling af publikationer. 
De fleste offentlige virksomheder deler desuden ansvaret for 
handhcevelse af de scerlige, eksklusive rettigheder med de na­
tionale myndigheder. Denne situation kan udvikle sig, efter­
handen som myndighedernes opgave blive ncermere fastlagt. 
Uden for den monopoliserede sektor har de offentlige virk­
somheder et scerligt ansvar for at sikre, at den magt, de far i 
kraft af monopolet, ikke giver dem urimelige fordele pa mar­
kedet for de tjenesteydelser, der ikke omfattes af monopolet. 
5. DE INTERNATIONALE REGLER 
Reglerne i postsektoren har en vigtig international og EF-dimension. 
Her skal den internationale dimension, som forbinder EF-lande og 
tredjelande, behandles f0rst. EF-dimensionen og forholdet til den 
internationale dimension behandles i punkt 6. 
Kapitel 3: Den lovgivningsmressige baggrund Side 51 
5.1. VERDENSPOSTFORENINGEN (UPU) 
UPU er en af FN' s scerorganisationer. Al le medlemsstaterne er 
medlemmer af UPU, da de alle har underskrevet FN's charter. UPU 
afholder en kongres hvert 5. ar, hvor konventionen genbehand­
les, og artiklerne, hvis de bibeholdes, stadfcestes pa ny. 
Efter hver kongres underskrives den ny konvention af UPU' s 
medlemmer. De enkelte underskrivere skriver under som reprre­
sentanter for deres lands regering. Tidligere underskrev post­
vresenerne alene, nu er der tendens til, at bade postvresenerne 
og de nationale myndigheder underskriver sammen. 
Konventionen danner grundlaget for den praktiske udveksling af 
post mellem de forskellige postvresener i verden. Konventionens 
artikler er opdelt i regler og henstillinger. Da konventionen 
har status som en traktat, der er tiltradt af de enkelte UPU­
medlemmers regeringer, er reglerne bindende for dem. 
Her er der kun grund til at fremhreve de artikler, som eventuelt 
skal behandles yderligere i en senere gr<Zmbog. F. eks. drejer 
konventionens artikel 20 sig om, hvor meget forsendelser, der 
skal accepteres af postvresenerne i det internationale brevpost­
system (og som indgangspostvresenet derfor er forpligtet til at 
ekspedere), ma veje. (Bade her og andetsteds benyttes 1989-
koventionens artikelnummerering. De nrevnte artiklers tekst gen­
gives i sin helhed i bilag 5). 
Artikel 25 drejer sig om internationale forsendelser, som ind­
leveres til postbes0rgelse uden for deres hjemland. Denne arti­
kel er derfor vigtig for behandlingen af et af de omrader i 
EF's postsektor, som er underkastet konkurrencevilkar eller kan 
blive det. Artikel 25's overensstemmelse med Rom-Traktaten be­
handles i punkt 6.3 (der 90res nrermere rede for den eventuelle 
anvendelse af artikel 25 i bilag 6). 
Artikel 25 er snrevert forbundet med artikel 73, som indeholder 
de normale regler for erstatningsordninger i forbindelse med de 
forskellige postvreseners bes0rgelse af brevpost for hinanden. 
5.2. DEN ALMINDELIGE OVERENSKOMST OM TOLD OG UDENRIGSHANDEL (GATT) 
GATT blev oprettet efter anden verdenskrig for gradvis at fa 
begrrenset de protektionistiske foranstaltninger, der skaber 
hindringer for samhandelen. EF forhandler som samlet handels­
omrade med de 0vrige handelspartnere. 
Kapitel 3: Den lovgivningsmressige baggrund Side 52 
Handelen s0ges liberaliseret gennem regelmcessige forhandlings­
runder. Den nuvrerende Uruguay-runde, som blev indledt i Punta 
del Este i 1986, skulle have vreret afsluttet i Bruxelles i 
december 1990. Det var imidlertid ikke muligt pa grund af en 
rrekke uoverensstemmelser mellem deltagerne, iszr nar det gjaldt 
landbrugssektoren. 
Uruguay-runden er det f0rste fors0g pa at udvide GATT's grund­
lzggende principper for liberalisering af handelen til ogsa at 
omfatte international handel med tjenesteydelser. Grundlaget 
for inddragelse af tjenesteydelser vil blive kaldt den almin­
delige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS). Sk0nt 
forhandlingerne endnu ikke er fzrdige, er hovedprincipperne i 
GATS allerede klarlagt. 
Hovedprincippet for leverand0rer, som har monopol pa bestemte 
tjenesteydelser, er, at brugerne skal have adgang til disse 
tjenesteydelser pa samme vilkar, uanset deres nationale hjem­
sted. I postsektoren betyder det f.eks., at et postvzsen, der 
giver en stor kunde i sit eget hjemland takstfordele, skal give 
en tilsvarende udenlandsk kunde, som opfylder de samme betin­
gelser, adgang pa de samme vilkar. 
Hvis srerlige forhold i nogle sektorer krzver zndring eller srer­
lig fortolkning af nogle af disse grundlzggende regler, vil 
disse sektorer blive behandlet i et bilag til GATS. Uanset om 
et sadant sektorbilag vedtages, vil GATS's grundregler gzlde 
for alle tjenesteydelsessektorer -og dermed ogsa for post­
sektoren. 
Den st0rste betznkelighed i forbindelse hermed gar ud pa, at 
eventuelle zndringer af terminalafgiftsordningerne i EF kan 
give private firmaer en urimelig fordel, hvis de indsamler 
tvrernational post i et EF-land, f0rer den uden for EF til et 
tredjeland og der indleverer den til postbefordring til et 
andet EF-land. 
EF ma n0dvendigvis afg0re, hvorledes det skal reagere over for 
en sadan praksis, hvis den opstar. EF kan blive n0dt til at 
dr0fte disse problemer med sine handelspartnere inden for 
rammerne af GATS, men uden at s0ge at fa det behandlet i et 
sektorbilag. 
Kapitel 3: Den lovgivningsmressige baggrund Side 53 
5. 3. DEN EUROPJUSKE KONFERENCE AF POST- OG TELEADMINISTRATIONER 
(CEPT) 
CEPT er et organ, som reprresenterer de f leste europreiske landes 
post- og teleadministrationer. Ogsa EFTA-landene samt Tjek­
koslovakiet, Ungarn, Jugoslavien og Tyrkiet og mindre lande som 
Monaco, San Marino og Vatikanet er medlemmer. Andre central- og 
0steuropreiske lande har udtrykt 0nske om at blive medlemmer. 
Som angivet i forordet til vedtregterne blev CEPT oprettet med 
henblik pa de vanskelige og tungtvejende problemer, som er 
frelles for de forskellige europreiske post-og teleadministra­
tioner, og for at skabe et bredt samarbejde imellem dem. CEPT 
er nu delt i en post-og en telekommunikationssektion. 
CEPT (post) udf0rer sine opgaver i overensstemmelse med UPU­
konventionens artikel 8, som giver UPU's medlemmer ret til at 
danne grupper til egne formal, forudsat de kan forenes med 
deres forpligtelser over for UPU. (Sadanne grupper kaldes 
"unions restreintes"). Siden 1969 har der vreret en formel 
forbindelse mellem CEPT og UPU. 
CEPT er for tiden i frerd med at foretage en organisatorisk 
omlregning, til de ls som reaktion pa EF' s udarbejdelse af en 
postpolitik. CEPT er f0rst og fremmest forum for de offentlige 
virksomheder. CEPT kan imidlertid ogsa fastsrette regler i visse 
tilfrelde og vil maske f inde det hensigtsmressigt at adskille 
disse to sider af sit virke i overensstemmelse med den tendens, 
der i medlemsstaterne er til at adskille de driftsma!ssige og 
myndighedsfunktionen. 
6. EF'S REGLER 
Sk0nt gr0nbogen ikke s0ger at give en udt0mmende redeg0relse for 
retsgrundlaget for eventuelle forslag i postsektoren, vil det allige­
vel vrere pa sin plads at f remhreve nogle af de mest relevante regler 
og at gengive tidligere domme, som ogsa har betydning for den igang­
vrerende debat. Det vil desuden vrere hensigtsffia!ssigt at 90re rede for, 
om de forpligtelser, der f0lger med andre traktater, er forenelige 
med forpligtelserne i henhold til Rom-Traktaten. 
Kapitel 3: Den lovgivningsmressige baggrund Side 54 
Sk0nt EF hidtil ikke har udarbejdet forskrifter for postsektoren, er 
de generelle principper blevet anvendt i forbindelse med afg0relser 
og indgreb, som ber0rte posttjenesterne. Et resume af disse afg0rel­
ser og af Europa-Parlamentets vigtigste beslutninger f indes i 
bilag 5. 
6.1. ROM-TRAKTATEN 
To af Rom-Traktatens grundlreggende principper gar ud pa, at der 
ikke ma vrere restriktioner for handelen med varer mellem med­
lemsstaterne ( artikel 30)' og at malet er' at der skal vrere 
fri udveksling af tjenesteydelser inden for Frellesskabet 
(artikel 59). N0je forbundet hermed er EF-borgeres ret til frit 
at etablere sig i andre medlemsstater end deres egen 
(artikel 52). 
Domstolen erkender dog, at medlemsstaterne i visse tilfrelde kan 
indr0mme srerlige eller eksklusive rettigheder af hensyn til 
offentlige interesser, som ikke er af 0konomisk art. Sadanne 
rettigheder er undtagelser fra retten til frit at handle med 
varer og levere tjenesteydelser. 
Disse undtagelser er afvigelser fra artikel 30, og 59 og 
tillades kun, hvis to yderligere betingelser opfyldes. For det 
f0rste skal det godtg0res, at det samme formal ikke kan opnas 
med mindre res tr ikt i ve midler. For det andet ma de srer 1 ige 
eller eksklusive rettigheder ikke vrere mere omfattende end 
formalet krrever (proportionalitetsreglen). Nar de eksklusive 
eller srerlige rettigheder f0rst er givet, skal de naturligvis 
ud0ves i fuld overensstemmelse med Traktatens bestemmelser. 
Medlemsstaterne b0r derfor s0ge disse hensyn tilgodeset med de 
mindst mulige indskrrenkninger. Navnlig ma indskrrenkninger af 
princippet fri bevregelighed for varer og tjenesteydelser kun 
grelde det "relevante" marked. 
Virksomheder, der har faet eneret pa at levere sadanne tje­
nesteydelser "af almindelig 0konomisk interesse", skal dog 
overholde konkurrencereglerne, som forbyder kartelagtig adfrerd 
(artikel 85) og misbrug af dominerende markedsstilling 
(artikel 86). Desuden er enhver statsst0tte, som kan fordreje 
konkurrencen, uforenelig med frellesmarkedet (artikel 92). 
Kapitel 3: Den lovgivningsmcessige baggrund Side 55 
Artikel 90 henviser til of fentlige virksomheder og virksom­
heder, som medlemsstaterne indr0mmer s.erlige eller eksklusive 
rettigheder. If0lge artikel 90, stk. 1, skal medlemsstaterne 
sikre, at deres lovgivning for sadanne virksomheder er i over­
ensstemmelse med Traktaten, navnlig dens konkurrenceregler 
(artikel 85-94) og forbudet mod forskelsbehandling pa grundlag 
af nationalitet (artikel 7). 
I artikel 90, stk. 2, hedder det imidlertid, at virksomheder, 
der har f aet overdraget at udf0re tjenesteydelser af alminde­
lig 0konomisk interesse, eller som har karakter af f iskale 
monopoler, er underkastet Traktatens bestemmelser, navnlig 
konkurrencereglerne, idet omfang anvendelsen af disse bestem­
melser ikke retligt eller faktisk hindrer opfyldelsen af de 
s.erlige opgaver, som er betroet dem. Udviklingen af samhandelen 
ma ikke pavirkes i et sadant omfang, at det strider mod F<elles­
skabets interesse. 
If0lge artikel 90, stk. 3, skal Kommissionen pase, at artiklens 
bestemmelser anvendes korrekt og i givet f ald udstede direk­
tiver eller beslutninger til dette formal. Den skal navnlig 
f astl<egge de generelle retningslinjer for medlemsstaternes 
forpligtelser i henhold til artikel 90, stk. 1, for at sikre, 
at eksklusive rettigheder, som tildeles virksomhederne, svarer 
til formalet og er i overensstemmelse med Rom-Traktaten. Er det 
ikke tilf.eldet, kan Kommissionen, under henvisning til medlems­
staternes forpligtelser if0lge artikel 90, stk. 1, vedtage be­
slutninger, som indskr.enker de eksklusive rettigheder. Kommis­
sionens ret til at anvende artikel 90, stk. 1, blev i marts 
1991 underst0ttet af Domstolens dam i sagen om levering af 
telekommunikationsterminaler. 
Samtidig skal Radet pa Kommissionens forslag vedtage de harmo­
niseringsforanstaltnigner, som det indre markeds oprettelse 
kr<ever (artikel lOOA). Det indre marked beskrives som et omrade 
uden indre gr.enser med fri bev.egelighed for varer, personer, 
tjenesteydelser og kapital (artikel 8A). 
I artikel 222 anerkendes medlemsstaternes ret til at udforme de 
ejendomsretlige ordninger pa deres eget territorium, idet dette 
omrade ikke bef0res af Traktaten. Medlemsstaterne kan derfor 
v.elge en ordning med offentligt eller privatejede virksomheder. 
Artikel 222 fritager imidlertid ingen af dem fra Traktatens 
regler. Dette er blevet bekr<eftet af Domstolen i en r.ekke 
domme, hvori det understreges, at sadanne virksomheder forbli­
ver underlagt g<eldende f<ellesskabslov. 
Kapitel 3: Den lovgivningsmressige baggrund Side 56 
En anden vigtig artikel er artikel 234, hvori det hedder, at 
rettigheder og forpligtelser, der f0lger af konventioner, som 
f0r Rom-Traktatens ikrafttrreden blev indgaet mellem en eller 
f lere medlemsstater pa den ene side og et eller flere tredje­
lande pa den anden, ikke ber0res af Rom-Traktatens bestem­
melser. 
Det hedder endvidere, at den eller de pagreldende medlemsstater, 
i det omfang disse konventioner er uforenelige med Rom-Trak­
taten, bringer alle midler i anvendelse med henblik pa at 
fjerne de konstaterede uoverensstemmelser. 
6.2. ANVENDELSE AF KONKURRENCEREGLERNE 
En fortolkning af, hvorledes konkurrencereglerne (dvs. 
artikel 85-94) skal anvendes pa postsektoren, er blevet op­
bygget ved hjrelp af Domstolens retspraksis. 
Siden 1984 har Kommissionen unders0gt, hvilken retsstilling 
eksprestjenesterne har i Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland 
og Italien. Disse medlemsstater havde tidligere betragtet 
eksprespost som del af postvresenets monopol. Efter Kommis­
sionens indgreb blev monopolet pa eksprespost ophrevet. 
Postvresenerne har betragtet disse tjenesteydelser som al­
mindelig postbes0rgelse, der var omfattet af de nationale 
monopoler. Afg0relsen var i hvert enkelt tilfrelde, at disse 
tjenesteydelser var anderledes (skabte mervrerdi), og derfor 
skulle betragtes som undtaget fra monopolet. Beslutninger, som 
blev truffet pa et lignende grundlag, er blevet rettet til de 
nederlandske og de spanske myndigheder med henblik pa deres 
postloves bestemmelser for eksprespost. Domstolen omst0dte den 
f0rste af disse beslutninger af proceduregrunde uden at 
bestride dens indhold. 
Kommissionen lregger navnlig vregt pa, at prisgrrenser, der benyt­
tes til afgrrensning af monopolet, ogsa benyttes af 
konkurrenterne uden for monopolet dvs. postvresenet og de 
private firmaer. For at kunne handhreve dette princip skal den 
regulerende myndighed have n0je kendskab til konkurrencen i den 
sektor, den er ansvarlig for. Konkurreres der om 
tjenesteydelser, som er nresten ens, vil det vrere urimeligt, 
hvis en af de konkurrerende leverand0rer kan betragtes som 
monopolindehaver. Det ville srette denne leverand0r i stand til 
at benytte takster, som er lavere end den pr isgrrense, der er 
den nederste for den konkurrerende leverand0r. 
Kapitel 3: Den lovgivningsmcessige baggrund Side 57 
Et andet sp0rgsmal, som for tiden behandles af Kommissionen, 
drejer sig om den danske postlov, der unders0ges efter arti­
kel 90-prOCeduren for at fa faStSlaet I Om lOVen kan forbyde 
private f irmaer at tilbyde remail i konkurrence med post­
vzsenet, nar postvzsenet samtidig tilbyder remail af post fra 
udlandet. 
Den anden sag drejer sig om en klage f ra International Express 
Carriers' Conference (IECC), et selskab, som reprzsenterer 
flere private firmaer. IECC klagede over, at en ny ordning for 
terminalafgifter, som var blevet vedtaget af postvzsenet i 
flere forskellige medlemsstater (cg lande uden for EF), cg 
visse fortolkninger af UPU-konventionens artikel 25 havde til 
formal at hindre deres medlemmers remail-aktiviteter cg derfor 
var misbrug af en dominerende stilling ( i modstrid med Rom­
Traktatens artikel 85 cg 86). Efter at have foretaget en under­
s0gelse besluttede Kommissionen at indlede formel procedure i 
henhold til konkurrencereglerne. 
(Terminalafgifter cg remail beskrives i bilag 8 cg 9 cg behand­
les i nzrmere enkeltheder i kapitel 5, punkt 8 cg 9). 
6.3. ROM-TRAKTATEN OG UPU-KONVENTIONEN 
Som nzvnt i punkt 5. 1 f ornyer de nat ionale reger inger deres 
tilslutning til UPU-konventionen hvert 5. ar. Det har natur-
1 igvis betydning for anvendelsen af Rom-traktatens artikel 234. 
Debatten om UPU-koventionens forenelighed med Rom-Traktaten er 
iszr koncentreret om UPU-konventionens artikel 25 (tidligere 
artikel 23). Denne artikel indeholder to szrskilte bestem­
melser: 
If0lge artikel 25, stk. 1, er ingen af UPU's medlemslande 
forpligtet til at bes0rge postforsendelser, der transpor­
teres ud af et land cg indleveres til postbes0rgelse i et 
andet for at blive sendt tilbage til det f0rste land cg 
udleveret der (en praksis, der ofte beskrives A-B-A-remail) 
if0lge artikel 25, stk. 4, kan UPU's medlemslande tilbage­
sende post, de modtager fra et andet postvzsen, hvis for­
sendelserne stammer fra et tredje land, men ikke er blevet 
indleveret til postbes0rgelse der (szdvanligvis kaldt A-B­
c-remail). 
Kapitel 3: Den lovgivningsmressige baggrund Side 58 
Formalet med artikel 25, stk. 1, er at beskytte UPU-medlems­
landenes egne postmonopoler. Om artikel 25, stk. 1, er for­
enelig med Rom-Traktaten, afhrenger af en rrekke bestemte forhold 
og fortolkninger. 
For det f0rste er det vigtigt at vide, om det er myndighederne 
alene, der er ansvarlige for monopolets beskyttelse. If0lge 
artikel 25 stk. 1, er det "medlemsstaten", der trreffer foran­
staltninger for at beskytte monopolet. Sp0rgsmalet er sa, hvem 
der for hvert enkelt land er den vigtigste underskriver af UPU­
koventionen -den nationale regering eller postvresenet? Desuden 
ville man pa grundlag af artikel 25, stk. 1, kunne tilbagesende 
forsendelser, der ikke omf attes af indgangspostvresenets eget 
monopol. 
Sp0rgsmalet om forenelighed med Rom-Traktaten er mere klart i 
forbindelsemed artikel 25, stk. 4. Denne artikel indebrerer, at 
et postvresen, hvis eksklusive rettigheder ikke er blevet krren­
ket, hjrelper et postvresen, hvis monopol er blevet det. I andre 
tilfrelde kan anvendelse af artikel 25, stk. 4, imidlertid godt 
betyde, at handelslovgivningen i det land, hvor den oprindelige 
kunde har hjemsted, overtrredes. 
Som eksempel kan tages en kunde med hjemsted i et land, hvor 
der ikke er monopol pa international post. Hvis hans post 
sendes som remail-forsendelse via et andet land, kan den trenkes 
at blive for0get med forsendelser fra tredjelande, hvor inter­
national post if0lge postloven er omfattet af monopol. I sadan­
ne tilfrelde er det temrnelig usandsynligt, at posttjenesten i 
udleveringslandet vil kunne skelne mellem post fra lande, som 
( nar det grelder holdning til den internationale posts rets­
stilling) stiller sig mindre restriktivt, og fra lande, som 
stiller sig mere restriktivt. 
Kapitel 3: Den lovgivningsmcessige baggrund Side 59 
6.4. ANDRE FORMER FOR EF-POLITIK 
Nogle af Rom-Traktatens artikler blev formelt cendret ved den 
Fcelles Europceiske Akt. Dette f0rte til initiativer pa flere 
omrader, som ber0rer postsektoren. (Desuden skal det indre 
marked som allerede ncevnt ogsa indf0res i postsektoren). De 
vigtigste af disse omrader behandles i det f0lgende. (Det indre 
markeds eventuelle f0lger for posttjenesternes kunder behandles 
i ncermere enkeltheder i kapitel 4, punkt 9.) 
6.4.1. TRANSPORT 
Kommissionen har for nylig udarbejdet forordninger og desuden 
fremsat yderligere forslag om lufttransportindustrien. Initi­
ativerne for markedsadgang har til at begynde med udelukkende 
drejet sig om de transporttjenster, der kun medtager luftfragt 
(kendt som "full freighters"). Det er meningen, at de samme 
principper skal udvides til ogsa at omfatte passagerfly, der 
medtager fragt. 
Disse forordninger kommer navnlig til at ber0re postsektorens 
eksprestjenester. De kan desuden f0re til 0get fleksibilitet 
for breve og pakker, der sendes som luftpost, og til lavere 
omkostninger. 
Kommissionen foreslar i den tredje pakke, at der skal vcere fri 
adgang til luftfartsvirksomhed pa EF-markedet. Med tilslutning 
fra landene uden for EF vil der blive frihed til at flyve fra 
et EF-land til et tredjeland (dvs. et land uden for EF) -den 
sakaldte "femte frihed". Bortset fra sikkerheds- og sundheds­
krav skal der ikke vcere restriktioner, nar det gcelder tjenes­
tehyppighed, flytype eller lastens st0rrelse. 
Kapitel 3: Den lovgivningsmressige baggrund Side 60 
Pa nuvrerende tidspunkt er den internationale luftf art uden for 
EF underkastet mange restriktioner. EF bliver n0dt til at for­
handle om lempelse af disse restriktioner og selv tilbyde til­
svarende lempelser i EF. Den nuvrerende liberalisering grelder 
derfor kun luftfartsselskaber med hjemsted i en af medlems­
staterne. . 
Samtidig med disse foranstaltninger for lufttransporten er der 
ogsa blevet indf0rt en vis liberalisering af landevej strans­
porten. Navnlig er der nu st0rre frihed til at foretage cabo­
tagek0rsel, saledes at en spedit0r bade kan indsamle og afle­
vere fragt pa forbindelsesture uden for sit hjemland. Disse 
liberaliseringsforanstaltninger er vigtige for postforsen­
delsesf irmaer, der 0nsker at oprette lastbilnet uden for deres 
eget lands grrenser. 
6.4.2. TOLD OG MOMS 
Forenklingen af toldprocedurerne og den endelige ophrevelse af 
de indre grrenser vil fremme hurtig forsendelse af al post 
mellem medlemsstaterne. 
Pa lrengere sigt gar momsforslagene ud pa, at momsen opkrreves i 
af sendermedlemsstaten og fratrrekkes i modtagermedlemsstaten, og 
at medlemsstaternes momsindtregter derefter udlignes ved hjrelp 
af en afregningsordning. I mellemtiden opkrreves momsen efter 
greldende sats i det land, som modtager varerne eller tjeneste­
ydelserne. 
For fjernsalg (herunder postordresalg) inden for EF til private 
eller til institutioner eller personer, som er fritaget for 
skat, opkrreves momsen i princippet efter momssatsen i kundens 
land. Varernes eller tjenesteydelsernes leverand0r ma i sa fald 
enten lade sig indregistrere i det pagreldende land eller udpege 
en reprresentant over for skatte- og afgiftsmyndighederne. 
For private bliver momsen i alle andre tilfrelde den sats, som 
grelder i afsendermedlemsstaten. 
Momsen for transport af varer eller breve fra tredjelande til 
EF vil stadig blive opkrrevet pa samme made som nu. Moms for 
transport i forbindelse med samhandel i EF palregges i prin­
cippet i afsendermedlemsstaten. Er kunden momspligtig i en 
Kapitel 3: Den lovgivningsmcessige baggrund Side 61 
anden medlemsstat end af sendermedlemsstaten, skal han dog be­
tale efter den gceldende sats i den medlemsstat, hvor han er 
momspligtig. Det ottende direktivs procedure for momsrefusion 
bliver derfor ikke n0dvendig. 
Kommissionen har erkendt, at hverken moms eller toldafgifter ma 
give de forskellige offentlige eller private postvirksomheder 
konkurrencefordele eller Stille dem ugunstigt, nar de konkur­
rerer pa omrader, der ikke omfattes af monopol. Kommissionen 
vil derfor unders09e det konkurrenceprcegede 
mellem de offentlige virksomheders og de 
postf irmaers tjenesteydelser for at sikre, 
mcessige behandling i de tilfcelde, hvor der 
kurrence, er ens. 
6.4.3. DATABESKYTTELSE ber0ringsomrade 
private ekspres­
at den afgifts­
er direkte kon-
I 1990 offentliggjorde Kommissionen et udkast til et direktiv 
om databeskyttelse, som den nu er i fcerd med at cendre efter at 
have indhentet udtalelser fra forskellig side. Direktivet, som 
navnlig kommer til at ber0re postreklame og postordref irmaer, 
drejer sig om indsamling, opbevaring, behandling og transmis­
sion af personlige data. 
Nar cendringerne er foretaget, vil direktivet sandsynligvis 
tillade firmaerne at behandle og overf0re sadanne data, for­
udsat det ikke drejer sig om f0lsomme data, og forudsat den 
person, dataene vedr0rer, er blevet underrettet om deres 
indsamling og har faet mulighed for eventuelt at forhindre 
yderligere benyttelse af dem. 
6.4.4. DRIFTSKOMPABILITET 
Kommissionen er i fcerd med at udarbejde forslag til tekniske 
standarder inden for telekommunikations- og informations­
teknologi. Blandt de allerede udarbejdede standarder, der kan 
have betydning for postsektoren, er standarder for EDI. 
Udviklingen har vceret langsommere, nar det gcelder drifts­
kompatible standarder for stregkodningssystemer til distri­
bution. Andre steder udarbejdes der forslag for at fa post­
vcesenets elektroniske post standardiseret efter X-400 
standarden. 
Kapitel 3: Den lovgivningsrruessige baggrund Side 62 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 63 
KAPITEL 4 : KOMMERCIELLE ASPEKTER 
1. INDLEDNING 
I dette kapitel, som handler om posttjenesternes komrnercielle 
forhold, beskrives postsektoren fra brugernes synspunkt: Der lregges 
derfor st0rst vregt pa de sider, som er meat "synlige" for brugerne. 
Kapitlet knytter sig naturligvis umiddelbart til det f0lgende 
kapitel, som beskreftiger sig med de 0konomiske og driftsmressige 
forhold -dvs. de sider, som ganske vist er "usynlige" for brugerne, 
men danner grundlaget for de tjenesteydelser, de far leveret. 
Kapitlet behandler det samlede marked og kundernes behov. Det giver 
en oversigt over de posttjenester, som bar til formal at opfylde 
disse markedsbehov, og kommer ogsa ind pa den indirekte konkurrence 
(navnlig fra telekommunikation), som fors0ger at opfylde de samrne 
behov. 
Et kapitel om postsektorens komrnercielle aspekter ville vrere ufuld­
strendigt uden en unders0gelse af de f0lger, 1992 vil fa for post­
sektoren. En sadan unders0gelse findes derfor i sidste afsnit. 
Kapitlet drejer sig kort sagt om forholdet mellem posttjenesterne og 
deres kunder. Det nreste kapitel gar bag om de aktiviteter, levering 
af tjenesteydelserne krrever, og behandler navnlig deres omkostninger 
og rentabilitet. 
2. MARKEDSOVERSIGT 
Posttjenesterne opererer pa kommunikations- og distributionsmarkedet. 
Postsektoren leverer ogsa finansielle tjenesteydelser, men det sker 
pa markedet for f inansielle tjenesteydelser, som er fuldt ud kon­
kurrencedygtigt, og de beh0ver derfor ikke at unders0ges nrermere (de 
ville under alle omstrendigheder krreve en mere specialiseret analyse i 
deres naturlige samrnenhreng). Gr0nbogen om posttjenester -og derfor 
ogsa dette kapitel -koncentrerer sig om de egentlige posttjenester. 
Kommunikationsmarkedet omfatter alle de muligheder, foretagender 
og/eller privatpersoner har for at kommunikere med hinanden -tele­
komrnunikation, tv, radio, trykte medier og post. Blandt disse mediers 
brugere er ogsa reklameindustrien. 
Distributionsmarkedet er anderledes, isrer nar det grelder kunde­
underlag. Distribution indebrerer transport af varerne og aflevering 
hos adressaten. Pakkepostdistribution er en specialafdeling inden for 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 64 
postsektoren og koncentrerer sig navnlig om levering af almindelige 
pakker, men tager sig ogsa af st0rre forsendelser. 
Denne samlede beskrivelse af de markeder, posttjenesterne opererer 
pa, er vigtig for at forsta de forskellige former for indirekte 
konkurrence, posttjenesterne udsmttes for. Saledes kan f .eks. en 
annonc0r vmlge at bruge et af de nmvnte kommunikationsmidler, eller 
dem alle (eller en kombination af dem), for at bringe sit budskab ud 
til de potentielle forbrugere: Posttjenesterne er kun et af de 
medier, der kan benyttes til dette budskab (i form af postreklamer). 
Et firma, som 0nsker at sende et forretningsbrev, kan sende det ved 
bjmlp af telef aksimile ( som regel kaldt telefax), med eksprespost 
eller som almindelig brevpost. 
Disse mange valgmuligbeder gmlder ogsa andre kommunikationsbebov. 
Figur 1 pa nmste side viser nogle, om ikke alle, af de muligbeder, 
forskellige brugere kan vmlge til deres kommunikationsbebov. 
Figuren viser de forskellige kommunikationsbebov og nogle af de 
midler, bvormed disse behov kan opfyldes. Midlerne opdeles i 
postfunktioner og andre funktioner (mange af de sidstnmvnte er 
baseret pa telekommunikation): den sidste spalte viser udviklingen i 
eftersp0rgslen pa postfunktioner i forhold til de forskellige 
kommunikationsbehov. 
Figuren opdeler de potentielle kunder i tre grupper: Store fore­
tagender (dvs. foretagender med betydelige kommunikationsbehov), sma 
foretagender og privatpersoner. 
Det b0r nmvnes, at valget af kommunikationsmidler ikke blot afhznger 
af de midler, der star til radighed for meddelelsens afsender, men 
ogsa af de faciliteter, dens modtager rader over. For at sige det sa 
enkelt som muligt kan der kun kommunikeres ved hjzlp af en telefon, 
bvis meddelelsens modtager ogsa bar adgang til en telefon. 
Noget lignende gzlder de valg, som trzffes af store foretagender med 
store kommunikationsbehov. Ofte er det et sp0rgsmal om stQ)rrelse, 
hvilke midler meddelelsens modtager har adgang til. En privatperson 
bar adgang til post 09 sandsynligvis ogsa til telefon. Et mindre 
firma kan desuden have en telefaxterminal, bvormed det kan modtage 
meddelelser fra stQ)rre foretagender. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 65 
Figur 1: Kornmunikationsmatrix 
------------- -····-----------·-·-- -----
KUNDE­
SEKTOR KOMMUNIKATIONS­
BEHOV KOMMUNIKATIONSMIDLER 
ANDRE FUNKTIONER POSTFUNKTIONER 
-------·------------+--- .. ·-------·----····--···· . -···--~-----
STORE 
FORE­
TAGENDER FINANSIELLE 
TJENESTE­
YDELSER 
FORRETNINGS­
KORRESPONDANCE 
RE KL AME 
SMA FORE- FINANSIELLE 
TAGENDER TJENESTE-
YDELSER 
FORRETNINGS-I 
! Automatiseret 
bankvirksomhed 
telefax 
Eletronisk post 
EDI 
I Telefon 
I Telefax 
I I TV 
Radio 
Plakater 
1 Telemarketing 
I' Avi ser 
Blade 
l~;;;f~x 
I 
I 
Telefax 
KORRESPONDANCE Telefon 
I 
I 
REKLAME I Aviser 
: Blade i l Breve 
Breve 
Ekspres 
Post­
rek lamer 
Kataloger 
Breve 
Breve 
Ekspres 
Post­
reklamer 
Kataloger UDVIKLING I 
EFTERSP0RGSEL 
Pl POSTTJENESTER 
(Til store firmaer) 
i tilbagegang 
(Til sma firmaer/ 
privatpersoner) 
stabil 
Stabil -men kan aftage 
Stark vakst 
Stuk vakst 
Vas kt 
Vakst 
Vakst 
---· ---1---------1-··-----·--·-·-----· .. ·---.. -· ·-·""' ..... --· ·----.... _____ .. _______ ... ---··. 
PRIVAT- TIL VIRKSOM-i Telefon Breve 
PERSONER HEDER 
TIL PRIVAT­
PERSONER : Telefon 
----------___ J -----Svarbrevkort 
Breve 
Kort V11kst 
Stabil I 
I 
I i 
I 
-1 
l 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 66 
Et stort f oretagende har alle disse f aciliteter og kan desuden have 
andre, h0jt udviklede systemer for overf0rsel af data eller betalin­
ger (herunder automatiserede bankfunktioner cg mAske elektronisk 
dataudveksling -EDI). 
NAr det gcelder distribution af varer, er konkurrencen mindre in­
direkte, fordi varerne under alle omstcendigheder skal ankomme fysisk 
til det 0nskede sted. PA dette marked konkurrerer eller samarbejder 
posttjenesterne imidlertid med andre transportvirksomheder -herunder 
spedit0rer og andre almindelige transportfirmaer. Inden for post­
tjenesterne er der betydelig konkurrence mellem pakkeforsendelses­
virksomhederne, b!de om eksprespakker og almindelige pakker, og 
mellem offentlige og private virksomheder. 
Postfunktionerne kan opdeles i tre hovedtyper: breve, pakker og 
eksprespost. Da definitionerne ikke er entydige, er der betydelige 
overlapninger mellem disse funktioner (se kapitel 3, punkt 3.4). Hvor 
sAdanne overlapninger forekommer, er der konkurrence mellem post­
funktionerne (f .eks. mellem brev-/smApakketjenesten og den egentlige 
pakketjeneste). Desuden konkurrerer eksprestjenesterne direkte med 
brevtjenesterne (om forsendelse af dokumenter) og med de almindelige 
pakketjenester (om befordring af varer). 
3. KUNDERHE 
Kunderne har hver iscer deres egne behov, men der er en tilb0jelighed 
til, at disse behov formes af de tjenesteydelser, der faktisk 
tilbydes. Tjenesteydelserne kan vcere reaktion pl en aktiv efter­
sp0rgsel, som allerede forefindes, eller de kan, hvis der er tale om 
nye tjenesteydelser, fremkalde en eftersp0rgsel, der allerede var 
latent til stede. 
3. 1. KUNDEKRAV 
Det meat fundamentale krav er, at al le skal have adgang til 
posttjenester. For de potentielle brugere er det vigtigt at 
vide, at alle potentielle adressater kan nAs gennem det 
universelle system. 
Alle kunder gAr efter en kombination af god service og pris. 
For en universel tjeneste omfatter dette loyal levering af 
tjenesteydelserne, let adgang og enkle takststrukturer. 
Store kunder 0nsker, at leverand0rerne skal vcere fleksible og i 
givet fald lave tjenesteydelsesarrangementer, som er afpasset 
efter deres behov. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 67 
3.2. UDNYTTELSESGRAD 
De fleste produkter og tjenesteydelser har en livscyklus. Efter 
en blomstringsperiode er der tilb0jelighed til tilbagegang. 
Alligevel ser brugernes accept af posttjenesterne ud til at 
va!re stabil, selv om mange af dem har eksisteret la!nge. Men 
netop fordi de allerede er veletablerede, vil der na!ppe ind­
tra!ffe en eksplosiv brugeraccept, sadan som man for nylig har 
oplevet det med telefaxmaskiner. Figur 2 er en grafisk frem­
stilling af disse tendenser. 
Den stabile brugeraccept kan tilsl0re behovet for, at de 
"traditionelle" posttjenester stadig udvikler sig (det ga!lder 
f.eks. den made, de markedsf0res pa), og at andre tjenester -
f .eks. eksprestjenester -ogsa 90r det. 
Figur 2: Tendenser inden for brugeraccept 
A 
c 
c 
E 
p 
T 
TIO INTERNATIONAL BREVPOST 
INDENLANDSK PAKKEPOST 
1970'erne 
At post accepteres som et vigtigt kommunikationsmiddel og en 
vigtig distributionskanal fremgar af, at den gennemsnitlige EF­
borger i 1990 modtog 2 60 postforsendelser ( 243 i 1988) • I 
sammenligning hermed modtager den gennemsnitlige berger i USA 
650 postforsendelser om aret. 
Inden for EF varierer udnyttelsesgraden meget. Figur 3 viser 
udnyttelsen pr. indbygger i de enkelte medlemsstater. Den 
bliver 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 68 
sammenlignet med bruttonationalproduktet pr. indbygger. Der er 
en vis samrnenhamg mellem BNP pr. indbygger og udnyttelses­
graden. (De benyttede tal findes i bilag 2, Tabel 6) 
Figur 3: Postudnyttelsesgrad/BNP pr. indbygger (1988) 
Foraendelaer/lndbygger BNP pr. lndbygger 
100..---~-~---~--~---~------
800 .......................................................................................................................... : 210 
IOO .......................................................................................................... ···············= 200 
400 ........................................................................ . .. ························· 
110 
' ... ... , ..................... . aoof-··································· 144.,._ ____ ....., 
----,.--1~---KH100 200 ............................. . 
100 ................. 1 ·1 . 
0 JJ~ I 
GR P E IRL I D UK F 8 L NL DK I I 
EC UM 0 
JAP 
-Foraendelaer/lndbygger ~ BNP-lndeka pr. lndbygger 
EF-gennemanlt•244 forHndelaer EF-gennemanlt • 100 
---------------
Kilde: Sofres unders0gelse og KEF's 0konomiske beretning 
nr. 38. 
3.3. MARKEDER 
Tabel 1 og 2 viser i brede trcek, hvem der sender postfor­
sendelser, og hvem der modtager dem. Oen f0rste matrix viser, 
hvorledes brevpostens afsendere og modtagere fordeler sig, den 
anden viser det samrne for pakkers vedkomrnende. 
Tabel 1: Matrix over brevpostens brugere 
TIL FORETAGENDER PRIVATPERSONER 
FRA ·------------+---------t--------·--·----· 
FORETAGENDER 35X 45X 
PRIVATPERSONER 10X 10X 
------------·------·------------ ·-----·--··--· ------~------------·-··-·-··------· --
Kilde: KEF-vurdering (1990). 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 69 
Tabel 2: Matrix over pakkepostbrugere 
---· ----· --------·--· . -
I 
TIL FORETAGENDER PRIVATPERSONER 
i FRA ! -
FORETAGENDER 25% 60% 
PRIVATPERSONER 5% 10% 
Kilde: KEF-vurdering (1990). 
Disse oversigter over den gennemsnitlige fordeling d~kker over 
ganske betydelige variationer mellem medlemsstaterne. Tabel 3 
viser den procentvise fordeling af breve fra foretagender 
(undertiden vagt beskrevet som forretningsmarkedet) og fra 
privatpersoner. 
Tabel 3: Brevpostens oprindelse 
BREVPOSTENS PROCENTVISE FORDELING 
Medlemsstat Foretagender Privatpersoner 
Belgien 71% 29% 
Danmark 60% 40% 
Tyskland 76.4% 23.6% 
Gr~kenland 50.5% 49.5%% 
Spanien 75.0% 25.0% 
Frankrig 81.5% 18.5% 
Irland 69.0% 31.0% 
It alien 56.2% 43.8% 
Luxembourg 71.0% 29.0% 
Nederlandene 86.0% 14.0% 
Portugal 79.9% 20.1% 
Det Forenede Konge rige 74.5% 25.5% 
-------··-· --------·-------------
Kilde: Sofres unders0gelse -1988. 
Kapitel 4: Komrnercielle aspekter Side 70 
3.4. SEKTORER 
I 
I 
I Ovenstaende oversigt giver et samlet billede. tabel 4 viser 
derimod i ncermere enkeltheder, hvorledes kundeforetagenderne 
fordeler sig pa de forskellige forretningssektorer. Der sammen­
lignes mellem postvresenernes erfaringer pa markedet (f0rst og 
fremmest brevpost) og de private forsendelsesfirmaers (hoved­
sagelig pakke- og eksprespost). 
Tabel 4: De vigtigste kunder pA EF's postmarked -procentvis 
and el 
KUNDEKATEGORI POSTVESENERNE PRIVATE FORSENDEL-
SESFIRMAER h:tordrer 15% 20% 
klame 12% 15% 
Presse 20% 51 
Note 1 
Note 2 Bankvresen 10% 14% 
Forsikring 10% 9% 
Of fentlige tjenester 10% Nia 
(Note 1) 
Industrien sx 25% 
(Note 2) 
Andet 18% 12% 
---·---·· 
I ALT 100X 100% 
De offentlige administrationer benytter i visse tilfrelde 
private tjenester, men den samlede procentdel er for lille 
til at 90re sig greldende. 
De vigtigste industrikunder er bilsektoren, 
datamatsektoren og benzinsektoren. 
Kilde: Sofres unders09else. 
Som det fremgar af tabellen, er postordrevirksomhed, reklame­
virksomhed (det vil i dette tilfrelde sige postreklame) og ud­
givervirksomhed posttjenesternes tre st0rste brugere. Disse 
sektorer behandles enkeltvis i det f0lgende. 
3.4.1. POSTORDRER 
Postordrer er "fjernsalg" af varer og benyttes som alternativ 
til detailsalg. Det er en virksomhed, som er n0je knyttet til 
postsektoren. Posttjenesterne er nemlig det formidlende led for 
postordrefirmaernes forretningsaktiviteter -dvs. kommunikation 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 71 
med kunderne, distribution af kataloger, udsendelse af afreg­
ninger og distribution af varer (det sidste varetages nu i 
stigende grad af den private sektor). 
Postordresalg begyndte som afsretningsmulighed for beklrednings­
industrien. Det har nu bredt sig til andre omrader med st0rst 
vrekst inden for salg af musik (compact disks), film (video) og 
datamatprogrammel (floppy disks). Et beslregtet omrade er 
"fjernstudier", som forestas af korrespondancekurser. 
Postordref irmaer konkurrerer med detailsalgsfirmaerne. For det 
indre marked er det af voksende betydning, at de kan tilbyde 
let adgang til udenlandske varer, som maske ikke kan fas 
lokalt. 
For postordrevirksomheden i EF foreligger der tal fra de syv 
medlemsstater, hvor postordremarkedet er st0rst (Belgien, 
Danmark, Tyskland, Frankrig, Italien, Nederlandene og Det 
Forenede Kongerige). Den samlede indtregt fra postordresalg i 
disse lande var i 1989 pa ca. 26 mia. ECU. Det svarer til 0,7% 
af disse medlemsstaters BNP. I sammenligning hermed blev der i 
EFTA-landene i 1989 indtjent ca. 3,6 mia. ECU pa postordresalg, 
i USA 123 mia. ECU og i Japan 12,6 mia. ECU. 
Tabel 5, som bygger pa oplysninger fra European Mail Order 
Trader Association (EMOTA), er en oversigt over tallene for de 
syv medlemsstater, som har den st0rste omsretning, og en sammen­
ligning mellem disse tal og tallene for EFTA, Japan og USA. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 72 
--Tabel 5: Postordreoms~tning i 1989 
LAND SAMLET OMSETNING 
(mio. ECU) 
---
Belgien 535 
Danmark 522 
Tyskland 12 284 
Frankrig 5 585 
1 127 Italien 780 
Nederlandene 5 585 
Det Forenede 
Kongerige 
I ALT (De syv 
medlemsstater 26418 
tilsammen) 
EFTA i alt 3 651 
USA 
122 850 Japan 
i 12640 
Kil de: EMOTA --
-
3.4.2. POSTREKLAME ("DIRECT HAIL") OMSETNING PR. INDBYGGER 
(ECU) 
--~--~--
55 
102 
199 
100 
20 
53 
96 
--· 
-·-----·---·· ---
102 
111 
508 
104 
Postreklame indebzrer, at der sendes en bestemt meddelelse til 
en enkeltperson (i dennes egenskab af privatperson eller inde­
haver af en bestemt stilling i et foretagende) som led i en 
strategi, der glr ud pl at sende den sarnme eller lignende med­
delelser til andre udvalgte personer. (Der findes en anden form 
for postreklame, som indt~gtsmcessigt set spiller en mindre 
rolle, men alligevel har betydning -det drejer sig om uadres­
serede forsendelser, der leveres til bestemte omrlder i stedet 
for bestemte personer.) Det er derfor en virksomhed, som h0rer 
til pl markedet for reklame/kornmunikation. 
Postreklame tegnede sig i 1989 for 11,7% af reklameudgifterne -
dvs. 6,4 mia. ECU af et samlet bel0b pl 54,5 mia. ECU. (Dette 
tal omfatter ikke indtzgterne fra uadresseret postreklame.) Der 
er start set tale om samme procentdel som i 1984, selv om de 
samlede reklameudgifter er vokset med 87% i mellemtiden. 
Tallene viser, at postreklame pl nuv~rende tidspunkt tegner sig 
for 0, 15% af EF' s BNP ( fraregnet ekstra indt~gt til 
annonc0rerne). 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 73 
I 1989 modtog den gennemsnitlige EF-borger 43 postreklame­
forsendelser. I sammenligning hermed modtog hans amerikanske 
modstykke ca. 170 -eller nresten 4 gange sa mange. 
Ud fra et driftsmressigt synspunkt er postreklame meget vigtig 
for EF's postvresener. Postreklame tegner sig for nresten 18,5% 
af forsendelserne. De vil sandsynligvis fa stigende betydning, 
da eftersp0rgslen fra andre sektorer, maske isrer til forret­
ningskorrespondance, kan ga tilbage. (Se punkt 2, figur 1.) 
3.4.3. UDGIVERVIRKSOMHED 
Brevposttjenesterne er ogsa vigtige for udgivervirksomheden. 
Al le slags publikationer kan sendes med post -bade aviser, 
blade og b0ger. Postomdelingen af publikationer konkurrerer med 
detailsalgskanaler som boghandler og aviskiosker og med lokal 
omdeling af aviser. 
Federation Internationale de la Presse Periodique (FIPP) 
anslar, at det samlede antal postomdelte presseforsendelser i 
EF pa nuvrerende tidspunkt er pa 15,2 mia. om aret. Heraf 
omdeles ca. 92% i selve udgivelseslandet. 
Foruden postbes0rgelse af presseforsendelser pa tvrers af EF's 
grrenser ( anslaet til 1, 1 mia. forsendelser) er der ogsa et 
betydeligt internationalt element. Navnlig gar der en bred 
str0m af blade og tidsskrifter i begge retninger mellem Europa 
og Nordamerika. 
Benyttelsen af post til distribution af publikationer varierer 
fra den ene medlemsstat til den anden og afhrenger som regel af 
de takstfordele, der knytter sig dertil (se punkt 8.4 og 
bilag 13). Postbes0rgelse er ofte mindre effektiv, nar det 
grelder dagblade, hvor udgiveren forlanger, at distributionen er 
fuldstrendig palidelig. 
I nogle tilfrelde -det grelder saledes tekniske publikationer -
distribueres de fleste af eksemplarerne imidlertid pr. post. I 
almindelighed er postbes0rgelse den mest effektive distribu­
tionsmade for publikationer, isrer hvis abonnentantallet er 
lille, eller abonnenterne bor spredt. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 74 
4. POSTKATEGORIER OG VIRKSOMHEDER 
De vigtigste postkategorier er breve (herunder tryksager), pakker og 
eksprespost. Der findes visse andre, som enten befinder sig mellem 
disse kategorier (f.eks. szrlige brevforsendelser -"lettre expr~s") 
eller er blandingskategorier, som forener postbes0rgelse med andre 
kommunikationsformer (et eksempel er postvmsenets elektroniske post -
se bilag 12). Disse andre kategorier er ikke smrlig betydningsfulde, 
nar de males efter den indtmgt, de skaber (men de kan blive det). 
Hovedkategoriernes anslaede indtmgt fremglr af tabel 6. 
Tabel 6: Postbes0rgelse -anslAet 1ndtagt pr. postkategori 
POSTKATEGORI 
BREVE 
PAKKER 
EKSPRES 
I ALT POSTVESENERNE PRIVATE FOR-
( mia. ECU) SENDELSES- (mia. 
21.0 
3.0 
2.0 
26.0 FIRMAER 
(mia. ECU) 
1.0 
5.0 
14.0 
20.0 
Kilde: KEF (fra flere kilder) 22.0 
8.0 
16.0 
46.0 I ALT 
ECU) 
Postbes0rgelse betyder befordring af alle typer forsendelser op til 
30 kg. De omfatter breve, dokumenter, smapakker, pakker osv~ En mere 
detaljeret liste findes i bilag 1. 
Postvmsenerne er de enkelte medlemsstaters offentlige forsendelses­
f irmaer. Beskrivelsen "private forsendelsesfirmaer" er mere omfat­
tende. Den dzkker store virksomheder, som har betydelige interna­
tionale forsendelsesmmngder -f .eks. OHL, Federal Express, TNT og 
UPS. Den dzkker ogsa andre virksomheder -f .eks. spedit0rfirmaer -
for hvem postarbejde er noget perifert i forhold til deres egentlige 
beskzftigelse. En tredje kategori er de private pakke- og ekspres­
forsendelsesf irmaer, der som regel koncentrerer deres aktiviteter 
inden for et enkelt land. Den sidste kategori skaber formentlig den 
st0rste indtmgt, men er ogsa meget forskelligartet, og mange f irmaer 
deler markedet. 
Man b0r vzre opmmrksom pa, at forskellen pa eksprespost- 09 pakke­
markedet er ret utydelig. Det samlede tal for sektoren som helhed er 
n0jagtigt, mens tallene for ekspres- og pakketjenesterne enkeltvis 
(iszr hvis der er tale om private firmaer) er mere tilnzrmelsesvise. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 75 
4.1. BREVE 
Brevpostbes0rgelse h0rer som regel til postvresenets eksklusive 
rettigheder. Den lille del af de private forsendelsesfirmaers 
indtregt, som stammer fra breve, skyldes remailforsendelser, 
indenbys post og dokumentudveksling -uanset om disse aktivi­
teter er lovlige eller ej. (De f0rste to af de nrevnte aktivi­
teter behandles i artikel 5, punkt 9. Dokumentudveksling blev 
omtalt i kapitel 3, punkt 3.9.) 
Pa grundlag af srerlige unders0gelser i de forskellige med­
lemsstater viser en fordeling af den almindelige brevposts 
afsendere og modtagere pa foretagender eller privatpersoner, at 
foretagenderne tegner sig for lidt over 80% af de afsendte 
breve (en mere detaljeret fordeling findes i punkt 3.3, 
tabel 1), men kun for 45% af de modtagne. 
Tabel 7 viser de grunde til forsendelse pr. post, som blev 
fundet ved en stikpr0veunders0gelse i 1989. (Resultaterne er 
ikke reprresentative, men ment som en illustration.) 
Tabel 7: Arsagerne til forsendelse pr. post 
23,6% 
18,4% 
17,9% 
12,3% 
10,6% 
17,2% Postreklame 
Penge-/checkforsendelser 
Forretningskorrespondance 
Indbydelser/meddelelser 
Personlige meddelelser/hilsner 
Andet (herunder tryksager) 
Kilde: Postvresenets stikpr0veunders0gelse. 
Nar det grelder tvrernational post, stammede ca. 5% af post­
vresenernes omsretning i 1990 fra brevpost mellem EF-landene. Det 
svarer til en vrerdi pa ca. 1,5 mia. ECU. Hvis den post, der gar 
til tredjelande, tilf0jes, kommer postvresenernes bes0rgelse af 
tvrernational post til at svare til en vrerdi pa ca. 3,2 mia. ECU 
i alt. Hertil skal lregges den indtregt, de private firmaer 
tjener ved at befordre tvrernational brevpost. Det drejer sig 
sandsynligvis om yderligere 0,4 mia. ECU. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 76 
4.2. PAKKER 
Pakkepostbes0rgelsen er i alle medlemsstaterne underkastet fri 
konkurrence. De fleste postvzsener skal, som led i deres for­
pligtelser, tilbyde universe! postbes0rgelse af pakker op til 
bestemte vzgtgrznser. Disse grznser varierer betydeligt inden 
for EF. 
De private firmaer, som tilbyder indenlandsk pakkepostbes0r-
9else, benytter i videst muligt omfang deres egne indsamlings­
og omdelingsnet. I visse tilfzlde, iszr nar det drejer sig om 
forsendelser til afsides omrader, kan de private firmaer sende 
forsendelsen gennem postvzsenet. 
Postvzsenernes indenlandske pakkepostbes0rgelse er i de seneste 
ar blevet sat pa en hard pr0ve af den hastigt voksende private 
sektor. Faktisk faldt den samlede pakkemzngde, som bes0rges af 
EF' s postvzsener, fra 1980 til 1990, hvor tendensen endelig 
vendte sig. Selv om postvzsenerne som regel er f0rende pa 
pakkemarkedet i deres hjemland, ligger deres markedsandel nu pa 
omkring 38%. 
Ligesom de indenlandske pakkemarkeder er det internationale 
pakkemarked underkastet fri konkurrence. Det kan opdeles i 
overfladebefordring ( som domineres af de store transport- og 
spedit0rfirmaer) og luftbefordring (som domineres af de store 
eksprespostfirmaer). Postvzsenerne fors09er at konkurrere i 
begge sektorer. Nogle af dem er forpligtet til at tilbyde 
tjeneste op til en bestemt vzgtgrznse. 
De private firmaer, som tilbyder international pakkepost­
bes0rgelse, benytter i videst muligt omfang deres egne netvzrk. 
Underkontrahenter benyttes af mindre f irmaer eller af st0rre 
firmaer, hvis disse har hjemsted i lande, hvor pakkepostmzngden 
er mindre, eller hvor deres andel af den er mindre. 
4.3. EKSPRESPOST 
Eksprestjenester har eksisteret i en eller anden form i mindst 
100 ar. (En aflzgger af denne tidligere fase er det engelske 
"special letter delivery" 09 det franske "lettre espr~s"). De 
moderne ekspresf irmaer har imidlertid udviklet sig i det 
markedstomrum, der opstod, fordi postvzsenernes service efter 
den almindelige opfattelse gik tilbage, samtidig med at 
kundernes krav til den blev st0rre. 
Kapitel 4: Korrunercielle aspekter Side 77 
Som navnet antyder, skal ekspresf irmaerne levere hurtig 
bes0rgelse. Ma!rkeligt nok er der kun fa firmaer, som garanterer 
leveringstiden. De har imidlertid almindeligt ry for hurtighed, 
og hvad der maske er vigtigere, for palidelighed. 
Alle f irrnaer s0ger naturligvis at bevare konkurrencefordele 
frem for konkurrenterne, som derpa kan tage eventuelle 
initiativer op. Saledes er indsamling ved henvendelse, 
kreditfaciliteter og kontoadministration blev almindeligt. 
Prisen kan sorrune tider spille en rolle, da f irmaernes omkost­
ninger kan vrere forskellige, afhrengigt af de modtagne ~ngder 
og aktiviteternes omfang. Hastighed og palidelighed (samt 
omd0mme) bar ogsa betydning. 
I almindelighed ser det imidlertid ud, som om hele grundlaget 
for konkurrencefordelene er i opbrud. Det at kunne tilbyde 
"tracking and tracing" er ved at fa stor betydning. Denne 
facilitet indebrerer et netvrerk, hvori hvert eneste dokument 
eller hver eneste pakkes bevregelse gennem processen fra ind­
samling til af levering registreres elektronisk. Tracking and 
tracing krrever store investeringer, men indebrerer den fordel, 
at det kan lade sig g0re at f inde ud af, hvor hver eneste 
forsendelse bef inder sig i processen. 
Det andet vigtige omrade er, at ekspresaktionerne indpasses i 
kundens aktiviteter. Ekspresfirmaerne kan saledes tilbyde 
oplagrings- og distributionsfaciliteter, der bidrager til 
nedsrettelse af kundens lageromkostninger, eller kan stille 
lignende f aciliteter til radighed, som kan st0tte kundens 
strategi for overholdelse af tidsfrister. For detailhandlere 
kan de desuden fungere som eneste distributionskilde, saledes 
at der ikke er behov for, at en detailforretning modtager en 
rrekke mindre leverancer. 
Et tredje omrade, som kan give fordele, er toldbehandling (for 
forsendelser til og fra udlandet). Effektiv toldbehandling 
sikrer, at procedurerne forsinker pakkens levering mindst 
muligt. For ekspresfirmaerne i EF vil mulighederne for at opna 
konkurrencefordele pa grundlag af hurtig toldbehandling 
irnidlertid blive mindre efter 1992. 
Som allerede nrevnt svarer det sarnlede ekspresmarked i EF til en 
vrerdi pa ca. 16,0 mia. ECU. (Den modificerende be~rkning, at 
der er en vis overlapning med pakkepostmarkedet, b0r gentages 
her.) Heraf tegner tvrernational befordring sig for 11%. 
Markedet i USA skal vrere mindst tre gange sa stort som markedet 
i EF. Effektiv eksprespostbes0rgelse betragtes som uundvrerlig 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 78 
for det amerikanske erhvervslivs funktion, fordi den overvinder 
de vigtigste centres geografiske spredning. Hvad afstande 
angar, kan mange af bevaegelserne pa det amerikanske marked 
sammenlignes med de grznseoverskridende bevcegelser i Europa. 
Det amerikanske markeds st0rrelse og stadige vcekst viser, at 
EF-markedet langt fra har udnyttet sit potential. 
Pa de indenlandske ekspresmarkeder er f irmaerne spredt i 
forskellig grad. De tvzrnationale aktiviteter er langt mere 
koncentrerede. Pl europaeisk plan er OHL det st0rste f irma med 
26% af markedet. Derefter kommer TNT, som, hvis datterselskabet 
XP medregnes, har ca. 22\ af markedet, fulgt af Federal Express 
og UPS med hver ca. 10\ af markedet. De private f irmaer er 
tilb0jelige til at specialisere sig i enten dokumenter eller 
varer. F.eks. har DHL specialiseret sig i dokumenter og TNT i 
varer. 
Nar det gzlder tvz~national eksprespost, har EF's postvcesener 
en forholdsvis lille markedsandel. For tiden ligger gennem­
snittet pa ca. 10\ af den internationale eksprespost fra det 
enkelte postvcesens hjemland. De haber at 0ge deres andel, og en 
af maderne er Unipost, et uafhzngigt selskab, som blev grund­
lagt i 1989 af en rcekke CEPT-medlemmer og associerede post­
vcesener og skal centralisere forvaltningen af den tvcernationale 
trafik. 
Pa hjemmebane har EF's postvzsener haft st0rre held med sig -
en markedsandel pa 15% eller derover er ikke uscedvanlig. 
Postvcesenerne bes0rger deres ekspresforsendelser pa forskellige 
mader. Nogle leverer eksprespostbes0rgelse, som er fuldstcendig 
afhcengig af den almindelige brevpostbes0rgelses netvcerk. Andre 
har ekspresnetvcerk, som er ncesten uafhcengige af det almindelige 
netvcerk. 
S. FINAMSIELLB TAL 
I kapitel 5 behandles de driftsmcessige og 0konomiske forhold bag de 
tjenesteydelser, som leveres til kunderne. Tjenesteydelserne opsum­
meres i postmamgder og i de indtzgter, f irmaerne har opnaet. F0rst 
opgives tallene for den nuvzrende situation, og i punkt 5.2 behandles 
de mcerkbare tendenser og deres eventuelle f0lger. 
5.1. DEN NUVDENDB SITUATON 
Tabel 8 viser de mcengder, EF's postvzsener modtog i 1988, og de 
indtcegter de opnlede herved. (S mia. adressel0se forsendelser, 
som ogsa blev ekspederet dette lr, er udeladt, da de ville give 
et fortegnet billede.) 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 79 
Tabel 8: Postv~senernes postrn;engder og postindt~gter (1988) 
MEDLEMSST~'f 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grcekenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
I ALT BREV~ 
(herunder 
tryksager) 
mio. 
3145 
1 573 
14 262 
451 
5 014 
15 894 
494 
10534 
168 
5 408 
5% 
13n4 
71313 PAKKER 
mio. 
3 
33 
500 
1 
9 
311 
4 
49 
1 
110 
6 
191 
1216 
Kilde: Sofres unders0gelse. EKSPRES INDTEGTER 
mio. mio. ECU 
4.5 824 
0.4 806 
8.0 7000 
3.2 100 
0.8 692 
6.2 7 340 
1.5 188 
5.4 2651 
0.2 42 
3.3 1 778 
0.3 135 
11.95 4643 
45.75 26199 
Foruden de her viste 26 mia. ECU, som er postindtcegter, tjente 
postvcesenerne yderligere 13 mia. ECU pa deres f inansielle 
tjenesteydelser. (Se kapitel 5, punkt 7.1). 
De private firmaer i postsektoren har en anslaet indtcegt pa 
20 mia. ECU. Tabel 9 viser, hvorledes dette tal fordeler sig pa 
de st0rste f irmaer og sammenligner indtcegterne i EF med 
indtcegterne pa verdensplan. 
Tabel 9: 
FIRMA 
OHL 
TNT 
UPS 
Federal 
Andet 
I ALT Fire private firmaers samlede oms~tning i mia. ECU 
(1990) 
PA VERDENSPLAN I EF 
I 2 0.5 
3 
12 4 
Express 7 1.5 
16 13 
40 20 
NB: De markedsandele, der omtales i punkt 4. 3, gcelder kun 
det tvcernationale ekspresmarked: de svarer derfor ikke 
til de her viste tal. 
Kilde: Forskellige 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 80 
5.2. TENDENSER 
Post vil sandsynligvis vedblive at vrere massekommunikations­
midlet for ethvert f irma, som har behov for at sende et start 
antal individuelle meddelelser til indland og udland. Det 
grelder isrer sektoren for f inansielle tjenesteydelser (hvoraf 
postvresenets finansielle tjenesteydelser kun er en lille del), 
hvor opgcz>relser, fornyelse af staende ordrer, meddelelser om 
bonus, dividendeudbetalinger osv. skal sendes til de enkelte 
adressater. 
De seneste arlige vrekstrater for de mrengder, postvresenerne 
modtager, fremgar af tabel 10. 
Tabel 10: Postva!!senerne: den arlige postnuengdes seneste 
udvikling (1985-1989) 
MEDLEMSSTAT PROCENTDEL 
Belgien + 5.1% 
Danmark + 3.2% 
Tyskland Note 1 + 3.5% 
Grrekenland + 3.1% 
Spanien Note 2 + 6.7% 
Frankrig + 5.1% 
Irland + 2.1% 
Italien + 7.8% 
Luxembourg + 4.8% 
Nederlandene Note 1 + 5.7% 
Portugal + 7.6% 
Det Forenede Kongerige + 6.8% 
GENNEMSNIT + 6.1% 
Note 1: Fuldstrendige tal foreligger ikke for Tyskland 
og Nederlandene: det angivne tal er 
ekstrapoleret f ra en kortere periode og derf or 
ikke medtaget i gennemsnittet. 
Note 2: Den spanske udvikling 
perioden 1984-1988. ekstrapoleret f ra 
Kilde: Postvresenerne 
Tallene for de private f irmaer er ikke sa let tilgrengelige, da 
de er fortrolige. Alle firmaer i EF, som bes0rger tvrernational 
eksprespost, bade offentlige og private, erklcerer imidlertid, 
at de regner med store indtregtsstigninger. Disse vcekstprognoser 
ligger mellem 15 og 25% om aret. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 81 
SEK TOR 
BREVE 
PAK KER 
EKSPRESPOST 
I ALT 
ANDEL 
Note 1 Pa grundlag af alle disse tendenser i postsektorens forskellige 
dele kan der opstilles prognoser for sektorens indtregter som 
helh~d. T~~deqs,~rne har hidtil peget nedad. F.eks. antages 
brevposten kun at ville vokse med 3\ om aret (det er mindre end 
den seneste va?kst, og der tages desuden h0jde for indtregts­
nedgang pr. enhed). For eksprespost forventes en arlig vrekst pa 
10\. De indenlandske markeder for eksprespost antages at fa en 
lavere vrekst end den, der forventes for tvrernational ekspres­
post. Den virkning, disse tendenser forventes at fa tilsammen, 
fremgar af tabel 11. (Det antages, at tjenesternes juridiske 
stilling ikke a?ndrer sig.) 
Tabel 11: 
VIRKSOMHED 
-PV 
-PF 
-PV 
-PF 
-PV 
-PF 
-PV 
-PF 
-PV 
-PF 
PV Postv•senerne 
PF Private firmaer De nuvierende og de anslaede indtiegtsandele (mia. 
ECU og procent) 
NUVIRENDE 
21.0 
1.0 
3.0 
5.0 
2.0 
14.0 
26.0 
20.0 
57.0% 
43.0% ANSLlET 
-5 lR 
24.3 
1.2 
4.2 
7.0 
3.2 
22.6 
31.7 
30.8 
51.0% 
49.0% 28.2 
1.3 
5.9 
9.8 
5.2 
36.3 
39.3 
47.4 
45.0% 
55.0% ANSLlET 
-10 lR 
Kilde: Forskellige 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 82 
6. TJENESTEYDELSERNES KARAKTER -ADGANG 
Adgangsbetingelser betyder betingelserne for de potentielle brugeres 
adgang til posttjenesterne. Tre vigtige forhold 90r sig greldende: 
kundernes adgang til oplysninger om, hvilke tjenester der stAr 
til r!dighed, og hvordan de skal benyttes 
betalingsm!den for de leverede tjenesteydelser 
den metode, hvorefter forsendelserne faktisk bes0rges. 
I visse henseender afviger betingelserne for adgang til private 
f irmaers tjenesteydelser fra betingelserne for adgang til post­
vresenets. Da de private firmaer er underkastet konkurrence, er deres 
adgangsbetingelser resultatet af konkurrencevilkar og tjeneste­
ydelsernes 10nsomhed. 
I nogle tilfrelde grelder dette ogsa postvresenets tjenesteydelser. 
Imidlertid har betingelserne for adgang til mange af postvresenets 
tjenesteydelser udviklet sig over lamgere tid og kan i h0jere grad 
vrere resultatet af en udvikling end af konkurrencevilkar. 
6.1. PRIVATE FIRMAER 
Sk0nt det er vanskeligt at generalisere, skal oplysningerne om 
de private f irmaers tjenesteydelser i det mindste vrere fyldest­
g0rende, ellers vil kunderne ikke benytte dem eller ikke blive 
ved at benytte dem. 
Tjenesteydelserne tager gerne sigte pa erhvervslivet (og da som 
regel de store kunder). De private f irmaer indsamler forsen­
delserne hos disse kunder, og betalingen sker sredvanligvis 
a konto. Nogle private f irmaer er begyndt at give mere general 
adgang til deres tjenesteydelser ved at lade offentligheden 
indlevere forsendelser pa deres kontorer. (I USA er indlevering 
pa sadanne "indsamlingssteder" meget mere almindelig.) 
I nogle lande tilbyder nogle private f irmaer deres kunder 
almindelig indsamling og udbringning. Ellers kan de indga 
kontrakt med andre private f irmaer om at levere en del af deres 
"netvrerk". Grelder det mere afsides liggende omrAder, kan de 
lade postvresenet bes0rge deres forsendelser, som regel til 
normale takster. 
Kapitel 4: Komrnercielle aspekter Side 83 
6.2. POSTV.-SENERNE 
ro~~v~s~nerqe ~r begyndt at investere mere i at give kunderne 
0get oplysning om deres tjenesteydelser. Det er saledes lettere 
at fa brochurer, og der oprettes kundeoplysningstjenester. For 
den enkelte kunde er den vigtigste kilde til oplysninger om 
postvzsenets tjenesteydelser imidlertid stadig skranken pa 
postkontoret. 
Adgangen til postvzsenets tjenesteydelser afh~nger derfor, ikke 
mindst for den enkelte kunde, i h0j grad af faktorer som k0-
dannelsen ved skranken og maske navnlig af personalets ven­
lighed. 
Store kunder, der har besluttet at benytte en af postvzsenets 
tjenesteydelser, kan fa samme adgangsbetingelser som de private 
forsendelsesfirmaer. Store kunder kan normalt fa en kontrakt, 
saledes at deres post afhentes, og i de fleste lande kan de 
ogsa betale a konto for en stor del af de tjenesteydelser, de 
benytter. 
Andre kunder betaler for deres postforsendelser pa forhand. 
Virksomhederne kan benytte frankeringsmaskiner, hvormed der 
szttes et frankeringsstempel pa konvolutten, mens andre bruger 
frimzrker. 
Kredit for frankeringsmaskinerne k0bes som regel pa posthuset. 
Privatpersoner bruger nzsten altid frimzrker. Frimzrker kan nu 
k0bes pa mange forskellige detailsalgssteder -ikke blot pa 
postkontorerne. (Den nuvzrende situation er resultatet af en 
langvarig udvikling. Mange af postvzsenerne tilled tidligere 
kun fr imzrkesalg fra deres egne kontorer, men det er nu kun 
tilfzldet i Belgian og i Portugal). 
Hvis kunderne selv skal indlevere deres post, kan de enten g0re 
det pa postkontorerne eller ved at lzgge den i postkasser, som 
er opstillet pa offentlige steder. Universe! tjeneste indbzrer, 
at der skal vzre adgang til postkontorer og postkasser over 
hele landet. (Den forholdsmzssige fordeling af disse ind­
leveringssteder behandles i kapitel 6, punkt 2.2.) 
Der er to szrlige forhold i forbindelse med adgang til post­
vzsenets tjenesteydelser, som b0r behandles n~rmere. Det f0rste 
er postens klarg0ring og brugen af private firmaer til dette 
arbejde. Det andet drejer sig om tryksager og rabatordninger. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 84 
6.2.1 POSTENS KLARGf'JRING 
Nresten alle postvresener tilskynder kunderne til at patage sig 
aktiviteter, der begrrenser postvresenernes egen arbejdsbyrde. 
Det meat oplagte eksempel pa en sadan aktivitet, som er 
arbejdsbesparende for postvresenet, er forhandssortering af 
post. Det indebrerer, at man udf0rer hele afgangssorterings­
processen eller det meste af den (og endda en del af indgangs­
sorteringsprocessen). Disse processer er normalt led i post­
vresenets "usynlige" aktiviteter og behandles derfor nrermere i 
kapitel 5, punkt 3. 
Som nrevnt i kapitel 3, punkt 5, tillader nogle postvresener 
private f irmaer at optrrede som mellemled mellem dem selv og 
afsenderne. De private f irmaer patager sig forskellige aktivi­
teter' som kunden maske ikke selv er i stand til at udf0re, 
inden forsendelserne af leveres hos postvresenet ( i hvert f ald 
hvis de er omfattet af monopol). Postvresenet udf0rer derpa de 
0vrige postaktiviteter. 
Nogle postvresener tillader imidlertid ikke sadanne f irmaer at 
optrrede som mellemled. Hvorfor er ikke helt klart. De mener 
muligvis, at postprocessen omfatter en rrekke forskellige 
aktiviteter, som ikke kan adskilles. Pa den anden side kan det 
vrere, at de fors0ger at maksimalisere deres egne sorterings­
centres produktivitet isrer hvis de er mekaniserede. Hvad 
grunden end er, kan forbud mod sadanne mellemled betyde ringere 
f leksibilitet for kunderne og hindre dem i at fa del i visse 
rabatordninger. 
6.2.2 FORSENDELSESBETINGELSER 
Alle postvresener har et klassif iceringssystem, hvorefter de 
opdeler brevposten i to kategorier. I de fleste tilfrelde drejer 
det sig om en opdeling i breve og kart (pa fransk "lettres et 
cartes" eller LC) pa den ene side og tryksager og smapakker (pa 
fransk "autres objets" eller AO) pa den anden. 
Denne opdeling sker saledes pa grundlag af forsendelsernes 
indhold. I andre EF-lande (Danmark, Nederlandene og Det 
Forenede Kongerige) og i adskillige tredjelande bygger klas­
sificeringen pa de forskellige forsendelseshastigheder, som 
tilbydes kunden. Kategorierne kaldes som regel f0rste og 
andenklasses post (A-og B-post). 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 85 
Andre vigtige sp0rgsmal i forbindelse med forsendelses­
betingelserne er de forskellige definitioner pa tryksager, og 
hvilke publik~tioner der omfattes af bestemte rabatter. 
En ofte benyttet definition pa tryksager gar ud pa, at teksten 
i alle forsendelser, der afleveres pa en gang, skal vzre ens. 
Efter denne definitio.n ville fakturaer og bankopg0relser (hvor 
tallene henviser til adressatens personlige konto) skulle 
anbringes i kategorien breve. Imidlertid betragter nogle 
postvzsener sadanne forsendelser som tryksager. 
Sagen drejer sig ikke blot om, at kunderne skal betale for­
skellige takster I ell er at pOStVZSenet far fOrSkellige ind­
tzgter. I de fleste lande er det ogsa et sp0rgsmal om, hvorvidt 
posten er omfattet af monopol eller ikke (se tabel 2 i 
kapitel 3, punkt 3.3). 
Al le postvzsener har en definition pa, hvad en av is er, og 
afg0r derudfra, hvilken rabat en publikaton kan fa. De to 
vigtigste kriterier er publikationens indhold af redigeret stof 
og dens udkomsthyppighed. Dog anvendes disse kriterier uhyre 
forskelligt i medlemsstaterne. Hvad der saledes betragtes som 
en avis i et land, g0r det ikke i et andet. 
Muligheden for at fa rabat (for aviser eller andre forsendel­
ser) afhznger ofte af den mzngde, der sendes. Men ogsa her er 
der forskel pa, hvilke mzngder der krzves i de forskellige 
medlemsstater. (Rabatordningernes struktur vil nzsten uund­
gaeligt vzre forskellig pa grund af de forskellige drifts­
systemer. Den vigtigste faktor er den grad af forhands­
sortering, som muligg0res af de forskellige postnummersystemer 
-se bilag 10.) 
7. SERVICEKVALITET 
Kvalitet kan defineres som det at give kunden, hvad kunden 0nsker. 
Det kan imidlertid vzre uhyre forskelligt, hvad kunderne 0nsker. Som 
nzvnt andetsteds er kundens forventninger resultatet af en udvikling, 
som i nogen grad k0rer i ring. Hvis postvzsenet leverer god kvalitet, 
bliver den taget for givet, og kunderne betror derfor bade vigtige og 
hastende forsendelser til brevtjenesten. 
Hvis postvzsenet pa et senere tidspunkt ikke kan leve op til de 
forventninger, dets przstationer tidligere har skabt, vil kunderne 
vzre sa meget mere opmzrksomme pa manglerne. Hvis kunderne derimod 
opfatter tjenesteydelserne som darlige, vil de sandsynligvis stille 
fzrre og fzrre krav til dem. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 86 
Traditionelt males posttjenesternes servicekvalitet pa den hurtighed, 
hvormed en forsendelse genneml0ber processen fra indsamling til 
aflevering eller en del af denne proces. Det erkendes imidlertid i 
stadig h0jere grad, at det giver et ufuldstrendigt billede af 
tjenestens palidelighed, hvis dette er det eneste kvalitetskriterium. 
Hvis f .eks. 90% af forsendelserne leveres inden for den frist, der 
opstilles som mal, leveres de 0vrige 10% sa dagen efter eller i 10bet 
af de nreste 10 dage? 
En anden side af posttjenesternes servicekvalitet drejer sig om 
forholdet til kunderne. Dette forhold kan males pa flere mader. 
F.eks. hvor lang tid tager det at k0be et frimrerke (eller blive 
betjent pa anden made), hvor let er det at fa oplysninger om, 
hvorledes tjenesterne skal benyttes, hvor beredvilligt besvares 
foresp0rgsler eller klager? 
Sk0nt kun fa myndigheder stiller kvalitetskrav til monopolindehaverne 
( dvs. postvresenerne) , hvis nogen g0r det i det he le taget, er det 
kl art, at postvresenerne sel v f0ler sig forpligtet til ikke blot at 
opstille mal, men (i de fleste tilfrelde) ogsa til at oplyse 
offentligheden om deres prrestationer. 
Denne forpligtelse grelder imidlertid kun de monopoliserede tjeneste­
ydelser. Hverken de private firmaer eller de postvresener, som 
konkurrerer med dem, of fentligg0r oplysninger om deres pakke-eller 
eksprestjenesters prrestationer. (Det er forbavsende fa ekspres­
forsendelsesfirmaer, der garanterer forsendelsestiden.) Det f0lgende 
g~lder derfor udelukkende brevpost. 
7. 1. NATIONAL KVALITET 
Bilag 7 handler om, hvorledes der opstilles mal, og hvorledes 
pr~stationerne males pa baggrund af disse mal. 
Forbrugergrupper eller andre uafhrengige foretagender har i 
upartiske unders0gelser malt postvresenernes pr~stationer i de 
f leste EF-lande. 
Disse resultater kan sammenlignes med dem, postvresenerne selv 
offentligg0r (resultaterne grelder i hvert enkelt tilfrelde 
postvresenets prrestation pa baggrund af de mal, det sel v har 
opstillet). Som nrevnt i bilag 7 benytter postvresenerne en rrekke 
forskellige malesystemer, hvoraf de fleste kun maler de interne 
processers tidsforl0b. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 87 
Tabel 12 viser postvcesenernes prcestation over for de mal, de 
har offentliggjort for den hurtige brevpostbes0rgelse (breve 
@U~r ~-bf~V!}: ~alet for levering er den f0lgende dag, und­
tagen i Spanien. En af arsagerne til de forskellige resultater 
i tabel 12 er, at de uafhcengige unders09elser maler hele 
processen fra indsamling til aflevering (og afspejler saledes 
kundens erfaringer med brevpostbes0rgelsen), hvorimod de fleste 
af postvcesenerne ikke 90r det. 
Problemer med servicekvaliteten, som opleves af kunderne, 
bliver ikke 10st, f0r de ogsa erkendes af virksomheden. I denne 
forbindelse har nogle postvcesener mattet konstatere, at ind­
f0relse af malesystemer, der omfatter hele forl0bet, f0rer til 
smertelig konfrontation med en virkelighed, som er langt 
barskere, end de hidtil havde troet, men at denne konfrontation 
ikke desto mindre er n0dvendig for at f orbedre service­
kval i teten. Da det irske postvcesen f .eks. led et eksternt 
bureau foretage sadanne malinger i slutningen af 1988, viste de 
f0rste resultater ( som blev offentliggjort) en prcestation pa 
52% i forhold til de opstillede mal. Malt efter samme metode er 
prcestationerne nu pa 94%. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 88 
Tabel 12: 
MEDLEMSSTAT MAL 
Belgien Mal og pr~stationer 
RESULTAT 
IF0LGE POST­
VISENERNES 
OPGJVELSER RESULTAT 
IF0LGE UAF­
HINGIGE 
UNDERS0GELSER 
(Note 1) 
Danmark (Note 2) 
Tyskland 
Grakenland 
Spanien (Note 3) 
Frankrig 90% 
97% 
90% 
90% 
100% 
81% 83% 
97% 
91% 
44% 
80% 
78% 68% 
N/a 
81% 
N/a 
38% 
70% 
84% Irland 
Jtalien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
Noter: 1. 90% 90% 
90% 55% 17% 
100% 97% N/a 
94% 93% 93% 
92% 85% N/a 
90% 80% 80% 
(Note 2) 
De uafhangige resultater skyldes de fleste tilf•lde nationale 
forbrugerorganisationer. Resultater fra en unders0gelse, som blev udf0rt af 
Research International, er ogsa blevet benyttet. Der foreligger ikke 
uafhangige unders09elsesresultater for Danmark, Grakenland, Luxembourg og 
Portugal. 
2. Tabellen viser prastationerne inden for brevpostbes0rgelse (A-breve 
i Danmark og Det Forenede Kongerige). 
3. I Spanien er malet for aflevering to dage efter indleveringen. I al le 
andre tilfalde er malet dagen efter. 
Kilde: KEF fra forskellige kilder 
Som allerede nrevnt er et enkelt tal, som viser prrestationen i 
forhold til det opstillede mal, ikke tilstrrekkeligt. Det viser 
ikke, hvor langt eller kort "efterslrebet" er dvs, den 
(sredvanligvis) faldende procentdel i de nrermest f0lgende dage. 
Tabel 13 viser den procentdel af posten, som endnu ikke var 
blevet afleveret 1, 2 og 5 arbejdsdage efter indleveringen. (I 
den sidste spalte foreligger resultaterne kun i nogle tilfrelde. 
Det b0r ogsa bemrerkes, at Spanien regner med D + 2 som mal.) 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 89 
Tabel 13: "Efterslaeb" (1988/89) 
PROCENTPEL POST, SOM JKKE ER ~FLEVERET INDEN 
MEDLEMSSTAT Dag + 1 Dag + 2 Dag + 5 
Belgien 
Danmark 23.5% 3.5% 0.2% 
3.0% 0.5% • Tyskland 10.0% • • 
Gr•kenland 56.0% 20.0% N/a 
Spanien (Note 1) 44.0% 15.0% 22.6% 
23.5% 6.5% • Frankrig 
15.0% 1.0% • Irland 63.3% 18.8% 83.0% italien 1.0% • • 
Luxembourg 4.0% • • 
20.0% 4.0% • Nederlandene 
23.5% 6.0% • Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
* Ubetydelig F. i Foreligger ikke 
Note 1: Tallene for Spanien er i de to h1rste spalter de officielt offentliggjorte tal og 
stammer tredje spalte fra en forbrugergruppe. Forbrugergruppens tal er 96,5% 
uafleveret post inden D + 1 og 62% inden D + 2. 
Kilde: KEF fra forskellige kilder 
Det fremgar, at de postvzsener, 
przstationer i forhold til mal, 
kortvarigt "efterslzb". der har gode tal for 
som regel ogsa har et 
7.2. KVALITET I FORBINDELSE MED TV.aNATIOHAL POST 
Kun ca. halvdelen af EF's postvzsener offentligg0r mal for post 
til og fra andre EF-lande eller tredjelande. De fleste post­
vzsener har imidlertid interne mal, som maske bygger pa CEPT's 
henstillinger. 
I princippet skal ekspeditionen af indgaende og udgaende tvzr­
national post vzre af samme kvalitet som ekspeditionen af 
indenlandsk post. Det szdvanlige mal for indgaende tvzr­
national brevpost er, at 90% b0r afleveres den f0rste arbejds­
dag (D + l) efter modtagelse hos indgangspostvzsenet. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 90 
OPR I NDELSESLAND 
Gennemsnit TIL CEPT star for en unders0gelse af den internationale brevpost­
bes0rgelses kvalitet. Malet aflevering inden den 3. arbejdsdag 
efter indleveringen er sammensat af D + 1 i bade af sender- og 
modtagerlandet + 1 dag til transport mellem dem. 
Interessant nok benytter CEPT et udenforstaende f irma, som ved 
hjrelp af stikpr0veunders0gelser maler befordringstiden fra 
begyndelse til oph0r. Resultaterne har hidtil ikke vreret gode. 
Kun 40% af posten opfylder malsretningen, eller udtrykt pa en 
anden made, den gennemsnitlige leveringstid er 4,05 dage. 
En mere detaljeret redeg0relse for unders09elsesresultaterne 
foreligger ikke. Imidlertid foretog en gruppe, som reprresen­
terer forbrugersammenslutningerne i Europa, Bureau Europeen des 
Unions des Consommateurs (BEUC), en lignende unders09else i 
marts 1990. Ved hjrelp af stikpr0veprocedurer, som var til 
postvresenets fordel (f .eks. ved kun at sende post mellem 
hovedstreder), naede man frem til prrestationstal pa henholdsvis 
51% cg 3,96 dage. Pr0vens resultater er gengivet i tabel 14. 
(Ekspeditionerne til cg fra Luxembourg blev ikke malt. For­
holdene i Grrekenland var unormale i en del af pr0veperioden, og 
resultaterne for Grrekenland er derfor ikke medtaget.) 
Tabel 14: Gennemsnitlig leveringstid (dage) for standardbreve 
i EF (1990) 
BESTEMMELSESLAND Gennemsnit 
B DK D E IRL NL p UK FRA 
B -2.1 2.6 3.0 2.2 3.7 3.1 2.0 4.6 2.4 2.9 
DK 2.1 --3.8 4.2 3.8 4.1 5.3 2.7 4.6 3.0 3.7 
D 2.6 2.6 --3.2 2.7 4.8 5.1 2.1 4.3 3.0 3.4 
E 3.5 3.3 4.8 ---4.2 4.2 7.9 4.1 4.4 5.7 4.7 
F 
3.0 3.8 3.2 4.8 --4.8 5.0 2.7 4.6 4.0 4.0 
IRL 
3.0 2.9 4.6 4.8 4.5 ---9.2 3.3 4.0 2.1 4.3 
NL 4.5 4.1 5.4 6.3 6.5 5.6 ---5.1 5.0 5.1 5.3 
p 2.8 2.1 2.2 3.0 3.0 4.1 7.1 ---4.5 3.9 3.6 
UK 3.4 3.0 4.4 3.6 3.6 4.2 8.0 4.1 ---3.9 4.2 
2.7 3.2 4.6 4.3 3.8 2.7 4.4 2.8 4.0 -- 3.6 
J.l 3.0 4.0 4.1 3.8 4.2 6.1 3.2 4.4 3.7 3.96 
Kilde: 8.t;Ut; 
Kapitel 4: Kornrnercielle aspekter Side 91 
8. TAKSTER 
Sp0rgsmalet om takster kan behandles fra to forskellige synsvinkler. 
De priser, kunden betaler, er "synlige" (nar man skelner som i 
indledningens punkt 1). Hvad kunden ikke ser, er hvorledes omkost­
ninger spiller ind, og takstprincipper benyttes. omkostninger og 
takstprincipper f0rer tilsammen til de priser, kunden betaler. 
Her skal taksternes "synlige" aspekter behandles. De elementer, som 
er "usynlige" for kunden -dvs. omkostninger og takstfasts2ttelses­
politik -vil blive behandlet i kapitel 5, punkt 5 og 6. 
Det f0lgende 92lder udelukkende tjenesteydelser, som er monopoli­
serede eller underkastet en s2rli9 takstpolitik. De vigtigste 
aspekter er fra kundens synspunkt grundtaksternes st0rrelse, takst­
strukturen og muligheden for rabatter og takstfordele. 
8. 1. GRUNDTAKSTER 
I EF varierer taksterne for almindelig brevpost (dvs. breve op 
til 20 g) med en faktor pa over 3 -nemlig fra O, 14 ECU til 
0, 50 ECU). Hvis disse priser afpasses efter k0bekraften i de 
enkelte medlemsstater, bliver prisspredningen lidt mindre, 
saledes som det fremgar af tabel 15. 
Om kunderne/borgerne i de enkelte medlemsstater finder disse 
priser rimelige, er aldrig blevet unders09t s2rli9 godt. 
Alle postv2sener benytter enhedstakst for breve, saledes at der 
betales samme pris for levering overalt pa territoriet. (Und­
tagelsen er det spanske postv2sen, som ogsa tilbyder s2rlige 
lokale takster for lokale forsendelser.) 
Dette princip, som kaldes "takstudligning", er af 9 af de 12 
medlemsstater blevet udvidet til at omfatte post til andre EF­
lande. (Af disse postv2sener tilbyder de 8 takstudligning for 
almindelige breve op til 20 g. Frankrig tilbyder takstudligning 
for breve indtil 100 g.) Som n2vnt i kapitel 5, punkt 6.1, kan 
takstudligning imidlertid indeb2re, at der ma indf0res regler 
for at forhindre, at nogle render med andres fortjeneste. Det 
bliver sa et sp0rgsmal, om den potentielle liberalisering af 
international traf ik har st0rre eller mindre betydning end 
takstudligningsprincippet. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 92 
LAND 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Gr•kenland 
Spanien 
Frank.rig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
EF1gennemsnit 
Japan 
USA Tabel 15: 
(Note 2) 
(Note 3) 1990-takster i ECU for breve fra 0-20 g 
INDENLANDSK BREVPOST 
0.33 
0.47 
0.50 
0.17 
0.15 
0.33 
0.36 
0.50 
0.28 
0.32 
0.18 
0.28 
0.32 
0.34 
0.19 TILPASSET K0BEKRAFTEN 
(Note 1) 
0.31 
0.50 
0.45 
0.30 
0.19 
0.31 
0.57 
0.56 
0.24 
0.31 
0.31 
0.26 
0.32 
0.40 
0.36 
Note 1: Tilpasningen til kfbekraften er foretaget pa grundlag af standardindekset for privet 
forbrug/kebekraft (se EF's ekonomiske beretning nr. 42, tabel 16) 
2: Spanien: 0,15 ECU er prisen for et brev, som sendes mellem to byer Cmellembys). 
Prisen for et brev, som sendes inden for den samme by Cindenbys), er 0,08 ECU. 
3: Prisen for et A-brev op til 60 g. 
Kilde: Postv~senerne (1990). 
8.2. PRISSTRUKTURER 
Foruden taksterne for almindelige breve 
ogsa "synlige" for kunderne. Det er 
er de 0vrige priser 
pafaldende, at 
prisforh0jelserne for h0jere v~gt varierer betydeligt mellem de 
forskellige postv~sener. Tabel 16 viser taksterne pa de h0jere 
v~gttrin, men udtrykt som faktor af grundtaksten for breve 
( indtil 20 g). 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 93 
MEDLEMSSlAT 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Gr•kenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige Tabel 16: 1990-takster for h0jere v~gt -faktor af grundtaksten 
PRIS SOM FAKTOR AF GRUNDTAKSTE~ 
lOOg 250g 500g 
2.40 3.30 5.80 
1.36 2.40 4.00 
2.40 3.20 4.00 
1.40 2.00 4.00 
1.95 4.25 8.50 
2.50 5.20 6.50 
1.50 2.20 3.70 
2.70 5.10 8.90 
2.10 4.20 5.80 
3.00 4.00 6.00 
3.75 6.88 12.34 
1.50 2.70 5.10 
Kilde: Postvresenerne 
8.3. RABATORDNINGER 
Holdningen til rabatordninger varierer betydeligt. I hvert fald 
et postvresen tillader ikke rabatter pa grund af lovrestrik­
tioner. Andre 90r det, men rabatstruktkurerne vil vrere for­
skellige af to grunde. For det f0rste drives de forskellige 
landes postvresener forskelligt, saledes at en rabatordning, som 
et postvresen tilbyder for at spare omkostninger, ikke kan 
benyttes af et andet. F.eks. giver man i Det Forenede Kongerige 
rabat, hvis adressen kan lreses af en optisk lreser. Andre lande 
tilbyder ikke en sadan rabat, enten fordi deres rabatkriterier 
er anderledes, eller fordi de ikke rader over den samme teknik. 
Et andet vigtigt punkt er, om rabatstrukturen offentli990res, 
og om der kan opnas yderligere rabat. Ogsa her er der for­
skellige holdninger. Ca. halvdelen af postvresenerne offent­
li990r ufravigelige rabatordninger for breve og tryksager, mens 
andre foretrrekker at forhandle med de enkelte kunder. 
Problemet med den sidste fremgangsmade er, at den kan f0re til 
store rabatter i den monopoliserede sektor. Hvis rabatten til 
en enkelt kunde nar over en bestemt st0rrelse, skal den maske 
krydssubsidieres af indtregten fra en anden. Det ville f. eks. 
vrere f0lgen af en rabat pa 76% til et ministerium. 
En sadan takst ma siges at vrere srerdeles fordelagtig. Imid­
lertid bruges udtrykket "takstfordele" sredvanligvis om de 
srerlige takster, der benyttes over for forlag og udgiver-
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 94 
virksomheder, og som behandles i det f0lgende. 
8.4. TAKSTFORDELE 
Mange EF-lande giver scerlige forsendelser, navnlig publika-
tioner, takstfordele. Fl ere oplysninger om denne form for 
"kulturpost" f indes i bilag 13. Det skal ncevnes, at disse 
takster som regel tar statsst0tte eller krydssubsidieres af 
postvcesenet. Tanken er, at de skal f remme kommunikationen. 
Adressaterne skal ved hjcelp af de lave priser opmuntres til at 
skaffe sig mere af den slags kommunikationsmateriale. 
Det skulle derfor vcere helt i overensstemmelse med disse 
malscetninger, at udgivere i andre lande (ikke blot EF-lande), 
som 0nsker at sende aviser og blade til de samme adressater, 
ogsa b0r kunne fa denne st0tte. 
Der er imidlertid ikke nogen klar holdning I nar det gcelder 
takstfordele for international post. Det politiske motiv ser ud 
til at vcere et andet: formentlig 0nsket om at udbrede sit eget 
sprogs publikationer i andre lande. Det b0r imidlertid ncevnes, 
at private f irmaer hjcelper udgivere fra andre lande med at 
drage fordel af sadanne takster. 
De private f irmaer (eksprespost- eller remailf irmaer eller 
spedit0rer) indsamler posten i et land og transporterer den til 
et andet, hvor taksterne er lavere, og sender den derfra til et 
tredje. I nogle tilfcelde opmuntrer postvcesenet i land nr. 2 
denne traf ik, fordi den er indbringende. Hvis de fordelagtige 
takster er lavere end omkostningerne, er en sadan 
trafikfor0gelse dog uvelkommen for postv~senet. 
Nogle af de lande, som tilbyder takstfordele, har udviklet 
taksterne over en l~ngere periode. Andre s0ger at regulere 
forskellen mellem takstfordelene og de almindelige brevtakster 
ved hj~lp af faste rabatter. UPU anbefaler f .eks. en 50% rabat 
for international forsendelse af visse typer tryksager. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 95 
POSTVISEN 
Danmark 
Tyskland 
Span; en 
Frankdg 
Ital;en 
Nederlandene 
Det Forenede 
Konger;ge Tingenes tilstand er derfor i det store og hele, at nogle post­
vresener tilbyder takstfordele, mens andre ikke g0r det. De, der 
g0r, har udviklet deres priser uafhrengigt af hinanden. De, hvis 
rabatpriser ikke udelukkende er et sp0rgsmal om indholdet, har 
som regel srerpriser, der bygger pa publikationernes klarg0ring 
til postforsendelse. 
Disse forskellige fremgangsmader har medf0rt, at der betales en 
lang rrekke forskellige priser for den samme tjenesteydelse. 
Tabel 17 viser prisen for indenlandsk forsendelse af et blad pa 
350 g i syv af medlemsstaterne. (Tallene for de 0vrige fem 
medlemsstater foreligger ikke.) Desuden angives priserne som 
faktor af grundtaksten. 
Tabel 17: Postv;esenernes priser: indenlandsk forsendelse af 
et blad pa 350 g (1989) 
NOTER PRIS 
NATIONAL 
VALUTA 
2 
3 
4 
5 Kr2.90 
DM 1.50 
Pta 2 
FF 1.79 
Lire 39 
Dfl 0.64 
GBL0.38 PRIS 
ECU 
0.37 
0.74 
0.02 
0.26 
0.03 
0.28 
0.51 PRIS SOM FAKTOR 
AF GRUNDTAKSTEN 
FOR BREVE 
0.79 
1.48 
0.13 
0.79 
0.o7 
0.88 
1.82 ALMINDELIG 
BREVTAKST 
(Note 1) 
ECU 
1.41 
1.96 
0.53 
2.22 
3.86 
1.96 
0.96 
Note 1: Denne spalte v;ser brevtaksten for et brev pa 350 g. Der kan dog ;kke foretages nogen 
d;rekte sammenlign;ng, da der er tale om pr;sen for en hurt;gere besQJrgelse uden 
forhandssorter;ng. 
2: Takst ved udgivelse af mere end 30 numre om aret. 
3: Takst for Stre;fbandze;ttung. Taksten pa 0,45 DM C0,22 ECU) for Postvertr;ebstuck kan 
ogsa benyttes. 
4: For manedsskrifter. 
5: Groft forhandssorterede publikationer sendt som B-post. 
Kilde: Periodical Publishers Association (UK) 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 96 
Nresten alle postvresener, som tilbyder tabsgivende takstfordele, 
pr0ver at hreve de f aktiske priser for at begrrense tabet eller 
g0re tjenesteydelsen rentabel (men stadig med mindre overskud 
end den almindelige brevpost). Pa grund af de rabatter, man 
tidligere har givet, kan det vrere en langvarig proces. F.eks. 
er Deutsche Bundespost nu naet til enighed med de tyske 
udgivere om, at 60% af omkostningerne skal drekkes inden 1994. I 
sammenligning hermed blev kun 28% af omkostningerne drekket i 
1974 -20 ar tidligere. 
Udgiverne 0nsker naturligvis, at enhver reel prisstigning skal 
ske gradvis. De er imidlertid villige til at indr0mme, at 
postvresenets priser er lave i forhold til detailpriserne. Hvis 
et blad srelges via engros/detailkreden, er udgiverens omkost­
ninger sredvanligvis en procentdel af 10ssalgsprisen. Denne 
procentdel er, selv for et blad i den mellemste prisklasse, 
ofte h0jere end standardbrevtaksten. Til gengreld kan hand­
omdelingsf irmaer, som kun leverer deres tjenesteydelser i 
tretbefolkede omrader, ofte underbyde postvresenernes enhedspris. 
I mange tilfrelde er det klart, at udgiverne kun benytter post­
tjenesternes takstfordele for at skaffe deres publikationer 
landsdrekning. En unders0gelse har saledes vist, at 7,5% af de 
dagblade, som leveres til en bestemt adresse, leveres pr. post. 
Postvresenet far nemt det problem, at disse aviser kun skal 
omdeles i mindre byprregede (og derfor mere omkostningskrrevende) 
Omrader • JO mere byprreget Omradet er I 09 jO lavere OmkOSt­
ningerne, desto mere fordelagtigt vil det vrere for udgiveren at 
arrangere omdelingen selv. Hvis indtregten pr. enhed af sadanne 
forsendelser, som distribueres med takstfordele i byomrader, er 
st0rre end de marginale omkostninger pr. enhed, vil denne 
selektive udnyttelse af posttjenesterne til avisomdeling g0re 
postvresenernes tab pa disse takster sa meget st0rre. 
Det er tilsyneladende vanskeligt for postvresenerne at palregge 
deres kunder eksklusivitetsklausuler, selv om kunderne har 
takstfordele. Desuden er det ikke muligt for postvresenerne at 
kontrollere, hvor meget tjenesterne benyttes. Hvis indtregten 
pr. forsendelse inden for en bestemt postkategori er mindre end 
grrenseomkostningerne i forbindelse med den, er det kundernes 
samlede brug, som er afg0rende for tabene. 
Det er heller ikke muligt for postvresenerne at forhindre, at 
udgivere, som takstfordelene ikke var tiltrenkt, ogsa far 
adgang. 
Kapitel 4: Komrnercielle aspekter Side 97 
Det sker iscer i forbindelse med tvcernational postvirksomhed, 
hvor udgivere fra et land afsender publikationerne til udlandet 
fra et andet land for at udnytte dette lands tabsgivende 
takstfordele. (Denne virkning af taksterne behandles igen i 
kapitel 5, punkt 9.1). 
Nogle postvcesener er 
former for mater iale ogsa forpligtet til at bes0rge visse 
gratis for st a ten. F. eks. bes0rger de 
fleste postvcesener valgmateriale gratis. 
9. F0LGERNE AF DET INDRE MARKED 
Nogle det af indre markeds f0lger er allerede begyndt at g0re sig 
gceldende. Firmaerne er begyndt at omlcegge deres strategi for at kunne 
udnytte de potentielle fordele i forbindelse med iscer markedsf0ring 
og distribution. De invester inger, som foretages for at i vcerkscette 
disse strategier, har allerede haft en stimulerende virkning pa den 
0konomiske vcekst. 
Posttjenesterne vil blive direkte ber0rt af de cendringer, det indre 
marked f0rer med sig. Vigtigere er imidlertid, at kundernes og de 
potentielle kunders krav vil cendre sig og indirekte pavirke post­
tjenesterne. 
9.1. ALMINDELIGE 0KONOMISKE F0LGER 
Det anslas, at det indre marked vil medf0re en reduktion af de 
nuvcerende omkostninger i alle sektorer pa mellem 4,5% og 7% i 
gennemsnit. Da de omkostninger, der spares, ikke f0rer til 
nogen mervcerdi (de skyldes ekstra dokumentation, manglende evne 
til at opna rimelige indtcegter og lignende), skulle disse 
omkostningers bortfald resultere i lavere priser. Det skulle sa 
skabe 0get 0konomisk aktivitet, sorn pa sin side vil stirnulere 
en rnultiplikatoreffekt. 
Denne 0gede 0konorniske aktivitet vil skabe st0rre eftersp0rgsel 
pa postvirksornhed. "1992-effekten" vil rnuligvis iscer ber0re 
servicefagene, og de er allerede i uforholdsrn<Essig grad post­
tjenesternes storforbrugere. Desuden er der en rirnelig sand­
synlighed for, at f irrnaernes fordele af det indre marked vil 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 98 
sta i forhold til deres st0rrelse -jo st0rre firma, desto 
st0rre fordele. Det er iscer de store f irmaer, som benytter 
posttjenesterne (09 ser sig om efter erstatningstjenester). 
Hvis 1992 derfor skaber en scerlig stor aktivitetsfor09else hos 
de store f irmaer, kan det fa betydelige f0lger for 
eftersp0r9slen pa postvirksomhed. 
9.2. KUNDESTRATEGI 
Nar toldkontrollen afskaffes, og de tekniske hindringer for 
adgang til de nationale markeder fjernes, vil f irmaernes 
fleksibilitet, nar det gcelder valg af hjemsted, blive stcerkt 
for09et. Valget vil pa sin side blive pavirket af behovet for 
at koncentrere aktiviteterne 09 derved opna en st0rre indtcegt. 
F0lgen er, at firmaerne kan anbringe deres aktiviteter lcengere 
borte fra de markeder, de betjener, 09 fra andre afdelinger af 
firmaet, som betjenes af disse aktiviteter. 
Hvis sadanne placeringsstrategier bliver f0lgen af 1992, vil 
mange tjenesteydelser, som nu er indenlandske, blive udf0rt pa 
tvcers af medlemsstaternes grcenser. Til denne udvikling skal 
f0jes, at 1992 med sikkerhed vil 09e samhandelen mellem 
medlemsstaterne 09 90re alle hjemmemarkeder mere konkurrence­
dygtige. 
Et godt eksempel pa, hvordan disse placeringsstrategier 
sandsynligvis vil blive anvendt, er de finansielle tjeneste­
ydelser, uanset om det drejer sig om at scelge tjenesteydelser 
til kunderne eller sende dem fakturaer·, op90relser osv. 
Firmaerne vil i stadig h0jere grad vcere tilb0jeli9e til at 
centralisere deres f inansielle tjenesteydelser samtidig med, at 
de sikrer, at der fra centralt hold stadig kan kommunikeres 
effektivt med personer eller virksomheder (andre foretagender, 
andre informationskilder, kunder) i alle n0dvendige tilfcelde. 
For at disse strategier kan fungere, er kommunikationskanaler -
herunder tvcernationale kommunikationskanaler en absolut 
betingelse. For producenter og for "fjernscelgere" (navnlig 
postordref irmaer) er effektive distributionskanaler ogsa 
afg0rende. 
9.3. KUNDERNES FORVENTNINGER TIL POSTTJENESTERNE 
For at det kan lade sig 90re at opfylde de 09ede kommunika­
tions- 09 distributionskrav, som virksomhedernes politik for 
1992 f0rer med sig, er der behov for effektive 09 tilstrcek­
keligt fleksible posttjenester over hele Fcellesskabet. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 99 
Inden for distribution (som er pakke- 09 eksprespakke­
tjenesternes omrade) vil rettidi9hedspolitik f .eks. blive mere 
09 mere udbredt, efterhanden som strate9ien "placerin9 pa 
afstand", der beskrives i pkt. 9.2, 09er behovet for at holde 
la9rene pa det mindst muli9e niveau. 
Der har i lam9ere tid vceret tendens til, at tvcernationale 
tjenesteydelser ikke lcen9ere blev opf attet som no9et 9anske 
scerli9t. Det indre markeds 9ennemf0relse vil 09e denne tendens. 
Hvis de tvcernationale tjenesteydelser er rin9ere end de inden­
landske, vil kunderne miste talmodi9heden 09 s09e andre 
kommunikations- eller distributionskanaler. 
Det indre marked vil kort sa9t 09e kundernes krav til post­
tjenesterne (uanset om det drejer si9 om breve, pakker eller 
eksprespost). Postfirmaerne ma opfylde disse 09ede krav eller 
ta9e skade for hjem9celd. 
9.4. SMRLIGE F0LGER FOR POSTBES0RGELSEN 
Ud over denne for0gelse af kundernes krav, vil der sandsynlig­
vis ske en cendring af traf ikprofilen. Udgangspunktet for 
traf ik, som nu er indenlandsk, kan flytte til udlandet. 
Det vil fa store 0konomiske f0l9er for de firmaer, som giver 
distributionen uden for deres eget territorium i under­
entreprise (det er i nogen grad tilfceldet med postvcesenernes 
indbyrdes postudveksling). Disse firmaer vil opda9e, at deres 
internationale traf ik vokser, og at den tilsyneladende 0ger 
deres variable omkostninger (dvs. den takst/kompensation, der 
betales til distributionsfirmaet). 
Samtidig har f irmaerne (nogenlunde) samme faste omkostninger i 
forbindelse med deres eget netvcerk og bliver derfor i sti9ende 
grad afhcengige af, at der er tilstrcekkelig stor traf ik af 
forsendelser, som kommer udefra og skal distribueres i 
territoriet. 
Af skaf felsen af toldkontrol i det indre marked bliver en ekstra 
gevinst for samtlige transport0rer. Besparelserne kan videre­
gives til kunderne i form af nedsatte takster. Det er dog mere 
sandsynli9t, at de geninvesteres for at give tjenesterne st0rre 
vcerdi. Et eksempel kunne vcere udvidelse af "netprincippet", 
saledes at distribution (pa kontrakt eller gennem et 
virksomhedsorgan) ikke betragtes som en pahceftet aktivitet, men 
derimod som en integreret del af processen. 
Kapitel 4: Kommercielle aspekter Side 100 
Evnen til at klare toldbehandlingen hurtigt er en evne, som 
giver firmaer, der er effektive i sa henseende, en konkurrence­
fordel. 
I forbindelse med varebev~gelser pa det indre marked vil denne 
evne imidlertid v~re overfl0dig. De pag~ldende firmaer ma 
derfor s0ge at bevare deres konkurrencefordel pa anden made. 
Ellers vil deres tjenesteydelser udvikle sig til en salgsvare, 
som s~lges til varepris med svindende rentabilitet. 
Posttjenesterne (offentlige eller private) bliver kort sagt 
n0dt til at oprette effektive tv~rnationale tjenester. 
Distributionsnettets voksende afh~ngighed af traf ik udefra vil 
g0re indf0relse af tilstr~kkelige takst/kompensationsordninger 
absolut n0dvendig. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 101 
KAPITEL 5 
1. INDLEDNING 0KONOMISKE OG OPERATIONELLE 
ASPEKTER 
I det foregaende kapitel blev forholdet mellem posttjenesterne og 
deres kunder behandlet. I dette kapitel beskrives aktiviteterne bag 
tjenesteydelserne og 0konomien bag disse aktiviteter. 
Det s0ges fastlagt, hvori de prim;ere tjenesteydelser -breve, pakker 
og ekspresforsendelser -ligner hinanden, og hvori de adskiller sig 
fra hinanden. Der lregges srerlig vregt pa de tjenesteydelser, der er et 
universelt behov for. 
Det er ikke hensigten at foretage en detaljeret teoretisk behandling 
af 0konomien i postvirksomhed, men derimod at behandle generelle 
sp0rgsmal i den udstrrekning, de har indflydelse pa udarbejdelsen af 
forslagene i gr0nbogen. 
Det skulle derfor vrere ligetil at forsta de 0konomiske termer, som 
anvendes i teksten. Ved rentabilitet forstas saledes forskellen 
mellem indtregter og omkostninger uanset, om resultatet er positivt 
eller negativt. Omkostningerne opdeles i faste og variable omkost­
ninger. 
Faste omkostninger defineres som omkostninger, der ikke rendrer sig, 
selv om mrengden rendres. De variable omkostninger varierer derimod. 
Det er omkostninger, som kan undgas, hvis den ekstra mrengde ikke 
behandles (en generel behandling af denne karakter tillader ikke en 
mere nuanceret fremstilling med halvvariable omkostninger og de rend­
r inger i omkostningernes status, som kan f inde sted i 10bet af en 
given periode). 
Marginalomkostninger er omkostninger, som opstar, hvis der udfoldes 
flere aktiviteter (eller srelges mere): de drekker derfor de variable 
omkostninger og eventuelle kapitalomkostninger, der er forbundet med 
aktivitetsfor0gelsen. 
2. UNIVERSEL SERVICE 
Som angivet i kapitel 4, afsnit 3 udg0r behovet for at sikre en uni­
verse! service overalt grundlaget for politikken pa postomradet -
bade pa nationalt plan og EF-plan. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 102 
Pa nuvrerende tidspunkt mener alle medlemsstater, at dette behov skal 
sikres drekket ved at forbeholde postvresenet visse tjenesteydelser. 
Disse srerlige og eksklusive rettigheder giver postvresenet den be­
skyttelse, det skal have for ogsa at prrestere de monopoliserede 
tjenesteydelser i omrader, hvor det sker med tab. Med en sadan 
beskyttelse pa et givet omrade kan postvresenet normalt ogsa yde en 
universe! service pa ikke-monopoliserede omrader. 
Det afg0rende er, at den universelle service b0r ydes til en pris, 
som alle kan betale, saledes at alle borgere og foretagender i EF kan 
fa deres postale kommunikationsbehov drekket til overkommelige priser 
(normal t i form af en enhedstakst for he le det pagreldende omrade). 
Hvis brugeren saledes skal sikres rimelige takster, skal den tje­
neste, som yder den pagreldende universelle service, garanteres en 
rimelig omsretning og tilstrrekkelige indtregter. De derved opnaede 
lavere omkostninger pr. enhed kan videregives i form af rimelige 
priser. 
Selv om postvresenet kan 0ge indtregterne ved en st0rre omsretning (for 
indenlandsk post, men i betydelig mindre udstrrekning for tvrernational 
post -se afsnit 3 og 4 nedenfor) er der ikke tale om et naturligt 
monopol. Det er grunden til, at der ma ydes en sadan beskyttelse. 
Uden denne beskyttelse ville konkurrenter kunne koncentrere sig om 
overskudsgivende omrader med lave omkostninger og overlade resten til 
postvresenet. 
Postvresenet kunne eventuelt reagere herpa ved at tilbyde tjeneste­
ydelser til cost-plus-priser i hver enkelt omrade. Da der imidlertid 
er behov for en takst, som alle brugere kan forsta, ville det ikke 
vrere let for postvresenet at f astsrette forskellige takster. Post­
vresenet ville derfor 0nske i det mindste lokale takster, som drekker 
flere byer og landdistrikter. Da det imidlertid i en vis udstrrekning 
ville medf0re gennemsnitlige priser, kunne konkurrenterne stadig ga 
ind pa markedet og skumme fl0den med de tjenesteydelser, som giver 
den st0rste fortjeneste. 
Anvendelsen af cost-plus princippet for mindre omrader ville tillige 
betyde, at prisen i nogle omrader ville stige meget markant. I sa 
fald ville der ikke blive tale om rimelige priser, som al le kan 
betale. Dette ville reelt vrere en uacceptabel diskriminering af de 
borgere, som tilfreldigvis bor i de dele af EF, som det er dyrt for 
posttjenesterne at betjene. Problemet kunne afb0des ved at reducere 
serviceniveauet i de urentable omrader, men med noget sadant ville 
man fjerne sig mere og mere fra det grundlreggende princip om uni­
verse! service. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 103 
Man kunne maske mene, at dette problem kunne 10ses ved, at der blev 
ydet tilskud fra centralt hold. I sa fald matte det imidlertid over­
vejes, om denne fremgangsmade ville skabe flere problemer, end den 
10ser. Hvordan skulle man definere de st0tteberettigede omrader? 
Hvordan skulle tilskuddets st0rrelse beregnes, og hvilke kontrol­
foranstaltninger ville vrere pakrrevet for at forhindre en unfair 
manipulering med st0tten, specielt med hensyn til de tjenesteydelser, 
som er underlagt den frie konkurrence? Det ma antages, at tilskuds­
ordningen ville variere fra ar til ar og tillige variere fra 
medlemsstat til medlemsstat. 
Hvis gr0nbogens forslag skal sea i det rette lys, ma sektorens 
0konomiske forhold behandles i enkel theder. 
foretages i de f0lgende afsnit. Inden da skal Denne behandling 
der fremsrettes to 
yderligere bemrerkninger til den universelle service. 
For det f0rste skal postvresenet modtage al slags post. Det skal der­
for vrere f leksibelt nok til at klare bade spidsbelastningsperioder og 
d0de perioder. I spidsbelastningsperioder kan et mindre fald i servi­
ceniveauet muligvis ikke undgas, generelt skal serviceniveauet dog 
holdes. 
For det andet er den almindelige brevomdeling ganske vist den cen­
trale universelle tjenesteydelse, men hvis andre tjenesteydelser kan 
stilles til radighed universelt ved en mere intensiv udnyttelse af 
brevomdelingsnettet, er det vrerd at tage med som biprodukt. Pa den 
made kan pakker og ekspresforsendelser maske bes0rges universelt. 
Konsekvensen af at udnytte dette net mere intensivt er, at det bliver 
mere produktivt og medf0rer lavere omkostninger pr. enhed samt en 
for0gelse af de samlede indtregter. Dermed kunne omfanget af og/eller 
prisen pa en sadan rrekke monopoliserede tjenesteydelser maske 
reduceres (hvis det altsa blev besluttet at monopolisere en sadan 
rrekke tjenesteydelser). 
De stordriftsfordele, der kunne opnas herved, kunne kornme kunderne 
til gode. Hvis et net, der er etableret til monopoliserede tjeneste­
ydelser, ogsa anvendes til ikke-monopoliserede tjenesteydelser, kan 
der dog samtidig f inde en unfair krydssubsidiering sted, som vil 
0delregge den fri konkurrence pa det ikke-monopoliserede omrade. Dette 
sp0rgsmal behandles nrermere i afsnit 7.1. 
3. POSTVIRKSOMHED -GENEREL BESKRIVELSE 
Nresten al postvirksomhed omfatter fem operationelle faser, nemlig: 
indsamling, afsendelsessortering og afsendelse, befordring, mod­
tagelsessortering og omdeling. Indsarnling samt afsendelsessortering 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 104 
kan ogsa kaldes afsendelsesbehandling og modtagelsessortering samt 
omdeling modtagelsesbehandling. Til disse fem faser komrner en sjette, 
som gar forud for hele processen, og det er salget af tjenesten til 
kunden. Hele processen er fremstillet grafisk i figur 1: 
Figur 1: Forbindelsen mellem forskellige operationelle faser 
< K U N D E R 
Indsamling!-> -Af~-.;~-d~ises-, -> \Bef-;;-;d~i~j····· -> l-M~dtag~l~.;s-,-> 
! sortering sortering 
------- ---- ·--~------- ----·-
Alle disse faser er operationelt set forskellige, dog muligvis ikke 
for den forsendelsesvirksomhed, som forestar hele processen. Faserne 
f0lger efter hinanden, men udg0r ikke et kontinuerligt forl0b. Det 
fremgar af, at fem forskellige tjenester kunne sta for de forskellige 
faser (hvis et foretagende star for alle faser, vil det ofte anvende 
forskelligt personale til hver enkelt fase). 
Ved en sa kompleks virksomhed ma der anvendes et net. Bilag 3 beskri­
ver postvirksomheden og analyserer derved de forskellige typer net 
inden for postsektoren. Disse net udg0r forbindelsesledde~ mellem de 
forskellige f aser i virksomheden. Ved brevbes0rgelsen krreves der et 
net med en h0j grad af samspil mellem de forskellige punkter i net­
tet. De operationelle faser, som forbindes via nettet, er dog stadig 
forskellige bade for denne tjenesteydelses og alle de andre tjeneste­
ydelsers vedkommende. 
De enkelte postvresener er udmrerket klar over, at disse operationelle 
faser i realiteten er forskellige. I de fleste tilfrelde kan kunderne 
aftale med postvresenet, at de selv pa en eller anden made deltager i 
postbehandlingen og dermed reducerer det arbejde, som ellers skulle 
have vreret udf0rt af postvresenet. Nogle postvresener lader en del af 
befordringsvirksomheden udf0re af andre (f .eks. af det nationale 
jernbaneselskab). 
Nar det drejer sig om tvrernational post ( som behandles nrermere i 
afsnit 4), overlades befordringen normalt til en spedit0r og 
modtagelsesbehandlingen til et andet postvresen. 
De relative omkostninger ved de forskellige faser i brevbes0rgel­
sesprocessen er angivet i meget grove tal i tabel 1 (et gennemsnit 
af tallene fra flere postvresener). 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter 
Tabel 1: Driftsomkostningerne 
tal 
Indsamling ved 
Afsendelsessortering 
Befordring 
Modtagelsessortering 
Omdeling 
Kilde: Flere postvresener brevbesergelse 
18% 
2% 
5% Side 105 
omtrentlige 
10% 
25% 
65% 
Opdelingen er i meget grove tal og vil variere fra tjeneste til 
tjeneste; afsendelsessortering og befordring af ekspres- og pakke­
forsendelser har maske en noget st0rre andel af omkostningerne end 
tallene viser. Bortset fra omdelingsf asen kunne al le f aser -men 
f0rst og fremmest af sendelsessortering -udf0res af kunden inden 
postningen. Procentsatsen for postbehandlingen skulle imidlertid 
generelt set vrere rimeligt prrecis, uanset om behandlingen finder sted 
f0r eller efter postning. 
De angivne procentsatser omf atter postbes0rgelsen som sadan og med­
tager derfor ikke den forudgaende salgspostningsfase. Tjenestens 
omkostninger ved denne forudgaende virksomhed kan variere fra start 
set nul til 10% af de samlede omkostninger. 
De forskellige f aser og deres 0konomiske konsekvenser diskuteres kart 
nedenfor (en mere detaljeret beskrivelse af brevbes0rgelsen findes i 
bilag 3). Der skelnes i behandlingen mellem faste og variable omkost­
ninger. Man b0r hele tiden holde sig for 0je, at st0rstedelen af 
driftsomkostningerne er 10nomkostninger (70% i gennemsnit for post­
vresener og lidt mindre for private tjenester). Sektorens beskreftigel­
sesmressige aspekter behandles i kapitel 6. 
3.1. SALG AF TJENESTEYDELSER 
Kunden kan betale for postale tjenesteydelser pa tre forskel­
lige mader: efter aftale med efterf0lgende fakturering, ved 
brug af frankeringsmaskine (som patrykker konvolutterne den 
takst, som kunden skal betale) eller ved k0b af frimrerker. 
Betaling efter aftale ud90r en fast omkostning for bade private 
og offentlige posttjenester, og deres omkostninger ved kredit­
givningen er variable i forhold til indtregterne. For brevfor­
sendelsers vedkommende ud90r omkostningerne ved denne betal­
ingsform normalt en ubetydelig del af de samlede omkostninger. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 106 
For pakke- og ekspresforsendelsers vedkommende kan forholdet 
vrere et andet. Betaling ved brug af frankeringsmaskine har 
samme 0konomiske karakter (bortset fra, at betalingsfaciliteten 
betales pa forhand) og udg0r ogsa en ubetydelig del af de 
samlede omkostninger. 
Betaling ved brug af frimcerker udg0r en mere betydelig andel af 
postomkostningerne. Hvis frimcerkerne srelges pa kontrakt af en 
anden forhandler, er salgsomkostningerne variable for post­
vresenet. Selv hvis salget sker igennem postvresenets egen salgs­
tjeneste, kan disse omkostninger internt figurere som variable 
omkostninger for posttjenesten. 
3.2. INDSAMLING 
Posten indsamles tre forskellige steder. Bade postvresenet og de 
private tjenester indsamler post direkte hos kunden. omkost­
ningerne ved sadanne regelmcessige indsamlinger er faste og (i 
hvert fald for postvresenet) lave pr. enhed. 
Postvresenet indsamler ogsa post ved egne skranker og f ra post­
kasser. Der er her ogsa tale om f aste omkostninger. Da der 
imidlertid er tale om mindre mcengder, er omkostningerne pr. 
enhed st0rre (og ved indsamling fra postkasser endda meget 
st0rre). 
Hvis eftersp0rgslen 0ges i et bestemt omrade, skal indsamlingen 
maske udbygges -der skal maske opstilles nye postkasser eller 
k0res en ny indsamlingsrunde. En sadan kraftig stigning i om­
kostningerne som f0lge af en markant stigning i postmrengden 
kaldes pa engelsk ofte "lumpy inputs". 
Nar f0rst udbygningen har fundet sted, bliver driftsomkost­
ningerne en del af de faste omkostninger. Sadanne udbygninger 
(eller indskrrenkninger) af indsamlingsnettet vil pavirke efter­
sp0rgslen ved andre indsamlingssteder, men pavirker ikke n0d­
vendigvis resten af indsamlingsnettets struktur. Indsamlings­
net adskiller sig i sa henseende fra net af sorteringskontorer, 
som i sagens natur pavirker hinanden mere -hvilket behandles 
nrermere i afsnit 3.3. 
Det b0r bemrerkes, at indsamlingen i landdistrikter (eller 
omrader med mindre bymressig bebyggelse) ofte kombineres med 
omdelingen. Uanset om dette er tilfreldet eller ikke, er post­
mrengden ved indsamlingsstederne i landdistrikterne oftest meget 
lille, hvilket medf0rer h0je omkostninger pr. indsamlet enhed. 
Kapitel 5: 0konomiske cg operationelle aspekter Side 107 
3.3. AFSENDELSESSORTERING 
Afsendelsessorteringen omfatter modtagelsen af den indsamlede 
post cg den mz>dvendige behandl ing heraf, inden posten sendes 
videre til omdelingskontoret (eller det mellemled, som er 
ansvarlig for videreforsendelse af posten til det endelige 
omdelingskontor). 
En del af disse aktiviteter er sa?rdeles variable. Det ga?lder 
specielt for den post, som kan behandles dagen efter indsam­
lingen. Ved post, som skal videresendes med det samme, er den 
faste del af aktiviteterne maske st0rre, da postmcengden ikke 
kan forudsiges (men selv her vil overtid nok blive brugt som 
ekstra kapacitet for at skabe balance mellem antal arbejdstimer 
cg postma?ngde). 
Det bema?rkes, at mekanisering 0ger de faste omkostningers 
andel. Mekanisk sortering medf0rer regelmcessig teknisk service 
cg maskinelle driftsomkostninger, som er uafha?ngige af post­
ma?ngden. 
Der er et meget sncevert samspil mellem nettet af sorterings­
kontorer (eller private tjenesters afsendelsesafdelinger) cg 
nettet af omdelingskontorer. Hvis et kontor fjernes fra eller 
tilf0jes nettet, skal al le andre kontorer informeres herom, 
saledes at de kan a!ndre deres sortering i overensstemmelse 
hermed. 
3.4. BEFORDRING 
Hvis en tjeneste forestar sin egen befordring (mellem afsen­
delses- cg modtagelsesbehandlingen), er omkostningerne ikke 
afha?ngige af postmcengden (undtagen ved "lumpy inputs", altsa 
ved kraftige stigninger eller fald i postma?ngden). Hvis andre 
imidlertid udf0rer befordringen pa kontrakt, er omkostningerne 
variable for posttjenesten, hvis betalingen i henhold til 
kontraktbetingelserne sker efter mcengde. 
For lette forsendelser (sasom breve) er befordringsomkostnin­
gerne pr. enhed ubetydelige. Selv for tunge forsendelser er det 
afsendelse cg afla?sning, der er den dyre del af befordringen: 
Meromkostningerne ved en for0gelse af befordringsaf standen er 
meget sma. 
En for0gelse af af standen kan imidlertid medf0re en indirekte 
for0gelse af omkostningerne. Jo st0rre afstand der er mellem 
modtageradressen cg indsamlingsstedet, jo mere kompleks vil 
forsendelsesvejen sandsynligvis vcere. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 108 
Hvis en forsendelse saledes skal omdeles i det omrade, hvor den 
er indsarnlet, vil den tilga afsendelsessorteringskontoret, som 
ogsa er det modtagelsessorteringskontor, der skal levere posten 
til det relevante omdelingskontor. 
Hvis et brev sendes fra en storby til en anden, vil der vcere 
involveret to sorteringskontorer. Hvis et brev sendes fra et 
landdistrikt til et fjerntliggende omrade, er der st0rre sand­
synlighed for, at forsendelsen vil tilga et andet sorterings­
kontor som mellemled, hvorved den samlede postbehandling 0ges. 
Al ekstra behandling (slvel som ekstra tid til befordring 
mellem behandlingskontorerne) indebcerer en risiko for et fald i 
serviceniveauet. 
Det fremhceves ofte, at der er omkostninger ved postale tje­
nesteydelser, som ikke er afhcengige af afstanden. I udsagnets 
egentlige forstand er dette korrekt (for sa vidt angar beford­
ringsomkostningernes andel af de samlede omkostninger). Prak­
tisk set medf0rer st0rre afstande imidlertid st0rre operationel 
kompleksitet og h0jere omkostninger -malt i blde penge og 
kvalitet. 
3.5. MODTAGELSESSORTERING 
Modtagelsessorteringens 0konomiske profil ligner i meget stor 
udstrcekning afsendelsessorteringens. Arbejdsbyrden skulle i 
teorien vcere mere forudsigelig, hvis afsendelseskontoret 
inf ormerer modtagelseskontoret om, hvor meget post der er 
afsendt derfra. En del af sorteringen vil vcere meget variabel. 
Det gcelder specielt for ikke-hastende post -som f .eks. tryk­
sager (AO-forsendelser) eller B-post hvis den ikke skal 
sorteres omgaende. 
Det b0r bemcerkes, at modtagelsessorteringen normalt ikke sker 
pa automatiske sorteringsmaskiner. Det gcelder dog ikke i 
Nederlandene og Det Forenede Kongerige, hvor postkodesystemet 
tillader automatisk modtagelsessortering (men selv i disse 
lande -f0rst og fremmest i Det Forenede Kongerige -er det kun 
en mindre del af modtagelsessorteringen, der foreglr automa­
tisk). Som ncevnt ovenfor i afsnit 3.3 er de taste omkostninger 
h0jere ved mekanisk sortering end ved manuel sortering 
hvilket er mindre relevant ved modtagelsessortering. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 109 
3.6. OMDELING 
Omdelingsomkostningerne er for det meste f aste omkostninger. 
Omkostningerne varierer ikke, hvis der i stedet for en for­
sendelse skal afleveres to pA en af postrutens adresser. Hvis 
den st0rre postmamgde skyldes et nyt leveringssted, vil om­
kostningerne ikke stige, nar der er tale om brevomdeling i 
byer. 
Selv i de tilfrelde, hvor ekstra leveringssteder vil vrere mere 
~rkbare (pa f .eks. smapakke- og eksprestjenesters omdelings­
runder), er der sandsynligvis en reservekapacitet, som kan 
drekke de ekstra leveringssteder. Selv ved brevomdeling i land­
distrikterne kan der tilf0jes et par ekstra adresser, uden at 
omkostningerne vil 0ges. 
Det er tillige vigtigt at se pa, hvordan et eventuelt fald i 
antallet af postforsendelser vil pAvirke omdelingsomkost­
ningerne. Der vil sandsynligvis heller ikke i dette tilfrelde 
ske noget fald i omkostningerne, medmindre der er tale om 
betydelige rendringer i postmrengden. 
Man vurderer, at ca. 65% af driftsomkostningerne er omdelings­
omkostninger (noget mindre for ekspresforsendelser), som nresten 
alle er faste omkostninger. I landdistrikterne, hvor omdelings­
produktiviteten uundgaeligt er lav, er omkostningerne pr. enhed 
markant h0jere end gennemsnittet. 
3.7. DIVERSE 
Ikke-dr iftsomkostningerne er indirekte omkostninger, der med 
henblik pa f astsrettelsen af takster skal fordeles pa de enkelte 
postale serviceydelser og ikke mindst pa de enkelte faser i den 
virksomhed, som prresterer serviceydelserne. Der er relativt fa 
engangsomkostninger ( i forbindelse med lokaler, maskiner og 
operationel planlregning), idet postsektoren i hvert fald 
sammenlignet med andre kommunikationssektorer -er en "lav­
teknologisektor". Pa kart eller mellemlang sigt er de indirekte 
driftsomkostninger imidlertid mere eller mindre "faste". 
4. TVERNATIONALE TJENESTEYDELSER 
Den virksomhed, som er beskrevet ovenfor i afsnit 3, ud0ves pri~rt 
af en t j eneste ( f. eks. et post vresen) , som prresterer indenlandske 
tjenesteydelser pa et nationalt territorium. Nar post krydser en 
grrense, rendres de 0konomiske for hold normal t. Udtrykt i (bade of­
fentlige og private tjenesters) indtregter er fordelingen pa de 
enkelte tjenesteydelser f0lgende (i cirkatal): 
Kapitel 5: 0konomiske cg operationelle aspekter Side 110 
Tabel 2: Andele af postmangde og indtagter 
Tjenesteydelser 
Indenlandske 
Fcellesskabsinterne 
Internationale 
Kilder: Flere I Postmamgde 
93% 
.:,.% 
3% Indtcegter 
90% 
5% 
5X 
Ved en analyse af de relevante 0konomiske forhold b0r det bemcerkes, 
at der forekommer to forskellige former for tvcernational postvirk­
somhed: En cg samme tjeneste tager sig af alle faserne lige fra ind-
samling til omdeling, 
posten til en anden 
"modtagerlandet". eller tjenesten i 
tjeneste, der "afsenderlandet" overgiver 
s0rger for omdelingen i 
I det f0rste af disse eksempler ( som beskriver situationen i visse 
store private eksprestjenester) er de 0konomiske forhold start set de 
samme som ved indenlandsk virksomhed, dvs., at der er betydelige 
faste omkostninger ved nettet, hvormed stigninger eller fald i post­
mcengden kun har en mindre marginal virkning. 
Da sadanne tjenester sandsynligvis har lokale datterselskaber i alle 
de pagceldende lande, har de muligvis et internt faktureringssystem, 
som fordeler omkostningerne med det resultat, at direkt0rerne i mod­
tagerlandet betragter omkostningerne som variable. 
Det andet eksempel beskriver omstcendighederne ved ncesten al tvcerna­
tional brevbes0rgelsesvirksomhed cg en star del af pakkebes0rgel­
sesvirksomheden (uanset om denne er privat eller offentlig). Her 
indgar afsendertjenesten en aftale med en anden tjeneste, som skal 
s0rge for omdelingen i modtagelseslandet. 
Nar der er tale om postvcesener, som omdeler post pa andre post­
vceseners vegne, fastlcegges "kontraktbestemmelserne" af Verdens­
postforeningen UPU (se kapitel 3, afsnit 5.1). De 0konomiske forhold 
omkring denne udveksling af post ma betragtes bade fra afsendelses­
og modtagelsessiden. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 111 
4.1. UDGUNDB POST 
Ved en s!dan udveksling af post er det bel0b, som omdelings­
tjenesten opkrzver, en variabel omkostning for afsender­
tjenesten. Denne opkrzvning kan have forskellige former. Ved 
udveksling af brevpost mellem postvzsener sker opkrzvningen i 
form af terminalafgifter, som i sig selv er et komplekst emne, 
der behandles nzrmere nedenfor i afsnit 8. Der opkrzves normalt 
terminalafgifter efter samme sate hos de to postvzsener, der 
udveksler post med hinanden. 
Ved udveksling af pakker mellem postvzsener anvendes et andet 
system. Her opkrzver de enkelte postvzsener landegebyrer af 
hinanden, men disse fasts~ttes af det postvzsen, der forest!r 
omdelingen, og er ikke det samme i begge retninger. Det system, 
der anvendes, nar postvzsener omdeler hinandens ekspresfor­
sendelser, svarer til landegebyrsystemet, hvor det ogsa er det 
postvzsen, der forestar omdelingen, der f astlzgger gebyrets 
st0rrelse. 
Omdelingsomkostningerne er ofte variable for private tjenester, 
som indgar aftale med en anden tjeneste om omdelingen, og det 
uanset om dens pagzldende tjeneste er privat eller postvzsenet 
i omdelingslandet. 
4.2. INDGMNDB POST 
I alt vzsentligt har modtagertjenesten fortsat de samme faste 
omkostninger ved nettet. Hvis postmrengden 0ges i det pagzldende 
omdelingsomrade, vil omkostningerne alts! ikke stige propor­
tionelt hermed. Omvendt medf0rer et fald i den mzngde af 
tvrernationale postforsendelser, som den pagzldende tjeneste 
modtager i sit hjemland, ikke tilsvarende besparelser. 
Det er maske netop af srerlig stor betydning for postvzsenets 
brevomdelingsnet. Den tvzrnationale brevbes0rgelse udg0r 
gennemsnitlig 7% af den samlede brevbes0rgelse (op til 47% i 
Luxembourg). Lidt mere end halvdelen heraf er postbes0rgelse 
mellem EF-landene. 
Denne brevbes0rgelse bidrager altsa til, at omkostningerne pr. 
enhed kan holdes pa et overkommeligt niveau. Pa grund af mis­
forholdet mellem omkostningerne pr. enhed ved omdeling og den 
kompensation der betales herfor i det nuvzrende terminal­
afgiftssystem ( som behandles mermere i af snit 8), mener de 
fleste medlemsstater dog, at omkostningerne pr. enhed ved 
omdeling af denne post ikke bliver drekket. 
Kapitel 5: 0konorniske og operationelle aspekter Side 112 
Situationen er knap nok acceptabel med den nuvaerende mzngde 
tvzrnational post (hvor en del af indtzgterne fra den udgaende 
post bruges til krydssubsidiering af tabene pa den indgaende). 
Som det f remgar af af snit 3 i kapitel 4 forventes endda en -
maske ligefrem kraftig -stigning i den tvzrnationale post­
bes0rgelse som et resultat af store kunders strategier for det 
indre marked. 
En stor del af denne stigning kan finde sted pl den inden­
landske postbes0rgelses bekostning. Denne zndring i omdelings­
strukturen vil fa en meget markant virkning pa takstpolitikken. 
Hvis terminalafgifterne stadig ikke dzkker omdelingsomkost­
ningerne pr. enhed, kan det blive n0dvendigt at forh0je taks­
terne for indenlandsk post. 
5. OMKOSTNINGER 
Hvilke f aktorer pavirker sa egentlig omkostningerne for de for­
skellige tjenester i EF? Hvis man ser pa postvzsenerne, ma man 
konstatere, at 10nomkostninger udg0r ca. 75% af driftsomkostningerne. 
Omkostningerne pr. arbejdsenhed (dvs. 10nomkostningerne pr. arbejds­
time) varierer naturligvis fra land til land. 
De bliver pavirket af forholdene pa det lokale arbejdsmarked, som sl 
igen pavirkes af den 0jeblikkelige 0konomiske situation savel som den 
forudgaende udvikling i hver enkelt medlemsstat (selv ved en forsig­
tig vurdering af zndringerne ma man saledes konstatere, at reall0nnen 
i Nederlandene var konstant i 1980'erne, hvorimod den i Det Forenede 
Kongerige stag med 23%). 
L0nornkostningerne pav irkes ogsa af post persona lets placer ing i det 
informelle hierarki i de forskellige erhverv. Der vil derfor uund­
gaeligt vzre forskelle i omkostningerne pr. arbejdstime. 
Produktiviteten i en arbejdstime vil ogsa variere alt afhzngigt af, 
hvor store genneml0bsmzngder der opnls. Genneml0bsmzngderne udregnes 
ved at dividere antallet af forsendelser (eller indtzgten fra samme) 
med antallet af arbejdsenheder (det samlede personale/det samlede 
antal arbejdstimer eller 10nomkostningerne herved). Figur 2 nedenfor 
viser en enkelt produktivitetsmaling, hvor det samlede antal af 
postforsendelser ( ekskl. adressel0se direct mail-forsendelser, men 
inkl. ekspresforsendelser som enkeltstlende forsendelser) divideres 
med det samlede antal ansatte i postvzsenets posttjenester. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 113 
Figur 2: Forsendelser pr. postansat i tusinde (1988) 
200 ···························································································································· ................ . 
150 ···························································································································· ················· 
100 ································································· 
50 
0 
B DK D GR E F IRL I L NL P UK EC USA .JAP 
Bern.: Tallene for antal ansatte omfatter kun postansatte og ikke den 
del af personalet, som beskreftiger sig med finansielle 
tjenesteydelser. 
Kilde: Sofres unders0gelse 
Det tal for antal ansatte, der anvendes som nrevner i beregningen, 
omf atter kun det persona le i postvresenet, der er ans at inden for 
postomr!det. Det drejer sig om omkostninger, der (som beskrevet 
ovenfor i afsnit 3) for st0rstedelens vedkonunende er faste. Sving­
ninger i genneml0bsrruengden kan derfor i vidt omfang afhrenge af 
postrruengden. Det skal fremhreves, at denne tabel kun skal give et 
generelt indtryk: Det er klart, at produktiviteten p!virkes af andre 
faktorer s!som den relative befolkningstrethed og den grad af forud­
gaende sorter ing, som kunden f oretager. Der er desuden ikke taget 
hensyn til tjenesteydelsens kvalitet. 
Nu melder et vigtig sp0rgsmal sig: I hvilken udstrrekning afhrenger 
"gennemsnitsborgerens" brug af postvresenet af eksterne 0konomiske 
forhold, og i hvilken udstrrekning er den afhrengig af faktorer, som 
postvresenet har indf lydelse p!? 
Figur 3 i kapitel 4, afsnit 3. 2, viser, at der er en direkte for­
bindelse mellem den generelle 0konomiske aktivitet og brugen af 
postale tjenesteydelser. Hvis man imidlertid kun ser pa faktorer, som 
Kapitel 5: 0konomiske 09 operationelle aspekter Side 114 
postvcesenet har indflydelse pa, er nogle mere effektive end andre. 
Alle postvcesener vil selvf0l9eli9 kunne reducere deres omkostninger. 
Hvis disse reduktioner ornscettes til lavere realpriser, vil konse­
kvensen vcere en stigning i postrnamgden. Derrned kan der opsta en "god" 
cirkel, hvor en st0rre postrncengde medf0rer lavere omkostninger pr. 
enhed, sorn sa igen begrcenser behovet for prisstigninger. 
Et andet vigtigt punkt er, at kvaliteten af den tilbudte tjeneste­
ydelse som den opf attes af kunden -direkte plvirker postfor­
sendelsernes karakter. Jo bedre kvaliteten i kundens 0jne er, jo mere 
sandsynligt er det, at kunden vil sende vigtige postforsendelser 
igennem det almindelige system -forsendelser som f.eks. forret­
ningsbreve, fakturaer, kontoudtog osv. sldanne forsendelser kan 
rnedf0re st0rre ornkostninger, idet de skal prioriteres h0jere, men 
taksterne er sa sat tilsvarende h0jere med passende 
fortjenesternargener. 
Det rnodsatte gcelder ogsa. Jo darligere kvaliteten i kundens 0jne er, 
jo mere vil postvcesenet blive brugt som sidste udvej. Det vil modtage 
f lere 09 f lere masseforsendelser af lav vcerdi, som ofte tiltrcekkes af 
-tabsgivende -scertakster (se nedenfor i afsnit 6.3). 
Produktivitetsfremrnende foranstaltninger er kort sagt ikke nok. 
Postforsendelsernes karakter er altaf90rende for indtcegts-/omkost­
ningsstrukturen og pavirkes direkte af den kvalitet, tjenesteydelsen 
har i k0berens 0jne. 
6. RENTABILITET OG TAKSTFASTS.ICTTELSE 
Tabel 3 viser rentabiliteten i EF's postvcesener pa basis af overskud 
og underskud. Postvcesenets finansielle tjenesteydelser, som normalt 
er overskudsgivende, er ikke medtaget i disse tal ( se nedenfor i 
afsnit 7.1). (Der foreligger ikke tal for private tjenesters EF­
virksomhed). 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter 
Tabel 3: Rentabiliteten i EF's postvt£seners posttjenester < 1988 > 
Medlemsstater 
Belgian (note 1) 
Danmark 
Tyskland 
Graekenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italian 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
I alt Samlede 
omkostninger 
Mio. ECU 
745.9 
840.9 
8 210.0 
123.5 
1000.0 
7 838.0 
189.0 
3 709.5 
45.0 
1 731.0 
169.8 
4 484.0 
29 086.1 Samlede Overskud/ 
indtaegter Underskud 
Mio. ECU Mio. ECU 
503.1 -242.8 
806.4 -34.S 
7 000.0 -1,210.0 
100.3 -23.2 
692.3 -307.7 
7 340.0 -498.0 
187.7 -1.3 
2 651.1 -1,058.4 
42.3 -2.7 
1 778.0 + 47.0 
134.0 -35.8 
4 643.0 + 159.0 
25 878.0 3 208.4 Side 115 
Overskud/ 
Underskud 
som procent 
af indtaeg-
terne 
' 
-48.3 
-4.3 
-17.3 
-23.1 
-44.4 
-6.8 
-0.7 
-39.9 
-6.4 
+ 2.6 
-26.7 
+ 3.4 
-12.4 
Note 1: Indkomsten under Belgien indeholder ikke et bel0b pa 
321 mio. ECU, som postvaesenet har modtaget fra 
regeringen til daekning af tabsgivende tjenester ( se 
afsnit 7.2 nedenfor). 
Kilde: Sofres unders09else 
Hvad er grunden til disse forskelle i rentabiliteten? Forskelle i den 
kommercielle ekspertise og i effektiviteten spiller en vigtig rolle, 
men det g0r de forskellige takstpolitikker ogsa. 
Der synes at vaere en direkte sammenhaeng mellem indtaegt pr. forsen­
delse og den relative rentabilitet i de forskellige postvaesener. I 
tabel 4 nedenfor sammenlignes den statistiske raekkef0lge ved renta­
bilitetsmargener og den gennemsnitlige indtaegt pr. forsendelse. 
Rentabilitetsmargenerne, der fremkommer ved at overskud/underskud 
saettes i forhold til udgifterne, angives i statistisk raekkef0lge. 
Tillige angives den gennemsnitlige indtcegt pr. forsendelse. Denne 
beregnes ved at dividere de samlede indtaegter med antallet af 
forsendelser (ekskl. adressel0se forsendelser). 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 116 
Tabel 4: Potentiel forbindelse mellem rentabilitet og 
takstf astsamelse 
Medlems- Indtzg- Overskud/ Procen- Stat is-Indtaegt Stat is-
stat ter Underskud tuel tisk pr. for-tisk 
margen rzkke- sendelse raekke-
f 0lge f 0lge 
(Mio. ECU) (Mio. ECU) (ECU) 
Belgien 
Danmark 503.1 -242.8 -483% 12 0.26 7 
Tyskland 806.4 -34.5 -4.3% 4 0.50 1 
Grzkenland 7 000.0 -1210.0 -17.3% 7 0.47 2 
Spanien 100.3 
692.3 -23.2 -23.1% 8 0.21 10 
-307.7 -44.4% 11 0.14 12 Frankrig 7 340.0 -498.0 -6.8% 6 0.45 3 
Irland 187.7 -1.3 -0.7% 3 0.36 4 
Italian 2 651.1 -1058.4 -39.9% 10 0.25 8= 
Luxembourg 423 
1 778.0 -2.7 -6.4% 5 0.25 8= 
+47.0 + 2.6% 2 0.31 6 Nederlandene 134.9 -35.8 -26.5% 9 0.19 11 
Portugal 4 643.0 + 159.0 + 3.4% 1 0.33 5 
Det Forenede 
Kongerige 
Kilde: EF-Kommissionens analyse 
Hvad er arsagen til disse takstforskelle? Der er selvf0lgelig om­
kostningsforskelle, som postvzsenerne ikke er herrer over. Hovedarsagen 
er imidlertid forskellige holdninger til takstfastsaettelse. Det belyses 
i tabel 5 nedenfor, som sammenligner den gennemsnitlige indtaegt pr. 
forsendelse med grundtaksten for breve. 
Det er ikke forbavsende, at nogle postvaesener har en gennemsnitlig 
indtaegt pr. forsendelse, som ligger under grundtaksten. Alle post­
vzsener har store kunder, som nok fortjener at fa visse rabatter som 
modydelse for arbejde, som sparer postvaesenet for visse omkostninger. 
Den egentlige forklaring ligger imidlertid i de saertakster, som til­
bydes ud fra forsendelsernes indhold (for Italiens vedkomrnende er det 
sp0rgsmalet, om tallene er praecise, eller om der er problemer med 
indtaegtssikringen). 
Der laegges tillige i forskellig udstraekning pres pa postvaesenerne, for 
at de skal holde priserne nede -ogsa selv om priserne maske burde 
szttes op for at daekke omkostningerne. Over en periode medf0rer den 
kumulative effekt betydelige tab. Det kan vaere n0dvendi9t at forh0je 
realprisen gradvist over en meget lang periode for igen at skabe balance 
i postvzsenets regnskaber. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 117 
Tabel s: Postvtesenets indttegt pr. postforsendelse 
1 2 
Medlemsstat Indtcegt pr. Grundtakst Indeks 
Belgien 
Danmark f orsendelse 
(ECU) 
0.26 for breve 
(ECU) [Spalte l/Spalte 2] 
0.33 0.788 
Tyskland 
Grcekenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 0.50 
0.47 
0.21 
0.14 
0.45 
0.36 
0.25 
0.25 
0.31 
0.22 
0.33 0.47 1.064 
0.50 0.940 
0.17 1.235 
0.15 0.823 
0.33 1.360 
0.36 1.000 
0.50 0.500 
0.28 0.890 
0.32 0.969 
0.18 1.244 
0.28 1.179 
Det Forenede 
Kongerige 
Kilde: EF-Kommissionens analyse 
I det f0lgende behandles takstudligning, regnskabsprincipper, gennem­
sigtighed og scertakster. 
6.1. TAKSTUDLIGNING 
Som alment gceldende takst for brevbes0rgelse pa de nationale 
territorier anvender alle EF-postvcesener en enkelt enhedstakst, 
hvor der kun sondres mellem forskellige vcegtklasser og ikke 
mellem af sendernes ell er modtagernes forskelligartede geogra­
f iske placering (udover den enkelte takst for hele det natio­
nale territorium tilbyder det spanske postvcesen ogsa en scerlig 
takst for omdeling i indsamlingsbyen). Denne enhedstakst beteg­
nes ofte med det franske udtryk "perequation tarifaire" og 
kunne pa dansk kaldes "takstudligning". 
Princippet bag takstudligning er, at de forskellige omkost­
ninger ved indsamlingen og omdelingen i de forskellige omrader 
b0r udlignes til et gennemsnit. Alternativet ville vcere at 
f astscette cost-plus-priser pa grundlag af de f aktiske omkost­
ninger i de forskellige geograf iske ornrader. Dette ville med­
f0re en rnangfoldighed af priser og ville nok blive betragtet 
som unfair over for dern, som postteknisk set bor i omrader med 
h0jere ornkostninger. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 118 
Gennemsnittet ved takstudligningen vil naturligvis li99e h0jere 
end de faktiske omkostninger i omrader med lave omkostninger 
sasom bycentre. Det vil ogsa li99e under omkostningerne i 
omrader med mere landlig (eller mindre bymcessig) karakte~. 
Omkostningerne plejer i sidstnaivnte tilfailde at vaire h0jere, 
idet postmaingderne er mindre (f.eks. ved indsamling), men ogsa 
fordi adgangsstederne (postkasser ved indsamlingen eller post­
adresser ved omdelingen) ganske enkelt ligger mere spredt og 
derfor er dyrere at na. 
Det b0r bemairkes, at omkostningernes yderpunkter varierer 
markant, nar de udtrykkes i forhold til gennemsnittet. Et 
postvcesen har udregnet, at den billigste samlede proces ( fra 
indsamling til omdeling) ligger pa 70% af gennemsnitsomkost­
ningerne, hvorimod den dyreste ligger pa mere end 10 gange 
gennemsnittet. I modscetning hertil er postmcengden i omrader med 
lavere omkostninger betydelig st0rre end i omrader med h0je 
omkostninger. 
Figur 3: Udligning 
omrdder mellem overskuds- og underskudsgivende 
OvtlSIUO 
BYOMIADEI MED 
STORF l'O~l'FORlllllJCiF.AF. ---------! LANDOMIADEI llED 
(STARK Tl4AK) SVMi l'OSJTIAfll 
Kilde: EF-Kommissionen 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 119 
Gennemsnitsprincippet, der anvendes til at fastsztte samme 
takst for en forsendelse p! hele det nationale territorium, 
indebzrer en risiko for den tjeneste, der tilbyder universe! 
service med takstudligning, hvis andre virksomheder kan 
etablere sig p! markedet og udvzlge de omr!der, de 0nsker at 
betjene. Risikoen for at andre s!ledes "skummer fl0den" og 
render med profitten illustreres grafisk i figur 3. 
Ud af X-aksen er de forskellige indsamlings- og 
omdelingsomr!der angivet, og op ad Y-aksen 
omdelingsomkostningerne pr. enhed. Omdelingsomkostningerne 
udg0r en kurve, der er lavest i tztbefolkede byomr!der, stiger 
svagt efterhAnden som den bymzssige bebyggelse aftager for 
endelig at stige kraftigt i landdistrikterne. Takstudligningen 
er angivet som en horisontal linje. En tjeneste, der 0nsker at 
etablere sig pA markedet, vil sandsynligvis ikke vzre 
interesseret i det omrAde, der ligger over denne linje, og hvor 
indtzgterne pr. enhed ikke dzkker omkostningerne. OmrAdet under 
linjen, hvor omkostningerne er under gennemsnittet, er 
sandsynligvis mere tillokkende (hvor tillokkende afhznger af, 
om postvzsenets aktiviteter som helhed gav overskud eller 
underskud, og af, hvilke forskelle der er i offentlige og 
private tjenesters driftsomkostninger ved direkte 
sammenlignelige ydelser). 
Hvis en anden tjeneste kommer ind pA markedet og koncentrerer 
sig om de omrader, hvor postvzsenets faktiske omkostninger 
ligger under de gennemsnitlige (dvs. de overskudsgivende 
omrAder), vil postvzsenets gennemsnitsomkostninger 0ges. Hvis 
alle omkostninger var variable, ville der vzre tale om en ret 
jzvn stigning. Da en stor del af omkostningerne imidlertid er 
faste, vil stigningen i gennemsnitsomkostningerne vzre meget 
markant. 
Det er for at sikre universe! service, at de enkelte 
medlemsstater har monopoliseret en r~kke tjenesteydelser. 
Normalt betragtes det i hvert fald som et nyttigt biprodukt, at 
postvzsnerne, som pr~sterer de monopoliserede tjenesteydelser, 
kan tilbyde en takstudligning for indenlandske tjenester (visse 
medlemsstater gar videre og fasts~tter, at postvzsenet som 
monopoltjeneste er forpligtet til at foretage en takst­
udl igning) . 
For indenlandske tjenesteydelser er det rnaske i mindre grad 
n0dvendigt at sondre rnellem de mulige arsager til, at man skal 
have en sadan r~kke monopoliserede tjenesteydelser (alts! 
sondre mellem en sikring af en universe! service og et 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 120 
eventuelt behov for takstudligning). Det er imidlertid 
vigtigere at foretage en s!dan sondring ved tvrernational post. 
Den universelle betjening ved tvrernational post mellem 
medlemsstater sikres i 0jeblikket faktisk ved at indenlandske 
tjenesteydelser (inkl. omdeling af indg!ende tvrernational post) 
ligger inden for monopolomr!det. 
Al le postvresener tilbyder andre EF-lande s!danne 
tjenesteydelser til en enhedstakst (i 0jeblikket er forskellene 
i omkostninger mellem de forskellige destinationer sand­
synligvis mindre end for indenlandsk post, hvilket ville zndre 
sig, hvis terminalafgifterne blev knyttet snzvrere sammen med 
de indenlandske takster). Ni af de tolv medlemsstaters post­
vresener tilbyder at bes0rge 20-grams breve til andre EF-lande 
til samme takst, som grelder for indenlandsk postbes0rgelse 
(dette initiativ var faktisk en reaktion p! Kommissionens 
henstilling i 1979 om, at indenlandske takster burde anvendes 
pa Frellesskabets interne brevforsendelse i det mindste inden 
for den f0rste vregtklasse). Et af de ni postvresener, nemlig det 
franske, tilbyder samme takster for indenlandsk og frelles­
skabsintern postbes0rgelse af breve indtil 100 g. 
6.2. REGNSKABSF0RELSE 
Ligesom inden for andre sektorer er der i de forskellige med­
lemsstater forbundet forskellige regnskabsprincipper med de 
forskellige holdninger til takstfastsrettelse. Det ser ogs! ud 
til, at de forskellige postvcesener opf atter omkostninger p! 
forskellige mader. Det er specielt ikke klart, i hvilken ud­
strrekning de f aste omkostninger fordeles korrekt p! de forskel­
lige poststr0mme (eller posttjenester), som bruger det net, der 
skaber de faste omkostninger. 
I tilknytning hertil dukker sp0rgsm!let om gennemsigtighed op. 
Uden en vis gennemsigtighed kan man ikke identif icere de tab, 
som mange postvresener har p! scertakster for tryksager (se 
nedenfor i afsnit 6.3). 
Det vil nok ogsa vrere rimeligt med en vis gennemsigtighed i 
forbindelse med de ikke-monopoliserede tjenesteydelser, som 
delvis prresteres ved anvendelse af monopoltjenestens net. De 
nationale myndigheder kunne maske tznkes at ville unders09e, 
hvordan taksterne fastsrettes, for at sikre, at de ihvertfald 
drekker marginalomkostningerne. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 121 
6.3. SJERTAKSTER 
Ved sa!rtakster forstas her takster, som indeholder rabatter, 
der ydes uafha!ngigt af eventuelle omkostningsbesparelser som 
f0lge af karakteren af den afsendte post. I afsnit 8.4 i det 
foreglende kapitel beskrives den politik (de nationale 
regeringers eller postva!senernes egen), som har f0rt til Sa!r­
takster. Her skal blot den 0konomiske virkning af en sadan 
postpolitik behandles. 
Det er en politisk af90relse, om der skal tilbydes sa!rtakster. 
De medf0rer betydelige tab for de postva!sener, der tilbyder 
dem. Disse tab skal da!kkes ind pl anden vis -enten ved kryds­
subsidier fra andre postkunder (og sommetider telekommuni­
kationskunder) eller ved direkte subsidier fra regeringen. De 
skaber et alvorligt styringsproblem: det samlede tabs st0rrelse 
er afha!ngigt af, hvilken brug kunderne 90r af taksterne, og er 
ikke underlagt postva!senernes egen kontrol. 
Postva!senernes sa!rtakster skal ogsa ses ud fra de private 
tjenesters synsvinkel. Tabel 6 nedenfor viser forholdet mellem 
rabatniveauet og publikationers procentvise andel af den 
samlede brevpost. 
Tabel 6: Postva?sener -omkostningsda?kning ved distribution 
af tryksager 
Medlemsstater 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Gra!kenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige Omkostningsda!kning Avisers og blades 
procentvise andel 
af den samlede 
brevpost 
% 
18.5 
51.9 
56 
98 
5 
33 
80 
6 
19.3 
75 
40 
100 % 
22 
29.3 
11.5 
24.5 
3.1 
11.8 
n/a 
35.7 
23.5 
13.7 
11.0 
3.0 
Kilde: Verdenspostforeningen UPU (1989) 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 122 
Der synes for alle lande -med undtagelse af Grcekenland og 
Spanien (maske pa grund af kvalitetskrav) -at vcere en sncever 
forbindelse mellem omkostningsdcekning og avisers og blades 
andel af den samlede brevpost. Hvis scertaksterne far brugerne 
til at lade private tjenester ude af betragtning, er konse­
kvensen, at de afholder andre fra at etablere mulige alter­
native net til distribution af aviser og blade. 
Hvis kvaliteten er i h0jscedet, vil postvcesenets lavere priser 
ikke afholde en udgiver ( f. eks. af en av is) fra at s0ge en 
hurtigere levering sikret pa alternativ vis, selv om det er 
dyrere. For andre 
manedlige udgivelser publikationers vedkommende (som f .eks. 
eller reklamer) er kvaliteten ikke sa 
vigtig, hvorfor prisen er den af90rende faktor ved valg af 
tjeneste. 
I sadanne tilfcelde er postvcesenets lave priser attraktive. Da 
sadanne priser normalt er tabsgivende for postvcesenet, afholder 
de forskellige subsidier 09 krydssubsidier, som finansierer 
tabene, reelt andre tjenester fra at komme ind pa markedet. 
Disse tjenester skal nemlig opna en fortjeneste, 09 selv om de 
maske har lavere omkostninger pr. enhed end postvcesenet, kan de 
maske ikke konkurrere pa de priser, som de faktisk ma markeds­
f0re deres produkter til. 
7. FINANSIERING 
Hvordan f inansieres tabene pa de enkelte tjenesteydelser, specielt pa 
tjenesteydelser med srertakster? Og hvordan f inansieres tabene pa 
posttjenesteydelserne (pa i alt 3,2 mia. ECU i 1988), sml. tabel 3? 
Der er to muligheder: Krydssubsidiering eller central finansiering. 
7.1. KRYDSSUBSIDIERING 
Det er klart, at de tjenesteydelser, der ikke tilbydes til 
srertakster, krydssubsidierer tjenesteydelser, der prresteres til 
sadanne srertakster. Men som tabel 3 viser, er enten taksterne 
for f0rstnrevnte kategori af tjenesteydelser ikke h0je nok til 
at brere denne krydssubsidiering og samtidig give et netto­
overskud, eller ogsa er rabatterne ved srertaksterne sa h0je, at 
de ikke kan drekkes ved hjrelp af overskuddet f ra de almindelige 
takster (der er egentlig tale om to sider af samme sag). 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 123 
En anden vigtig indta!gtskilde er postva!senets f inansielle 
tjenesteydelser. De er generelt overskudsgivende og -som det 
ses af tabel 7 nedenfor -med til at reducere det samlede 
underskud eller vende det til et nettooverskud. 
Generelt set reducerer overskuddet pa de f inansielle 
tjenesteydelser EF' s postva!seners samlede underskud pa al le 
aktivitetsomrlder fra 3,2 mia. ECU til 1,95 mia. ECU. Tabet 
reduceres saledes fra 12,4% af omsa!tningen til 5,1%. 
Tabel 7: Postv~sener: Finansiering via f inansielle tjeneste­
ydelser (for 1988 i mio. ECU). 
Medlemsstater Finansielle tjeneste­
ydelser Post- Netto-
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Gra!kenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal Omkostninger 
-· 
299.8 
271.5 
2,180.0 
30.0 
300.0 
4,381.0 
56.0 
1,422.0 
8.0 tjeneste- resultat 
ydelser 
Indta!gter Overskud Overskud/ Overskud/ 
Underskud Underskud 
(Note 1) 
270.3 -29.5 + 78.2 + 48.7 
350.0 + 78.5 -34.5 + 44.0 
2,180.0 --1,210.0 -1,210.0 
35.7 + 5.7 -23.2 -17.5 
488.0 + 188.0 -307.7 -119.7 
5,026.0 + 645.0 -498.0 + 147.0 
59.0 + 3.0 -1.3 + 1.7 
1,436.0 + 14.0 -1,058.4 -1,044.4 
10.4 + 2.4 -2.7 -0.3 
1,070.0 1,320.0 + 250.0 + 47.0 + 297.0 
19.0 20.0 + 1.0 -35.8 -34.8 
1,684.0 1,783.0 + 99.0 + 159.0 + 258.0 
11,721.3 12,978.4 + 1,257.1 -2,887.4 -1,630.3 
Det Forenede Kongerige 
I alt 
Note 1: Overskuddet pa de postale tjenesteydelser for 
Belgien viser resultatet efter modtagelse af en 
statsst0tte pa 321 mio. ECU. 
Kilde: Sofres unders0gelse 
Nogle postva!sener anvender en anden kilde til krydssubsidiering 
inden for samme organisation, nemlig overskuddet fra deres 
teletjenester ( i de f leste medlemsstater refererer teletje­
nesten og postva!senet til sa"1llle ministerium). Sadanne kryds­
subsidieringer forventes at oph0re i den na!rmeste fremtid, da 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 124 
de enkelte regeringer i st0rre og st0rre udstr~kning 0nsker at 
sikre, at teletjenesterne operationelt set fungerer som selv­
st2ndige enheder. 
I forbindelse med sadanne krydssubsidier (fra en tjenesteydelse 
til en anden, fra en operationel funktion inden for postv2senet 
til en anden eller fra teletjenesten til postv2senet) melder 
det samme fundamentale sp0rgsmal sig: I hvilken udstr2kning bar 
de krydssubsidierende enheder mandat til at forlange un0dven­
digt h0je priser for deres tjenesteydelser for at kunne kryds­
subsidiere andre? Et sadant mandat kan bygge pa en politisk 
beslutning eller pa en klar kommerciel konstatering af, at 
krydssubsidier f inansieres pa denne made. 
I de tilf2lde hvor de krydssubsidierende tjenesteydelser 
pr2steres pa det konkurrencebaserede, ikke-monopol iserede 
omrade ( som ved postv2senets eksprestjenester og finansielle 
tjenester), vil markedskr2fterne ud90re en tilstrzkkelig 
kontrol. Det er sa en intern af90relse, om det overskud, der er 
opnaet pa det konkurrencebaserede marked, skal anvendes til 
f inansiering af tab pa andre omrader. 
Der melder sig imidlertid en rzkke sp0rgsmal, hvis de kryds­
subsidierende tjenesteydelser przsteres pa monopolomradet 
specielt hvis de tabsgivende tjenesteydelser, som skal modtage 
krydssubsidierne, przsteres pa det ikke-monopoliserede omrade 
( som det i den eksisterende nationale lovgivning oftest er 
tilfzldet, nar det drejer sig om tryksager). 
Som nzvnt oven for i af snit 6 .1 medf0rer takstudligningen en 
geografisk krydssubsidiering. Det 90res i den forbindelse 
imidlertid normalt helt klart, at en beskyttelse af monopol­
tjenesten er n0dvendig, hvis omkostningerne skal kunne deles 
mellem overskuds- og underskudsgivende omrader. De fleste 
kunder har desuden behov for at fa omdelt post pa begge 
omrader. 
Det forhold er et andet, end nar en kunde hos en tjeneste 
betaler en h0jere pris end n0dvendigt for at krydssubsidiere en 
anden tjenestes kunde (enten afsender eller modtager). 
7.2. CENTRAL FINANSIERING 
Hvis postvzsenet pa trods af krydssubsidiering stadig er 
tabsgivende, fungerer regeringen som f inansieringskilde. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 125 
I mindst et tilfcelde, nemlig i Belgian, gennemf0res denne f i­
nansiering pl kommercielt grundlag. Regeringen pllcegger post­
vcesenet at udf0re visse opgaver, som den ved er tabsgivende. 
Antallet af forsendelser forbundet hermed udregnes en gang om 
lret, og prisen herfor beregnes pl grundlag af en given takst. 
Derefter betaler regeringen det plgceldende bel0b til post­
vcesenet. slledes betalte den belgiske regering i 1988 321 mio. 
ECU til postvcesenet. 
Andre postvcesener modtager midler pl en mindre gennemsigtig 
mlde. Det ml antages at de lrligt forhandler med deres respek­
tive regeringer om, hvor store centrale subsidier, der er 
m1>dvendige. Den type beregninger, som det belgiske postvcesen 
anvender, indglr sandsynligvis ogsl i forhandlingerne. 
I modscetning hertil er nogle postvcesener nettobidragydere til 
deres regeringer. slledes matte f .eks. det danske postvcesen i 
1988 betale 86 mio. ECU af sine indtcegter til den danske 
regering, hvilket vendte et overskud pa 44,1 mio. ECU til et 
samlet tab pl 41,4 mio. ECU. Det britiske postvcesen skal ikke 
blot betale selskabsskat af sit overskud, men ogsl k0be en 
vis (varierende) mcengde statsobligationer hvert ar (som giver 
postvcesenet en renteindtcegt). 
8. TERMINALAFGIFTER 
Tvcernational brevpost omf atter breve som indleveres i et land til 
omdeling i et andet. Nar en kunde indleverer et sadant brev, far 
af senderpostvcesenet indtcegterne fra kunden, mens modtagerpostvcesenet 
intet far. Det er imidlertid modtagerpostvcesenet som har omkost­
ningerne ved omdelingen af forsendelsen, og disse omkostninger kan 
meget vel udg0re mere end halvdelen af hele processens samlede 
omkostninger (ved afsendelsesbehandling, befordring og modtagel­
sesbehandling). 
I lang tid gik UPU' s medlemmer som princip ud fra, at den tvcer­
nationale post var i balance, idet man antog, at samme postmcengde og 
samme posttype gik i begge retninger ved en udveksling mellem to 
postvcesener. Det blev imidlertid klart, at et sadant princip, som 
sikkert aldrig har vceret korrekt, f0rte til, at nogle postvcesener fik 
en alt for lav kompensation for omdelingen. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 126 
Derfor indf0rte UPU i 1969 et kompensationssystem ved navn termi­
nalafgifter, som yder det postvaesen, som forestlr omdelingen, kom­
pensation pa grundlag af forsendelsernes samlede vaegt. Disse gebyrer, 
som i en vis udstraekning favoriserede mindre udviklede lande (som der 
er flest af i UPU), blev pa de efterf0lgende konferencer 09et i 
faktiske priser. 
Terminalafgifterne er en kompleks sag. En mere fuldstaendig beskri­
velse f indes i bilag 8. Her skal blot naevnes, at et system, der ene 
og alene er bygget pa vaegt, uundgaeligt vil f0re til forskelle mellem 
de reelle omdelingsomkostninger og den kompensation, som betales 
herfor. For det f<t>rste haenger omdelingsomkostningerne snaevrere sammen 
med antallet af forsendelser end med deres samlede vaegt. For det 
andet blev der betalt samme kompensation uanset, hvilken omdelings­
service der blev kraevet. For det tredje ignorerer et enkelt univer­
selt gaeldende system det forhold, at omkostningerne pr. enhed vil 
variere -for det meste af andre grunde end effektivitetsgrunde. 
Figur 4 nedenfor angiver misforholdet mellem et vaegtbaseret system og 
de gennemsnitlige omkostninger. Linjen for de vaegtbaserede terminal­
afgifter stiger stej lt fra nul, hvorimod linjen for gennemsnits­
omkostninger viser, hvordan omkostningerne pr. forsendelse stiger 
noget svagere efterhanden som vaegten 0ges. Konsekvensen er, at der 
ved meget lav vaegt er tale om underkompensering og ved st0rre vaegt om 
overkompensering. 
Disse misforhold er af betydning ved remail-forsendelser (som 
beskrives naermere i afsnit 9). Med risiko for at overforenkle kan man 
sige, at der i det underkompenserede omrade er skabt omkostnings­
betingelser, som fremmer A-B-C-remail, og i det overkompenserede 
omrade betingelser, som fremmer A-B-B-remail. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter 
Figur 4: 
GEBYR Terminalafgifter: 
kompensation 
UPU -
gebyr sammenligning 
Overkomoensation 
Underkompensation Side 127 
af omkostninger og 
VJf.G,. 
Konsekvensen var f aktisk, at mange postvzsener padrog sig om­
del ingsomkostninger, som var en hel del h0jere end de terminal­
afgifter de modtog (det gzlder for st0rstedelen af EF's postvzsener). 
De matte f inansiere disse tab via en h0jere fortjenestemargen pa 
udgaende post. Hvis postvzsenerne fortsat havde haft en rimelig 
mzngde udgaende post, ville situationen maske fortsat have vzret 
acceptabel. 
Det uretfzrdige i selve terminalafgiftsystemet gjorde imidlertid 
remail-forsendelse til en konkurrencefaktor, som begyndte at reducere 
de fleste postvzseners indtzgter fra udgaende post. 
Misforholdet ved terminalafgifterne skulle og skal naturligvis tages 
op. I 1987 var der flere CEPT-postvzsener, der oprettede et andet 
terminalafgiftsystem med et gebyr pr. forsendelse (samt et vzgtgebyr, 
som er lavere end UPU-vzgtgebyret). Kompensationsydelsen skulle 
derfor ligge tzttere pa de reelle omdelingsomkostninger. 
Mange af de st0rste postvzsener samarbejder inden for CEPT-ordningen. 
Den omfatter nu seks af de st0rste EF-stater (i forhold til mzngden 
af international post), alle EFTA-landene (med undtagelse af 0strig) 
samt Australien, Canada og USA. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 128 
Det b0r imidlertid fremhreves, at en sammenslutning af flere private 
tjenester, nemlig International Express Carriers Conference (IECC), 
har indgivet en klage til EF-Kommissionen, hvori de hrevder, at denne 
ordning er konkurrencebegrrensende, for sa vidt den fors0ger at 
begrrense remail-aktiviteterne. Kommissionen har foretaget en under­
s0gelse i overensstemmelse med EF's konkurrenceregler og har indledt 
formel procedure. 
Selv om CEPT-systemet stadig ligger trettere pa de reelle omkostninger 
end UPU-systemet, bygger det stadig pa et gennemsnit for de involve­
rede postvresener. Det har den fordel, at det er lettere at admini­
strere og samtidig stimulerer landene til at forbedre omkostnings­
effektiviteten i omdelingssystemet. Det tager imidlertid ikke h0jde 
for de markante omkostnings- og takstforskelle, der eksisterer de 
enkelte postvresener imellem (sagar europreiske postvresener imellem). 
Postvresenerne i de fem lande i Nordisk Rad ( inkl. Danmark) har 
gennemf0rt et system, som yder kompensation til omdelingspostvresenet 
i form af en vis procent af sidstnrevntes f aktiske takster. Visse 
andre postvresener unders0ger parvis muligheden for at anvende nati­
onale takster som grundlag for opkrrevning af gebyrer hos hinanden. 
I mellemtiden har UPU ogsa taget en del af problemet med terminal­
afgifterne op. For de fleste poststr0mmes vedkommende er der (med­
mindre andet er aftalt) forskellige gebyrer for breve og tryksager. 
Systemet bygger stadig pa vregt og er derf or i meget star udstrrekning 
afhrengig af den generelle gennemsnitsvregt pr. forsendelse inden for 
de to posttyper (dvs. breve og tryksager). 
UPU har ogsa lavet et andet gebyrsystem for poststr0mme, hvor gennem­
snitsvregten afviger markant fra det generelle gennemsnit. Dette 
system bygger pa et gebyr pr. forsendelse samt et vregtgebyr. Det er 
imidlertid ikke klart, hvordan dette system skulle kunne anvendes i 
praksis. 
Det star saledes klart, at der helt tydeligt er vilje til at forbedre 
terminalafgiftssystemet. Det er alment anerkendt, at der fortsat vil 
vrere behov for et eller andet terminalafgiftssystem som kompensa­
tionsordning for de 170 lande, som er medlemmer af UPU. Dertil 
kommer, at det nreppe vil vrere praktisk at opkrreve betaling ved at 
anvende omdelingspostvresenets takster pa hver enkelt forsendelse; ved 
kompenseringen vil der stadig vrere behov for en eller anden form for 
"bundtning". Hvis det altsa er n0dvendigt at anvende terminalaf­
gifter, ma man fors09e at finde det eller de optimale systemer. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 129 
I den forbindelse vil det blive endnu mere presserende at oprette et 
terminalafgiftssystem, som yder den rette kompensation til omdelings­
postvmsenet. De forskellige remail-systemer (som beskrives nedenfor) 
har allerede vist, ~var svaghederne i UPU-systemet er. Nogle af de 
konsekvenser, som det indre marked vil fa for poststr0mmens karakter 
( se kapitel 4, afsnit 9), vil virke forstmrkende pa dette forhold, 
idet de vil g0re den centrale del af den nuvmrende indenlandske 
poststr0m til en tvmrnational poststr0m. 
Det kan meget vel vise sig n0dvendigt at indf0re et system, som er 
tmttere knyttet til hver enkelt postvmsens indenlandske adgangs­
betingelser for at vise, at adgangsbetingelserne er ens for alle 
postafsendere, uanset hvordan de 0nsker at fa adgang til omdelings­
landets monopoliserede tjenesteydelser (enten ved at ga direkte ind i 
det indenlandske system eller indirekte via et tvmrnationalt system). 
9. REMAIL-FORSENDELSE 
Remail-forsendelse er en tvmrnational tjenesteydelse, som private 
tjenester tilbyder i konkurrence med de tjenesteydelser, som post­
vmsenet i kundens land tilbyder. Normalt krmver remail-virksomhed et 
samarbejde med postvmsenet enten i omdelingslandet eller et 
tredjeland. 
I bilag 9 beskrives remail-forsendelsens historiske udvikling. Deraf 
kan man se, hvorledes remail-forsendelse har udviklet sig delvis som 
resultat af et markeds behov (bes0rgelsen af tryksager fra USA var af 
darlig kvalitet) og delvis som et resultat af en udnyttelse af UPU's 
terminalafgiftssystem. Som andre tjenesteydelser smlges remail-for­
sendelse pa en kombination af pris og service. Den indbyrdes vmgtning 
af disse f aktorer afhmnger af, hvilken type remail-tjenesteydelse 
der anvendes. Det siges sommetider, at remail-forsendelse er en 
prisreducerende tjenesteydelse. Det er korrekt, at priserne for 
remail-f orsendelse ofte er lavere end for de tilsvarende 
tjenesteydelser hos postvmsenet, men remail-forsendelse kan ogsa 
samtidig give bedre service og bedre muligheder. 
Der f indes normalt tre typer remail-forsendelse. Den oprindelige og 
stadig vigtigste er A-B-C-remail. Her indsamler en privat tjeneste 
international brevpost hos en star kunde (i land A), befordrer det 
til et andet land (land B) og indleverer det hos postvmsenet der til 
videreforsendelse til og omdeling i et tredjeland (land C). 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 130 
Ved A-B-C-remail er priserne baseret pa de terminalafgifter, som 
betales af postvmsenet i land B til postvmsenet i land c. En anden 
type remail-forsendelse bygger pa omdelingspostvmsenets indenlandske 
takster. Ved denne type remail-forsendelse (ved navn A-B-B) indsamler 
den private tjeneste posten i land A, befordrer det til omdelings­
landet (land B) og indleverer den der hos omdelingspostvmsenet (land 
B). 
En tredje type remail-forsendelse omfatter post, som befordres fra 
land A til land B med henblik pa remail-forsendelse tilbage til land 
A. Hvis posten fysisk set befordres ud ad land A og den falder ind 
under bestemmelserne om monopoliserede tjenesteydelser, er dette 
remail-system ( som benmvnes A-B-A) i modstrid med land A's monopol 
(som behandlet ovenfor i kapitel 3, afsnit 5.1 og 6.3). Der fore­
kommer imidlertid visse variationer af dette remail-system, for 
hvilke de juridiske forhold ikke er helt sa klare. 
De nuvmrende juridiske forhold i forbindelse med remail-forsendelse 
behandles i kapitel 3, afsnit 3.8. Her behandles ogsa sp0rgsmalet om 
post, som indsamles i en medlemsstat, sendes som remail-forsendelse 
via et ikke EF-lands postvresen tilbage til EF til levering i en anden 
medlemsstat (en sadan praksis kan blive mere udbredt alt afhmngig af, 
hvilke beslutninger der trmf fes om det terminalafgiftssystem, der 
skal finde anvendelse inden for EF -se kapitel 3, afsnit 5.2). 
De tre remail-systemer behandles nmrmere nedenfor. 
9.1. A-B-C-REMAIL 
Det siges, at det erhvervsmressigt tiltrmkkende ved A-B-C-remail 
primmrt er de omkostningsbesparelser, som kan tilbydes kunderne 
ved udnyttelsen af misforholdene i terminalafgiftssystemet. 
Dette udsagn er generelt set korrekt, men skal nuanceres noget. 
9.1.1. OMKOSTNINGER OG PRISER 
Hvis man direkte sammenligner omkostningerne hos et postvmsen 
og en privat tjeneste, som tilbyder konkurrerende remail­
tjenesteydelser, b0r postvresenets omkostninger vrere de laveste 
-ihvertfald i teorien. 
Den vmsentligste variable omkostning er terminalafgifterne. De 
var tidligere et UPU-gebyr, som var ens for alle -for post­
vmsenet i land A og for remail-postvmsenet i land B, men i dag 
kan de variere. Fragtomkostningerne burde vmre h0jere for den 
private tjeneste, idet den skal befordringere posten til 
remaillandet samt betale remail-postvmsenets transportom­
kostninger. 
Kapitel 5: 0konorniske og operationelle aspekter Side 131 
Et andet vcesentligt variabelt element, nernlig behandling og 
sortering, skulle ogsa tcelle til fordel for postvcesenet, som 
burde kunne udnytte de (ganske vist begrcensede) stordrifts­
fordele ved sorteringen. Desuden skulle remail-postvcesenet 
logisk set 0ge prisen pa sine tjenesteydelser med en vis for­
tjeneste, som sa igen skulle overvceltes pa rernail-tjenestens 
kunder. 
Hvordan kan det sa vcere, at remail-tjenesterne er billigere? 
Sorn ncevnt ovenfor har postvcesenerne traditionelt set sat 
priserne pa deres udgaende tvcernationale tjenesteydelser op for 
via krydssubsidiering at f inansiere de tab, de far pa ind­
gaende tvcernationale tjenesteydelser (sidstncevnte er den 
negative forskel rnellern terrninalafgiftskornpensationen og de 
reelle orndelingsornkostninger). Disse tab kan vcere meget store. 
Saledes er et EF-postvcesens gennernsnitlige orndelingsornkost­
ninger ved et 20 grams brev ca. 0,25 til 0,28 ECU. UPU-kornpen­
sationen er 0,18 ECU (indtil 1991 var den kun 0,06 ECU). 
Eksernpler pa ornkostningerne ved letvcegtsforsendelser viser 
rnaske rnisforholdets yderpunkter. Et af postvcesenerne har 
irnidlertid beregnet, at dets sarnlede tab pa indgaende post 
udgjorde langt over 10% af dets sarnlede internationale 
indtcegter. 
Disse tab skal finansieres. Hverken den private tjeneste eller 
det rernail-postvcesen, sorn den private tjeneste bruger, fore­
tager reelt nogen orndeling. omdelingen overlades til post­
vcesenet i land C og betales via terrninalafgiftssysternet til en 
fast sats. 
En anden grund til at rernail-virksornhed rnuligvis er billigere, 
er at rernail-postvcesenet til tider tilbyder priser, sorn ligger 
under ornkostningerne. Dette skyldes enten rnanglende viden om 
de faktiske ornkostninger (og iscer en rnangel pa kendskab til 
rnarginalornkostningsprincippet) eller en takstpolitik, sorn 
trykker priserne. Sidstncevnte gcelder iscer tryksagspriser. 
De f leste postvcesener har lave priser for tvcernationale tryk­
sager, hvilket skyldes politisk pres fra den indenlandske 
trykkeri- og forlagssektor (og somrne tider ogsa UPU-hen­
stillinger). Ofte ligger priserne under ornkostningerne. Mindst 
et EF-postvcesen tilbyder bes0rgelse af tryksager til takster, 
der ligger under ornkostningerne til terrninalafgifter og 
faktisk slet ikke tager hensyn til andre variable omkostninger. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 132 
Private tjenester kan udnytte de forskellige priser. De for­
skellige postvreseners forskellige priser bliver til et spot­
marked for den vare, som postbes0rgelsen af tryksager er. Pa 
den made kan postvresener -ofte utilsigtet -blive remail­
postvresener (maske endda uden at vide det). 
9.1.2. SERVICE 
Det ma generelt set forventes, at A-B-C-remail vil give en 
lrengere transittid, end hvis bes0rgelsen sker med postvresenet i 
land A . Der er helt klart tale om en ekstra befordring (mellem 
land A og land B). 
For luftpostens vedkommende grelder, at de direkte flyruter fra 
land A vil vrere opstaet af handelstekniske og historiske grunde 
og normalt ma forventes at svare bedre til kundens forsendel­
sesdestinationer end de direkte flyveruter fra land B. 
Det vil imidlertid vrere forkert at generalisere med hensyn til 
remail-tjenesternes relative servicekvalitet. Den varierer alt 
afhrengigt af antallet af remail-centre og deres placering i 
forhold til den endelige destination. Hvis der saledes f .eks. 
foretages en remail-forsendelse via Puerto Rico af post fra USA 
til Europa, vil der vrere tale om darlig service, sker remail­
forsendelsen derimod via Amsterdam, vil der sikkert vrere tale 
om en god service. 
Det forhold, at kunder udenfor EF <Zlnsker at fa omdelt post 
overalt i EF, er vigtigt: Det kan meget vel vrere, at de fore­
trrekker at lade distributionen i Europa ske fra et sted i 
Europa i stedet for gennem en tjeneste i Nordamerika, som i sa 
fald befordrer posten til de enkelte europreiske lande hver for 
sig. 
I alle disse tilfrelde foretages der primrert en sammenligning 
med det konkurrerende postva?sen, og det b0r i den sammenhreng 
tilf0jes, at nogle postvresener er vrerre end andre, nar det 
drejer sig om transittider ( i kapitel 4, afsnit 7. 2 sammen­
lignes disse forhold hos EF's postvresener). 
Generelt set grelder det, at et postvresen skulle kunne komme 
under en privat tjenestes transittider, hvis det har en 
effektiv afsendelsesbehandling. Det fremgar af nogle st0rre 
kunders sammenlignende unders0gelser. I de tilfrelde hvor 
postvresenet imidlertid har en mindre effektiv afsendelses­
behandling, er den private tjeneste ofte overlegen. Det fremgar 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 133 
af, at private tjenester i nogle lande kan szlge deres 
produkter til priser, der er h0jere end det konkurrerende 
postvzsens, og stadig fastholde en markedsandel. 
Her som for de andre remailing-systemer gzlder naturligvis, at 
service er mere end blot transittider. Service omfatter alle de 
aspekter I SOm kunden lzgger ffiZrke til SaSOm indsamlings­
f leksibilitet, beregningsmetoder, kreditmuligheder, klage­
behandling, effektivitet ved styring af salgskonti osv. (den 
kunne ogsa omfatte andre supplerende tjenesteydelser, sasom en 
svartjeneste for erhvervslivet -en privat tjeneste har eta­
bleret en service, som drekker visse lande, der ikke er drekket 
af postvresenernes egen svartjeneste). 
Med hensyn til sadanne aspekter er det pa ingen made klart, at 
postvresenet er bedre stillet. I nogle tilfrelde er postvresenet 
maske endda helt klart darligere stillet. Nogle postvresener 
tilbyder f .eks. ikke kredit, hvilket remail-postvresener ofte 
g0r. En kunde kan saledes maske kun opna kredi t I hv is han 
benytter sig af en privat tjeneste. Generelt set er der imid­
lertid ingen grund til, at postvresenet ikke skulle tilbyde 
samme forhold som private tjenester pa disse omrader -og rent 
faktisk er der da ogsa nogle, som 90r det. 
9.2. A-B-8-REMAIL 
Som beskrevet ovenf or vzlges A-B-C-remail pa grund af forskel­
len mellem omdelingsomkostninger og terminalafgifter. A-B-B­
remail vrelges pa grund af forskellen mellem de indenlandske 
takster og terminalafgifterne. Omkostningerne i form af termi­
nalafgifter stiger kraftigere ved hvert vzgttrin end de f leste 
indenlandske brevtakster. Det opmuntrer private tjenester til 
at indsamle tungere tvzrnational post og af sende den fra om­
delingslandet. Pa samme made kan szrtakster for tryksager 90re 
det billigere at afsende sadanne forsendelser indenlands. 
Udviklingen af A-B-B-remail skyldes ogsa 0nsket om at yde en 
bedre service. Al post, der gar igennem det traditionelle 
internationale brevpostsystem mellem postvresenerne (inkl. A-B­
C-remail), skal passere igennem mindst to udvekslingskontorer. 
Det er specielle kontorer, som postvresenerne bruger til afsen­
delse og modtagelse af tvzrnational post. For at kunne udnytte 
stordriftsfordelene ogsa i forbindelse med behandling af 
international post -har hvert enkelt postvzsen kun ganske fa 
udvekslingskontorer, hvorfor der kan opsta flaskehalse. 
Kapitel 5: 0konorniske og operationelle aspekter Side 134 
Private tjenester kan derirnod afsende A-B-B-remail fra et 
hvilket sorn helst kontor -et, der er ganske ncer ved og har en 
god servicekvalitet. Orn de vil, kan de afsende posten til et 
besternt land fra flere forskellige kontorer og derved forbedre 
transittiderne yderligere. De kan rnaske ogsa frernskynde 
bes0rgelsen ved at befordre posten f ra af senderlandet til 
rnodtagerlandet ved hjcelp af egen luftfragttjeneste ( hvis de 
allerede rader over en sadan til deres ekspresforsendelser). 
Nogle private tjenester vil rnaske foretrcekke selv at omdele al 
tvcernational post eller en del heraf, nar de har fragtet den 
til et andet land. Denne orndeling kaldes ogsa "city-mailing" og 
blev ncevnt i kapitel 3, afsnit 3.9.1. Sadanne orndelingssystemer 
kan rneget vel vcere hurtigere ( forsendelserne skal ikke over­
f0res fra en tjeneste til en anden) og billigere ( forsen­
delserne orndeles hovedsageligt kun i byornrader med h0j 
befolkningstcethed), men en del af de orndelte breve falder 
ganske givet ind under det lokale postvcesens rnonopol. 
Nar en sadan tjeneste kun foretager orndeling i visse ornrader og 
indleverer forsendelser med h0jere orndelingsomkostninger til 
postvcesenet, skumrner den reelt fl0den ved kun selv at tage sig 
af den overskudsgivende del. Hvad der i 0jeblikket rnaske kun er 
et relativt lille irritationsrnornent for postvcesenet, kunne 
blive et stort problem, hvis den indenlandske postbes0rgelse 
bliver en tvcernational postbes0rgelse (sorn ncevnt i kapitel 4, 
afsnit 9). 
En anden variant af A-B-B-rernail er indlevering til lokal post­
bes0rgelse inden for et og samrne land. I et sadant system ind­
samler en privat tjeneste posten fra kunderne og sorterer den 
op efter de st0rre byer. Derefter befordres posten til disse 
byer og indleveres hos postvcesenet til orndeling i lokalornradet. 
Baggrunden for dette system er, at servicekvaliteten tenderer 
til at vcere rneget god pa lokalt plan, rnindre god pa regionalt 
plan og endnu rnindre god over store afstande. Hvis en sadan 
tjenesteydelse irnidlertid skal vcere konkurrencedygtig pa grund 
af enten servicekvalitet eller pris (den ma antages at ville 
blive dyrere end postvcesenets traditionelle tjenesteydelse), ma 
der vcere en bred opfattelse af, at postvcesenets servicekvalitet 
er darlig. Sadanne systerner har fundet bred anvendelse i USA og 
er if0lge annekdoter i vcekst i Italien. 
Kapitel 5: 0konorniske 09 operationelle aspekter Side 135 
9.3. A-B-A-REMAIL 
Sorn beskrevet ovenfor medf0rer "fysisk" A-B-A-remail, at en 
postforsendelse transporteres ud af et land 09 indleveres hos 
et andet lands postvcesen til tilba9eforsendelse til (og 
omdelin9 i) f0rstncevnte land. Hvis man anta9er,at sadanne 
postforsendelser opfylder kriterierne for at falde ind under 
omdelingslandets monopolomrlde, er en sldan praksis i modstrid 
med den pagceldende monopoltjenestes eksklusive retti9heder. 
En sadan praksis er scerlig f arlig for postvcesener med h0je 
takster, hvis priser let kan underbydes af konkurrencedygtige 
priser, som by9ger pa et system af gennemsnitsberegnede 
terminalaf9ifter. Underligt nok eksisterer denne praksis 
fortsat, selv om alle private tjenester 09 alle remail­
postvcesener afskyr den. 
Der er imidlertid ogsa andre postbevcegelser, som har 9ivet 
anledning til lignende kontroverser, men som skal sea i et 
andet lys. Det er ikke uscedvanligt, at forlag centraliserer 
tryknin9en af et blad, der scel9es overalt i Europa, pl et sted, 
ogsa selv om det udgives pl flere sprog. Hvis bladet derefter 
indleveres til postbes0rgelse i det land, hvor det trykkes, b0r 
modtagerpostvcesenet behandle det som almindeli9 tvcernational 
post -selvom det ellers kan fremtrcede som indenlandsk post i 
omdelin9slandet. 
En sadan centralisering af produktionen, som kan orndanne 
indenlandsk post til tvcernational post, vil sandsynligvis tage 
til i styrke, efterhanden som kunderne cendrer deres placerings­
og k0bsstrategier som et resultat af det indre marked. En bank 
vil maske lave alle sine kontoudto9 et bestemt sted (i stedet 
for at lave kontoudtogene i hver enkelt af de lande, som den 
dcekker), og sa lade alle postforsendelser bes0r9e derfra. Pa 
samrne made vil en annonc0r maske fremstille alle sine direct 
rnail-forsendelser pa et bestemt sted og lade dem postbes0rge 
derfra. 
Sadanne postforsendelser har maske tidligere vceret indenlandske 
postforsendelser og derfor vceret underlagt de indenlandske 
rnonopoler, hvilket far nogle til at spekulere pa, om sadanne 
postbevcegelser skal betragtes som en krcenkelse af de inden­
landske monopoler, hvis ikke forsendelserne afsendes i omdel­
ingslandet. Det sp0rgsmal, der melder sig, er kort sa9t 
f0lgende: Skal det fcelles marked inden for trykning, 
elektroniske data 09 annoncering tilpasse 
fortolkninger af postregler eller omvendt? sig mulige 
Kapitel 5: 0konomiske 09 operationelle aspekter Side 136 
Et andet sp0r9smal dukker op i forbindelse med de konsekvenser, 
som det fmlles marked inden for distribution muligvis far. Et 
eksempel herpa kunne vzre et reklamebureau, som 0nsker at sende 
post til hele Europa, inkl. det land, i hvilket det selv har 
hjemsted. Hvordan skal de forsendelser, som skal omdeles i 
reklamebureauets eget land, behandles, hvis bureauet trykker 
alle forsendelserne lokalt 09 derefter indgar en distributions­
aftale med et andet lands postvmsen? Falder sadanne post­
forsendelser ind under postvzsenets monopolomrade eller ikke? 
10. INVESTERINGER OG TEKNOLOGI 
Investeringer inden for monopolomradet foretages for at forbedre 
serviceniveauet og/eller reducere omkostningerne. Inden for det 
ikke-monopoliserede omrade er der et yderligere incitament i at 
fors09e at 0ge eller opretholde en konkurrencefordel 09 derved 
forbedre fortjenesten; her 9ennemf0res investeringer ogsa med henblik 
pa at lancere nye tjenesteydelser, udvide eksisterende net og 
overtage andre f irmaer. 
I det f0lgende behandles de teknologiske behov i postsektorens 
forskellige led. Postvzsenernes (navnlig som leverand0rer af 
monopoliserede tjenester) og de private virksomeheders 
investeringsperspektiver behandles efter tur. For de sidstes 
vedkommende krzves ogsa en vis unders0gelse af markedstrukturen. 
10.1. TEKNOLOGI 
For alle produktafsnit -breve, pakker og eksprespost -gmlder 
det, at indsamlings- og omdelingsfasen, der tilsammen tegner 
sig for den st0rste del af driftsomkostningerne, vanskeligt kan 
mekaniseres. Disse tjenester vil derfor stadig i h0j grad vmre 
prreget af manuelt arbejde. 
Bortset herfra er der i postsektoren betydelige forskelle pa de 
grundlzggende teknologiske behov i ekspres- 09 pakkepost­
t j enesten pa den ene side 09 brevtjenesten pa den anden. 
Den vigtigste teknologiske investering i brevpostafsnittet er 
investering i automatisk sorteringsmaskineri. Resultatet har 
vmret blandet, og det er oplagt, at denne teknologi har langt 
mindre betydning end behovet for effektiv driftsledelse. For 
mervmrditjenester som eksprespost synes den derimod at vrere en 
vresentlig forudsmtning for succes. For tvzrnational post kan 
teknologisk udstyr komme til at spille en vigtig rolle som 
fremtidigt bidrag til forbedring af den ringe servicekvalitet. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 137 
10.l.l. BEHOV I EKSPRES- OG PAKKEPOSTSEKTOREN 
Ekspres- og pakkeposttjenesterne 
UdStyr I tq. er ViS grad pa grund krcever mere teknologisk 
af deres karakter (for-
sendelserne er st0rre), men meat fordi tjenesteleverand0rerne 
er n0dt til at skaf fe sig konkurrencefordele ved hjcelp af 
forskellige faciliteter, som bygger pa teknologi. (Ekspres- og 
pakkepost er ikke monopoliseret.) Hertil h0rer opsporing og 
lokalisering (tracking and tracing), som pa lcengere sigt kan 
blive en afg0rende faktor for de st0rre virksomheders succes. 
10.1.2. BREVPOST -DEN NATIONALE TJENESTES BEHOV 
For den almindelige indenlandske brevtjeneste er teknologisk 
udstyr derimod langt mindre n0dvendigt. Sk0nt de fleste 
postvcesener har investeret i mekaniseret sorteringsteknologi, 
vil brevpostbes0rgelsen stadig vcere stcerkt arbejdskraft­
krcevende: personaleomkostningerne tegner sig for 75% af de 
samlede omkostninger, mens investeringerne i mekaniseret udstyr 
svarer til mindre end 1% af indtcegterne. Det af spej ler den 
kendsgerning, at standardbrevtjenesten ogsa £remover 
fortrinsvis vil bygge pa manuelt arbejde. Vigtigere er 
imidlertid, at investeringerne har haft blandede resultater, 
nar det gcelder reduktion af omkostningerne, og ikke mindst nar 
det gcelder forbedring af servicekvaliteten. 
Der f indes adskillige eksempler pa, at store teknologiske 
investeringer ikke har f0rt til god kvalitet (det klareste 
kommer fra Italien). Andre eksempler (f.eks. fra Irland) viser, 
at man godt kan have et h0jt serviceniveau uden den slags 
investeringer. Det tyder pa, at effektiv drift af netvcerket er 
den vigtigste forudscetning for succes. 
Et yderligere bevis herfor kan hentes i Det Forenede Kongerige, 
hvor postvcesenet, som tidligere har foretaget store inve­
steringer i mekaniske sorteringsanlceg, for nylig har opnaet 
betydelige kvalitetsforbedringer ncesten uden ekstra mekani­
seringsinvesteringer. 
10.1.3. BREVPOST -DEN TVmRNATIONALE TJENESTES BEHOV 
I f orbindelse med tvcernational brevpost kan teknologien bedst 
benyttes til at sikre effektiv vekselvirkning mellem to 
forskellige tjenesteydelsesleverand0rers ( som regel to post­
vceseners) netvcerk. Det vigtigste behov er her diagnostiske 
vcerkt0jer, hvormed det kan pavises, hvilken servicekvalitet der 
opnas hvor. Hertil ville teknologisk udstyr, der minder om de 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 138 
opsporings- og lokaliseringssystemer, der benyttes af 
eksprespostvirksombederne, kunne bidrage til at skaffe den 
n0dvendige netvzrksinformation. 
Unipost, der b0rer under CEPT, bar for nylig under European 
Nervous System (ENS) programmet opnaet den f0rste godkendelse 
af et pilotprojekt for et informationsnetvzrk, der skal 
overvage brevpostens bevzgelser mellem fem lande. Projektets 
omkostniger er pa 48 mio. ECU fordelt pa to til tre ar. 
For den almindelige indenlandske brevposts vedkommende er der 
kort sagt ingen vzsentlige teknologiske behov {selvom mange 
postvzsener maske vil s0ge at udnytte de teknologiske 
mu ligbeder) • 
10.1.4. FREHTIDIGE ANVENDELSER 
Investering er en cyklisk proces. Uden for den monopoliserede 
sektor vil virksombeder, der endnu ikke bar investeret i ny 
teknologi, sandsynligvis g0re det for ikke at blive bagefter. I 
mellemtiden vil de virksomheder, der nu bar faet en kon­
kurrencefordel i kraft af tidligere investeringer, utvivlsomt 
s0ge at finde omrader, hvor de kan opna nye fordele ved hjzlp 
af teknologi, som derpa skal udvikles. 
Inden for det monopoliserede omrade, der star for bes0rgelsen 
af standardbrevpost, vil den teknologiske udvikling sandsyn­
ligvis ske langsommere. Mange postvzsener synes at bef inde sig 
i den sidste fase af en investeringscyklus, hvor de allerede 
bar investeret i det automatiseringsudstyr, der pa nuvzrende 
tidspunkt kan fas til bebandling af brevpost. Pa kort eller 
mellemlang sigt vil postvresenerne kunne opdage, at det bedste 
er at investere i selektiv anvendelse af informationsteknologi, 
som kan modernisere brevpostnettets drift og dermed forbedre 
servicekvaliteten. 
10.2. INVESTERINGER -POSTV~ENERNE 
Som nrevnt foretager monopoltjenester investeringer for at 
reducere omkostningerne eller forbedre servicen. Ved en 
reduktion af omkostningerne b0r der lzgges forretningsmressige 
principper til grund, nar forrentningen af kapitalen skal 
vurderes. Man b0r i den forbindelse bolde sig for 0je, at 
omkostningerne {isrer 10nomkostningerne) vil variere betydeligt 
fra land til land. Disse variationer b0r pavirke investerings­
beslutningerne. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 139 
Figur 5 illustrerer postvzsenernes gennemsnitlige investeringer 
i arene 1985-1988 (udtrykt som % af omsztningen). Grafen b0r 
fortolkes med en vis forsigtighed, idet visse udgifter -f .eks. 
t~l anszttelse af mere personale -meget vel kan 0ges med 
henblik pa en forbedring af serviceniveauet, uden at det 
fremtrzder som investeringer (de tal, som grafen bygger pa, 
fremgar af bilag 11, afsnit 4). 
Figur 5: Postvtl!senemes 
gennemsnitlige investeringer (1985-1988) 
investeringer som procent 
15 ············································································ 
10 ············································································ 
5 ......... . 
0 
B DK D OR E F IRL L NL P UK USA 
Det b0r bemzrkes, at der ikke er nogen direkte statistisk 
forbindelse mellem pa den ene side de relative investeringer i 
nzvnte periode og pa den anden side kvaliteten af den service, 
der ydes kunderne. Som eksempler til pavisning heraf tjener to 
modsztninger. Italien, som er en af de st0rste investorer, har 
den darligste servicekvalitet, hvorimod Danmark, som er en af 
de mindste investorer, har den nzsth0jeste servicekvalitet i 
EF. 
Der synes pa tilsvarende vis ikke at vzre nogen forbindelse 
mellem servicekvalitet og investeringer i mekaniserede 
sorteringskontorer (tallene for sidstnzvnte fremgar af bilag 
2). Det b0r tillige nzvnes, at der tilsyneladende ikke er nogen 
forbindelse mellem de foretagne investeringer og omkostninger 
pr. forsendelse (heller ikke selvom forskelle i 10nomkostninger 
udelades). 
Alle postvzsener med undtagelse af et enkelt (Irland) har 
tidligere investeret betydelige summer i postnummersystemer 
(postnumre behandles nzrmere i bilag 10). Investeringen fandt 
og finder sted i form af postnummerplanlzgning, kampagner til 
oplysning af borgerne og opdatering af databaser. For at kunne 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 140 
gennemf0re sorteringen ved hjzlp af mekaniske sorterings­
systemer var postnummersystemet n0dvendigt. Den nyere genera­
tion af maskiner, som foretager en sortering p! grundlag af 
systemer til optisk lzsning af bogstaver, vil imidlertid vzre i 
stand til at lzse hele adresser og vil derfor kun bruge 
postnumrene som kontrolmulighed. 
Investeringer i postnummersystemer er selvf0lgelig stadig 
vzrdifulde -b!de i kvalitets- og reklamehenseende. Det vil 
derfor vzre n0dvendigt at bibeholde de eksisterende systemer. 
Det f orekommer imidlertid ikke n0dvendigt at omdanne de 
nuvzrende systemer til et integreret europzisk system. 
Opbygningen af et mere detaljeret system i de lande, som for 
0jeblikket ikke har et sadant, ville til gengzld g0re det 
muligt for de pagzldende postvzsener at stille bedre 
forsorteringsfaciliteter til radighed for deres kunder. 
Alle posttjenesters vresentligste investering i fremtiden synes 
at blive i netvzrksstyring 09 SyStemer I der letter en Sadan 
styring. 
10.3. PRIVATE VIRKSOMHEDERS INVESTERINGER OG MULIGHEDER 
Forestillingen om den ikke-monopoliserede del af postsektoren 
gar ud pa, at den domineres af nogle fa store selskaber, der 
alle har moderselskaber uden for EF. Faktisk er det selskaber 
fra EF, som er i besiddelse af den st0rste del af markedet. 
Desuden er der for nylig blevet solgt aktier i de selskaber, 
der har moderselskaber uden for EF, til grupper, som omfatter 
betydelige EF-interesser. Endvidere er de ny teknikker, de 
store virksomheder har bragt med sig til EF, og de store inve­
steringer, det har krzvet at indf0re dem, kun til EF's fordel. 
10.3.1. Markedssammens~tning 
Mens nogle fa af de virksomheder, som ikke er af europa?isk 
oprindelse (f.eks. OHL, Federal Express, TNT og UPS), er 
velkendte internationale selskaber, er det en kendsgerning, at 
st0rstedelen af EF's pakke- og eksprespostmarked ligger i 
hznderne pa mindre virksomheder, der nzsten alle er af 
europreisk oprindelse. De fa selskaber, som nzvnes ovenfor, har 
i virkeligheden kun en samlet markedsandel pa 23%, hvoraf en 
star del ud90res af tvzrnational postbes0rgelse. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 141 
10.3.2. Nye teknikker 
Disse store selskaber bar leveret effektiv tv2rnational post­
bes0rgelse ved q,t benytte integratorbegrebet pl tv2rnational 
postbes0rgelse i Europa. Begrebet glr ud pl, at en enkelt 
virksomhed selv star for hele forl0bet uden at benytte andre 
virksomheder som underkontrahenter. De bar indf0rt lufttrans­
portbaserede netvrerk, som dekker hele Europa og oprindelig blev 
udviklet af Federal Express i USA. Sporings- og lokalise­
ringsteknologi, der f0rst blev indf0rt af henholdsvis OHL og 
UPS, er nu ved at blive almindelig i Europa. 
Kundeservicef aciliteter pl grundlag af datamater blev is2r 
udviklet af luftfartsselskaberne, men Federal Express var den 
f0rste virksomhed, der havde held med omfattende anvendelse af 
princippet i den amerikanske postsektor og siges nu at overveje 
lignende investeringer i Europa. Det var ogsa Federal Express, 
der udviklede teknikker, som g0r det muligt for eksprespost­
virksomhederne at tilbyde integrerede oplagrings- og 
distributionsfaciliteter. Disse fornyelser bar i fellesskab 
vreret til gavn for det europeiske erhvervsliv, navnlig for den 
tvrernationale samhandel. 
10.3.3. Investeringstendenser 
Alle de store selskaber bar desuden foretaget betydelige 
investeringer i netvrerksinfrastruktur. Af hensyn til forret­
ningshemmeligheden er investeringstallene ikke blevet 
offentliggjort, men det menes, at kun et ud af fire selskaber 
bar fortjeneste af investeringerne pa nuvrerende tidspunkt. 
Nogle af disse investeringer er imidlertid oplagte. F.eks. bar 
TNT investeret meget i indk0b af fragtf ly fra British 
Aerospace. Sporings- og lokaliseringsteknologi bar ogsl medf0rt 
store udgifter. 
Der foretages endvidere store investeringer i Central- og 
0steuropa for at sikre omf attende ekspresnetvrerk over hele 
kontinentet. 
10.3.4. Omstrukturering af markedet 
Der bar vreret en lang rrekke overtagelser, saledes at der nu er 
fire vigtige private virksomheder tilbage pa markedet for 
tvrernational eksprespost (OHL, Federal Express, TNT og UPS) 
foruden postvresenerne (de fleste af dem er med i et fellas 
selskab, Unipost). 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 142 
For at reducere den f inansielle byrde har nogle selskaber s0gt 
investeringer udefra. OHL (Europa) har saledes solgt 58% af 
sine aktier til to luftf artsselskaber (Lufthansa og Japan 
Airlines). TNT Worldwide Express er i frerd med at tilslutte sig 
et nyt joint venture, hvoraf 50% ejes af fem postvresener, her­
iblandt Frankrigs, Tysklands og Nederlandenes postvresen. 
10.3.5. Fremtidige udviklinger 
Den fremtidige markedsudvikling vil sandsynligvis udsrette de 
private virksomheder, store som sma, for bade muligheder og 
risici. Liberaliseringen af den tvrernationale postbes0rgelse 
vil abne en rrekke nye muligheder, hvis de private virksomheder 
kan tilbyde tjenesteydelser, som er bedre end postvresenernes. 
De 09ede muligheder i forbindelse med den formelle liberali­
sering kan imidlertid vise sig at vrere fa, da dette markeds­
afsnit faktisk allerede er liberaliseret i betydelig grad. 
Pa samme made vil liberaliseringen af adresserede reklamefor­
sendelser nreppe medf0re, at de private virksomheder overtager 
store dele af denne post. Det er uklart, om ret mange private 
virksomheder 0nsker at foretage de investeringer i universelle 
netvrerk, som krreves for at kunne konkurrere direkte med 
postvresenerne. Desuden skulle de private virksomheder 
konkurrere med priser, der som regel nedsrettes betydeligt pa 
grund af indhold, mrengde og forhandssortering. (Bade nar det 
grelder tvrernational post og adresserede reklameforsendelser 
skal der indf0res tilstrrekkelig kontrol for at beskytte den 
brevpost, som stadig er monopoliseret.) 
Stillet over for disse tilsyneladende begrrensede muligheder kan 
de private virksomheder endda komme ud for, at deres ekspres­
tjenesters tiltrrekningskraft gradvis undergraves, fordi 
forskellen pa deres egne prrestationer og den almindelige 
brevtjenestes efterhanden bliver mindre. Dette kan ske bade for 
deres indenlandske tjenester og maske isrer for deres 
tvrernationale eksprestjenester. Hvad det sidste angar, vil de 
foranstaltninger, der foreslas i Gr0nbogen, medf0re en 
betydelig forbedring af den almindelige brevtjenestes kvalitet. 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 143 
Kapitel 5: 0konomiske og operationelle aspekter Side 144 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 145 
KAPITEL 6 : SOCIALE ASPEKTER 
1. INDLEDNING 
I dette kapitel behandles postsektorens sociale aspekter ud fra to 
synsvinkler. 
For det f0rste vil sektoren blive betragtet udefra, dvs. fra kundens 
synsvinkel. Som nrevnt i kapitel 4 kan kunderne vrere lige fra store 
foretagender med meget store kommunikationsbehov til enkeltindivider, 
der sender en enkelt meddelelse. Selvom store foretagender giver den 
st0rste mrengde forsendelser, gar den her anlagte synsvinkel mere pa 
den individuelle kundes eller den lille virksomheds behov. Man ma 
samtidig holde sig for 0je, at alle kunder (men isrer st0rre kunder) 
har behov, som gar ud over de grundlreggende tjenesteydelser. 
For at fuldstrendigg0re billedet vil de sociale aspekter dernrest blive 
behandlet indefra, dvs. de beskreftigelses~ssige aspekter set i 
forhold til posttjenesterne og deres ansatte. 
Oet er posttjenesternes opgave at stille tjenesteydelser til radighed 
for kunderne. De to synsvinkler har derfor samme brrendpunkt og bliver 
saledes to sider af samme sag. ~ndringer i samfundet -det vrere sig 
0konomisk (inkl. konsekvenserne af det indre marked) eller socialt -
pavirker de krav, der stilles til posttjenesterne, f .eks. med hensyn 
til kundernes adgang til tjenesteydelserne, servicekvaliteten eller 
tjenesternes evne til at stille skrreddersyede tjenesteydelser til 
radighed. 
Tjenesterne ma tilpasse sig disse behov efterhanden som de rendres. 
Det betyder ogsa, at deres ansatte b0r tilpasse sig rendringer i 
eftersp0rgslen. Samtidig vil den sociale udvikling i forbindelse med 
arbejdsforholdene inden for EF ogsa pavirke den made, hvorpa 
posttjenesterne fungerer. 
2. KUNDEASPEKTER 
Det er selvf0lgelig ikke muligt pa omfattende vis at beskrive 
kundernes behov og analysere, i hvilken udstrrekning de nuvrerende 
tjenesteydelser drekker disse behov. To ting er imidlertid sikre: For 
det f0rste krrever kunderne en universel betjening, og for det andet 
har de behov for fleksibilitet fra posttjenestens side. Dette behov 
for f leksibilitet ma antages at vokse i fremtiden. 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 146 
2 .1. DET NUV£RENDE BEHOV 
Som nrevnt i kapitel 4 skal alle landes politik pa postomradet 
sikre, at der ydes en universe! service til en pris, som alle 
kan betale. Den universelle service skal desuden vrere af en 
kvalitet, som kunderne betragter som tilfredsstillende. 
Udover den universelle service er der et behov for srerlige 
tjenesteydelser. En langt fra udt0mmende liste skulle omfatte 
srerlige tjenesteydelser som udskudt omdeling, 10rdagsomdeling 
for postordrefirmaer, omdeling til virksomheder f0r kl. 7.30 pa 
arbejdsdage, Srertakster for maSSefOrSendelSer I malrettede 
kampagner med adressel0se forsendelser, resultatanalyse ved 
direkte markedsf0ring (posttjenesten analyserer pa direct mail­
brugerens vegne, hvor effektivt en given reklamekampagne har 
vreret), databaseleasing, osv. 
2.2. DEN NUV£RENDE SERVICE 
Selvom det er blevet nrevnt, at behovet for at sikre en 
universal service til priser, som alle kan betale, er 
fundamentet for politikken pa postomradet, angives det ofte 
ikke eksplicit, hvad denne universelle service betyder for 
adgangen for og til kunderne, dvs., hvor let kunderne skal 
kunne afsende postforsendelser og hvor hyppigt den universelle 
tjeneste b0r ops0ge omdelingsstederne. 
Terman "adgang" skal altsa i denne forbindelse forstas meget 
bredt, idet der dermed refereres til, hvor let kunderne kan fa 
oplysninger om postale tjenesteydelser, mere specifikt til, 
hvilke muligheder der er for at k0be det til postbes0rgelsen 
n0dvendige (hvilket for de fleste mennesker er frirncerker) og 
derefter af sende forsendelsen. 
Postkontorer ( som drives af postvresenet selv eller i under­
entreprise af en selvstrendig tjeneste) er en vigtig kilde til 
informationer om postale tjenesteydelser (kunderne skal 
naturligvis ogsa have mulighed for at indhente oplysninger om 
de forskellige tjenesteydelser telefonisk eller ved skriftlig 
henvendelse). Pa postkontorerne kan man k0be frimrerker samt 
indlevere postforsendelser i de dertil indrettede postkasser. 
Der er tillige opsat postkasser pa offentlig gade og vej (post 
indsamles ogsa direkte hos st0rre kunder). 
Nogle aspekter ved adgangen til postale tjenesteydelser er 
sammenfattet nedenfor i tabel 1. 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 147 
Tabel 1: Antallet af postkontorer -postvasenerne (1989) 
Medlemsstater Antal post­
kontorer Antal indbyggere 
pr. postkontor Antal postkontorer 
pr. 100 km2 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grcekenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
EF-gennemsnit 
Note 1: (Note 1) i gennemsnit 
1850 5 330 6.07 
1300 3 939 3.02 
17 500 3 489 7.04 
929 10 728 0.70 
12 985 2978 2.57 
17000 3 258 3.10 
2075 1 711 2.95 
14353 3 987 4.76 
106 3 472 4.08 
2624 5 550 6.28 
1050 9 881 1.14 
21000 2 704 8.60 
92 772 3 484 4.10 
Antallet af postkontorer for Irland og Det Forenede 
Kongerige omfatter 
Andre lande menes postkontorer i underentreprise. 
at have lignende kontorer i 
underentreprise. Hvis disse udelades for Irland og Det 
Forenede Kongerige, vil antallet af kontorer blive 
henholdsvis 124 og 1 500. 
Kilde: Sofres unders0gelse 
Nar der tales om at have adgang til posttjenester, tcenkes der 
imidlertid ikke kun pa den universelle service, men ogsa pa 
behovet for en lang rcekke forskellige tjenesteydelser. En 
rimelig let adgang er derfor ogsa vigtig i forbindelse med 
ikke-obligatoriske 
given posttjeneste 
universelt). tjenesteydelser (tjenesteydelser, 
ikke er forpligtet til at som en 
prcestere 
Sadanne tjenesteydelser kan prcesteres enten af postvcesenet 
eller af private tjenester. Det er klart, at disse tjeneste­
ydelsers geograf iske spredning vil afhcenge af 10nsomheden i de 
forskellige 
radighed i omrader, og at der derfor vil vcere fcerre til 
de mindre stcerkt befolkede omrader. Det er ogsa 
klart, at det vil vcere mere 10nsomt at betjene nogle kunder end 
andre uanset, hvor de bor ( denne type kunder er imidlertid 
normalt koncentreret i st0rre byers forretningsomrader). 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 148 
2.3. KUNDERNES FREHTIDIGE BEHOV 
Grundlaget for kundernes fremtidige behov vil stadi9 vcere en 
universel service af tilstrcekkelig h0j kvalitet til en pris, 
som alle kan betale. Herudover ma det indr0rnmes, at in9en 
kender kundernes behov i detaljer. Konsekvensen synes derfor at 
vcere, at der inden for postomradet b0r vcere muli9hed for i sa 
stor udstrcekning som muli9t at vcel9e frit (sarntidi9 med at den 
Universelle Service OpretholdeS) I SaledeS at pOSttjenesterne 
kan dcekke kundernes behov, efterhanden som de opstar. 
Pa mellemlang og lan9 si9t forventer kunderne, at tjeneste­
ydelsernes kvalitet 0ges 09 priserne reduceres (i hvert fald i 
reelle tal) eller holdes pa sarnrne niveau. De vil altsa automa­
tisk med tiden stille st0rre krav til det, de betragter som en 
"normal" service. 
Kunderne forventer at blive behandlet mere individuelt. Jo 
st0rre kunderne er, jo mere forventer de, at tjenesteydelserne 
skrceddersys efter deres behov. 
Kunderne 0nsker at vide, hvilken servicekvalitet de k0ber -
ikke kun med hensyn til hasti9hed 09 palideli9hed, men 09sa med 
hensyn til regelmcessi9hed. De forventer ogsa, at der er let 
adgan9 til tjenesteleverand0ren (der tcenkes her ikke pa de 
regelbestemte aspekter af adgan9en, men snarere pa kundernes 
muli9heder for at finde ud af, hvilke tjenesteydelser der bedst 
dcekker deres behov, 09 pa, at tjenesteleverand0ren skal vcere 
lydh0r, efter at tjenesteydelsen er k0bt). Kunderne forventer 
en for0gelse af valgmulighederne og re9elmcessi9e fornyelser pa 
markedet med henblik pa at forbedre serviceniveauet og 0ge 
val9muli9hederne. 
Endrin9er i samfundet vil medf0re cendringer i kommunikations­
m0nstret. De nye generationer vil maske f. eks. vcere mindre 
villige til at skrive breve, men mere villige til at eksperi­
mentere med tekniske kommunikationsformer. De celdres voksende 
andel af den sarnlede befolknin9 vil maske 0ge eftersp0rgslen 
efter direct mail, livsforsikring 09 andre f inansielle 
tjenesteydelser samt indk0b pr. postordre. 
Demo9raf iske cendringer kan ogsa pavirke postvirksomheden. I de 
f leste lande er bevcegelsen fra landdistrikterne mod byomraderne 
blevet bra9t til standsnin9, 09 i nogle lande er den endda 
vendt. 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 149 
Den generelle 0konomiske udvikling vil pavirke eftersp0rgslen 
efter postprodukter. De underliggende tendenser i udviklingen 
inden for de f orskellige markedssektorer vil imidlertid maske 
vmre mere markante. Hvis for eksempel postordresektoren skulle 
vokse hurtigere end det 0konomiske gennemsnit, vil vmksten 
inden for postsektoren givetvis blive pavirket pa en bestemt 
made. 
2.4. EF-DIMENSIONEN 
2.4.1. SOCIALE KRAV PA EF-PLAN 
Det, der skal opnas, er en universel service af tilstrmkkelig 
h0j kvalitet til en pris, som alle kan betale. Hvis dette er et 
EF-mal (og det synes indlysende, at det b0r det vmre), skal det 
nas overalt i EF. Samtidig skal de midler, ved hjmlp af hvilke 
dette mal nas, give sa megen fleksibilitet som muligt, saledes 
at alle de smrlige tjenesteydelser, som markedet matte efter­
sp0rge, ogsa kan stilles til radighed. 
EF ma derfor definere, hvilken universel service det krmver. 
Denne definition skal indeholde de forskellige relevante 
serviceaspekter, ismr kvalitetaspektet. EF ma ogsa oplyse, 
hvorledes dette mal skal nas, og hvilket omrade, der vil vmre 
tilbage til de smrlige tjenesteydelser. 
2.4.2. SAMH0RIGHED 
Som konkluderet ovenfor er der ikke megen mening i at have en 
universel service, hvis der ikke er tilstrmkkelig let adgang 
hertil pa hele territoriet. Universel service bliver pa samme 
made et tomt udtryk, hvis der ikke samtidig kommer til at gmlde 
visse kvalitetsstandarder overalt i EF. Hvis post, der har 
vmret en uge undervejs, kun leveres en gang ugentligt til 
postboksene pa et postkontor, der ligger 10 km vmk, lever 
postbes0rgelsen ikke op til den standard for universe! service, 
som EF ma formodes at krmve. 
EF ma derfor sikre, at alle regioner er tilstrmkkeligt dmkket 
af et universelt servicenet. Rent operationelt vil service­
kvaliteten i landdistrikter uundgaeligt vmre darlige end i 
byomrader, hvorfor det er vigtigt at sikre, at landdistrikterne 
-eller hele regioner -ikke lider under en urimelig darlig 
kvalitet. I modsat fald ville de maske blive marginaliseret. 
Som nmvnt andetsteds er en god posttjeneste altafg0rende for 
erhvervslivets effektivitet, for uden en tjeneste af denne 
karakter kunne den 0konomiske vmkst i visse af EF' s regioner 
blive bremset. 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 150 
I kapitel 4 blev sp0rgsmalet om servicekvalitet i de for­
skellige medlemsstater behandlet, (se f .eks. tabel 12-14 i 
kapitel 4). Det b0r imidlertid erindres, at der er tale om 
nationale gennemsnitsresultater. Der er forskel pa serviceprre­
stationen i de forskellige omrader i det samme land, og nogle 
af disse forskelle kan vrere store. Det betyder, at i de lande, 
hvis egne prrestationer h0rer til de mindste, kan de omrader, 
hvis prrestationer er mindst, vrere yderst fattige. 
Hvordan skal man fa bugt med sldanne forhold? Oen bedste 
10sning synes at vrere en forbedring af den made, hvorpa den 
pagreldende tjeneste organiserer sit arbejde. Truslen om, at der 
vil blive foretaget lovgivningsindgreb, hvis servicen ikke 
forbedres, vil virke stimulerende. Det er da ogsa muligt, at 
tjenesten i den region, som er darligere stillet pa grund af en 
meget darligere postservice, ikke har de ledelsesmressige 
eller 0konomiske -ressourcer til at foretage de n0dvendige 
forbedringer. 
Der b0r derfor foretages en vurdering af problemerne i de om­
rader, hvis prrestationer er mindst. Resultaterne kunne vrere en 
yderligere tilskyndelse til de ansvarlige postvresener til at 
90re deres yderste for at komme pa h0jde med den gennemsnitlige 
serviceprrestation i EF og saledes forbedre EF's samh0righed. 
3. BES~FTIGELSE 
Postsektoren er arbejdsintensiv. Alt afhrengigt af kapitalafkastet er 
det muligt at mekanisere nogle af faserne i postforl0bet -isrer i 
sorteringscentrene. Selv de faser, der er mekaniserede, er ret sa 
arbejdsintensive. 
Andre f aser kan stort set ikke mekaniseres. Det er de f aser, som 
kunden ser, nemlig indsamling og omdeling. Disse to faser udg0r 
sandsynligvis omkring 75% af tjenesternes samlede driftsomkostninger 
og er som sadan specielt arbejdsintensive. Som nrevnt i kapitel s 
pavirkes omkostningerne kun i meget begrrenset omf ang af variationer 
i postmrengden. 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 151 
3.1. NUVMRENDB FORHOLD 
Postsektoren er en af de st0rste arbejdsgivere i EF. Tabel 2 
viser beskceftigelsen i de enkelte medlemsstaters postvzsener. 
Tabel 2: Beskaftigelse inden for postvasenet (1988) 
Medlemsstat Posttjeneste­
ydelser Finansielle 
tjeneste­
ydelser I alt 
(i tusinde) (i tusinde) (i tusinde) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grzkenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 45.2 
27.6 
313.8 
10.2 
63.5 
269.8 3.5 48~6 
2.2 29.8 
27.0 340.8 
1.3 11.5 
4.2 67.7 
29.5 299.3 
It alien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 9.7 
208.2 
1.5 
58.9 
14.5 1.2 10.9 
25.4 233.6 
0.1 1.6 
10.5 69.4 
1.8 16.3 
Det Forenede 
Kongerige 184.8 
1 207.7 45.5 230.3 
152.2 1359.9 
EF I ALT 
Kilde: Sofres unders0gelse 
Private posttjenester er ogsa vigtige arbejdsgivere i EF. De 
beskreftiger hen ved 350 000 personer inden for EF. St0rstedelen 
er ansat i mindre ekspres- og pakketjenester, som kun arbejder 
pa det indenlandske marked. De fire st0rste tjenester (DHL, 
Federal Express, TNT og UPS) beskceftiger henved 87 000 personer 
inden for EF, hvoraf mange er beskreftiget med tvrernational 
virksomhed. 
Den samlede beskreftigelse inden for postsektoren udg0r henved 
1% af hele EF's arbejdsstyrke. Ca. 70% af postvzsenernes 
samlede omkostninger er 10nomkostninger. Denne procentsats er 
noget mindre for private tjenester, men stadig meget h0j. 
Produktiviteten hos de ansatte i bade offentlige og private 
tjenester stiger med en for0gelse af postmrengden (antallet af 
ansatte hos postvresenet var f. eks. det samme i de fire ar op 
til 1989, mens postmrengden steg med henved 13% i gennemsnit). 
Samtidig har en 0get fleksibilitet skabt virksomheder, som har 
tilpasset sig kundernes behov bedre. 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 152 
Der synes imidlertid at vrere betydelige forskelle i de 
almindelige beska!ftigelsesforhold. For postvresenernes 
vedkornrnende har der hidtil vreret en tendens til at lregge vregt 
pa det, der normalt betragtes som de sociale fordele ved at 
arbejde i den offentlige sektor -f .eks. fuldtidsbeska!ftigelse 
og jobsikkerhed. L0nniveauet ligger oftest over gennemsnittet 
for industrisektoren. Sarnrnenlignet hermed g0r private tjenester 
normalt i st0rre udstrrekning brug af deltidsbeskreftigede. De 
forventer normalt ogsa en st0rre udskiftning i personalet. 
Disse arbejdsgiverholdninger er enten en reaktion pa eller 
arsagen til de forskellige holdninger til frerdighedsniveauer 
inden for arbejdet. Det er normalt sadan, at der i postvresenets 
stillinger stilles st0rre krav til frerdighederne og forventes 
et st0rre engagement hos den ansatte. De private tjenester har 
ganske vist h0jt specialiseret teknisk personale, men bruger i 
meget star udstrrekning ufaglrert -men palidelig -arbejdskraft, 
som kan uddannes hurtigt. 
Private tjenester mener som regel, at de ansatte i postvresenet 
er overbeskyttede. Postvresenet (og frem for alt de 
fagforeninger, som reprresenterer de ansatte) mener derimod som 
regel, at st0rstedelen af de private tjenester giver deres 
ansatte mindst mulig tryghed (med hensyn til de almindelige 
arbejdsforhold, 
heder osv. ) • pensioner, 
I en vis udstrrekning 
beskreftigelsespolitik en sygesikring, forfrernrnelsesmulig-
er begge typer 
reakt ion pa de tjenesters 
forskellige 
omstrendigheder, der g0r sig greldende. Begge typer tjenester vil 
i fremtiden imidlertid nok foretrrekke at nrerme sig hinanden 
(mens de stadig vil f0re en forskelligartet politik i den ud­
strrekning, deter n0dvendigt). 
3.2. ARBEJDSKRAFTEFTERSP0RGSEL 
De seneste erfaringer har vist, at voksende postrnrengder har 
medf0rt en generel beskreftigelsesstigning i sektoren, selvom 
produktiviteten er steget. 
Det er vanskeligt at sige noget om de fremtidige tendenser for 
beskreftigelsen i postsektoren. Der er en almindelig tendens 
til, at postmrengderne vokser. Samtidig vil de enkelte post­
virksomheder, uanset udviklingen pa EF-plan, vrere tilb0jelige 
til at s0ge produktivitetsforbedringer. Over for en langtids­
tendens for postmrengdens vrekst pa 6% om aret, kan beska!f­
t igelsen saledes forventes at vokse med maske 2-3% om aret 
(forskellen skyldes 0get produktivitet). 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 153 
Med til dette generelle billede af stabil eller voksende be­
skzftigelse h0rer, at forholdet mellem de offentlige og private 
ansatte sandsynligvis vil zndre sig. En del af baggrunden for 
denne forskydning er den igangvzrende liberalisering, der dels 
skyldes lovgivning, dels den hastigere vzkst i den ikke­
monopoliserede sektor. 
Lovgivning om indf0relse af liberaliseringsforanstaltninger flr 
ikke sin maksimale virkning lige med det samme. Postvzsenerne 
har derfor tid til at foretage de justeringer, sldanne for­
anstaltninger krzver. Det kan her vzre nyttigt at betragte det 
britiske postvzsen, der vist har lzngere erfaring med konkur­
rence end de fleste andre. Sk0nt liberaliseringen har medf0rt 
0get konkurrence i de sidste 5 Ar, er antallet af ansatte 
faktisk vokset med 10% i samme tidsrum, selv om produktivi­
teten er steget med 15% pr. ansat. Det spanske postvzsen har 
vzret stillet over for en langt mere radikal liberalisering 
(monopolet pa lokal postombzring blev ophzvet), men opretholder 
stadig en universe! tjeneste. 
De private virksomheder bliver n0dt til at oprette nye net 
(eller udvide de bestaende) for at kunne udnytte 
liberaliseringens fordele. Til at begynde med vil disse net 
ikke indebzre samme stordriftsfordele som postvzsenernes. 
Resultatet bliver, at de sandsynligvis faktisk vil 0ge 
beskzftigelsen i postsektoren. (Det vil ogsa ske, selvom 
postmzngden mod alle forventninger ikke skulle stige.) 
Sk0nt den samlede beskzftigelse i postsektoren, ikke mindst hos 
postvzsenerne, saledes nok vil forblive stabil, vil sektorens 
udvikling dog medf0re en rzkke vanskeligheder. Der vil 
naturligvis blive brug for en rzkke nye fzrdigheder, mens andre 
traditionelle fzrdigheder bliver mindre n0dvendige. Da arbejds­
giverne formentlig foretrzkker at beholde det nuvzrende 
personale til de nye opgaver, vil der blive lagt szrlig vzgt pl 
effektiv uddannelse. 
3.3. UDVIKLING I PERSONALEPOLITIK OG ARBEJDSFORHOLD 
Demo graft 
Mange lande oplever nu en nulvzkst i befolkningen, hvormed de 
zldre kommer til at udg0re en stadig st0rre andel af 
befolkningen og de unge en stadig mindre. Det er szrligt 
betydningsfuldt for posttjenesterne, som normalt rekrutterer 
et start antal unge uf aglzrte eller delvis faglzrte med­
arbejdere. Det har i flere medlemsstater ikke vzret szrligt 
vanskeligt hidtil, idet arbejdsl0sheden har vzret meget h0j -
arbejdsl0sheden i EF var i 1991 9,5%. 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 154 
Konkurrence om arbejdskraften 
I fremtiden vil postvresenet imidlertid fa mere konkurrence fra 
deres traditionelle rivaler, nar det drejer sig om denne type 
arbejdskraft. De vil tillige kunne konstatere, at andre 
virksomheder (isrer pa kontoromradet) vil begynde at rekruttere 
i stor malestok fra denne del af arbejdsmarkedet for selv at 
uddanne de nyansatte (tidligere har de nok vrere mere til­
b0jelige til at rekruttere et personale, som allerede var 
delvis uddannet). 
Det kan fa betydelige konsekvenser for posttjenesterne. Man kan 
endda udmrerket forestille sig, at den universelle service -som 
har vreret nrevnt som EF's vigtigste programpunkt pa postomradet 
-vil blive truet i visse regioner, hvis der ikke findes en 
10sning. 
Omkostningsudviklingen 
Den meat indlysende made, hvorpa en arbejdsgiver kan g0re sig 
mere attraktiv, nar udbuddet af arbejdskraft falder, er ved at 
srette 10nnen i vejret. Da 10nomkostningerne imidlertid udg0r en 
betydelig del af posttjenesternes samlede omkostninger, kan det 
vrere meget vanskeligt at g0re noget sadant. Tjenesterne ville i 
givet f ald ikke bryde sig om at srette de reelle priser op, idet 
de sa kunne risikere at modvirke en vrekst i postmrengden og 
saledes komme ind i en ond cirkel. 
Det star ikke klart, hvor mange muligheder posttjenesterne har 
for at g0re sig mere kapitalintensive (og mindre arbejds­
intensive). Devil maske investere kraftigt i nyt udstyr, hvis 
det antages at give et rimeligt kapitalafkast eller en 
kvalitetsforbedring. Som allerede nrevnt vil de dyreste faser, 
nemlig indsamling og omdeling, imidlertid fortsat vrere arbejds­
intensive. Postsektoren er af operationelle arsager n0dven­
digvis mindre kapitalintensiv end mange andre virksomheder 
inden for servicesektoren. 
Vcegten cendres 
Problemerne med udbuddet af arbejdskraft vil ogsa g0re det 
vigtigere at holde pa personalet. I den forbindelse vil 10nnen 
vrere vigtig, men ogsa andre faktorer spiller ind -som f .eks. 
uddannelse, jobfornyelse, forfremmelsesmuligheder og intern 
kommunikation. 
Den samlede beskreftigelse forventes i det mindste at vrere 
stabil. Der kan imidlertid ske visse skift i dette generelle 
billede. 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 155 
For det f0rste vil der sandsynligvis blive stillet st0rre krav 
om fzrdigheder. For det andet vil nogle arbejdsopgaver maske 
overga fra postvzsenet til kunderne/partnerne (som f .eks. 
postbehandlende samarbejdspartnere). I andre tilfzlde vil 
antallet af Stillinger maske blive reduceret i postafdelingerne 
hos de enkel te posttjenesters kunder, efterhanden som post­
tjenesterne overtager nogle af de opgaver, som kunden 
tidligere selv udf0rte. For det tredje 0nsker alle tjenester 
at sikre en optimal udnyttelse af deres ressourcer og dermed en 
maksimering af effektiviteten. 
Det ma antages, at beskzftigelsen hos de private tjenester som 
f .eks. kurer-tjenester og pakkeposttjenester vil stige, maske 
delvis pa bekostning af beskzftigelsen i postvzsenet. Men nu 
som tidligere vil mange af de nye job hos de private tjenester 
skabe yderligere beskzftigelse i sektoren. Disse nye 
beskzftigelsesmuligheder vil iszr vzre et resultat af, at 
posttjenesterne finder nye nicher pa markedet. 
Posttjenester: den ekonomiske sammenhamg 
Det kan vzre lzrerigt at sammenligne et postvzsen i en 
medlemsstat med en re lat iv h0j bruttof aktorindkomst pr. ind­
bygger og en meget star postmzngde med et postvzsen i en anden 
medlemsstat, som i disse henseender ikke er sa heldigt stillet. 
Udelukkende for illustrationens skyld sammenlignes en rzkke 
centrale statistiske tal for Grzkenland og Nederlandene i 
tabellen nedenfor. 
Tabel 3: Jllustrerende sammenligning mellem to postvcesener 
Parametre 
Eksterne 0konomiske f aktorer 
Bruttofaktorindkomsten pr. 
indbygger 
Postmzngde pr. indbygger 
Personalestatistik 
Indtzgter pr. ansat 
Postmzngde pr. ansat 
Postvzsenets net 
Mekaniserede sorterings­
kontorer 
Automatiserede postkontorer Enheder 
EF-indeks 
Forsendelser 
ECU 
Forsendelser 
% 
% 
Kilde: EF-Kommissionens analyse Graekenland Nederlandene 
38 100 
47 409 
8 722 29 202 
40.5 100.7 
0% 100% 
0% 99% 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 156 
De hidtidige erfaringer ( se kapitel 5, afsnit 10) viser ikke 
nogen forbindelse mellem investeringer og forbedring af 
servicekvaliteten. Anlregsinvesteringer vil imidlertid normalt 
0ge den pagreldende organisations fleksibilitet. Der er tale om 
en kvantitativ fleksibilitet, idet det vil blive lettere at 
reagere pa en for0gelse af postmrengden. Den vil dog ogsa vrere 
kvalitativ, idet det vil blive lettere at tilbyde kunderne 
f lere muligheder. Disse muligheder kunne emf atte rabatter pa 
postforsendelser, hvor modtageradressen kan lreses optisk, 
muligheden for at give kunden oplysninger om, hvor langt hans 
postforsendelser er naet (ved hjrelp af opsporings- og 
lokaliseringsteknik), konvolutering og andet f irmainternt 
postarbejde. 
Servicesektoren vil naturligvis afspejle de 0konomiske forhold 
i samfundet. Man b0r imidlertid holde sig for 0je, at sund­
hedstilstanden i servicesektorens offentlige virksomheder kan 
pavirke de 0konomiske omgivelser. Lande med en stor 0konomi er 
normalt med til at skabe en sund servicesektor, og en sund 
servicesektor vil hjrelpe med til at skabe den effektivitet, som 
er en forudsretning for en generel 0konomisk vrekst. 
Hvis der i et givet samfund forekornrner udrekkede servicebehov, 
vil man s0ge alternative muligheder. Inden for postsektoren er 
det eksempelvis tydeligt, at kunderne i USA og Itali~n ikke er 
srerlig tilfredse med deres nationale offentlige postvresen, 
hvilket saledes har bidraget til en kraftig vrekst i de alter­
native posttjenester (de tjenester, der indirekte konkurrerer 
hermed). 
Disse tilsyneladende ydre aspekter har store konsekvenser for 
de ansatte i savel offentlige som private posttjenester. De 
skal saledes kunne tilpasse sig rendrede forhold og vrere villige 
til at lade sig uddanne pany. En ha>jere grad af mekanisering 
vil ogsa rendre postarbejdernes arbejdsmilj0. 
Balancen mellem omkostninger og kvalitet 
Noget af det vigtigste for en posttjeneste er naturligvis at 
reducere omkostningerne mest muligt og samtidig holde sarnrne 
kvalitetsniveau. Man ma her specielt se pa, hvor stor et 
ledelses- og administrationspersonale, der er behov for. 
Ved gennemf 0relsen af store omkostningsbesparelser vil post­
vresenet nok ikke anse det for rimeligt at reducere de samlede 
operationelle udgifter ( idet postmrengden forventes fortsat at 
vokse). Devil maske snarere se pa administrationsudgifterne. 
Af tabel 3 fremgar, hvor forskelligt de enkelte postvreseners 
samlede personale fordeler sig pa de enkelte personalegrupper. 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 157 
Tabel 4: Postwesener: procentvis fordeling af. persona/et pa 
postomr<idet 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grc;ekenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
EF-gennemsnit Postbude 
% 
60.8 
41.7 
59.3 
65.6 
72.2 
54.5 
42.0 
66.6 
80.4 
81.0 
60.1 
79.8 
64.3 Administrativt 
persona le 
% 
28.5 
40.9 
30.0 
28.3 
26.3 
41.5 
31.4 
30.0 
9.5 
17.2 
363 
11.2 
28.9 
Kilde: Sofres unders0gelse Ledere 
' 
10.7 
17.4 
10.7 
6.1 
1.5 
4.0 
26.6 
3.4 
10.1 
1.2 
3.6 
9.0 
6.8 
At d0mme ud fra tabellen ma der klart lc;egges forskellige 
kriterier til grund ved def initionen af administrativt 
personale. Det skal imidlertid understreges, at hele personalet 
lige fra generaldirekt0ren til det postbud, der omdeler posten 
(og selvf0lgelig alt personale pa de mellemliggende ledelses­
og administrationsniveauer), skal inddrages, nar man skal se pa 
kvalitet og produktivitet. Al le ansatte skal yde et vigtigt 
bidrag i processen. 
Tekniske amdringer 
Tekniske CEndringer har i det sidste arti VCEret en af de 
VCESentligste arsager til organisatoriske CEndringer savel inden 
for postvc;esenet som i private virksomheder. Konsekvensen har 
vc;eret, at der har kunnet tilbydes andre eller c;endrede tjeneste­
ydelser samtidig med, at der har vc;eret lagt st0rre vc;egt pa 
personalets fc;erdigheder. 
Denne udvikling i retning af flere fc;erdigheder er delvis en 
reaktion pa kundernes behov for produktivitetsforbedrende 
tjenester og tjenester med vc;erditilvc;ekst. Som konkrete 
eksempler kunne nc;evnes det skc;ermarbejde, som mere og mere 
vinder indpas ved postkontorernes skranker, eller brugen af 
opsporings- og lokaliseringssystemer. 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 158 
I bredere forstand skal personale have et vist kendskab til 
markedsf0ring, og skrankepersonalet skal vrere fuldt fortroligt 
med den lange (og sandsynligvis mere komplekse) rrekke af 
tjenesteydelser, som skal drekke nye kundebehov. 
I fremtiden kan behovet for flere fcerdigheder ogsa vrere en 
reaktion pa et strategisk 0nske om at g0re tjenesterne mere 
fleksible. Dette 0nske om fleksibilitet kan meget vel g0re 
tjenesterne mere kapitalintensive (inden for de praktiske 
grcenser, som aktiviteten som sadan skaber). 
3.4. ERHVERVSUDDANNELSE 
Flere af de udviklingstendenser, earn er nrevnt ovenfor -isrer 
behovet for mere og ny viden om markedsf0ringsforhold og 
tekniske forhold -vil medf0re, at der lcegges endnu st0rre 
vregt pa erhvervsuddannelse. Der vil sandsynligvis blive tale 
om flere former for erhvervsuddannelse: 
Kundeorienteret erhvervsuddannelse 
I de senere ar er der sket betydelige cendringer inden for 
postsektoren. I fremtiden, hvor der vil f inde en mere 
indirekte konkurrence sted (f .eks. fra telekommunikations­
omradet) I vil cendringerne sandsynligvis tage fart. Kundernes 
forventninger vil cendre sig hurtigt, og de vil krreve, at 
tjenesterne reagerer hurtigere pa deres behov, efterhanden som 
de opstar. 
Hvis personalet derfor skal vcere helt og holdent kunde­
orienteret, ma det n0dvendigvis vcere fleksibelt. En sadan 
fleksibilitet er ikke let at opna. Her vil uddannelsen af 
persona let 
afg0rende. samt en effektiv intern 
Erhvervsuddannelse i forbindelse med nyt maskinel kommunikation vrere 
Det star klart, at postvirksomhed teknisk set vil blive mere 
kompliceret. Det vil ikke alene vrere meget vigtigt at lcere at 
bruge nyt maskinel, men ogsa at lcere at udnytte personalet mere 
effektivt ved hjrelp af moderne arbejdsmetoder. 
Erhvervsuddannelse i forbindelse med nye tjenester 
Det afhcenger af det pagceldende personales fcerdigheder, om nye 
tjenesteydelser bliver en succes . Den elektroniske post er et 
eksempel pa, at nye tjenesteydelser vil krreve frerdigheder, som 
ligger langt fra de traditionelle fcerdigheder pa postomradet. 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 159 
/Endringer i ledelsen 
Der vil sandsynligvis blive lagt st0rre vaegt pl aendringer i 
ledelsen, iszr i forbindelse med specialiseringer (f .eks. det 
operationelle omrlde, finansiering, markedsf0ring eller 
personaleomradet). Ledelsens vigtigste egenskab vil maske vzre 
dens evne til at styre aendringer. 
4. UDFORDRINGEN 
EF skal altsa sikre, at der er en tilstraekkelig god service overalt, 
dvs. i alle omrlder af EF. Derudover b0r der vaere en sl omfattende 
handlefrihed som muligt, saledes at kundernes mindste 0nsker kan 
blive opfyldt. 
Det har konsekvenser 
tjenesteydelser inden for alle dem, der 
for postsektoren, har noget 
dvs. de at g0re med 
regulerende 
myndigheder, tjenesterne og deres personale samt EF. Kommissionen 
vil i gr0nbogen ikke fremsaette specif ikke forslag vedr0rende 
beskzftigelsesaspekterne, men har dog oprettet et radgivende udvalg, 
Comite Paritaire, hvorigennem reprzsentanter for arbejdsgivere og 
arbejdstagere 10bende kan fremsztte deres holdninger til de mulige 
konsekvenser af EF's politik pl postomrldet. 
Med hensyn til kundeaspekterne rejser de sociale behov samt markedets 
krav en raekke sp0rgsmal om, hvordan forholdene skal reguleres: 
Hvilken form for universe! service er pakraevet, og hvordan skal man 
under hensyntagen til de sociale behov og markedets krav garantere 
en sadan og samtidig sikre st0rst mulig fleksibilitet? Der skal ogsa 
sea naermere pa sp0rgsmllet om EF-samh0righeden, herunder n0dvendigvis 
ogsa, om det er n0dvendigt at investere EF-midler pa omradet for at 
forbedre servicen i regioner, der pa nuvaerende tidspunkt er 
forfordelt pl grund af postale tjenesteydelser af ringe kvalitet. 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 160 
Kapitel 6: Sociale aspekter Side 161 
Kapitel 7: Den nuvmrende situation: Side 162 
Problemer og udfordringer 
KAPITEL 7: DEN NOV.KR.ENDE SJ:TUATION: 
PROBLEMER OG UDFORDRINGER 
1. INDLEDNING 
Dette kapitel fors0ger f0rst at give en oversigt over de problemer, 
den nuvmrende situation indebmrer. Hertil anlmgges forskellige 
synsvinkler, som benyttes i denne rmkkef0lge: Kundens, virksomhedens 
og myndighedernes. Unders0gelsen vil, nlr den skal plvise de proble­
mer, der skal tages op, koncentrere sig om forskellene mellem 
medlemsstaterne. Det b0r imidlertid hele tiden huskes, at der allere­
de er visse fmlles punkter, som giver EF' s postsektor sammenhmng. 
Blandt de vigtigste er, at alle medlemsstater tilslutter sig den po­
lkitik, at der over hele EF b0r vmre en universe! tjeneste af til­
strmkkelig kvalitet og til priser, som er overkommelige for alle. 
(Samtidig vil unders0gelsen vise, at der er stor forskel pl, hvorle­
des denne politik udf0res pl nuvmrende tidspunkt.) 
Virkningerne af 1992 og det indre marked stilles derpl op over for 
denne unders0gelses resultater. Dernmst behandles muligheden for at 
vmlge status quo ved at unders0ge, hvad der vil ske, hvis der ikke 
90res noget for at mndre den nuvmrende situation. Endelig betragtes 
det hele fra Fmllesskabets synsvinkel. 
Eventuelle 10sninger pl de forskellige problemer behandles i nmste 
kapitel sammen med f0lgerne af de vilklr, postsektoren sandsynligvis 
kommer til at arbejde under. 
2. KUNDENS SYNSVINKEL 
Det bedste indtryk af de problemer, kunderne kan komme ud for under 
de nuvmrende forhold, f ls ved at tage en person, der 0nsker at sende 
post til forskellige steder i EF-landene, som eksempel. 
Ved hjmlp af denne persons synsvinkel kan der foretages en 
sammenligning mellem de forskellige medlemsataters tjenesteydelser. 
(Meningen er ismr at sammenligne de indenlandske tjenesteydelser. De 
tvmrnationale tjenesteydelser flr stadig st0rre betydning, men tegner 
sig for 0jeblikket kun for ca. 10' af sektorens omsmtning.) 
2.1. DEFINITIONER 
Definitionerne pl de forskellige postforsendelser varierer -
der f indes ikke nogen EF-definition pl et standardbrev. 
Kapitel 7: Den nuvzrende situation: Side 163 
Problemer og udfordringer 
Nogle medlemsstater opdeler deres post i breve og tryksager, 
andre i A-og B-post. (I begge tilfcelde foruden opdeling i 
pakker og eksprespost.) 
I de fleste medlemsstater def ineres grcenserne ved hjcelp af 
vcegtkriteriet, i andre benyttes vcerdikriteriet og i atter andre 
begge dele. Den faktiske anvendelse af de enkelte kriterier kan 
variere: slledes varierer anvendelsen af vcegtkriteriet mellem 
500 g og 2 kg. 
Hvis kunden skal sende en pakke (en forsendelse, som indeholder 
varer), har han mulighed for at vcelge, i den udstrcekning, 
markedet uden for den monopoliserede sektor tillader det. Den 
maksimale vcegt pA den pakke, han kan sende til samtlige 
adresser, varierer imidlertid. 
I alle medlemsstaterne omfatter muligheden for at vcelge, 
hvorledes en pakke skal sendes, ogsA muligheden for at sende 
den som brevpakke ( inden for den maksimalvcegt, brevtjenesten 
tillader). En forsendelse, som ikke omfattes af monopol, kan 
sAledes sendes af en monopolindehaver. 
Hvad eksprespost angAr, vil kunden opdage, at den er post­
vcesenets monopol i tre medlemsstater. I seks andre, hvor de 
tjenesteydelser, som ikke omfattes af monopol, ikke er klart 
af grcensede, kan det vcere uklart, om en bestemt forsendelse 
omfattes af monopolet eller ikke. 
Medlemsstaterne har ikke nogen bestemt holdning, nlr det gcelder 
regler for nye tjenester i postsektoren. Der bliver muligvis 
behov for en ny fremgangsmAde i forbindelse med hybride 
tjenesteydelser som f .eks. postvzsenets elektroniske post. 
2.2. ADGANG 
Betingelserne for kundernes adgang til at benytte post­
t jenesterne ligger pA to planer. PA regel-eller forskrifts­
planet er det et sp0rgsmAl om de plgceldende medlemsstaters 
postlovgivning. PA det driftsmcessige plan bestemmer de enkelte 
postvzsener selv, pA hvilke betingelser kunderne kan afsende 
deres post. 
2.2.1. REGLER OG FORSKRIFTER 
Det er forskelligt fra den ene medlemsstat til den anden, 
private f irmaer mA optrzde som mellemled mellem kunden 
postvcesenet. om 
og 
Kapitel 7: Den nuvzrende situation: Side 164 
Problemer og udfordringer 
Neaten al le medlemsstaterne haevder, at tvernational post ( i 
eller uden for EF) omfattes af postvesenets monopol, selv om de 
f leste myndigheder og/eller postvmsener bar valgt ikke at 
hlndheve dette monopol eller ikke bar gjort det effektivt. 
Alle medlemsstaterne er i besiddelse af en universe! tjeneste. 
Der er visse forskelle med hensyn ti,.l tjenesteydelser, der 
letter postbes0rgelsen, f .eks. frimaerkesalg. Indsamlings­
faciliteter i form af postkasser og antal indsamlinger er ogsa 
varierende. Forskellene er ferre, nar det gelder udlevering. 
Alle postvesener i EF omdeler post fem eller seks dage om ugen, 
og nogle har endda mere end 6n omb•ring om dagen, i det mindste 
i nogle omrlder. 
2 • 2 • 2 • FORSENDELSESBETINGELSER 
Kunden vil sandsynligvis blive forvirret over de mange for­
skellige forsendelsesregler, der benyttes. Navnlig reglerne for 
tryksager kan vzre forskellige, f.eks. nlr det drejer sig om 
kriterierne for klassif icering som avis (og dermed kriterierne 
for at opnl takstfordele). 
Forskellige forsendelsesbetingelser kan (vilkarligt eller 
uvilklrligt) virke som en hindring for adgangen til at benytte 
postsystemet. Fra kundens synspunkt er sldanne hindringer noget 
relativt: hvis et postvzsen tilbyder fzrre faciliteteter end et 
andet, vil det forekomme restriktivt i sammenligning hermed. 
Dette kan fordreje markedet og fl nogle kunder til at sende 
deres post til (eller via) nogle lande, men ikke til andre. 
2.3. TJENESTEYDBLSB 
Kunderne s0ger naturligvis en kombination af servicekvalitet, 
pris og udbud. Inden for de monopoliserede tjenester er der for 
0jeblikket store variationer. 
2.3.1. PRJ8STATION 
Den betjening, kunderne far, varierer fra det ene postvmsen til 
det andet. Et postvesen kan notere en prestation pl 99% for 
indenlandsk post, et andet 15%. For tvmrnational post fore­
ligger der ingen tal (selv om postvesenerne ogsa her foretager 
mllinger af interne hensyn). 
Kapitel 7: Den nuvmrende situation: Side 165 
Problemer og udfordringer 
2 .3 .2. MALESYSTEMER 
Kunden vil konstatere, at nmsten alle postvmsener har erklmrede 
(men ikke obligatoriske) malsmtninger for indenlandsk post, men 
ikke for tvmrnational post eller EF-post. Mllsztningerne for 
indenlandsk post drejer sig om transporthastighed, men ikke om 
andre kvalitetsaspekter. 
Af de forskellige systemer, der benyttes til rolling af 
prmstationer, er maling af hele forl0bet fra afsender til 
modtager den mest relevante, fordi den svarer til kundens 
erfaringer. Unders0gelser af hele forl0bet har til en vis grad 
vist, at de andre malesystemer, som postvmsenet har benyttet, 
har haft tendens til at overvurdere den faktiske przstation. 
Kunderne har muligvis st0rre tillid til uafhmngige malinger. 
2.4. TAKSTER 
Kunden vil konstatere, at grundtaksterne for et indenlandsk 
brev pa 20 g varierer fra 0,15 ECU til 0,50 ECU. Maske vil han 
ikke f inde det szrlig overraskende, da de laveste takster 
findes i de lande, hvor leveomkostningerne er lavest. 
Det kan imidlertid vmre vanskeligere for ham at forst! pris­
variationerne uden for grundtaksten. Navnlig kan de forskellige 
takstfordele i nogle tilfmlde 0ge prisforskellene og i andre 
g0re dem uventet sma ( sa et land med h0j e leveomkostninger 
bliver billigere end et, hvor de traditionelt er lave). 
2.5. KUNDENS TILFREDSHED 
Pa baggrund af denne uensartethed er det klart, at en kunde, 
som skal sende post til adressater i alle EF-landene, nmppe vil 
f inde den nuvmrende situation smrlig tilfredsstillende. Det 
betyder dog ikke, at kunderne overalt er utilfredse med 
posttjenestens kvalitet. 
Tilfredsheden afhmnger af, hvorledes kunderne def inerer 
kvalitet, og af, om posttjenesterne i den offentlige eller 
private sektor kan levere den kvalitet, kunderne 0nsker. Til­
fredsheden vil sandsynligvis variere efter kundens hjemsted. 
Desuden afhamger den af, hvor meget postvmsenet g0r for at 
vejlede kunderne i brugen af de forskellige tjenesteydelser. 
Kapitel 7: Den nuvaerende situation: Side 166 
Problemer og udfordringer 
Kundernes brug af de forskellige posttjenester vil naturligvis 
afhaenge af, hvor effektivt kunderne mener, disse tjenester 
opfylder deres krav. Erf aringerne med en tjeneste giver kort 
sagt visse forventninger til den, 09 dette vil i sig selv 
diktere brugen af den. Disse erfaringer og forventninger er 
forskellige fra den ene medlemsstat til den anden og kan endda 
variere mellem EF's forskellige regioner. 
En kunde, 
p!lideligt som bor i en medlemsstat, hvor postvaesenet er 99\ 
(se pkt. 2.3.1), kan udmaerket betro et vigtigt 
forretningsbrev til almindelig postbes0rgelse. En kunde, som 
bor i en medlemsstat, hvor pllideligheden kun er 15%, vil naeppe 
g0re det. 
Forskellige forventninger f0rer slledes til forskellige brugs­
m0nstre og dermed til forskellige opf attelser af, hvad post­
tjenesterne skal benyttes til. Ogs! konkurrence (navnlig in­
direkte konkurrence) kan f0re til aendring af disse opfattelser. 
2.S.l. TVmRNATIONALE TJENESTEYDELSER 
Kunder, som bar tvaernationale forsendelsesbehov, vil naeppe 
finde de tjenester, som s0ger at opfylde disse behov, saerlig 
tilfredsstillende. 
Det skyldes dels, at det er vanskeligt at have med flere 
postvaesener at g0re -hvis kunden vaelger denne 10sning for at 
f ! sine forsendelser leveret til modtagere i forskellige 
medlemsstater, som betjenes af de p!gaeldende postvaesener. Det 
skyldes desuden til en vis grad, at ekspeditionen af s!dan post 
er af ringe kvalitet (hvad der er skadeligt for Faellesmarkedets 
ide). 
2.5.2. HOLDNING TIL KONKURRENCE 
Hvis kunden f0ler, at bans rimelige forventninger til post­
bes0rgelsen aldrig opfyldes, vil ban foretraekke, at der ind­
f0res konkurrence, eller at konkurrencen skaerpes. Dog vil ban 
naeppe bifalde, at der g0res noget, som kan bringe den univer­
selle tjeneste i fare. 
Kunderne har adgang til at benytte eksprespost (som i de fleste 
medlemsstater er underkastet fri konkurrence) i de fleste af 
EF' s regioner. De foretraekker muligvis at benytte denne for­
sendelsesform, nlr de bar saerlige behov, som ikke opfyldes af 
en i 0vrigt effektiv standardposttjeneste. 
Kapitel 7: Den nuvzrende situation: Side 167 
Problemer og udfordringer 
Andre steder vil de imidlertid give sig til at benytte en sldan 
tjeneste, hvis standardbrevtjenesten ikke er god nok til at 
tilfredsstille almindelige forsendelsesbehov. I sldanne 
tilfzlde vil ekspresforsendelsesfirmaerne sandsynligvis kunne 
tage h0jere priser, fordi standardbrevtjenesterne ikke er i 
stand til at konkurrere. 
2.5.3. MNDRINGER I KUNDERNES FORVENTNINGER 
Kundernes forventninger er altid tilb0jelige til at stige. Der 
er desuden sandsynlighed for, at de i stadig st0rre grad bliver 
individualiserede. I det store og hele vil sldanne "forander­
lige" forventninger sikkert kunne opfyldes langt bedre, hvis 
den st0rst mulige konkurrence tillades (dog slledes, at 
universel tjeneste bevares). At dette ikke for 0jeblikket er 
tilfzldet, kan vzre kilde til en vis frustration hos mange 
kunder. 
3. VIRKSOMHEDERNES SYNSPURKT 
Det f0lgende drejer 
indehavere over for 
beskzftige sig med. sig om postvzsenernes stilling 
de problemer, de nu vil blive som monopol­
n0dt til at 
3.1. RETSSTILLING 
Det er ikke klart, at det i h0jere grad er medlemsstaterne end 
postvzsenerne, der indglr aftaler inden for UPU, selv nlr 
aftalerne har lovgyldighed. 
Det b0r nzvnes, at UPU's beslutninger (og mlske ogsl CEPT's 
henstillinger) kan komme i modstrid med Rom-Traktaten. 
3.2. ADGANG 
Det skulle ikke vzre noget st0rre problem at foretage visse 
zndr inger og f orenkl inger, 
mere ensartede i det som g0r adgangsbetingelserne i EF 
mindste nlr det gzlder standard-
tjenesterne. Mere vidtrzkkende harmoniseringsfors0g kan 
imidlertid m0de modstand fra postvzsenerne og forbrugerne, 
medmindre der er tale om klare fordele for begge parter. 
Blandt eksemplerne kunne vzre fors0g pa at indf0re en standard, 
sa alle EF's postvzsener opdeler posten i enten LC/AO eller i 
A-og B-post -i stedet for at nogle benytter den ene og andre 
den anden klassif iceringsform. Et andet eksempel kunne vzre at 
indf0re obligatoriske standardst0rrelser for breve i standar­
diserede vzgtklasser. 
Kapitel 7: Oen nuvaerende situation: Side 168 
Problemer og udfordringer 
Et andet omrlde, som kraever en ensartet politik, er private 
firmaers adgang til at benytte de monopoliserede net. Nogle 
postvaesener s09er at hindre dem adgang, mens andre behandler 
dem som store kunder (som indenlandske "konsolidatorer"). 
3.3. SBRVICEKVALITBT 
Alle kunder betragter servicekvalitet, uanset hvordan de 
def inerer den, som den vigtigste egenskab. Pl nuvaerende 
tidspunkt varierer den betjening, de flr af de universelle 
tjenesteydelsers leverand0rer, og mange kunder anser ikke alle 
de offentliggjorte praestationsresultater for pllidelige. 
3.3.l. P~STATIONER 
Nogle postvaeseners officielle tal viser, at de opfylder de 
mllsaetninger, de bar sat for den indenlandske postbes0rgelses 
kvalitet (selv om nogle af disse postvaesener pltaenker at gl 
over til det mere kraevende system, hvor hele forl0bet miles). 
Andre postvaesener har i st0rre eller mindre grad uopfyldte 
mllsaetninger. 
Problemet med at forbedre praestationerne vanskeligg0res af 
behovet for at holde omkostningerne nede. Al le postvaesener 
kommer regelmzssigt ud for spzndingen mellem presset for at 
holde omkostningerne nede og kravet om at forbedre kvaliteten. 
At forbedre kvaliteten kan vare vanskeligere for tjenester, som 
ikke kan kontrollere eftersp0rgslen, men i stedet ml reagere pl 
den. Det er f0rst og fremmest tilfaeldet med postvaesenerne, som 
er forpligtet til at modtage al post, der indleveres hos dem. 
De er derfor n0dt til at kl are stigende og f aldende efter­
sp0rgsel pl bedste mlde, uden un0dvendige omkostningsfor09elser 
eller uacceptable kvalitetsforringelser. 
Opfyldelse af mllsatningerne kan i nogle postvasener vaere 
blevet hindret af utilstrakkelige eller forsinkede investe­
ringer i mekaniske anlag eller informationsteknologi. Sldanne 
investeringer er imidlertid ikke nogen garanti for bedre 
servicekvalitet eller lavere omkostninger. 
CEPT' s medlemmer har opstillet D+3 (tredje arbejdsdag efter 
indleveringen) som uoff iciel mllsaetning for tvaernational post 
(herunder post til og fra EF-lande). Tallene for EF, som dog 
ikke er offentliggjort endnu, viser, at kun ca. 40% af for­
sendelserne opfylder denne mllsaetning pl nuvcerende tidspunkt. 
Det tyder pl en prcestation, som lader en del tilbage at 0nske 
og derfor ml forbedres. 
Kapitel 7: Oen nuvcerende situation: Side 169 
Problemer og udfordringer 
3 .3 .2. HALING 
Der benyttes tre forskellige malesystemer i EF (for slet ikke 
at tale om de forskellige former for stikpraweteknik). Der 
synes at vcere almindelig enighed om, at det system, hvorefter 
hele forl0bet males, er det eneste effektive. 
Postvcesenerne har hidtil ikke vceret villige til at offent­
li990re deres prcestationsresultater, nar det gcelder post til og 
fra EF-lande. 
3.4. TAKSTER 
Taksterne varierer pa grund af de forskellige 
betingelser i EF-landene og pa grund af de 
prisfastscettelsesprincipper (herunder forskellige 
til rentabilitetsniveau og krydssubsidier). 
3. 4 • 1 • REGNSKABSHETODER omkostnings­
f orske 11 ige 
indstillinger 
Der benyttes forskellige regnskabsmetoder i de forskellige EF­
lande. Oette forhold pavirker enhver sammenligning i post­
sektoren. Forskellene f0rer til forskelle i takstfastscettelse 
og styring. De 90r det ogsa vanskeligere at benytte ensartede 
takstprincipper. 
Inden for grcenserne af de nationale regnskabsmetoder er der 
desuden stor forskel pa de omkostningsdata, som foreligger fra 
postvcesenerne i de forskellige medlemsstater. 
3.4.2. OHKOSTNINGER 
De forskellige postvceseners omkostningsstrukturer kan vcere 
forskellige fra hinanden. De er imidlertid alle udsat for det 
samme pres for at holde priserne nede og undga stigende 
omkostninger. 
Forskellene i omkostningsstruktur har forskellige arsager. De 
vigtigste ydre faktorer, som pavirker produktiviteten, er 
befolkningstcethed og transportinfrastrukturens effektivitet. 
Produktiviteten pavirkes desuden af kundernes tilb0jelighed til 
at benytte posttjenesterne og af tidligere investeringer i 
effektive systemer eller mekaniserede anlceg. Omkostningerne i 
forbindelse med den vigtigste ressource arbejdskraften 
pavirkes i h0j grad af 10nforholdene, som er forskellige fra 
den ene medlemsstat til den anden. 
Kapitel 7: Den nuvzrende situation: Side 170 
Problemer 09 udfordrin9er 
Postvzsenerne vil imidlertid stadig stl over for et voksende 
omkostnin9spres pl 9rund af de f aktiske sti9nin9er i arbejds­
kraftomkostnin9erne. Datte pres vil sandsynligvis blive for09et 
af den forventede ned9an9 i arbejdskraftudbuddet. 
Pa lzn9ere si9t kan det indre marked formindske no9le af 
forskellene i omkostnin9sstrukturen. Der er imidlertid som 
allerede nzvnt en rzkke faktorer (f.eks. befolknin9stzthed), 
som postvzsenerne ikke er herre over. I en rakke andre tilfalde 
(det 92lder f .eks. lomforhold) bliver omkostningsforskellene 
nzppe mindre forel0bi9. 
3.4.3. RABATORDNINGER 
De fleste postvzsener giver tryksa9er takstfordele, 09 
taksterne er som re9el tabs9ivende. Postvasenerne kan derfor 
ikke f orudse deres tab 09 har heller in9en magt over dem, da de 
afhanger af den mzngde, udgiverne indleverer til forsendelse. 
De fleste postvasener (men ikke n0dvendi9vis de samme) tilbyder 
ogsa rabatter i forbindelse med monopoliserede tjenesteydelser, 
hvis afsenderne selv udf0rer en del af arbejdet. I nogle til­
fzlde viser det sig, at rabatterne er st0rre end de omkost­
ninger, der spares. Foruden de indt29tsmzssi9e problemer er der 
fare for' at sadanne rabatordninger inden for den monopoli­
serede sektor kan skabe prmcedens for de sektorer, som ikke er 
monopoliserede. 
3.4.4. KRYDSSUBSIDIERING 
Alle postvmsener s09er at markedsf0re deres indenlandske 
brevtpostbes0r9else pa 9rundla9 af en enhedstakst, som krmver 
en vis 9eo9rafisk krydssubsidierin9. Yderli9ere krydssubsi­
diering fremmes af presset fra op9aver, der pll299es nogle 
postvmsener i kraft af den lov9ivnin9, som har 9ivet dem deres 
eneret, eller som resultat af regerin9ens politiske af90relser. 
I nogle tilfmlde er krydsaubsidieringen (eller den kan vmre) 
f0l9en af takstfastsmttelsesprocedurer, som ikke er fleksible 
nok. Hvis der endvidere ikke foreta9es en re9elmzssi9 
re9ulerin9 af rabatordnin9erne, kan der med tiden opsta 
uoverensstemmelse mellem dem 09 de omkostninger, der spares. 
Kapitel 7: Den nuvzrende situation: Side 171 
Problemer og udfordringer 
3.4.5. TERHINALAFGIFTER 
I korthed kan det siges, at UPU' s terminalafgiftsordning har 
tre vigtige ulemper: 
der betales samme kompensation pr. kg, uanset hvor mange 
f orsendelser der indgAr i dette kilo 
standardterminalafgiftsordningen tager ikke hensyn til de 
forskellige ekspeditionsniveauer, forsendelserne krzver 
ordningen er universal og har derfor problemet med at 
skulle holde bestemte gennemsnit. 
Uanset hvad man mener om vzrdien af den remail-tjeneste, som er 
opstAet pA baggrund af disse uoverensstemmelser, er en ordning 
som terminalafgiftsordningen med et sl fordrejet f inansielt 
grundlag ikke noget sikkert underlag for posttrafikken i EF 
eller pA internationalt plan. Da navnlig EF-trafikken vil fA 
st0rre og st0rre betydning, mA kompensationsordningen tages op 
til grundig revision. 
En revideret ordning, 
forsendelse, er blevet 
heriblandt syv fra EF. hvorefter der opkrceves en afgift pr. 
indf0rt af flere CEPT-postvcesener, 
Om denne ordning kan betragtes som et acceptabelt mellemstadium 
pA vejen mod den endelige 10snin9, overvejes andetsteds. Her 
stilles ogsA det sp0rgsmAl, om CEPT-ordningen er et uaccep­
tabelt brud pA konkurrencereglerne (og om det derfor er vigtigt 
at fa den revideret). 
3.5. BES:rc.FTIGELSE 
Posttjenesterne (b!de offentlige og private) er ikke 
ubetydelige som arbejdsgivere og beskceftiger tilsammen ca. 
1,7 mio. mennesker i EF. Derfor er beskceftigelsen i post­
sektoren (iscer i dens offentlige del) af stor betydning i en 
bredere social sammenhceng. 
I postsektoren har driftscendringer, som skyldes forskellige 
eftersp0rgselsudviklin9er hos forbrugerne, en vis indflydelse 
pA beskceftigelsesbehovet. Samtidig er postvirksomhederne n0dt 
til at reagere pA de sociale og ikke mindst de demograf iske 
forhold. 
Kapitel 7: Den nuv~rende situation: Side 172 
Problemer og udfordringer 
3. 5 .1 • DEN DEHOGRAFISKE UDVIKLING 
Den demograf iske udvikling 
vigtigere er mlske, at den 
virksombederne skal traekke pl. endrer kundeunderlaget, men 
plvirker det arbejdskraftudbud, 
3.5.2. SKIBVHEDER I ARBEJDSKRAFTUDBUDDET 
Postsektorens samlede arbejdskraftbehov ( i den offentlige og 
private sektor tilsammen) vil sandsynligvis forblive stabilt. 
Der kan imidlertid opstl tilfaelde, hvor nye personalebebov ikke 
svarer belt til det tidligere arbejdskraftudbud. 
3.5.3. UDDANNELSE 
De orntalte udviklinger vil fGtre til Gtget vaegt pl uddannelse. 
Uddannelsen vil sandsynligvis komme til at dreje sig om bedre 
kundevejledning, anvendelse af nyt maskineri, drift af nye 
tjenester og administrationsudvikling. 
3.6. TEKNOLOGI 
Enbver form for barmonisering ml kunne begrundes ved henvisning 
til de fordele, kunderne vil fl. Enhver aendrings eventuelle 
betydning for kunderne ml derfor vurderes. 
De private f irmaer har vaeret tilbGtjalige til at investere en 
stGtrre del af deres indtaegter i ny teknologi og mekanisering 
end postvaesenerne. Det bar isaer vaeret nGtdvendigt i forbindelse 
med oprettelsen af nye tjenester (f.eka. eksprestjenester). 
Nu er der imidlertid et vist "investeringspres", som skyldes 
0nsket om at opnl konkurrencefordele ved hjaelp af teknologi­
udnyttelse ( f. eks. tracking og tracing eller EDI) og bedre 
driftskontrol ved hjaelp af bedre natvaerksdriftasystemer. 
4. MYNDIGHBDBRNES SYNSVIRKBL 
I de f leste af medlemsstaterne er myndigbedsfunktionen og de 
driftsmcessige funktioner blevet adskilt. I andre medlemsstater bar 
man planer om at 90re det. 
Kapitel 7: Den nuvmrende situation: Side 173 
Problemer og udfordringer 
4.1. MONOPOL 
I alle medlemsstaterne er nogle af postsektorens tjeneste­
ydelser monopoliserede, s!ledes at de nationale postvmsener bar 
visse former for eneret. Form!let hermed er: 
at sikre universe! tjeneste 
at sikre de monopoliserede tjenesteydelser tilstrmkkelig 
kvalitet (uden for den monopoliserede sektor stimuleres 
kvaliteten af konkurrencen) 
at sikre lave, almindeligt overkommelige takster i den 
monopoliserede sektor. 
Myndighederne i de forskellige lande er ikke n0dvendigvis enige 
om, hvorledes disse m!l (dvs. monopolernes omfang) skal n!s, 
men der er nu almindelig enighed om, at monopolet ikke skal 
have st0rre omfang, end den universelle tjeneste krzver. 
Monopolernes forskellige omf ang skyldes sandsynligvis ikke s! 
meget forskellige forhold i medlemsstaterne, men er snarere 
resultatet af, at medlemsstaterne analyserer behovet for 
monopoler pl forskellig m!de. 
Der er en rzkke smrlige problemer, som skal 10ses. Hver ismr 
rummer de et definitionssp0rgsm!l. 
4.1.l. PAKKER 
I mange medlemsstater omf atter monopolet forsendelser i den 
mellemste vmgtklasse. Disse forsendelser er ikke lzngere, hvad 
man normalt forst!r ved "breve". Alligevel anbringes s!danne 
"smapakker" af postvzsenerne i rubrikken "breve". 
Til trods herfor er det en kendsgerning, at disse sm!pakke­
tjenester konkurrerer med pakketjenesterne. Den praktiske f0lge 
heraf er, at postmonopolets grznse i mange medlemsstater ligger 
lavere, end det fremg!r af deres postlovgivning. 
Nogle myndigheder forlanger desuden, at deres postvzsen ogs! 
skal levere tjenesteydelser, som ligger uden for monopolet, men 
kun op til en bestemt vmgtgrmnse. En s!dan forpligtelse p!­
hviler imidlertid ikke alle postvmsener, og n!r den g0r, er der 
forskel p! den maksimalvmgt, myndighederne har fastsat. 
Kapitel 7: Den nuvmrende situation: Side 174 
Problemer og udfordringer 
4.1.2. TRYKSAGER 
Der er ikke nogen klar definition pl, hvad der skal forstls ved 
"tryksager", eel v ikke i de medlemsstater, hvis postvaesener 
benytter et klassif iceringssystem, hvorefter forsendelserne 
opdeles i kategorierne "lettres et cartes" 09 "autres objets", 
hvoraf den sidste omfatter tryksager. For disse postvaesener er 
sp0rgsmalet, 
tekst eller om trykte formularer, som indeholder individual 
individuelle tal (f .eks. fakturaer eller bank-
op90relser), skal klassificeres som tryksager. 
Endelig er der det mere vidtraekkende problem med postreklamer. 
De fleste medlemsstater mener, at trykte publikationer ikke 
skal vmre emf attet af monopol. Myndighederne har imidlertid 
forskelligt syn pa postreklamer. Over halvdelen af medlems­
staterne synes at betragte dem som omfattet af monopolet. 
Noget af forklaringen er, at mindst tre medlemsstater ikke 
skelner mellem breve og postreklamer. Desuden er der en vis 
aengstelse for, at en stor del af postreklamerne vil ga uden om 
den universelle tjenestes netvmrk, hvis de undtages fra 
monopolet. Det vil mlske kunne bringe netvaerkets 0konomi og de 
lave enhedsomkostninger i fare. 
4.1.3. EKSPRESPOST 
Et smrligt problem drejer sig om eksprespost. Ni ud af tolv 
medlemsstater henregner pa nuvmrende tidspunkt eksprespost til 
det frie marked. Imidlertid har meget fa givet en tilfreds­
stillende definition pa, hvad der skal forstls ved "ekspres­
post". 
4.1.4. "A-B-A-REHAIL" 
Postvaesenernes eneret skal beskytte dem mod, at andre skummer 
f 10den. Nlr forsendelser, som i oprindelseslandet ville have 
vaeret omf attet af monopolet, f0res til et andet land, hvorfra 
de sendes tilbage til det f0rste som post, er det et klart 
brud pl oprindelseslandets monopol. 
Der er imidlertid andre tilfaelde, hvor foraendelserne ikke 
fysisk f0res ud af oprindelseslandet for at blive sendt 
tilbage. Et firma kan f .eks. beslutte at fl sine postreklamer 
trykt og af sendt i et andet land med henblik pl uddeling i sit 
eget (eller som led i en stcztrre postforsendelse, der skal 
uddeles i andre lande). 
Kapitel 7: Den nuvzrende situation: Side 175 
Problemer og udfordringer 
4.2. UNIVERSELLB TJENESTERS FORPLIGTELSER 
De vigtigste sp0rgsmal i forbindelse med f astszttelse af regler 
drejer sig naturligvis om de monopoliserede tjenesteydelser. 
Myndighederne er imidlertid ogsa n0dt til at tage hensyn til, 
hvilke regler der skal f astszttes for obligatoriske tjeneste­
ydelser, som ikke er monopoliserede. 
I det f 0lgende gennemg!s de vigtigste sp0rgsm!l i forbindelse 
med de forpligtelser, der kan palzgges monopolindehaverne. 
Myndighederne ma ogsA unders0ge, om de kan pAlzgges leveran­
d0rer, som leverer tjenesteydelser, der ikke er monopoliserede. 
4.2.1. ADGANGSBETINGELSER 
Myndighederne er n0dt til at betragte postvzsenet pA baggrund 
af det st0rre internationale marked. Adgangsreglerne kan lette 
eller hzmme kundernes adgang til at benytte tjenesten. 
De f leste myndigheder gar uden t0ven ind for 
gennemsigtighedsprincippet. Der skulle heller ikke vzre de 
storeproblemer med den generelle anvendelse af det -f .eks. nar 
det gzlder offentligg0relse af indleveringsbetingelser, takster 
og (eventuelt) oplysninger om tjenestens malsztninger og 
przstationer. Der kan imidlertid stadig vzre sp0rgsmAl i 
forbindelse med den videre anvendelse, ikke mindst nAr det 
gzlder oplysninger om takster og rabatordninger i f orbindelse 
med kontrakter. 
Et szrlig vigtigt sp0rgsmal er postvzsenernes brug af samme 
netvzrk til monopoliserede tjenesteydelser og tjenesteydelser, 
som ikke er monopoliserede. Der vil her vzre en klar risiko for 
urimelig krydssubsidiering fra den monopoliserede sektor, 
saledes at postvzsenerne uden for den monopoliserede sektor 
ville kunne tilbyde tjenester til priser, der ligger under de 
faktiske omkostninger. 
Som det fremgar, b0r der vzre tilstrzkkelig kontrol til at 
f orhindre muligheden for en sadan illoyal praksis. Det er 
vigtigt, at postvzsenerne er i stand til at kunne bruge det 
monopoliserede netvzrk pa denne made. For det f 0rste 0ger det 
netvi1Jrkets brug og dermed ogsa indtiIJgten. Det Vil medf 0re 
fordele enten i form af et mindre monopol eller i form af 
lavere priser pa monopoliserede tjenesteydelser. For det andet 
vil en sadan parallel udnyttelse ni1Jsten uundgAeligt 0ge 
udbuddet af ikke-monopoliserede tjenesteydelser. I mange 
medlemsstater har det sat postvzsenet i stand til at tilbyde 
universel bes0rgelse af eksprespost. 
Kapitel 7: Den nuvrerende situation: Side 176 
Problemer og udfordringer 
4.2.2. SERVICESTANDARD 
I nogle medlemsstater mener myndighederne, at serviceprrestation 
er en sag mellem postvresenet og dets kunder. 
Hvis myndighederne derimod mener, at en tilfredsstillende 
servicekvalitet (hvordan den sa end skal def ineres) h0rer til 
de vresentlige forpligtelser i forbindelse med postvresenets 
eneret, er den n0dt til at godkende tjenestens malsretninger og 
f0re tilsyn med prrestationsovervlgningssystemet (bl.a. godkende 
det system, der skal bruges). 
Under halvdelen af EF's postvresener opfylder deres mllsretninger 
for servicekvalitet (hvis resultaterne af de for det meste 
interne malinger kan tageS for palydende) I Og praktisk talt 
ingen af dem opfylder malsretningerne for international post. 
For myndighederne er sp0rgsmalet, hvorledes de n0dvendige 
forbedringer skal foretages. 
4 .2 .3. TAKSTER 
Myndighederne godkender eller sp0rges i det mindste til rads om 
takstrendringer. For at de kan udf0re denne opgave, ma de have 
adgang til detaljerede oplysninger om omkostningerne. Det er 
ikke altid en selvf0lge, at de n0dvendige oplysninger fore­
ligger, ikke engang, at postvresenet selv har dem. 
Der er heller ikke altid nogen passende ligevregt mellem 
standardtaksterne og de rabatter, som nogle kunder far. 
5. F0LGERNE AF 1992 
Det indre marked vil pavirke postsektoren i ret betydelig grad. Det 
indre marked for postbefordring vil ogsa fa positive virkninger pa 
alle andre sektorer, navnlig dem, der er strerkt afhrengige af post­
t j enesterne. Kort sagt kan det indre markeds mal ikke nas uden en 
effektiv kommunikationsinfrastruktur, og posttjenesterne er en del af 
denne struktur. 
Den 0konomiske vrekst, som det indre marked vil skabe i EF, kan f0re 
til voksende postmrengder, men derudover vil nogle de le af post­
sektoren kunne fa srerlig fremgang. Postordrer, postreklamer og 
finansielle tjenesteydelser, som ekspederes pr. post, vil sand­
synligvis vinde terrren. 
Kapitel 7: Den nuvzrende situation: Side 177 
Problemer og udfordringer 
Postsektoren vil desuden blive n0dt til at reagere pa zndrede krav 
fra kunderne. Den vigtigste faktor ser ud til at blive kundernes 
placering. Lokaliseringspolitikken vil sandsynligvis blive pavirket 
af distributionens og kommunikationens udvikling. Der vil blive lagt 
st0rre vzgt pa tvzrnational post (der under alle omstzndigheder vil 
vokse i omfang, efterhanden som virksomhederne begynder at udnytte de 
st0rre muligheder uden for hjemmemarkedet). 
Betydningen heraf b0r ikke undervurderes. Den tvzrnationale posts 
forholdsmzssige vzkst og den indenlandske traf iks forholdsmzssige 
tilbagegang vil fa postvirksomhederne til at prioritere anderledes. 
Det kan ogsa betyde en alvorlig skzrpelse af spzndinger, som allerede 
f indes ikke mindst i forbindelse med postvzsenernes indbyrdes 
kompensationsordning for tvzrnational post. 
Nar disse problemer skal 10ses, ma de implicerede s0rge for, at 
10sningerne bidrager til det indre marked (eller i det mindste ikke 
lzgger hindringer. i vejen for det) i andre sektorer, hvoraf nogle 
h0rer til posttjenesternes store kunder. Blandt disse sektorer er 
trykkeri- og udgivervirksomhed, reklame, finansielle tjenesteydelser 
og telekommunikation. 
Postsektoren vil desuden blive udsat for szrlige pavirkninger pa 
grund af udviklingen inden for en rzkke andre n0gleomrader. Her­
iblandt er lufttransport, told og moms, konkurrencepolitik, tekniske 
standarder og databeskyttelse. 
6. HVAD VIL DER SKE, HVIS DER IKKE G0RES NOGET? 
De omtalte problemer vil stort set forblive uzndrede. Navnlig to 
f0lger b0r nzvnes: 
problemerne vil vokse. Uden EF-indsats vil forskellene (f .eks. 
nar det gzlder monopolernes omfang eller serviceprzstationer) 
blive st0rre 
der vil blive tale om offeromkostninger, navnlig i forbindelse 
med for det indre markeds malsztninger. 
Der vil derfor inden for postsektoren vzre fare for et Europa i to 
hastigheder. Det ville vzre uacceptabelt. Posttjenesterne spiller en 
vigtig rolle i EF's kommunikationsinfrastruktur. Darlige post­
tjenester kan bidrage til marginalisering af bestemte regioner. 
Kapitel 7: Den nuvzrende situation: Side 178 
Problemer og udfordringer 
Store virksomheder vil vzre mindre tilb0jelige til at ala sig ned i 
et bestemt omrade, hvis de ved, at postbes0rgelsen i dette omrade er 
darlig. Sma og mellemstore virksomheder vil have fzrre muligheder for 
at trives. 
Pa samme made vil virksomheder andre steder vzre mindre tilb0jelige 
til at Sende Varer med pOSten til Omrader I 
darlige. Ogsa postordref irmaerne ville vzre 
levere varer dertil. hvis posttjenester 
utilb0jelige til er 
at 
Det indre marked vil skabe nye muligheder i postsektoren. Men med de 
nuvzrende forskelle, nar det gzlder forsendelsesbetingelser, service­
przstationer og takststrukturer, er det dog overvejende sandsynligt, 
at evnen til at udnytte disse muligheder ikke bliver jzvnt fordelt. 
Dette er til en vis grad naturligt. Det ma dog undgas, at forskellig 
evne til at udnytte det indre postmarkeds muligheder begynder at fa 
bivirkninger for det samfund, posttjenesterne betjener. 
Der er kort sagt fare for et Europa med to hastigheder inden for 
postsektoren. Det ma for enhver pris undgas. 
Der ma derfor szttes ind pa at forhindre f lere uoverensstemmelser og 
pa at tilnzrme de forskellige elementer til hinanden (men uden at det 
gar ud over kvalitetsstandarderne). 
7. EF's SYNSVINKEL 
I forbindelse med det indre marked ma EF s09e at sikre, at post­
sektoren er tilstrzkkelig harmoniseret til at kunne opfylde borgeres 
og foretagenders behov. Malet ma vzre at sikre, at den monopoliserede 
sektor er sa lille som mulig og svarer til sit formal, nemlig at 
sikre universel tjeneste. 
For det andet ma der vzre visse EF-standarder for monopolindehavernes 
forpligtelser. De skal dreje sig om adgang, takster og ikke mindst 
servicepr~stationer. 
Nar EF skal repr~sentere disse interesser, ma det have en vis 
myndighedsfunktion. For nogle anliggenders vedkommende (iszr de 
driftsmzssige) vil det i h0jere grad vzre dets opgave at formidle 
oplysninger og ideer. 
Kapitel 7: Den nuvzrende situation: Side 179 
Problemer og udfordringer 
7. 1. ADSKILLELSE MELI.EM MYNDIGHEDSFUNKTIONEN 00 DEN DRIFTSUSSIGE 
FUNKTION 
Ikke alle medlemsstater har endnu adskilt myndighedsfunktionen 
fra det driftsrnzssige ansvar, men der er en udpraeget tendens 
til det, saledes som de seneste postlove i flere medlemsstater 
har vist. Det er imidlertid ikke klart, om alle medlemsstater 
har de samrne forestillinger om myndighedernes opgave. 
Et szrligt problem er forholdet til UPU, hvor det er afg0rende, 
at myndighederne underskriver aftaler pa deres regerings vegne. 
Det rejser ogsa sp0rgsmalet om postlovgivningens (herunder 
UPU' s forskrifters) overensstemrnelse med EF' s lovgivning og 
politik. 
7.2. DEFINITION A.F UNIVERSIELLE TJENESTEYDELSER 
I nogle medlemsstater er det ikke szrlig godt defineret, i 
hvilket omf ang der krzves universielle tjenesteydelser. Sk0nt 
det er indlysende, at monopoliserede tjenesteydelser skal 
leveres universielt, er det ikke altid klart, hvilke tjeneste­
ydelser der skal leveres universielt uden for monopolet. 
Vigtigere er imidlertid, at der ikke findes nogen definition 
pa, hvilke universielle tjenesteydelser der skal leveres over 
hele EF. 
7. 3. MONOPOLETS OMFANG 
EF 0nsker, at monopolerne skal vzre sa lidt restriktive, som 
det kan lade sig g0re, nar der samtidig skal opretholdes en 
universel tjeneste af tilfredsstillende kvalitet for hele EF. 
Der er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne, nar det 
grelder monopolernes afgrznsning. Det betyder for det f0rste, at 
disseuoverensstemrnelser ma reduceres af hensyn til det indre 
marked. For det andet betyder det, at en postlovgivning kan 
vrere un0dvendig stram, mens en anden maske er alt for "l0s" 
(med det resultat, at den ikke med sikkerhed kan garantere den 
universelle tjeneste). De forskellige kriterier, hvorefter 
medlemsstaterne f astsztter deres monopoler, har bidraget til 
denne uensartethed. 
For EF som sadan sl0res perspektiverne af, at der ikke findes 
nogen fzlles definition pa et almindeligt brev. Det er ikke 
altid klart, hvad der i de enkelte medlemsstater er baggrunden 
for monopolernes nuvzrende afgrznsning. I de fleste tilfzlde er 
Kapitel 7: Den nuvcerende situation: Side 180 
Problemer og udfordringer 
den blevet f astlagt engang i fortiden og ma under alle omstcen­
digheder revideres, fordi forholdene cendrer sig. 
For at regel- og forskriftsgrundlaget kan blive stabilt, ma der 
ogsa f indes frem til en holdning til nye tjenester, der 
eventuelt opstar (men ikke kendes endnu). 
7.4. ANVENDELSEN AF MONOPOLRETTIGBEDER 
Foruden forskellene pa monopolernes juridiske afgramsning er 
der ogsa visse forskelle pa, hvorledes de eksklusive rettig­
heder anvendes. Det bedste eksempel herpa er international post 
(herunder tvcernational post i EF). 
Ncesten al le medlemsstater hcevder, at denne post omfattes af 
monopolet. Grunden hertil er, at det betragtes som en udvidelse 
af den indenlandske traf iks principper for universalitet at 
lade EF-post indga i de eksklusive rettigheder. I de fleste af 
disse medlemsstater bliver de eksklusive rettigheder imidlertid 
ikke handhcevet strengt. 
7.5. ADGANGSBETINGELSER 
Der er ikke de samme adgangsbetingelser i hele EF. Nogle post­
vcesener tillader private f irmaer at optrcede som klarg0rere, 
andre g0r ikke. 
De ncermere regler for forsendelse af post kan ogsa variere 
betydeligt. Det g0r det sa meget vanskeligere for kunder, der 
har brug for at sende post fra f lere medlemsstater ell er fra 
dem alle, at opfylde kravene, medmindre de benytter det 
"internationale" postsystem (dvs., at posten afsendes gennem ~t 
postvcesens internationale tjeneste og afleveres af et andet). 
Det er ikke n0dvendigvis den meet effektive made at sende 
posten pa. 
7.6. SERVICEPRMSTATION 
Det er vanskeligt at sammenligne serviceprcestationerne, fordi 
der benyttes forskellige malesystemer. Desuden er de opstillede 
malscetninger ogsa forskellige. Nogle postvcesener maler i for­
hold til mals~tningen udlevering den f0lgende arbejdsdag, mens 
andre har malscetningen anden arbejdsdag. 
De fleste postvcesener offentligg0r kun prcestationsresultater 
for hurtig bes0rgelse af standardbreve (LC eller A-breve), selv 
om nogle postv~sener ekspederer st0rre postmcengder efter den 
langsomme postbes0rgelse (AO eller B-breve). 
Kapitel 7: Den nuvaerende situation: Side 181 
Problemer og udfordringer 
Forskellene pa servicepraestationer er meget store og ligger pa 
nuvaerende tidspunkt mellem 15 og 99% for de nationale 
tjenesters vedkornrnende. 
Disse tal skjuler sandsynligvis, at praestationerne i nogle 
regioner kan vaere endnu darligere. Der er en vis fare for, at 
nogle regioner, som allerede f0ler, at de ligger afsides 
(0konomisk eller kulturelt set) i forhold til centrene, kan 
blive yderligere marginaliseret, fordi de far en ringe be­
tjening af darlige posttjenester. 
EF b0r desuden interessere sig for den tvaernationale brev­
postbes0rgelse i EF. Der kraeves f0rst og frernmest et ensartet, 
palideligt malesystem. De resultater, som opnas ved hjcelp af 
det, b0r offentligg0res. Det skal desuden afg0res, hvorledes 
dette EF-tilsyn med den universelle tjenestes kvalitet skal 
udformes i praksis. 
Det er imidlertid en kendt sag, at de nuvcerende resul tater 
langt fra er opmuntrende. I forhold til malsaetningen D+3 
leveres kun 40% af posten til tiden. Prcestationerne i for­
bindelse med visse andre forsendelsesruter (mellem EF og 
tredjelande) er ogsa blevet malt -og atter med nedslaende 
resultater. 
7.7. TAKSTER 
Der er forskel pa de forskellige medlemsstaters prisf ast­
scettelsesprincipper. Det skyldes til en vis grad forskellige 
regnskabsmetoder, men iscer forskellig takstfastscettelses­
politik. 
I mange tilfaelde star taksterne ikke i forhold til omkost­
ningerne. Der f indes adskillige eksempler pa skjulte kryds­
subsidier. I andre tilfaelde ydes der st0tte til taksten for 
bestemte postforsendelser (scedvanligvis pressepublikationer) 
efter scerlige politiske af90relser. Det f0rer til vidt for­
skellige takster for den sarnrne forsendelse. Endelig er der 
tilfaelde, hvor regeringen yder st0tte til postvaesenet for at 
dcekke dets tab. 
UPU' s almindelige terminalafgiftsordning vil stadig f0re til 
fordrejninger. Sa laenge kompensationerne ikke bygger pa de 
faktiske udleveringsomkostninger, vil der ikke kunne vaere noget 
sundt 0konomisk grundlag. 
Kapitel 7: Den nuvzrende situation: Side 182 
Problemer og udfordringer 
Set fra EF's synspunkt ma opgaven vzre at konstatere, om for­
brugerne i de forskellige medlemsstater far noget for pengene. 
For at det kan lade sig 90re, ma de eksterne faktorer, som 90r 
omkostningerne st0rre eller mindre, f0rst fjernes fra analysen. 
Sa kan den egentlige omkostningsstruktur sammenlignes med 
serviceprzstationerne. 
7.8. BARMONISERING 
EF kan blive n0dt til at optrzde mere aktivt, nar det gzlder om 
at anbefale harmoniseringsforanstaltninger, der kan medvirke 
til at fa tjenesterne i hele EF til at fungere mere effektivt. 
Der skal i denne forbindelse naturligvis tages skyldigt hensyn 
til nzrhedsprincippet -saledes at af90relser, der bedst kan 
trzffes i medlemsstaterne, faktisk ogsa trzffes der. 
7.9. SAMH0RIGHED 
Det ma erkendes, at gode posttjenester spiller en vzsentlig 
rolle for bade den sociale og den 0konomiske samh0righed. Som 
tidligere nzvnt er posttjenesternes przstationer imidlertid 
ikke altid tilfredsstillende. Det er derfor n0dvendigt at 
fremme denne samh0righedsskabende faktor, og det vil krzve en 
vurdering af de problemer, der skal overvindes, hvis der skal 
opnas et tilfredsstillende samh0righedsniveau. 
7.10. PROBLEMER Pl LENGERE SIGT 
De problemer, som hidtil er blevet omtalt, drejer sig start set 
om den nuvzrende situation eller om fremtidige situationer, som 
kan forventes at udvikle sig af den. 
Men ogsa mere dybtgaende sp0rgsmal, der kan betragtes som 
potentielle 10sninger pa de foreliggende problemer eller som 
potentielle malsztninger i sig selv, b0r tages op til over­
vejelse. 
Sadanne sp0rgsmal kan dreje sig om, hvorvidt der b0r oprettes 
et fzlles postvzsen for hele EF, om malet skal vzre en fzlles 
posttakst for hele EF, og om der b0r vzre fzlles frimzrker. 
Hulige 10sninger pa de problemer, som omtales i dette kapitel, behandles i 
det nreste. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger 
KAPITEL 8: GENNEMGANG AF DE MULIGE 
L0SNINGER 
1. INDLEDNING Side 183 
I det foregaende kapitel gennemgik vi kart de problemer og udford­
ringer, der findes i Fzllesskabets postsektor. I dette kapitel 
dr0ftes de mulige 10sninger pa disse problemer (og foranstaltninger 
til im0degaelse af udfordringerne). 
2. HVORFOR B0R EF INDDRAGES? 
Gennemgangen af den nuvzrende situation blotlzgger adskillige proble­
mer, der kunne berettige en EF-indsats. Mange af disse 
problemer drejer sig om de universelle tjenesters varierende 
kvalitet. En 10sning pa disse kvalitetsproblemer er af 
altoverskyggende betydning. 
I store trzk er der fem omrader, der kan betragtes som EF­
anliggender. 
2.1 Den nuvzrende mangel pl harmonisering 
De universelle tjenester i de enkelte medlemsstater har 
udviklet sig uafhzngigt af hinanden med den f0lge, at der nu er 
star forskel pa deres drift. Det kan skabe alvorlige 
vanskeligheder for post, som passerer fra en medlemsstat til en 
anden, og det kan medf0re offeromkostninger. Mere i0jnefaldende 
er det dog, at universel tjeneste defineres forskelligt i de 
forskellige medlemsstater, saledes at kunderne ikke kan 
indlevere de samme forsendelser med samme fortr0stning i 
forskellige medlemsstater. Der findes imidlertid driftskompati­
bilitetsproblemer pa al le niveauer. Gar man mere i detaljer, 
kan der f .eks. opsta problemer, fordi der ikke findes 
harmoniserede standarder for konvolutter. 
2.2 F~lgerne af det indre marked 
Den universelle tjenestes serviceprzstation varierer betydeligt 
f ra det ene postvzsen til det andet. I nogle medlemsstater 
opnar omdeling den f0lgende dag det almindeligt accepterede mal 
90%, i andre er przstationen pa 15%/ 16%, og i atter andre 
ligger den midt imellem (men tenderende mod det f0rste). Det 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10snin9er Side 184 
almindeligt anerkendte, men ikke scerlig krcevende prcestationsmal 
for tvcernational post er ombcering inden tre arbejdsdage. Den 
nuvcerende prcestation er blevet malt til kun ca. 40% i gennem­
snit med store forskelle pa de enkelte postvcesener. 
Disse forskelle har iscer f0l9er for de dele af EF's erhvervs­
og samfundsliv, som er scerlig afhcengige af posttjenesterne. 
Blandt de store postleverand0rer er n0glesektorer som udgiver­
virksomhed, finansielle tjenesteydelser, postordrevirksomhed 09 
reklame. For disse sektorer kan de universelle tjenesters prce­
stationsforskelle f0re til markedsfordrejninger. Det vil f .eks. 
vcere meget lettere at scelge forsikringer til enkelte husstande 
i en medlemsstat, hvor prcestationen er 90%, end i en 
medlemsstat, hvor den kun er 16%. Det kan vcere vanskeligere for 
et f irma at markedsf0re sine produkter i en anden medlemsstat, 
end det er for et firma, der har hjemsted i denne medlemsstat. 
Det er f .eks. nceppe tilfceldigt, at postordresektorens st0rrelse 
i en medlemsstat med meget ringe posttjeneste kun er enfemtedel 
af postordresektoren i en anden medlemsstat af stilsvarende 
0konomisk st0rrelse. Det skader postordrefirmaernes muligheder 
og indskrcenker desuden de enkelte forbrugeres valgmuligheder. 
Forbrugerne i regioner med darlige posttjenester -og dem er 
der mange af -af skceres derfor ikke blot fra de personlige 
kontakter, der kan opnas gennem post, men ogsa fra de tjeneste­
ydelser, som kan leveres pr. post. 
Sadanne afbrcek i det indre marked ber0rer ikke blot postens 
afsendere, men ogsa dens modtagere. Hvis en bestemt region me­
nes at have en upalidelig universe! tjeneste, vil virksomheder­
ne ( f. eks. postordref irmaer) vcere mindre interesserede i at 
pr0ve at afscette deres produkter der. Forbrugerne (de potenti­
elle modtagere) ville derfor have begrcensede valgmuligheder. 
2.3 Den tvzrnationale postbes0rgelses przstationer 
Beregnet efter det antal dage, der gar fra indsamling til om­
deling, krcever en indenlandsk forsendelse i gennemsnit 1,5-2,0 
arbejdsdage, mens der til en tvcernational forsendelse i EF krce­
ves gennemsnitligt 4,0 dage. En mindre del af denne forskel kan 
forklares ved hjcelp af driftspraksis, men st0rstedelen kan ikke 
forklares pa denne made. Kvalitetsforskellen skaber faktisk en 
"grcenseeffekt". Set i forhold til det opstillede mal er postvce­
senernes serviceprcestation for tvcernational brevpost i EF 
blevet malt til 40% i gennemsnit. Bag dette gennemsnit ligger 
betydelige forskelle. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 185 
Dette przstationsniveau lever nzppe op til brugernes forvent­
ninger. Det b0r huskes, at brugernes forventninger sandsynlig­
vis vil blive st0rre, efterhanden som den tvzrnationale kommu­
nikation 0ges. Brugerne vil opfatte en statisk przstation som 
en forvzrring i forhold til deres krav. Der synes ganske vist 
at vzre sket en vis forbedring, navnlig som f0lge af konkurren­
cen (der tildels er opstaet, fordi monopolrettigheder ikke blev 
handhzvet) . Der er imidlertid stadig stor uoverensstemmelse 
mellem de mal, postvzsenerne har sat sig (enten pa grundlag af 
kundernes krav eller deres egen driftspraksis), og virkelig­
heden. 
Da effektiv tvzrnational kommunikation er afg0rende for EF' s 
erhvervs- og samfundsliv, er det vigtigt for EF, at den tvzrna­
tionale postbes0rgelses przstationer er palidelige. 
2.4 Uoverenssteamelser 
Et af EF' s mal er at sikre samh0righeden. De store uoverens­
stemmelser, der findes inden for postsektoren, bidrager natur­
ligvis ikke til at na dette mal. Posttjenesterne er et af de 
midler, hvormed budskaber og varer kan befordres. Regioner, som 
har upalidelige posttjenester, bliver derfor ugunstigt stillet, 
nar det gzlder befordring af budskaber og varer. Bade virksom­
heder og enkeltpersoner i sadanne regioner vil f0le sig afska­
ret. 
Denne ugunstige stilling er ikke blot ugunstig i forhold til 
regionens egne krav. Den er ogsa ugunstig i sammenligning med 
andre dele af EF, hvor den universelle tjenestes przstationer 
er mere palidelige. 
2.5 Markedsfordrejning 
I bemzrkningerne om f0lgerne af det indre marked blev det 
papeget, at forskellene pa den universelle tjenestes przstatio­
ner i de forskellige regioner kan medvirke til at fordreje mar­
kedet i andre sektorer, som er afhzngige af posttjenesterne. 
Det b0r imidlertid bemzrkes, at der ogsa er potentielle mar­
kedsfordrejninger i selve postsektoren. De kan opsta, hvis de 
eksklusive rettigheders omf ang er st0rre end n0dvendigt for at 
sikre den universelle tjeneste. For at forhindre denne forvrid­
ning ma medlemsstaterne derfor benytte proportionalitetsprin­
c ippet. Et eksempel herpa er, at nogle medlemsstater har 
overf0rt adresserede reklameforsendelser (direct mail) til det 
ikke-monopoliserede omrade. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 186 
3. F.r.LESSKABETS MAL 
F0r vi dr0fter de postpolitiske foranstaltninger, ma vi f0rst 
gennemga, hvilke mal Fmllesskabet har for sin postsektor. 
3.1. DE GRUHD:r..GGENDE PRINCIPPER 
Det er et grundlmggende samfundskrav, at alle borgere, virk­
somheder og organisationer i Fmllesskabet skal have adgang til 
kommunikationsmidlerne, hvoraf posttjenesterne ud90r en del. 
Alle borgere, virksomheder og organisationer i Fmllesskabet har 
derfor ret til en universe! posttjeneste til overkommelige tak­
ster. Samtidig b0r der vmre st0rst mulig valgfrihed, forudsat 
at den universelle service er sikret. 
Ved en universe! postservice har alle adgang til postsystemet 
gennem indsamlingsfaciliteter, som er lette at bruge. Den giver 
ogsa alle adgang til postsystemet gennem postbes0rgelse til 
alle adresser i Fmllesskabet. En anden betingelse for, at der 
er adgang for alle, er overkommelige takster. 
Der kan krmves universe! bes0rgelse for forskellige service­
typer (eller forskellige anvendelser af tjenesteydelserne). 
Disse forskellige servicetyper kan naturligt opstilles i 
prioriteringsrmkkef0lge, alt efter hvor vigtig bes0rgelsen 
heraf anses for at vmre. I denne forbindelse er det et 
fundamentalt krav, at der skal sikres universe! bes0rgelse af 
postforsendelser af personlig eller individualiseret art 
(nmrmere defineret nedenfor i afsnit 9.1.2). 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 187 
En beskrivelse af den universelle posttjeneste ma ogsa omfatte 
visse servicestandarder, f .eks. for hvor hyppigt der er adgang 
til indsamlings- og omdelingssteder. Beskrivelsen ma ogsa 
omf atte standarder for hurtighed og palidelighed samt for 
erstatningsansvar ( herunder unders0gelse af og besvarelse af 
klager), sa forbrugernes rimelige forventninger til den 
almindelige brevposttjeneste kan im0dekormnes. Kravet til den 
universelle posttjeneste er derfor baseret pa forbrugernes 
behov, som kan zndre sig med tiden. 
3.2. GENNEMF0RELSE 
Den universelle posttjeneste indebzrer net-omkostninger, fordi 
det er n0dvendigt at udligne de omkostningsforskelle, der er 
ved serviceydelser i forskellige omrader. Sadanne universelle 
net indebzrer betydelige omkostninger, som ikke afhznger af 
omfanget -navnlig for postindsamling og -omdeling. 
For at sikre 10bende rentabel drift af det universelle tjene­
stenet er der behov for beskyttelse, sa det sikres, at de 
"faste" omkostninger ved disse net spredes over et tilstrzk­
keligt stort antal enheder, sa de endelige enhedspriser er 
overkormnelige for alle. Denne beskyttelse kan ydes i form af 
monopoltjenester, hvor en eller flere tjenesteydere tildeles 
szrlige, eksklusive rettigheder. 
Det ville vzre meget kostbart, hvis mere end en tjenesteyder 
oprettede parallelle net for standardtjenester. (Det vil ogsa 
kunne betyde forringet service, hvis standarden blev sznket for 
at spare pa omkostningerne) . Det skal endvidere bemzrkes, at 
postvzsenerne synes at vzre de eneste, der er interesseret i at 
yde universe! service gennem et uafhzngigt net. Hvis omkost­
ningerne deles gennem fzlles anvendelse af et enkelt universelt 
net, f.eks. af postvzsenet, der bade yder monopol- og ikke­
monopoltjenester via sit ene universelle net, er der pa den 
anden side mulighed for et mindre monopolomrade. 
En af fordelene ved eksklusive rettigheder er, at det kan give 
monopoltjenesteyderen mulighed for fortsat at tilbyde en enkelt 
enhedstakst (takstudligning). Dette er imidlertid ikke i sig 
selv nogen begrundelse for at etablere et szt monopoltjenester. 
Det er ingenlunde meningen, at alle forsendelser, som omdeles 
via det universelle net, skal vzre monopoliserede. Der vil vzre 
viss·e forsendelser, som, sk0nt de obligatorisk skal bes0rges 
universelt, ikke beh0ver at blive monopol-beskyttet. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 188 
Der er endvidere andre, mere specialiserede tjenester, som 
ganske vist kan bes0rges via det universelle net, men uden 
nogen tvingende grund. Sadanne tjenester (f .eks ekspres­
tjenester, eller visse postale finansielle tjenester, sasom 
postanvisninger), der alle ydes pa konkurrencevilkar, kan dele 
omkostningerne ved nettet og derved hjzlpe til at mindske 
monopolsektoren. 
Hvis forskellige tjenester, monopol- og ikke-monopoltjenester, 
deler det samme net, vil der vzre brug for szrlige regnskabs­
revisioner og -systemer. N0jagtig hvad disse kontrolforan­
staltninger skulle besta i, ma i givet fald vedtages nzrmere. 
4. INDKREDSNING AF MONOPOLOMRAl>ET 
Malet er at s0ge den mindst restriktive 10sning, som kan sikre et 
standardtjenestenet, der yder universe! service for alle borgere og 
foretagender i Fzllesskabet. 
Det generelle princip er, at der b0r vzre grznser for monopolomradets 
omfang, fastsat pa EF-plan. Monopolomradet i en medlemsstat vil 
imidlertid kunne fravige EF-grznserne pa en eller to mader. 
For det f0rste er regeringen i de enkelte medlemsstater forpligtet 
til ( i henhold til Rom-Traktaten og sandsynligvis i henhold til 
landets egen lovgivning) at afgrznse et monopolomrade, sa det er 
direkte proportionalt med de mal, som la til grund for oprettelsen af 
monopoltjenester. (Dette proportionalitetsprincip krzver den st0rst 
mulige konkurrence, som kan forenes med malsztningernes opfyldelse). 
For nogle medlemsstater vil anvendelsen af dette proportionalitets­
princip meget vel kunne medf0re, at de 0nsker et mindre monopolomrade 
end fastsat pa EF-plan. 
For det andet ville andre medlemsstater, hvor anvendelse af 
Fzllesskabets lovgivning ville hindre den universelle tjeneste i at 
opfylde sit formal, kunne fa en undtagelse fra fzllesskabslovgivnin­
gen, i den udstrzkning artikel 90, stk. 2, tillader det. 
Med standardtjeneste menes den universelle bes0rgelse af grund­
lzggende postforsendelser. Heri indgar bade meddelelser (breve, 
postkort og tryksager) og vareforsendelser (smapakker og pakker). 
Standardtjenestens forskellige faser kan tilnzrmelsesvis beskrives 
som indsamling, sortering, transport og omdeling til adressaten 
(eller overdragelse til en anden administration med henblik pa 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 189 
aflevering til adressaten). Disse faser er driftmaissigt adskilte. 
Ogsa 0konomien ved de forskellige f aser varierer. Den 0konomiske 
begrundelse for monopoltjenester er, at der skal vzre et tilstrzk­
keligt stort antal forsendelser, som de faste omkostninger ved nettet 
kan fordeles pa, sa enhedsomkostningerne bliver lave og priserne 
dermed overkommelige for alle. Den st0rste faste omkostning ved brev­
postbes0rgelse er omdelingen. Der er ogsa betydelige faste omkost­
ninger ved indsamling fra postkasser pa gader og veje. 
Serviceniveauerne varierer, men der gives normalt ingen garanti for 
tjenesteydelsens kvalitet (ulig mange eksprestjenester). For breve 
omf atter standardtjenesten ogsa mulighed for registrering og levering 
til en poste restante adresse. 
Myndighederne b0r sikre, at en sadan standardtjeneste fortsat ydes 
universelt op til en vis vzgt. En del af denne tjeneste (f .eks. for 
pakker og tunge breve eller smapakker) vil ligge uden for monopol­
sektoren. (Sadanne obligatoriske ikke-monopoltjenester dr0ftes mere 
indgaende i afsnit 7 nedenfor). 
Sk0nt der endnu ikke er opstillet nogen EF-definition pa, hvilken 
universal tjeneste der skal ydes obligatorisk, ma det understreges, 
at de universelle tjenesters omfang nzsten med sikkerhed vil vzre 
st0rre end monopoltjenesternes. Det synes endvidere at vzre klart, at 
monopoltjenesterne b0r koncentreres om de forsendelser, hvor der er 
absolut behov for universe! udbringning dvs. postmeddelelses­
forsendelser af personlig eller individualiseret art. (Denne beskri­
velse uddybes -jf. nedenfor afsnit 9.1.2). 
Kriterierne (herunder vzgt og pris) for fastlzggelse af, hvilken del 
af standard postmeddelelsesforsendelser af personlig eller indivi­
dualiseret art der b0r monopoliseres, dr0ftes mere indgaende nedenfor 
i afsnit 10. Enhver form for tjeneste, der ikke stemmer med denne 
definition, falder uden for monopolomradet; i szrlige tilfzlde vil 
man imidlertid om n0dvendigt kunne fastsztte restriktive betingelser 
for disse tjenester. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 190 
Monopolomradet omfatter derfor adresserede standardforsendelser, der 
ikke indeholder tryksager eller varer. En ikke-udt0mrnende liste over 
forsendelser, der ikke er monopoliseret: 
aviser, blade og b0ger (fordi det er tryksager) 
pakker (fordi de indeholder varer) 
ekspresforsendelser (fordi de bes0rges med en ikke­
standardservice) 
adressel0se forsendelser (fordi de ikke er adresserede). 
For at belyse de generelle forslag, der er skitseret her, vil det 
vrere nyttigt at uddybe princippet med forbrugerens bes0rgelse af egen 
post (i afsnit 5), princippet med obligatoriske tjenesteydelser 
(afsnit 6) og nye tjenesteydelsers retlige stilling (afsnit 7). Det 
er endvidere nrerliggende at overveje, om visse tvrernationale 
tjenester b0r omfattesaf monopol (afsnit 7). I denne forbindelse kan 
afgrrensningen af monopolomrAdet dr0ftes nrermere. 
5. EGEN POSTOMDELING OG POSTNING 
Kunder, der omdeler deres egen post, har rettigheder, som star over 
posttjenesternes rettigheder. Kunder har ogsa visse srerlige rettig­
heder, nAr de poster pa egne vegne. 
5.1. KUNDENS EGEN OMDELING 
Man b0r kunne omdele sin egen post, uanset om det er i ens eget 
land eller i en anden medlemsstat. Anvendelsen af princippet 
med egen postomdeling bliver noget mere kompliceret, nar det 
drejer sig om virksomheders f ilialer. Det er ogsa mindre klart, 
nar det drejer sig om s0sterselskaber i andre lande, der 
omdeler post pa hinandens vegne. 
Et andet interessant tilfrelde er dokumentudveksling. Det er 
bygninger, hvor medlemmerne kan leje bokse, hvori andre med­
lemmer kan aflevere deres post direkte, og fra hvilke posten 
kan indsamles. (Det ville naturligvis vrere relativt simpelt -
ihvertfald med hensyn til behovet for yderligere frerdigheder, 
ikke n0dvendigvis med hensyn til ekstra plads for post­
vresenerne at udvide deres postbokstjeneste eller paste 
restante-faciliteter med tilsvarende tjenesteydelser, i 
konkurrence med private udvekslingskontorer). 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 191 
Medlemsstaterne b0r derfor tillade dokumentudveksling som 
beskrevet ovenfor. For at yde kunderne st0rre valgmulighed, b0r 
hver enkelt medlemsstat endvidere tillade, at dokumentudveks­
lingskontorer overf0rer post indbyrdes, medmindre den plgcel­
dende medlemsstat mener, at et sldant skridt vil vcere til skade 
for postvcesenets universelle tjenesteydelse. Hvis forsendel­
serne i 0vrigt opfylder monopolkriterierne, kan det. forbydes, 
at forsendelserne enten indsamles hos afsenderen eller afle­
veres hos modtageren af en hvilken som helst anden end mono­
pol tjenesteyderen (formodentlig postvcesenet) eller brevets 
ophavsmand. 
5.2. EGEN POSTNING 
Med hensyn til brugernes ret til at poste deres egne for­
sendelser ml det ncermere uddybes, hvor de kan poste deres 
forsendelser og hvortil. Det skal understreges, at dr0ftelserne 
her vedr0rer kundens egen indlevering til postbes0rgelse (i et 
postvcesen), uden at noget mellemled i kundens land er invol­
veret. 
Alle medlemsstaterne accepterer, at en kunde med hjemsted i det 
pagceldende land kan poste en monopol-forsendelse hvor som helst 
pa det nationale territorium, hvis forsendelsen skal omdeles 
inden for dette territorium. Alle postvcesenerne anvender dette 
princip, om n0dvendigt pa visse kontraktvilkar. (I kontrakterne 
angives normalt et ncermere aftalt postkontor). 
Med hensyn til forsendelser, som kunderne medbringer til den 
anden side af en grcense for at poste det i postvcesenet til 
omdeling i det pagceldende postvcesens territorium, bar medlems­
staternes og postvcesenernes holdning tidligere vceret noget 
svingende. Hvert postvcesen bar i praksis i sin egenskab af 
indgangspostvcesen accepteret denne praksis. Postvcesenerne i 
udgangslandet bar dog til tider anset denne praksis for at vcere 
et brud pa deres monopol. Denne praksis synes nu at vcere 
accepteret af samtlige postvcesener. 
Det vil endvidere fremga, at 9r0nbogen behandler muligheden 
for at anbringe tvcernationale tjenester i 
serede sektor (se punkt 8). Kunden vil den ikke-monopoli­
derfor ogsa have 
mulighed for at levere sin tvcernationale post til en privat 
posttjeneste i stedet for selv at poste det i et andet land. 
Reglerne for kunder, der sel v poster deres forsendelser, b0r 
naturligvis ikke vcere mere restriktive end for en privat 
posttjeneste, der driver virksomhed i kundens land. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 192 
Med hensyn til indenlandske forsendelser til omdeling i det 
territorium, hvor kunden har hjemsted, kan kunden 0nske at have 
mulighed for at tage forsendelsen til et andet land og poste 
den der med henblik pa omdeling i sit eget land. Det er 
vigtigt, at eventuelle eksklusive rettigheder, der tildeles 
monopoltjenesteyderen, ikke indskrznker kundens mulighed for at 
udnytte denne udvej og derved drage fordel af princippet med 
fri udveksling af tjenesteydelser. 
Der b0r imidlertid trzffes foranstaltninger til, at sadan 
praksis f ra kundernes side ikke underminerer f ormalet med den 
universelle tjeneste i kundens land. Det skal derfor sikres, at 
postvzsenet i adressatens land f aktisk omdeler disse for­
sendelser (hvis de i 0vrigt opfylder monopolkriterierne). For 
det andet ma den takst, der betales omdelingsadministrationen 
for at udf0re arbejdet, til fulde dzkke dens omkostninger ved 
omdelingen. 
Som allerede fastslaet angar denne diskussion af forsendelser, 
der postes i et andet land med henblik pa omdeling i kundens 
eget land, kundens ret til at poste egen post. Private post­
tjenester befinder sig i en anden retlig stilling, og dette 
dr0ftes mere indgaende nedenfor i afsnit 8.3. 
6. OBLIGATORISKE TJENESTEYDELSER 
Hvis der er pligt til at yde en tjenesteydelse, kan dette kaldes en 
obligatorisk tjeneste. I postsektoren er dette begreb szdvanligvis 
knyttet til pligten til at yde universel service, sa en obligatorisk 
tjeneste er szdvanligvis en tjeneste, som en instans (eller flere 
instanser sammen) skal yde i hele det pagzldende territorium. 
Som anf0rt i afsnit 3, er den fundamentale arsag til at etablere et 
szt monopoltjenester, at der skal ydes universel tjeneste i hele 
territoriet. Heraf f0lger, at alle monopoltjenester skal ydes 
universelt. Disse tjenester er derfor obligatoriske monopoltjenester. 
Der vil sandsynligvis vzre andre tjenester, som er obligatoriske, men 
ikke monopoliserede. Sadanne forpligtelser kan vzre pakrzvede af 
hensyn til Fzllesskabets og/eller nationale malsztninger. De dr0ftes 
hver for sig nedenfor. Da disse 
underkastet den fri konkurrence, 
dr0ftes. ikke-monopoliserede tjenester er 
b0r ogsa f inansieringen heraf 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 193 
Monopoltjenester er obligatoriske og indebzrer visse forpligtelser 
for monopoltjenesteyderen. Disse forpligtelser dr0ftes nedenfor i 
afsnit 13-15. Det b0r overvejes, i hvor h0j grad disse forpligtelser 
ogsa b0r gzlde for obligatoriske tjenester. Afg0relsen kan afhznge 
af, om tjenesterne er obligatoriske pa EF-plan eller pa nationalt 
plan. 
6.1. OBLIGATORISXB TJBNBSTBYDBLSBR Pl BP-PLAN 
Der vil blive opstillet en EF-dzkkende definition pa mono­
polomradet. Den baseres pa en vzgtgrznse, der gzlder for hele 
EF, og en prisgrznse, som fastsattes i hver enkelt medlemsstat 
(dette dr0ftes nzrmere i afsnit 10). 
Hver medlemsstat vil for sit eget territorium have ret til at 
def inere et monopolomrade, der er mindre end det, der er 
fastlagt pa EF-plan. Medlemsstaten skal imidlertid stadig 
sikre, at der pa dens territorium mindst ydes universal 
tjeneste op til de af Fzllesskabet fastlagte grznser. 
Det fuldstzndige szt monopoltjenester, der fastszttes pa EF­
plan, udg0r derfor en del af de obligatoriske tjenester. 
Medlemsstaterne kan vzlge at ophzve monopolet for nogle af 
disse tjenester, men de vil fortsat vzre obligatoriske. 
6.2. OBLIGATORISKE TJBNBSTER Pl NATIONALT PLAN 
En medlemsstat kan 0nske at sikre en universal service, der gar 
ud over de EF-f astsatte grznser. Denne forpligtelse kan pa­
lzgges en enkelt posttjeneste (szdvanligvis postvzsenet) eller 
flere posttjenester, der sammen przsterer den universelle 
tjenesteydelse. 
Nar medlemsstaterne afg0r, om de vil have sadanne obligatoriske 
ikke-monopoltjenester, ma de naturligvis unders0ge, hvad deres 
nationale krav er. De vil ogsa vzre n0dsaget til at tage hensyn 
til de forpligtelser, der f0lger af UPU-konventionen. I denne 
forbindelse synes konventionens artikel 20 (tidligere artikel 
19) at forpligte alle medlemspostvzsenerne til at yde universal 
service for op til 2 kg og op til 5 kg for visse tryksager. 
Fzllesskabets vzgtgrznse for monopolomradet vil klart komme til 
at ligge lavere. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 194 
6.3. FINANSIBRING 
Det er vigtigt at unders0ge de finansielle f0lger af disse 
forpligtelser. De vil i h0j grad afhznge af tjenesteydelsernes 
10nsomhed. L0nsomheden vil bl.a. afhznge af taksterne og 
markedsandele. 
Med hensigtsmcessig prisfastsmttelse er der ikke nogen grund 
til, at obligatoriske ikke-monopoltjenester ikke skulle vmre 
rentable. De vil kun blive en finansiel byrde, hvis pris­
niveauet smttes under omkostningsniveauet i form af smr­
takster, og/eller hvis andre "skummer fl0den" i de tilfmlde, 
hvor prisen er fastsat pa basis af takstudligning. 
Da disse tjenester ydes i ikke-monopolsektoren, synes det med 
hensyn til den sidstnzvnte mulighed ikke urimeligt at tilbyde 
store kunder enten en dif ferentieret takst efter region eller 
en enkel t landsdmkkende takst, dog behmftet med en enerets­
klausul. 
Hvis de obligatoriske ikke-monopoltjenester pa trods heraf 
stadig ikke er rentable, vil det som sidste 10sning vmre n0d­
vendigt at overveje finansiering fra andre kilder. Dette vil 
kunne tage form enten af ekstern st0tte (helst fra den instans, 
som har palagt forpligtelsen) eller krydssubsidiering. 
Det vil i begge tilfmlde vmre n0dvendigt at finde ud af, hvor 
de obligatoriske tjenesteydelser er tabsgivende (i stedet for 
blot at beskrive dem som generelt tabsgivende). Det burde vmre 
muligt at lokalisere tabene til bestemte geografiske egne og 
kvantif icere indtmgterne af og omkostningerne ved ydelse af 
obligatoriske ikke-monopoltjenester i disse egne. (Det vil 
typisk vmre de egne, hvor de posttjenester, som ikke er for­
pligtet til at yde universe! tjeneste, er mindre interesseret 
i at konkurrere.) Eventuelle subsidier eller krydssubsidier 
kan og b0r derfor vmre gennemsigtige. (Jf. ogsa afsnit 14.2 
nedenfor.) 
1. NYE TJENESTBYDELSER 
Den overordnede malsmtning I dvs. ydelse af universe! tjeneste til 
rimelige priser, kan nas ved, at der gennem et begrmnset antal mono­
poltjenester sikres tilstrzkkeligt lave enhedsomkostninger. Dette 
indtmgts/mcengde-niveau vil formodentlig kunne nas med de nuvmrende og 
forudseelige mmngder. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 195 
Nye tjenesteydelser, som medf0rer yderligere postmcengder, b0r derfor 
falde uden for monopolsektoren. I nogle tilfzlde vil det imidlertid 
ikke vzre klart, om der er tale om yderligere mcengder -en del af den 
postmcengde, den nye tjeneste omfatter, kan vzre lokket vzk fra den 
"traditionelle" tjeneste. 
Situationen ma def ineres klart i juridisk henseende. Det er ikke nok, 
at en ny tjeneste er en anelse anderledes end monopoltjenesten (det 
skal bemcerkes, at nogle af de postklarg0ringsaktiviteter, der er 
beskrevet nedenfor i afsnit 9.4, vil kunne opfylde et sadant 
begrznset kriterium.) 
En ny tjeneste skal vzre vzsentligt anderledes, f0r den kan falde 
uden for monopolet. En dokumentudvekslingstjeneste b0r vzre ikke­
monopoliseret, mens et almindeligt brev til indenlandsk omdeling, som 
indsamles hos kunden selv og ikke fra postkasse, fortsat skal vzre 
monopoliseret. 
Myndighederne i hver medlemsstat (og muligvis Fzllesskabet) skal i 
hvert enkelt tilfzlde afg0re, om en tjenesteydelse er "vzsentligt" 
anderledes. Alle sadanne afg0relser skal naturligvis trzffes i hen­
hold til Rom-Traktaten, navnlig princippet med fri udveksling af 
tjenesteydelser og Fzllesskabets konkurrenceregler. 
Hvis en ny tjeneste bliver n0dvendig for at opna universe! tjeneste, 
vil den muligvis kunne indga i det monopoliserede omrade efter krite­
rierne i punkt 4. 
8. TV.ERNATIONALE POSTFORSENDELSER 
Det ma overvejes, om monopolet skal omfatte indenlandske og tvzr­
nationale tjenester pa samme made, eller om der skal skelnes mellem 
dem. I dette dokument dr0ftes tvzrnationale forsendelser i Fzlles­
skabet og til tredjelande hver for sig. 
8.1. FELLESSKABSFORSENDELSER 
Den grundlzggende arsag til at etablere en rzkke monopol­
tjenester er sociale hensyn, nemlig at sikre en universe! 
service. Dette indebzrer en 0konomisk arsag -beskyttelse via 
eneret til sikring af det universelle tjenestenet. Der er faste 
omkostninger ved net. Betydelig mindskelse af postmzngden vil 
0ge enhedsomkostningerne og dermed g0re det dyrere at bruge 
systemet og i sidste ende g0re nettet urentabelt. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 196 
For tvzrnationale forsendelser i Fzllesskabet er de 0konomiske 
faktorer forskellige som f0lge af de variable omkostningers 
store andel. De faste net-elementer (indsamling fra postkasser 
i forsendelseslandet og omdeling i modtagerlandet) er beskyt­
tede. I 0konomisk henseende synes den eneste grund til at 
forhindre liberalisering at vzre, at omdelingstjenesten i givet 
f ald ikke kompenseres tilstrzkkeligt for sine omkostninger 
( skczmt dette problem allerede forekommer UPU-systemet) . Post­
vzsenerne har imidlertid allerede taget skridt til at 10se 
dette problem, og i denne udredning foreslls yderligere 
reformer. 
Der synes ikke at vzre vzsentlige 0konomiske arsager til at 
indlemme tvzrnationale EF-tjenester i monopolomrldet, og der er 
af hensyn til serviceniveauet endog grunde til ikke at g0re 
dette. 
Hvad serviceniveauet anglr, er det en kendsgerning, at post­
vzsenernes przstationer, nlr det gzlder tvzrnational postbes0r­
gelse, er mindre tilfredsstillende, end nlr det gzlder inden­
landsk postbes0rgelse. Fzllesskabet 0nsker at ophzve denne 
forskel (og derfor mindske grznseeffekten). Den ordning, der 
vzlges, skal opfylde dette formll. Dette peger pl en liberali­
sering af markedet som et middel, hvormed forbedring af tjene­
sten kan fremmes. 
En sadan liberalisering kan give myndighederne anledning til en 
vis bekymring. Der kan navnlig vzre risiko for, at almindelig 
indenlandsk post, der opfylder kriterierne for at vzre monopo­
liseret, udgives for tvzrnational post for at omga monopolet. 
En sadan omgaelse af den off icielle politik kan vzre til fare 
for de 0konomiske principper, den universelle tjeneste bygger 
pa, og ma forhindres. 
Der er kort sagt overbevisende argumenter for at give kunderne 
bedre service pa grundlag af flere valgmuligheder. Det b0r der­
for overvejes at undtage tvzrnational EF-post fra monopolet. 
Hvis en medlemsstat mener, at en sldan foranstaltning kan 
bringe dens universelle tjeneste i fare, kunne der indr0mmes 
den en undtagelse fra Fzllesskabets lovgivning i henhold til 
artikel 90, stk. 2. Behovet for kontrol ma anerkendes, 09 der 
skal indf0res tilfredsstillende kontrolordninger. Kommissionen 
vil med medlemsstaternes hjzlp fores la de n0dvendige 
ordninger. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 197 
Det accepteres, at medlemsstater, hvor denne posttjeneste nu 
er monopoliseret, vil beh0ve en tilpasningsperiode for at 
9ennemf0re denne cendring. Tilpasningsperiodens lcengde skal 
f astscettes i hvert enkelt tilfcelde. 
Skczmt gr0nbogen peger i retning af at anbringe tvcernational EF­
post uden for monopolet, skal der imidlertid stadig vcere pligt 
til at yde universel service for denne post. Postvcesenet i 
af senderlandet vil vcere forpligtet til at yde universe! service 
i form af indsamlingsf aciliteter 
kunderne vcelger at indlevere for tvcernational post, som 
til postbes0rgelse der. 
Postvcesenet i modtagerlandet vil stadig vcere n0dsaget til at 
s0rge for universe! omdeling af post fra et andet EF-land, hvis 
dettekr2ves af kunden, den private posttjeneste eller 
postv2senet i afsenderlandet. 
Dr0ftelsen af, om tvcernational post i EF b0r monopoliseres 
eller ej, uddybes i bilag 15. 
8.2. INTERNATIONAL POST 
International post er post, der enten sendes fra EF til om­
deling i et land uden for EF eller sendes fra lande uden for EF 
til omdeling i et EF-land (henholdsvis udgaende og indgaende 
international post). I begge tilfcelde b0r det overvejes at 
anbringe denne post i det ikke-monopoliserede omrlde. Medlems­
stater, der mener, at det kan skade deres universelle tjeneste, 
hvis denne post undtages fra monopolet, kan indr0mmes en 
undtagelse f ra Fcellesskabets lovgivning i henhold til artikel 
90, stk. 2. Liberaliser ingen af indglende international post 
kan give anledning til de samme kontrolproblemer som i 
forbindelse med liberaliseringen af tvcernational EF-post. Der 
ma derf or indf 0res tilf redsstillende kontrolordninger for denne 
post. 
For nogle medlemsstater, hvor denne post nu er monopoliseret, 
bliver der muligvis behov for en vis tilpasningsperiode. Det 
b0r imidlertid bemcerkes, at behovet for en sldan tilpasningspe­
riode sandsynligvis vil vcere mindre for international post end 
for tv2rnational EF-post. 
8.2.1. UDGAENDE POST 
For udgaende international post er de 0konomiske omstcendigheder 
n2sten som for tv2rnational post i EF, dog med to undtagelser. 
For det f0rste vil transportomkostningerne sandsynligvis vcere 
st0rre (fordi en st0rre procentdel transporteres ad luftvejen 
og afstandene er st0rre); det skal bemcerkes, at disse omkost­
ninger ncesten alle er variable. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10snin9er Side 198 
For det andet er udgaende international post som regel yderst 
rentabel, sk0nt en del af overskuddet anvendes af postvcesenerne 
til at f inansiere underskud pa indgaende tvcernational post, 
hvor omdelingsomkostningerne ofte ikke kompenseres tilstrcekke­
ligt med terminalafgifterne. At der anvendes krydssubsidier, er 
naturligvis ikke nogen begrundelse for at vcelge en bestemt 
ordning for fremtiden. 
Mens de 0konomiske omstcendigheder ved international post altsa 
start set er de samme som for tvcernational post i EF, er de 
politiske omstcendigheder anderledes. Med hensyn til tvcer­
national post i EF kan det fremf0res, at post fra Paris til 
Marseille b0r behandles pa samme made som post fra Paris til 
Bruxelles. Dette argument kan imidlertid ikke g0res gceldende 
for international post. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 199 
Det kan tilf0jes, at argumentet med ekspertise inden for luft­
transport (vist i bilag 15, afsnit 2.3) i givet fald er 
stcerkere, nlr det drejer sig om international post. Da en 
st0rre andel af posten transporteres ad luftvejen, og da 
sorteringsarbejdet er mere komplekst, er det absolut muligt, at 
private tjenester hvoraf mange er specialister i luft­
transport, vil kunne yde en (mlske betydeligt) bedre service 
end nogle postvcesener. 
Skal Fcellesskabets kunder ncegtes mulighed for at anvende et 
privat postservicefirma til international post? Nogle post­
vcesener har mlske mere effektive transportordninger for inter­
nationale forsendelser end andre: ogsl her ville det vcere 
nyttigt, hvis kunderne har adgang til de foretagender, som har 
vist sig at besidde st0rre ekspertise og yde bedre service. 
Vi kan konkludere, at der er meget tungtvejende argumenter for, 
at udglende internationale forsendelser ikke monopoliseres. Det 
b0r derfor overvejes at undtage denne post fra monopolet. 
8.2.2. INDGAENDE POST 
Sp0rgsmalet med indgaende internationale forsendelser b0r ogsa 
tages op. Store postafsendere med hjemsted uden for Fcelles­
skabet kan mlske 0nske at koncentrere deres f orsendelser til EF 
pa et distributionscenter i EF. Ligesom med andre tvcernationale 
forsendelser, b0r det overvejes at undtage denne post fra mono­
polet. Imidlertid skal der, som ncevnt i forbindelse med tvcerna­
tional EF-post, indf0res tilstrcekkelige kontrolordninger for at 
forhindre, at indenlandsk, monopoliseret post sendes via det 
internationale postsystem for at omga monopolindehaverens eks­
klusi ve rettigheder. 
Set f ra den endelige bestemmelsesmedlemsstats side kan sadanne 
forsendelser se ud, som om de kom fra et andet EF-land. Den 
befordringstid, der er passende for udglende international 
post, b0r imidlertid ogsl gcelde for indgaende international 
post. 
8.2.3. GATS 
Gennemf0relsen af de takst-forslag, der er beskrevet i afsnit 
15 nedenfor, kan skabe et kunstigt problem: tvcernationale 
forsendelser i EF vil kunne blive sendt uden for EF med henblik 
pa tilbageforsendelse til UPU-takster med det formal at under­
byde de EF-terminalafgifter, som ville gcelde for alle EF-post­
vcesener. (For visse forsendelser vil UPU-taksterne vcere lavere 
end de takster, der betales mellem EF-postvcesenerne). 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 200 
En sldan praksis, som ikke tilf0rer nogen vzrdi, men blot tager 
sigte pa at omga Fzllesskabets politik, ville vzre uacceptabel. 
De regler og forpligtelser, der for tiden overvejes i GATS, vil 
ikke forpligte Fzllesskabet til at tillade, at dets politik 
omgls. Mulige 10sninger b0r dr0ftes med handelspartnerne, hvis 
denne situation zndrer sig i fremtiden. Bortset fra dette 
takst/terminalaf9ifts-sp0r9smal vil medlemsstaterne vzre n0dt 
til at foretage de tilpasninger, som krzves for at opfylde 
GATS-forpligtelserne, navnlig vedr0rende adgang til monopol­
tjenesterne. 
8.3. ANDRE SP0RGSH1I. 
Der b0r naturligvis generelt vzre fri udveksling af tjeneste­
ydelser. Dette almene princip gzlder ogsa, hvis tredjeparts 
posttjenester transporterer forsendelser ud ad et land og 
indgiver dem til postbes0r9else i et andet land med henblik pa 
tilbagesendelse til det f0rste land (ofte kaldet A-B-A-remail), 
navnlig hvis der i det andet land ydes ekstra service, som 09er 
den samlede tjenestes vzrdi betydeligt. 
Hvis de saledes befordrede forsendelser ellers ville have 
opfyldt kriterierne for monopoliserede indenlandske for­
sendelser i det f0rste land (land A) I vil en sadan praksis 
imidlertid krznke de szrlige, eksklusive rettigheder, der 
tilkomrner monopoltjenesteyderen i det pagzldende land. Grunden 
hertil er, at en privat posttjeneste, der indsamler sadanne 
forsendelser i land A, ville konkurrere med dette lands 
postvzsen pa monopolomradet. 
Dette vedr0rer specielt sadanne forsendelsers fysiske tran­
sport. Situationen er anderledes, hvis den f0rste del af kzden 
(transport ud af land A) ikke er fysisk. Her er transporten 
"metaforisk": Der laves en kepi i land A, som dernzst sendes 
til land B. Materialet omdannes dernzst til direct mail (eller 
publikation til forsendelse) ved trykning og konvolutering. 
Materialet kan dernzst indleveres til postbes0rgelse i det 
land, hvor trykningen er foretaget, til udlevering i det land, 
hvor originalkopien blev fremstillet. 
I postal henseende b0r forsendelsen imidlertid behandles som 
forsendelse fra det land, hvor materialet er trykt. Behandles 
forsendelsen ikke pa denne made, vil det abne mulighed for, at 
nogle postvzsener kan pavirke Fzllesskabets handel inden for 
trykkeri- 09 udgivervirksomhed. 
• Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 201 
Tilsvarende kan fremf0res i tilfzlde, hvor tekst, data eller 
billeder sendes elektronisk over en landegrznse med henblik pa 
omdannelse til papirkopi, som dernzst kan sendes tilbage som 
brevforsendelse til det f0rste land. Her ma postreglerne ikke 
kunne indvirke pa handelen med information eller telekommuni­
kation. (Adgang til information kan vzre en vigtig faktor for 
virksomheders valg af placering.) 
Det kan naturligvis vzre, at en del af den prispakke, som 
pavirkede placeringen af trykkeordren, var posttaksterne i det 
land, hvor trykningen foregar. Denne mulighed understreger 
blot, at terminalafgifterne skal vzre snzvert knyttet til de 
faktiske omdelingsomkostninger. 
9. MONOPOLTJENESTERNES OMFANG -SaRLIGB SP0RGSM1L 
Nedenfor gennemgas nogle potentielt problematiske omstzndigheder ved 
monopolomradets omfang. 
9.1. DBFINITIONSPROBLBMER 
Det blev nzvnt ovenfor, at brevforsendelser kan vzre mono­
poltjenester, men at pakker og ekspresforsendelser ikke b0r 
vzre det. I praksis er det imidlertid ikke altid enkelt at 
skelne mellem dem. Kunder og lzgfolk betegner f lere forskellige 
forsendelser som "breve"; for dem er det en generel beskrivelse 
af en meddelelse, som kan sendes pa forskellig made (herunder 
almindelig post, ekspres eller telefax). Her anvendes udtrykket 
"brev", som det anvendes af posttjenesterne dvs. en 
meddelelse sendt som ordinzr forsendelse. 
Denne beskrivelse b0r imidlertid uddybes n0jere. 
Postmeddelelsesforsendelser omfatter breve og postkort, men 
ikke publikationer og vareforsendelser. De kan anvendes til 
personlig eller forretningsmzssig korrespondance. En post­
forsendelse kan ikke sendes via telekommunikation. En meddel­
else, der oprindeligt er transmitteret via telekommunikation, 
kan imidlertid omdannes til en postforsendelse ved at blive 
trykt, lagt i konvolut og indgivet til postbes0rgelse (se 
dr0ftelsen af "eletronisk ~ransmission" nedenfor i afsnit 9.3). 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 202 
I juridisk henseende krreves en mere prrecis definition. Formalet 
her er imidlertid ikke at s0ge den endegyldige definition pa et 
brev eller en postmeddelelsesforsendelse. Sigtet er mere 
generelt, nemlig at angive, hvilken generel indfaldsvinkel, der 
b0r vrelges. Analysen nedenfor belyser derudover en rrekke 
srerlige problemer med definitionen pa breve. Der g!s navnlig 
ind pa tjenester, som ikke er almindelige breve. 
9.1.l. BREVE/EKSPRESFORSENDELSER 
Hvordan kan en ekspresforsendelse let skelnes fra et brev? Den 
kan have samme dimension, vregt og indhold. Sel v bes0rgelses­
tiden kan vrere den samme. 
En vresentlig forskel ligger i den vrerdi (uanset hvilken), som 
tilf0jes af eksprestjenesteyderne og som opleves af kunderne. 
Den bedste made til at bestemme, hvilken ekstra vrerdi kunderne 
oplever, er at se pa den ekstra pris, de er rede til at betale. 
9.1.2. INDIVIDUALISEREDE HEDDELELSER 
Eftersom kriteriet for en forsendelses individualitet er sa 
vigtigt for regelf astsrettelsen, er det n0dvendigt her at 
definere, hvad der menes med "individualiseret meddelelse". Det 
vresentlige punkt er, at meddelelsens tekst vedr0rer adressatens 
(en person, et foretagende eller en person med en bestemt 
funktion i et foretagende) forretninger eller personlige 
forhold med sa stor individualitet, at det er klart, at teksten 
(ud over adressen og eventuel benrevnelse) specif ikt vedr0rer 
adressaten. 
Direct mail bliver stadig mere "personaliseret". Da den samme 
eller nresten samme meddelelse sendes til andre adressater, er 
det imidlertid klart, at disse forsendelser ikke kan anses for 
specif ikt at vedr0re adressatens forhold. Denne tendens til at 
personalisere direct mail medf0rer imidlertid, at det traditi­
onelle kriterium til bestemmelse af, om teksten er identisk, 
sandsynligvis ikke lrengere er tilstrrekkeligt. 
Fakturaer og kontoudtog har tekst (de anf0rte tal), der veksler 
fra kopi til kopi. Deraf synes at f0lge, at de normalt er 
individualiserede efter den ovennrevnte definition. Sadanne 
forsendelser betragtes i nogle medlemsstater som tryksager og 
kan derfor behandles som ikke-monopolforsendelser. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 203 
Ved vurderingen af, om en forsendelse er individualiseret eller 
ej, er det afg0rende kriterium forsendelsens indhold og ikke 
fremstillingsmaden. Hvis en annonc0r vzlger at sende et antal 
handskrevne forsendelser med identisk tekst, kan de ikke 
betragtes som individualiserede. En faktura, der indeholder 
oplysninger, der er specifikke for adressaten, er derimod 
individualiseret, uanset om tallene er printet ud pa computer 
eller handskrevne. 
9 .1. 3. "TRYKSAGER" 
Forslag om reglerne for tryksager b0r udarbejdes under 
hensyntagen til de grundlzggende principper for ydelse af 
universe! service. Det absolut fundamentale krav er, at 
postmeddelelser af personlig ell er individualiseret art 
indsamles og omdeles universelt. Denne universelle service 
skulle omfatte alle forsendelser, hvor teksten ikke er 
identisk, dvs. al personlig korrespondance og individualiseret 
forretningskorrespondance (jf. ovenfor afsnit 9.1.2). Det 
forekomrner rimeligt, at det szt monopoltjenester, der skal 
oprettes til beskyttelse af den universelle postservice, b0r 
baseres pa sadanne forsendelser af individualiseret art. 
Dette vil automatisk udelukke al le tryksager fra monopolet. 
Dette vil pa ingen made skabe problemer for publikationer, da 
publikationer (blade, aviser og b0ger) i de fleste medlems­
stater ikke er monopoliserede. I de fa medlemsstater, hvor 
publikationer henh0rer under monopolomradet i henhold til 
postlovgivningen, er den faktiske situation formodentlig, at 
omdelingen heraf ikke lzngere udelukkende foretages af 
postvzsenet. 
Der er endvidere en generel vilje til at fremme pressens 
pluralitet. De betydelige rabatter, postvzsenet ofte giver ved 
forsendelse af publikationer, kan imidlertid give postvzsenet 
et f aktisk monopol pa omdeling af publikationer af bestemte 
typer eller til bestemte omrlder. Ved f0rste 0jekast kan disse 
rabatter synes at 0ge lzserkredsen. 
Over en lzngere periode kan de imidlertid afskrzkke andre 
posttjenester fra at przstere tjenesteydelser pa, hvad der i de 
fleste medlemsstater er et ikke-monopolmarked. Disse rabatter 
kan derfor mindske udgivernes muligheder og dermed f aktisk 
begrznse lzserkredsen. Rabatterne er saledes ikke blot lidet 
nyttige for det universelle netvzrks 0konomiske forhold, men 
kan ogsa g0re en ikke-monopoltjeneste til et faktisk monopol, 
hvilket i sidste ende kan vzre til skade for alle. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 204 
Direct mails stilling med hensyn til det universelle tjeneste­
nets 0konomi vil vrere noget anderledes. Der ydes ofte tryksags­
rabatter til direct mail -men pa et langt lavere niveau end 
for publikationer. Direct mail udg0r sk0nsvis 18, 5% af EF­
postvresenernes indenlandske postmzngde. Hvis liberalisering af 
denne postkategori medf0rer, at en betydelig del af postmzngden 
unddrages det universelle tjenestenet, kan det true nettets 
0konomi og bringe virkeligg0relsen af det centrale mal i fare, 
nemlig at tilvejebringe rimelige priser for den universelle 
tjeneste. 
Der er kort sagt strerke argumenter for at anbringe direct mail 
i den ikke-monopoliserede sektor. Det b0r imidlertid erkendes, 
at der kan vrere vanskeligheder. For det f0rste giver direct 
mails stadig mere personlige prreg anledning til voksende 
vanskeligheder med at skelne direct mail fra almindelig brev­
post. For det andet udg0r direct mail pa nuvrerende tidspunkt en 
betydelig og hastigt voksende del af postvresenernes samlede 
virksomhed, og dens 0konomiske betydning for forpligtelsen til 
universe! tjeneste b0r unders0ges i enkeltheder. 
Disse sp0rgsmal skal analyseres for at det kan bed0mmes, om de 
her omtalte problemer -lovgivningsmressige eller 0konomiske -
faktisk vil opsta i praksis. Pa baggrund af denne analyse ma 
Kommissionen med medlemsstaternes hjrelp foresla srerlige foran­
stal tninger, f .eks. med hensyn til passende kontrolordninger, 
der skal forhindre, at almindelig post udgives for direct mail. 
Medlemsstater, der mener, at disse foranstaltninger kan bringe 
deres universelle tjeneste i fare, kan desuden fa indr0mmet en 
undtagelse fra Frellesskabets lovgivning i henhold til artikel 
90, stk. 2. 
9.1.4. SHAPAKKER/PAKKER 
Et andet problem melder sig for pakkers vedkommende. Breve kan 
if0lge mange def initioner na op pa 2 kg. Denne definition pa et 
brev omfatter "en lille pakke". 
Hvad er forskellen mellem en lille pakke og en pakke? (I 
praksis skelnes der ikke sa meget pa grundlag af lovfrestede 
kriterier, men afg0res snarere af kunden selv, sredvanligvis pa 
grundlag af prisen.) 
Som kriterium b0r indholdet anvendes. Hvis en smapakke inde­
holder varer og ikke nogen meddelelse, b0r den behandles som 
ikke-monopoliseret ligesom en pakke ( fordi kunden kan vrelge 
forsendelsesform). Denne skelnen b0r skrerpes med en vregtgrrense. 
(Med en lav vregtgrrense ville problemet blive mindre). 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 205 
9.2. LANGSOMMERE POSTSTR0MME 
Der beh0ves en uddybning af, hvad der kan monopoliseres. Ikke 
blot de hurtigere forsendelser (LC i nogle medlemsstater, A­
post i andre), men ogsa de langsommere. 
Sidstnzvnte omfatter tryksager og B-post (afhzngigt af, hvilke 
lande der tilbyder opdeling i LC/AO og i A-og B-post) savel 
som rabatter (masseforsendelser med lzngere bes0rgelsestid) og 
udskudt postafsendelse. 
Der er i alle disse tilfzlde tale om forsztligt langsommere 
forsendelser, hvor den lzngere bes0rgelsestid er bekendtgjort. 
(Sp0rgsmAlet med ringe serviceydelse sammenlignet med service­
standarderne er derfor et belt andet sp0rgsmAl og dr0ftes 
nedenfor i afsnit 14.3.) 
9.3. ELEKTRONISK KOMMUNIKATION 
Meddelelser, der transmitteres elektronisk, ligger uden for 
postsektoren. Hvis de er kombineret med en eller anden form for 
service, der ydes af posttjenester, kaldes sAdanne meddelser 
szdvanligvis postal elektronisk post. 
En af disse tjenester gar ud pa at tilbyde offentligheden 
f aciliteter til at sende en meddelelse fra en telefaxmaskine, 
der stilles til radighed af en posttjeneste, hvorefter tele­
f axen hentes fra en fjerntliggende telef axmaskine af meddel­
elsens modtager. Denne operation omf atter ikke nogen post­
befordringsservice og b0r klart betragtes som ikke-monopo­
liseret. 
En anden form for elektronisk post kombinerer elektronisk post 
med postbes0rgelse. Almindelig elektronisk post (faksimile­
transmission eller afstandsprinting af individuelle meddelelser 
eller massemeddelelser) ligger uden for monopolomradet. Hvis 
papirkopien derefter skal leveres til en tredjemand som en 
separat omdelingsproces, kan dette ekstra element nok betragtes 
som en brevleveringstjeneste. Brevleveringselementet kan derfor 
betragtes som en monopoltjeneste ( forudsat at al le de andre 
kriterier herfor er opfyldt), mens den elektroniske transmis­
sion ikke er det. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 206 
9.4. POSTKLARGeRIHG 
Nogle postvmsener giver private tjenester adgang til at fungere 
som mellemled mellem afsenderen og dem selv. De fungerer f0rst 
og fremmest som postklarg0rere, men tilbyder ogsa andre 
tjenester, sasom kredit. 
Disse f irmaer konkurrerer indbyrdes, sk0nt de har visse smrlige 
rettigheder, eftersom de enten skal godkendes af myndigheden 
eller indga kontrakt med postvmsenet. Deres aktiviteter, inden 
posten faktisk indleveres til postbes0rgelse i postvmsenet, 
betyder ikke, at denne post ikke er monopoliseret. Det er 
imidlertid interessant at bemmrke, at postvmsenerne, nar de 
tillader sadanne aktiviteter under kontrakt, accepterer, at 
postforsendelse ikke er en "s0ml0s" proces, hvor de forskellige 
komponenter ikke kan anskues hver for sig. 
Disse "mellem"-aktiviteter kan betyde st0rre f leksibilitet for 
postens ophavsmand. Det kan ogsa spare postvmsenet omkost­
ninger, hvilket vil kunne resultere i rabatter, som bade kan 
komme kunden og mellemleddet tilgode. 
Disse postklarg0ringstjenester konkurrerer ikke med de to af 
postadministrationernes aktiviteter, der er behmfter med store 
faste omkostninger indsamling fra postkasser/posthuse og 
omdeling. Deres virksomhed er derfor ikke til skade for den 
universelle tjeneste. 
Der er ikke nogen grund til, at denne service ikke skulle eta 
aben for alle brugere, og alle postvmsenerne b0r derfor stille 
kontraktaftaler til radighed for alle sadanne f irmaer. I 
betragtning af lighedspunkterne mellem de forskellige post­
vmseners aktiviteter (og derfor det omkostningsbesparende 
arbejde, melleminstanserne kan udf0re) synes der at vmre grund 
til at oprette et minimumssmt af EF-kontraktfaciliteter for 
sadanne firmaer (se nedenfor afsnit 17). 
Det skal understreges, at de postaktiviteter, der udf0res af 
disse firmaer, i de fleste tilfmlde erstatter lignende akti­
viteter udf0rt af postvmserne. De tilf0jer ikke nogen vmrdi, 
der er af betydning fra et lovgivningsmmssigt synspunkt. 
Postklarg0ringsestjenester udg0r derfor normalt ikke "nye 
tjenesteydelser", som beskrevet ovenfor i afsnit 7. 
Hvis post, der handteres af disse firmaer, opfylder kriterierne 
for monopoltjeneste, vil posten forblive monopoliseret i den 
forstand, at den, efter melleminstansens aktiviteter, skal 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 207 
indleveres til postvzsenet med henblik pa de resterende post­
f orretninger (herunder den endelige omdeling). Sadanne 
forsendelser kan derfor ikke transporteres ud af landet af en 
tredjepart med henblik pa tilbageforsendelse under et A-B-A­
rernail system (jf. ovenfor i afsnit 8.3). 
10. FORESLAEDE KRITERIER 
Sorn fastslaet ovenfor (afsnit 4), kan visse forsendelser ikke 
monopoliseres, bl.a. tunge pakker, tunge publikationer, ekspres­
forsendelser og alle adressel0se forsendelser. Nogle forsendelser, 
for hvilke der kan fremszttes krav om universal service, kan heller 
ikke rnonopoliseres (f.eks. lette pakker og tryksager). 
Monopolornradet er derfor begrznset til personlig korrespondance (jf. 
afsnit 9.1). Heri indgar breve og postkort. For at udelukke varer og 
publikationer f ra rnonopolornradet er det n0dvendigt f 0rst at anvende 
et kriterium baseret pa indholdet. 
Efter at have identif iceret korrespondanceforsendelser af personlig 
eller individualiseret art, ma rnonopolets ornfang for disse for­
sendelser afgrznses ud fra andre kriterier. De andre kriteriers 
brugbarhed dr0ftes indgaende i bilag 16. Kort sagt vil kun vzgt-og 
priskriteriet kunne anvendes til at afg0re, hvilke personlige 
monopoliserbare korrespondanceforsendelser der b0r rnonopoliseres. 
Disse kriterier b0r anvendes sammen, med en vis tilknytning rnellern 
vzgtgrznsen (som b0r vzre en enkelt 0vre grznse i hele Fzllesskabet) 
og prisgrznsen (sorn fastszttes szrskilt i hvert enkelt land pa 
grundlag af taksten for den h0jeste vzgt). 
Anvendelsen af indholdskriteriet og dernzst af pris- og vzgt­
kriterierne vises sorn diagram i figur 1 nedenfor. Der er vist tre 
kategorier baseret pa kravet om universel tjeneste. Som bemcerket i 
punkt 9.1.3, b0r det overvejes automatisk at placere adresseret 
direct mail i ikke-rnonopolomradet. Sp0rgsrnalet skal analyseres for at 
bed0mme, om denne foranstaltning kan bringe den universelle tjeneste 
i fare ved at svzkke dens 0konomiske bzredygtighed eller ved misbrug 
af liberaliseringen, hvis der ikke findes passende kontrolordninger. 
Hvis det antages, at direct mails status sorn uden for monopolet be­
krzftes, h0rer den til i f igurens anden linje. 
Det skal bemcerkes, at meningen med prisgrznsen ikke blot er at sikre, 
at ekspresforsendelser ikke monopoliseres. Dette ville vzre ens­
betydende med udelukkende at anskue det f rerntidige marked ud fra de 
aktuelle produkter. Meningen er snarere at sztte prisgrznsen pa et 
niveau, der er tilstrzkkeligt til at kun de tjenester, der b0r 
beskyttes, omfattes heraf. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 208 
Figur 1: Afgramsning af monopolomrddet -anvendelse af 
indholds-, vagt-og priskriterier 
Krav om universal service 
personlig/individualiseret 
korrespondance 
Krav om universal service 
varer/tryksager 
Aviser og blade 
Intet krav om universiel service Vaegt/priskriterier 
Breve/poatkort Breve 
/ 
,/ Pa,.kker og trykaa.J§er (op til en 
, / 
/~ds vaegt) 
// .· /Ekspre,aforaendelser 
/ 
Tun9' pakJser og t:Yyksager 
~d~ess-;,i~~e f~r,8'9ndel~~ / 
· Dok~ntudvekslingsfefrsendelSer 
[] Monopo- 1,-,~-, Ikke-monopo­
liseret '~~-L liseret / 
Pl denne mlde vil andre tjenesteydelaer, som endnu ikke findes, men 
som prismcessigt ville bef inde sig i midtergruppen (over prisen pl den 
"grundlceggende" tjeneste, men under priserne pl ekspresforsendelser), 
klart blive placeret i ikke-monopolsektoren. Dette vil g0re deres 
stilling klarere, end hvis det skal afg0res, om de er "vaesentligt" 
anderledes (jf. afsnit 7 ovenfor). Men grafisk set b0r pris-kriteriet 
ikke fremstilles "top-down" (dvs. med udgangspunkt i ekspres­
forsendelser), men "bottom-up" (set ud fra almindelige breve). 
De forslag, der fremscettes her, vedr0rer mlske mere udviklingen pl 
mellemlang sigt. Pl lcengere sigt kan der meget vel vzre mulighed for 
yderligere liberalisering. Pl kortere sigt b0r der scettes ind pl at 
nl mllet pl mellemlang sigt, nemlig et saet monopoliserede tjenester 
fastsat pl EF-plan. 
Under udarbejdelsen af Faellesskabets forslag pl mellemlang og lang 
sigt vil Faellesskabets konkurrenceregler, baseret pl principperne med 
fri udveksling af tjenesteydelser og forbud mod konkurrencefor­
vridninger, fortsat finde fuld anvendelae pl tjenester, som ydes i 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 209 
dag. Som bemcerket ovenfor i afsnit 4, er de enkelte medlemsstater 
forpligtet til at s0ge den mindst restriktive 10sning, der passer til 
deres postsektor, og dette kan betyde mindre monopolomrlde end 
fastsat pl EF-plan. (omvendt kan medlemsstater, som mener, at EF­
graenserne vil vaere til fare for den universelle tjeneste pl deres 
territorium fl indr0mmet en saerlig undtagelse fra Faellesskabets 
lovgivning i henhold til artikel 90, stk. 2. 
Nlr f0rst kriterierne er valgt, ml der foretages detaljerede 
unders09elser af det universelle tjenestenets 0konomi for at finde 
frem til, hvilke graenser der skal saettes for monopolomrldet. 
10.1. PA MELLEMLAHG SIGT 
Der b0r anvendes et indholdskriterium til udelukkelse af alle 
forsendelser, der indeholder varer. Dernaest b0r der anvendes et 
vaegtkriterium, kombineret med et priskriterium. Vaegtgraensen b0r 
saettes for hele EF. Myndighederne i de forskellige medlems­
stater b0r fastsaette prisgraenserne. Prisen b0r under alle om­
staendigheder ikke overskride den of fentlige takst for et almin­
deligt brev (dvs. LC eller A-post) inden for den vaegtgraense, 
der vil blive fastlagt. 
10.2. PA KORT SIGT 
Pa kortere sigt kan der vaere brug for en overgangsperiode til 
at na det ovenfor beskrevne mal. Nedenfor f0lger en beskrivelse 
af, hvordan vaegt-og prisgraenserne pa EF-plan i givet fald vil 
blive fastsat og gennemf0rt: 
1o.2. 1 • VJEGTG&ENSE 
EF-vaegtgraensen vil h0j st sandsynligt blive sat lavere end de 
aktuelle monopolvaegtgraenser, der gaelder i nogle af medlemssta­
terne. Denne vaegtgraense b0r derfor ikke n0dvendigvis indf0jes 
0jeblikkeligt, men efter en vis periode, sa de ber0rte post­
vcesener har tid til at foretage de n0dvendige tilpasninger 
( navnlig i taksterne for forsendelser, som nu er monopoli­
serede, men som vil overskride EF-grcenserne og derfor falde 
uden for monopolomradet). 
Dette kan i praksis vise sig at vcere et overkommeligt problem. 
De f leste af disse forsendelser -tunge smapakker -vil kunne 
sendes som pakker. I den forstand, at kunden kan vaelge, hvordan 
disse forsendelser skal sendes, er de allerede uden for mono­
polomradet. Dette viser ogsa, at vaegtgraensen for monopol­
omradet b0r ligge under 500 9· 
Kapitel 8: Gennem9an9 af de mulige 10snin9er Side 210 
20.2.2. PRISGRIENSE 
Den omtalte prisgrznse, dvs. prisen svarende til v29t9r2nsen, 
vil kunne betyde en v2sentli9 neds2ttelse af de nuv2rende 
pris9r2nser. Dette 92lder naturligvis kun de lande, som 
allerede har sldanne 9r2nser: Sterstedelen af medlemsstaterne 
tillader konkurrerende kur6r /eksprestjenester, men uden nogen 
kvantitativ definition af disse tjenester. 
Det kan derfor v2re vanskeligt at indfere denne pris9r2nse 
0jeblikkeli9t. I overgangsperioden kan prisgr2nsen f .eks. 
s2ttes pl h0jst 1,5 eller endog to gange den pris, der svarer 
til v29t9r2nsen. Hvis Fzllesskabets v29tgr2nse var pl f .eks. X 
g og brevprisen for denne v29t var Y ECU, kunne den forelebige 
prisgr2nse for ikke-monopoliserede tjenester s2ttes pl op til 
l,SY ECU eller 2Y ECU. 
Pa 12ngere sigt vil der som felge af udviklingen mod en valuta­
union kunne fasts2ttes en fmlles prisgrznse i ECU. 
10.3. PA LBNGERB SIGT 
Pa 12ngere sigt kan medlemsstaterne forventes at forsege sig 
med at indf0re mere konkurrence med henblik pl gradvis at 
indskr2nke emf anget af monopoliserede tjenester. Fmllesskabet 
ber om nogle lr vurdere forholdet mellem kravet om universe! 
t j eneste og behovet for at lbne postsektoren op for sterre 
konkurrence. Denne vurdering ber foretages i lyset af udvik­
lingen pa markeds- eller tjenesteplan. 
11. POSTLOVGIVNINGBNS KOMPATIBILITBT MED BF-TRAKTATBRNB OG BP•s POLITIK 
Medlemsstaternes postlovgivning 09 EF's politik pl postomrldet skal 
v2re fuldt ud kompatibel med Rom-Traktaten. I de situationer, hvor 
det tidligere ikke bar v2ret tilf2ldet, har Kommissionen anset det 
for nedvendigt at tr2ffe de nedvendige foranstaltninge~, is2r med 
hensyn til eksprestjenester. 
Til den nationale postlovgivning kommer imidlertid de forpligtelser, 
som medlemsstaterne har pltaget sig ved underskrivningen af for­
skellige traktater. Det ber her is2r fremh2ves, at alle medlems­
staterne pa grund af deres FN-medlemskab er medunderskrivere af UPU­
konventionen. UPU-konventionen er ganske vist betydelig 2ldre end 
Rom-Traktaten og GATT, men UPU-kongressen tager den op til revision 
hvert femte ar. Hver udgave af konventionen leber, indtil den nmste 
udgave s2ttes i kraft efter kongressen. Det kan fl konsekvenser i 
forhold til Rom-Traktatens artikel 234. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 211 
Set i lyset af konkurrencelovgivningen er det primaert terminal­
afgiftsniveauet, som der indgas aftale om hver femte ar, og iscer 
anvendelsen af artikel 25 (jf. nummereringen i 1989-udgaven af UPU­
konventionen), der giver anledning til bekymringer i forbindelse med 
UPU-konventionen. Anvendelsen af artikel 25 kan kun accepteres, hvis 
det sker med henblik pl at beskytte de monopoliserede tjenesteydelser 
i den medlemsstat, hvis myndigheder g0r brug af sanktionsmuligheden. 
(Det siges, at artikel 25 anvendes til at give omdelingspostvcesenet 
en korrekt kompensation. Det synes imidlertid af to grunde ikke at 
vcere rigtigt. For det f0rste er artikel 25 af meget celdre date end 
terminalafgifterne. For det andet er artikel 25 tidligere blevet 
anvendt i situationer, hvor den kompensation, som omdelingspost­
vcesenet f ik, ville have vceret den samme uanset, om postforsendelserne 
kom direkte fra oprindelseslandets postvcesen eller indirekte via et 
andet postvcesen.) 
Set i lyset af konkurrencereglerne synes det kritisabelt, at et 
postvcesen returnerer postforsendelser af sendt af en privat tjeneste, 
som konkurrerer med et andet postvcesen, og det uanset om sidstncevntes 
enerettigheder krcenkes eller ej. Hvis afsenderpostvcesenets enerettig­
heder krcenkes, ma det pagceldende lands myndigheder ga rettens vej -
og ikke s0ge hjcelp hos et andet postvcesen, hvis enerettigheder ikke 
er krcenket. Anvendelsen af artikel 25, stk. 4, (som omhandler A-B-C­
remail) synes derfor helt klart kritisabel. 
Hensigten med artikel 25, stk. 1, er, at den skal beskytte medlems­
landenes legitime indenlandske monopol. Der er imidlertid tre 
problemer forbundet med anvendelsen heraf, nar man skal se pa, om den 
er forenelig med EF's politik og EF-reglerne. 
Som det fremgar af afsnit 12, er det for det f0rste op til de 
regulerende myndigheder til sidst at skride ind over for krcenkelser 
af disse scerlige rettigheder. Hvis postvcesenet modtager postfor­
sendelser, som det formoder er A-B-A-remail, kan det vcelge at fore­
lcegge beviser herfor for de regulerende myndigheder. Sidstncevnte kan 
sa bemyndige postvcesenet (i land A) til at returnere forsendelserne 
til det postvcesen, som de blev afsendt fra (i land B). Ved en sadan 
returnering kan postvcesenet angive, at det sker i henhold til 
artikel 25, stk. 1. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 212 
Artikel 25, stk. 1, kan fortolkes slledes, at den kan anvendes i 
overensstemmelse med ovennevnte procedurer. Der tales i stykket om, 
at "et medlemsland" ikke er forpligtet til at videreekspedere eller 
omdele postforsendelser af denne karakter, hvilket kan opfattes som 
en henvisning til en af90relse truffet af de regulerende myndigheder. 
Postv2senerne har imidlertid tidligere ofte anvendt artikel 25 uden 
henvisning til de nationale regulerende myndigheder ( hvis sldanne 
eksisterer). 
Det andet problem i forbindelse med artikel 25, stk. l, er, at 
artiklen synes at tillade et medlemsland at returnere forsendelser 
(som f .eks. tunge publikationer), ogsl selv om disse forsendelser 
ikke falder ind under postvesenets enerettigheder. Hvis den nationale 
lovgiver imidlertid reelt er inddraget i alle beslutninger om, hvad 
der skal 90res for at beskytte disse serlige rettigheder, er det 
usandsynligt, at den for bredt formulerede artikel vil blive 
misbrugt. 
Artikel 25, stk. 1, ville for det tredje begranse en kundes mulighed 
for selv at transportere sine postforsendelser til et andet land og 
afsende dem derfra til omdeling i sit eget land. Som det fremgar af 
afsnit 5.2, b0r kunderne kunne 90re noget sldant, forudsat at post­
v2senet i omdelingslandet modtager forsendelserne (hvis de falder 
inden for det monopoliserede omrade i kundens hjemland) 09 far 
tilstr2kkeli9 kompensation for leverin9somkostnin9erne. Artikel 25, 
stk. 1, b0r derfor be9r2nses til h0jst at omfatte A-B-A-remail -dvs. 
forsendelser, som tredjemand transporterer ud ad landet med henblik 
pa tilba9eforsendelse -hvis disse forsendelser normalt falder ind 
under de enerettigheder, som postv2senet i land A har. 
Hvis der tages skridt til at returnere postforsendelser, skal sadanne 
skridt helt klart kunne begrundes under henvisning til EF's konkur­
renceregler. De regulerende myndi9heder b0r tilli9e sikre si9, at der 
ikke returneres postforsendelser, der er trykt i det land, hvorfra de 
afsendes, heller ikke selv om indholdet er udformet i et andet land, 
inden tryknin9en pa den re9ulerende myndi9heds territorium finder 
sted. 
EF 09 de re9ulerende myndi9heder skal sikre, at GATS-bestemmelserne 
anvendes pa rette vis. EF 0nsker mlske samtidi9 at indf0re re9ler, 
som forbyder en unfair udnyttelse af EF's takstprincipper (en 
mulighed, der blev behandlet i afsnit 8.2.3). Hvis der opstlr 
problemer, skal dette sp0r9smll ta9es op inden for rammerne af GATS. 
Det b0r selvf0l9eli9 09sa behandles i en bredere sammenh2n9 -helt 
klart inden for rammerne af UPU, men 9ivetvis ogsl under CEPT. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 213 
Det er et af90rende sp0rgsmal, om postforsendelser fra et EF-land, 
der sendes som remail-forsendelser via postvmsenet i et ikke EF-land 
med henblik pa tilbageforsendelse til et andet EF-land til omdeling 
der, skal betragtes som "A-B-A-lignende" remail. 
Man b0r i denne sammenhmng holde sig for 0je, at posttakster kan vmre 
en af90rende faktor i visse virksomheders placeringsstrategi (f .eks. 
inden for postordreomradet, fakturering, trykning og direct mail). 
Der kunne vmre risiko for, at anvendelsen af princippet om, at 
priserne skal sta i forhold til omkostningerne, kunne forfordele 
afsendere inden for EF i for hold til af sendere uden for EF, hvis 
sidstnmvnte skulle betale en lavere pris, blot fordi den var baseret 
pa de traditionelle terminalafgifter, som ligger under omdelings­
omkostningerne. Det kunne opmuntre visse erhvervsforetagender, som er 
meget afhmngige af postale tjenesteydelser, til at sll sig ned uden 
for EF, ganske enkelt for at drage fordel af de priser, som ikke 
afspejler omkostningerne ved den samlede transaktion. Det vil helt 
klart ikke vmre i EF's interesse. 
12. DE REGULERENDE MYNDIGHEDERS ROLLE 
Postsektoren dmkker pa nuvmrende tidspunkt bade et monopoliseret og 
et ikke-monopoliseret, konkurrencepr29et omrade. I fremtiden vil der 
fortsat vmre to omrader, men grmnserne mellem dem vil nok afvige fra 
de nuvmrende. 
De regulerende myndigheder har opgaver pa begge omrader: 
pa det monopoliserede omrade vil de s0ge at begrmnse ene­
rettighederne i den udstrmkning, det er foreneligt med 0nsket 
om at sikre en universe! service til priser, som al le kan 
betale (med andre ord anvendelsen af proportionalitets­
princippet); de skal ogsa sikre, at monopoltjenesten lever op 
til sine forpligtelser; 
pa det ikke-monopoliserede omrade skal myndighederne sikre, at 
grmnsen mellem det monopoliserede og ikke-monopoliserede omrade 
def ineres klart; de skal sikre, at monopoltjenesten ikke far en 
unfair konkurrencefordel pa det ikke-monopoliserede omrade ved 
krydssubsidiering fra f0rstn2vnte til sidstnmvnte. 
Nar de regulerende myndigheder f0rst har sikret, at grmnsen mellem de 
to omrader er klart defineret, vil deres hovedopgave besta i at 
sikre, at monopoltjenesten lever op til sine forpligtelser. Disse 
forpligtelser behandles nedenfor i afsnit 13, 14 og 15. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 214 
Hvis man skal kunne opna en sadan uvildighed, ma de regulerende 
myndigheder helt klart ikke have nogen operational funktion. En 
institution, der er helt uafhangig af monopoltjenesten vil nok vare 
at foretrakke (saledes at det f .eks. bliver almindeligt, at de 
ansatte i 10bet af deres karriere hyppigt hopper fra den ene til den 
anden). Det er imidlertid vigtigere, at alle bererte parter (for­
brugerne, monopoltjenesterne og de private tjenester) er sikre pa, at 
de regulerende myndigheder er uvildige. Hvis det er tilfaldet, vil 
der nok ikke vare mange klager, ogsa selv om monopoltjenesten 09 de 
regulerende myndigheder begge indglr i At og samme foretagende. 
Det er ogsl en vigtig opgave, at hlndhaeve saerlige 09 eksklusive 
rettigheder. I sl henseende er det vigtigt, at de regulerende 
myndigheders og monopoltjenestens ansvarsomrlder er klart defineret. 
Monopoltjenesten kan tage de ferste skridt, dvs. indlede en 
unders0gelse (med de begransninger, som den nationale lovgivning 
fastsatter) af eventuelle kramkelser af tjenestens sarlige rettig­
heder, og saledes indsamle bevismateriale, som derefter kan 
forelagges de regulerende myndigheder. ·oat er el op til de 
regulerende myndigheder at skride ind over for den tjeneste, som har 
kranket de sarlige rettigheder. 
Hlndhavelsen af posthemmeligheden synes ikke at give nogen problemer. 
Da dette aspekt af privatlivets fred imidlertid er en af EF-borgerens 
grundlaeggende rettigheder, forekommer det enskeligt, at de regule­
rende myndigheder sikrer, at den universelle tjeneste forpligter sig 
til at beskytte posthemmeligheden. 
13. FORPLIGTELSER I FORBINDELSE MED URIVBRSBL SERVICE: ADGARG 
Tre principper danner grundlag for adgangen til monopoliserede 
tjenesteydelser. For det f0rste ber adgangsbetingelserne vare ens for 
alle, idet det antages, at brugerne indleverer deres forsendelser pl 
samme mlde. For det andet b0r brugerne praecist vide, hvad de k0ber -
ikke kun for el vidt anglr de besergelsesbetingelser, de skal 
opfylde, og de priser, de skal betale, men ogsl for sl vidt anglr den 
service, de vil fl. For det tredje ber adgangsbetingelserne give 
kunden st0rst mulig fleksibilitet (og samtidig sikre, at de mono­
poliserede tjenesteydelser beskyttes). Som det fremglr af det 
f0lgende, kan disse principper omformes til mere detaljerede forslag 
om, hvorledes adgangen til postbes0rgelse kan udformes. 
Der ber galde samme adgangsbetingelser ved de obligatoriske, ikke­
monopoliserede tjenesteydelser som ved de monopoliserede 
tjenesteydelser. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 215 
13.1. BES0RGELSESBETINGELSER 
Alle postvzsener b0r offentligg0re deres betingelser for 
bes0rgelse af post via deres net for monopoliserede tjeneste­
ydelser. Betingelserne b0r vzre sl enkle som muligt. Det er 
afg0rende, at de ikke pa unfair vis s0ger at afholde kunQer fra 
at bruge nettet (ved hjzlp af takster eller pa anden made). 
Kunden kan meget vel vzre en privat tjeneste, som postvzsenet 
(monopoltjenesten) maske konkurrerer med pa det ikke-monopo­
liserede omrlde. Det b0r vzre en regel, at der for de mono­
poliserede tjenesteydelsers vedkommende ikke f astszttes szrlige 
adgangsbetingelser, som stiller private tjenester i en 
darligere situation pl det ikke-monopoliserede omrade. 
13.2. KONTRAKTBETINGELSER FOR STORE KUNDBR 
Alle postvzsener b0r have kontraktfaciliteter til radighed for 
store kunder. Der er gode muligheder for at tilpasse de for­
skellige postvzseners vzsentligste kontraktbetingelser til 
hinanden (specielt med hensyn til, hvilken forbehandling kunden 
skal udf0re for at opna rabatter), se afsnit 17.1 nedenfor. 
13.3. FORBEHANDLING AF POST 
Flere postvzsener tillader allerede pl nuvzrende tidspunkt, at 
private tjenester fungerer som mellemmznd mellem kunden, som 
postforsendelserne hidr0rer fra, og postvzsenet, som star for 
den sidste del af bes0rgelsesprocessen (inkl. omdeling). 
Det er en positiv ting, at forbehandlingen af posten kan vzre 
udbudt som szrskilte tjenesteydelser. Det giver kunderne st0rre 
fleksibilitet og flere valgmuligheder, selv om postforsen­
delserne i sidste ende bliver en del af en monopoliseret 
tjenesteydelse (under antagelse af, at postforsendelserne 
opfylder kriterierne for at komme ind pl det monopoliserede 
omrade). Da omdelingsfasen (som er den vzsentligste faste 
omkostning i bes0rgelsesprocessen) stadig er beskyttet, og den 
mzngde postforsendelser, som str0mmer igennem denne fase, der­
for stadig er den samme, er en sadan forbehandling af posten 
fuldt ud i overensstemmelse med malet om en universe! service, 
jf. den mere indgaende behandling i afsnit 9.4). 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 216 
I lyset af de fordele, som kunderna slledes kan fl, ml det 
forventes, at medlemsstaterne tillader andre tjenester at 
fungere som sldanne mellemled, medmindre der er tvingende 
grunde, som taler imod. For at sikre, at de tjenesteydelser, 
som et mellemled yder, inden posten tilglr postvmsenet, er af 
tilstrmkkelig h0j kvalitet, kunne postvmsenet give autorisation 
til mellemleddene (de enkelte mellemled ville naturligvis 
konkurrere med hinanden). Reglerne for opnlelse af autorisation 
b0r f astlmgges klart og entydigt, sl postvasenet ikke beskyldes 
for at misbruge en dominerenda stilling, hvis det giver 
autorisation til en tjeneste, men ikke til en anden. 
13.4. ADGANG FOR PRIVATE TJBRBSTBR 
Hvis en bruger 0nsker at gere brug af de monopoliserede 
tjenesteydelser og opfylder betingelserne herfor, b0r han have 
adgang hertil. Det betyder, at hvi• en privat tjeneste vmlger 
at bruge den monopoliserede tjeneste og dernmst tilf0jer noget 
for at konkurrere pl det ikke-monopoliserede omrlde, skal han 
have lov til at gere det. 
13.5. ADGANG FOR ANDRB POSTVIESENER 
Det er almindeligt anerkendt, at der i forbindelse med den 
almindelige internationale postvirksomhed, hvor to postvmsener 
er involveret, er noget i forholdet mellem de plgzldende 
postvmsener, der afviger fra det normale kommercielle forhold 
mellem et postvmsen og en stor kunde. Det f0lger heraf, at 
postvmsenerne ved en sldan virksomhed fortsat b0r have adgang 
til hinandens omdelingsvirksomhed pl szrlige betingelser (inkl. 
kompensationsordninger, jf. afsnit 15.3 nedenfor). 
Samtidig b0r et af senderpostvzsen imidlertid kunne fa adgang pl 
de betingelser, som gmlder for andre store brugere, hvis det sl 
matte 0nske. Pl denne made kan ekspedit0rerne, fra hvem posten 
udglr i afsenderlandet, eksempelvis fl adgang til smrtaksterne 
for omdeling i modtagerlandet (hvis sldanne takster 
eksisterer). 
14. FORPLIGTELSER I FORBINDELSB MED UNIVBRSBL SBRVICB: SBRVICBSTANDARD 
Det er alt for let at sige, at der skal przsteres en universel 
service. Kvaliteten af den universelle service skal ogsl fastsmttes, 
og det ved hjzlp af de n0dvendige kvalitetskriterier. Nedenfor 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 217 
behandles den kvalitetsstandard, der ml f asts2ttes for de mono­
poliserede tjenesteydelser, det system, der skal mlle, om pr2-
stationerne svarer til denne standard, og de styringsmekanismer, som 
skal bruges, hvis pr2stationerne ikke svarer til den fastsatte 
standard. 
Det b0r ogsl overvejes, om dette kvalitetsstyringssystem ogsl b0r 
f inde anvendelse pl obligatoriske, ikke-monopoliserede tjeneste­
ydelser. Det er klart, at der for tjenesteydelser, som er 
obligatoriske, fordi de er en del af et pl EF-plan fastlagt s2t 
afmonopoliserede tjenesteydelser, b0r 92lde samme servicefor­
pligtelser som for de monopoliserede tjenesteydelser. Disse 
forpligtelser omf atter ogsl et krav om, at de skal v2re af samme 
standard som de monopoliserede tjenesteydelser. 
De ikke-monopoliserede tjenesteydelser, som en medlemsstat bar gjort 
obligatoriske, skulle ogsl v2re forbundet med en forpligtelse til at 
fort2lle kunden, hvilken servicestandard der 92lder for dem. I sidst­
n2vnte tilf2lde er det imidlertid almindeligt anerkendt, at den 
f astsatte standard ikke n0dvendigvis skal v2re den samme som for de 
monopoliserede tjenesteydelser. 
S2rlige forhold 90r sig 92ldende for den interne EF-post. I henhold 
til konklusionen ( i af snit 8 .1) b0r det overvejes at placere den i 
det ikke-monopoliserede omrlde (og samtidig kan det blive n0dven­
digt at indf0re visse sikkerhedsforanstaltninger). Der ville 
imidlertid v2re en forpligtelse (som 92lder for de to involverede 
postv2sener) til at yde en universe! service for forsendelser med en 
lavere vzgt end den, der fastszttes i EF's definition af szttet af 
monopoliserede tjenesteydelser. Denne forpligtelse til at yde en 
universe! service forudsztter samme servicekvalitet som for sldanne 
indenlandske tjenesteydelser, som if0lge EF' s beslutning vil vzre 
obligatoriske. Som det fremglr af det f0lgende, ville standarden 
selvf0lgeli9 vzre en anden end den, der fastszttes for indenlandsk 
post. 
14.1. STANDARDFASTSr.rTELSE 
Alle medlemsstater er enige om, at man ikke kan give en 
tjeneste eneretten til at przstere en monopoliseret tjeneste­
ydelse uden samtidig at pllzgge den en forpligtelse til at 
foretage en god przstation. Der er imidlertid endnu ikke 
fastsat en standard for god przstation. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 218 
Der b0r vzre en EF-standard, der skal gzlde som minimum i alle 
medlemsstater ( i de enkelte medlemsstater ber der mlske vzre 
plads til en regional fleksibilitet, som kan afspejle forskelle 
mellem byomrlder og landdistrikter). Det bcor fremhzves, at 
denne standard alene ville vzre et minimumsniveau for den 
acceptable przstation. For standardtjenesteydelser, som skal 
przsteres hurtigere (dvs. breve og postkort eller prioriteret 
post) , v il det mlske vzre passende som minimums standard at 
fastlzgge, at 90\ af postforsendelserne skal omdeles pl den 
fcorste arbejdsdag efter indleveringen (hvilket ofte betegnes 
D+l). 
Der bcor ogsl vzre en standard for tvzrnationale forsendelser 
inden for EF. Den kunne i f corste omgang udregnes ved sammen­
lzgning af servicestandarden for af sendelsesbehandling 
(ekspedition), befordring og omdeling. Denne forel0bige 
standard vil derfor medf0re, at 81\ af postforsendelserne skal 
omdeles pl den tredje arbejdsdag efter indleveringen (hvilket 
ofte betegnes D+3 og beregnes ud fra, at 90\ af den udglende 
post af sendes dagen efter indleveringen, og at 90\ heraf 
omdeles i modtagerlandet senest to dage efter modtagelsen). 
Der ber desuden f astszttes standarder for behandling af klager 
-bade med hensyn til fastlzggelsen af en maksimumsfrist, inden 
for hvilken en klage skal behandles, 09 fastlzggelsen af en 
politik vedr0rende de eventuelle retsmidler, som en kunde kan 
gcore brug af (UPU bar selv foresllet sldanne standarder). 
Tidsfristen for behandling af klager forudsztter, at der 
f astszttes frister for, hvor hurtigt de enkelte postvzsener 
skal svare hinanden i forbindelse med klager over intern EF­
post. Myndighederne ml sikre, at der er kl are procedurer for 
bilzggelse af uoverensstemmelser. 
14.2. TILSYN MED Pa..BTATIONEN 
Det er klart, at man i et tilsynssystem er ncodt til at nl frem 
til resultater, der afspejler kundens erfaring sa tydeligt som 
muligt. 
Systemer til maling af den "operationelle" prcestation giver 
ikke hele billedet. Der er tale om stikpr0veunders09elser, som 
gennemfcores inden for det operationelle forl0b ( som gar fra 
af sendelseskontorets modtagelse af forsendelsen til et ell er 
andet sted, inden den omdeles af postbudet). 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10snin9er Side 219 
Kundens erf aring med de postale tjenesteydelser er en "d0r-til­
d0r-erf aring" -dvs. en erfaring med, hvornlr brevet er lagt i 
postkassen (eller indsamlet hos kunden), og hvornlr brevet er 
omdelt til modtageren. Det eneste effektive mllesystem, som 
belt prmcist afspejler kundens erfaring, er slledes et system, 
der mller fra d0r til d0r, alts! fra den ene ende til den 
anden. 
For at opnl upartiskhed b0r dette system kontrolleres af et 
udenforstlende foretagende. Nogle af EF's postvmsener har 
allerede indf0rt et sldant system, som andre alvorligt over­
vejer ligeledes at indf0re. CEPT er glet ind pl, at dette 
system b0r anvendes til kvalitetsmlling ved tvmrnationale 
serviceydelser. 
Det forekomrner indlysende, at der vil blive behov for et organ, 
som kan f0re tilsyn med serviceniveauet i hele EF. Ved f0rste 
0jekast forekomrner det ikke rimeligt at overlade en sAdan 
opgave til CEPT, idet den snarere vil vmre regulerende end 
operationel. Hvis CEPT imidlertid engagerer et uvildigt, 
uafhmngigt agentur til at f0re tilsyn med prmstationen og 
samtidig er villig til at offentlig90re agenturets resultater, 
synes det acceptabelt fortsat at anvende CEPT-systemet pA 
fors0gsbasis. 
Det er afg0rende, at nuvmrende og potentielle kunder har adgang 
til informationer om posttjenesternes prmstation af tjeneste­
ydelserne, det er nemlig en del af de adgangsbetingelser, som 
den universelle tjeneste skal opfylde, for at kunderne kan 
vide, hvad de k0ber. 
Postvmsenerne b0r derfor kunne stille oplysninger til rAdighed 
om de opstillede mll for og den faktiske prmstation af 
tjenesteydelser omfattende national, 
national post. EF-intern og inter-
For at kunne dmkke de forskellige kunders forskellige behov b0r 
gennemsnitstal for prmstationen suppleres med yderligere op­
lysninger -om f. eks. resul tater ved bes0rgelsen af national 
post lokalt og regionalt og om den tvmrnationale postbes0rgelse 
opdelt efter de primmre bestemrnelseslande. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige lcasninger Side 220 
De regulerende myndigheder bear desuden vare sig for at anvende 
gennemsnitlige transittider eller procentsatser som den eneste 
ef fektivitetsindikator for den universelle service. Det fore­
kommer derfor canskeligt, at alle regulerende myndigheder 
opretter en gruppe med brugerreprasentanter (lige fra indivi­
duelle brugere til store brugere), som kan give dem et mere 
afrundet billede af servicen. Desuden ml myndighederne i de 
enkelte medlemsstater sikre, at der er klare procedurer for 
krav og erstatning, f .eks. i tilfmlde af tab. 
14.3. STYRING 
I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet bear styrings­
funktionen primart ligge hos de nationale regulerende myndig­
heder. Hovedopgaven b0r best! i at opmuntre til forbedringer 
der, hvor det er n0dvendigt. Hvis der forekommer betydelige 
mangler ved prastationen, vil de regulerende myndigheder nok 
0nske at lave en aftale med postvasenet om, at servicen skal 
forbedres over en periode bestlende af forskellige faser med 
hver deres delmll. 
Hvad sker der imidlertid, hvis en tjeneste aldrig nlr de mll, 
der er opstillet for serviceniveauet? Som sidste udvej ville de 
nationale regulerende myndigheder, mlske under pres fra EF, 
skulle indhente tilbud fra forskellige tjenester (blde post­
vmsenet og andre interesserede private tjenester), som sl 
skulle prmstere den plgmldende tjenesteydelse. Der vil i sl 
fald blive lavet en licitation over den tjenesteydelse, hvis 
udf0relse var smrlig dlrlig. Hvis hele nettet imidlertid bryder 
sammen, kunne den nationale betjening som sldan blive udbudt i 
licitation. 
Det b0r fremhmves, at der her tegnes et pessimistisk billede. 
Man b0r imidlertid altid huske pl, at enerettighedsprivilegiet 
indeholder forpligtelser med hensyn til servicen. Kravet om 
kundeservice stlr i f0rste rmkke. 
15. PORPLIGTELSER I FORBINDBLSB MBD UNIVBRSBL SBRVICB: TAXSTER 
( INKL. TERMINALAFGIFTER) 
Det er markedskrafterne, der afg0r priserne pl obligatoriske ikke­
monopoliserede tjenesteydelser, hvilket mlske fearer i retning af en 
regionaliseret prisfastsmttelse. Postvasenet eller andre tjenester, 
som er forpligtet til at yde den universelle service for disse 
Kapitel 8: Gennerngang af de rnulige 10sninger Side 221 
forsendelser, kan irnidlertid af markedsf0ringsgrunde vcelge at tilbyde 
disse tjenester til en enhedstakst p! hele territoriet. En anden 
mulighed er, at de regulerende myndigheder eller regeringen trceffer 
en politisk beslutning om, at der b0r vcere en takstudligning for 
sldanne forsendelser, en slkaldt "perequation tarifaire". 
Selv hvis de (dvs. postvcesenerne og enhver anden tjeneste med en 
forpligtelse til universe! service) havde muligheden for at vcelge og 
besluttede ikke at tilbyde en takstudligning, ville de stadig vcere 
interesserede i en ukompliceret takststruktur, som er let at forst! 
for kunden. De ville samtidig pr0ve at beskytte sig imod risikoen for 
at blive brugt som sidste udvej af foretagender med behov for en 
universe! service for pakker op til en bestemt vcegt. 
I parentes bemzrket b0r postvcesenerne opmuntres til at bruge ECU'en 
s! meget som muligt i deres aktiviteter. Det synes hensigtsmzssigt p! 
et s! tidligt tidspunkt som muligt at diskutere anvendelsen af ECU'en 
til clearing af terrninalafgifter. 
Takstproblematikken, som behandles nedenfor, unders0ges ncermere i 
bilag 14. 
15.1. OMKOSTNINGER 
Alle medlemsstaterne er enige om, at taksterne b0r baseres p! 
omkostningerne. Der m! gennemf0res detaljerede analyser med 
henblik p! at opn! fcelles forst!else af, hvilke forskellige 
omkostninger der f indes, og pl hvilke af dem dette takstprincip 
b0r f inde anvendelse. Den generelle regel b0r vcere, at 
taksterne baseres p! gennemsnitsomkostningerne; taksten for en 
given tjenesteydelse skal mindst dcekke marginalomkostningerne 
ved den p!gceldende tjenesteydelse. 
Hvis den (almindelige) standardtakst skal vcere omkostnings­
relateret, b0r kontraktpriser, som f0lger heraf, ligeledes vcere 
det. Heraf f0lger ogsl, at rabatter b0r relateres til omkost­
ningsbesparelser. 
15.2. SUBSIDIER 
Man skal ogs! se p!, hvordan subsidier b0r ydes. Ved f0rste 
0jekast vil man nok foretrcekke, at de subsidier, der betales 
til postvcesenet, scettes direkte i forhold til st0rrelsen af den 
poststr0m, der skal st0ttes. Et eksempel herpl er scertakster. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige l0snin9er Side 222 
Som generel regel b0r krydssubsidiering reduceres til et 
minimum. Den vasentligste undtagelse 
geograf iske krydssubsidiering, som er den "naturlige" 
enhedstaksten lbner 
mulighed for. Som behandlet i afsnit 7 ovenfor kan det under 
visse begransede omstandigheder vare n0dvendi9t at tillade 
krydssubsidierin9 fra det monopoliserede omrlde, slledes at 
obli9atoriske, ikke-monopoliserede tjenesteydelser, som skal 
vare til rldighed universelt, kan prasteres ved tabsgivende 
aktivitet i visse lokalomrlder. En sldan krydssubsidierin9 
skal vare helt 9ennemsi9ti9. 
Selvf0lgelig kan overskud fra det ikke-monopoliserede omrlde 
bruges til krydssubsidiering af monopoliserede tjenesteydelser. 
Krydssubsidierin9 fra det monopoliserede til det ikke­
monopoliserede omrlde med andre formll end at sikre universe! 
tjeneste b0r imidlertid afvikles gradvist, medmindre den er i 
overensstemmelse med konkurrencereglerne. Den form for 
krydssubsidiering, som 90r det muli9t at fastsatte 
underbudspriser pl det ikke-monopoliserede omrlde, er under 
alle omstandigheder ulovlig. 
Det bliver endnu vi9ti9ere at fl reduceret krydssubsidieringen 
mest muligt, hvis terminalafgifterne -som nedenfor foresllet -
baseres pl de indenlandske takster. 
15.3. TERMINALAl'GIPTBR 
Anvendelsen af indenlandske takster som grundlag for 
kompensationssystemer for forsendelser, der udveksles mellem 
postvasener, bygger pl to principper: For det f0rste at takster 
skal vaere omkostnin9srelaterede, 09 for det andet at der b0r 
90res noget for at und9l konkurrenceforvridninger. 
Uanset om EF-post betra9tes som monopoliseret eller ej, vil det 
fortsat vare me9et vanskeli9t at kontrollere private tjenesters 
internationale postaktiviteter (det antages, at en sldan 
kontrol er 0nskeli9). Det bliver desuden vanskeligere 09 
vanskeligere at fastlaeg9e gransen mellem aegte internationale 
forsendelser 09 de forsendelser (A-B-A-remail), som ud90r en 
overtradelse af indenlandske monopoler. 
Terminalafgifter, der byg9er pl indenlandske takster, vil 
fjerne de fleste af de uheldige finansielle virkninger, som 
opstlr pl grund af den manglende sondring. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 223 
Der b0r vzre to mal. For det f0rste b0r omkostningsfor­
vridninger fjernes. Egte konkurrencebaserede forskelle b0r 
imidlertid ikke pavirkes ved regulering. For det andet b0r man 
tra:!kke den operationelle partner, som ikke deltager i kon­
kurrencen pa markedet i postforsendelsernes oprindelsesland -
dvs. monopoltjenesten i omdelingslandet ud af det kon­
kurrencebaserede marked ved at yde en passende kompensation 
for hans udgifter (hvis omdelingsmonopoltjenesten imidlertid 
Va:!lger at tilbyde Sa:!rtakster 1 b0r diSSe Sta til radighed for 
det af senderpostva:!sen, som bruger disse omdelingstjeneste­
ydelser). 
Der er ogsa noget, som taler imod et sadant system. Det vil 
medf 0re en stigning i omkostningerne for nogle lande med visse 
Sa:!rlige poststr0mme og lavere takster, og det vil vare et 
stykke tid, inden de enkelte postvzsener forstar hinandens 
opkril!vningssystemer fuldt ud. Det st0rste problem pa lang sigt 
kan meget vel vzre, at omkostningerne vil variere kraftigt 
mellem de forskellige destinationer, hvormed det bliver 
vanskeligere at fastsil!tte zonepriser for hele EF. 
Fordelene ved at anvende indenlandske takster som grundlag for 
terminalafgifterne opvejer pa lang sigt problemerne mere end 
rigeligt. Som altafg0rende princip gzlder, at taksterne skal 
vil!re omkostningsrelaterede. 
Der er ingen grund til ikke at anvende dette princip pa 
tvil!rnationale EF-forsendelser. De problemer, som er angivet 
ovenfor, taler snarere for en indk0ringsperiode end en 
afvisning af princippet om at anvende indenlandske takster. 
Denne indk0ringsperiode vil ogsa tage h0jde for den tid, der er 
n0dvendig ved overgangen til et korrekt omkostningsgrundlag 
for indenlandske takster. Der ville dermed ogsa blive tid til 
at forberede en passende mekanisme til forhindring af, at de 
interne EF-priser underbydes pa unfair vis, idet posten sendes 
som remail-forsendelse via et ikke-EF-land mod betaling af 
terminalafgifter, som ligger under de reelle omdelings­
omkostninger (se afsnit 11 ovenfor). 
16. IICKE-MONOPOLISEREDE TJENESTEYDELSER 
Ved obligatoriske, ikke-monopoliserede tjenesteydelser pala:!gges den 
tjeneste, som har faet overdraget forpligtelsen til at przstere en 
universel service i forbindelse med disse tjenesteydelser, visse 
andre forpligtelser. Disse forpligtelser blev nzvnt i afsnit 13-15. 
Der vil va:!re en noget enklere politik i forbindelse med ikke­
obligator iske tjenesteydelser. Det altaf90rende princip b0r vil!re, at 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 224 
de frie markedskrrefter selv skal have lov til at arbejde. Det fore­
kommer derfor un0dvendigt at indf0re autorisation med henblik pa at 
garantere et vist serviceniveau. Hvis der blev indf0rt autorisation, 
ville det vrere n0dvendigt at oprette administrative systemer til 
maling af serviceniveauet. 
Det synes derfor ikke hensigtsmcessigt at anvende autorisation pa det 
ikke-monopoliserede omrade. Man b0r kun anvende autorisation pa det 
monopoliserede omrade, hvis man beslutter at tillade mere end en 
tjeneste. 
Det kan imidlertid vrere n0dvendigt med en vis grad af regulering. 
Nedenfor behandles de regulerende foranstaltninger kort, som kan 
trenkes at vrere hensigtsmressige pa det ikke-monopoliserede omrade. 
16.1. PRISER 
Hvis der bruges et prisloft til fastlreggelse af grrensen for de 
monopoliserede tjenesteydelser, vil der samtidig blive fastlagt 
en minimumspris for, hvad der kan forlanges pa det ikke­
monopoliserede omrade. 
Priser afspejler ofte servicen (uanset hvordan denne opfattes 
af kunden). Hvis der indf0res en pristrerskel for ikke­
monopoliserede tjenesteydelser, burde der ikke vrere behov for 
servicestandarder. 
De regulerende myndigheder ma vise specie! interesse i de 
tilfrelde, hvor monopoltjenesten bruger sit universelle net til 
at.prrestere ikke-monopoliserede tjenesteydelser. De regulerende 
myndigheder ma insistere pa, at der er tilstrrekkelig gennem­
sigtighed til at forhindre en krydssubsidiering fra det 
monopoliserede til det ikke-monopoliserede omrade, som 
mulighed for at fastsrette underbudspriser pa det 
monopoliserede omrade. 
16.2. ANDET giver 
ikke-
Tj enester, der prresterer ikke-monopol iserede t j enesteyde 1 ser, 
ma naturligvis som alle andre tjenester overholde EF­
bestemmelser og nationale bestemmelser om databeskyttelse. 
Herudover synes der ikke at vrere noget behov for at palregge 
ikke-monopoltjenester forpligtelser i forbindelse med 
posthemmeligheden. Hvis der opstar rygter om, at en given 
tjeneste ikke respekterer posthemmeligheden, vil denne hurtigt 
miste kunder. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige l0sninger Side 225 
Desuden skal monopolindehavere, der selv driver transporttje­
neste, overholde al nuvzrende og fremtidig EF-og national lov­
givning, som direkte gzlder transporttjeneste. 
17. MULIGB HARHONISBRINGSOMRlDER 
Harmoniseringen kan· finde sted pa forskellige niveauer, mellem kunder 
og tjenester eller blandt tjenesterne. De emner, som det er vigtigt 
at tage op i forbindelse med en eventual harmonisering, ber0rer iszr 
de universelle tjenesteydelser. Disse emner behandles i det f0lgende. 
17.1. ADGANGSBETINGELSER/KONTRAKTVILKlR 
Det har tidligere vzre nzvnt, at der b0r g0res en indsats for 
at harmonisere adgangsbetingelserne i EF. Det skulle som f0lge 
heraf vzre muligt at ga lidt i retning af en harmonisering af 
kontraktvilkarene. 
Nogle af kontraktvilkarene er naturligvis forbundet med 
specielle postaktiviteter, som varierer fra land til land. 
Generelt set er postaktiviteter imidlertid af samme karakter, 
hvorfor der i princippet skulle vzre et godt grundlag for at 
harmonisere vilkarene. 
Som konsekvens heraf b0r der foretages en vis harmonisering af 
def initionerne, hvilket under al le omstzndigheder synes 
0nskeligt ud fra en reguleringssynsvinkel. 
17.2. SERVICEKVALITET 
Nar det drejer sig om servicekvaliteten, er fastszttelsen af 
EF-standarder samt indf0relsen af et fzlles EF-malesystem de 
vigtigste harmoniseringstiltag (jf. afsnit 14). 
Med henblik pa at forbedre servicen ville det maske ogsa vzre 
en ide med fzlles operationelle standarder. Et eksempel herpa 
kunne vzre sp0rgsmalet om, hvor star en mzngde post, der skal 
til for at begrunde, at posten sendes direkte fra afsendelses­
kontoret til modtagelseskontoret. Hvis de mzngder post, som 
sendes til yderligere sortering eller transitbehandling pa 
andre postkontorer, der blot fungerer som mellemled, blev 
reduceret betydeligt, kunne kvaliteten forbedres markant. 
17.3. TAKSTSTRUKTURER 
I forbindelse med udviklingen af mere ensartede adgangs­
betingelser ville det vzre fordelagtigt ogsa at unders09e, i 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 226 
hvilket omfang takststrukturerne kan g0res mere ensartede. Det 
vil blive lettere, nar forslagene til en fzlles takstprocedure 
(som behandlet i afsnit 10.2.2 ovenfor) indf0res. 
17.4. KUNDEKONTAKT 
Mange f ornyelser i forbindelse med kundekontakten kan lettest 
indf0res i samarbejde med store kunder. 
sagens natur meget mere altomfattende, Harmonisering er i 
hvorfor indf0relsen 
bliver vanskeligere og resultaterne muligvis darligere. 
En sadan harmonisering kan f.eks. finde sted i de tilfzlde, 
hvor alle tolv medlemsstater: 
har et standardinddelingssystem med en opdeling i enten 
LC/AO-forsendelser eller A/B-forsendelser 
har samme standarder for brevf ormater 
har et ensartet postnummersystem. 
Der skal vzre betydelige forbrugerfordele forbundet harmed (pa 
kort eller lang sigt), f0r det vil kunne betale sig at tage en 
sadan harmonisering op. Denne slags harmonisering vil vzre svzr 
at gennemf0re. I forbindelse med udviklingen af en mere 
integreret EF-politik pa postomradet vil det meet udbytterige 
af disse eksempler pa harmoniseringstiltag nok vzre ind­
f0relsen af et standardinddelingssystem. 
Nar man analyserer, hvilke fordele der kan vzre, skal man ogsa 
se pa de virkninger, der opstar, efterhanden som forholdene 
udvikler sig. Et ensartet postnummersystem ser f .eks. maske ud 
til at vzre operationelt attraktivt pa kort sigt. Pa mellem­
lang sigt vil fordelen ved indf0relsen heraf reduceres 
betydeligt pa grund af den nzste generation optisk lzsende 
sorteringsmaskiner, som lzser hele adressen i stedet for blot 
postnummeret. 
17.5. OPERATIONELLE STANDARDER 
Generelt set b0r EF have mindre at sige i forbindelse med det, 
der ligger uden for kundekontaktomradet. Normalt er det op til 
tjenesterne at opna enighed om operationelle standarder 
f .eks. for mekanisk udstyr i de tilfzlde, hvor sadanne 
standarder kunne spare tjenesterne for nogle udgifter til 
forskning og udvikling. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 227 
I de tilfzlde, hvor de anvendte standarder direkte kan plvirke 
forholdene til forbrugerens fordel, er der mere, der taler 
for, at EF opmuntrer til harmonisering. Som helt klare 
eksempler herpa kan nzvnes en eventuel indf0relse af en 
ensartet stregkode til maskinel sortering (hvormed forskellige 
tjenester kunne vzre involveret i fremsendelsen af en enkelt 
forsendelse) og X-400-standarden for elektronisk post (hvormed 
international fremsendelse af elektronisk post kunne fremmes). 
De ensartede stregkoder kunne blive en del af en strategi for 
at skabe indbyrdes kompatibilitet mellem tjenesterne. Der er 
mere end en tjeneste involveret i tvzrnational brevforsendelse. 
Ved indenlandske forsendelser kobles der i stigende omf ang 
mellemled ind (se afsnit 9.4). Hvorvidt EF's mal for service­
kvaliteten kan nas, vil derfor delvis afhznge af, om de 
(eventuelt datamatbaserede) systemer, som de to tjenester 
anvender i et givet operationelt forhold, er i stand til at 
udveksle de relevante oplysninger. 
17.6. BES~IGBLSB 
Udviklingen af EF's socialpolitik vil have en virkning pl post­
sektoren, hvilket sandsynligvis vil vzre det st0rste incitament 
til at g0re beskzftigelsesformen og andre arbejdsbetingelser 
mere ensartede. 
Det eventuelle behov for operational harmonisering, som nzvnes 
ovenfor, vil maske krzve en vis grad af samarbejde i erhvervs­
uddannelsen. slledes kan to tjenester (f .eks. to postvzsener, 
der udveksler store mzngder postforsendelser), som beslutter at 
samarbejde om et informationssystem til operational styring af 
postudvekslingen, eksempelvis have behov for en fzlles 
erhvervsuddannelse. 
18. KOU.SION PA EF-PLAN 
Nar der oprettes et net til monopoliserede tjenesteydelser, ved hjzlp 
af hvilket der skal ydes en universe! service, skal der fastszttes 
visse servicestandarder. Det n0dvendi990r vedligeholdelse og 
forbedringer af nettet samt udvikling af nye tjenesteydelser. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 228 
Den nuvzrende situation varierer meget fra medlemsstat til medlems­
stat. Den grundlzggende infrastruktur varierer pa grund af eksterne 
faktorer som f .eks. befolkningstzthed, geografiske forhold 09 
0konomiske forskelle samt pa grund af interne faktorer som f .eks. den 
tidli9ere investerin9spolitik. 
Et tydeli9t tegn herpa er de forskellige grader af mekanisering i de 
enkelte medlemsstater. Det kan tyde pa, at der i visse omrader 
sandsynli9vis ikke vil blive foreta9et de n0dvendi9e investerin9er. 
Det b0r imidlertid berruerkes, at der ikke n0dvendigvis er en direkte 
forbindelse mellem investeringer i mekaniserede anlz9 og service­
kvalitet. Forbedringer kan opnas ved hjzlp af bedre driftssystemer 09 
passende kvalitetskontrol. 
Hvis der generelt set ikke sker forbedringer af servicekvaliteten i 
sadanne omrader, kan forskellen mellem dem og mere 9unstigt stillede 
omrader blive st0rre, ikke blot med hensyn til de postale 
tjenesteydelsers kvalitet, men 09sa med hensyn til den generelle 
erhvervsaktivitet, som 9ode postale tjenesteydelser virker 
stimulerende pa. Man9len pa en nutidi9 postservice i disse omrader 
vil derfor have en uheldig virkning pa iszr sma og mellemstore 
virksomheder i de pagzldende omrader. 
Man ma desuden ikke glemme, at den fremtidi9e udvikling inden for 
postsektoren har store sociale konsekvenser, idet den ma forventes at 
skabe en vis uli9evz9t mellem den eksisterende 09 fremtidi9e efter­
sp0rgsel efter personale, og det bade med hensyn til 9eograf isk 
fordelin9 og fzrdi9heder. 
F0lgerne af, at den universelle tjenestes malsztninger ikke opfyldes 
i disse re9ioner, ma derfor ta9es i betra9tnin9, nar EF skal udvik­
le en postpolitik. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 229 
19. GENNEMF0RELSEN AF EF's POLITIK 
Grambogen skal behandle sp0rgsmalet om, hvilken politik der skal 
f0res, og indeholde for slag til den fremtidige udformning af EF' s 
postsektor. Det forekommer derfor rimeligt pa et meget generelt plan 
at tage de mulige jurid~ske instrumenter op, som kunne bruges til 
gennemf0relse af EF' s politik, som den udvikles efter offentlig­
g0relsen af gr0nbogen, og efter at der har vzret gennemf0rt en 
passende h0ring. 
Forslagene kan i givet fald omformes til direktivudkast og forelzgges 
Radet som harmoniseringsforanstaltninger i henhold til artikel 100 
(til enstemmig godkendelse) eller artikel lOOA (til godkendelse med 
kvalificeret flertal af foranstaltninger, der vedr0rer oprettelsen af 
det indre marked). Forslagene om de aspekter, der ber0rer konkur­
rencen eller oprettelsen af det fzlles marked, vil kunne omformes til 
direktivudkast i medf0r af artikel 90, stk. 3. 
Da de enkelte aktiviteter har forskelligartet karakter, synes en 
kombination af disse procedurer mest sandsynlig. 
20. POSTALE FINANSIELLE TJENESTEYDELSER 
De tjenesteydelser, som postvzsenet szlger ved sine skranker, 
konkurrerer i stort set alle tilfcelde med de samme eller lignende 
tjenesteydelser solgt andetsteds. 
Nettet af postkontorskranker har en anden dynamik end det postale 
net, som przsterer posttjenesteydelser. I sidstnzvnte er de for­
skellige dele af nettet helt og holdent gensidigt afhzngige af 
hinanden: et brev, der indsamles et sted i nettet, skal omdeles et 
andet sted i nettet. 
Det samme gzlder ikke for skrankeydelser: Man kan f0je en enhed til 
eller fjerne en enhed fra nettet, uden at der er samme behov for at 
omlzgge styringen af nettet. Som ved posttjenesteydelserne kan der 
vzre et problem med at identif icere, hvem der er kunderne. Ved 
skrankeydelserne er det nemlig sp0rgsmalet, om kunden er den 
tjenesteyder, som przsterer sine tjenesteydelser via skranken, eller 
om det er brugeren af disse tjenesteydelser, der henvender sig ved 
skranken for at fa adgang til disse tjenesteydelser? 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 230 
Begge net (post- og skrankenettet) har store faste omkostninger (selv 
nar noget af arbejdet er i underentreprise). Skrankenettet er et 
vigtigt aktiv for hele EF, isrer i landdistrikterne. Det er derfor i 
EF's interesse, at skrankenettet finansielt set er sa levedygtigt som 
muligt. Hvis man i den forbindelse sammenligner de forskellige 
tjenesteydelser, som de enkelte postvcesener tilbyder ved skranken, 
vil man konstatere, at der er markante forskelle. 
Da de postale f inansielle tjenesteydelser foref indes pa det ikke­
monopoliserede omrade, er der et mindre behov for at udarbejde 
regulerende forslag herfor. Selv om disse ikke er genstand for 
formelle forslag, er der imidlertid nogle omrader, hvor det kan vrere 
nyttigt med en st0rre grad af ensartethed. 
Det forekommer 0nskeligt, at postvresenet i sa stor udstrrekning som 
muligt -med visse begrcensninger (som f .eks. den nationale lovgivning 
om salg af lotterisedler) -skal have lov til at udf0re fleet mulige 
tjenesteydelser for deres kunder (dermed ikke sagt, at der skal 
oprettes en postbank, hvis en sadan ikke allerede eksisterer). Der 
synes ikke at vrere nogen grund til, som i visse medlemsstater, at 
begrrense skrankeydelserne til tjenesteydelser, som udf0res pa den 
offentlige sektors vegne. Disse tjenesteydelser prcesteres normalt i 
konkurrence med andre, og en sadan spredning ville bidrage til 
sikring af, at skrankenettet finansielt set vil kunne overleve, 
forudsat at der ikke forekommer konkurrenceforvridning. 
Der er ogsa mulighed for at 90re nogle tjenesteydelser mere f leksible 
pa tvrers af grrenserne. Saledes kan f .eks. postchecks, somudstedes i 
visse lande, indl0ses i nogle, men ikke alle medlemsstater. En 
st0rre fleksibilitet pa dette omrade kunne paf0re bankernes tvcer­
nationale indl0sningsfaciliteter en nyttig konkurrence. Sidstncevnte 
synes at vcere ret dyre, isrer nar det drejer sig om mindre bel0b. 
Som opsummering kan det siges, at postale f inansielle tjenesteydelser 
0konomisk set er vigtige for postvresenet. Da de imidlertid ncesten 
altid konkurrerer med de samme eller lignende tjenesteydelser fra 
andre kilder, er der ikke megen grund til at diskutere sp0rgsmal om 
regulering. 
Det b0r ncevnes for den lreser, som 0nsker en mere detaljeret 
behandling af den f inansielle sektor i EF, at Kommissionen i 
sept ember 1990 off entliggjorde et debatoplreg KOM(90) 447 om 
"Betalingssystemer i det indre marked". Efter dette debatoplceg har 
Kommissionen forelagt et arbejdsprogram for forbedring af grrenseover­
skridende betalinger (SEC(92) 621). 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 231 
21. ANDRE SP0RGSM!L 
De synspunkter, der kommer til udtryk i gr0nbogen, er n0dvendigvis 
pavirket af de nuvzrende forhold. Situationen vil naturligvis zndre 
sig som f0lge af en fuld monetzr union eller en fuld politisk union. 
Det er derfor vanskeligt at forudse, hvilke konsekvenser disse 
zndringer vil fa. Nedenfor behandles nogle emner, som n0dvendigvis ma 
vzre af mere spekulativ karakter. 
21.1. ET F~S POSTVMSEH 
Det ma anses for rigtigt at tage sp0rgsmalet om et fzlles 
postvzsen for hele EF op, da emnet har vzret nzvnt af nogle af 
akt0rerne i debatten om den nuvzrende postsektor. Behandlingen 
af dette emne vil naturligvis blive noget "a priori". 
Oen f0rste opgave i behandlingen heraf er at def inere et sadant 
fzlles postvzsens mal og struktur mere przcist. Der synes at 
vzre to muligheder en mere kortsigtet (og derfor mere 
"taktisk") og en mere langsigtet (og derfor mere "strategisk"). 
Den mere taktisk przgede version bestar i at lade de nuvzrende 
postvcesener fortscette og oprette et supplerende organ pa EF­
plan, som skal have til opgave at tage operationelle sp0rgsmal 
op, som individuelle postvcesener, der handler pl egne vegne 
eller i et begramset samarbejde med andre postvcesener, ikke 
ville kunne klare selv. I den mere strategisk prcegede udgave 
vil der vcere tale om en mere integreret struktur med en fcelles 
centralledelse pa EF-plan. 
Hvis et fcelles postvcesen skulle blive oprettet, vil man sikkert 
til den tid betragte det som sncevert forbundet med en fuld 
politisk union. Den anden -mere strategisk prcegede -mulighed 
synes derfor at vcere den struktur, som bedst opfylder kravene, 
hvorfor hovedsageligt denne version behandles nedenfor. Inden 
da skal den taktiske versions format og mulige fordele 
imidlertid tages op. 
Som ncevnt ovenfor ville der vcere et relativt begrcenset, hoved­
sageligt operationelt formal med den taktiske version. Det b0r 
bemcerkes, at et sadant supplerende organ (som ikke ville 
begrcense de enkelte postvceseners handlefrihed uden disses 
samtykke) kunne oprettes allerede nu, hvis der var et 
operationelt behov herfor (og det uden at krceve de nationale 
regeringers politiske godkendelse). 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 232 
Unipost ( som visse CEPT-medlemmer oprettede for at fa en vis 
central operationel styring af visse tvrernationale tjeneste­
ydelser pa postomradet) kan i en vis udstrrekning fungere som 
eksempel pa, hvordan et sadant organ kan fungere. Det vil 
naturligvis vrere afg0rende, at oprettelsen af et sadant 
operationelt organ ikke krrever lovgivningen rendret. 
Et sadant organ vil vrere udmrerket, hvis malene hermed var 
begrrensede og udelukkende af operationel karakter. Det 
forekommer i den forbindelse en del vigtigere at analysere den 
mere strategisk prregede version af et frelles postvresen. 
Man ma f0rst sp0rge om, hvilke fordele der vil vrere ved et 
sadant frelles postvresen. Det forekommer ikke indlysende at man 
ved oprettelsen af et frelles postvresen ville kunne forbedre 
servicekvaliteten mere end ved at lade de nuvrerende (eller 
fremtidige) tjenester i postsektoren f0lge den bedste praksis. 
Den bedste praksis tager pa den ene side form af et forbedret 
samarbejde -f .eks. mellem et postvresen og brugerne af dets 
serviceydelser (inkl. andre postvresener) -og pa den anden side 
form af et fors0g pa at opna konkurrencefordele -enten ved 
indf0relse af foranstaltninger, som med held anvendes i andre 
foretagender (konkurrenter eller andre), eller ved nyskabelse. 
Det forekommer heller ikke indlysende, at et frelles postvresen 
skulle 0ge frellesskabsanden inden for EF pa markant vis. Som 
det vil fremga af det f0lgende, vil det ikke vrere muligt at 
indf0re en frelles takst (selv om det var 0nskvrerdigt), idet det 
ville medf0re meget store problemer med krydssubsidiering og 
regnskabsf0relse. Et frelles postvresen ville faktisk vrere et 
supranationalt organ, som ville vrere n0dt til i star 
udstrrekning at uddelegere opgaver til de nationale offentlige 
tjenester (som formodentlig fortsat vil ligne de nuvrerende 
postvresener). 
Det forekommer tillige usandsynligt, at oprettelsen af et 
frelles postvresen vil medf0re omkostningsbesparelser. Teoretisk 
set skulle et integreret frelles postvresen kunne foretage visse 
str0mliningsbesparelser -f. eks. ved at undga, at de admini­
strative funktioner varetages af alle postvresener. Det er 
vanskeligt at forestille sig noget sadant i praksis, saledes 
ville f .eks. personaleadministrationen stadig skulle finde 
sted hos alle nationale tjenester, selv om der fandtes en 
supplerende personaleafdeling hos det frelles postvresen. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10snin9er Side 233 
Konsekvensen af at oprette et fcelles postvcesen ville derfor 
vcere indf0relsen af et administrationsniveau pl h0jere niveau, 
uden at der som kompensation herfor ville kunne foretages 
abenbare omkostningsbesparelser pa et lavere niveau. Der vil 
vcere omkostninger forbundet med at oprette et hovedkvarter for 
det fcelles postvcesen, at etablere de n0dvendige kommunikations­
forbindelser, at samordne de nationale systemer 09 blot at 
styre 9ennemf0relsen af ensartede forhold. Hertil kommer, at 
der ogsa vil vcere omkostninger for forbrugeren, hvis et fors09 
pa at give en helt ensartet EF-dcekkende service medf0rer, at 
nationale tjenester i mindre udstrcekning vil reagere pa 
behovene hos kunderne pl deres eget territorium. 
I forbindelse med overvejelserne om et fcelles postvcesen er det 
naturligvis stadig vigtigt, at man fors09er at finde den mindst 
restriktive 10snin9. Oprettelsen af et fcelles postvcesen betyder 
helt klart ikke oprettelsen af et stort antal monopoliserede 
tjenesteydelser, som dcekker alle tvcernationale str0mme af 
breve 09 tryksager. Som ncevnt ovenfor ville det fcelles 
postvcesen i stor udstrcekning skulle uddelegere opgaver til hver 
enkelt national tjeneste. Pl grundlag af kendskabet til de 
forskelligartede forhold de forskellige steder ville de 
nationale regulerende myndigheder stadig have mulighed for at 
f astlcegge et mindre monopoliseret omrade end f astsat pa EF­
plan. 
Opsummerende kan man sige, at fordelene ved et fcelles postvcesen 
ikke a priori synes afg0rende, hvorimod omkostningerne, som 
skal overvceltes pa kunderne eller skatteyderne, meget vel 
kunne blive betydelige. 
Hvis ikke man anser en fcelles posttjeneste som en mulig 
10snin9, kan der vcere behov for et EF-organ til at f0re tilsyn 
med servicekvaliteten. 
21.2. FELLES TAKSTER 
Hvis man f astsatte fcelles takster i al le , medlemsstater for 
nogle eller alle typer forsendelser, vil man skabe mange 
problemer, der -ihvertfald i overskuelig fremtid -er helt 
uovervindelige. 
For det f0rste skal man overvinde problemet med de forskellige 
beregningsmetoder, som ligger til grund for hvert enkelt 
postvcesens nuvcerende takster. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 234 
For det andet kan man kun na frem til en fcelles takst ved 
massiv krydssubsidiering. Der ville vcere tale om betydeligt 
st0rre krydssubsidier end dem, der nu anvendes ved takst­
udl igning pa nationalt plan. Det ville vcere i modstrid med et 
af de gennemgaende emner i denne gr0nbog, nemlig behovet for, 
at taksterne g0res omkostningsrelaterede. 
For det tredje ville oprettelsen af fcelles takster forudscette 
harmoniserede produktklassifikationer og kontraktbetingelser. 
Selv hvis man kun tilstrcebte en fcelles takst for det f0rste 
vcegttrin, skulle der vcere en vis harmonisering af de anvendte 
inddelingsprincipper. Dette er ikke et argument imod (se 
afsnit 17.3 ovenfor), men snarere en antydning af, hvilket 
arbejde der matte ga forud for oprettelsen af en fcelles takst. 
Endelig er det afg0rende, at oprettelsen af fcelles takster vil 
have en betydelig virkning pa kunderne. Det vil vcere scerdeles 
vanskeligt at forklare kunderne i nogle medlemsstater, at deres 
takster skulle scettes op fra det traditionelt meget lave niveau 
(som kan skyldes lavere omkostninger ved f .eks. arbejdskraft) 
for at svare til en standardiseret EF-takst. Alternativet til 
at bruge et gennemsnit vil vcere at harmonisere pa grundlag af 
en lavere takst, men det vil medf0re direkte subsidier af en 
st0rrelsesorden, man ganske enkelt ikke kan forestille sig. 
Man b0r kun begynde at diskutere fcelles takster, hvis der belt 
klart er sandsynlighed for, at der oprettes et fcelles post­
vcesen. F0rstncevnte er imidlertid ikke en forudscetning for 
sidstncevnte. 
21.3. F.r.LES FRIMmUCER 
Tanken om frimcerker, der kan anvendes i alle EF-lande, synes at 
kunne omscettes til virkelighed i den ncermeste fremtid. Lige sa 
snart ECU'en anvendes til transaktioner i dagligdagen (som den 
i stadig stigende udstrcekning vil blive, efterhanden som den 
fulde monetcere union ncermer sig), kan de nationale postvceseners 
frimcerker scelges i ECU. Der vil vcere tale om frimcerker med en 
vcerdi, som angives i den nationale valuta, men betales til 
gceldende ECU-kurs. 
Kapitel 8: Gennemgang af de mulige 10sninger Side 235 
Det er et praktisk problem at sikre, at indtzgterne svarer til 
de omkostninger, der er forbundet med de tjenesteydelser, der 
k0bes. Det synes faktisk ikke at vzre no9et szrli9 stort 
problem, idet der ikke vil vzre no9et 0konomisk incitament til 
at k0be frimaerker (i ECU) i en medlemsstat og bruge dem i en 
anden. Man skal stadig betale den i afsendelseslandet gzldende 
posttakst. Selv om der pA trods af argumenterne herimod blev 
fastsat en fzlles EF-takst, ville der ikke vzre noget 
incitament til at k0be frimzrker i en anden medlemsstat. 
De operationelle problemer vil sandsynli9vis 09sA vzre for­
bundet med indtzgtssikring. Det vil vzre n0dvendigt at uddanne 
sorteringspersonalet til at kontrollere ECU-vzrdierne. Det b0r 
ikke vzre et uoverkommeli9t problem -ihvertf ald ikke inden for 
EF. Det kunne imidlertid blive noget vanskeli9ere at overtale 
postvzsener uden for EF til at acceptere frimaerker, hvis vzrdi­
bete9nelse udelukkende er an9ivet i ECU. 
Opsummerende kan man sige, at der mAske vil vzre en lille 
forskydning mellem indtz9ter 09 omkostnin9er. Det er imidlertid 
muli9t, at der er behov for sldanne frimaerker pl markedet -
hvilket i 9ivet f ald mA 90res til 9enstand for en markeds­
unders09else. Hvis der er et sAdant behov, b0r det unders09es i 
detaljer, om sAdanne frimzrker kan indf0res i praksis. I denne 
sammenhzn9 kan telekortet/telefonkortet, som vil kunne anvendes 
i forskellige medlemsstater (pA trods af at der her er st0rre 
mulighed for en forskydnin9 i forholdet mellem indtz9ter 09 
omkostninger), vzre et lzreri9t eksempel. 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 236 
KAPITEL 9: FORSLAG TIL EN POLITIK 
INDLEDNING 
Alle borgere og foretagender i EF b0r have adgang til gode palidelige 
posttjenester. Dette kan opnas, hvis de foreliggende forslag gennemf0res. 
De vil skabe forudscetninger for, at EF's postsektor kan opfylde borgeres og 
foretagenders behov for postbes0rgelse effektivt. Samtidig vil forslagene 
opfylde EF Is malscetninger og give brugerne den st0rst mulige valgfrihed, 
som kan forenes med disse malscetninger. 
Hj0rnestenen i EF' s politik for postsektoren b0r vcere den universelle 
tjeneste. Det b0r derfor afg0res, hvilken universe! tjeneste EF bar brug 
for. Det vigtigste konkrete formal med denne universelle tjeneste er, at 
der stadig skal vcere posttjenester i hele EF, bade nationale tjenester i de 
enkelte medlemsstater og tvcernationale tjenester, som forbinder dem. At 
tjenesten er universe!, indebcerer en rcekke ncermere bestemte krav: Priserne 
skal vcere overkommelige for alle, og tjenesteydelserne skal vcere af god 
kvalitet og let tilgrengelige for alle. 
Det kan konkluderes, at denne universelle tjeneste kan retfrerdigg0re op­
rettelsen af en rrekke monopoliserede tjenester ( forudsat de enkelte med­
lemsstater beslutter, at det er n0dvendigt), som kan medvirke til at sikre 
det universelle tjenestenetvcerks 0konomiske bceredygtighed. Monopolet giver 
den universelle tjenestes leverand0r en rcekke srerlige og eksklusive rettig­
heder, og dets omfang b0r sta i direkte forhold til formalet. Pa denne made 
sikres den universelle tjeneste, og de potentielle brugere far den st0rst 
mulige valgfrihed. 
Fremgangsm!der 
Disse generelle mal kan nas pa flere forskellige mader. (Der b0r natur­
ligivs ogsa g0res rede for, hvad der vil ske, hvis der ikke g0res noget.) 
Start set er der to muligheder -liberalisering og harmonisering. 
Sektoren er allerede liberaliseret i betydelig grad ca. 50% af 
indtregterne stammer fra tjenesteydelser, 
nuvrerende situation er resultatet af en som ikke er monopoliserede. Den 
langvarig tendens mod markeds-
abning, og Gr0nbogens forslag scz>ger yderligere at lette restriktionerne. 
Harmoniseringen er derimod (i forhold til mulige EF-malscetninger) temmelig 
ringe. Frellesskabet har derfor en postsektor med mange modscetninger -ikke 
blot nar det grelder regler og forskrifter, men ogsa nar der er tale om 
vigtige kundeaspekter som adgang, leverede tjenesteydelser og takster. .• 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 237 
Nar reformmulighederne skal unders0ges, kan man begynde med at betragte de 
to modscetninger fuldstcendig liberalisering og fuldstcendig harmonisering. 
Disse to fremgangsmader bef inder sig faktisk i hver sin ende af et spektrum 
af vidt forskellige scenarier. Den mulighed, at der ikke g0res noget, b0r 
ogsa unders0ges. Den sidste mulighed, som skal behandles, er den, som gar 
ud pl at forene fordelene ved bide en gradvis markedslbning og en selektiv 
harmonisering. Her er der mange forskellige varianter, og nogle af dem 
behandles i det f0lgende. 
Fuldst2ndig liberalisering 
Et normalt marked er et frit marked. En fuldstcendig liberalisering af 
postsektoren ville imidlertid medf0re, at den universelle tjeneste gik 
tabt ell er ihvertf ald ikke kunne f ls til overkommelige priser. Til at 
begynde med havde denne 10sning nogle fl talsmcend, men nu er der ingen, der 
for alvor tror, at kravet om universel tjeneste ville blive opfyldt ved 
fuldstcendig liberalisering. Ingen private virksomheder synes at vcere 
interesserede i at levere standardbrevpost til alle dele af et nationalt 
territorium. 
Fuldst2ndig harmonisering 
Hvis postsektoren skulle harmoniseres fuldstcendigt, ville man vzre n0dt til 
at indf0re et enkelt ansvarligt organ, som kunne sikre, at harmoniseringen 
blev gennemf0rt. Et sadant organ -faktisk et samlet postvcesen for hele EF 
-skulle vcere ansvarligt for alt, hvad der kunne betragtes som offentlig 
administration af EF's postsektor. 
Fuldstcendig harmonisering ville indebcere, at der var samme takster i hele 
EF, samme adgangsbetingelser og samme servicestandard. En enkelt takst 
(som ingen synes at 0nske) ville skabe store problemer. Den ville desuden 
vcere upraktisk, fordi den krcever enorme krydssubsidier. (Pa nuvcerende 
tidspunkt varierer taksterne med en faktor pl helt op til 3.) Central 
samordning af politik for omrader som markedsf0ring eller personale ville 
sandsynligvis betyde en usmidig struktur, der ikke kunne tage hensyn til 
lokale forhold. Desuden ville det ansvarlige organ, det fzlles postvzsen, 
betyde store ekstra omkostninger. 
Fuldstzndig harmonisering ville kart sagt indebzre mange restriktioner og 
fa fordele. Endelig skal det undestreges, at ingen pl nuvcerende tidspunkt 
mener, der b0r oprettes et enkelt organ af den type, en harmonisering i den 
st0rrelsesorden ville krzve. 
Status quo 
Hvis denne teoretiske mulighed virkelig blev valgt, ville kl0ften mellem de 
allerede vidt forskellige forhold blive endnu st0rre, og det ville blive 
vanskeligere for det indre marked at fungere. Det ville f0re til, at Europa 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 238 
f ik en posttjeneste med to hastigheder. Det indre marked for posttjenester 
ville kart sagt ikke kunne 9ennemf0res, og det ville fl alvorlige 
indirekte f0lger for andre sektorer, som er afhrengige af posttjenesterne. 
Desuden ville det nreppe vrere det rigtige svar pl de krav, den politiske 
og 0konomiske union stiller. 
Afvejning: yderligere Abning af markedet/styrkelse af den universelle 
tjeneste 
Efter denne fremgangsmlde erkendes det, at det for at sikre den univer­
selle tjeneste er n0dvendigt at srette visse begrrensninger for det frie 
marked. Det skal ske ved, at der oprettes en rrekke monopoliserede tje­
nester, som giver de nationale postvresener visse srerlige og eksklusive 
rettigheder. Monopolets omfang skal imidlertid sta i n0je forhold til den 
universelle tjenestes formal. Samtidig vil en lovbefrestet beherskelse af en 
del af markedet (monopol for at sikre universe! tjeneste) muli990re en 
rrekke harmoniseringsforanstaltninger, der kan sikre, at den universelle 
tjeneste fungerer effektivt ·i alle 12 medlemsstater. 
Alle medlemsstater har allerede indf0rt monopol pa en rrekke tjeneste­
ydelser for at sikre universe! tjeneste, men disse monopolers omfang er som 
regel st0rre -i nogle tilfrelde endda betydelig st0rre -end formalet 
krrever. Desuden skal den faktiske mllsretning (herunder ogsl service­
prrestationer) opfyldes i praksis. Der kan tilmed opnas fordele ved blot at 
prrecisere, hvad der er monopoliseret, og hvad der ikke er. 
Det foreslas, at der for hele EF skal vrere en frelles definition pa 
monopoltjeneste. Denne definition er endnu ikke blevet udarbejdet, men der 
kan allerede nu gives retningslinjer for, hvorledes markedet efter denne 
fremgangsmlde gradvist skal liberaliseres, uden at den universelle 
tjeneste bringes i fare. 
Efter denne f remgangsmade b0r nogle tjenesteydelser undtages f ra monopolet 
(hvis de pa nuvrerende tidspunkt omfattes af det). Det drejer sig om eks­
prespost og publikationer. ( Pakkepost er allerede blevet liberaliseret i 
samtlige 12 medlemsstater.) Pa grundlag af de hidtidige analyser b0r 
liberalisering af tvrernationale breve og, if0lge sagens natur, af adresse­
rede reklameforsendelser (direct mail) ogsa overvejes. I begge tilfrelde vil 
det vrere n0dvendigt at sikre, at en passende kontrol er tilstede for at 
forhindre, at liberaliseringen medf0rer, at monopolindehavernes lovlige 
rettigheder omgas. Ikke mindst nar det grelder adresserede reklameforsen­
delser, krreves der en gennemgribende analyse af liberaliseringens 0konomis­
ke f0lger for den universelle tjeneste. 
Liberaliseringsprocessen b0r 9ennemf0res gradvis. Den b0r tage hensyn til 
de n0dvendige tilpasningsfaser, sa den finansielle ligevregt, den univer­
selle tjeneste krrever, kan opretholdes. 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 239 
For de tjenesteydelser, der stadig kan vzre monpoliserede -det vil stort 
set sige privat korrespondance og forretningskorrespondance kan der 
opstilles klare gramser, der angiver monopolets n0jagtige omfang. Disse 
grznser skal udtrykkes i pris og vzgt. 
Det skal understreges, at enhver medlemsstat, som mener, at bestemte 
forslag kan skade dets universelle tjeneste, kan overveje en mere 
restriktiv 10sning, forudsat den stadig star i forhold til formalet og er i 
overensstemmelse med EF's lovgivning. 
De harmoniseringsforanstaltninger, der skal gennemf0res samtidig med denne 
liberalisering, skal bygge pa det grundliggende fzlles princip, at der skal 
vzre en universe! tjeneste af tilstrzkkelig kvalitet 09 til overkommelige 
priser. Som allerede nzvnt findes der endnu ikke nogen definition pa 
universe! tjeneste, som er fzlles for hele EF. Det er klart, at der er 
behov for en sadan definition, og at alle potentielle brugere ogsa 
forbrugernes reprzsentanter b0r tages med pa r!d, nar den skal 
udarbejdes. Nogle af harmoniseringsbehovene er imidlertid fuldstzndig 
oplagte. 
Universalitet indebzrer let adgang, hvad der 
langtfra altid er tilfzldet. Pa grund af de pa nuvzrende tidspunkt 
nuvzrende forskelle pa 
serviceprzstation er en vis harmonisering pakrzvet ogsa i denne henseende. 
Sk0nt taksterne stort set er overkommelige, afspejler de i visse tilfzlde 
ikke omkostningerne, og sadanne takstfastszttelsesprincipper kan pa lzngere 
sigt bringe det universelle tjenestenetvzrks 0konomiske bzredygtighed i 
fare. Desuden b0r postvzsenet kunne benytte den universelle tjenestes 
netvzrk til tjenesteydelser, som ikke er monopoliserede, men der er pa 
nuvzrende tidspunkt ingen fzlles regler herom. 
Pa baggrund af disse nuvzrende og fremtidige problemer vil det vzre hen­
sigtsmzssigt at trzffe harmoniseringsforanstaltninger pa f0lgende omrader: 
adgang: 
tjeneste: 
takster: reglerne skal vzre de samme for alle brugere, som opfylder de 
samme betingelser. Hvad andre tjenesteydelseleverand0rers 
adgang angar (det kan vzre andre postvzsener eller private 
virksomheder), kan der blive brug for szrlige tekniske 
foranstaltninger for at sikre driftskompatibilitet, 
der b0r fastszttes standarder for alle universelle tjenester. 
Przstationerne b0r males efter et 
n0jagtig afspejling af brugernes 
Resultaterne b0r offentli990res, fzlles system, 
erfaringer med som er en 
tjenesten. 
priserne for de enkelt tjenester b0r sta i forhold til 
omkostningerne. De nuvzrende forskelle i takststrukturer b0r 
indskrznkes for at formindske markedsforvridningerne. 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 240 
Disse harmoniseringsforanstaltninger kan indf0res ud fra bevidstheden om, 
at kundernes behov er nogenlunde ens i alle medlemsstaterne. 
Foresllet scenario 
Den sidste fremgangsmade foretraikkes som scenario, fordi den skaber en 
passende balance. Den betyder, at EF's mal skal nas ved at markedet abnes 
gradvis, samtidig med at der indf0res harmoniseringsforanstaltnigner. 
Den sikrer saledes den universelle tjeneste passende vilkar, mens brugerne 
far den st0rst mulige valgfrihed. Det b0r bemairkes, at der ikke er tale om 
en enkelt 10sning, men snarere om en raikke foranstaltninger, der skaber den 
failles struktur, som kraives. De enkelte forslag er derfor led i et 
sammenhaingende hele. Samtidig tager de sigte pa ganske bestemte problemer. 
Det b0r naivnes, at der ved den seneste udarbejdelse af disse fremgangsma­
der er indl0bet visse forel0bige kommentarer. Pa grundlag af disse kommen­
tarer ser det ud til, at der er enighed om hovedlinjerne. Dog er der visse 
punkter, som vaikker bekymring hos nogle af de ber0rte parter. Det drejer 
sig om behovet for tilpasningsperioder og om visse liberaliseringsforslag, 
f. eks. for adresserede reklameforsendelser ( forslag 2. 7 i det f0lgende) , 
tvairnational post i EF (forslag 2.13) og international post (forslag 2.14). 
Dr0ftelserne efter gr0nbogens of fentli990relse kan meget vel komme til at 
dreje sig om sadanne punkter. Dog b0r balancen i hele raikken af politiske 
forslag tages i betragtning. 
Det b0r understreges, at denne generelle fremgangsmade, som kombinerer 
yderligere markedsabning med styrkelse af den universelle tjeneste, selv 
kan gennemf0res pa en raikke forskellige mader. Det er meningen, at de vig­
tigste af de 0vrige valgmuligheder skal opstilles pa baggrund af de dr0f­
telser, som f0lger efter gr0nbogens offentli990relse. Der kraives saledes et 
mere udf0rligt arbejde, inden ivairksaittelsen kan f inde sted. Meget af det 
indebairer dr0ftelser med brugergrupperne for at fa fastlagt deres behov i 
nairmere enkeltheder, ikke mindst i hvilken retning de har brug for st0rre 
valgfrihed. Som allerede naivnt er der behov for en EF-def inition pa 
universel tjeneste. Der kraives yderligere unders09elser, f0r det 
monopoliserede omrades vaigt- og prisgrainser kan fastsaittes. Der skal 
skabes enighed om grainserne for den universelle tjenestes tjenesteydelser. 
Der kraives desuden mere udf0rligt arbejde for at fa knaisat det princip, at 
taksterne skal sta i forhold til de gennemsnitlige omkostninger. 
Sk0nt der saledes stadig skal 90res en del, fremsaittes forslagene i tillid 
til, at den foreslaede failles struktur, som forener liberalisering og 
harmonisering, vil sikre den universelle tjeneste og give den st0rst mulige 
valgfrihed. 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 241 
De vigtigste forslag for EF's postsektor vises i tabel 1: 
Tabel 1: De vigtigste forslag for postsektoren 
1. At fastla!C]ge en BF-definition pl den universelle posttjeneste, der er 
brug for; at sikre, at den er tilgamgelig over hele EF til priser, BOID 
er overkommelige for alle, ved at give den monopol pl en raekke 
tjenesteydelser (for sl vidt BOID der er behov for det i de enkelte med­
lemsstater) for at den kan sikre sig de ressourcer, der kraeves for at 
kunne udf0re en samfundsopgave under forsvarlige forhold; at lade den 
st0rst mulige del af sektoren drive sin virksomhed pl frie 
konkurrencevilklr i overensstemmelse med denne mllsaetning. 
2. At plla!C]ge de virksomheder, der i BF forestlr den universelle tjeneste, 
faelles forpligtelser til gengaeld for de saerlige og eksklusive 
rettigheder, som monopolet giver dem, ikke mindst med hensyn til 
tjenesteydelsernes kvalitet. 
3. At yde ethvert nedvendigt bidrag til BF• s samh0righed ved hj2lp af 
passende harmoniseringsforanstaltninger. 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 242 
Hovedforslagene til en postpolitik drejer sig slledes om sp0rgsm&l i for­
bindelse med de generelle regler og forskrifter, om monopolindehaverens 
forpligtelser og om harmonisering og samh0righed. Under disse tre over­
skrifter kan hovedforslagene opdeles i de mere detaljerede forslag, som 
vises i tabel 2. 
Tabel 2: Detaljerede forslag 
DBL I: SP(lJRGSM.AL I l'ORBIHDELSB HBD DB GBNBRBLLB RBGLBR OG FORSXRIFTER 
1. At oprette og sikre universelle BP-tjenester 
2. At udarbejde definitionen pl universelle oq monopoliserede 
tjenester 
3 • At sikre overenssteamelse mellan medlansstaternes evrige 
forpligtelser og EP's lovgivning og politik. 
4. At adskille myndighedsfunktionen oq de driftSID2SSige 
funktioner. 
DBL II: PORPLIGTELSER I PORBIHDBLSB HBD LBVBRIRG AP URIVBRSBL TJBNESTE 
S. Betingelserne for adgang til universal tjeneste skal vaere ens 
for alle. 
6. Den universelle tjenestes takster skal stl i forhold til 
omkostningerne. 
7. Kompensationsordninger mellem postvaasenerne skal afspejle 
udleveringsomkostningerne. 
8. Der skal opstilles standarder for den universelle tjenstes 
service, og dens praestationer skal overvlges. 
DEL III: HARMONISBRING OG SAMBeRIGBBD 
9. Harmonisering er formllstjenlig i de tilfalde, hvor den gavner 
kunderne. 
10. Samherighedshensynet skal tilgodeses. 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 243 
Disse detaljerede forslag kan oms2ttes til gennemf0relsesforslag, som 
behandles pA de f0lgende sider. 
DEL I: SP0RGSMAI. I FORBINDELSB MED DB GENBRBLLB REGLER OG FORSKRIFTBR 
1. AT OPRBTTB UNIVERSBLLB TJBNBSTBR 
Det vigtigste sociale krav til posttjenesterne er opretholdelse af den 
universelle tjeneste. Universel tjeneste kan, hvis der ikke tages 
hensyn til prisen, leveres pA konkurrencevilkAr (dvs. uden for den 
monopoliserede sektor). Hen for at tjenesteydelserne kan leveres til en 
pris, som er overkommelig for alle, mA indt2gterne v2re tilstr2kkelig 
store. Dette kan kun opnAs ved hj2lp af visse s2rlige eller eksklusive 
rettigheder -og derfor er der behov for monopoliserede tjenester. (Der 
kan godt v2re mere end en leverand0r af monopoliserede tjenesteydelser 
i den enkelte medlemsstat, men det er ikke s2rlig sandsynligt. For ikke 
at komplicere tingene regnes der i forslagene kun med en enkelt 
leverand0r af monopoliserede tjenesteydelser i hver medlemsstat -og 
det antages at v2re postv2senet). 
1.1 Der m! trzffes beslutning om en referencedefinition pl den 
universelle tjeneste for hele EF. Definitionen skal tage hensyn 
til EF's sociale og ekonomiske behov og til andre 
forpligtelser, ikke mindst over for Verdenspostforeningen 
(UPU). Medlemsstaterne kan dog udvide den definition, der skal 
benyttes pl deres eget territorium, i overensstemnelse med 
deres lovlige offentlige interesser. 
1.2 For at sikre universe! tjeneste til en overkoamelig pris m! der 
oprettes en rzkke monopoliserede tjenester. Listen over de 
tjenesteydelser, der kan indgl heri, ber udarbejdes pl EF-plan. 
1.3 I overensstenmelse med proportionalitetsprincippet ber de 
monopoliserede tjenester ikke omfatte mere, end der krzves for 
at sikre den universelle tjeneste. 
1.4 Alle tjenesteydelser uden for den monopoliserede sektor er 
underkastet fri konkurrence. Postvzsenerne kan ogsl levere 
tjenesteydelser uden for den monopoliserede sektor. 
2. AT UDARBEJDE DEFINITIONBN PA UNIVERSELLB OG MONOPOLISERBDB TJBNBSTER 
De monopoliserede tjenester ma defineres klart, sA der kan skelnes 
skarpt mellem det, der tilh0rer den monopoliserede sektor, og det, der 
ikke g0r. Definitionen pA disse monopoliserede tjenester kr2ver langt 
mere arbejde, og dette arbejde b0r udf0res pa grundlag af Rom­
Traktatens konkurrenceregler. 
Kapitel 9: Forslag til en politik 
Formalet med hele denne analyse 
restriktive l0sning. Forholdene Side 244 
er at f inde frem til den mind st 
i nogle medlemsstater tillader 
muligvis, at monopolerne kan fA et mindre omfang end det, der 
fastsattes pa EF-plan, men det skal stadig kunne sikre, at den univer­
selle tjeneste udf0res under forsvarlige ekonomiske og f inansielle for­
hold. Omvendt kan andre medlemsstater mene, at det EF-definerede 
monopol ikke er tilstrakkeligt til at sikre den universelle tjeneste. I 
sa fald kan den pagaldende medlemsstat overveje en mere restriktiv 
lesning, som dog stadig skal vare i overensstemmelse med EF's 
lovgivning. 
Den universelle tjeneste, som def ineres pa EF-plan, skal vare 
obligatorisk i alle medlemsstater. De enkelte medlemsstaters 
myndigheder kan dog, hvis de tager hensyn til alle andre forpligtelser, 
beslutte, at levering af universel tjeneste skal vare obligatorisk, 
ogsa uden for monopolet. Foruden de monopoliserede universelle 
tjenesteydelser, som saledes skal leveres obligatorisk, kan der blive 
tale om visse obligatoriske tjenesteydelser, som ikke er 
monopoliserede, men hvortil der ogsA kraves universel tjeneste, og at 
denne forpligtelse af myndighederne pAlagges en eller f lere 
virksomheder. 
Andre virksomheder kan beslutte at levere universel tjeneste af 
kommercielle grunde. Den afgerende forskel er, om leveringen af 
universel tjeneste bygger pa en forpligtelse. I disse forslag regnes 
der overalt med, at den universelle tjenestes leverander er forpligtet 
til at levere den. 
De enkelte postvasener vil derfor vare torpligtet til at levere 
universel tjeneste, saledes som denne defineres pa nationalt plan og 
EF-plan. Forpligtelsen ber ikke pAlagge postvasenerne en urimelig 
0konomisk byrde. Hensigts1112ssige takstfastsattelsesordninger er derfor 
vigtige (se afsnit 7 og 8). 
Omdeling og besergelse af egen post. 
2 -1 Bnhver enkeltperson eller ethvert foretagende bar ret til at 
omdele sin egen post hvor som helst i BP eller selv 
transportere den til indlevering direkte hos postvasenet i det 
land, hvor den skal omdeles. 
2.2 Enhver enkeltperson eller ethvert foretagende bar ogsa ret til 
at indlevere sin post hos postvasenet i et andet land med 
henblik pa omdeling i et tredje eller forsendelse tilbage til 
sit eget. Hvis forsendelsen i aidste tilfalde ville have 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 245 
opfyldt kriterierne for at vmre omfattet af monopol i den 
plgmldende persons eller det pagmldende foretagendes hjemland, 
skal omdelingen overlades til postvmsenet, og der skal betales 
en passende kompensation for omdelingsomkostningerne. 
2. 3 For at lette fortolk.ningen af forslagene i punkt 2 .1-2 ma EF 
udarbejde regler for s0ster- eller datterselskabers omdeling 
eller bes0rgelse af post i den samme eller andre medlemsstater. 
Den ikke-monopoliserede sektor 
2. 4 Nar der opstlr nye tjenester ( f. eks. elektronisk post) , som 
adskiller sig radikalt fra de nuvcerende monopoliserede 
tjenester, skal disse nye tjenester betragtes som h0rende til i 
den ikke-monopoliserede sektor. Det er imidlertid et princip, 
BOID ma fraviges i scerlige tilfcelde. Under dr0ftelserne efter 
Grcanbogens offentliggcarelse vil de cakonomiske og finansielle 
fcalger heraf blive analyseret. 
2.5 Bvis en ny tjeneste senere bliver et n0dvendigt element i den 
universelle tjeneste, kan det overvejes at lade den indga i den 
monopoliserede sektor efter kriterierne i punkt 2.16-17. 
2.6 Enhver tjenesteydelse, der ikke omfattes af monopol, er derfor 
ikke monopoliseret og bear leveres pa frie konkurrencevilkar. 
Den monopoliserede sektor 
2.7 EF ma gcare udarbejdelsen af definitionen pl de tjenesteydelser, 
der kan omfattes af monopol, fmrdig. Disse tjenesteydelser 
kommer til at omfatte en rmkke standardforsendelser (herunder 
breve og postkort) op til bestemte grmnser, som beskrives i det 
fcalgende. De skal ikke omfatte f.eks. publikationer, forsen­
delser, som indeholder varer, eller eksprespost. Adresserede 
reklameforsendelser ma belt naturligt overvejes anbragt i den 
ikke-monopoliserede sektor. Det ma underscages, hvilke fcalger 
liberaliseringen af adresserede reklameforsendelser far for den 
universelle tjeneste, og det bliver ncadvendigt at indfcare en 
passende kontrolordning for at hindre misbrug. 
2.8 Da oprettelsen af monopoliserede tjenester kan begrundes med 
behovet for at sikre universal tjeneste til overkommelige 
priser, ma omfanget af den universelle tjeneste, der er behov 
for i EF som helhed, fastscettes. (Behovet for universe! 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 246 
tjeneste defineres som brugerbebov, der kan variere med tiden.) 
Bade den universelle tjenestes og monopolets omfang ma nGki­
vendigvis revideres med jarvne melleaarum. 
2.9 Med bistand fra de h0jtstlende embedsmaends gruppe vedr0rende 
post vil Kommissionen nedsztte en arbejdsgruppe, som skal 
foretage en detaljeret analyse af felgende spergsmal: 0konomien 
i forbindelse med levering af universal tjeneste i EF; den 
monopoliserede eek.tors n0dvendige omfang; den kontrol, som 
kranres for at beskytte den monopoliserede sektor. Arbejds­
gruppen vil desuden analysere de enkelte liberaliseringsforan­
staltningers 0konomiske felger for den universelle tjeneste. 
Arbejdsgruppen skal vzre fmrdig med denne opgave senest et 1r 
efter gr0nbogens of fentligg0relse. Analysen skal ogsa f0re til 
retningslinjer for de monopolgranser, der skal f astszttes pa 
BF-plan. (Forslag til fastszttelse af disse grznser findes i 
punkt 2.16-2.17). 
2.10 
2.11 Myndighederne i de enkelte medlemsstater fastsztter selv, 
hvilken universal tjeneste det skal vaare obligatorisk at levere 
pa deres territorium. Nar de ger det, vil de vzre n0dt til at 
tage hensyn til de forpligtelser til universal tjeneste, som er 
f astsat pa EF-niveau. 
Medlemsstaterne kan beslutte, at deres monopoliserede sektor 
skal vzre mindre end den, EF bar fastsat, men de skal stadig 
sikre universe! tjeneste op til de grznser, som er afstukket af 
BF. 
Monopoliserede tjenesteydelser -andre spergsmll 
2.12 
2.13 Indenlandsk post, som ville vaere omfattet af den pagzldende 
medlemsstats monopol, ml ikke transporteres ud af denne 
medlemsstat af tredjemand for at skulle sendes tilbage til 
medlemsstaten. Post, der bar sin fysiske oprindelse i et 
bestemt land (f.eks. i kraft af databehandling eller trykning), 
eller der underkastes en proces, som betyder en stor for09else 
af mervzrdien, skal betragtes som post med oprindelse i det 
pagzldende land. 
Det vil blive overvejet at anbringe tvzrnational EF-post (post 
fra en medlemsstat til en anden) i den ikke-monopoliserede 
sektor. Medlemsstater, der mener, at en sadan liberalisering 
kan bringe den universelle tjeneste i fare, kan benytte en mere 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 247 
2.14 
2.15 restriktiv leaning, forudsat den stlr i forhold til mllsztnin­
gen og er forenelig med BP's lovgivning. Det vil blive 
nedvendigt at indfcare passende kontrolordninger for at sikre, 
at indenlandsk post, der ellers skulle vare 01Dfattet af 
monopol, ikke overf0res til det tvzrnationale postsystem af 
tredjemand (se punkt 2.12). Det anerkendes, at nogle medlems­
stater kan fl brug for en vis tilpasningsperiode for at 
gennemfere denne foranstaltning. Behovet for en sldan tilpas­
ningsperiode og dennes lzngde (BOID kan were forskellig fra den 
ene medlemsstat til den anden) her behandles under dreftelserne 
efter gr0nbogens offentliggerelse. 
Det ml overvejes at anbringe international post (dvs. post med 
oprindelse i en medlemsstat og bestemmelsessted uden for BP 
eller oprindelse uden for BP og bestemmelsessted i en 
medlemsstat) i den ikke-monopoliserede sektor. Medlemsstater, 
der mener, at en sldan liberalisering kan bringe den uni­
verselle tjeneste i fare, kan benytte en mere restriktiv lea­
ning, forudsat den stlr i forhold til mllsztningen og er 
forenelig med EF' s lovgivning. Det vil blive nedvendigt at 
indfere passende kontrolordninger for at sikre, at indenlandsk 
post, der ellers skulle vzre omfattet af monopol, ikke 
overferes til det internationale postsystem af tredjemand (se 
punkt. 2.12). Det anerkendes, at nogle medlemsstater kan fl 
brug for en vis tilpasningsperiode for at gennemfcare denne 
foranstaltning. Behovet for en sadan tilpasningsperiode og 
dennes lzngde (BOID kan vzre forskellig fra den ene medlemsstat 
til den anden) bear behandles under drcaftelserne efter 
grcanbogens offentliggcarelse. 
AT en tjeneste omfattes af EP' s definition pl monopoliserede 
tjenester indebaerer ikke ncadvendigvis, at en medlemsstat skal 
lade den indgl i sin monopoliserede sektor. 
Kriterier for f astszttelse af grznser 
2.16 Kun tjenester med universelle forpligtelser kan betragtes som 
monopoliserede. Dog b0r levering af forsendelser, BOID inde­
holder varer, og af tryksager (med f orbehold af retnings-
1 inj erne for adresserede reklameforsendelser i punkt 2.7) ikke 
vzre monopoliserede, selv om disse tjenesteydelser indgar i 
forpligtelsen til universel tjeneste. Der er behov for et 
indholdskriterium, som kan sikre, at tryksager og forsendelser, 
der indeholder varer, holdes uden for monopolet. 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 248 
2.17 De forsendelser, der stadig vil kunn• babllftea med monopol, er 
standardforsendelserne. Ber vil kriterierne for fastsattelse af 
monopolets omfang vatre bide vatgt 09 pris. Der skal vaare 
forbindelse mellem disse to kriterier, 09 denne forbindelse 
skal kvantif iceres. (Pl mellemlang eller lmngere sigt vil det 
muligvis vaare tilstr•kkeligt med prisgrmnser.) 
l • AT SIKRB OVERENSSTBMHBLSB MELLEM MEDLBMSSTATBRNBS 8VRIGB PORPLIGTBLSER 
OG BP'S LOVGIVNING OG POLITIK 
Alle postvirksomheder (bAde private og offentlige), som leverer 
tjenesteydelser i EF, skal naturligvis overholde EF's lovgivning. 
Lovgivning af sarlig betydning for postsektoren er (eller bliver) 
direktiver om databeskyttelse, indirekte beskatning og toldprocedurer. 
Som i alle andre sektorer skal der geres en indsats for at mindske 
eventuelle spamdinger mellem EF 's forskrifter og politik pA den ene 
side og forpligtelser i henhold til konventioner, medlemsstaterne har 
underskrevet, pa den anden. 
Til dette formal ber EF inddrages i udarbejdelsen af regler og 
forskrifter, som kan pAvirke dets postsektor. Det ber derfor ansege 
bAde UPU og CEPT om observaterstatus. UPU er et organ under FN, og EF 
har observaterstatus i FN. 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 249 
3.1 
3.2 EF txar deltage ak.tivt i UPU's fremtidige kongresser for at vare 
med til at sikre, at der ikke opstlr spamdinger mellem 
kongressens afgerelser og forpligtelser i henhold til Rom­
Traktaten, anden EF-lovgivning eller EF's postpolitik. 
Havnlig er anvendelse af UPU-konventionens artikel 25 
uhensigts1112ssig i BF. Den ml derf or af leses af en mindre 
restriktiv foranstaltning, BOID stadig fastallr, at det er 
f orbudt at lade tredjemand transportere post ud af en 
medlemsstat for at sende den tilbage dertil, hvis postv2senets 
eksklusive rettigheder i denne medlemsstat (som D2Vllt i 
punkt 2.12) krenkes ved det. 
3.3 BF ber sege at fa observaterstatus i Verdenspostforeningen 
(UPU). 
3.4 EF vil undersege, hvorledes det kan forhindres, at post feres 
ud af EF og sendes tilbage med det formll at omgl BF's takst­
og terminalafgiftspolitik, og vil derpl frem82tte forslag herom 
(se forslagene i afsnit 6 og 7). 
4. AT ADSKILLE MYHDIGHEDSFUHKTIOHBH OG DB DRIFTSMIESSIGB PUNKTIOHBR 
For at sikre, at brugernes interesser tjenes pA bedst mulig mAde ved 
objektiv behandling af alle virksomheder, er det vigtigt, at myndig­
hedsfunktionen og de driftstMessige funktioner adskilles. Hvis 
myndighedsfunktionen er uafhamgig, vil den bedre kunne skabe balance 
mellem offentlige og private virksomheder og mellem virksomheder med og 
uden monopol. Den vil kunne overvAge de monopoliserede tjenesters 
effektivitet og pAse, at leverand0ren bade sikrer en god universel 
tjeneste og opfylder de 0vrige forpligtelser i forslagene 5, 6 og 8. 
(Den skal ogsa pase, at brevhemmeligheden overholdes). I givet fald mA 
den overveje, hvilke foranstaltninger der skal tr2ffes, hvis 
pr2stationerne ikke lever op til forpligtelserne. 
4.1 I hver medlemsstat skal myndighedsfunktionen vare adskilt fra 
de driftS1112ssige funktioner. 
4.2 Myndighederne er ansvarlige for den praktiske udferelse af 
Fellesskabets postpolitik i medlemsstaterne, det g2lder navnlig 
det princip, at monopolet skal atl i forhold til hensigten, 
nemlig at sikre universel tjeneste (som nevnt i punkt 1.2). 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 250 
4.3 De enkelte medlemsstaters myndigheder skal aikre, at det klart 
fremglr af medlemsstaternes lovgivning, hvilke af de tjeneste­
ydelser, som ifelge BF's forskrifter kan monopoliseres, det 
faktiske monopol omfatter. ~lle andre tjenesteydelser her 
betragtes som ikke-monopoliserede. 
4.4 Myndigbederne skal sikre, at andre virkscmmeder respekterer 
monopolindebaverens eksklusive rettigheder. 
4.5 Myndighederne akal sikre, at monopolindehaveren opfylder sine 
forpligtelser, berunder forpligtelsen til at bebandle alle 
kunder ens. 
4.6 Myndigbederne skal skaffe bindende tilsagn fra den universelle 
tjenestes leverander om overholdelse af brevhemmeligbeden. 
4.7 Myndigbederne skal aftale med den univeraelle tjenestes leve­
rander(er), bvilken servicekvalitet denne er forpligtet til at 
levere. Det regulerende organ skal kunne garantere, at offent­
liggjorte prmstationsresultater er pllidelige. 
4.8 Der skal fastsmttes en passende gennemsigtighedsgrad, bide nlr 
det gzlder adgang til netvmrket og de omkostninger, adgangs­
priserne bygger pl. 
4.9 Hvis monopolindebaveren konkurrerer uden for monopolet, kan ban 
af 0konomiske og kommercielle grunde levere de ikke-mono­
pol iserede tjenesteydelser gennem sanne netvark som den 
universelle tjenestes monopoliserede tjenesteydelser. Myndig­
hederne skal i el fald sikre, at der ikke forekommer kryds­
subsidiering f ra den monopoliserede til den ikke-monopoliserede 
sektor. 
4.10 
4.11 Myndighederne skal sikre, at private firmaer (som konkurrerer 
med postvmsenet u?en for monopolet) bar adgang til de mono­
poliserede tjenesteydelser i den udstrzkning, private firmaer 
bar brug for det for at kunne levere de ikke-monopoliserede 
tjenesteydelser, de tilbyder. (Se ogsl punkt 5.3). 
De kompetente myndigheder i mac:llaasataterne eller BP skal 
sikre, at almindelig lovgivning, som gzlder for postsektorens 
ikke-monopoliserede tjenesteydelser, iklte giver nogen af de 
virksomheder, som konkurrerer i den ikke-monopoliserede sektor, 
en urimeligt fordelagtig eller ugunstig stilling. 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 251 
DEL II: FORPLIGTELSER I FORBINDBLSE MED LEVERING AP UlfIVERSEL TJBNESTE 
S. BBTINGELSERNB POR ADGANG TIL URIVERSEL TJBNESTE SKAL VDB ENS POR ALLE 
Reglen mA vaere, at alle den universelle tjenestes brugere (kunder) 
behandles ens. NAr det er slAet fast, mA det erkendes, at kunderne har 
forskellige behov og kan samarbejde med den universelle tjenestes 
leverand0r i forskelligt omfang. Det er til dels et sp0rgsmAl om 
st0rrelse, men is2r et sp0rgsmAl om evne til at klarg0re posten pA en 
sAdan mAde, at den letter postbehandlingen for den universelle 
tjenestes leverand0r og s2tter ham i stand til at tilbyde rabatter. 
S.1 Betingelserne for adgang til universelle tjenesteydelser her 
vzre ens for alle kunder, som opfylder de saame forsendelses­
betingelser. 
5.2 Alle universelle tjenester bttr stille kontraktfaciliteter til 
rldighed for store kunder (ae ogal punkt 9.3). 
5.3 De universelle tjenesteydelsers leverand0rer skal tilbyde alle 
potentielle kunder disse tjenesteydelser pl samme vilklr, selv 
om disse kunder er deres konkurrenter i den ikke-monopoliserede 
sektor. 
5.4 Det ml erkendes, at almindelig tvcernational udveksling mellem 
postvzsenerne gennem det internationale postsystem ikke 
udelukkende er konmerciel, og at det derfor kan vzre n{ltdvendigt 
at g0re betingelserne for det ene postvzsens adgang til at 
indlevere post hos det andet anderledes end de normale 
konmercielle betingelser. Afsenderpostvmaenet skal imidlertid 
ogsl kunne fa adgang til modtagerpostvmsenets indenlandske 
universelle tjeneste som kunde. Adgangen skal ske pl samme 
vilkar, som tilsvarende brugere far. 
5.5 De universelle tjenesters 
(herunder standardrabatter) 
offentliggcares. forsendelsesbetingelser, takster 
og aervicemllscetninger skal alle 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 252 
6. DE UNIVERSELLE TAKSTER SI<AL STA I PORBOLD TIL DE GERREMSNITLIGE 
OHKOSTRINGER 
Det ledende princip ber v•re, at taksterne skal stA i forhold til de 
gennemsnitlige omkostninger. Konsekvent anvendelse af dette princip er 
den bedste garanti for posttjenesternes ekonomiske sundhed. For at 
sikre, at alle far en reel behandling, ber krydssubsidiering fra en 
tjenestegren til en anden eller pA grund af rabatter fra en kundegruppe 
til en anden indskr•nkes til det mind st mulige og gr adv is af skaffes. 
(Dog skal geografisk krydssubsidiering stadig v•re tilladt). Rabat­
politikken er s•rlig vigtig: i almindelighed ber rabatter v•re knyttet 
til omkostningsbesparelser (de kan om.fatte reducerede enhedsomkost­
ninger, som skyldes egede m;sngder). 
6.1 Taksterne for universelle tjenesteydelser skal vmre neje 
forbundet med omkostningerne. Ml let er, at taksterne for de 
enkelte tjenesteydelser akal bygge pl disse tjeneateydelaers 
gennemsnitlige omkostninger. Takatfordele akal mindat dmkke 
marginalomkostningerne. 
6.2 Hvis subsidier ansea for nCDdvendige, akal deres formll, deres 
vmrdi og deres raekkevidde ware gennemaigtig. 
6.3 Hvia takatfordele er berettigede, akal de pl en gennemakuelig 
made stillea til rldighed for alle brugere, BOID opfylder 
betingelserne for at fl dem, uanaet hvilket land, de bar 
hjemsted i. 
6. 4 Krydssubsidiering fra monopoliaerede tjenester til ikke-mono­
poliserede kan i almindelighed iklte accepteres. Dog kan 
krydssubsidiering tillades i geograf iake omrlder af hensyn til 
takstudligningen (se punkt 6.5) og fra den ikke-monopoliserede 
sektor til den monopoliserede. Der kan ogal foretages krydssub­
sidiering fra den monopoliaerede aektor til den ikke-monopoli­
serede, hvia det er nedvendigt for at aikre den universelle 
tjeneate, og hvia det er foreneligt med konkurrencereglerne (ae 
punkt 6.6). 
6.5 Geografiak krydaaubaidiering er tilladt, hvia den er nCDdvendig 
for at opnl enhedstakat for en beatemt tjeneateydelae, og 
enhedataksten anaea for enakelig. 
6.6 Det er muligt, at nogle obligatoriake, ikke-monopoliaerede 
tjeneateydelaer kun kan leveres med tab i bestemte geograf iske 
omrlder. I al fald ber tabene begrmnaes til de plgmldende 
omrlder og kan finansieres enten ved atette udefra eller ved 
krydsaubsidiering. Finanaieringen skal Vi!re fuldsbendig gennem­
sigtig, sl den leverander, aqn er forpligtet til at levere den 
Kapitel 9: Forslag til en politik 
ikke-monopoliserede 
urimelige priser. tjenesteydelse, ikke Side 253 
kan f astsartte 
6.7 I den monopoliserede (konkurrencefrie) sektor skal rabatter til 
store kunder (til gengzld for klargering af posten) i 
almindelighed stl. i forhold til de omkostningsbesparelser, 
tjenesteydelseleveranderen opnlr. Postvzsenerne ml undgl at 
give de universelle tjenesters kunder rabatter, som ikke stlr i 
forhold til omk.ostningsbesparelserne. De ml undgl kontrakt­
mzssig saomenkobling af betingelserne for brug af universelle 
tjenester og betingelserne for brug af tjenester, som ikke er 
monopoliserede og ikke obligatoriske. 
6.8 Pordelagtige takster eller takstfrihed, som skyldes rege­
ringsbeslutninger ( f. eks. for pressemateriale og b0ger eller 
blindepost) skal vzre resultatet af gennemsigtig behandling. 
7. KOMPENSATIONSORDNINGBR 
UDLBVERINGSOMKOSTNINGBRNB MELLEM SKAL APSPBJLB 
Indt;sgterne for afsendt post gAr til den virksomhed, som indsamler 
posten. Er der tale om tvlBrnational post, som indsamles af et postv1Bsen 
og omdeles af et andet, er det afsenderpostv;ssenet, som modtager ind­
t;sgterne fra kunderne. En stor del af omkostningerne afholdes 
imidlertid af modtagerpostv;ssenet, som omdeler post en. Det er derfor 
n0dvendigt med en eller anden betalingsordning for at skaffe 
modtagerpostv;ssenet 
omkostningerne. 0konomisk kompensation for udleverings-
De nuv;srende ordninger for betaling mellem postv;ssenerne (kaldt 
terminalafgifter) bygger ikke pA omkostningerne og f'7Jrer sAledes til 
betydelige misforhold mellem godtg0relsen og de f aktiske 
udleveringsomkostninger. Det princip, at takster skal bygge pA 
omkostningerne, b0r ogsa g;slde for postv;ssenernes indbyrdes 
kompensationsordninger. 
7 .1 Taksterne for postvzsenernes indbyrdes kompensation for 
udlevering af hinandens post (terminalafgifter) her afspejle de 
faktiske modtagelsesomkostninger. 
7. 2 Da de indenlandske takster skal stl i forhold til omkost­
ningerne, b0r taksterne for kompensation mellem postvzsenerne 
bygge pa den indenlandske taksts udleveringssats med et vist 
tillceg for at da!kke den n0dvendige ekstra behandling og 
fortjenesten. 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 254 
7. 3 Der b0r oprettes en arbejdagruppe, aom akal forberede grund­
laget for en revideret kompensationsordning, der skal anvendea 
i EF. Gruppen skal fremlmgge sine forslag senest 12 mlneder 
efter oprettelsen. 
7. 4 Der bear g0res en indsats for at fl andre postvzsener, der 
udveksles post med, til at overtage det BF-princip, at post­
vzsenernes ordninger for indbyrdes kompensation skal bygge pl 
omkostningerne. En passende ramne for denne indaats kan vzre 
UPU og den europaeiske konf erence af post- og tele­
administrationer (CEPT). 
8. DER SICAL OPSTILLES SERVICESTANDARDER FOR DB UNIVERSELLE TJENESTER, OG 
DERES PUSTATIONER SICAL OVERVAGES 
Begrundelsen for at oprette monopoliserede tjenester er de samfunds­
llllBssige behov for universel tjeneste. Den faktiske servicepr•station er 
derfor afg0rende, nar det g•lder om at sikre, at de samfundsrruessige 
behov opfyldes. Der ma derfor opstilles standarder, prastationerne ma 
overvages, og der ma udarbejdes kontrolsystemer. Det skal understreges, 
at disse standarder kun er t•rskler -men den universelle tjenestes 
leverand0rer b0r alligevel fors0ge at opna pr•stationer, som ligger 
over standarderne. 
8.1 Der ml fastsaettes EF-aervicestandarder for tjenesteydelser, der 
ifelge EF's definition skal leveres obligatorisk som universel 
tjeneste. Prcestationerne i forbindelse med bide indenlandsk 
post og EF-post skal overvlges, og resultaterne skal 
offentliggeres. 
8.2 Medlemsstaterne ml afgere, c::. der skal vare nationale 
standarder for post, der oaafattea af en national forpligtelse 
til universel tjeneste (BOID er mere 01Dfattende end EF's 
definition). Sldanne nationale standarder, BOID adakiller aig 
fra EF-standarderne, skal, hvis de er ncitdvendige, alt i alt 
vzre strengere end EF-standarderne. 
8.3 For at udarbejde EF-standarderne bear ltallmissionen nedscette en 
arbejdsgruppe, hvori medlemsstaterne er repr•senteret. Gruppen 
vil fa brug for bidrag fra myndighederne, monopolindehaverne, 
de brugere, aom bar indglet kontrakt, og forbrugerne. 
8.4 Przstationsstandarderne bear v.re stramme, men opnlelige. De 
skal bygge pl EF' s definition af universal tjeneste. Hertil 
krzves indsamling fra alle postkasser og postkontorer mindat en 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 255 
gang hver arbejdsdag og omdeling til alle adressater mindst An 
gang hver arbejdsdag. Eventuelle fravigelser af dette generelle 
krav b0r kun eke i yderste undtagelsestilfzlde og skal 
unders0ges meget omhyggeligt. 
8.5 EF skal kun have et system for overvagning af omdelings­
tjenestens przstationer. Dette system skal male przstationerne 
gennem hele forl0bet, fordi kundernes erfaringer med tjenesten 
kun kan males n0jagtigt pa denne made. 
8.6 Hvis den eksisterende tjeneste ligger langt under den 0nskede 
standard, skal de myndigheder, som er ansvarlige for, at virk­
somhederne opfylder deres forpligtelser, opstille midlertidige 
mal, som leder frem mod standarden. 
8.7 De nationale myndigheder b0r bistas af et udvalg, som 
reprzsenterer brugerne. Udvalget b0r saomenszttes af et 
reprzsentativt tvzrsnit af brugerne og omf atte reprzsentanter 
for forbrugerorganisationerne. 
8.8 Der er ogsa brug for EF-standarder for kundepleje, navnlig for 
den maksimalt acceptable periode for behandling af fore­
sp0rgsler eller klager. Der er muligvis brug for forskellige 
standarder for indenlandsk post og EF-post. 
DEL III: HARMONISERING OG SAMH0RIGHED 
9. HARMONISERING ER HENSIGTSMltSSIG, HAR DEN ER TIL GAVN FOR KUNDERNE 
Jo st0rre den konkrete fordel er for kunderne, des to st2rkere er 
argumentet for harmonisering. De mest oplagte fordele nas ved en vis 
harmonisering af adgangsbetingelserne og harmonisering af service­
standarderne og overvagning af prtBstationerne (beskrevet i forslag 8). 
Hvis fordelene ved harmonisering i den monopoliserede sektor er 
tilstr2kkelig store, kunne harmoniseringen endda v2re obligatorisk. For 
den ikke-monopoliserede sektors vedkommende kunne der v2re tale om en 
henstilling. 
9.1 Fzllesskabet ma fremme en passende harmonisering for at 
forbedre serviceniveauet og hjzlpe de potentielle kunder. 
9.2 Betingelserne for adgang til brug af EF's postvzseners 
universelle tjenester b0r g0res sa ensartede som muligt. 
Kapitel 9: Forslag til en politik Side 256 
9.3 Alle EF's postvzsener b0r tilbyde store brugere adgang til de 
universelle tjenester pa kontrakt. Der b0r opstilles en rzkke 
minimale betingelser, som er fzlles for alle postvzsener, for 
de brugere, som 0nsker at indga kontrakt. Betingelserne skal 
omf atte rabatter for forhandssortering. Disse rabatters 
st0rrelse kan variere fra det ene postvzsen til det andet. 
9.4 Takststrukturerne skal unders0ges for at g0re dem mere 
ensartede. 
9.5 EF vil unders0ge, om det ville vzre fordelagtigt at g0re 
klassificeringssystemet mere ensartet. (Pa nuvzrende tidspunkt 
foretager nogle postvzsener en opdeling efter indhold i breve 
og tryksager, mens andre klassificerer efter hastighed i A-og 
B-post.) 
9.6 Driftsmzssig harmonisering drejer sig om behovet for den meat 
vzsentlige driftskompatibilitet. Der er behov for enighed om 
visse tekniske standarder (f .eks. for postvzsenets elektroniske 
post eller for stregkodesystemer, som benyttes i driften) for 
at forbedre tjenesten. 
9.7 Der b0r nedszttes en arbejdsgruppe, som skal analysere, hvilke 
harmoniseringsforanstaltninger der er n0dvendige eller 
0nskelige. Arbejdsgruppen far brug for bidrag fra reprzsen­
tanter for brugerne (herunder forbrugerne), de private firmaer 
og postvzsenerne. 
10. SAMH0RIGHEDSHENSYNET SKAL TILGODESES 
Det er vigtigt hele tiden at v~re optn1Brksom pa behovet for at sikre, at 
EF har en effektiv postsektor, som opfylder postbehovene i hele EF. De 
f leste af de n0dvendige forbedringer kan opnas ved hj~lp af bedre 
drift. Dog kan der blive behov for en vis kapitalinvestering, der navn­
lig i de ugunstigt stillede regioner kan indeb~re betydelige 0konomiske 
byrder. 
10.1 Der krzves yderligere arbejde for at afg0re det n0jagtige om­
fang af de angivne retningslinjers 0konomiske og f inansielle 
f0lger, nar det gzlder styrkelse af den 0konomiske og sociale 
samh0righed. 
side 257 
BILAG 

Fortegnelse over bilag side 259 
FORTEGNEI.SE OVER BILAG 
1. Oversigt over posttjenester 
2. Postsektoren rent statistisk 
3. Postbesorgelsen og postnettet 
4. Oversigt over lovgivningen i EF-landene 
5. EF-retsakter om postsektoren 
6. Verdenspostkonventionen -de vigtigste artikler 
7. Kvaliteten af posttjenesten 
8. Terminalafgifter 
9. Remail 
10. Postnumre og postkoder 
11. Postmaterielindustrien 
12. Postvresenets elektroniske post 
13. Postforsendelser af oplysende og kulturel karakter 
14. Takster 
15. Postbesorgelsen inden for EF 
16. Kriterier for afgrrensningen af monopolomrAdet 
Ordliste 

Bilag 1: Oversigt over postljenester side 261 
BILAG 1: OVERSIGT OVER POSTTJENESTER 
1. INDLEDNING 
Posttjenesterne omfatter bAde regulrere posttjenester (som varetages af postvresenerne og 
af private firmaer) og postale finansielle tjenesteydelser (der leveres af postvresenerne). 
Rent omsretningsmressigt stammer 78 % af indtregterne i postsektoren fra regulrere 
posttjenester og 22 % fra finansielle tjenesteydelser (sidstnrevnte omfatter ogsA indtregter 
fra en rrekke srerlige postservicetilbud samt diverse andre tjenesteydelser). For 
postvresenerne alene udg0r indtregterne fra de regulrere posttjenester 67 % og fra de 
finansielle tjenesteydelser 33 % . 
Grnnbogen er koncentreret om de regulrere posttjenester. De postale finansielle 
tjenesteydelser skal snarere ses i sammenhreng med den finansielle sektor som helhed. 
Hertil kommer, at de lovgivningsmressige aspekter er mere komplicerede for de regulrere 
posttjenester. I dette bilag vii man dog tilstrrebe at redeg0re i store trrek for begge typer 
posttjeneste. Desuden vii man komme ind pA beslregtede tjenester. 
2. REGULfERE POSTTJENESTER 
2.1. DEFINITIONER 
Der findes tre kategorier af regulrere posttjenester -breve, pakker og 
ekspresforsendelser. Der er tale om adskillige overlapninger mellem disse tre 
kategorier. 
Breve kan normalt adskilles fra pakker pA grundlag af vregten (i visse tilfrelde 
med en noget kunstig sondring mellem de to ved 2 kg) eller pA grundlag af 
indholdet (idet breve defineres som indeholdende meddelelser og pakker som 
indeholdende varer). Ekspresforsendelserne omfatter bAde ekspresbreve 
(dokumenter) og eksprespakker. De adskiller sig hovedsagelig fra almindelige 
brev-og pakkeforsendelser ved hurtigheden og eventuelt ogsA ved st0rre 
sikkerhed i forsendelsesformen. 
2.2. LEVERANOORER AF POSTTJENESTER 
BREVE 
For sA vidt angAr breve, har postvresenerne nresten alle steder et fuldstrendigt 
monopol. Som det fremgAr af selve grnnbogen, er der visse private firmaer, der 
tilbyder konkurrerende brevtjenester, uanset om det er lovligt ell er ej. Det 
omfatter city mail, dokumentudveksling og remail (se afsnit 2.5.). 
Alle postvresener opdeler i praksis brevpost i to kategorier. I ni medlemsstater er 
disse to kategorier henholdsvis breve og postkort (ofte betegnet LC ("Lettres et 
Cartes" pA fransk) og tryksager og smApakker (ofte betegnet som AO, "Autres 
Objets" pA fransk). Tre postvresener, nemlig det danske, det portugisiske og det 
britiske, klassificerer forsendelserne efter hurtighed, opdelt i f0rste-og 
andenklassespost (eller prioriteret og ikke-prioriteret post). Sidstnrevnte sondring 
afspejler i h0jere grad driftsomkostningerne og mAske ogsA kundernes 
prreferencer. 
side 262 Bilag 1: Oversigt over posttjenester 
De fleste postvresener tilbyder deres st0rre kunder srerlige kontrakter, sA 
kunderne selv kan varetage en del af forsendelsesprocessen. (De bedste 
eksempler pA sAdanne aktiviteter er forsortering eller "opvask" -dvs. en vis del 
af sorteringsprocessen inden indleveringen -og konvolutering). Visse 
postvresener tillader ogsA private firmaer at udfore sAdanne aktiviteter for de 
kunder, som forsendelserne hidrnrer fra. Desuden er der mulighed for, isrer i 
forbindelse med direct mail, at specialiserede firmaer kan varetage selve den 
fysiske fremstilling af posten. 
PAKKER 
Pakketjenester bes0rger normalt individuelle vareforsendelser op til en grrense pA 
mAske 30 kg. Men de private pakketjenester og nu ogsA flere postvresener 
bes0rger i dag ogsA langt st0rre forsendelser, som oftest pakket pA paller. 
Pakketjenesterne tilbyder normalt kunderne valget mellem kortere eller lrengere 
forsendelsestid. 
Der er fri konkurrence mellem pakketjenesterne. Bortset fra i to lande 
konkurrerer postvresenerne i samtlige medlemsstater pA pakkemarkederne i deres 
respektive lande. 
EKSPRESFORSENDELSER 
Ekspresbes0rgelsen er normalt ogsA underlagt fri konkurrence. (Kun i tre 
medlemsstater bar postvresenerne fortsat monopol pA sAdanne forsendelser). Der 
er en tendens til, at de private eksprestjenester koncentrerer sig om enten 
regionale, nationale ell er internationale forsendelser. Der er ogsA tale om en vis 
form for specialisering mellem ekspresbes0rgelse af dokumenter 
(postmeddelelser, der sendes som ekspresforsendelser) og "ikke-dokumenter" 
(eksprespakker indeholdende varer). 
2.3. ANVENDELSESOMRIDER 
Almindelige breve og ekspresbreve reprresenterer kommunikationstjenester. 
(Alternative kommunikationsmidler er telefon, telefax og elektronisk 
dataudveksling (EDI), som alle konkurrerer indirekte med posttjenesterne). 
Almindelige pakker og eksprespakker reprresenterer vareudbringningstjenester 
(alternativer hertil er andre former for udbringningsservice). 
Udover dette generelle princip er der to srerlige anvendelsesomrAder, der b0r 
nrevnes her. Postordresystemet (der srelger varer til kunder via posten) anvender 
pakketjenester til distribution af varer. Annonc0rer anvender brevtjenester til at 
sende direct mail. 
2.4. SJERLIGE BREVTJENESTER 
Aile tjenester tilstrreber tilstrrekkelig fleksibilitet til at kunne "skrreddersyes" 
efter de st0rre kunders behov, men postvresenernes brevtjeneste omfatter nogle 
specifikke varianter, hvoraf nogle bar ganske srerlig juridisk betydning. De 
vigtigste er nok folgende: 
-vrerdibreve 
-rekommanderede breve 
-indleverings-/afleveringsattest 
Bilag 1: Oversigt over posttjenester side 263 
-ekspresforsendelse (som normalt mod betaling af et tillreg udbringes hurtigere 
end almindelige breve) 
-forsendelse af hele postsrekke (de sAkaldte M-srekke), der indeholder en vis 
mrengde tryksager til samme adressat 
-postboks (hvor en kunde kan leje en boks pA et postkontor, hvori posten 
afleveres) 
-poste restante (hvor posten i en begrrenset periode opbevares pA et postkontor, 
indtil den afhentes af den pAgreldende adressat). 
2.S. ANDRE POSTIJENESTER 
Nye former for posttjenester er under udvikling. Normalt er der fri konkurrence 
inden for de nye tjenester, men visse af de nrevnte tjenesters juridiske status -det 
er isrer tilfreldet for remail -er ikke afklaret. Andre tjenester, som f.eks. city 
mail, er tilsyneladende ulovlig (bortset fra i Spanien), men eksisterer alligevel. 
POSTV£SENE1S ELEKTRONISKE POST 
I bilag 12 er der gjort nrermere rede for en "hybrid" tjeneste, der tilbyder 
teletransmission af en meddelelse, fjernudprintning og derefter udbringning med 
posten. Postvresenerne tilbyder ogsA en offentlig telefaxtjeneste, den sAkaldte 
Postfax. Visse postvresener tilbyder nu ogsA en tjeneste, der er baseret pA 
elektronisk dataudveksling. 
DOKUMENFUDVEKSUNG 
Der er tale om en form for postboksordning, hvor kunderne kan aflevere post 
direkte i andre kunders bokse og hente egen post, som er blevet afleveret pA 
samme mAde af andre kunder. I hvert fald i Det Forenede Kongerige er det 
tilladt i visse tilfrelde at levere post direkte til hinanden. 
REMAIL 
Der er tale om en international brevposttjeneste. Den tilbydes af private firmaer, 
normalt i samarbejde med mindst et postvresen. 
DIREKTE UDBRINGNING 
Det er private firmaer, der udbringer forsendelser af hastende karakter, og det 
findes normalt kun i de st0rre byer. 
CITY MAIL 
Der er tale om private firmaers udbringning af breve i samme by, hvori de er 
indsamlet. (Dette er tilladt i Spanien). 
ADRESSEL0SE FORSENDELSER 
Der er tale om postbes0rgelse af uadresseret reklamemateriale til nrermere 
bestemte modtagergrupper. (I modsretning til adresseret direct mail, der 
udbringes til angivne privatpersoner eller organisationer). 
side 264 Bilag 1: Oversigt over posttjenester 
2.6. POSTBES0RGELSEN 
De operationer, der ligger til grund for de forskellige posttjenester, er beskrevet 
mere detaljeret i bilag 3. Her skal det blot understreges, at de forsendelser, der 
indgAr i hver enkelt af de tre kategorier af tjenester, ikke er homogene. For 
eksempel kan breve vrere alt muligt lige fra almindelige forsendelser i C5-
st0rrelse til forsendelser i A4-st0rrelse og pakker, der vejer op til 2 kg, ell er 
b0ger, der vejer op til 5 kg. 
Pakketjenesterne drekker forsendelser af meget forskellig vregt, lige fra det 
meget lette (et halvt kg) op til forsendelser pA hele paller. Eksprestjenesterne 
drekker det samme spektrum, men her er man desuden ofte noosaget til at sondre 
mellem dokumenter (ekspresbreve) og varer (eksprespakker). Denne mangel pA 
ensartethed i de forsendelser, der behandles, g0r de regulrere posttjenester langt 
mere komplicerede, end man skulle tro (bilag 3 indeholder en mere detaljeret 
beskrivelse af selve postbes0rgelsen). 
2.7. RESUME 
St0rsteparten af al post hidrnrer fra organisationer. Med hensyn til 
anvendelsesomrAder (hermed menes de delmarkeder, der benytter posttjenester) 
skal nrevnes de vigtigste (anfort i rrekkefolge efter, hvor store indtregter de 
indbringer): postordre, reklame, forlagsvirksomhed, finansielle tjenesteydelser, 
industri og offentlig forvaltning. 
Tabel l er en oversigt over, hvor store indtregter der stammer fra de forskellige 
kategorier af posttjenester (angivet i % af den samlede omsretning for 
posttj en ester): 
Tabel 1: Posttjenester -indt~gter i % pr. kategori og leverander (1988) 
Kategorier af Postviesener Private Firmaer I alt 
posttjenester 
Breve 45,7 2,2 47,9 
Pakker 6,5 10,9 17,4 
Ekspres 4,3 30,4 34,7 
I alt 56,5 43,5 100,0 
Kilde: KEF (indsamlet fra tlere kilder). 
Tabel 2 indeholder en oversigt over de vigtigste regulrere posttjenester. For sA 
vidt angAr brevtjenester, skal det nrevnes, at grrensen mellem LC-og AO­
tjenester til tider kan vrere noget tlydende. Desuden skal man ikke tro, at hver 
enkelt af de nrevnte tjenester i sig selv er homogen. I bilag 3 redeg0res der mere 
detaljeret for de praktiske forskelle mellem de forskellige former for post, der 
kan forsendes i en og samme forsendelseskategori. 
Bilag I: Oversigt over posttjenester side 265 
Tabel 2: Oversigt over regulare posttjenester 
A. BREVE 
A.1. STANDARDBREVTJENESTER (der tilbydes af postvcesenerne) 
* "h0jere prioriterede forsendelser" 
-enten LC ("lettres et cartes"), der omfatter breve og postkort, 
-ell er "f0rsteklassespost", der drekker forsendelser, der skal udbringes 
den f0lgende hverdag. 
* "lavere prioriterede forsendelser" 
-enten AO ("autres objets"), der omfatter tryksager og smApakker, 
-eller "andenklassespost" (0konomibreve), der omfatter langsommere 
forsendelser (med udbringning to til tre hverdage efter indsamlingen). 
Standardbrevtjenester omfatter bAde indenlandske forsendelser og 
udlandsforsendelser. For udlandsforsendelser sondres der normalt mellem LC 
og AO i overensstemmelse med Verdenspostforeningens (UPU) retningslinjer. 
A.2. SJERLIGE BREVTJENESTER (der tilbydes af postvcesenerne) 
Disse tjenester omfatter: 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* vrerdibreve 
rekommanderede breve 
indl everings-/ aft everingsattest 
ekspresbreve 
postsrekke 
postbokse 
poste restante. 
A.3. NYE BREVTJENESTER 
Nye (eller nyere) tjenester omfatter: 
* 
* 
* 
* 
* 
* postens elektroniske post (herunder Postfax) 
dokumentudveksling 
remail 
direkte udbringning 
city mail 
adressel0se forsendelser 
B. PAKKER 
* 
* Normalt op til 30 kg pr. forsendelse, men nu accepteres de fleste steder ogsA 
tungere forsendelser 
normalt mulighed for at vrelge, hvor hurtigt forsendelsen skal bes0rges 
C. EKSPRES 
* Ofte opdelt i: 
dokumenter (meddelelser, der forsendes ekspres) 
ikke-dokumenter (eksprespakker indeholdende varer). 
..:111'! 266 Bilag 1: Oversigt over posttjenester 
3. POSTV IESENERNES FINANSIELLE TJENESTEYDELSER 
De finansielle tjenesteydelser kan opdeles i to hovedgrupper: Finansielle posttjenester 
(sAsom postordre, postcheques osv.) og andre finansielle produkter (sAsom 
opsparingskonti og en lang rcekke transaktioner, der gAr under betegnelsen "giro"). 
Postvcesenerne har traditionelt haft til opgave at levere let tilgcengelige finansielle 
tjenesteydelser Mde inden for de enkelte medlemsstater og internationalt. De mere 
traditionelle tjenester pA dette omrAde omfatter postanvisninger, postcheques og 
postopsparingskonti. Tabel 3 indeholder en fuldstcendig oversigt over de finansielle 
tjenesteydelser, der tilbydes af postvresenerne. 
Indtcegterne fra disse tjenester hjcelper postvresenerne til at opnA balance pA deres 
driftsregnskab. 
Der er forskel fra medlemsstat til medlemsstat pA, i hvilket omfang disse tjenester 
benyttes, og det hcenger sammen med f01gende faktorer: 
-Udbredelsen af kommercielle bankfaciliteter, f0rst og fremmest i fjerntliggende 
omrAder, samt de indbyrdes arbejdsrelationer mellem de eksisterende bankfaciliteter; 
-holdninger i offentligheden til brugen af banker og de faciliteter, de kan tilbyde, som i 
sig selv i et vist omfang afspejler samfundets og dets banksystems udviklingsniveau; 
-regulering fra det offentliges side med henblik pA enten at fremme eller begrcense 
udviklingen af giro-og postsparebankstransaktioner. 
I EF som helhed er forholdene dog scerdeles forskelligartede. I visse medlemsstater 
tilbyder nationale girobanker alle former for banktjenester pA linje med de kommercielle 
banker, medens giroaktiviteten i andre medlemsstater er begrcenset til postcheques, og i 
mindst et medlemsland er selv denne aktivitet ikke tilladt. 
For nresten alle postvcesener har det store udbud af faciliteter pA posthusene resulteret i, at 
postvcesenerne i vidt omfang anvendes til at betjene det offentlige og ofte varetager 
transaktioner sAsom udbetaling af pensioner, sociale ydelser, licens-og skattebetalinger og 
betalinger til offentlige forsyningsselskaber for f.eks. vand og telefon. 
De steder, hvor der er indf0rt sAdanne ordninger, tilbydes de normalt gratis til det 
offentlige, men det kan diskuteres, om der ikke b0r betales et vist gebyr i forhold til, 
hvad det koster at levere de pAgceldende tjenesteydelser. 
Bilag 1: Oversigt over posnjenester 
Tabel 3: Oversigt over .finansielle tjenester, der tilbydes af postvasenerne 
A. POSTALE FINANSIELLE TJENESTEYDELSER 
A.1. BETALINGSMULIGHEDER VIA POSTVA:SENET 
* 
* 
* postanvisninger, internationale postanvisninger 
postch~ues 
pengeforsendelser 
B. GENERELLE FINANSIELLE TJENESTER 
B.1. GIROBANKOPERATIONER 
* 
* 
* 
* elektroniske betalingsmidler 
betal ingskort 
A TM-girobankkort 
girokonti/ind- og udbetalinger 
udenlandsk valuta 
realkredit 
B.2. POSTSPAREBANKOPERATIONER 
* 
* opsparingskonti 
k0b af statslige vrerdipapirer 
B.3. ANDRE BETALINGER 
* 
* 
* 
* pensioner 
sociale ydelser 
licens-og skattebetalinger 
betalinger til offentlige forsyningsselskaber 
4. SJERLIGE SERVICETILBUD TIL POSTKUNDERNE side 267 
For sA vidt angAr postvresenernes almindelige posttjenester, bestAr de vigtigste funktioner 
ved skrankerne i posthusene i salg af frimrerker og information i brugen af 
posttjenesterne. Med undtagelse af Belgien og Portugal tillader alle postvresener nu 
frimrerkesalg ogsA uden for posthusene. 
Posthusene kan ogsA tilbyde kreditordninger for frankeringsmaskiner og derefter modtage 
forsendelser, der er betalt med frankostempler. Der tilbydes ogsA andre mere 
specialiserede tjenester sAsom salg af filatelistiske produkter eller emballage til 
postforsendelser. 
Ligesom for postvresenerne kommer langt st0rsteparten af de private posttjenesters 
postmrengder fra st0rre kunder, hvis forsendelser indsamles direkte hos afsenderne. Men 
stadig tlere private firmaer opretter faciliteter, hvor mindre kunder (eller endog 
privatpersoner) kan benytte deres servicetilbud. Piere private posttjenester bar nu 
Bi/ag J: Oven/gt over posnjeMskr I 
koncessionerede kontorer rundt omkring til indlevering af mindre forsendelser; desuden 
investeres der i oprettelse af en rrekke postservicekontorer til samme formAI. 
Tabel 4 nedenfor indebolder en oversigt over de srerlige servicetilbud til postkunder. 
Tabel 4: Oversigt over st£rlige servicetilbud ti/ postkunder 
POSTV JESENERNE 
frimJerkesalg 
kredit for frankeringsmaskiner 
filatelistiske produkter 
salg af emballage 
koncessionerede post­
ekspeditionssteder (IRL og UK) 
S. ANDRE FRAGTTJENESTER PRIVATE POSTT JENESTER 
koncessionerede 
indleveringssteder 
reguhere 
postservicekontorer 
De tleste private firmaer, der tilbyder posttjenester, arbejder forst og fremmest som 
fragtvirksomheder. De pakketjenester, de kan tilbyde, indgAr normalt som led i deres 
almindelige fragtfunktioner (selv om de muligvis varetages af separate netvrerk). NAr de 
ogsA tilbyder ekspresbes0rgelse, er denne service normalt belt adskilt fra de mrige 
funktioner. 
Mens de private posttjenester bar udvidet deres tilbud til at omfatte mindre 
fragtforsendelser, er nogle af postvresenerne begyndt at bevrege sig ind pA det almindelige 
fragtmarked. Flere postvresener accepterer nu forsendelser, der Jigger et godt stykke over 
den "traditionelle" maksimumvregt for pakker pl 30 kg. I visse tilfrelde varetages sAdanne 
st0rre fragtforsendelsesfunktioner via det sredvanlige pakkeforsendelsesnet, men normalt 
er det dog via separate netvrerk. 
Pakke-og eksprestjenesterne er ogsA begyndt at tilbyde oplagringsfaciliteter for at 
im0dekomme kundernes bebov i forbindelse med "just-in-time"-levering. De bliver derfor 
i stigende grad involveret i lagerkontrolfunktioner pA kundernes vegne og kan endog 
pAtage sig at udf0re simple samleoperationer. 
Tabel 5 nedenfor indebolder en oversigt over disse andre fragttjenester af betydning for 
postsektoren. 
Tabel 5: Transpon- og fragttjenester 
TRANSPORT OG UDBRINGNING 
Almindelig transport 
F ragtforsendelser 
Srerlige udbringningstjenester DERTIL KNYTTEDE 
AKTIVITETER 
Opbevaring 
Lagerkontrol 
"Just-in-time"-tjenester 
Bilag 1: Oversigt over posttjenester side 269 
6. ANDRE TILBUD FRA POSTV rESENERNE 
Posthusene anvendes i stigende grad til salg af tjenesteydelser, der ligger uden for de 
traditionelle offentlige tjenester og servicetilbud til postkunder. De srelger nu tjenester for 
en lang nekke institutioner og virksomheder i den offentlige sektor. For at give et indtryk 
af bredden i disse tilbud kan man nrevne bus-, tog-eller flybilletter (eller rabatkort), 
telefonkort, fisketegn og Rede Kors-"aktier" samt lotterisedler. Visse steder srelges der nu 
ogsA andre finansielle tjenesteydelser end banktjenester, f.eks. forsikring. 
Udbuddet af tjenesteydelser, der srelges via postvresenerne, athrenger belt af den 
lovgivning, der grelder for de enkelte postvresener. Tabel 6 nedenfor indeholder en 
oversigt over de forskellige tjenester, der srelges pA posthusene i visse lande. 
Tabel 6: Oversigt over forskellige tjenester, der sa!lges pd posthusene 
BILLETTER 
Transportbilletter/rabatkort 
Forskellige tilladelser og 
autorisationer, der ikke henh0rer 
under det offentlige 
Telefonkort 
Lotterisedler FORSIKRING 
F orsikringer 
side 270 Bilag 1: Oversigt over posttjenester 
I Bi/ag 2: 1'tmuklorm -stadsdsl side 271 I 
BILAG2: POSTSEKTOREN RENT STA TISTISK 
1. INDLEDNING 
FormMet med dette bilag er at give en rreklce talm~sige oplysninger om postsektoren i 
EF. Efter en oversigt over postsektoren som helhed vurderes sektoren i den generelle 
ekonomiske kontekst i EF. Derefter felger en mere detaljeret gennemgang af de regulrere 
posttjenester og de postale finansielle tjenesteydelser. (Hvor intet andet er anfert, er alle 
tal fra 1988 af hensyn til sammenligneligheden). 
2. SAMLEDE TAL 
Tabel 1 nedenfor indeholder de vigtigste tal for postsektoren. Indtregts- og 
beskreftigelsestallene vedrnrer hele sektoren, medens mrengdetallene kun vedrnrer de 
regulrere posttjenester. 
Tabet 1: EF's postsektor -oversigt i ta/ 
M£NGDE 
Forsendelser pr. Ar 78 mia 
Forsendelser pr. arbejdsdag 290 mio 
Forsendelser pr. indbygger/Ar 244 
Procentm~sig fordeling: 
indenlandsk/EF /intemationalt 93%/4%/3% 
INDT£GTER 
Regulrere posttjenester -Postv~ener 26 mia ECU 
-Private posttjenester 20 mia ECU 
Finansielle tjenesteydelser 
-Postv~ener 13 mia ECU 
---------------
IALT 54 mia ECU 
BES/GEF11GELSE 
Postv~ener 
-Regulrere posttjenester 1.207.000 -Finansielle tjenesteydelser 153.000 
1.360.000 
Private posttjenester 350.000 
-------------
IALT 1.710.000 
Kilde: Sofres 
I side 272 
Bllag 2: Po"8e/rtorm -statlslisk I 
3. 0KONOMISK BETYDNING 
De posttjenester, der varetages af de offentlige postvresener og af private firmaer, giver 
tilsammen indtregter pl 59 mia ECU, svarende til 1,46% af EF's BNP. (Idette tal er ikke 
medtaget de direkte tilknyttede virksomheder, som f.eks. firmaer, der fremstiller direct 
mail, og postordrefirmaer, som tegner sig for yderligere 0,5% af EF's BNP). Heraf 
kommer 46 mia ECU fra reguhere posttjenester og 13 mia ECU fra finansielle 
tjenesteydelser. 
Men ca. halvdelen af postvresenerne giver underskud. Tabel 2 nedenfor viser dels 
posttjenesternes 0konomiske vzgt i forhold til de forskellige nationale 0konomier, dels 
den eksterne finansiering, der skal til for at udligne disse tab. De postvzsener, der 
opererer med overskud, gav et samlet overskud pl 748 mio ECU, medens de 
postvzsener, der opererer med underskud, tegnede sig for et samlet tab pA 
2 669 mio ECU. Det giver tilsammen et nettotab pl 1 951 mio ECU. 
Tabel 2: Posttjenesternes betydningfor den samlede 11konomi (1988) 
EF-LANDE BRUTTO SAMLET I PROCENT 0VERSKUD/ BIDRAG 
NATIONAL- OM&ETNING AF UNDERSKUD TIL 
PRODUKT BNP BNP 
MioECU M10ECU % MIOECU % 
Belgien 124,8 773,4 0,62% -272,3 -0,21 % 
Danmark 91,3 1.156,4 1,27% + 44,0 +0,05% 
Tyskland 1.020,l 9.180,0 0,90% -1.210,0 -0,12% 
Gnekenland 44,7 136,0 0,30% -17,5 -0,04% 
Spanien 284,8 1.180,3 0,41 % -119,7 -0,04% 
Frankrig 795,0 12.366,0 1,56% +147,0 +0,02% 
Irland 26,5 246,7 0,93% +1,7 +0,01 % 
ltalien 689,7 4.087,l 0,59% -1.044,4 -0,15% 
Luxembourg 5,6 52,7 0,91% -0,3 -0,01 % 
Nederlandene 189,1 3.098,0 1,64% +297,0 +0,16% 
Portugal 34,7 154,9 0,45% -34,8 -0,10% 
Storbritannien 670,8 6.426,0 0,96% +258,0 +0,04% 
EF 3.978,l 38.857,5 0,98% -1.950,9 -0,05% 
NB: I ovenstAende tabel er ikke medregnet de private posttjenesters omsetning. Denne anslAs 
til ca. 20 mia ECU om lret. Llegges det tal til postvaesenemes indtjening pa 39 mia 
ECU, bliver den samlede omsaetning 59 mia ECU eller 1,46% af EF's BNP. 
I tallene er medregnet indtaegter pl 13 mia ECU fra postvaesenemes fmansielle 
tjenesteydelser. 
I tallet for det belgiske postvaesens omsaetning er ikke medregnet 321 mio ECU, som 
den belgiske regering betaler til postvaesenet som kompensation for tab i forbindelse 
med visse tjenester, som postvaesenet varetager pl regeringens forlangende. 
I tallene for Danmark er ikke medregnet en saerlig afgift pl 86 mio ECU. 
Kilde: KEF 
I Jlilag 2: Pos1$e/ao,... rmt slalislisk side 273 
Tallene i tabel 2 skal ses i sammenhreng med tallene for de to swrste postvzsener uden 
for EF (Japans og USA's) og med de stmrste private posttjenester. I tabel 3 nedenfor bar 
man fors0gt at foretage en sAdan sammenligning. (Det skal bemrerkes, at tallene for de 
private firmaers indtjening pA EF-markedet kun er overslag; tallene for postvzsenerne 
omfatter ogsA indtregter fra finansielle tjenesteydelser). 
Tabel 3: Indtjeningen hos de st11rste private posttjenester og postvtzsener uden for EF 
INDT JENING (MIA ECU) 
KATEGORI LAND/ 
FIRMA IEF UDENFOR I ALTI 
EF HELE VERDEN 
Postviesener Japan Ikke relevant 9,5 9,5 
USA Ikke relevant 30,0 30,0 
Private DHL 0,5 1,5 2,0 
firmaer Federal Express 1,5 5,5 7,0 
TNT 1,0 2,0 3,0 
UPS 4,0 8,0 12,0 
Kil de: Diverse 
4. REGULJERE POSTTJENESTER 
BAde postvzsener og private firmaer tilbyder regulrere posttjenester. De private firmaers 
samlede indtjening pA 20 mia ECU bidrnrer fra ikke-monopoliserede tjenester. Af 
postvzsenernes indtjening stammer ca. 21 mia ECU fra brevtjenester, som for 
st0rstepartens vedkommende er monopoliserede. 
OFFENIUGE POS1V£SENER OG PRIVATE FIRMAER 
Tabel 4 viser, bvordan postmarkedet er opdelt mellem de offentlige postvzsener og 
private firmaer. Det viser ogsA, bvordan postvresenerne, fordi bovedparten af deres 
indtjening bidrnrer fra almindelige breve, bar forboldsvis bejere produktivitet pr. ansat 
(sammenholdt med de private firmaer), men forboldsvis lavere indtjening. Forboldet er 
det omvendte for de private firmaer, som fAr nresten bele deres indtjening fra ekspres-og 
pakkeforsendelser. Som det fremgAr af tabellen, anslAs det, at de private firmaer sidder pA 
43% af det samlede postmarked. Deres andel af pakke-og ekspresforsendelserne er langt 
st0rre og anslAs til benholdsvis 63 % og 87 % . 
side 274 
111/ag 2: - ,.., .kJJbllsk I 
Tabel 4: Regultzre posttjenester -sammenligning mellem postvtzsener og private ftrmaer 
PROCENTVIS FORDELING PR. ANSAT 
0PERAT0RER 
M.«NGDE INDTJENING PERSON ALE FORSENDELSER INDTJENING 
(tusinde) (ECU) 
Postvesener 96% 51% 78~ 62,0 21.500 
Private 
firmaer 4% 43% 22% 8,9 57.150 
Kilde: KEF 
POS1V£SENERNE SOM OFFENIUGE TJENESTER 
Postvreseneme bar en forpligtelse til at betjene offentligheden ("universal service 
obligation"). O samtlige medlemsstater bar de flet visse srerlige enerettigheder netop for 
at kunne opfylde denne forpligtelse). Denne forpligtelse til at fungere som offentlige 
tjenester indebrerer, at alle borgere eller organisationer skal have adgang til at indlevere 
forsendelser til postbesergelse; den betyder ogsl, at postvresenet skal have adgang til alle 
adresser i EF for at kunne aflevere postforsendelser. I tabel 5 nedenfor bar man forsegt at 
give et indtryk af konsekvenseme af denne forpligtelse. 
Tabel 5: Offentlig tjenese -indsamling og udlevering 
ENHEDER (ALT INDBYGGERE 
PR.ENHED 1) 
Postekspeditionssteder 92.772 3.490 
lndsamlingssteder ( offentlige) 163.000 1.700 2) 
Postomleringsnmder 318.000 1.010 
1): EF's samlede befolkning divideret med antallet af anferte enheder (posthuse, 
indsamlingssteder og omberingsnmder). 
2): Antallet af offentlige indsamlingssteder omfatter ogsl postkasseme pA posthusene. 
Kilde: Postvresenerne 
side 275 
Befolkningsuetheden og -koncentrationen er ogsA vigtige faktorer i relation til 
postvresenernes forpligtelse til at levere offentlige tjenesteydelser. Den gennemsnitlige 
befolkningstcethed i EF er 143 indbyggere pr. m2, men det dcekker for de enkelte 
medlemslandes vedkommende over tal lige fra 50 til 350 indbyggere pr. m2• 
BRUGEN AF POSTIJENESTERNE 
80% af alle breve, der afsendes, hidrnrer fra firmaer og andre organisationer 
(procentsatsen er endnu h0jere for ekspres-og pakkeforsendelser). Det er derfor ikke 
overraskende, at der tilsyneladende er sammenhceng mellem antallet af breve pr. 
indbygger og BNP pr. indbygger. I tabel 6 sammenlignes den statistiske rcekkef0lge i 
relation til disse to kriterier. (Det samme er vist grafisk pA grundlag af samme data i 
kapitel 4, afsnit 3.2. i hovedteksten). 
Tabel 6: Sammenligning a/ antal brevforsendelser og BNP pr. indbygger 
ANTAL STATISTISK BNP STATISTISK 
EF-LANDE FORSENDELSER RAUCKE- PR. R...EKKE-
PR. F0LGE INDBYGGER l) F0LGE 
INDBYGGER 
Belgien 335 4 102 6 
Danmark 434 1 134 1 
Tyskland 248 6 128 2 
Gnekenland 47 12 38 11 
Spanien 130 10 67 9 
Frankrig 332 5 112 4 
Irland 148 9 64 10 
ltalien 196 8 106 5 
Luxembourg 346 3 120 3 
Nederlandene 409 2 100 7 
Portugal 68 11 33 12 
Storbritannien 256 7 95 8 
1) Der er tale om indekstal, hvor gennemsnits-BNP for hele EF er sat til 100. 
Kilde: KEF. 
POSTIAKSTER 
Udover den generelle 0konomiske aktivitet er der to andre vigtige faktorer, der bar 
betydning for brugen af posttjenesterne, og det er tjenesteydelsernes kvalitet og pris. I 
figur 1 er vist de grundtakster for indenlandske brevforsendelser (1990), der anvendes af 
EF's postvresener. For visse postvresener er dette grundprisen for postbes0rgelse af breve 
(idet der dog ofte gives rabat til st0rre kunder). Andre postvresener tilbyder vresentlige 
rabatter, hvis indholdet er tryksager (herunder aviser). 
side 276 
.,"" 2: -,.,. ,..., ·-llsl: I 
FiKUr 1: Sammenligning a/ grundtaksterne for brevforsendelser (1990) 
0,6 .................. ··-································ ................................................................................... . 
0,4 ...... _.. ··-·····················-·····-· ·-··-··············-····························································· 
o,s 
0,2 
0,1 
0 ---._ -._ ---L...I._. L.._J__ L.._J__ 
B DK D GR E F IRL I L NL P UK EF JAP USA 
.. Posttakster i ECU 
Kil de: Postvzsenerne 
INDENLANDSKE OG UDENLANDSKE MARKEDER 
Det gcelder for alle former for posttjenester, at de indenlandske markeder er langt st0rre 
end de udenlandske. Tabet 7 nedenfor viser, hvordan brevmamgderne er sammensat i de 
forskellige medlemsstater. (Med hensyn til udlandsforsendelser sondres der mellem post 
fra ~n medlemsstat til en anden og post til eller fra ikke-EF-lande). PA grund af hensynet 
til forretningshemmeligheder foreligger der ikke tilsvarende detaljerede oplysninger for 
pakke-og ekspresforsendelser. 
Tabel 7 viser, at 7 % af brevposten bestAr af udlandsforsendelser, heraf 4 % ind en for EF 
og 3 % uden for EF. MAit efter indtcegter er udlandsforsendelsernes andel en smule st0rre 
-ca. 10% af indtcegterne fra brevforsendelser. For pakke-og ekspresforsendelsers 
vedkommende tegner udlandsforsendelserne sig for ca. 11 % af indtcegterne. 
side 277 
Tabet 7: Brevmamgden opdelt i indlands-og udlandsforsendelser 
EF-LANDE IND LAND INDENFOR UDENFOR 
EF EF 
Belgien 86,0% 8,4% 5,6% 
Danmark 95,8% 2,3% 1,9% 
Tyskland 96,2% 1,9% 1,9% 
Gnekenland 74,0% 14,4% 11,6% 
Spanien 88,4% 6,7% 4,9% 
Frankrig 95,3% 2,6% 2,1 % 
Irland 69,9% 24,9% S,2% 
ltalien 92,8% 4,6% 2,6% 
Luxembourg 53,2% 35,2% 11,6% 
Nederlandene 90,4% 7,6% 2,0% 
Portugal 86,7% 8,1% S,3% 
Storbritannien 92,0% 2,8% S,2% 
Gennemsnit (viegtet) 93% 4% 3% 
Kil de: Sofres 
MASKINSORTERING 
Mange posttjenester bar foretaget store investeringer i sorteringsanlreg. Pakke-og 
eksprestjenesteme benytter specialiseret sorteringsudstyr, som i stigende grad er baseret 
pA stregkodesystemer. Disse stregkoder kan ogsA bruges til sporingssystemer ("tracking 
and tracing"), der kan f0lge de enkelte forsendelsers vej igennem bele processen. 
Postvcesenerne bar investeret ganske meget i brevsorteringsudstyr (se bilag 11, afsnit 5). 
Dette udstyr er i 0jeblikket i vidt omfang baseret pA sortering efter postnumre (brugen af 
postnumre og -koder er omhandlet nrermere i bilag 10). Figur 2 nedenfor viser, bvor stor 
en procentdel af brevposten der maskinsorteres i de forskellige postvcesener i EF. (I 
tallene er ikke medtaget post, som er forsorteret af kunderne selv inden afsendelsen). 
side 278 Bllag 2: l'oltWclotm rent stadslisk I 
Fi~r 2: Den procentvise andel af brevposten, der masldnsoneres 
80 ......................................................................... . 
80 ····················································-·······-··········· 
20 ................ . 
0 
B DK D GR E F 1RL 1 L NL P UK USA JAP 
Kil de: Ernst & Young 
5. POSTALE FINANSIELLE TJENESTEYDELSER (HERUNDER SALG AF 
POSITJENESTEYDELSER PA POSil-IUSENE) 
Grnnbogen omhandler ferst og fremmest posttjenesterne. Men man slcal vcere klar over, at 
postvreseneme ogsA tilbyder omfattende finansielle tjenesteydelser. De postale finansielle 
tjenesteydelsers betydning (i forhold til postvaenernes samlede indtcegter) varierer 
ganske meget fra medlemsstat til medlemsstat. 
Der er tilsyneladende to grunde hertil. For det f0rste opererer visse postvresener med en 
postbank som en integreret del af deres funktioner (andre bar aldrig haft en sAdan, mens 
visse postvresener bar athcendet deres respektive postbanker). For det andet gcelder det, at 
selv om den generelle 0konomiske aktivitet er vigtig, sl bar det ogsl betydning, hvor stor 
fleksibilitet den gceldende Iovgivning tillader postvresenerne i relation til de finansielle 
tjenesteydelser. Der er forskel i medlemsstaterne pl, hvilke finansielle eller andre 
tjenesteydelser postvresenerne bar lov til at scelge pA posthusene. 
I Bl/ag 2 .. Pos .. -,.. -.-tlsk side 279 
INDT£GTER 
De postale finansielle tjenesteydelser skaffer postvresenerne indtregter pA 12, 7 mia ECU. 
Det svarer til 21 % af de samlede indtregter i sektoren og 33 % af postvresenernes samlede 
indtregter. Tabel 8 viser de forskellige postvreseneres indtregter fra de finansielle 
tjenesteydelser samt udviklingen i disse indtregter. 
Tabel 8: lndtagterne fra postale .finansielle tjenesteydelser samt udviklingen i disse 
indtagter 
INDTN.GTER UDVIKLINGEN 0PSPARING OG 
EF-LANDE IALT IDI~E INVESTERINGER 
(mio ECU) (mio ECU) 
Belgien 270 -4,5% 2 
Danmark 350 + 8,0% 2.400 
Tyskland 2.180 + 8,0% 18.500 
Gnekenland 36 - 4 
Spanien 488 + 20,0% 3.280 
Frankrig 5.026 -0,3% 45.500 
Irland 59 + 5,0% 945 
ltalien 1.436 + 4,2% 9.000 
Luxembourg 10 + 18,0% 370 
Nederlandene 1.320 + 12,6% 11.500 
Portugal 20 + 21,0% 16 
Storbritannien 1.783 + 6,0% 13.400 
EF I alt .12.128 - 104.917 
Kil de: Sofres 
UDBUDDET AF TJENESTEYDELSER 
De finansielle tjenesteydelser drekker et meget bredt spektrum. De omfatter udbetalinger 
af pensioner og andre ydelser fra det offentlige samt opkrrevning af betalinger for 
forskellige offentlige institutioner. Hvor den greldende lovgivning tillader det, srelges der 
nu i stigende grad ogsA andre tjenesteydelser sAsom forsikringer. 
To gode eksempler pA finansielle tjenesteydelser er postch~ues og postanvisninger. 
Adgangen til konti er ogsA gjort lettere ved den stadig mere udbredte brug af betalingskort 
(de sAkaldte ATM-kort efter engelsk "Automatic Teller Machine", der udstedes af 
postvresenerne i visse lande. Mrengderne og (for postch~ues og postanvisningers 
vedkommende) omsretningen er vist i tabel 9 i det f0lgende. 
side 'J.80 
Tabel 9: Finansielle tjenesteydelser -eksempler pd mangder og omsatning 
PoSTCHEQUF.S PoSTANVISNINGER 
ANTAL 
EF-LANDE ATM-KORT ANTAL I VAm.DI ANTAL I VJERDI 
IOMLOB OMLOB IALT OMLOB IALT 
(mio) (mio ECU) (mio) (mio ECU) 
Belgien 110 s.soo,o SS0.000 1,2 260 
Danmark -- 0,3 38 1,2 263 
Tyskland 100 80,0 169 23,0 2.000 
Gnekenland -- 0 0 S,6 1.160 
Spanien 450 7,0 4.000 24,6 2.036 
Frankrig 850 2.700,0 128.000 87,6 121.250 
Irland -- 0 0 0,3 7 
I tali en - 0 0 24,0 2.000 
Luxembourg 4 0,2 12 0,2 20 
Nederlandene 125 164,S 20.000 0,9 153 
Portugal -- 0 lS 28,8 2.500 
Storbritannien 159 82,4 S.925 50,6 417 
EF 1.798 3.584,7 708.159 248,0 132.066 
Kil de: So fr es 
NEITET AF POSTEKSPEDITIONSSTEDER 
Salget af de postale finansielle tjenesteydelser athznger i hej grad af, hvor fintmasket 
nettet af postekspeditionssteder er. Tabel 10 viser dzkningen i tal i EF. 
Tabel 10: Nettet af postekspeditionssteder 
Kil de: Postekspeditionssteder 
Indbyggere pr. posthus 
Posthuse pr. 100 km2 
Sofres 92.772 
3.490 
4,10 
De sidste to tal i tabellen er gennemsnit. Dzkningen udregnet i antal indbyggere pr. 
posthus varierer i EF fra 1 700 indbyggere pr. posthus i Irland til 10 700 i Grzkenland. 
Den geografiske dcekning varierer fra 8,6 posthuse pr. 100 km2 i Storbritannien til 0,7 i 
Grcekenland. 
I Bilag 2: Postseborm mrl stadsdsl< side 281 
Som det fremgAr af tabel 11 nedenfor, er visse postvresener begyndt at investere i 
faciliteter til "automatisering" af betjeningen pl posthusene. Formllet er at kunne tilbyde 
et endnu sterre udvalg af tjenesteydelser og forbedre servicekvaliteten over for de sterste 
kunder. Samtidig skulle det indebrerer fl ere driftsmressige fordele for postvresenerne selv. 
Tabel 11: Automatisering af betjeningen ved postskrankerne (1988) 
MED ANDRE FACILITETER 
EF-LANDE ANTAL llERAF AUTOMATISKE 
POST- AUTOMATI- I 9' KASSE- TERMINALER 
SKRANKER SEREDE APPARATER 
Belgien 1.850 -- -- llO --
Danmark 1.300 -- -- -- 120 
Tyskland 17.500 4.259 24,3% 100 i/o 
Gnekenland 929 - -- -- --
Spanien 12.985 -- -- 450 --
Frankrig 17.000 5.265 31,0% 850 3.900 
Irland 2.075 (1) -- - -- --
Italien 14.373 150 1,1 % -- --
Luxembourg 106 22 20,8% 4 i/o 
Nederlandene 2.624 2.600 99,0% 125 --
Portugal 1.050 30 2,9% -- 30 
Storbritannien 21.000 (1) 230 15,3% 159 i/o 
i/o = ikke oplyst 
(1): Antallet af postskranker i Irland og Det Forenede Kongerige omfatter koncessionerede 
postekspeditionssteder. Antallet af posthuse, der henherer direkte under det irske og det 
britiske postvesen er henholdsvis 124 og 1 500. Sidstnevnte tal er anvendt ved 
beregningen af automatiseringsprocenten i det britiske postvesen. (Tallet for hele EF er 
korrigeret i overensstemmelse hermed). 
Kil de: Sofres. 
side 282 
1111a6 2: ,..._,.,, rmt 111adalisk I 
side 283 
BILAG 3: POSTBES0RGELSEN OG POSTNETTET 
1. INDLEDNING 
I dette bilag redeg0res der detaljeret for brevpostbes0rgelsen (bAde indlands- og 
udlandsforsendelser). I bilaget ser man pA, bvad der kan forArsage forskelle i 
omkostningerne ved de forskellige forsendelser. Derefter gennemgAs pakke-og 
ekspresbes0rgelsen for at afdrekke strukturelle ligbeder med eller forskelle fra 
brevpostbes0rgelsen. Og endelig kommer man ind pA, bvilke netvrerk der er bedst egnet 
til postbes0rgelsen. 
Brevpostbes0rgelsen omfatter fire bovedfaser: Indsamling, sortering (der kan opdeles i 
"udgAende" sortering pA indleveringsposthuset og "indgAende" sortering pA 
adresseposthuset), transport og udlevering. Den omtrentlige procentvise fordeling af 
omkostningerne pA de forskellige faser i processen er vist i tabel 1. 
Tabel 1: Omtrentlig fordeling af omkostningerne ved brevpostbesergelse 
lndsamling 10% 
"Udgaende" sortering 18% 
Transport 2% 25% 
"lndgAende" sortering 5% 
Udlevering 65% 
Kil de: Gennemsnitstal fra forskellige postvresener 
F0r der redeg0res mere detaljeret for de enkelte faser, vii man f0rst se pA, bvad kunderne 
selv kan g0re, f0r de afsender deres post. 
2. FORBEHANDLING 
Det arbejde, der er udf0rt, f0r posten afsendes, bar betydning for, hvilke processer der er 
n0dvendige efter selve afsendelsen og f0r den endelige udlevering af forsendelserne. Den 
mest enkle opgave for en kunde er at opdele sin post i de kategorier, som postvresenet 
anvender (dvs. breve/tryksager eller f0rsteklasses-/andenklassespost). Det vii 
overflooigg0re en del af den sorteringsproces, der er beskrevet nrermere i afsnit 4 
nedenfor. En kunde kan ogsA s0rge for, at alle forsendelserne "vender samme vej", 
bvorved man undgAr den indledende "opvask". Hvis posten afsendes i henhold til en 
kontrakt eller er frankeret med kundens egen frankeringsmaskine, undgAr man senere at 
skulle stemple frimrerkerne. 
Det vigtigste, kunden selv kan g0re, er at forsortere forsendelserne. Omfanget af 
forsorteringen athrenger ikke blot af kundens egne faciliteter (og mrengderne), men ogsA 
af, hvilke informationer postvresenet kan give kunden om sine sorteringskrav. Disse 
oplysninger hrenger 00je sammen med udbygningen af postkodesystemet (i bilag 10 
redeg0res der mere detaljeret herfor). Visse postkodesystemer giver kun mulighed for at 
forsortere efter byer ell er st0rre omrAder, mens andre gAr belt ned til de enkelte gader 
ell er de enkelte postbudes ombreringsruter. 
sidP 284 
Bl/ag J: PonbellMB'll"n og postnettet I 
Afhamgigt af omfanget af denne sidstnrevnte form for forbehandling bar kunderne 
mulighed for at vrelge at indlevere deres post et bestemt sted eller flere forskellige steder, 
hvilket ogsA letter postvresenets arbejde. 
3. INDSAMLING 
Indsamling af posten foregAr fra postkasserne pl gaden (de slkaldte "tmnninger"), fra 
posthuse og postekspeditionssteder samt andre offentlige steder og hos kunderne selv. I 
byerne er tmnningen af postkasser, isrer om eftermiddagen, normalt separate operationer. 
I landdistrikterne indsamles posten ofte samtidig med ombreringen. 
Al indsamling fra postkasser og posthuse foreg!r pA faste tidspunkter. Indsamling hos 
kunderne selv varetages ogsA normalt af nrermeste posthus efter et fast tidsskema. Men 
firmaerne kan have varierende behov og kan i visse tilfrelde anmode om 11 ad hoc 11 
-
indsamling af post. 
Indsamling hos kunderne selv foretages ogsA af private posttjenester. De tilbyder i visse 
tilfrelde tjenesteydelser, som konkurrerer med postvresenernes. De kan ogsA tilbyde en 
tjenesteydelse, som er noovendig, for at posten kan afleveres til postvresenet. Et eksempel 
pA denne form for "postklarg0ring" er forsortering af posten pA afsenderens vegne. (Men 
ogsA postvresenerne kan som et led i deres kundeservice tilbyde srerlige former for 
"postklarg0ring11
). 
Indsamlingsfunktionen er belt afg0rende for den samlede proces, men dens betydning 
bliver i mange tilfrelde undervurderet. Den tegner sig for ca. 10% af omkostningerne. 
Disse omkostninger kan betragtes som "individuelle inputs", hvormed forstAs, at med 
hver indsamling, der fejes til eller skreres bort, henholdsvis stiger eller falder 
omkostningerne. Men omkostningerne varierer ikke efter antallet af enheder (antallet af 
breve, der rent faktisk indsamles). 
Indsamlingsfunktionen kan ogsA undervurderes med hensyn til dens betydning for 
servicekvaliteten. Visse postvresener bar problemer med at overholde regelmressig 
temning af postkasser. Problemet her er, at de tal, der angiver kvaliteten af posttjenesten, 
i mange tilfrelde kun "grelder" fra det tidspunkt, hvor sorteringsprocessen pAbegyndes pA 
sorteringsstedet. 
Et brev, som afleveres til den fastsatte tid (mllt fra det tidspunkt, hvor brevet ankommer 
til afgangssorteringsstedet), betragtes som havende opfyldt servicemllene, ogsA selv om 
deter blevet en dag forsinket, fordi postkassen ikke blev temt (den eneste 10sning pA dette 
"mlleproblem" er at operere med et system, der mller forsendelsestiden fra 11end-to­
end"). 
4. UDGAENDE SORTERING 
Den udgAende sortering er den proces, der sikrer, at den post, som er indsamlet i et 
sorteringskontors indsamlingsomrAde, afsendes til det rigtige posthus enten til udlevering 
eller til yderligere sortering og derefter videre til adresseposthuset. 
I Bilag J: ,. ... " ... ,,.ge1 ... og postneltet side 285 
4.1. GRUNDPROCESSERNE 
Behandlingen pA sorteringsstedet bestAr af f0lgende operationer: 
Opdeling 
("Opvask") 
"Vending" 
Stempling 
Sortering 
Afsendelse a/ 
postafslutning 
4.2. AUTOMATISERING Opdeling af forsendelseme i breve og pakker. Der kan eventuelt 
eventuelt ogsA vcere tale om en yderligere opdeling i f.eks. breve 
og tryksager, hastende og ikke-hastende forsendelser, f0rste-og 
andenklassespost, forsendelser, der kan sorteres maskinelt og 
forsendelser, der mA sorteres manuelt, ell er forsendelser med og 
uden postnummer. 
Aile brevene vendes samme vej (med frimcerket i 0Verste h0jre 
hj0me. 
Frimcerket stemples med posthusets stempel med angivelse af 
dato og i mange tilfcelde ogsA klokkeslet. (For post, der er 
frankostemplet pA kundemes egne frankeringsmaskiner eller 
forsendes som "porto betalt" -post, bestAr denne operation i at 
kontrollere, at alle forsendelser er korrekt mcerket). 
Forsendelseme sorteres i grupper afhcengigt af de endelige 
adresseposthuse. Processen kan foregA manuelt eller maskinelt, 
jf. nedenfor. Der er visse forskelle i operationeme atbcengigt af 
stmrelsen af de forsendelser, der skal sorteres (jf. afsnit 9. 3). 
Hvor det drejer sig om destinationer, hvortil der afgAr meget lidt 
post fra det pAgceldende afgangssorteringssted, kan posten 
eventuelt blive sendt til et mellemliggende kontor, der samler 
post sammen tilde mindre destinationer i omrAdet. 
Forsendelseme anbringes i postscekke eller bakker, klar 
til videre befordring. 
De fleste af disse processer kan udf0res enten manuelt eller maskinelt. (Det gcelder dog i 
mindre grad de processer, der skal til for at bringe posten fra den ene proces og videre til 
den nceste). Den teknologiske udvikling omkring maskinel behandling af posten bar i de 
seneste Ar vceret koncentreret hovedsagelig om sorteringsprocessen. Men det skal dog 
understreges, at selv de processer, der betegnes som "automatiserede", fortsat omfatter 
ganske omfattende manuelle funktioner. 
Maskinsortering indebcerer, at posten overgAr til indkodningsoperatmer, som indtaster 
forsendelsens postnummer ell er destinationsadresse. Denne information "overscettes" af en 
datamat til en teknisk kode (i bimer form), der trykkes (med streger eller prikker) pA 
brevene, som derefter kan sorteres automatisk af maskiner, der kan "aflcese" den bincere 
kode. (De kodesystemer, som posttjenesterne anvender, er ncermere omtalt i bilag 10). 
De tekniske fremskridt inden for sorteringsmaskiner med optisk lceser (OCR) g0r det i dag 
teknisk muligt at lade adressen skanne af et elektronisk "0je" og at sende informationen 
videre til "overscettelse" til en bincer kode, som tidligere blev indtastet manuelt. 
.1:irle 286 
Med jawne mellemrum afpreves forskellige pakkesorteringsmaskiner. Nogle 
pakkesorteringsanlceg anvender en form for lamelblnd, hvor pakkerne sendes 
hen ad et skrAtstillet bAnd. Pakkerne sorteres ved, at en klap Abner sig under 
blndet pA et sted, der bestemmes af den kode, som operat0ren har indla:st. 
Andre maskiner benytter bakker, som "vcelter" pl det rigtige sted. 
Postva:senernes erfaringer bar normalt vceret, at sAdanne maskiner er mindre 
rentable end den teknologi, der er udviklet til brevsortering. I begge tilfcelde 
mAles den finansielle berettigelse i forhold til den manuelle produktivitet. 
Postva:senerne bar for at gere automatiseringen mere rentabel fors0gt at 
"koncentrere" den post, som tidligere blev behandlet i flere forskellige manuelle 
centre, i store automatiserede terminal er. (Som en rent vejledende rettesnor kan 
ncevnes, at en postmcengde pl over 10 mio forsendelser om Aret visse steder 
betragtes som minimumsmcengden for en modeme automatiseret 
brevsorteringscentral). Men en overkoncentration indebcerer ogsA risiko for en 
forringelse af servicekvaliteten. Omkostningerne ved at automatisere mindre 
centre er dog faldende, og der vii eventuelt fremover blive tale om 0get 
"dekoncentration "). 
Af de forskellige faser i postbes0rgelsesprocessen er den udglende sortering den 
operation, der indebcerer det st0rste element af variable omkostninger (derefter 
kommer den indgAende sortering pA adresseposthusene). Normalt er 
sorteringskontorerne fast bemandet pA et niveau, der ligger lidt under, hvad der 
krceves for at hAndtere den postmcengde, der skal behandles. Stigninger i 
mcengden klares ved, at de ansatte arbejder pl overtid. Det skal derfor beregnes 
omhyggelig, hvordan man nAr frem til den mest omkostningseffektive blanding 
af normal arbejdstid og overtid. 
Indf0relsen af automatisering bar betydet, at de faste omkostninger nu udg0r en 
st0rre andel af de samlede omkostninger. Driftsomkostningerne ved maskinerne 
(reparation og vedligeholdelse, elektricitet m.m.) ligger stort set fast, mens 
forbruget af arbejdstid for de ansatte, der betjener maskinerne, fortsat i vidt 
omfang er et variabelt omkostningselement, og det samme gcelder for den 
manuelle sortering. OCR-sorteringsmaskinerne bar yderligere foreget de faste 
omkostninger ved at erstatte en st0rre del af det manuelle element med en 
automatiseret proces. 
5. TRANSPORT 
Posten transporteres med bil, jernbane, fly eller skib. Stigninger i postmcengden og (i 
visse tilfcelde) stigninger i de faktiske omkostninger ved at anvende kontraktbaserede 
transportsystemer har fAet postvcesenerne til at investere ganske meget i deres egne 
transportsystemer (hovedsagelig jenbane- og landevejstransport). Der er tale om 
"individuelle inputs", som tilsammen udg0r et net af hovedsagelig faste omkostninger. 
I de tilfcelde, hvor transporten gives ud i underentreprise, er priserne normalt fuldstcendig 
variable, eller der er tale om en fast pris med et mindre tillceg pr. enhed (eller efter vcegt). 
I relation til den samlede analyse er den transport, der er omhandlet her, transporten 
mellem de forskellige posthuse; den omfatter sMedes ikke transporten i forbindelse med 
indsamling og ombcering af posten. Disse omkostninger er meget store mMt i absolutte 
tal, men i forhold tilde samlede omkostninger er de mindre va:sentlige. 
Sl e 
Bilag 3: Postbesorgelsen og postnettet 
6. SORTERING PA ADRESSEPOSTHUSENE 
Transportprocessen bringer posten frem til adressepostkontoret. Dette kan igen have sine 
egne "underordnede" adresseposthuse, hvortil en del af posten mAske skal sorteres (selv 
om en stor del simpelthen sendes videre i srekke, der allerede er afsluttede af 
afgangssorteringskontoret. BAde hovedpostkontoret og adresseposthusene bar deres egne 
ombreringsrunder, der udgAr fra dem. Den anden sorteringsproces i denne fase bestAr i en 
sortering mellem de forskellige ombreringsrunder. Hvis adressesorteringskontoret er 
automatiseret (og hvis postnummersystemet er tilstrrekkeligt udbygget) kan denne runde­
sorteringsproces foretages maskinelt. 
Sorteringskontorer sorterer bAde udgAende og indgAende post. Den ovennrevnte definition 
forudsretter, at den indgAende post blev afsendt fra et andet sorteringskontor. NAr der er 
tale om lokal post (post, der skal omdeles i samme omra.de, hvori den er indsamlet), kan 
det samme kontor udmrerket varetage begge sorteringsfunktioner (men naturligvis uden en 
mellemliggende transportproces). 
7. UDLEVERING 
Runde-sorteringsprocessen bringer posten frem til det postbud, som rent faktisk skal 
aflevere posten. Det postbud, der er ansvarlig for ombreringen pA den pAgreldende runde, 
sorterer derefter posten efter den rrekkefolge, hvori han omdeler den pA sin runde, 
hvorefter han afleverer den hos adressaterne. 
N Ar der sker store rendringer i postmrengderne, er det muligt ogsA at rendre pA 
bemandingen. Men i de fleste tilfrelde rendres bemandingen ikke afltrengigt af 
postmrengden. Det fremgAr af, at et postbud normalt forventes at ombrere post til et 
bestemt antal huse Aret rundt og at klare de spidsbelastninger og "huller" i postmrengden, 
som mAtte opstA i Arets l0b. (Det forudsrettes her, at der er et krav om en 
minimumservice, dvs. atlevering af post til en hvilken som heist adresse hver hverdag, 
hvis der er post til den pAgreldende adresse). 
Postombreringen foregAr normalt en gang om dagen. I erhvervsomdder eller andre 
omrAder, hvor postmrengden er srerlig stor, kan der dog vrere ombrering to ell er endog tre 
gange om dagen, men, som det var tilfreldet ved indsamlingen, kan visse firmaer have 
uregelmressige behov og anmode om ad hoc-ombreringer. 
8. BREVFORSENDELSER TIL OG FRA UDLANDET 
NAr brevpost sendes fra et postvresen til et andet via det internationale brevpostsystem, 
siger man, at posten "udveksles". Det er specielle centraler, der afsender post pA et 
postvresens vegne og modtager det pA et andet postvresens vegne. Disse centraler kaldes 
"udvekslingspostkontorer". Postvresenerne kan have srerlige udvekslingskontorer for 
udgAende post og andre kontorer for udveksling af indgAende post (mAske placeret i 
forskellige byer). Der kan ogsA vrere tale om forskellige kontorer, afltrengigt af hvorvidt 
posten sendes med fly eller som overtladepost. 
Der find es kun forholdsvis fA udvekslingspostkontorer. F. eks. har det tyske postvresen 
otte udvekslingspostkontorer sammenholdt med 50 st0rre sorteringscentraler. Baggrunden 
er, at det skal vrere muligt at fore strengere kontrol, isrer med afsendelsen af post til 
flyselskaber og i forbindelse med toldklarering. Det indebrerer ogsA visse besparelser og 
fordele med hensyn til udnyttelsen af den ekspertise, der er brug for pA sAdanne kontorer. 
sid:: 288 Bilag 3: Postbesorgelsen og postnettet 
Hvert enkelt udvekslingspostkontor drekker et bestemt omrAde. Posten til udlandet 
indsamles og skilles ud (ved sortering) i sorteringscentralen, hvorefter den afsendes til 
udvekslingskontoret for udgAende post. Derefter foretages den endelige sortering, og 
posten befordres med det valgte transportmiddel. Den indgAende post passerer igennem 
tolden og videresendes af udvekslingspostkontoret for indgAende post til de relevante 
lokale sorteringscentraler med henblik pA den n0dvendige sortering, for den sendes videre 
til adresseposthusene. 
Risikoen ved at have sA fA postudvekslingskontorer er, at de kan virke som flaskehalse, 
isrer pA spidsbelastningstidspunkter. Man har i et vist omfang fors0gt at undgA dette 
problem. F .eks. kan det nrevnes, at da Italien forste gang investerede i automatisering pA 
et af udvekslingspostkontorerne for indgAende post, 0nskede man, at al indgAende post fra 
udlandet til adressater i Italien skulle gA via denne central. Det med forte en forringelse i 
serviceniveauet, og andre postvresener anmodede derefter om, at der blev oprettet flere 
udvekslingskontorer for indgAende post. F0rst udvidede man til fire og senere til syv 
sAdanne kontorer. Det grelder for bAde ind-og udgAende post, at st0rrelsen af det omrAde, 
udvekslingskontorerne skal drekke, har stor betydning for servicekvaliteten. 
9. ARSAGER TIL FORSKELLE I OMKOSTNINGER 
Der er fire hovedArsager til omkostningsvariationer mellem de forskellige former for 
brevforsendelser: Kundekoncentration, hastighed, st0rrelse og afstand. 
9.1. KUNDEKONCENTRATION 
For brevpostens vedkommende er forskellene med hensyn til 
kundekoncentrationen af betydning for enhedsomkostningerne i de to faser af 
processen, hvor publikum er direkte involveret i postbes0rgelsen, dvs. 
indsamlingen og udleveringen. 
Postkasser i byomrAder er normalt placeret forholdsvis tret ved hinanden og 
bruges flittigt, mens der i mindre bymressige/mere landboprregede omrAder ofte 
er lrengere imellem dem, og de benyttes heller ikke i samme omfang (antallet af 
forsendelser pr. t0mning er langt mindre her end i byomrAderne). 
Hvad angAr udbringningen, er den vigtigste omkostningsfaktor afstanden mellem 
de enkelte steder, hvortil der udbringes post. Det er klart, at et postbud skal ind 
langt flere steder pA en runde i et byomrAde end i et landdistrikt. 
Nu vii man vrere tilb0jelig til at sammenligne forskellene mellem de to 
yderpunkter pA skalaen, nemlig centrale byomrAder og landdistrikter. Men i 
virkeligheden er der tale om meget flydende overgange mellem disse to 
yderpunkter. Kontrasten g0r det dog nemmere at danne sig et indtryk af, 
hvordan forskelle med hensyn til indsamling og udbringning af posten indvirker 
pA omkostningerne, idet begge disse operationer normalt indebrerer forholdsvis 
faste omkostninger. Antallet af forsendelser, der gAr igennem hver enkelt 
operation, fAr derfor betydning for enhedsomkostningerne. 
side 280 
Bilag 3: Poszbesorgelsen og postnetlel 
9.2. HASTIGHED 
De fleste postvresener opererer med en opdeling af forsendelserne i breve og 
tryksager. Men de opererer samtidig med et system til prioritering af 
posthes0rgelsen. Prioriteringen er mest indlysende hos de postvresener, som 
klassificerer de forskellige kategorier pA grundlag af den hastighed, hvormed 
forsendelsen skal bes0rges. (lnden for hver af disse kategorier er hastighed et 
relativt begreb. Postvresenernes prrestationer med hensyn til hastighed er 
forskellige, og det kan derfor godt vrere, at en given forsendelseshastighed har 
forskellige omkostningsmressige konsekvenser for forskellige postvresener). 
Eftersom st0rsteparten af prioriterede forsendelser indsamles sidst pA 
eftermiddagen og forventes udbragt i 10bet af formiddagen den falgende dag, mA 
alle de operationer mellem indsamlingen og udbringningen, der er noovendige 
for at opnA dette, noovendigvis foregA sent om aftenen, om natten eller tidligt 
om morgenen. I alle medlemslandene betales der skifteholdstillreg for natarbejde 
(og produktiviteten er normalt lavere). Hvis der er tale om pludselige stigninger 
i postmrengden, kan det ske, at kapaciteten pA det automatiske udstyr, hvis det 
forefindes, ikke kan folge med; det kan vrere dyrt pludselig at vrere nedsaget til 
at anvende manuel sortering som aflastning. 
lkke prioriteret post kan opbevares og behandles pA afgangssorteringskontoret 
dagen efter indsamlingen pA et tidspunkt, hvor der er overskydende kapacitet til 
rAdighed. I et vist omfang kan de evrige kontorer, der er involveret i processen, 
ogsA bruge sAdanne forsendelser til "opfyldning", nAr kapaciteten tillader det, 
dvs. nAr der er personale eller maskiner til rAdighed, og der ikke er noget 
prioriteret post, der skal behandles. 
9.3. ST0RRELSE 
I praksis opdeles breve i tre forskellige formatst0rrelser: korte brevformater, 
lange brevformater og store formater/smApakker. Med "store formater" forstAs 
konvolutter, der indeholder et ikke-foldet dokument (eller en publikation) af 
mindst A4-st0rrelse. Et langt brevformat er en konvolut, som kan indeholde et 
dokument op til A4-st0rrelse, men foldet i tre. Et kort brevformat er en 
konvolut, der indeholder op til et A4-dokument, ferst foldet halvt og derefter 
halvt igen. (Det er klart, at markedsbehovene bar betydning for, hvilken 
st0rrelse konvolutter der anvendes. I 0jeblikket er der et stigende antal 
konvolutter af C5-st0rrelse (ca. det halve af A4-st0rrelsen). 
Forskellen i st0rrelse har betydning for sorteringsomkostningerne og -dog i 
mindre grad -for omkostningerne ved selve udbringningen. BAde korte og lange 
brevformater kan sorteres pA automatiske sorteringsmaskiner. Store formater og 
pakker kan ogsA sorteres maskinelt, men det krrever specielle 
sorteringsmaskiner. Hvis forsendelserne sorteres manuelt, foregAr det ved 
forskellige sorteringsreoler, hvis udformning bar betydning for 
sorteringshastigheden. Der kan typisk sorteres l 200 korte brevformater pr. time 
og 450 store formater ell er smApakker pr. time. 
Korte brevformater svarer i det store og hele til forsendelser op til 20 g. Lange 
brevformater kan veje op til 80/90 g og smApakker endnu mere. Store formater 
er usredvanl ige pA den mAde, at de drekker fl ere forskellige vregtgrupper. 
.. ;r1,. 290 
Bilag 3: Postbesorgelsen og posmettet 
Man skal derfor vrere klar over, at posttakster baseret pA vregt mAske nok 
forekommer praktisk og logisk, men de er ikke direkte relateret til de faktiske 
omkostningsforskelle. 
9.4. AFSTAND 
Som det fremgAr af tabel 1 i det foregAende, udg0r transportomkostningerne kun 
en lille del af de samlede omkostninger. For letvregtsforsendelser er det endog 
endnu mindre. Afstanden synes derfor ikke i forste omgang af vrere en vresentlig 
Arsag til forskelle i omkostninger. 
Men afstanden kan bidrage til at komplicere sorteringen. For breves 
vedkommende skal ca. 22 % af hele brevmrengden udbringes lokalt, ca. 35 % skal 
udbringes i de tilstooende omrAder og resten i fjernere liggende omrAder. Det 
betyder, at jo lrengere vrek en bestemt forsendelse skal gA, des mindre 
postmrengde skal der normalt sendes sammen med den til samme destination. 
(Dette vii naturligvis variere fra land til land; i de lande -som f.eks. Canada -
hvor befolkningen er koncentreret i forholdsvis fA byomrAder, der Jigger langt 
fra hinanden, holder denne teori selvf0lgelig ikke stik. 
Jo mindre mrengder, der skal fra et posthus til en bestemt destination, jo mere 
0konomisk fordelagtigt vii det vrere at samle denne mrengde med andre mrengder 
undervejs. For disse forsendelser grelder det, at det ikke kun er sorteringen, der 
i visse tilfrelde foretages to gange, men ogsA fl ere andre operationer, herunder 
afsendelse af postafslutninger og modtagelse. Man skal vrere opmrerksom pA, at 
de grundlreggende sorteringsprocesser ofte mA gentages for den post, der skal til 
destinationer med smA postmrengder. 
10. ANDRE POSTFORSENDELSER 
Pakke-og ekspresforsendelser omfatter de samme fem faser med indsamling, 
afgangssortering, transport, sortering pA adresseposthuset og udlevering. Selv om 
omkostningerne fordeler sig nogenlunde pA samme mAde, kan der dog vrere tale om visse 
forskelle. 
10.1. PAKKER 
PA grund af forsendelsernes st0rre gennemsnitlige vregt vil 
pakketransportomkostningernes andel af de samlede omkostninger i mange 
tilfrelde vrere h0jere. Som det var tilfreldet med brevforsendelserne, kan de 
forskellige operationer i forbindelse med pakkebes0rgelsen (og naturligvis ogsA 
ekspresbes0rgelsen) foregA enten manuelt eller maskinelt. Den automatiserede 
sorteringsteknologi er den samme for de to former for forsendelser Gf. de i 
afsnit 4.2. ovenfor omtalte pakkesorteringsmaskiner. 
10.2. EKSPRESFORSENDELSER 
For ekspresforsendelserne vii udbringningsomkostningerne normalt vrere lavere 
end for breve, mens indsamlingsomkostningerne vii vrere forholdsvis h0je (pA 
grund af den mindre mrengde pr. indsamling og den st0rre sandsynlige 
koncentration af udbringn ingsstederne). 
side 291 
Bilag 3: Postbesergelsen og posmettel 
Postvresenerne og de private firmaer der bes0rger ekspresforsendelser og pakker 
anvender i stigende grad "tracking and tracing" -systemer. Disse systemer ferer 
elektronisk kontrol med hver enkelt forsendelse fra indleveringstidspunktet og til 
forsendelsen udleveres til adressaten. Systemerne er baseret pA 
stregkodemrerkater, der anbringes pA de enkelte forsendelser. SAdanne mrerkater 
kan ogsA anvendes i sorteringsprocessen. 
For sA vidt angAr udlandsforsendelser, lregges der stor vregt pA behovet for 
hurtig toldklarering. Det vii under alle omstrendigheder vrere vigtigt for 
eksprespakker og ekspresforsendelser, der indeholder (toldpligtige) varer. Det 
giver samtidig en potentiel konkurrencemressig fordel, isrer for 
ekspresdokumenter (selv om disse ikke er toldpligtige). 
11. POSTNE'ITET 
Transport af et stort antal forsendelser, herunder udbringning af hver enkelt forsendelse 
til adressaten, krrever brug af netvrerk. Der findes hovedsagelig to forskellige former for 
netvrerk i postsektoren. Det ene er struktureret som et hjul, og det andet kan nrermest 
sammenlignes med et edderkoppespind. Begge netvrerk er vist grafisk nedenfor. 
si-fe 292 Bilag 3: Postbessrgelsen og postnettet 
Figur 1: De to netstrukturer: "Hjulet" og "Edderkoppespindet" 
"Hjulet" "Edderkoppespindet" 
I begge disse eksempler er der seks punkter, der skal forbindes. I "hjul "-nettet 
transporteres forsendelser fra hvert af de seks punkter indtil "hjulnavet", hvor de sorteres 
efter destination og derefter sendes tilbage ad "egerne" til slutpunkterne. 
I "edderkoppespindet" er der ikke noget centrum. I stedet sender hvert punkt forsendelser 
direkte til alle de andre punkter og modtager selv forsendelser til udlevering. 
Det skal bemrerkes, at hvis disse netvrerk reprresenterer et tilstrrekkeligt stort omrAde 
(som f.eks. et land eller en gruppe lande), vii hvert enkelt punkt pA de viste netvrerkers 
omkreds vrere det centrale punkt i det omrAde, det betjener, og med fl ere underordnede 
punkter tilknyttet; det vii normalt vrere forbundet med disse underordnede punkter via et 
"hjul "-netvrerk. 
Der er dog yderligere et par punkter, der skal nrevnes for at gere beskrivelsen af disse 
netvrerk komplet. 
11.1. ANVENDELSEN AF NETVtERK 
Der er forskellige faktorer, der er afg0rende for, hvilket af de to former for 
netvrerk der vrelges. Fordelen ved "hjul" -systemet er, at det kan udnytte 
transportkapaciteten mere effektivt. Det giver ogsA mulighed for visse 
stordriftsbesparelser i relation til ekspertisen hos de ansatte i "hjulnavet", hvilket 
er srerlig vigtigt, hvis det ogsA varetager udlandsforsendelser. 
Heroverfor er der risikoen for, at to punkter, som ligger forholdsvis tret pA 
hinanden, kun kan forbindes via to lange transportruter til og fra "hjulnavet". 
Der er derfor risiko for, at hastigheden i postbes0rgelsen pAvirkes negativt. 
SI e .1 
Bilag 3: Postbesergelsen og postnettet 
Val get er dikteret af servicemAl, driftsmressige tidsfrister, der skal overholdes, 
effektiviteten af det anvendte transportsystem samt postmrengderne. 
Sorteringskapaciteten i "hjulnavet" er naturligvis helt afg0rende, isrer hvis der 
kun er begrrenset tid til rAdighed. (Hvis sorteringen foregAr maskinelt, kan de 
mrengdemressige fordele, der ligger i at koncentrere sorteringen, vrere 
n0dvendige for at gere investeringerne i udstyret rentable). 
De fleste ekspresforsendelsestjenester opererer med "hjul "-systemer. Det giver 
dem mulighed for at opfylde de servicemAl, de selv har opstillet, og samtidig er 
en koncentration med anvendelse af frerre forsendelsesveje mere 
omkostningseffektivt. Men posttjenester med st0rre postmrengder er nu begyndt 
at eksperimentere med visse direkte forsendelsesveje, nAr mrengderne er 
tilstrrekkeligt store til at berettige hertil (for at tage et internationalt eksempel 
kan man forestille sig en forsendelseslinje Lissabon-Madrid i stedet for 
Lissabon-et tysk postudvekslingskontor-Madrid). 
Til brevpostbes0rgelsen anvendes i h0jere grad "edderkoppespind" -netvrerk. De 
langt st0rre postmrengder, der skal behandles, krrever lrengere tid. Men det ger 
det umuligt at sende al post via en central: V ed at sende posten direkte kan man 
opfylde servicemAlene. Desuden ger de store mrengder brevforsendelser, der 
skal transporteres mellem de forskellige punkter, det muligt at gere disse direkte 
forbindelser omkostningseffektive. 
De forskellige pakketjenester bruger enten det ene eller det andet system. De 
mindre mrengder (sammenholdt med brevforsendelserne) ger det muligt at fA 
"hjul" -systemer til at fungere effektivt. Det mest almindelige er nok et 
"edderkoppespind" -netvrerk, der forbinder en rrekke regionale centraler, men 
hvor hver regional central er "hjulnavet" i et "hjul" -system, der drekker hele det 
pAgreldende omrAde. 
11.2. SAMSPILLET MELLEM NETTENE 
Det er vigtigt at bemrerke, at den mAde netvrerkene anvendes pA, krrever 
forskellige grader af samspil. Hvert enkelt punkt i et 11edderkoppespind11 mA 
vrere i stand til at sortere post til alle mulige destinationer; hvis der foretages 
rendringer et enkelt sted, skat de andre punkter i systemet rendre deres operation 
derefter. I et 11hjul 11 -system er det hovedsagelig kun 11hjulnavet11
, der ger 
rendringer n0dvendige. 
Der kan foretages en interessant sammenligning med nettet af posthuse og andre 
postekspeditionssteder. Hvis der Abnes ell er lukkes et enkelt sted vii der ske en 
rendring i kundeeftersp0rgslen mellem de forskellige muligheder. Men de evrige 
steder behever ikke selv at rendre deres aktiviteter (bortset fra at indstille sig pA 
st0rre eller mindre eftersp0rgsel i deres specielle drekningsomrAde). 
11.3. HIERARKI 
Man skal vrere klar over, at netvrerkene ofte ligger lagdelt oven pA hinanden i et 
"hierarki 11
• Et brev, der er adresseret til en naboby, vii normalt blive sendt via 
det lo kale sorteringskontor. Et brev, der skal til en fjern landsby, vii normalt 
blive sendt via et mellemliggende kontor, hvor det 11koncentreres" med andre 
breve til landsbyer i samme omrAde. 
':;,,,. 294 
Bilag 3: Pos1bes11rgelsen og posrnener 
Hvis det samme brev blev sendt til et andet land via det normale internationale 
postsystem, skulle det igennem et udvekslingspostkontor (et specialiseret 
sorteringskontor, som hAndterer udgAende og indgAende udlandsforsendelser). 
Ek.spres- og pakketjenesterne har normalt tilsvarende hierarkier. Isrer gAr 
udlandsforsendelser normalt igennem specielle centraler. Fordelene og 
ulemperne i toppen af sAdanne hierarkier er de samme som i "hjul"-systemerne 
generelt. 
Der kan opnAs stordriftsfordele gennem bedre udnyttelse af den faglige 
ek.spertise og af det specialudstyr, der mAtte vrere installeret i den central, som 
posten kanaliseres igennem, og der kan vrere tale om bedre udnyttelse af 
transportkapaciteten. 
Ulemperne bestAr i, at transportruterne til og fra sAdanne centraler kan betyde, at 
posten sendes ad store omveje. Desuden grelder det, at jo frerre sAdanne centraler 
der er for de 0Verste niveauer i hirarkiet, des st0rre er risikoen for flaskehalse, 
ogsA selv om de h0jere niveauer normalt hAndterer langt mindre posttrafik end 
de lavere niveauer i hierarkiet. Et srerligt ek.sempel pA en faglig ekspertise, som 
bAde postvresenerne og de private posttjenester tilstrreber at koncentrere bestemte 
steder, drejer sig om toldklarering. Hvis den foregAr effektivt, kan den give det 
pAgreldende postvresen eller firma en konkurrencemressig fordel; i modsat fald 
kan servicekvaliteten blive vresentligt forringet. 
Bilag 4: Oversigt over lovgivningen i EF-landene 
BILAG 4: OVERSIGT OVER LOVGIVNINGEN I EF-LANDENE 
1. INDLEDNING 
I dette bilag heskrives ganske kort lovgivningen i de enkelte EF-lande. Der redeg0res 
specielt for postvresenets juridiske status samt for, pA hvilke omrAder det har 
monopolstilling, og for eventuelle styren<le organers administrative placering. Man har 
fom~gt i dette hilag at redeg0re for den nuv&rende situation (forAret 1991 ). 
De forsendelser, som er reserveret postvresenerne, er desuden gengivet i oversigtsform i 
tabellen i afsnit 3. 
2. WVGIVNINGEN I DE ENKELTE EF-LANDE 
2.1. BELGIEN 
Det belgiske postvresen er i <lag en statslig virksomhed med fuld administrativ og 
finansiel autonomi. (Men postvresenet er pAlagt en rrekke bestemte "opgaver", 
for hvilke staten yder en vis kompensation). Generaldirekt0ren for postvresenet 
har det overordnede ansvar for postvresenets drift. Postvresenets eneret omfatter 
breve, postkort og tryksager op til 2 kg. Monopolet er i den belgiske lovgivning 
begrundet med postvresenets forpligtelse til at levere tjenesteydelser til gavn for 
almenvellet. 
2.2. DANMARK 
Det styrende organ er Generaldirektoratet for Post-og Telegrafvresenet. Den 
statslige virksomhed, Postvresenet, er en del af statsadministrationen, men har 
dog vidtgAende selvstrendige befojelser i administrative og finansielle sp0rgsmAl. 
I spidsen stAr en generaldirekt0r, der har det overordnede ans var for 
postvresenets ledelse og drift. 
Postvresenets eneret omfatter breve og postkort op til 1 kg og begrundes med 
postvresenets forpligtelse til at betjene offentligheden. Den nye postlov er i 
0jeblikket ved at blive gennemgAet af Kommissionen for De Europreiske 
Frellesskaber, isrer bestemmelserne om brevforsendelser til og fra udlandet. 
2.3. TYSKLAND 
Det tyske postvresen er en del af statsadministrationen, men er struktureret som 
en offentlig virksomhed med eget budget. Den 0Verste ansvarlige for 
postvresenets overordnede ledelse er generaldirekwren. Ministeriet for Post-og 
Telekommunikation har ansvaret for lovgivningen vedrnrende postvresenet og de 
dertil knyttede driftsafdelinger (Telekom og Postbank). 
side 296 
Bilag 4: Oversigt over lovgivningen i EF-landene 
I Tyskland er breve, postkort og tryksager omfattet af postvresenets eneret, og 
det samme grelder pakker og smApakker, der indeholder en personlig meddelelse. 
V regtgrrensen er i 0jeblikket 1 kg, men vii formentlig i nrermeste fremtid blive 
sat ned til 500 g; det skaJ ses i sammenhreng med en prisgrrense pA ti gange 
grundportoen for brevforsendelser (dvs. 10 DM for forsendelser op til 20 g). 
Det tyske postvresen henviser til forpligtelsen tit at hetjene offentligheden som 
begrundelse for monopolstillingen. 
2.4. GRJEKENLAND 
Det styrende organ for postbes0rgelsen er Ministeriet for Transport og 
Telekommunikation. Det grreske postvresen, der er en del af den offentlige 
forvaltning, er struktureret som en offentlig virksomhed under ledelse af en 
generaldirekt0r, der refererer til ministeren for transport og telekommunikation. 
Selv om postvresenet og telekommunikationstjenesten hovedsagelig drives som 
separate foretagender, fAr postvresenet tilskud fra den offentlige 
telekommunikationstjeneste, OTE, for at drekke sit underskud. 
Breve, postkort og tryksager op til 2 kg er omfattet af postvresenets eneret, som 
begrundes i lovgivningen med en henvisning til postvresenets funktion som 
offend ig servicevirksomhed. 
2.5. SPANIEN 
Det styrende organ er Ministeriet for Transport, Turisme og Kommunikation. 
Det offentlige foretagende er det spanske postvresen, der udg0r en afdeling af 
ministeriet. Det er en offentlig forvaltningsgren og har ingen selvstrendige 
finansielle bef0jeJser. Postvresenet ledes af en generaJdirekt0r. 
Postvresenet har eneret pA bes0rgelsen af breve og postkort op til 2 kg, hvis 
forsendelserne befordres mellem forskellige byer. (Forsendelser, der befordres 
inden for samme by, er ikke omfattet af monopolet). Der gives ingen 
begrundelse for postvresenets monopol. Den spanske postbank er et separat 
foretagende. 
2.6. FRANKRIG 
Det franske postvresen fungerer som en afdeling under Ministeriet for Post og 
Telekommunikation; den anden afdeling under samme ministerium er France 
Telecom. Direktoratet for GenereJle Anliggender er den afdeling i ministeriet, 
der har ansvaret for lovgivningen, og er samtidig ansvarligt for al postbes0rgelse 
i Frankrig, uanset om den varetages af det offentlige ell er af private firmaer. 
Selv om det franske postvresen er en afdeling under ministeriet, er det 
struktureret som en seJvstrendig offentlig virksomhed, der har sit eget budget og 
ledes af en generaldirekt0r. Postvresenets eneret omfatter breve, postkort og 
pakker op til 2 kg. Der er ikke i den franske lovgivning nogen begrundelse for 
postvresenets monopoJ. Udover de forsendeJser, som postvresenet bar monopol 
pA, har det en universel forpligtelse til at bes0rge forsendelse op til 7 kg. 
side 297 
Bilag 4: Oversigt over lovgivningen i EF-landene 
2.7. IRLAND 
Det irske postvresen er et aktieselskab med staten som eneaktionrer. Direkt0ren 
for postvresenet er ansvarl ig for posttjenestens overordnede ledelse og drift. 
Justits-og Kommunikationsministeriets afdeling for posttjenesten er det styrende 
organ, der har ansvaret for posttjenestens kvalitet og pAlidelighed. 
Postvresenets eneret omfatter breve, postkort, smApakker, tryksager og 
ekspresforsendelser op til 2 kg samt pakker, der indeholder en personlig 
meddelelse. Monopolet begrundes med, at det giver mulighed for den 
noovendige krydssubsidiering, der skal til for at levere en landsdcekkende 
postservice. 
2.8. IT ALIEN 
Det italienske postvresen er en del af statsadministrationen og administreres som 
en offentlig forvaltningsgren uden selvstrendige befojelser pA det administrative 
og finansielle omrAde. Den 0Verste ansvarlige embedsmand for posttjenesten er 
generaldirekt0ren. 
Postvcesenets eneret omfatter breve og postkort op til 2 kg. lndsamling og 
udbringning af pakker er ikke omfattet af monopolet, men det er derimod 
befordringen af pakker mellem st0rre byer. Der gives ingen begrundelse for 
monopolstill ingen. 
2.9. LUXEMBOURG 
Luxembourgs postvcesen er en del af statsadministrationen uden selvstrendige 
ell er administrative befojelser. Generaldirekt0ren er ansvarlig for den 
overordnede ledelse, og chefen for departementet for posttjenesten er ansvarlig 
for den driftsmcessige side. Postvresenets monopol omfatter breve og postkort 
(op til 2 kg). Der gives ingen begrundelse for monopolstillingen. 
2.10. NEDERLANDENE 
Ministeriet for Transport er det styrende organ, der har det overordnede ansvar 
for postsektoren i Nederlandene. Siden januar 1989 har post-og telegrafvcesenet 
(PIT Nederland) vreret struktureret som et aktieselskab med staten som 
eneaktioncer. Det nederlandske post-og telegrafvcesen driver forskellige 
virksomheder, hvoraf PIT-Post er ansvarlig for posttjenesten. Generaldirekt0ren 
for PIT-Post refererer derfor fortsat til bestyrelsen for PTT Nederland. 
Begrundelsen for postvcesenets monopol, som i henhold til nederlandsk 
lovgivning er en "koncession", er behovet for at sikre posttjenestens kvalitet. 
Monopolet omfatter breve og postkort op til 500 g og op til en maksimal pris pA 
8,2 hfl. (for indenlandske forsendelser). EF-Kommissionen har under henvisning 
til artikel 90, stk. 3, i Rom-Traktaten truffet afg0relse om, at monopolets 
omfang og anvendelsesomrAde er uforeneligt med EF 's konkurrenceregler. 
Denne afg0relse er blevet indanket for EF-Domstolen af Ministeriet for 
Transport og PIT-Post i fcellesskab. 
~i</1· 29R Bilag 4: Oversigt over lovgivningen i EF-landene 
2.11. PORTUGAL 
Det portugisiske postvresen er en offentlig forvaltningsgren, der er struktureret 
som en statslig virksomhed i form at et holdingselskab. I spidsen for selskabet 
stAr en prresident, mens selve driften varetages af en generaldirekt0r. ICP -Det 
Portugisiske Institut for Kommunikation -fungerer i stigende grad som det 
styrende organ. Postvresenet har eneret pA bes0rgelse af breve, postkort og 
ekspresforsendelser op til 2 kg. Der gives ingen begrundelse for 
monopolstillingen. 
2.12. DET FORENEDE KONGERIGE 
Det styrende organ for Det Forenede Kongeriges postsektor er posttjenesten 
under Ministeriet for Handel og Industri. Der findes ogsa et "halvstatsligt" 
organ, "Postkundernes NationalrAd", som ud0Ver visse tilsynsfonktioner, men 
kun i relation til de tjenesteydelser, der leveres af den offentlige posttjeneste, det 
britiske postvresen. Der er forslag fremme om at oprette et uathrengigt organ, en 
form for poststyrelse, der skal fore tilsyn med kvaliteten af de offentlige 
tjenesteydelser, der leveres, samt rMgive regeringen med hensyn til 
postvresenets monopolstilling. 
Det britiske postvresen er et selskab, der er oprettet ved lov, og som er 
struktureret i tre hovedforetagender med ansvar for henholdsvis brevposten, 
pakkeposten og kundebetjeningen pA posthuse og -kontorer. (Bankafdelingen, 
Girobank, blev oprettet som et 100%-ejet datterselskab i 1985 og blev 
privatiseret i juli 1990, da det blev opk0bt af et hyggefirma). 
Postkontorvirksomheden blev oprettet som et 100%-ejet datterselskab, Post 
Office Counters Ltd. i oktoher 1987. Royal Mail (hrevposten) og Parcelforce 
(pakkeposten) er ikke i juridisk forstand separate foretagender, men de har deres 
egne budgetter og er adskilt i organisatorisk henseende. 
Royal Mail Letters har eneret pA bet()rdring af breve, hvor postbes0rgelsen 
koster 1£ eller derunder. (Regeringen skulle efter sigende overveje en kraftig 
nedsrettelse af denne prisgnense). Der er srerlige undtagelsesregler med hensyn 
til udlandsforsendelser, udbringning af julekort og dokumentudveksling. 
3. OVERSIGT OVER FORSENDELSER, DER ER OMFATTET AF 
POSTV J.ESENERNES ENERET 
Tabel l indeholder en oversigt over de forsendelser, som postvresenerne i de enkelte EF­
lande har monopol pA. Deter den samme tabel, der er gengivet i kapitel 3 i hovedteksten; 
her er der dog tilfojet en rrekke forklarende fodnoter. 
Bilag 4: Oversigt over lovgivningen i EF-landene 
Tabet I: Postv<£senernes monopolstilling 
/ovgivning i 1990 
EF-LANDE BREVE TRYK-
OPTIL SAGER 
Belgien 2kg • (2) 
Danmark 1 kg N/a (4) 
Tyskland 1 kg (5) • 
Gnekenland 2 kg • 
Spanien 2 kg (6) • (7) 
Frankrig 2 kg (9) • 
Irland 2 kg • (2) 
ltalien 2 kg -
Luxembourg 2 kg -
Nederlandene 500 g (12) -
Portugal 2 kg Nia (4) 
Storbritannien 1 £ {13) Nia (4) side 2 
EF-landene -henhold til g<£ldende 
ANDRE MONOPOLISEREDE TJENESTER 
SMA- FAX EKSPRES· PAKKER FRI-
PAKKER (OFF.) POST M.tERKE-
SALG 
---- • (3) 
-----
-• ---
-----
-- • (8) --
• (10) • ---
• -• --
-• - • (11) -
-- -- -
-----
-• • -• 
-----
Nla=ikke relevant 
(1): Denne kolonne vedn~rer de postvresener, der sondrer mellem breve og tryksager. 
(2): Postbesergede pressepublikationer er ogsA omfattet af monopolet. 
(3): Intet monopol if0lge lovgivningen, men i praksis Slelges friffilerker kun pa posthusene. 
(4): Disse postvresener sondrer mellem f0rsteklasses og andenklasses brevpost. Forsendelser, 
som hos andre postvresener kunne klassificeres som tryksager, betragtes som breve og er 
derfor omfattet af postvresenets monopol. 
(5): Der grelder ogsA en prisgramse pa 10 gange grundtaksten (derfor 10 DM eller 4,9 ECU 
for forsendelser pa 20 g). Det tyske monopol grelder for al post indeholdende en 
personlig meddelelse samt for post med personlige meddelelser i pakker ell er smipakker. 
Men hvis meddelelsen vedrnrer indholdet af den pagreldende pakke eller smipakke, er 
forsendelsen ikke omfattet af postvresenets monopol. 
(6): Omfatter ikke city mail (for udbringning af forsendelser samme by, hvori de er 
indsamlet). Omfatter ikke postkort. 
(7): Tryksager er if0lge loven omfattet af monopolet, som dog tilsyneladende ikke hindhreves 
strengt. 
.•·irlr: 300 
Bilag 4: Oversigt over Jovgivningen i EF-Jandene 
(8): Er i ejeblikket ved at blive revideret i samarbejde med EF-Kommissionens 
Generaldirektorat for Konkurrence. Det er sandsynligt, at monopolet pa 
ekspresforsendelser vii blive ophrevet. 
(9): Forpligtelse til at levere offentlige tjenesteydelser, dvs. beserge forsendelser op til 7 kg. 
(10): Indhold: SmApakker og dokumenter pa hejst 1 kg. 
(11): I Italien er pakkepostbesergelsen ikke omfattet af postvresenets monopol, bortset fra 
befordring af pakker mellem st0rre by er. 
(12): Der bliver ogsA tale om en prisgrrense kombineret med en vregtgrrense pa 500 g. (Den 
foreslaede prisgrrense er 8,2 hfl. (3,6 ECU) for indenlandske forsendelser, men sagen er i 
0jeblikket til behandling ved EF-Domstolen i Luxembourg). Postkort er ikke omfattet af 
postvresenets monopol. 
(13): Der grelder en prisgrrense pa 1£ (1,45 ECU) (uden nogen vregtgrrense). Det overvejes at 
nedsrette grrensen til ca. 0,33£ (0,48 ECU). 
Kilde: European Research Associates 
side 301 
Bilag 5: EF-retsakter om postse/aoren 
BILAG 5: EF-RETSAKTER OM POSTSEKTOREN 
1. INDLEDNING 
Dette bilag indeholder en fortegnelse over henvisninger til de officielle dokumenter og 
udtalelser fra EF-institutioner, som er af direkte betydning for postsektoren. Fortegnelsen 
er opdelt i: 
-retsakter vedtaget af RAdet 
-retsakter og beslutninger vedtaget af Kommissionen 
-beslutninger og udtalelser fra Parlamentet 
Fortegnelsen omfatter ikke dokumenter og udtalelser, som ikke bar direkte tilknytning til 
postsektoren, selv om de mAtte vrere relevante. Der er heller ikke medtaget de tilfrelde, 
hvor Kommissionen og de enkelte EF-lande bar samarbejdet om specifikke emner, 
medmindre samarbejdet resulterede i udsendelse af et officielt dokument eller en officiel 
udtalelse. (f.eks. er ikke medtaget de tilfrelde, hvor regeringen i Belgien, Frankrig, 
Tyskland og Italien pA Kommissionens foranledning tillod ekspresforsendelsesfirmaer at 
operere frit i de pAgreldende lande). 
2. RETSAKTER VEDTAGET AF RIDET 
TYPE REF. DATO 
Forordning E0F/294/91 04.02.91 EMNE 
"om fragtflyvning mellem medlems­
staterne" 
3. RETSAKTER VEDTAGET AF KOMMISSIONEN 
TYPE 
Forordning 
Henstilling 
Direktiv 
Forordning REF. 
E0F/222/77 
(Afsnit V) 
79/570/E0F 
79/695/E0F DATO 
13.12.76 
29.05.79 
24.07.79 
E0F / 1224/80 28. 05. 80 EMNE 
"om frellesskabsforsendelse. 
Srerlige bestemmelser om post­
forsendelser" 
"om anvendelse af indenlandske 
takster i visse postforbindelser mellem 
medlemsstaterne" 
"om harmonisering 
fremgangsmAderne ved 
overgang til fri omsretning" 
"om varers toldvrerdi" af 
varers 
TYPE REF. DATO 
Forordning E0F/3179/80 05.12.80 
Direktiv 81/177/E0F 24.02.81 
Forordning E0F/678/85 18.02.85 
Forordning E0F/1797/86 09.06.86 
Afg0relse 87/415/E0F 15.06.87 
Hens tilling 88/590/E0F 17. 11. 88 
Forordning E0F/4151/88 21.12.88 
Beslutning 90/16/E0F 20.12.89 
Forordning E0F/1264/90 14.05.90 
Beslutning 90/456/E0F 01.08.90 
Meddelelse KOM(90)447 26.09.90 Bilag 5: EF-retsakler om postsekloren 
EMNE 
"om de posttakster, der skal lregges til 
grund ved ansrettelse af post­
forsendelsers toldvrerdi" 
"om harmonisering af 
fremgangsmAderne ved udforsel af 
frellesskabsvarer" 
"om forenkling af formaliteterne 
samhandelen inden for Frellesskabet" 
"om afskaffelse af visse postale 
fortoldningsgebyrer 
"om indgAelse af konventionen mellem 
Det Europreiske 0konomiske 
Frellesskab, Republikken 0strig, 
Republikken Finland, Republikken 
Island, Kongeriget Norge, Kongeriget 
Sverige og Schweiz om en frelles 
forsendelsesprocedure" 
"om betalingssystemer, herunder 
navnlig om forholdet mellem 
kortindehaver og kortudsteder" 
11 om fastsrettelse af bestemmelser, der 
skal finde anvendelse pA varer, som 
fores ind i Frellesskabets toldomrAde" 
ti om ydelse af kurerservice 
Nederlandene" 
ti om rendring af forordning (E0F) nr. 
3179 /80 om de posttakster, d er skal 
lregges til grund ved ansrettelse af 
postforsendelsers toldvrerdi" 
"om yd else af international 
kurertjeneste i Spanien 11 
"om betalinger i det indre marked" 
I Bi/ag 5: EF-n:l8ober om pos1sekloren 
TYPE 
Direktiv 
(udkast) 
Direktiv 
(udkast) 
Direktiv REF. DATO 
KOM(90)314 14.09.90 
KOM(90)317 20.09.90 
90/504/E0F 09.10.90 side303 
EMNE 
"om beskyttelse af privatpersoner i 
forbindelse med behandling af 
personlige data" 
"om visse aspekter af arbejdstidens 
tilrettelreggelse" 
"om (Cndring af RAdets direktiv nr. 
79/695/E0F om harmonisering af 
fremgangsmAderne ved varers 
overgang til fri omsret:ning" 
4. BESLUTNINGER OG UDTALELSER FRA PARLAMENTET 
TYPE 
Beslutning 
Beslutning 
Beslutning 
Beslutning 
Beslutning 
Beslutning 
Beslutning 
Beslutning 
Beslutning 
Beslutning REF. DATO 
524/82/P ARL 19 .07. 82 
c 292/97 14.10.82 
2-966/84 
2-1534/85 
2-1655/85 
2-61/86 
2-71/86 
2-83/86 
2-191/86 
2-207/86 EMNE 
"Europreisk frimrerke ff 
"om et europreisk frimrerke ff 
"om lovgivning om EF-standarder for 
brevkasser" 
"om Eurorail-ekspresforsendelser" 
"om et frelles marked for porto" 
"om indf0relse af ensartede posttakster 
i E0F for tidsskrifter og tryksager. 
Udtalelse fra Udvalget for Ungdom, 
Kultur, Uddannelse, Medier og Sport. 
"om oprettelse af et regulrert 
europreisk portoomrAde" 
"om portostigningerne i Belgien og 
disses negative virkninger pl det 
kulturelle omrAde" 
"om postbes0rgelse af tryksager i Det 
Europreiske Frellesskab 
"om de h0je belgiske posttakster og 
deres betydning for det kulturelle 
omrAde i Europa 
side 304 
TYPE 
Beslutning 
Beslutning 
Udtalelse 
Udtalelse 
Beslutning 
Beslutning REF. 
2-1362/86 
2-638/87 
PE 118.194 
PE 119.050 
2-354/88 
2-259/88 DATO 
04.02.87 
16.12.87 
11.11.88 Bllag S: EF-,.taaber om post&elaoren I 
EMNE 
"om at trykke ordene "Det 
Europziske Fzllesskab" pA alle 
medlemsstaternes frimrerker og 
behovet for at fremskynde standar­
diseringen og hannoniseringen af 
posttjenesterne og posttaksterne 
Fzllesskabet" 
"om udstedelse af frimzrker i ECU" 
"posttakster for tidsskrifter" 
"om sp0rgsmMet om, hvorvidt 
statsmonopoler i post-og telekommu­
nikationssektoren er forenelige med 
fzllesskabslovgivningen" 
"om udstedelse af et frimrerke af 
samme vzrdi i hele EF" 
"om post og telekommunikation". 
side 305 Bilag 6: Verdensposllconventionen -de vigligste artilcler 
BILAG6: VERDENSPOSTKONVENTIONEN -DE VIGTIGSTE ARTIKLER 
1. INDLEDNING 
Titlerne pA de vigtigste artilder af relevans for de emner, der er omhandlet i hovedteksten, 
er gengivet i tabel 1. (Overalt er anvendt nummereringen af artilderne i den konvention, 
der blev undertegnet pA Washington-kongressen i 1989). 
Tabel 1: Vigtigste artikler i Verdenspostkonventionen 
Verdenspostkonventionen 
Artikel nr. 
19 
20 
25 
73-74 Emne 
Ret til at forsende post i transit. 
Definition af brevpostforsendelser. 
Almindelige bestemmelser ve.dr0rende takster og 
gnenser for vzgt. 
Afgivelse af brevpostforsendelser til postbesergelse i 
udlandet. 
Tenninalafgifter. 
Den fulde ordlyd af disse artilder (fra Verdenspostkonventionen 1989) er gengivet i afsnit 
2 nedenfor. 
Eftersom artikel 25 (tidligere artikel 23) er af afg0rende betydning for debatten om 
konventionens forenelighed med Rom-Traktaten, redeg0res der i afsnit 3 for 
videreudvildingen og konsekvenserne af denne artikel. 
2. ORDL YDEN AF DE RELEVANTE ARTIKLER 
2.1. ARTIKEL 1. RET TIL AT FORSENDE POST I TRANSIT 
1. Retten til at forsende post i transit, hvis princip er udtrykt i statuttens 
artikel 1, medferer for hver poststyrelse forpligtelse til altid at 
videresende lukkede afslutninger og brevpostforsendelser i Aben transit 
som overleveres til dens tjeneste af en anden poststyrelse, ad de hurtigste 
befordringsveje, som den benytter til sine egne forsendelser. Denne 
forpligtelse grelder ogsA for luftpostbrevforsendelser uden hensyn til, om 
de transitydende poststyrelser medvirker ved videreforsendelsen eller 
ikke. 
('ide 306 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. Bilag 6: Verdenspostkonvenlionen -de vigtigste artikler 
De medlemslande, der ikke deltager i udvekslingen af breve indeboldende 
let fordzrvelige biologiske stoffer eller radioaktive stoffer, bar ret til ikke 
at tillade befordring af disse forsendelser i Aben transit over deres omrAde. 
Dette gzlder ligeledes med hensyn til de i artikel 41, stk. 9, nrevnte 
forsendelser. 
De medlemslande, der ikke beserger breve med angiven vzrdi, eller som 
ikke pAtager sig ansvaret for vzrdiforsendelser, der befordres med deres 
s121-eller luftposttjenester, er dog forpligtet til at videresende lukkede 
afslutninger, som overleveres til deres tjeneste af andre poststyrelser, ad 
de hurtigste befordringsveje, men disse landes ansvar er da begrrenset til 
det for rekommanderede forsendelser fastsatte. 
Ret til at forsende postpakker i transit ad land-eller s12JVejen grelder kun 
med bensyn til de landes omrAde, som deltager i udvekslingen af 
postpakker. 
Ret til at forsende luftpostpakker i transit tilsikres pA foreningens hele 
omrAde. Dog skal de medlemslande, som ikke bar tiltrAdt overenskomsten 
angAende postpakker, ikke vzre forpligtet til at deltage i befordringen af 
luftpostpakker ad overtladevejen. 
De medlemslande, der bar tiltrAdt overenskomsten angAende postpakker, 
men som ikke bes121rger pakker med angiven vzrdi, eller som ikke pAtager 
sig ansvaret for vrerdipakker, der befordres med deres s121-ell er 
luftposttjenester, er dog forpligtet til at videresende lukkede afslutninger, 
som overleveres til deres tjeneste af en anden poststyrelse, ad de burtigste 
befordringsveje; men disse landes ansvar er da begrznset til det, der er 
fastsat for pakker af samme vzgt uden angiven vzrdi. 
2.2. ARTIKEL 19: BREVPOSTFORSENDEl..SER 
1. Betegnelsen brevpostforsendelser omfatter: 
a) breve og postkort, der tilsammen betegnes "LC", 
b) tryksager, blindeforsendelser og smApakker, der tilsammen betegnes 
"AO". 
2. Szrlige srekke indeholdende aviser, tidsskrifter, b121ger og andre tryksager 
til samme adressat og til samme bestemmelsessted betegnes "M-szkke" . 
3. Brevpostforsendelser, der befordres med fly som prioriteret post, betegnes 
"luftpost". 
4. Overtladeforsendelser, der befordres med fly som ikke-prioriteret post, 
betegnes "SAL" (Surface Air Lift). 
side 307 
Bilag 6: Verdenspostkonvenlionen -de vigligste artikler 
5. Atluengigt af den hastighed hvormed brevpostforsendelser bes0rges, kan 
disse opdeles i: 
a) Prioriterede forsendelser, dvs. forsendelser, der sendes ad hurtigste 
befordringsvej (som luftpost eller overfladepost) med fortrinsstilling; 
b) ikke-prioriterede forsendelser, dvs. forsendelser for hvilke 
afsenderen bar valgt en lavere takst, der indebrerer lamgere 
forsendelsestid. 
6. Poststyrelserne i transitlande og bestemmelseslande skal behandle 
prioriterede forsendelser som luftpost; under henvisning til bilaterale 
bestemmelser kan poststyrelserne ogsA behandle LC-overfladeforsendelser 
pA samme mAde, sAfremt der ikke kan tilbydes afsenderen en bedre 
bes0rgelse. PA samme mAde skal der ikke sondres mellem ikke­
prioriterede forsendelser og AO-overfladeforsendelser eller AO­
overfladeforsendelser, der befordres med fly med nedsat prioritet (SAL). 
2.3. ARTIKEL20: TAKSTER OG GRJENSER FOR VtEGT OG FORMAT. 
ALMINDELIGE BETINGELSER. 
1. Taksterne for befordring af brevpostforsendelser inden for foreningens 
hele omrAde fastsrettes sA vidt muligt i overensstemmelse med 
angivelserne i kolonne 1, 2 og 3 i tabel 1 nedenfor. Grrenserne for vregt 
og format fastsrettes i overensstemmelse med kolonne 4 og 5 i tabellen 
nedenfor. (Tabellen er gengivet sidst i bilaget). Bortset fra den undtagelse, 
der er nrevnt i artikel 27, stk. 6, omfatter disse takster udlevering af 
forsendelserne pA adressaternes boprel, for sA vidt der i 
bestemmelseslandet foretages udbringning af de pAgreldende forsendelser. 
2. EksekutivrAdet er bemyndiget til at revidere og rendre grundtaksterne i 
kolonne 3 ~n gang mellem to kongresser. De reviderede takster baseres pA 
middelvrerdien af de af foreningens medlemmer fastsatte takster for 
internationale forsendelser fra deres respektive lande. Taksterne trreder i 
kraft pA en dato, der fastsrettes af eksekutivrAdet. 
3. Medlemslandene kan undtagelsesvis rendre de i stk. 1 anf0rte vregtsatser 
pA f0lgende betingelser: 
a) Minimumvregtsatsen skal for alle forsendelsesarter vrere den i stk. 
anf0rte; 
b) den h0jeste vregtsats mA for ingen forsendelsesarter overstige den i 
stk. 1 anf0rte maksimumvregt. 
4. De medlemslande, der har afskaffet postkort, tryksager og/eller 
smApakker som srerlig forsendelsesart i deres indre tjeneste, kan g0re det 
samme for afslutninger til udlandet. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
10. 
11. Poststyrelserne kan acceptere aerogrammer, som er luftpostbreve 
b~tAende af et ark papir, der er foldet pA en b~temt mAde og tilklrebet 
langs alle kanter. Som en afvigelse fra stk. 1 mA dette format ikke 
overstige 11 Ox220 mm, og lrengden skal mindst vrere lig med bredden 
gange kvadratroden af 2 (omtrentlig vcerdi: 1,4). 
Som en afvigelse fra stk. 1 og 3 (a) bar poststyrelseme adgang til for 
tryksager at anvende en ferste vcegtsats pA 50 g. 
De valgte takster skal, inden for de i stk. 1 fastsatte grrenser, sA vidt 
muligt have samme indbyrdes forhold som grundtaksterne. 
Undtagelsesvist kan hver poststyrelse, inden for de i stk. 1 nrevnte 
grrenser, ved fastsrettelsen af taksterne for postkort, tryksager eller 
smApakker anvende en anden procentvis forhejelse eller nedsrettelse end 
den, der anvendes for taksten for breve. 
Hver poststyrelse bar adgang til for de i dens land udgivne aviser og 
tidsskrifter at indremme en nedsrettelse, der ikke kan overstige 50 % af 
den takst, der grelder for den brevpostforsendelsesart, der anvendes for 
den pAgreldende forsendelse, hvorved den dog kan forbeholde sig at 
begrrense denne nedsrettelse til aviser og tidsskrifter, der opfylder de i den 
indre tjeneste stillede betingelser for besergelse til avisporto. Fra 
nedsrettelsen er udelukket handelstryksager, sAsom kataloger, prospekter, 
prislister osv., uanset hvor regelmressigt deres udgivelse finder sted. Det 
samme grelder reklamer, der er trykt pA blade, som indlcegges i aviser og 
tidsskrifter, medmindre de udger separate annoncetillreg, der mA betragtes 
som en integreret del af avisen eller tidsskriftet. 
Poststyrelserne kan ligeledes indremme den samme nedsrettelse for beger 
og hrefter, partiturer og geografiske kort, som ikke indeholder nogen 
annonce eller reklame udover den, som findes pA bindet eller omslaget. 
A viser, tidsskrifter, beger og andre tryksager til samme adressat og til 
samme b~temmelsessted kan nedlcegges i en eller flere scerlige srekke (M­
srekke). Taksten for sAdanne srekke beregnes efter vregtsatser pA 1 kg op 
til den samlede vregt for hver enkelt seek. Poststyrelserne kan indremme 
en nedsrettelse for sAdanne srekke pl op til 20% af den takst, der grelder 
for den anvendte forsendelsesart. Denne nedsrettelse kan indremmes 
uathrengigt af den nedscettelse, der er omhandlet i stk. 8 og stk. 9. For M­
srekke grelder ikke de i stk. 1 fastsatte vregtgrrenser. V regten kan dog ikke 
overstige 30 kg pr. seek. 
Poststyrelsen i afsendelseslandet kan, inden for de i stk. 1 fastsatte 
grrenser, for forsendelser, der ikke er af standardformat, fastsrette andre 
takster end de for forsendelser af standardformat greldende. 
SU e. 
Bilag 6: Verdensposlkonventionen -de vigtigs1e arlikler 
12. Det er tilladt i ~n forsendelse at samle brevpostforsendelser, der er 
underkastet forskellig porto pA den betingelse, at forsendelsens samlede 
vregt ikke overstiger maksimumvregten for den kategori, for hvilken der 
grelder den h0jeste vregtgrrense. Taksten for en sAdan forsendelse kan 
efter afsendelseslandes poststyrelses valg vrere enten taksten for den 
kategori af de indlagte forsendelser, for hvilken der grelder den h0jeste 
porto, eller summen af de enkelte takster, der grelder for hver af de 
indlagte forsendelser. SAdanne samlede forsendelser skal brere pAskriften 
"envois mixtes" ("kombineret forsendelse"). 
13. De i stk. 1 fastsatte grrenser for vregt og format grelder ikke for de i 
artikel 16 omhandlede posttjenstlige brevpostforsendelser. Vregten kan 
dog ikke overstige 30 kg pr. forsendelse. 
14. Poststyrelserne kan for de brevforsendelser, der indleveres i deres eget 
land, anvende den maksimumvregt, der er fastsat i deres indre tjeneste for 
forsendelser af samme art, forudsat at den i stk. 1 fastsatte 
maksimumvregt ikke derved overskrides. 
15. Poststyrelserne bar ret til at anvende reducerede takster efter deres indre 
lovgivning for brevpostforsendelser, der er indleveret i deres eget land. 
De kan f.eks. fastsrette srerligt fordelagtige takster for postvresenets st0fre 
kunder. SAdanne srerligt fordelagtige takster mA dog ikke vrere mindre end 
de takster, der anvendes i den indre tjeneste for forsendelser, der udviser 
samme karakteristika (forsendelsesart, mrengde, behandlingstid osv.). 
2.4. ARTIKEL 25: AFGIVELSE AF BREVPOSTFORSENDELSER TIL 
POSTBES0RGELSE I UDLANDET 
1. Intet medlemsland er forpligtet til at befordre eller omdele til adressaterne 
brevpostforsendelser, som afsendere, der er bosiddende pA dets 
territorium, afgiver eller lader afgive til postbes0rgelse i et andet land for 
at drage fordel af d6r greldende lavere takster. Dette grelder ligeledes 
forsendelser af den omhandlede art, som indleveres i stort antal, hvad 
enten indleveringen er foretaget for at drage fordel af lavere takster eller 
ej. 
2. Stk. 1 anvendes uden forskel sAvel med hensyn til forsendelser, der er 
bragt i stand til afsendelse i det land, i hvilket afsenderen bor, og derefter 
er bragt over grrensen, som med hensyn til forsendelser, der er bragt i 
stand til afsendelse i et and et land. 
3. Vedkommende poststyrelse bar ret til enten at tilbagesende de omhandlede 
forsendelser til afsendelsesstedet eller til at opkrreve sin indenrigske porto 
for dem. Hvis afsenderen nregter at betale denne porto, kan forsendelserne 
behandles i overensstemmelse med den pAgreldende poststyrelses 
indenrigske lovgivning. 
4. Intet medlemsland er forpligtet til at modtage, befordre eller omdele til 
adressaterne brevpostforsendelser, som afsendere afgiver ell er lade afgive 
til postbes0rgelse i store mrengder i et andet land end det, hvori de er 
bosiddende. Den pAgreldende poststyrelse kan tilbagesende sAdanne 
forsendelser til afsendelsesstedet eller tilbagesende dem til afsenderne 
uden at tilbagebetale forudbetalt porto. 
fidr• 310 
2.5. ARTIKEL 73: TERMINALAFGIFfER 
1 . Med forbehold af artikel 75 er enhver poststyrelse, som i udvekslingen 
med en anden poststyrelse slvel ad luftvejen som ad overfladevejen 
modtager en st0rre mrengde brevpostforsendelser, end den selv afsender, 
berettiget til som kompensation for den overskydende del af den modtagne 
udenlandske post at afkrreve poststyrelsen i afsendelseslandet en 
godtgMelse for de omkostninger, som denne post giver anledning til. 
2. Deni stk. 1 omhandlede godtgMelse fastsrettes slledes: 
(a) NAr to poststyrelser indbyrdes ad luftvejen eller ad overfladevejen 
(inkluderet SAL) udveksler en samlet mrengde LC/ AO-post pA h0jst 
150 tons om Aret i hver retning, er taksten pr. kg 2,940 SOR for 
LC/ AO forsendelser (fast takst), fraregnet tryksager, der forsendes i 
de i artikel 20, stk. 10, omhandlede srerlige srekke (M-srekke). 
(b) NAr to poststyrelser indbyrdes ad luftvejen eller overfladevejen 
(inkluderet SAL) udveksler en samlet mrengde LC/ AO-post pA over 
150 tons om Aret i hver retning, er taksten pr. kg. 8,115 SDR for 
LC-forsendelser og 2,058 SOR for AO-forsendelser (forskellige 
takster for hver forsendelsesart), hvilket dog ikke grelder for 
tryksager, der forsendes i de i artikel 20, stk. 10, omhandlede 
srerlige srekke (M-srekke). 
(c) SAfremt vregtgrrensen pA 150 tons overstiges i en af retningerne, kan 
den poststyrelse, der modtager denne postmrengde pl over 150 tons, 
vrelge ved beregningen af terminalafgifterne for den modtagne post 
at anvende 6t af de to betalingssystemer, der er omhandlet i litra (a) 
og (b) ovenfor. I mangel af en bilateral aftale beregnes afgifterne for 
den post, der kommer fra den poststyrelse, der afsender under 150 
tons om Aret, under alle omstrendigheder efter den i litra (a) fastsatte 
frelles takst. 
(d) For tryksager, der forsendes i M-srekke, anvendes en takst pl 0,653 
SOR pr. kg uanset vregten af den Arlige mcengde post, der udveksles 
mellem to poststyrelser. 
3. SAfremt der opstAr en situation, hvor en poststyrelse, der mod tag er 
betaling i overensstemmelse med de i stk. 2 anfooe srerskilte LC-og AO­
takster for terminalafgifter, kan dokumentere, at det gennemsnitlige antal 
forsendelser (LC og/eller AO), der er indeholdt i 1 kg modtaget post, er 
h0jere end verdensgennemsnittet, som er 48 LC-forsendelser og 5,6 AO­
forsendelser, kan det forlange de tilsvarende takster revideret, sAfremt: 
Antallet af LC-forsendelser er over 15% h0jere end 
verdensgennemsnittet (dvs. over 55 forsendelser) og/eller 
antallet af AO-forsendelser er over 25% h0jere end 
verdensgennemsnittet, dvs. over 7 forsendelser). 
I sA fald svarer bel0bet for de terminalafgifter, som den betalingspligtige 
poststyrelse skal udbetale, til forskellen mellem de bel0b, som hver enkelt 
SI e .1 • 
Bilag 6: Verdenspos1konventionen -de vigligsle arlikler 
poststyrelse skylder for sin samlede postmrengde ved anvendelse af de 
greldende takster. Revisio~en gennemf0res i henhold til de i artikel 187 i 
Ekspeditionsreglementet fastsatte betingelser *). 
4. Enhver poststyrelse kan belt eller delvis give aflcald pA den i stk. 1 nrevnte 
godtg0relse. 
5. De pAgreldende poststyrelser kan i henhold til bilaterale eller multilaterale 
overenskomster anvende andre betalingssystemer ved afregningen af 
terminalafgifter. 
2.6. ARTIKEL 74: TERMINALAFGIFTER FOR PRIORITEREDE OG IKKE-
PRIORITEREDE FORSENDEI.SER SAMT KOMBINEREDE 
FORSENDEI.SER 
1. SAfremt der i henhold til artikel 73, stk. 2 (a) og (c) anvendes en fast takst 
for LC/AO-forsendelser, finder denne takst ogsA anvendelse pA 
prioriterede forsendelser, ikke-prioriterede forsendelser og kombinerede 
forsendelser. 
2. SAfremt der anvendes srerskilte takster for LC-forsendelser og AO­
forsendelser i henhold til artikel 73, stk. 2(b) og 2(c), kan 
afsendelseslandet og bestemmelseslandet efter bilateral overenskomst 
beslutte, at de takster, der skal anvendes for prioriterede forsendelser og 
ikke-prioriterede forsendelser, fastsrettes pA grundlag af den faktiske 
sammensretning af posttrafikken. I mangel af en sAdan overenskomst 
finder de i artikel 73, stk. 2(b), 2(c) og 3 anvendelse. I sA tilfrelde 
sidestilles prioriterede forsendelser med LC-forsendelser og ikke­
prioriterede forsendelser med AO-forsendelser. 
3. For kombinerede forsendelser, der udveksles i henhold til artikel 20, stk. 
12, afregnes terminalafgifterne efter bilateral overenskomst mellem de 
bernrte lande. 
4. SAfremt en poststyrelse beslutter at oph0re med at opdele posten i LC­
forsendelser og AO-forsendelser og i stedet anvende et system med 
prioriterede og ikke-prioriterede forsendelser, og dette system indvirker 
pA de i henhold til stk. 2 greldende terminalafgifter, kan det nye system 
kun indf0res den 1. januar eller den 1. juli, forudsat at det Internationale 
Bureau er underrettet herom mindst tre mAneder forud. 
3. ARTIKEL 25 
Artikel 25 i Verdenspostkonventionen omhandler begrebet "remail". I henhold til denne 
artikel er ingen poststyrelse i et af Verdenspostforeningens medlemslande forpligtet til at 
befordre eller omdele brevpost, der stammer fra dets eget omrAde, men er afsendt til 
*) I henhold til artikel 187 i Ekspeditionsreglementet beregnes de terminalafgifter, der kan anvendes 
pa sAdanne forsendelser, der falder uden for de fastsatte rammer, i SOR som f0lger: 
LC [(Gennemsnitligt antal forsendelser pr. kg x 0, 10) + 0,88) x 1,43 
AO [(Gennemsnitligt antal forsendelser pr. kg x 0,10) + 0,88) x 1,43 
:;/:le 312 
Bilag 6: Verdensposllwnventionen -de vigtigste artikJer 
modtagere inden for samme omrAde fra et andet land. Hertil kommer, at de ogsA kan 
afvise at bes0rge post, der er afleveret til dem fra udlandet og adresseret til tredjelande. 
3.1. UDVIKLING 
Det oprindelige formAI med denne artikel var at forhindre afsendere fra 6t land i 
at afgive brevpost til postbes0rgelse i et andet land til omdeling i 
oprindelseslandet for at drage fordel af lavere takster i udlandet. Samtidig 
tilstrrebte man at bevare strukturen i terminalafgifterne. 
Den pAgreldende artikels anvendelsesomrlde blev pl Verdenspostforeningens 
kongres i Ottawa i 1957 udvidet til at omfatte forsendelser, der blev afleveret i 
udlandet i st0rre mrengder, uanset om formAJ.et var at drage fordel af lavere 
takster ell er ej. 
Artiklens anvendelsesomrAde blev yderligere udvidet ved Rio de Janeiro­
kongressen i 1979, som gav poststyrelserne ret til at afvise at behandle post, som 
var modtaget fra eller afleveret af afsendere fra et andet land, slfremt de 
pAgreldende forsendelser var adresseret til modtagere ikke blot i afsenderens eget 
land, men ogsl i tredjelande. PA Rio de Janeiro-kongressen tilf0jedes stk. 4 til 
artikel 25. 
3.2. ANVENDELSE 
I praksis vii der vrere en af to f0lgende begrundelser for poststyrelserne til at 
anvende artikel 25: 
enten vii de anvende artikel 25, stk. 1, fordi de er af den opfattelse, at 
posten er indenrigspost, hvorfor deres egne indenrigstakster skal 
vrere greldende (for at beskytte deres lovfrestede monopol, idet det 
forhold, at terminalafgifterne er lavere end indenrigstaksterne, udg0r 
en tilskyndelse til en sAdan praksis), 
eller de anvender artikel 25, stk. 4, fordi de 00Sker at udvise solidaritet 
med poststyrelsen i afsenderens boprelsland, som ikke er blevet 
benyttet. De er derfor af den opfattelse, at de burde have modtaget 
posten fra land A og ikke fra land B, selv om betalingen er den 
samme. Princippet er, at poststyrelsen i land A mister indtregter, 
hvortil det er berettiget i sin egenskab af national poststyrelse. 
PA denne baggrund er det forstAeligt, at postvresenerne er bekymret over 
frenomenet remail i dets forskellige former. Men det kan diskuteres, hvorvidt et 
lovindgreb i forbindelse med anvendelsen af Verdenspostkonventionen er den 
mest hensigtsmressige lesning pA et problem, som mange mAske snarere vii 
opfatte som vrerende af kommerciel karakter. 
I selve grnnbogen kommer man nrermere ind pl, hvorvidt 
Verdenspostkonventionens instrumenter til bekrempelse af remail er i 
overensstemmelse med Rom-Traktatens konkurrenceregler og med 
mAJ.sretningerne for det indre marked. 
side 31 ~ 
Bilag 6: Verdenspostlconventionen -de vigtigste artikler 
Tabel 1: Artikel 20 -anbefalede w.egtsatser, grundtakster, maksimumvagt og formater 
FORSEN­
DELSES­
ARTER 
1 
BREVE 
PoST· 
KORT 
TRYK­
SAGER 
BLINDE­
FORSEN­
DELSER 
SMA-
PAKKER VN.GT­
SATSER 
1 
op til 20 g 
fra 20 g til 100 g 
fra 1 OOg til 250 g 
fra 250 g til 500 g 
fra 500 g til 1000 g 
fra 1000 g til 2000 g 
op til 20 g 
fra 20 g til 100 g 
fra 100 g til 250 g 
fra 250 g til 500 g 
fra 500 g til 1000 g 
fra 1000 g til 2000 g 
for hver 1000 g 
yderligere 
se artikel 18 
op til 100 g 
fra 1 OOg til 250 g 
fra 250 g til 500 g 
fra 500 til 1000 g 
fra 1000 g til 2000 g GRUND- V N.GT· 
TAKST GR£NSER 
(SDR) 
3 
0,37 
0,88 
1,76 
3,38 
5,88 
9,56 
0,26 
0,18 
0,40 
0,74 
1,32 
2,21 
3,09 
1,54 
0,40 
0,74 
1,32 
2,21 
3,09 4 
2kg 
2kg 
7 kg 
2 kg FORMATER 
s 
Maksimum: Lengde, bredde og 
tykkelse tilsammen: 900 mm, dog ml 
den sterste udstnekning ikke overstige 
600 mm med en tolerance pA 2 mm. I 
rulleform: Lengden plus to gange 
diameteren: 1 040 mm, dog ml den 
st0rste udstrekning ikke overstige 
900 mm med en tolerance pA 2 mm. 
Minimum: Forsendelsen skal have en 
forside, der ikke ml vere mindre end 
90 x 140 mm, med en tolerance pA 
2 mm. I rulleform: Lengde plus to 
gange diameteren: 170 mm, dog skal 
den sterste udstrekning vere mindst 
100 mm. 
Maksimum: 105x148 mm med en 
tolerance pA 2 mm. 
Minimum: 90xl40 mm med en 
tolerance pA 2 mm. 
Lengden skal mindst vere lig bredden 
gange kvadratroden af ~ (omtrentlig 
verdi: 1,4). 
Maksimum: Lengde, bredde og 
tykkelse tilsammen: 900 mm, dog ml 
den sterste udstnekning ikke overstige 
600 mm med en tolerance pA 2 mm. I 
rulleform: Lengden plus to gange 
diameteren: 1 040 mm, dog mA den 
st0rste udstnekning ikke overstige 
900 mm med en tolerance pA 2 mm. 
Minimum: Forsendelsen skal have en 
forside, der ikke ml vere mindre end 
90 x 140 mm, med en tolerance pA 
2 mm. I rulleform: Lengde plus to 
gange diameteren: 170 mm, dog skal 
den sterste udstnekning vere mindst 
100 mm. 

side 315 Bilag 7: Kvaliteten af postljenesten 
BILAG 7: KV ALITETEN AF POSTTJENESTEN 
1. INDLEDNING 
NAr man skal diskutere begrebet "kvalitet", er det vigtigt, at alle, der er med til at levere 
de pAgceldende tjenesteydelser, ser pA hver enkelt af de faser, der indgAr i den samlede 
tjenesteydelse, og iscer de faser, som kunderne bar direkte bernring med. Selv om den tid, 
det tager at fA bes0rget en forsendelse, er belt afg0rende, er der ogsA andre 
kvalitetsaspekter, der er af betydning for kunden. 
For blot at ncevne nogle fA af disse aspekter kan man pege pA salgspersonalets optrceden, 
IAne-og kreditmuligheder, fleksibilitet med hensyn til indsamling af post, skarpsindighed 
hos de postbude, der skal omdele posten til adressaterne, den mAde, hvorpA man hAndtere 
problemet omkring uanbringelige forsendelser, og villigheden til at give oplysninger om 
posttjenestens prcestationsniveau; kort sagt, alle de forskellige aspekter, der viser, hvor 
kundeorienteret en posttjeneste rent faktisk er. 
Det mA desuden forventes, at der fremover vii blive krcevet endnu h0jere kvalitet af 
posttjenesterne. Hvad der hidtil er blevet accepteret som tilfredsstillende kvalitet, vii 
mAske nu blive betragtet som utilstrcekkeligt. Som eksempel kan ncevnes, at mange 
postvcesener tidligere betragtede kundeservice som en driftsfunktion, hvor et medlem af 
driftspersonalet besvarede personlige eller telefoniske henvendelser; nu er det oftest en 
scerligt uddannet kundeservicemedarbejder. (Men samtidig vii alle medarbejdere, der 
bidrager til at levere en tjenesteydelse, naturligvis i en vis forstand vcere en del af 
markedsf0ringen af den pAgceldende tjenesteydelse). 
For at kunne levere kvalitet mA man etablere en cyklus, der gentager sig selv. Der skal 
fastlcegges visse normer (internt eller eksternt eller begge dele), og prcestationerne skal 
mAles i forhold til disse normer. Derefter skal sammenligningen af prcestationen med 
normen analyseres, og der skal tages forholdsregler til at rette op pA situationen, hvis 
prcestationen ikke stAr mAl med normen. 
I det f0lgende redeg0res der ncermere for fastlceggelsen af mAI og mAling af prcestationer. 
Bemrerkningerne refererer specielt til brevposttjenesten, eftersom det er det omrAde, der 
f0rst og fremmest er omfattet af forpligtelsen til at levere universelle tjenesteydelser. 
(Visse medlemsstater opererer ogsA med en lovfcestet eller en "de facto" universel 
forpligtelse til at bes0rge mindre pakker). Kvaliteten af de andre tjenester athcenger i 
h0jere grad af det konkurrencemcessige pres. (Sp0rgsmAlet omkring fastlceggelse af mAI og 
mAling af prcestationer samt kontrolfunktionen er desuden omhandlet i kapitel 4, afsnit 7). 
2. NORMER 
De fleste -men ikke alle -postvcesener i EF-landene opererer med officielle mAI for, hvor 
hurtigt indenlandsk brevpost bes0rges. Men disse mAI er ikke ens. For breve (dvs. ikke 
medregnet tryksager eller 0konomibreve) er mAlet som regel at kunne udbringe posten den 
f0lgende hverdag. Det betegnes normalt som "D + 1 ". (MAiet for det spanske postvcesen 
er "D + 2"). Mellem 81 % og 100% af brevpostforsendelserne opfylder dette mAl. 
Nogle postvresener bar et prioriteringssystem, der skelner mellem breve og tryksager, 
sAledes at det tager lrengere tid at bes0rge postkort og tryksager. De postvcesener, der 
opererer med f0rsteklassespost og andenklassespost, bruger naturligvis ogsA lcengere tid til 
at bes0rge andenklassespost. 
sidt 316 
Bilas 7: Kwalitel<n af posUj......,. I 
3. MllESYSTEMER 
De fleste mAlinger, der bruges til at udregne statistikker til offentliggMelse, gennemfMes 
af postvreseneme selv. To postvresener bar entreret med eksteme konsulenter om at 
varetage denne funktion. (Desuden kan postvaeneme med jrevne mellemrum gennemfMe 
andre inteme undersegelser for at skaffe flere oplysninger om posttjenestens 
prrestationer). 
Der anvendes forskellige mAlesystemer i EF. (Publikum ved ikke noget om disse 
forskellige systemer, men kun noget om, bvorvidt man kan stole pA resultaterne). 
Et system gAr ud pA at mAle, bvor lang tid der gAr fra det tidspunkt, den indsamlede post 
ankommer til sorteringskontoret, og til det tidspunkt, den modtages pA adresseposthuset 
(men fer den bebandles til endelig udlevering). Et andet system mAler den tid, det tager, 
fra posten afsendes af kunden, og indtil den nAr frem til det endelige udleveringssted. 
Det sidstnrevnte af disse systemer (som normalt kaldes "end-to-end") mAler, bvor lang tid 
bele processen tager, sAledes som den opleves af kunden. Alie andre systemer, berunder 
ogsA de to ovenfor nrevnte, mAler kun en del af processen. Forskellene med bensyn til 
resultaterne kan vrere ganske store. Et postvaen, som tidligere forte kontrol med 
processen fra sorteringskontoret frem til bebandlingsfasen pl adresseposthuset, gik over 
til et "end-to-end" -system og lod samtidig et eksternt tirma stA for kontrollen. Det nye 
system viste, at kvaliteten af posttjenesten var over 10% lavere, end det fremgik af 
resultaterne af det tidligere system. 
MAlingsresultaterne offentliggeres pA meget forskellige mAder. Visse postvresener 
offentligger kun gennemsnitsresultater for bele landet. Andre specificere resultaterne ud 
pA lokalomrAder, regioner og bele landet. Visse resultater viser endog, er der er forskelle 
i prrestationerne athrengigt af, bvordan der er blevet betalt for posten (efter kontrakt, med 
frankeringsmaskine eller med frimrerker -dette frenomen er nrermere omhandlet i bilag 3, 
afsnit 2, og i kapitel 5, afsnit 4, stk. 1). Visse postvresener, som ikke ensker at 
offentligg0re sA detaljerede resultater, er tilsyneladende i besiddelse af tallene, men bruger 
dem kun til interne driftsmressige formAl. 
4. ANDRE KV ALITETSASPEKTER 
Som nawnt ovenfor kan man mAle kvaliteten af alle aspekter af posttjenesten. Her skal 
fremhreves visse aspekter, der er relateret til stadiet forud for afsendelsen og efter 
udleveringen. 
4.1. F0R AFSENDELSEN 
For den almindelige private kunde bar adgangen til posttjenesteme noget at g0re 
med muligbeden for at kebe frimrerker og fl information om brugen af de 
forskellige tjenesteydelser (og sA naturligvis let adgang til postkasser). Et 
tretmasket net af frimrerkesalgssteder er derfor en vigtig faktor. 
Men langt st0rsteparten af frimrerkesalget vii sandsynligvis fortsat foregA ved 
skrankerne pA posthusene (iscer, bvis der samtidig er brug for informationer om 
postbes0rgelsen). Den tid, kunderne skal bruge for at stA i k0 og blive betjent, er 
derfor ogsA vigtig, og det samme er -og det kan ikke understreges stcerkt nok -
side 317 
en h0flig optrceden fra personalets side. Begge aspekter kan m!les (f.eks. ved at 
lade anonyme "prnvekunder" blive betjent ved forskellige postskranker og 
derefter mAle resultatet) og sammenlignes med internationale normer. 
4.2. UDLEVERING OG FASEN EFfER UDLEVERINGEN 
For mange organisationer er postens ombrering tidligt pA dagen meget vigtig. 
Visse postvresener tilbyder sa.Iedes en srerlig service (for hvilke der betales et 
gebyr), som sikrer omdeling af posten fer kl. 7 .30 hver morgen. Nogle 
postvresener bar ogsA postombrering to gange om dagen, i hvert fald i omrAder 
med store postmrengder. 
En effektiv efterf0lgende service er ogsA vigtig. Den ma.de, hvorpA klager eller 
henvendelser behandles, efter at en forsendelse er blevet udleveret, bar stor 
betydning. OgsA her er det muligt at fastlregge normer og ma.le prrestationerne. (I 
dette tilfrelde b0r normerne offentligg0res). 
Alle klager b0r naturligvis behandles sA hurtigt som muligt, og det grelder ha.de 
kl ager vedrnrende udlandsforsendelser og indenlandske forsendelser. H vor det 
drejer sig om udlandsforsendelser, kan unders0gelserne og eftersporingen 
vanskeligg0res ved, at der er involveret to postvresener. Det kan vrere 
oodvendigt med faste regler for, hvor lang tid det b0f tage at behandle en klage. 
(I 0jeblikket er CEPT-normen 6 mAneder). 
Det b0r mAske ogsA overvejes, hvorvidt der skal vrere standardregler for ydelse 
af erstatning for bortkomne eller beskadigede forsendelser. (De faktiske 
erstatningsgrrenser vii naturligvis fortsat varierer). 
Postvresenerne b0r f0lge klare retningslinjer for, hvorvidt tallene for bortkomne 
eller beskadigede forsendelser b0r offentligg0res, og det samme grelder for 
fejldirigerede eller fejlanbragte forsendelser. 
.. :.i,31s 
' .... 
• I BHag 8.-Terminalafgifru side 319 
BILAG 8: TERMINALAFGIFTER 
1. INDLEDNING 
I mange Ar blev post "handlet" mellem landene uden nogen form for afregningssystem. 
Eventuelle skrevheder i postmrengderne mAtte "afskrives". Derefter indforte man et 
system, hvorefter afsenderpostvresenet skulle betale visse afgifter. I stedet for at begge 
postvresener, som var involveret i de enkelte udvekslinger, skulle betale afgifter, blev man 
enige om, at kun det postvresen, som var nettoafsender, skulle betale for den 
overskydende nettomrengde, det havde sendt til nettomodtagerlandet. Dette 
godtg0relsessystem kan derfor betegnes som en form for "udligningsafgifter". 
Disse afgifter blev udelukkende baseret pA vregt. Man forudsatte Abenbart, at et 
gennemsnitskilo post, der blev udvekslet mellem to lande, mere eller mindre ville have 
samme indhold. Afgiftssystemet tog sAledes hverken hensyn til antallet af forsendelser 
eller til kvaliteten af den 0nskede postbes0rgelse. 
Disse afgifter betegnes terminalafgifter. De blev -og ger det fortsat -kontrolleret af 
Verdenspostforeningen. Terminalafgifter udregnes i guldfrancs (gt), der er en fiktiv valuta 
med en fast omregningskurs i forhold til SDR (Special Drawing Rights). Den faste kurs er 
1 SOR = 3,061 gf. (En guldfranc svarer nogenlunde til 0,35 ECU).Terminalafgifterne 
revideres pA de kongresser, som Verdenspostforeningen atholder hvert femte Ar. 
Udviklingen i terminalafgifterne er vist nedenfor i tabel 1. 
Tabel 1: Stigninger i terminalafgifterne 
Kong res 
K0benhavn 
Rio de Janeiro 
Hamborg AnvendelsesAr 
1975-1979 
1980-1984 
1985-1989 
Kil de: Verdenspostforeningens kongresser (1974, 1979 og 1984) Takst 
1,5 gf/kg 
5,0 gf/kg 
8,0 gf/kg 
Stigningerne er i h0jere grad resultatet af intense forhandlinger end udtryk for de faktiske 
omkostninger. De mindre udviklede lande (der har samme stemmeret pA kongressen som 
de udviklede lande) er i flertal. De er ogsA nettomodtagere af post beregnet i vregt (de 
modtager typisk tunge tryksager og sender selv lette forsendelser tilbage. De mindre 
udviklede lande bar tilsyneladende en 0konomisk interesse i at bevare et 
godtg0relsessystem, der er baseret pA vregt. Det er ikke overraskende, at de fors0ger at 
fastsrette taksterne sA h0jt, som "markedet", dvs. de udviklede lande, kan brere . 
Det internationale postsystem, der kontrolleres af Verdenspostforeningen, fungerer kun 
mellem postvresenerne. Verdenspostforeningen anerkender ikke private posttjenester i 
systemet. Hvis en privat operat0r 0nsker adgang til dette system, mA det ske via mindst et 
sirle 320 Bilag & Terminalafgifl'r I 
nationalt postvresen. Eftersom terminalatgifterne er et v1gttgt omkostningselement for 
postvresenerne, udg0r de en vresentlig del af den pris, som den private posttjeneste mA 
betale postvresenet for adgangen til det internationale postsystem. 
2. DE NUVfERENDE SATSER FOR TERMINALAFGIFfER 
PA den seneste kongres i Washington i december 1989 enedes man om en mere avanceret 
beregning af terminalafgifterne. Den fulde ordlyd af Verdenspostforeningens 
bestemmelser desangAende er gengivet i bilag 6 (artikel 73 i Verdenspostkonventionen). 
Den nye struktur sondrer mellem posttrafikmrengder pA henholdsvis over og under 150 
tons om Aret (det er et forholdsvis stort tal, som i praksis kun er relevant for rigtigt store 
postudvekslinger). Hvis posttrafikken overstiger dette tal i begge retninger, bliver der tale 
om forskellige takster pr. kg. for henholdsvis LC-og AO-trafik; hvis den er lavere, 
anvendes der fortsat en enhedstakst for begge forsendelsesarter. Hertil kommer, at sAfremt 
gennemsnitsvregten for forsendelserne fra et afsenderpostvresen viser sig at adskille sig 
vresentligt fra gennemsnittet pA verdensplan, kan modtagerpostvresenet anvende en anden 
sats baseret pA en afgift pr. forsendelse. 
I mellemtiden har visse CEPT-medlemmer og andre postvresener indfort deres eget 
system, som bAde omfatter en afgift pr. enhed og en afgift efter vregt. Det l0ser til dels et 
af problemerne (omhandlet i afsnit 3, stk. 1, nedenfor) med Verdenspostforeningens 
system, nemlig problemet med et afgiftssystem, der udelukkende er baseret pA vregt. Men 
man er i 0jeblikket ved at unders0ge dette system nrermere, efter at der er indgivet klager 
over, at systemet indebrerer unfair konkurrence over for private posttjenester. 
Som folge af beslutningen pA Washington-kongressen (og det tidligere CEPT-initiativ), er 
der nu mindst fem forskellige systemer, der fungerer sidel0bende i EF: 
-CEPT-systemet (som f.eks. anvendes mellem Frankrig og Det Forenede Kongerige) -
0,37 gf/forsendelse plus 3, 75 gf/forsendelse; 
-over 150 tons hver vej (f.eks. mellem Italien og Forbundsrepublikken Tyskland) -
24,85 gf/kg for LC og 6,3 gf/kg for AO; 
-under 150 tons i den ene retning (f.eks. fra Grrekenland til Frankrig) men over 150 
tons i den and en retning -enten 9 gf /kg i begge retninger ell er kun i den ene retning og 
forskellige LC-og AO-takster i den anden retning; 
-under 150 tons i begge retninger (f.eks. mellem Grrekenland og Portugal) -9 gf/kg for 
bAde LC og AO; 
-afvigelse fra LC/ AO-"normen" (f.eks. fra Nederlandene til Frankrig) -0,44 
gf/forsendelse plus 3,85 gf/forsendelse. 
I tilslutning til Verdenspostforeningens og CEPT's systemer kan der ogsA vrere andre 
bilaterale ell er multilaterale aftaler, der er indgAet mellem to individuelle postvresener. 
(Verdenspostkonventionen tillader sAdanne aftaler, der er indgAet frivilligt af de bernrte 
postvresener). 
I Bilag 8: Terminalafgifter side 327 
3. FORHOLDET MELLEM TERMINALAFGIFfER OG OMKOSTNINGER 
.~ Der er tilsyneladende tre omrAder, hvor et frelles universelt system for terminalafgifter 
ikke kan afspejle de faktiske omkostninger, og et fjerde omrAde, hvor det ikke tager 
hensyn til prisfastsrettelsesstrukturen. 
3.1. FORSENDELSER/VfEGT 
Frem til Washington-kongressen betaltes den samme godtg0relse pr. kilo, uanset 
hvor mange forsendelser hvert kilo indeholdt. Et kilo, som indeholdt 100 x 10 g 
breve, gav anledning til samme godtg0relse som et kilo, der indeholdt 2 x 500 g 
b0ger. 
Det er klart, at udleveringsomkostningerne for modtagerpostvresenet er meget 
forskellige i de to tilfrelde. Tungere forsendelser er generelt dyrere at bes0rge 
(selv om den vigtigste faktor er st0rrelsen), men det er belt sikkert, at 
omkostningsstigningen langt fra er ligefrem proportional med vregten. 
Som det ogsA fremgAr af de enkelte postvreseners takstpolitik, er en bestemt pris 
pr. enhed med en gradvis stigning efter vregt et langt mere realistisk udtryk for 
de faktiske forhold. 
3.2. SERVICENIVEAU 
Det almindelige terminalafgiftssystem tager ikke h0jde for, at der kan vrere 
behov for forskellige serviceniveauer. En avis, der skal forsendes hurtigt, 
indebrerer samme godtg0relse, som en tryksag med samme vregt, som sagtens 
kunne bes0rges langsommere. Normalt vii de forsendelser, der skal bes0rges 
hurtigt (f0rsteklassespost) vrere forholdsvis lette. Forsendelser, der kan bes0rges 
langsommere (andenklassespost), er normalt tungere. Dette forhold er med til at 
0ge forskellen mellem den godtg0relse, der skal betales, og de faktiske 
omkostninger. 
3.3. STANDARDTAKSTER 
Der er tale om et universelt system, hvorfor man er n0dt til at basere sig pA 
gennemsnit. (Der er ovenfor i afsnit 1 gjort opmrerksom pA, at de fastsatte 
takster ikke er baseret pA en vurdering af gennemsnitsomkostningerne). Det kan 
ikke undgAs, at de faktiske udleveringsomkostninger varierer ganske meget fra 
land til land. Produktiviteten varierer af forskellige grunde, som ikke alle ligger 
inden for postvresenernes kontrol. Effektiviteten af transportsystemerne varierer, 
hvilket i de fleste tilfrelde er resultatet af det offentliges transportpolitik. Noget 
af det mest afg0rende er, at arbejdskraftomkostningerne varierer mellem 
landene, og denne faktor ligger hovedsagelig uden for postvresenernes kontrol. 
3.4. RABATIER 
I henhold til Verdenspostkonventionen kan postvresenerne give rabat (normalt 
50%) pA tryksagsforsendelser, der befordres til reduceret takst, som f.eks. b0ger 
(se bilag 13 samt artikel 20 i Verdenspostkonventionen, der er gengivet i bilag 
6). Men mange af disse forsendelser er netop de forsendelser, der giver 
anledning til de st0rste terminalafgifter. Den faktiske forskel indskrrenkes sAledes 
<;ir/e 322 
Bilag 8: Tmninalafg!/kr I 
pA grund af et omkostningspres i opadgAende retning og et prispres i 
nedadgAende retning. Man har da heller ingen eksempler pA postvresener, der 
opererer med fordelagtige takster for sAdanne forsendelser, som kan drekke de 
direkte omkostninger. 
4. EKSEMPEL PA ET MULTILATERALT SYSTEM -DEN NORDISKE 
POSTFORENINGS SYSTEM 
Som nrevnt i afsnit 2 ovenfor kan en hvilken som heist gruppe af postvresener deltage i et 
system, som i henhold til en gensidig aftale afviger fra Verdenspostforeningens system 
med terminalafgifter. Dette giver mulighed for ganske omfattende fleksibilitet, idet 
postvresenerne i de fleste "udviklede" lande erkender, at Verdenspostforeningens system 
er meget mangelfuldt. CEPT-systemet er et eksempel pA et multilateralt system. Et andet 
interessant eksempel er det system, der anvendes mellem medlemmerne af Den Nordiske 
Postforening. 
Siden 1989 har postvresenerne i Den Nordiske Postforenings medlemslande (dvs. 
Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige) indbyrdes anvendt (og opfordret andre 
postvresener til at deltage) et godtg0relsessystem baseret pA bestemmelseslandets 
indenrigstakster. Strukturen i posttrafikken beregnes ved hjrelp af stikprnver, og derefter 
beregnes afgifterne ved at anvende takster pA 60% af de indenlandske takster i 
bestemmelseslandet. 
Det interessante ved dette system er, at det er postvresenet i afsenderlandet, der afg0r, 
hvor hurtigt forsendelserne skal bes0rges. Som et modstykke hertil skal det nrevnes, at i 
samarbejdet mellem andre postvresener er der ofte "opdelingsproblemer" vedrnrende 
udlandsforsendelser, der udveksles mellem to postvresener, hvoraf det ene anvender en 
LC/ AO-opdeling, mens det andet anvender en opdeling i forsteklasses- og 
andenklassespost. 
I Bilag 9, Remail side 323 
BILAG 9: REMA IL 
1. DEFINITION 
Remailing er den betegnelse, der bruges for den internationale brevpostbes0rgelse, der 
varetages af private posttjenester. Remail-elementet vedrnrer den private posttjenestes 
aktiviteter, som forudsretter et samarbejde med mindst et postvresen. I nresten alle former 
for remail indgAr endelig udlevering via postvresenet i bestemmelseslandet. Der er 
hovedsagelig tre forskellige former for remail (de anfores nedenfor i nekkefolge efter 
deres relative 0konomiske betydning): 
A-B-C: Den private posttjeneste indsamler posten fra kunden, samler den sammen med 
anden tilsvarende post fra samme land (A) og befordrer den til et andet land 
(B). Der atleveres posten (remailes) hos postvresenet, som derefter sender det 
via det internationale postsystem til postvresenet i bestemmelseslandet (C) til 
udlevering der. 
A-B-B: Den private posttjeneste indsamler posten fra kunden (i land A), befordrer den 
til udleveringslandet (B) og afleverer den der hos postvresenet, som derefter 
udleverer den til adressaten (stadigvrek i land B). En variation af denne form 
har vi, nAr den private posttjeneste selv udlevere forsendelserne til adressaten. 
A-B-A: Den private posttjeneste indsamler indenlandsk post i land A, befordrer det til 
et andet land (B) og afleverer det til postvresenet der. Postvresenet sender 
posten via det internationale postsystem tilbage til land A til udlevering der. 
(Det er kl art, at denne aktivitet er ulovlig for sA vidt angAr forsendelser, der er 
omfattet af postvresenets monopol i land A). 
Det kan kort beskrives sa.Iedes, at A-B-C omfatter international post med anvendelse af 
det internationale postsystem mellem postvresener. A-B-B omfatter international post med 
anvendelse af udleveringspostvresenets indenlandske system. A-B-A omfatter indenlandsk 
post, som gAr via det internationale postsystem mellem postvresenerne. 
I figur 1 i det f0lgende er de to remail-former, A-B-C og A-B-B, vist i sammenhreng med 
de 0Vrige tjenester, som de konkurrerer med. Ruten til venstre, der anvender private 
posttjenester (PO) reprresenterer A-B-B-processen. Den nreste rute, der anvender en 
kombination af PO og PA (postvresen), reprresenterer A-B-C-processen. Den tredje rute 
viser, hvordan en kunde kan transportere sin post ind i udleveringslandet og aflevere det 
direkte til postvresenet der. Den sidste rute viser den normale postbes0rgelsesrute med det 
nationale postvresen, som sender posten via det internationale postsystem til postvresenet i 
bestemmelseslandet til udlevering der. 
side 324 
Tabel l: Dirigering af postforsende/ser pd tvtErs af landegrtEnserne 
ADRESSAT 
PA: Postvresen 
PO· Privat posttjeneste 
PA~: Postvresen i et mellemliggende land 
(De stiplede linjer angiver en landegrrense) 
2. OPRINDELSE OG UDVIKLING Bi/ag 9: Remail I 
A 
F 
s 
E L 
N A 
D N 
E D 
L 
s 
E 
s 
L 
E L 
V A 
E N 
R D 
N 
G 
s 
Remail fandtes formentlig lrenge for, begrebet fik et navn. I mange Ar bar 
forlagsvirksomheder og deres agenter transporteret publikationer til bestemmelseslandet 
og postet dem der. (Det er det, der siden er blevet betegnet som A-B-B-remail). Fordelen 
IA i adgangen til de fordelagtige takster, som normalt anvendes for indenlandsk postede 
publikationer. Lokalt postet tryksagsremail udg0r formentlig stadigvrek den st0rste <lei af 
remail-markedet, mAlt i mrengde. Det kan ogsA vrere den st0rste del mAlt efter indtjening. 
I Bi/ag 9, ROKail 
I 1970'erne startede luftfartsselskabet KLM sin "Publications Distribution Service" for at 
imooekomme den amerikanske forlagsindustris internationale forsendelsesbehov, isrer med 
henblik pA distribution i Europa. KLM brugte Amsterdam som "hjulnavet" i sit netvrerk 
og lod posten gA ind i det internationale postsystem via det nederlandske postvresen (som 
"remail-postvresenet"). KLM er fortsat det st0rste selskab pA markedet til luftbefordring af 
publikationer fra USA til omdeling i Europa. 
I midten af 1980'erne skulle denne trafik vrere oppe pA 20 000 tons om Aret, og denne 
mrengde bidrog til en optimal udnyttelse af overskydende fragtkapacitet. Det A-B-C­
remailsystem, som KLM indf0rte i samarbejde med det nederlandske postvresen, var 
baseret pA forskellene i terminalafgifter (som er nrermere omhandlet i bilag 8). Men 
eftersom publikationer normalt er noget tungere end gennemsnitsforsendelser, skulle der 
fortsat betales h0je terminalafgifter og fortjenstmargenen var derfor lille. 
Der var mange fl ere penge at tjene pA letvregtsforsendelser, som f0rst og fremmest bestAr 
af breve og ikke tryksager. (I de fleste lande sondres der skarpt imellem disse to 
forsendelsesarter). Priserne for breve er normalt meget h0jere end for tryksager. 
Omkostningerne i forbindelse med terminalafgifterne var ogsA langt mindre. Som 
eksempel kan nrevnes, at ved udleveringsomkostninger pA f.eks. 0,24 ECU for en 20 
grams forsendelse indebar de terminalafgifter, der var greldende i perioden 1980-1985, en 
godtg0relse til udleveringspostvresenet pA kun 0,04 ECU, og terminalafgifterne i perioden 
1980-1990 gav en godtg0relse pA kun 0,06 ECU. 
Omkring 1983-1984 begyndte flere amerikanske private posttjenester -de fleste af dem 
ganske smA -at tilbyde remailbes0rgelse af breve. Oprindelig var de fA postvresener, som 
ville tilbyde sAdanne A-B-C-faciliteter til remail-tjenesterne, ikke placeret srerligt gunstigt 
for denne postbes0rgelse: to eksempler var postvresenerne i henholdsvis Panama og 
Puerto Rico. 
Situationen rendrede sig, da et ekspresforsendelsesselskab, TNT, i midten af 1980'erne 
underskrev en remail-kontrakt omfattende bAde breve og tryksager med det belgiske 
postvresen. Det nederlandske postvresen svarede igen ved at lempe reglerne for, hvad det 
var tilladt at poste via dets remail-kontrakter for tryksager (og tilboo senere ogsA 
forskellige remail-kontrakter for brevpost). 
I sidste halvdel af 1980'erne begyndte flere andre postvresener at tilbyde remail-faciliteter. 
De st0rste uden for Europa var postvresenerne i Hong Kong, Dubai og Bahrain. I Europa 
gik det britiske postvresen ind pA markedet for tryksags-remail, mens flyselskabet SAS 
tilboo remail-faciliteter for breve og tryksager i samarbejde med det danske postvresen. 
Siden er det ungarnske postvresen begyndt at tilbyde remail-faciliteter. 
3. OMKOSTNINGER OG PRISER 
Remail gAr ind i et postvresens posttrafik pA forskellige mAder, og priserne athrenger 
heraf. Som det postvresen, der udleverer forsendelserne, modtager et postvresen 
terminalafgifter for at udlevere A-B-C-remail (eller A-B-A-remail, hvis en sAdan 
accepteres). For A-B-B-remail modtager udleveringspostvresenet betaling efter de 
greldende indenrigstakster. 
Som nrevnt ovenfor tilbyder visse postvresener remail-faciliteter med det formAl at lade 
post, der er indsamlet af private posttjenester, indgA i det internationale postsystem 
(sAledes som det fungerer mellem postvresenerne). De fleste postvresener, der tilbyder 
sAdanne faciliteter, udelukker muligheden for, at de kan anvendes til befordring af 
Bilag 9: Remail I 
forsendelser, der er indsamlet i deres eget land. De opfatter derfor denne remail som en 
mulighed for at 0ge bAde postmrengden og indtjeningen. Prisfastsrettelsen foregAr normalt 
pA grundlag af marginalomkostninger plus en lille fortjenstmargen. 
For den private posttjeneste, der skal fastsrette priser pA sine tjenesteydelser overfor de 
potentielle kunder, kommer priserne til at athrenge af markedsvilkArene. Disse athrenger 
igen hovedsagelig af to faktorer. For det ferste er der sp0rgsmAiet om, bvor mange andre 
private posttjenester der konkurrerer, og for det andet er der sp0rgsmAlet om, hvorvidt 
postvresenet (som udg0r referencegrundlaget for bAde priser og service) bar reageret pA 
konkurrencen ved at indfore srerlige fordelagtige kontrakter for st0rre kunder med 
postbes0rgelsesbebov pA tvrers af landegrrenserne. 
Generelt udg0r de afgifter, der betales til postvresenerne for remail-faciliteter for 
brevpost, ca. 40% af de priser, som private posttjenester kan opnA. Heraf skal der betales 
for salg, indsamling, befordring og kundebetjening. Hvis firmaet kan nA op pA en 
tilstrrekkelig stor mrengde, skulle det kunne ffl en ganske god fortjeneste. 
4. SERVICE 
Sp0rgsmAlet om, bvorvidt remail-virksomhederne leverer en bedre eller dArligere service 
end postvresenerne, athrenger naturligvis bAde af deres egen effektivitet (og af 
effektiviteten i det postvresen, som de arbejder sammen med) og af den relative effektivitet 
i det postvresen, de konkurrerer med. 
Remail udvikledes i USA, til dels fordi markedets st0rrelse der gjorde det 0konomisk 
interessant, og til dels fordi postvresenet (United States Postal Service) blev beskyldt for 
at yde en dArlig service. Det er interessant at se, at USPS opererer med lavere priser pfl 
sine tjenesteydelser end konkurrenterne bAde med hensyn til internationale 
brevpostbes0rgelser og tryksagsforsendelser, men private posttjenester bar fortsat en 
meget stor markedsandel. 
Hvis postvresenet er rimeligt effektivt, skulle det vrere i stand til at Ievere en bedre service 
end en remail-virksomhed, der benytter et A-B-C-system (fordi dette system indebrerer 
mindst to transportture). Men A-B-B-remail-virksomheder kan meget vel vrere i stand til 
at tilbyde en bedre service end et postvresen. (Samtidig skal det understreges, at A-B-B­
remail i mange tilfrelde forst og fremmest anvendes, fordi det giver mulighed for at 
postbes0rge forsendelser -og ofte tungere forsendelser -til udleveringspostvresenets 
indenrigstakster, idet disse normalt vii vrere lavere end de relevante terminalafgifter). 
Det er klart, at service er andet og mere end forsendelsestiden. Private posttjenester har i 
vidt omfang vreret forst fremme med at tilbyde mange andre serviceaspekter. Det kan 
f.eks. vrere mere fleksible afregningssystemer, kreditmuligheder og fleksible 
indsamlingsordninger. Det allervigtigste har mAske vreret en tilskyndelse til 0get og bedre 
udnyttelse af detailsystemet. De private posttjenester har naturligvis ikke eneret pA disse 
serviceaspekter, og visse postvresener bar svaret igen ved at forbedre deres egne 
servicenormer (i visse tilfrelde er der snarere tale om, at de har forbedret servicenormer, 
der er fastsat af de private posttjenester). 
I Bi/ag JO: Postnumre og posrkoder side 327 
BILAG 10: POSTNUMRE OG POSTKODER 
1. INDLEDNING 
Denne gennemgang af postnummer- og postkodesystemerne omfatter de to vigtigste 
former for koder: 
-Funk.tionelle koder: Det er de officielle koder, som postvresenets kunder skal benytte 
( dvs. postnumrene) 
-tekniske koder: Disse koder benyttes internt af postvresenerne 
I dette bilag redeg0res der desuden for, hvordan de enkelte typer koder anvendes, og 
hvilken praktisk betydning de bar. Eftersom de postkoder, der benyttes af publikum, er de 
mest kendte, vii man dog hovedsagelig koncentrere sig om disse. 
2. FUNKTIONELLE KODER 
Funktionelle koder er betegnelsen for de postkoder, som postvresenerne anmoder 
kunderne om at benytte. 
Det er nresten umuligt at automatisere processerne i postbes0rgelsen uden at operere med 
funktionelle koder. Disse koder kan opdeles i tre kategorier: Sorteringskoder, 
distributionskoder og kombinerede koder. 
Sorteringskoden ger det lettere at foretage automatisk sortering af den post, der skal fra 
~n by til en anden. Skal posten kunne sorteres mere detaljeret, f.eks. belt ned til det 
enkelte postbuds runde, er der brug for en distributionssorteringskode. En kode, der 
kombinere disse to funktioner betegnes som en kombineret kode. 
2.1. ANVENDTE KODESYSTEMER 
Der kan pA grundlag af de eksisterende kodesystemer drages forskellige 
konklusioner med hensyn til, hvordan postkoder fungerer, og hvordan de kan 
videreudvikles. Med hensyn til indf0relsen af postkoder havde postvresenerne 
hovedsagelig et valg mellem to muligheder: Enten et system, hvor koderne var 
nemme at huske (rene talkoder med f.eks. op til seks cifre), eller et system, der 
muliggjorde en detaljeret sortering. De forskellige systemer, der i dag anvendes 
af postvresenerne i EF-landene og i visse andre lande, er vist i tabel 1. Fordele 
og ulemper ved de enk.elte systemer gennemgAs nedenfor. 
2.1.1. POSTKODER, DER ER LEITE AT HUSKE 
Eksempler pA lande, der indf0rte sAdanne koder, er Belgien og 
Forbundsrepublikken Tyskland (begge steder opererer man med koder pA fire 
cifre) og Frankrig og Italien (begge steder fem cifre). Disse koder muligg0r 
sortering efter mindre byer og forstceder (lokale posthuse). Det svarer til en 
sortering pA f0rste niveau med de nedenfor beskrevne "lokalkoder". Disse koder 
blev meget hurtigt accepteret af publikum. I Frankrig anvendes de pA 96% af 
forsendelserne ("penetrationsgraden") og i Forbundsrepublikken Tyskland pA 
mere end 90%. 
side 328 
Bilag JO: Postnumre og poslkndu I 
Tabel 1: Postnumrenes opbygning 
LAND BESKRIVELSE AF POSTNUMMERSYSTEMET 
Belgien 1234 ... Bynavn 
Danmark 1234 ... Bynavn. Desuden bar de enkelte gader i K0benhavn K og V 
samt Frederiksberg C faet tildelt srerlige postnumre 
Tyskland 1234 ... Bynavn; i de st0rre byer som f.eks. Berlin, Miinchen og 
Frankfurt er adresseposthuset markeret med 1 eller 12, f.eks.: 8000 
Miinchen 12 
Grrekenland 12345 ... Bynavn 
Spanien (1) 12345 ... Bynavn plus navnet pa provinsen i parantes 
Frankrig 12345 ... De forste to cifre svarer til departementets nummer. 
Adresseposthus (i de fleste tilfrelde de samme som adressen) 
Forkortelsen Cedex anvendes for virksomheder med fiktive 
postbokse, i visse tilfrelde efterfulgt af 12 for Paris, Lyon og 
Marseille. 
Irland (Intel postnummersystem) 
I tali en (2) 12345 ... Bynavn 
Luxembourg 1234 ... Bynavn 
Nederlandene 1234 AB bynavn (en kombination af fire cifre og to bogstaver) 
Portugal 1234 ... Bynavn. Srerlig forkortelse for virksomheder (se Frankrig) 
Storbritannien BestAr af to elementer. Det andet element er 11lokaldelen11 af 
koden og bestAr altid af tre tegn ( ciffer, bogstav, bogstav). Det 
f0rste element er 11grovsorteringsdelen11 af koden. Det 
begynder med et ell er to bogstaver, der betegner den nrermeste 
st0rre by. Derefter folger et ell er to cifre og i visse tilfrelde 
endnu et bogstav. Muligheder er sAledes: AB1C.2DE, 
A12.3BC, AB12.3BC, AB1.2CD 
USA Bynavn ... [(11zip code + 4) = (AB ... 12345-1234)] 
Japan Bynavn ... 123-12 
Omfatter Andorra (I) 
(2) Omfatter San Marino og Vatikanet 
Kil de: Poststyrelserne 
I Bilag JO: Postnumre og postWer side 32<) 
2.1.2. KODER TIL FINSORTERING 
De eneste postvresener i EF, der har indfert sAdanne koder til finsortering, er det 
nederlandske postvresen og det britiske postvcesen. Den typiske kode i det 
britiske postvcesen kan angives som AB l 2CD -det vii sige bogstav, bogstav, 
ciffer, mellemrum, ciffer, bogstav, bogstav. F0rste del ("grovsorteringskoden11
) 
angiver en by plus ncermeste omegn (eller en forstad i en st0rre by). Anden del 
(11finsorteringskoden11
) g0r det muligt at sortere helt ned til en del af en gade (i 
, gennemsnit svarende til ca. 15 huse). 
Canada har et tilsvarende 6-tegns system med bogstaver og tal. USA har indfert 
en tillcegskode, den sAkaldte 11 zip + 4 11
: Til det oprindelige postnummer er der 
tilfojet yderligere fire cifre. Aile fire systemer g0r det muligt at foretage 
sortering helt ned til det individuelle postbuds runde. 
Det er n0dvendigt at anvende sA komplicerede koder for at nA op pA det forn0dne 
antal variabler til finsorteringen. (Det amerikanske system har 100 mio variabler 
til en befolkning pA 260 mio). Ulempen er, at koderne er vanskelige at huske, 
iscer nAr der indgAr bogstavkombinationer. Det forklarer de lave 
"penetrationsgrader". Det amerikanske system anvendes i dag kun pA 55 % af 
forsendelserne. I Det Forenede Kongerige har man kunnet registrere en gradvis 
stigning fra 50% op til 75% i dag. I begge tilfcelde er procentsatserne kraftigt 
influeret af de posttrafikmrengder, der afsendes ved hjrelp af edb-adresselister (i 
begge lande giver postvresenerne rabat til virksomheder med sAdanne systemer). 
2.2. DRIFI'SMJESSIGE ASPEKTER 
Det er klart, at jo kortere postnummeret er, des kortere tid skal der bruges pA 
den ferste indkodning (sAfremt der anvendes manuel indkodning), hvilket bar 
noget at gere med, hvor mange taster der skal trykkes pA. Kombinationerne med 
bogstavtegn (som det britiske system) sinker indkodningen. Det 0ger samtidig 
risikoden for fejlkodning. 
Der er to faktorer, der fremover vii fA betydning for vurderingen af de 
forskellige sorteringssystemer. For det f0rste vii 0get brug af OCR­
sorteringsmaskiner nedbringe forskellen i sorteringstid mellem simple og 
komplicerede koder og formentlig samtidig nedbringe risikoen for fejlkodning i 
de sidstnrevnte tilfcelde. For det andet vii tendensen i retning af faldende 
anhegsomkostninger formentlig g0re det 0konomisk rentabelt at indfere 
maskinsortering pA de mindre fordelings- og udleveringsposthuse. Begge 
faktorer giver mulighed for at opnA st0rre produktivitetsforngelser ved 
anvendelse af de mere komplicerede postkodesystemer. 
2.3. KOMMERCIELLE ASPEKTER 
Brugen af postnumre indebrerer fordele for de virksomheder, der afsender st0rre 
mrengder post bAde med hensyn til individuelt fremstillede forsendelser, sAsom 
fakturaer, eller massefremstillet adresseret reklame. Det giver virksomheden 
mulighed for at forsortere forsendelserne, fer de afleveres til postvresenet eller 
en privat posttjeneste, hvis dette er tilladt, hvorved virksomheden eventuelt kan 
opnA rabat. Endnu vigtigere er det mAske, at det giver virksomheden mulighed 
for at opdele sin adresseliste geografisk pA grundlag af generelt accepterede 
koder. (F0r indferelsen af postnumre anvendte visse postordrefirmaer deres egne 
.<>f..I,, uo 
Bilag 10: Pos1rn1mre og posrko<kr I 
geografiske kodesystemer). Postnumrene er i dag et vigtigt redskab for alle 
virksomheder med en stor adressedatabase. Det faktum, at der i Irland ikke 
opereres med postnumre (bortset fra et meget begramset omrAdenummersystem i 
Dublin), besvcerligg0r edb-behandling af adressedata for hele landet. 
3. TEKNISKE KODER 
Tekniske koder hrenger direkte sammen med den praktiske brug af kodesystemerne. Der 
findes to systemer, hvoraf det ene er baseret pA trykte koder pA brevene, der muligg0r 
automatiseret sortering, og det andet er baseret pA stregkoder, der anvendes ved 
behandlingen af de enkelte forsendelser. 
3.1. KODER TIL AUTOMATISK SORTERING AF BREVE 
F0rst skal de almindelige funktionelle koder konverteres til tekniske koder, for 
der kan foretages automatisk sortering. Den funktionelle kode 11oversrettes11 
derfor fra det oprindelige format (taltegn eller bogstav- og taltegn) til en teknisk 
kode i binrert format, der bestAr udelukkende af tegnene 0 og 1. Denne bimere 
kode indeholder nejagtigt de samme oplysninger om bestemmelsesstedet som den 
funktionelle kode. 
NAr disse binrere tegn trykkes pA de konvolutter, der skal sorteres automatisk, 
angives 0 med mellemrum og 1 med enten prikker eller streger. Hvis der kun 
anvendes 11udgAende postkode", trykkes disse tegn pA en kort linje nederst pA 
konvolutten. Hvis der bAde anvendes 11udgAende11 og 11indgAende11 koder, trykkes 
tegnene pA en lang linje eller pA to linjer under hinanden, idet den everste linje 
reprcesenterer den "indgAende11 kode. Disse tekniske koder kan derefter 11lreses11 
af de automatiske sorteringsanlreg. 
Det skal bemrerkes, at Verdenspostforeningens regler ikke tillader 
afsenderpostvcesenet at trykke tekniske koder pA internationale brevforsendelser, 
fordi tegnene kan forveksles med de tekniske koder, som modtagerpostvresenet 
eventuelt trykker pA de samme forsendelser. 
3.2. STREGKODER 
Stregkoder anvendes normalt til individuelle st0rre forsendelser. Eksempler 
herpA er pakker, ekspresforsendelser ell er scekke med breve. Stregkoderne 
indeholder ikke blot oplysninger om bestemmelsesstedet, men omfatter ogsA 
andre data sAsom oplysninger om kunden, den anvendte forsendelsesform, 
indleveringsposthuset eller afsendelsesdatoen. Stregkoderne trykkes enten direkte 
pA forsendelserne ell er pA mrerkater, der anbringes pA forsendelserne. 
Stregkoderne kan lreses af skannere, sAledes at forsendelserne kan sorteres 
automatisk. Disse stregkoder kan ogsA anvendes til at give de noovendige 
oplysninger i forbindelse med "tracking and tracing" -systemer. Disse systemer 
forudsretter, at forsendelserne skannes pA bestemte steder i processen mellem 
indsamling og udlevering, hvorefter de pAgreldende informationer registreres 
elektronisk. De ger det muligt at spore de enkelte forsendelser hele vejen 
igennem processen, idet man kan fA oplysning om, hvornAr den befandt sig pA de 
enkelte stadier frem til udleveringen. 
side 331 
Bilag JO: Postnumre og postkoder 
Sortering med anvendelse af stregkodesystemer hliver stadig mere almindeligt 
for bAde pakker og ekspresforsendelser. "Tracking and tracing"-systemer 
anvendes f0rst og fremmest til ekspresforsendelser, men tilsvarende systemer 
findes ogsA visse steder for pakkeforsendelser. 
4. BETYDNINGEN AF AT ANVENDE KODER 
De fleste postvresener har investeret i automatiske sorteringsanlreg og fors0ger derfor at 
lade sA stor en del af postmrengden som muligt sortere automatisk. Det er dog meget 
forskelligartede resultater, postvresenerne opnAr med automatisk sortering. Mellem 8% og 
50% af forsendelserne kan sorteres automatisk. (Sorteringen kan variere lige fra en 
grovsortering efter bestemmelsesby til finsortering ned til hver enkelt postbuds runde). 
Forskellene tilskrives en lang rrekke faktorer, herunder forskelle med hensyn til, hvor stor 
en del af posten der forsorteres af kunderne. Forskelle med hensyn til brugen af postkoder 
har ogsA tidl igere vreret en vigtig faktor. 
PA grundlag af sammenligninger mellem forskellige postvresener over hele verden kan 
man se, at postvresenerne gAr forskellige veje for at fors0ge at opnA den st0rst mulige 
"penetrationsgrad" i relation til postkoderne. Nogle postvresener gennemf0rer l0bende 
oplysningskampagner og investerer i vedligeholdelse af postkodedatabaser (en investering 
som koster et af de st0rre postvresener 60 mio ECU om Aret). 
For andre postvresener er postkoden simpelt hen en del af standardadressen; hvis 
postkoden ikke er anf0rt, er adressen mangelfuld. Atter andre postvresener har fors0gt sig 
med mere utraditionelle 10sninger, som f.eks. det canadiske postvresen, som opfordrer 
konvolutproducenterne til pA konvolutterne at pAtrykke et indrammet felt, hvor afsenderen 
kan pAf0re postkoden enten med hAndskrift eller maskinskrift. 
Fremover vii brugen af postkoderne for de postvresener, der har rAd til at investere i 
avanceret udstyr, fA betydning for posttjenestens kvalitet. Nye generationer af OCR-udstyr 
vii kunne "lrese" de relevante data fra adressen (og transformere dem til den noovendige 
tekniske kode til sorteringen), mens den funktionelle postkode kun vii blive brugt som en 
kontrol foranstaltning. Andre postvresener, som fortsat an vend er sorteringsmaskiner, der 
ikke er baseret pA optiske lresere, vii stadig have brug for postkoderne som grundlag for 
sorteringsprocesserne. 
Men postkoderne vii ogsA have betydning i andre sammenhrenge end den automatiske 
sorteringsproces i postvresenernes sorteringscentre. For det f0rste er postkodesystemerne 
en uvurderlig hjrelp for alle ekspresforsendelsestjenester, som anvender stregkodesystemer 
for at kunne tilbyde "tracking and tracing". For det andet anvender de store kunder, som 
selv forsorterer deres post, normalt edb-sortering pA grundlag af postkoden. I de lande, 
hvor kunderne har lov til at trykke stregkoder pA konvolutterne for at lette postvresenets 
automatiske sortering, er disse stregkoder baseret pA postkoderne. 
I forbindelse med den finsorteringsgrad, der muligg0res via postkoden, kan der 
sammenlignes mellem de simple postkoder, som blot sorterer efter st0rre byer og 
geografiske omrAder, og de mere detaljerede postkodesystemer, som giver mulighed for 
en finsortering mellem de enkelte adresseposthuse inden for samme by og eventuelt belt 
ned til den enkelte ombreringsrunde. De postvresener, som i 0jeblikket anvender de simple 
postkoder, vii mAske pA et tidspunkt fA brug for at gere systemerne mere detaljerede (som 
f.eks. det amerikanske postvresen har gjort det) for at give mulighed for enten en mere 
detaljeret sortering pA posthusene eller en mere detaljeret forsortering hos kunden. 
(Oide 332 
Bilag JO: Pos.,umre ag postlwder I 
Alie disse fordele kan opnAs, uden at man beh0Ver at indfere et frelles integreret 
europreisk postkodesystem. (Kendskab til de forskellige systemer er tilstrrekkeligt for, at 
kunderne selv kan foretage den noovendige forsortering). Men der synes dog at vrere 
store fordele forbundet med at anvende et frelles system til angivelse af adresser, f.eks. 
med hensyn til placeringen af de officielle kendingsbogstaver for de forskellige lande. 
Ligesom pA de andre omrAder, hvor der kan blive tale om harmonisering, vii 
Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og de bernrte parter unders0ge 
fordelene og omkostningerne ved eventuelle noovendige harmoniseringsforanstaltninger. 
side 3.r~ 
Bilag 11: Postmaterielindustrien 
BILAG 11: POSTMATERIELINDUSTRIEN 
1. INDLEDNING 
Dette bilag indeholder en kortfattet gennemgang af postmaterielindustrien. Det er den 
industrisektor, som fremstiller maskiner og udstyr til postsektoren og transport- og 
lagerfaciliteter til brug for posttjenesterne. 
2. UDSTYR 
Det udstyr, der anvendes 
hovedgrupper: 
1. Specifikt postmateriel forbindelse med postbes0rgelse, kan opdeles 
2. Specialfremstillet udstyr (dog oprindeligt til et mere generelt formAl) 
3. Andet udstyr tre 
Det er ferst og fremmest de offentlige postvresener og private posttjenester, der benytter 
dette udstyr i postsektoren. Men det skal dog understreges, at denne form for udstyr ogsA 
anvendes af st0rre organisationer, som har sA store postmrengder, at de har investeret i 
deres egne postbehandlingsafdelinger. I mange sAdanne organisationer anvendes udstyret 
til at forbehandle posten, fer den afleveres til videre bes0rgelse af de offentlige eller 
private posttjenester. Andre store virksomheder, isrer inden for postordrebranchen, kan 
selv udfere mange af de vigtigste postbes0rgelsesfunktioner. 
Eksempler pA udstyr inden for de tre hovedgrupper er gengivet nedenfor. 
Tabel l: Speci.fikt postmateriel 
Udstyr, som kun bruges af posttjenester i forbindelse med de helt specielle tjenesteydelser, de 
leverer: 
Frankeringsmaskiner (som enten bruges af posttjenesteme eller af st0rre kunder) 
Frimrerkeautomater 
Postkasser 
"Vragere", "vendere" og maskinstempler 
Forbehandlingsmaskiner 
Automatiske brevsorteringsmaskiner 
Automatiske smApakke- og pakkesorteringsmaskiner 
Relevant edb-programmel 
BUag 11: PosrmaterielindNStrlen I 
Tabel 2: Specialfremstillet udstyr 
Udstyr, som anwndes i andre sektorer, men som skal specialfremstilles med henblik pa 
anvendelse i forbindelse med postbes0rgelse: 
Automatiserede tenninaler til brug ved postskrankeme 
Selvbetjeningsautomater 
Optiske lresere (OCR) 
Videokodningssystemer 
Stregkodesorterere 
"Tracking and tracing"-systemer 
Specialfremstillede vregte 
Kunstig intelligens/industrirobotter 
Transport- og lamelband 
Plastiktransportkasser 
Tabel 3: And.et udstyr 
Andet udstyr, der i vidt omfang anvendes til mere generelle formal, og som kun krrever 
forholdsvis begrrenset automatisering (om nogen overhovedet), og som i indk0b kun 
reprresenterer en lille procentdel af posttjenestemes samlede salgsindtregter: 
Datamater 
Printere m. m. 
Telekommunikationsudstyr 
Vregte 
L0fteudstyr 
Transportudstyr 
Af det ovennrevnte udstyr er de to nyskabende opfindelser, som bar st0rst betydning for 
postsektoren, formentlig OCR-udstyret og "tracking and tracing" -systemerne. Sidstnrevnte 
systemer muligg0r store forbedringer i den service, der kan tilbydes kunderne (isrer i 
relation til ekspresforsendelser). OCR-udstyret bar stor betydning for 
brevpostbes0rgelsen. Mens traditionelle former for "mekanisering .. i mange tilfrelde kun 
har en marginal indvirkning pA service-og omkostningsniveauet, giver OCR-udstyret 
mulighed for virkelige fremskridt i selve postbes0rgelsen. 
Betydningen af specialudviklet programme! skal ogsA fremhreves. Eftersom de frerreste 
posttjenester selv rAder over den fornoone kapacitet til at udvikle det noovendige 
programme!, bliver denne opgave i mange tilfrelde givet ud i underentreprise. Denne 
udgift kan komme til at udg0re en vresentlig del af udviklingsomkostningerne. 
Mindre iejnefaldende er den gradvise udvikling i hAndteringsudstyret i forbindelse med 
brevpostbes0rgelsen. Bakker erstatter i stigende grad srekke til bes0rgelse af brevpost. Det 
giver 0gede muligheder for at mekanisere bevregelserne mellem de enkelte led i 
processerne i forbindelse med brevpostbes0rgelsen. 
I Bl/ag 11: POSlmOUrldindwlrien 
3. LEVERANOORER 
Tabel 4 viser de stmste leverand0rer af specifikt postmateriel. (De drekker i vidt omfang 
ogsl markedet for specialfremstillet udstyr, idet f.eks. OCR-teknologien kan indarbejdes i 
de automatiske sorteringsanlreg). 
Tabel 4: Oversigt over de sterste leveranderer af postmateriel 
LAND PRO DU CENT 
Danmark Kosan Crisplant 
Tyskland AEG Electrocom 
Eisenmann 
Mannesmann Demac 
Schierholz 
Siemens 
Standard Electric Lorenz 
Frankrig Alcatel 
CGA-Hotchkiss Brandt 
Electronique Serge Dassault 
Teleflex 
TITN 
Italien CML 
El sag 
Olivetti 
Nederlandene Philips 
Rapistan van der Lande 
Storbritannien GEC-Avery 
Pitney Bowes 
Plessey 
Schweiz Gil gen 
Japan Nippon Electric (NEC) 
Toshiba 
USA AEG 
Bell IIT 
Bell & Howell 
Rei 
Kilde: KEF 
side 336 
Bi/ag II: PostmakrleUndustrien I 
4. POSTMATERIELINDUSTRIENS KUNDER 
De st0rste kunder til specifikt postmateriel er postvresenerne. Ogsl private posttjenester 
og visse st0rre kunder bar foretaget ganske store investeringer i denne form for udstyr, 
selv om der ikke foreligger prrecise oplysninger om de samlede investeringbel0b. 
De private posttjenesters sorteringsudstyr vedr0rer f0rst og fremmest smlpakke-/pakke­
sorteringen. De st0fste eksprestjenester (og nogle af pakketjenesterne) bar ogsA investeret 
ganske meget i "tracking and tracing"-systemer. Eftersom disse er baseret pA 
stregkodesystemer, kan de samme stregkoder anvendes til sorteringsformAI. De private 
posttjenester bar ogsA et omfattende udstyr til blndtering af forsendelserne. 
Blandt de st0rste kunder er postordrefirmaerne. Man skal buske, at mAJ.t efter indtjening 
er de st0rste postordrefirmaer st0rre end de mindre postvresener. Eftersom disse firmaer i 
bejere grad kan koncentrere deres operationer, kan de opnA vresentlige 
stordriftsbesparelser pA deres anlregsinvesteringer. Postordrefirmaernes st0rste bebov 
ligger inden for pakkesorteringsudstyr. Resultatet er, at postordrefirmaernes operationer 
ofte er mere avancerede i teknisk benseende end postvresenernes pakkepostbes0rgelse. 
S. POSTV .A:SENERNES INVESTERINGER 
Som nrevnt foreligger der kun meget begrrensede 0konomiske oplysninger om de private 
posttjenesters og st0fre kunders anlregsinvesteringer i denne form for udstyr. Men via 
Verdenspostforeningen er der dog adgang til visse oplysninger om postvresenernes 
investeringer. 
Tabel 5 indebolder en oversigt EF's postvreseners investeringer i perioden 1985-1988, og 
samtidig bar man, for lettere at kunne sammenligne tallene, angivet de gennemsnitlige 
investeringer i procent af indtjeningen i 1988. Gennemsnitsinvesteringerne i den 
pAgreldende fireArs periode er angivet som en procentdel af indtjeningen i 1988. (PA grund 
af manglende data er Irland og Luxembourg ikke medregnet i EF-gennemsnittet). 
sicle 337 
Bi lag 11: Postmaterielindustrien 
Tabet 5: Postwzsenernes investeringer (1985-1988) 
INVESTERINGER INVESTERINGER I % 
EF-LANDE (mio ECU) AF DEN ARLIGE 
INDTJENING 
1985 1986 1987 1988 
Belgien 23,l 25,7 33,6 23,2 3,4% 
Danmark 42,6 26,0 51,3 115,6 5,1 % 
Tyskland 337,3 441,8 485,2 504,9 4,8% 
Gr~kenland 7,9 5,9 1,4 1,9 3,2% 
Spanien 29,6 61,6 i/o 22,4 3,1 % 
Frankrig 318,6 i/o 133,9 717,2 2,8% 
Irland i/o i/o 10,9 i/o i/o 
ltalien 580,5 746,0 836,5 327,0 15,2% 
Luxembourg i/o i/o i/o 10,0 i/o 
Nederlandene 116,6 123,5 106,0 250,9 4,8% 
Portugal 13,4 15,7 13,5 15,l 9,4% 
Storbritannien 2084,5 159,2 227,0 257,0 10,6% 
I alt 3547,1 1605,4 1899,3 2245,2 6,1% 
USA 1090,5 1363,9 1818,8 1051,l 3,8% 
Kil de: Verdenspostforeningen (UPU), 1989 ilo=ikke oplyst 
En vresentlig det af disse investeringer drejer sig om automatiserede sorteringsprocesser. 
For ca. hatvdeten af EF's postvresener er setve "rygradden" i deres netvrerk de 
automatiserede sorteringscentre. Tabet 6 viser, hvor mange sAdanne centre de enkelte 
postvresener rAder over. 
Tabet 6: Automatiserede sorteringscentre 
ANTAL AFSAMTLIGE AF DE AUTOMATISE-
EF-LANDE SORTERINGS- SORTERINGSCENTRE REDE CENTRE 
CENTRE -----------------------------------------------------------------
IALT AUTOMATISE- MANUEL LE MED UDEN 
REDE CENTRE CENTRE OCR OCR 
Belgien 17 7 10 6 1 
Danmark 12 1 11 0 1 
Tyskland 129 50 79 0 50 
Gr~kenland 22 0 22 0 0 
Spanien 85 6 79 6 0 
Frankrig 131 88 43 70 18 
Irland 8 0 8 0 0 
Italien 201 31 170 0 31 
Luxembourg 1 1 0 0 1 
Nederlandene 12 12 0 0 12 
Portugal 7 3 4 3 0 
Storbritannien 130 80 50 63 17 
Kilde: Sofres 
ride 338 
Bi/ag J J, Pos1materleUndus1rlm I 
Det skal atter understreges, at det, som kaldes automatiseret sortering, i virkeligheden 
fortsat indebrerer ganske omfattende manuelle operationer. Mange af operationerne 
mellem de enkelte sorteringsprocesser udferes manuelt. PA samme mAde mA 
"vendingsoperationen" ofte foretages manuelt. Hvis der ikke anvendes OCR, skal 
indkodningen af adresserne foretages af medarbejderne. Og der skal vrere personale til at 
overvAge maskinerne. Sorteringsanlreg opererer med visse kapacitetsgrrenser, og 
spidsbelastningsperioder i postbesergelsen krrever i mange tilfrelde, at man mA benytte sig 
af manuel sortering ved siden af. 
6. DEN FREMTIDIGE UDVIKLING 
Mekaniseringsgraden varierer ganske naturligt meget mellem de forskellige postvresener i 
EF. I denne henseende kan postvresenerne inddeles i tre grupper: 
-De postvresener, som havde fuldfert deres indledende mekaniseringsprogram inden 
1990 
-de postvresener, som er i frerd med at automatisere deres operationer 
-de postvresener, som i ejeblikket ikke bar planer om at automatisere deres operationer. 
For de postvresener, hvis strategi er gAet ud pA at opbygge et netvrerk, som er 
"automatiseret" pA det h0jst trenkelige niveau, vii der vrere visse afgerende tidspunkter, 
hvor et automatiseringsprogram mA betragtes som vrerende fuldf0rt. Men i virkeligheden 
mA investeringerne fortsrette. Deis er det noovendigt at udskifte forreldede anlreg, dels -
og det er nok det vigtigste -mA man sikre sig, at det anvendte udstyr er baseret pA den 
mest hensigtsmressige moderne teknologi. Hvad angAr sorteringsteknologi, er f0rste 
generations udstyr allerede blevet erstattet af anden generations udstyr, og denne er nu 
ved at blive erstattet af OCR-teknologi. For disse postvresener drejer det sig kort sagt om 
at investere kontinuerligt for at erstatte udstyr, som er blevet fysisk ell er teknisk forreldet, 
og indk0be nyt avanceret udstyr, der kan forbedre kvaliteten og/eller nedbringe 
omkostningerne. 
For andre postvresener, som ikke bar fulgt en tilsvarende strategi baseret pA st0rst mulig 
automatisering, men som bar pAbegyndt et begrrenset automatiseringsprogram, bliver det 
oodvendigt at trreffe beslutning om, hvor stor en del af netvrerket der skal automatiseres. 
For de fleste postvresener er der kun begrrenset behov for teknisk kompatibilitet i 
modsretning til, hvad der grelder for telekommunikationsnetvrerket, hvor de enkelte dele af 
netvrerket skal vrere indbyrdes kompatible. 
De eneste undtagelser er de postvresener, som forseger at anvende et enkelt system til 
aflresning af postkoden/adressen, der muligger bAde "udgAende" sortering og "indgAende" 
sortering. Automatisk sortering athrenger af, bvor detaljeret den anvendte postkode er (se 
bilag 10), men af EF's postvresener er det kun det nederlandske og det britiske, der er 
nAet sA langt. (Selv for disse postvresener, og det grelder isrer det britiske postvresen, er 
det kun lykkedes i begrrenset omfang at automatisere den "indgAende" sortering). Billedet 
kan rendre sig, efterhAnden som OCR-teknologien udvikles, sAledes at en st0rre del af 
adressen kan aflreses, ogsA selv om postkoden ikke er tilstrrekkeligt detaljeret til at kunne 
bruges til automatiseret "indgAende" sortering. 
De fleste postvresener mA nok affinde sig med fortsat at skulle anvende automatiserede og 
manuelle processer side om side i samme postnet. PA denne mAde kan postvresenerne 
gennemgA hvert enkelt sorteringscenter for sig og vurdere, hvorvidt der er behov for 
automatisering. (lnvesteringsomkostningerne kan muligvis nedbringes for de enkelte 
centre, bvis der er tale om et mere omfattende automatiseringsprogram). Der er to 
I Bi/ag 11: Poslm4lerleUnduslrien side 3.W 
kriterier, der mA tages hensyn til ved denne beslutningsproces: Forbedring af 
posttjenestens kvalitet og nedbringelse af omkostningerne. 
Nresten alle former for automatisering vii bidrag til at nedbringe de driftsmressige 
arbejdskraftomkostninger. Men beslutningen om indf0relse af automatisering mA baseres 
pA, om nedbringelsen af omkostningerne er tilstrrekkelig til at berettige til den noovendige 
anlregsudgift. (Beregningerne vii variere ikke blot mellem forskellige sorteringscentre, 
men ogsA mellem forskellige lande, eftersom arbejdskraftomkostningerne og 
produktivitetsniveauerne varierer). 
Med hensyn til servicekvaliteten er automatisering ikke i sig selv nogen garanti for 
forbedringer, medmindre den er baseret pA en omhyggelig driftsplanlregning og effektiv 
styring af hele netvrerket. Man kunne fristes til at tro, at kortere sorteringstid vii fore til 
en mere pAlidelig postbes0rgelse, men det er ikke noovendigvis tilfreldet. For at sikre den 
st0rst mulige "omsretning" i de automatiserede sorteringscentre samles posten sammen fra 
et meget stort omrAde. Jo st0rre dette omrAde er, des lrengere afstande indebrerer det, og 
des st0rre er risikoen for faldende servicekvalitet, i hvert fald teoretisk set. Fremover vii 
faldende anlregsomkostninger mAske betyde, at udviklingen vii gA i retning af en 
decentralisering ( og i retning af st0rre fleksibilitet i planlregningen af de tekniske 
nyskabelser og forbedringer). 
Dette forhold mellem servicekvalitet og nedbringelse af omkostningerne vii mAske rendre 
sig markant, nAr man ferst fAr 0jnene op for de muligheder, der Jigger i OCR-udstyret. 
Eftersom OCR kan give adgang til langt h0jere produktivitet, er der dermed ogsA skabt 
bedre mulighed for at opnA en god forrentning af investeringerne og samtidig forbedre 
kvaliteten. I den del af postsektoren, der er underlagt fri konkurrence, er 
omkostningseffektivitet og kvalitetsforbedring ogsA to kriterier, der er afg0rende for 
investeringsbeslutningerne. Men konkurrencemomentet betyder, at disse kriterier her vii 
vrere mere relative: Tilskyndelsen ligger i at opnA en konkurrencemressig fordel eller at 
reducere den fordel, som en konkurrent allerede har opnAet. Begreberne "rimelige 
omkostnings-/prisniveauer" og "tilfredsstillende serviceniveau" vii derfor rendre sig med 
tiden og ofte ganske hurtigt. Det, som i begyndelsen var et ekstra servicetilbud, bliver 
hurtigt et standardkrav. 
Her skal blot nrevnes to eksempler som illustration af dette forhold. 
Det bedste eksempel er "tracking and tracing" -systemerne, som bliver stadig 
mere almindelige inden for eksprestjenesterne. Kunderne vii i stigende grad 
simpelthen forvente, at denne facilitet er til rAdighed som et led i den normale 
service. 
Et andet eksempel, som mAske er mindre indlysende, er kundebetjeningen. 
Posttjenesterne er n0dt til at vrere opmrerksomme pA kundernes behov og 0nsker, 
hvis de skal kunne konkurrere. Derfor skal de f.eks. pA stAende fod kunne 
oplyse om priser for alle mulige forsendelsesveje og tjenesteydelser, de skal 
kunne give detaljerede oplysninger om, hvordan forsendelserne bes0rges, og de 
skal trreffe beslutning om, hvilke indsamlingsmuligheder der kan tilbydes. 
SAdanne informationer blev tidligere givet af medarbejdere med kendskab til de 
lokale forhold. Men de stadig mere komplekse kundebehov bar fAet 
posttjenesterne til at centralisere deres kundeserviceformidling. 
SAdanne krav om "tracking and tracing" og 0gede krav til kundeservice krrever ikke blot 
et srerligt veluddannet personale (hvilket i sig selv er en investering), men ogsA edb­
systemer, der kan skaffe de fornoone informationer. Private posttjenester mA i stigende 
grad investere i integrerede datanetvrerk (som bAde kan imooekomme behovene for 
"tracking and tracing" og levere informationer til kunderne), sA kunderne alle steder kan 
fA den samme effektive betjening. 
side 340 
Bilag J J: Postma1erlelindus1rien 
side _,41 
Bilag 12: Postwzsenets elektroniske posl 
BILAG 12: POSTV JESENETS ELEKTRONISKE POST 
1. INDLEDNING 
Teknologien i postvresenets elektroniske post er baseret pA analog eller digital 
transmission af tekst og billeder. I realiteten omfatter "elektronisk post" generelt bAde 
telextjenesterne, EDI (elektronisk dataudveksling) og en telefaxtjeneste, der drives af 
postvresenerne, men med mulighed for at benytte fl ere andre faciliteter, som almindelige 
telefaxbureauer ikke kan tilbyde. Derfor betegnes postvresenets elektroniske post normalt 
som en hybrid tjeneste. 
Aile postvresener i EF kan tilbyde elektronisk post. Italien bar haft st0rst succes med 
denne tjeneste. Det bar ogsA det st0rste netvrerk. I dette bilag redeg0res der for den 
fremtidige kommercielle betydning af postvresenets elektroniske post samt for 
problemerne omkring standardisering. 
2. FORSKELLIGE FORMER FOR ELEKTRONISK POST 
Der er tre hovedformer for elektronisk post: 
-Teksten (og/eller billeder) transmitteres til et telefaxapparat hos postvresenet nrer ved 
adressaten. Derefter lregger postvresenet meddelelsen, som nu er i trykt form, i en 
konvolut og bringer den ud til adressaten. Normalt vii meddelelsen vrere sendt fra et 
telefaxapparat hos et postvresen, men ikke n0dvendigvis. (Det er ogsA muligt for 
postvresenet at sende den "udgAende" meddelelse direkte til et privat telefaxapparat, 
men deter forholdsvis sjreldent). 
-Udover den formidling af individuelle meddelelser, som er beskrevet ovenfor, kan 
pAvresenets elektroniske post anvendes til massedistribution af samme meddelelse. 
Kunden kan give postvresenet en adresseliste (normalt pA bAnd eller diskette) tilligemed 
den meddelelse, der skal sendes. BAde meddelelsen og adresselisten transmitteres til 
adresseposthuset, som derefter printer meddelelsen ud i individuelt adresserede breve. 
Disse lregges i konvolutter og omdeles. Dette kan betegnes som en elektronisk 
rekvivalent til direct mail. 
-EDI (elektronisk dataudveksling) tilbydes af postvresenerne som en form for avanceret 
telekommunikationscenter for EDI. 
3. KOMMERCIEL BETYDNING 
Det er klart, at elektronisk post opererer pA markedet for "hastende meddelelser", hvor 
den konkurrerer .med telefax, telex og kurerpost. Dette marked er i hastig udvikling (i 
visse sektorer med belt op til 20% om Aret). Men det stAr ikke klart, hvorvidt 
postvresenets elektroniske post vii fA del i denne udvikling og blive en vigtig tjeneste 
inden for postvresenernes aktivitetsomrAder. 
Bilag 12: PostvtUenets ek/cJroniske post 
Den direkte konkurrent til postvresenets elektroniske post er den almindelige telefax og 
private virksomheders EDI-terminaler. Telefaxapparater betragtes efterhAnden som et 
noovendigt udstyr i erhvervslivet. Der installeres stadig flere og ikke blot en enkelt i hver 
virksomhed, men snarere en i hver afdeling ell er hvert kontor. Denne udvikling sky Ides 
flere ting: 
-0get tilvrenning (man er ved at vrere lige sA vant til telefaxapparater som til telefoner) 
-faldende priser (helt ned til 170 ECU i Japan) 
-varierende servicekvalitet hos postvresenerne. 
Hertil kommer den udbredte opfattelse hos forbrugerne, at alting skal foregA hurtigere. 
Negative holdninger til de nuvrerende telefaxapparater er pA retur. 
SAdanne holdninger skyldes i forste omgang manglende adgang til telefaxapparater eller 
problemer med transmission eller modtagelse af meddelelser (samt fejltransmissioner). 
-Det er allerede nu muligt at lagre meddelelser til senere transmission; 
-gruppe 4-apparaterne vii nedbringe transmissionstiderne ganske betydeligt og reducere 
risikoen for fejltransmissioner; 
-ISDN-nettet vii g0re det muligt for arbejdsstationer at kommunikere indbyrdes; 
-elektronisk dataudveksling vii g0re det lettere og sikrere at fremsende ordrer og 
fakturaer. 
Disse faktorer tyder pA, at stadig fl ere vii fA adgang til private telefaxapparater ( eller 
andre kommunikationsmidler med tilsvarende fordele) og at apparaternes kapacitet vii 
blive endnu st0rre. Det vii muligvis undergrave de vigtigste fordele ved postvresenets 
elektroniske post, nemlig det "universelle net" og dets store kapacitet. Men det er pA den 
anden side heller ikke sikkert. Kunderne vii mAske fortsat finde fordele ved postvresenets 
elektroniske post. Og mAske vii postvresenets elektroniske post selv udvikle sig videre 
som et resultat af de teknologiske fremskridt inden for elektronik og kommunikation. 
Det vii derfor vrere forkert belt at afskrive postvresenets elektroniske post, specielt fordi 
samtlige EF-postvresenere tilbyder denne tjenesteydelse med en vis succes, forst og 
fremmest i Italien. Med den nuvrerende eftersp0rgsel kan postvresenets elektroniske post 
betragtes som en del af kommunikationsinfrastrukturen. 
4. UDVIKLING AF NET OG STANDARDER 
Som anfort ovenfor indebrerer postvresenets elektroniske post elektronisk transmission af 
en meddelelse, som derefter transformeres til trykt form og omdeles som en 
postforsendelse. Den omfatter derfor to indbyrdes relaterede tekniske elementer, nemlig 
de sAkaldte Message Handling Systems (der normalt betegnes med forkortelsen MHS) og 
Physical Delivery Systems (PDS). 
Hvert net fungerer pA den mAde, at afsenderen af meddelelsen fAr adgang til et system, 
hvorefter meddelelsen formidles fra systemet videre til adressaten. I den forste af disse 
relationer fAr afsenderen adgang via en sAkaldt User Agent (UA), og bans meddelelse 
sendes ind i systemet via en sAkaldt Message Transfer Agent (MTA). 
side 3-t'? 
Bilag 12: Postvtl!senets elektroniske post 
I den anden af disse relationer kommunikerer systemet via en anden MT A til modtageren 
(denne modtager meddelelsen via en anden UA). For at meddelelsen kan sendes og forstAs 
korrekt, skal hver UA og MTA arbejde med de samme protokoller. Disse protokoller 
omfatter elementer sAsom terminalidentifikation, start-og slutsignaler og 
sideskiftssignaler. 
Hvis en virksomhed misker at oprette sit eget elektroniske postnet, kan den g0re det ved 
at leje linjer fra en telekommunikationstjeneste. Derefter kan den benytte protokoller efter 
eget valg til transmissionen af de meddelelser, den selv kontrollerer. Men der kan opstA 
problemer, hvis dette net skal kommunikere med et andet elektronisk postnet. Hvis 
nettene skal kunne arbejde sammen, er det noovendigt med visse standarder. Den normale 
europreiske standard for elektronisk post er X400 (og nu den endnu nyere X500-standard). 
Denne standard bygger effektivt bro mellem systemarkitekturen (MHS) og det faktiske 
output (PDS). 
Det skal ogsA understreges, at der er forskellige standardniveauer. Det kan illustreres med 
eksemplet pA en kunde og en leverand0r i en bestemt branche, der 0nsker at anvende 
elektronisk dataudveksling (EDI) til at kommunikere finansielle data via et elektronisk 
postnet. Det elektroniske postnet kan bruge X400-standarden som adgangsnet. De 
finansielle data kan prresenteres i det standardiserede format, der svarer til EDIFACT­
standarden. Denne kan bearbejdes yderligere til et srerligt EDI-format, der anvendes 
specielt i den pAgreldende bracnhe. 
S. POTENTIELLE PROBLEMER 
Aile elektroniske posttjenester (bAde offentlige og private) kan frit oprette deres egne net 
med brug af lejede linjer, udstyr efter eget valg athrengigt af deres behov samt anvende 
deres egne adgangsprotokoller. Men som nrevnt kan denne valgfrihed forArsage problemer 
senere, hvis de samme tjenester 0nsker at fA deres net til at kommunikere med andre net. 
Problemerne kan kort gengives sAledes: 
-Meget udstyr og mange produkter overholder ikke de internationale standarder 
-standarderne er ikke altid detaljerede nok til at sikre end-to-end transmission, isrer hvor 
det drejer sig om internationale forbindelser 
-det er umuligt at fA forskellige nationale net til at arbejde sammen pA tvrers af 
grrenserne uden frelles standarder (det vii normalt vrere internationale standarder) 
-standarderne har udviklet sig separat, og nye standarder skal tage h0jde for de 
forventede fremtidige behov 
-specifikke applikationer, der im0dekommer de enkelte brugeres individuelle behov, vii 
tendere imod at afvige fra standarderne. 
6. KOMMISSIONENS INDSATS 
Kommissionen er i frerd med at ivrerksrette en generel EF-drekkende 
standardiseringspolitik for telekommunikation. Fastsrettelse af standarder for elektronisk 
post er kun et enkelt led i denne overordnede politik. 
sid~ 344 
Bilag 12: Postvtuenets ele/cJronislce post 
Kommissionen bar derfor ivrerksat visse "horisontale" aktioner, f.eks. pA det 
lovgivningsmressige omrAde. Samtidig er den ved at unders0ge behovene i visse 
markedssektorer, og den vii, nAr der er foretaget en finansiel analyse af de forskellige 
muligheder, anbefale l0sninger pA nogle af de anf0rte problemer. Et eksempel pA denne 
overordnede strategi er TEDIS-programmet. 
Med hensyn til elektronisk post i almindelighed og postvresenets elektroniske post i 
srerdeleshed bestAr en af mulighederne for netvrerksoperat0rerne i at tilslutte sig 
standardtelekommunikationsnettene, normalt via X400-og X500-standarderne. En anden 
mulighed er, at leverand0rerne af elektroniske posttjenester kan koble deres egne net 
sammen via linjer, som de selv lejer, og hvortil de kan anvende deres egne 
adgangsprotokoller. I sidstnrevnte tilfrelde kan der naturligvis opstA et problem med at fA 
forskellige net, som er udviklet separat, til at arbejde sammen. 
side 34. 
Bilag 13: Poslforsendelser af oplysende og kul111rel kara/aer 
BILAG 13: POSTFORSENDELSER AF OPLYSENDE OG KULTUREL 
KARAKTER 
1. INDLEDNING 
EF 's forlags-og informationsindustrier bar stor betydning i 0konomisk benseende. Det 
mA forventes, at posten fortsat vil vrere det massekommunikationsmedium, som mange 
virksomheder vii benytte sig af, nAr de bar brug for fysisk bes0rgelse af meddelelser til 
enkeltpersoner, hvorfor posttjenesterne ogsA fortsat vii vrere vigtige for forlagsindustrien. 
Men eftersom forlagsindustrien omfatter mange forskellige delsektorer, kan behovene 
vrere meget forskelligartede. 
Samarbejdet mellem posttjenesterne og forlagsindustrien er af gammel dato. Det st0ttes af 
Verdenspostforeningens 0nske om at fremme udbredelsen af "intellektets produkter" ved 
at give mulighed for at anvende reducerede internationale posttakster for b0ger, aviser, 
tidsskrifter og blade. Disse forsendelser falder ind under det noget vage begreb "kulturel 
post". 
I dette bilag redeg0res der for, hvordan begrebet "kulturel post" er udviklet, og for de 
0konomiske virkninger af de gunstige takster, der ofte anvendes for denne form for post. 
Derefter gennemgAs kort specifikke problemer i relation til "kulturel post". 
2. SrERLIGE ORDNINGER 
I benhold til lovgivningen i visse EF-lande skal dagblade o.lign. publikationer bebandles 
srerligt gunstigt for at bidrage til hAndhrevelse af den oplysningsret, der ligger implicite i 
den grundlovssikrede ytringsfribed. 
OgsA UPU opfordrer til en sAdan srerbehandling, bvilket fremgAr af artikel 20 i 
Verdenspostkonventionen. (Den fulde ordlyd er gengivet i bilag 5). If0lge denne artikel 
(stk. 8 og 9) kan postvresenerne indrnmme en nedsrettelse pA op til 50% af den fulde 
brevposttakst for tryksager (isrer aviser, tidsskrifter og b0ger), men ikke for 
handelstryksager som f.eks. kataloger. 
3. BEGREBET "KULTUREL POST" 
Bestrrebelserne pA at st0tte ytringsfriheden og alsidig oplysning af borgerne indebrerer, at 
man b0r fors0ge at finde de mest effektive og bredt drekkende metoder til at udbrede 
menneskers tanker og ideer. Den postbes0rgelse, der anvendes for at opnA dette mAI, kan 
betegnes som "kulturel post". Den drekker derfor forsendelser som f.eks. aviser, 
tidsskrifter, b0ger og blade. 
Men begrebet "kulturel post" er blevet stadigt vagere i tidens 10b. Flere og flere 
reklamemeddelelser lodses ind under kulturens beskyttende vinger. Publikationer, som i 
virkeligheden er markedsf0ringsredskaber, fors0ges i stigende grad omfattet af de 
gunstige takster, der oprindeligt tog sigte pA publikationer af ren kulturel karakter. 
.-:ide 346 
Bilag 1 .3: Postforsendelser af oplysende og /culture/ karakter 
4. SJERLIGT FORDELAGTIGE TAKSTER 
I de fleste EF-lande var fordelagtige takster (eller srertakster) for dagblade og tidsskrifter 
tidligere udtryk for en politisk beslutning, f.eks. med det formAl at stmte pressens 
alsidighed. Disse srertakster var i begyndelsen begrrenset til aviser og blade, som havde 
indflydelse pA offentlighedens holdninger til politiske sp0rgsmAI. Senere blev srertaksterne 
udvidet til ogsA at omfatte tidsskrifter og blade af mere bredt oplysende, kulturel karakter. 
PA det tidspunkt, da disse srertakster blev indf0rt, var postvresenerne en integreret del af 
statsadministrationen. De regeringer, som besluttede, at postvresenet skulle tilbyde 
sAdanne takster, traf i virkeligheden beslutning om at yde statsstmte til de aviser og 
tidsskrifter, der blev omdelt til reducerede takster. 
Omfanget af denne statsstmte fremgAr af de satser, der anvendes i de forskellige 
medlemslande. Der er store forskelle i sA henseende. F .eks. er satserne i Spanien meget 
lave. (Se kapitel 4, afsnit 8.4., tabel 17). De kan ogsA have rendret sig med tiden: Det 
tyske postvresen tilstrreber en gradvis nedsrettelse af stmten, hvorfor man har reduceret 
den fra 72 % af de faktiske omkostninger til i dag 44 % ( der er planer om yderligere 
reduktion af st0tteelementet). 
De almindelige posttjenester giver generelt kun et meget begrrenset overskud eller 
ligefrem tab. For de postvresener, der tilbyder srertakster, er sAdanne takster tabsgivende. 
Tabel 1 viser den faktiske finansielle situation for bes0rgelsen af tryksagsforsendelser i 
1985/86. (Selv om tallene er af reldre dato, giver de et udmrerket billede af den generelle 
finansielle situation). 
Tabel 1: Tryksager: Den procentvise dt£kning af de faktiske omkostninger (1986) 
EF-LANDE PROCENTVIS DtEKNING 
Belgien 18,5% 
Dan mark 51,9% 
Tyskland 54,1% 
Grrekenland 96,5% 
Spanien < 10% 
Frankrig 33,3% 
Irland 100% 
I tali en < 10% 
Luxembourg 19,5% 
Nederlandene 75% 
Portugal 40% 
Storbritannien 100 % 
Kil de: Verdenspostforeningen (UPU) 
For postvresenerne er det ikke blot et sp0rgsmAI om, at priserne for tryksager mAske 
fastsrettes lavere end standardtaksterne for tilsvarende forsendelser (dvs. breve). Samtidig 
er tryksager normalt mere omfangsrige forsendelser, som er dyrere for postvresenerne at 
bes0rge end breve. F .eks. bliver mange tidsskrifter sendt ufoldet i A4-konvolutter eller 
SI e ~ 
Bilag 13: Poslforsendelser af oplysende og lculturel karakter 
omslag. Et enkelt postvcesen fandt ud af, at sAdanne forsendelser koster 50% mere at 
bes0rge end samme forsendelse sendt i et mere traditionelt "brevformat" (under 
forudsretning af, at indholdet kan foldes). Aviser kan vrere endnu dyrere at postbes0rge, 
eftersom de normalt behandles som LC-forsendelser eller fersteklassespost (og i visse 
tilfrelde endog prioriteres endnu h0jere end disse forsendelseskategorier). 
De ni postvresener, der oplyser om tallene for disse forsendelser, havde tilsammen et tab 
pA deres tryksagsforsendelser pA 964,2 mio ECU. 
En af konsekvenserne af disse lave takster er risikoen for konkurrenceforvridning. Jo 
lavere taksterne er, des mindre interessant er det for private posttjenester at operere pA 
dette marked. Denne risiko for konkurrenceforvridning kan vrere en begrundelse for at 
indf0re kommercielt baserede takster i EF med mulighed for eventuelle forskelle mellem 
landene pA grund af forskellige omkostniveauer. Men der skal hele tiden tages h0jde for, 
at taksterne for aviser og tidsskrifter fastsrettes rimeligt, sA der bliver tale om en fair 
konkurrence mellem samtlige former for posttjenester. 
Det mA vrere i postvcesenernes interesse ikke at vrere noosaget til at tilbyde 
forlagsindustrien en tjenesteydelse til en pris, der er lavere end omkostningerne. Det vii 
derfor vrere mere effektivt at finde andre 10sninger end fordelagtige posttakster for at 
st0tte forlagsindustrien fra det offentliges side. En mulig 10sning kunne bestA i en mere 
transparent form for statsst0tte. Hvis der betales st0tte til postdistribut0ren, skal bAde de 
offentlige postvresener og de private posttjenester vrere berettiget til en sAdan stmte pA lige 
fod. 
S. MARKEDETS BETYDNING 
Forlagssektoren udg0r langt den st0rste del af markedet for "kulturel post". Denne sektor 
omfatter aviser, tidsskrifter og b0ger. Fremover mA definitionen sandsynligvis udvides 
noget for at drekke moderne metoder til lagring af information til formidling til publikum 
(som f.eks. CD og video), men her anvendes udtrykket "forlagsvirksomhed" som en 
generel betegnelse for leverand0rerne af det materiale, der forsendes som "kulturel post". 
For de fleste postvresener er forlagsindustrien den st0rste enkeltaktivitet i denne sektor. 
Tabel 2 viser, hvor stor en del af den indenlandske postmrengde, der udg0res af aviser og 
tidsskrifter. 
PA grundlag af tal fra Federation Internationale de la Presse Periodique (FIPP) anslAs det, 
at det samlede antal forsendelser, der distribueres med posten i EF, udg0r 15,2 mia 
enheder om Aret. Heraf bliver ca. 14 mia omdelt i hjemlandet, mens 1,2 mia gAr til 
omdeling i udlandet. (Det gennemsnitlig oplagstal beregnes til at vrere mellem 25 000 og 
30 000 abonnenter pr. titel, selv om der er tale om meget store statistiske afvigelser fra 
dette gennemsnit). 
Forlagsindustrien er en 0konomisk vigtig sektor, men den er samtidig (og det grelder isrer 
"pressen") meget indflydelsesrig. De enkelte forlagsvirksomheder kan have en 
indflydelse, som er helt uden sammenhreng med den postmrengde, de leverer, enten via 
direkte kontakt til det pAgreldende postvcesen eller indirekte via staten. Desuden kommer 
forlagsvirksomhedernes indflydelse i mange tilfrelde srerdeles effektivt til udtryk gennem 
erhvervssammenslutningerne. 
r;,/e 348 Bilag 13: Posiforsendelser qf oplysende og kulturel karalcter 
Tabel 2: n Kulturel post" -andel a/ den samlede postmamgde 
EF-LANDE % AF DEN INDENLANDSKE BEL0BI 
POSTM.«NGDE MIOECU 
Belgien 22,0 .. 183,2 
Danmark 29,3 19,9 
Tyskland 11,5 237,7 
Grekenland 24,5 0,007 
Spanien 3,1 i/o 
Frankrig 11,8 466,7 
Irland i/o i/o 
I tali en 35,7 i/o 
Luxembourg 23,5 1,31 
Nederlandene 12,5 42,5 
Portugal 11,0 12,9 
Storbritannien 3,0 i/o 
1/0=1kke oplyst 
Kilde: EF 
6. FREMTIDEN 
Der kan registreres visse klare tendenser i trykkeri- og forlagssektoren. Der foregAr i 
0jeblikket en vresentlig koncentration af ejerforholdene, idet antallet af ejere reduceres 
kraftigt. Denne koncentration mA fA konsekvenser for pressens indflydelse (pA f.eks. 
postvresenerne), men det er vanskeligt at forudsige noget om den fremtidige udvikling. 
Den nuvrerende teknologi giver mulighed for kortere trykketider, sA forlagene kan 
fremstille tidsskrifter til mindre markedssegmenter. Specialtidsskrifter med smA oplagstal 
er ofte strerkt athrengige af postbes0rgelse. En anden (udefra kommende) tendens, som vii 
fA indirekte betydning (i form af konkurrence) pA forlagsindustrien, er den voldsomme 
vrekst i telemediesektoren. PA baggrund af disse tendenser og naturligvis i lyset af de 
0konomiske vanskeligheder, som srertaksterne kan give anledning til, synes det at vrere en 
udbredt opfattelse, at felgende problemer b0r unders0ges n0jere og s0ges lest. 
For det f0rste synes den nuvrerende definition af begrebet "kulturel post" at have bevreget 
sig ganske langt fra den oprindelige id~, nemlig at det kun omfattede den uathrengige 
presse. I den forbindelse skal det understeges, at der er brug for klarere definitioner af 
bAde begreberne "aviser" og "tidsskrifter". 
For det andet mA man erkende, at postvresenernes forskellige takstpolitikker (som 
sandsynligvis ogsA bar vreret influeret af regeringerne i de pAgreldende lande), bar fort til 
store forskelle i taksterne for belt ens tjenesteydelser (som i bvert fald ikke udelukkende 
kan forklares med forskelle i omkostningsniveauer). Man mA vrere klar over, at disse 
forskelle i sig selv kan virke konkurrenceforvridende. 
side 34Y 
Bilag 13: Postforsende/ser af oplysende og kulturel kara/Cler 
For det tredje er der brug for en harmoniseret indsats med hensyn til servicekvaliteten. 
Der b0r fastsrettes visse mindstestandarder og indf0res et ensartet kvalitetsmMesystem. Og 
sidst, men ikke mindst, b0r det tilstrrebes at forenkle (og harmonisere) adgangsvilkArene 
for at fA bes0rget postforsendelser hos de forskellige postvresener. Det er isrer vigtigt at fA 
afskaffet de regler og betingelser, der kan virke hindrende for samhandlen eller direkte 
konkurrenceforvridende. 
sir/,• 350 
Bilag J J: Posiforsendelser qf oplysende og lculturel karalcler 
side 351 
BILAG 14: TAKSTER 
1. INDLEDNING 
Taksterne er de priser, kunderne skal betale. De sp0rgsmAl i relation til takster, der 
behandles her, drejer sig om de principper, der i 0jeblikket lregges til grund for 
takstberegningen, forskellene i omkostningsvilkAr og den mAde, hvorpA taksterne kan 
variere mellem forskellige kundegrupper. 
Kunderne omfatter ogsA andre posttjenester, og derfor er visse aspekter af problematikken 
relevant for sp0rgsmAlet omkring terminalafgifter. Men terminalafgifterne kan i deres 
nuvrerende form ikke siges at vrere belt det samme som takster. Terminalafgifternes 
struktur og niveau aftales pA multilateralt (normalt globalt) grundlag. De bar ikke i 
0jeblikket nogen sammenhreng med de omkostningsforskelle, der eksisterer mellem 
forskellige omrAder, ejheller afspejler de lokale markedskrrefter. Hvis terminalafgifterne i 
h0jere grad relateres til indenrigstaksterne, vii de ogsA komme til at ligne takster. 
I det folgende redeg0res der for, hvordan taksterne fastsrettes, og hvilke 
omkostningsforhold der ligger til grund for de greldende takstprincipper. Man vii isrer 
vrere opmrerksom pA takstfastsrettelsen for de omrAder, hvor postvresenerne bar monopol. 
2. TAKSTBEREGNING 
De to vigtigste elementer, der danner grundlag for takstberegningen, er 
sammenkredningen med omkostningerne og det konkurrencemressige pres fra markedet. 
Hertil kommer mere generelle takstpolitikker. Man skal vrere klar over, at eksterne 
(normalt politiske) beslutninger i et vist omfang kan fA indvirkning pA priserne. Hvad 
angAr kontrakter med st0rre kunder, fastsrettes priserne ofte ved forhandling, hvilket kan 
fore til resultater, som adskiller sig ganske meget fra de takster, man ville vrere nAet frem 
til ved blot at lade de 0Vrige krrefter vrere afg0rende. 
2.1. OMKOSTNINGSGRUNDLAG 
Eftersom markedskrrefterne ikke kan siges at have frit spil, kunne man forvente, 
at de faktiske omkostninger ville vrere det vigtigste kriterium for 
takstfastsrettelsen. (De faktorer, der indvirker pA omkostningsforholdene er 
omhandlet nrermere i afsnit 3 nedenfor). Hvis man fulgte dette princip, skulle 
man oveni lregge en vis procent som fortjeneste (dvs. en salgsprisberegning pA 
grundlag af omkostninger plus fortjeneste); en anden mAde at g0re det pA ville 
vrere at fastsrette et mAl for fortjenesten udtrykt som en procentdel af 
omsretningen. Principperne er de samme, selv om det f0rste er mere detaljeret, 
forstAet pA den mAde, at det kan anvendes pA de enkelte tjenesteydelser, der 
leveres. 
Men dette princip om at basere taksterne direkte pA de relevante omkostninger 
anvendes sjreldent i praksis, hvilket er begrundet i politiske hensyn fra statens 
side. Desuden kan det offentlige eventuelt fastsrette belt andre mAI. Disse to 
principper gennemgAs nrermere i afsnit 2.4. nedenfor. 
PA grund af de srerlige krav, der still es til postvreserne fra det offentliges side, 
eller pA grund af postvresenernes egen politik, opererer mange postvresener med 
krydssubsidiering. Det kan vrere mellem forskellige former for tjenesteydelser, 
mellem forskellige kundegrupper ell er mellem geografiske omrAder. 
Bilag /4.-Takster I 
Et andet problem hestAr i, at regnskabspraksis kan variere mellem 
medlemslandene. lsrer anvender man forskellige metoder til fordelingen af de 
faste omkostninger. Disse forskelle i regnskabspraksis kan betyde, at n0jagtigt 
de samme omkostningsvilkAr (og takstpolitikker) kan fore til vidt forskellige 
priser i forskellige medlemslande. 
Men i virkeligheden varierer selve omkostningsforholdene ganske meget mellem 
medlemslandene, hvilket ogsa fremgAr af snit 3 nedenfor. 
2.2. T AKSTUDLIGNING 
Hvad angAr priserne for de enkelte tjenesteydelser, er grundprincippet det, at 
postvresenerne anvender en enkelt takst pr. enhed (den sAkaldte "perequation 
tarifaire"). Det betyder, at der er kun en pris for en forsendelse over hele landet, 
uanset hvor i landet den skal udleveres. Takstudligningen er baseret pa en ligelig 
fordeling af en rrekke omkostninger pa alle de forsendelser, der er omfattet af 
takstudl igningen. 
2.3. FORRETNINGSMJESSIG STRATEGI 
Det er maske ikke umiddelbart indlysende, hvordan monopoliserede 
tjenesteydelser kan vrere intlueret af markedskrrefterne. Men det st0rste 
konkurrencemressige pres kommer fra den indirekte konkurrence, isrer fra 
telekommunikationssektoren pA kommunikationsomrAdet og fra pressen pa 
reklameomrAdet. I den seneste tid har der vreret tale om mere direkte 
konkurrence, og et af de hedste eksempler herpA er nok, at mange virksomheder 
er begyndt selv at bes~uge deres post. 
Men uanset om der er tale om direkte eller indirekte konkurrence, vii kunderne 
vrere tilb0jelige til at overvurdere fordelene ved konkurrencebestemte 
tjenesteydelser. Et specifikt eksempel er en sammenligning mellem annoncering i 
pressen og direct mail. Kunderne vii maske sammenligne de relative 
omkostninger ved at na ud til I 000 potentielle kunder, og denne sammenligning 
vii nreppe falde ud til fordel for direct mail. Men det ville vrere mere reelt at 
sammenligne den relative effektivitet, hvormed meddelelsen virker pa disse 
potentielle kunder, og som er afg0rende for den 0konomiske gevinst. 
De fleste postvresener har reageret pa kundernes krav ved at tilbyde srerligt 
fordelagtige kontrakter. De fleste af disse postvresener har en fast rabatpolitik, 
som srelgerne ikke kan afvige fra. Forholdsvis fa postvresener tillader 
prisforhandl inger for monopoliserede tjenesteydelser. 
Hvor det er tilladt at forhandle om priserne, kan prisfastsrettelsen udmrerket 
blive baseret pa en kombination af de ovenfor nrevnte principper ell er krrefter. 
Den vii sandsynligvis ogsA hrenge sammen med kundens 0konomiske betydning 
for <let pagreldende postvresen. Problemet er, at de st0rste kunder har en tendens 
til "at trykke" priserne helt ned til grrenseomkostningerne. I et enkelt tilfrelde 
gav et postvresen en rahat pA 76%, hvilket bet0d, at prisen knap nok kunne 
drekke grrenseomkostningerne. 
En sMan marginal omkostningspolitik til fordel for de st0rste kunder indebrerer, 
at andre kunder mA betale for en uforholdsmressig stor del af de faste 
omkostninger. Hvis rahatterne for de st0rre kunder ikke er forbundet med 
omkostningshesparelser, kan privatkunderne rent faktisk komme til at 
krydssuhsidiere de stmre erhvervskunder. Der kan ogsA ske det, at disse rahatter 
simpelthen blot fornger postvresenernes driftsunderskud. 
side 3.H 
For <let andet kan <let vrere et problem, at den fleksibilitet, der er mulig i 
prisforhandlingerne vedrnrende monopoliserede tjenesteydelser, kan fA 
indvirkning pA salget af ikke-monopoliserede tjenesteydelser. Groft sagt kan man 
sige, at rabatter pA monopoliserede tjenesteydelser kan blive skjulte rabatter pA 
ikke-monopoliserede tjenesteydelser. 
For sA vidt angAr den generelle prispolitik grelder det, at en meget stor del af 
omkostningerne i forbindelse med de monopoliserede tjenesteydelser er faste, 
hvorfor det er fristende for postvresenerne at srenke priserne (mAlt i faste priser) 
for at tilskynde til 0get vrekst og dermed nedbringe enhedsomkostningerne. 
Denne politik fungerer udmrerket, hvis de lavere priser er baseret pA 
produktivitetsforbedringer. Men pA grund af sammenhrengen mellem priser og 
postmrengder (eftersp0rgslens priselasticitet), kan en sAdan strategi vrere yderst 
risikabel, hvis den ikke er baseret pA produktivitetsforbedringer. 
Priselasticiteten mAler rendringer i eftersp0rgslen (udtrykt i mrengde) i forhold til 
forskellige bevregelser i priserne. Posttjenesterne er forholdsvis uelastiske, og 
priselasticiteten vii formentlig ligge omkring -0,4 (dvs., at en rendring pA 1 % i 
prisen vii medfore en rendring pA 0,4% i mrengden i modsat retning). 
2.4. EKSTERNE BESLUTNINGER 
De nationale regeringer kan trreffe forskellige beslutninger, som kan have 
indvirkning pA postvresenernes takstpolitik. Denne form for beslutninger kan 
opdeles i to hovedgrupper. 
For det forste kan de vedrnre fastsrettelse af bestemte mAI, der skat nAs. Det kan 
vrere generelle finansielle mAI, som f.eks. forrentning af investeringer, eller 
beslutninger om, hvor stor en del af investeringerne postvresenerne skal 
finansiere med egne midi er. Der kan ogsA vrere tale om beslutninger med mere 
direkte konsekvenser for priserne: Staten kan f.eks. fastsrette et loft for priserne 
i forbindelse med inflationsindekset. 
For det andet er der visse regeringer, der griber ind selve 
prisfastsrettelsesprocessen ( enten direkte ell er indirekte ved at influere pA det 
styrende organ). De kan f.eks. opfordre til at holde priserne nede, selv om en 
vis stigning er berettiget. Hvis en sAdan politik fastholdes over en lrengere 
periode, kan det medf0re store tab for postvresenerne. Selv om det derefter 
besluttes at bringe priserne tilbage til nulpunktsniveauet, tager det flere Ar at fA 
gennemfort. 
Visse regeringer pAlregger ogsA deres postvresener forskellige "opgaver" med 
henblik pA levering af bestemte tjenesteydelser til en pris, der er lavere end 
omkostningerne. Det drejer sig hovedsagelig om postbes0rgelse af aviser og 
andre tryksager, men <let kan ogsA omfatte krav om postbes0rgelse af statslige 
forsendelser og valgmateriale. Enten forventes postvresenerne at finansiere 
sAdanne tab ell er tabsgivende tjenesteydelser selv, ell er ogsA er de noot til at fA 
statsstmte til drekning af disse tab. 
3. FAKTORER, DER INFLUERER PA OMKOSTNINGSFORHOLDENE 
I det folgende gennemgAs problematikken omkring omkostningsforskellene. Det er vigtigt 
at slA fast, hvorvidt Arsagerne til disse forskelle ligger inden for eller uden for 
postvresenernes kontrol. Det er specielt relevant for sp0rgsmAlet om, hvorvidt der b0r 
fastsrettes frelles takster, der skal vrere greldende for hele EF. 
side 354 
3.1. Bi/ag 14.-Taksrer I 
ARBEJDSKRAFf 
En af de vigtigste forskelle med hensyn til omkostningerne Jigger i 
arbejdskraftomkostningerne (mAlt i omkostningerne pr. arbejdstime). Disse 
omkostninger vii noovendigvis fortsat variere meget mellem de forskellige 
medlemsstater. Eftersom ca. 70% af postvresenernes samlede omkostninger er 
arbejdskraftomkostninger, er disse forskelle af meget stor betydning. 
3.2. KUNDERNES BRUG AF POSTV .tESENERNE 
Kundernes brug af postvresenerne pAvirkes af den omgivende 0konomiske 
situation. (Brugen af posttjenesterne i de forskellige medlemsstater varierer 
mellem 47 og 434 forsendelser pr. indbygger). Dette pAvirker igen postmrengden 
og dermed ogsA enhedsomkostningerne (og sandsynligvis ogsA enhedspriserne). 
Men udnyttelsesgraden pAvirkes ogsA af de relative prisniveauer, og disse er igen 
afurengige af produktiviteten. (Se afsnit 3.5. nedenfor). 
3.3. BEFOLKNINGSTfETHED OG-KONCENTRATION 
Indsamlings- og udleveringsomkostninger, der tilsammen tegner sig for ca. tre 
fjerdedele af de samlede omkostninger, varierer athrengigt af, hvor koncentreret 
ell er spredt befolkningen er. Den vresentligste faktor her er ikke sA meget den 
gennemsnitlige befolkningstrethed, men snarere hvor koncentreret de forskellige 
befolkningscentre er. SAledes er det f.eks. i Grrekenland nok mindre relevant, at 
befolkningstretheden er det halve af EF-gennemsnittet, end at 55% af den 
samlede befolkning er bosiddende i og omkring Athen og Pirreus. 
3.4. TRANSPORT 
K valiteten af landets transportinfrastruktur har stor betydning for kvaliteten af 
posttjenesten i de enkelte medlemslande. Det har ogsA betydning for 
omkostningerne. Det vii igen sige, at et lands st0rrelse har betydning bAde for 
posttjenestens kvalitet og for omkostningerne. 
3.5. PRODUKTIVITET 
Produktiviteten pAvirkes af udnyttelsesgraden i postvresenets tjenesteydelser. 
Men det I igger ogsA inden for postvresenernes kontrol at forbedre produktiviteten 
ved at fors0ge at optimere udnyttelsen af deres ressourcer. Dette er vigtigt for at 
komme ind i den opadgAende spiral af produktivitetsforbedringer, der giver 
mulighed for reelle prisnedsrettelser, som igen tilskynder til h0jere postmrengder 
og 0get produktivitet. 
4. KUNDERNE 
OgsA kunderne er forskellige: Lige fra den privatperson, der poster nogle fA forsendelser 
om Aret, til store specialiserede organisationer, der poster millioner af forsendelser. (I 
relation til postomkostningerne drejer begrebet "store kunder" sig mere om omfanget af 
en organisations postbes0rgelsesbehov end om dens samlede st0rrelse. Jo st0rre brugeren 
er, des mere sandsynligt er det, at vedkommende vii vrere i stand til at klarg0re posten pA 
en mAde, der letter postvresenets arbejde efter afsendelsen. 
side 35" 
Denne klarg0ring af posten kan, uanset om den varetages af den kunde, som selv 
fremstillede forsendelserne, eller af et mellemled, der handler pA den oprindelige kundes 
vegne, fore til omkostningsbesparelser for postvresenet. Normalt videregiver postvresener, 
der tilbyder store kunder srerligt fordelagtige kontrakter, en vresentlig del af disse 
omkostningsbesparelser til brugeren i form af en rabat. 
Disse besparelser kan meget vel have noget at g0re med, hvordan posten "prresenteres" 
eller forsorteres. Sp0rgsmAlet om mrengden er straks mere vanskeligt. At en kunde 
afsender store mrengder, indebrerer ikke noovendigvis besparelser for postvresenet, men 
stigninger i mrengden vii g0re nettets faste omkostninger mere produktive, hvilket er 
ensbetydende med lavere enhedsomkostninger. 
Nogle fA postvresener hrevder, at prispolitikken for monopoliserede tjenesteydelser mA 
tage h0jde for omkostningerne ved alternative tjenesteydelser (f.eks. egen udbringning), 
og at man skal kunne tilbyde rabatter, der gAr ud over, hvad omkostningsbesparelserne 
berettiger til; hvis sAdanne postmrengder gik tabt for det universelle postnet, ville alle 
brugerne tabe ved det, fordi enhedsomkostningerne ville stige for alle. Men selv om der 
er enighed om, at der mA tages hensyn til markedskrrefterne ved fastsrettelsen af taksterne, 
synes disse krrefter at variere meget fra kunde til kunde. Indrnmmelse af specielle rabatter 
mA derfor vrere ledsaget af skarp kontrol. Der er visse eksempler pA, at der ikke alle 
steder er fort en sAdan kontrol. 
Hvis der gives rabat for monopoliserede tjenesteydelser, b0r de vrere relateret til 
omkostningsbesparelser. Ellers vii, som det ogsA blev nrevnt i afsnit 2.5. ovenfor, de 
kunder, som ikke fAr sAdanne rabatter, herunder alle de private kunder, risikere at komme 
til at krydssubsidiere de kunder, der fAr dem. 
5. HARMONISERING AF T AKSTPOLITIKKEN 
5.1. T AKSTPRINCIPPER 
Det forekommer belt realistisk at indfore visse takstprincipper for 
monopoliserede tjenesteydelser. Hovedhj0rnestenen i et sAdant system skulle 
vrere en n0je sammenhreng mellem takster og omkostninger. Dette ville 
indebrere, at der ikke blev tale om krydssubsidiering, hverken fra det ikke­
monopoliserede omrAde til det monopoliserede omrAde, eller fra den ene kunde 
til den anden eller fra den ene forsendelseskategori til den anden. Det er 
samtidig vigtigt at slA fast, at alle former for statsst0tte, som anses for at vc:ere 
noovendige, b0r vc:ere fuldstc:endigt transparente. 
Samtidig er det vigtigt, at taksterne hc:enger sammen med kvaliteten af den 
tjenesteydelse, der leveres. Det stAr klart, at posttjenester af h0j kvalitet b0r 
vc:ere rentable. DArlige tjenesteydelser bliver en "sidste udvej" med lave takster 
og deraf folgende tab. 
5.2. TAKSTSTRUKTURER 
Hvis man sammenligner forholdene i de forskellige medlemslande, viser det sig, 
at de posttjenester, der er forpligtet til at levere offend ige tjenesteydelser, er ens 
(bortset fra forskellige grader af mekanisering). For at de monopoliserede 
tjenesteydelser i de enkelte medlemslande i videst mulige udstrc:ekning kan 
im0dekomme kundernes behov, skal de enkelte postvc:esener kunne trc:ekke pA de 
-:irle 356 
Bilag 14c Takster I 
andre postvreseners forretningsmressige erfaring. PA denne mclde vii de enkelte 
postvresener blive drevet sA effektivt som overhovedet muligt, og det vii, hvis 
det gjaldt alle postvresener, fore til, at der kunne tilbydes kunderne visse 
faciliteter inden for de monopoliserede omrAder i alle medlemslandene. 
En hensigtsmressig l0sningsmodel kunne bestA i en unders0gelse af de mest 
omfattende potentielle former for srerlige kontraktmressige faciliteter, hvorefter 
man kunne stille det sp0rgsmAI, hvorfor den enkelte facilitet i givet fald ikke 
tilbydes. Hvis der ikke var nogen rimelig begrundelse for ikke at tilbyde den 
pAgreldende facilitet, skulle den indgA i postvresenernes servicetilbud. Den 
umiddelbare fordel ved denne l0sningsmodel er, at der ville blive still et en lang 
rrekke kontraktmressige faciliteter til rAdighed for brugerne (selv om faciliteterne 
mAske ville variere mellem postvresenerne). Faciliteterne skulle som et minimum 
omfatte mulighed for brugerne til at forsortere deres post til gengreld for 
rabatter. 
5.3. T AKSTNIVEAUER 
Det er klart, at der fortsat vii vrere store forskelle i omkostningerne ved EF's 
postvreseners indenlandske postbes0rgelse. Samtidig opfordrer grnnbogen til, at 
taksterne af hensyn til den fremtidige udvikling i EF 's postsektor b0r relateres 
n0je til omkostningerne. Disse to forhold tilsammen indebrerer, at der ikke kan 
blive tale om harmonisering i form af en frelles takst. (Denne konklusion har i 
hvert fald gyldighed, indtil der sker en kraftig udjrevning af 
omkostningsforskellene, og det forekommer ikke sandsynligt hverken pA 
mellemlang eller lang sigt). 
Det ville naturligvis teoretisk vrere muligt at trreffe en politisk beslutning om at 
harmonisere taksterne. Men et organ, der 0nskede en sAdan beslutning vedtaget, 
mAtte forst g0re sig klart, hvilke ekstraomkostninger det ville indebrere, i hvilket 
omfang der ville blive behov for krydssubsidiering, og naturligvis hvilke 
negative reaktioner der kunne forventes fra forbrugernes side. 
En sAdan harmoniseret takst skulle baseres enten pA EF­
"gennemsnitsomkostninger" eller pA omkostningerne i det EF-land, der havde de 
laveste omkostninger. F0rstnrevnte I0sning ville blot indebrere en massiv 
krydssubsidiering (EF's monopoliserede postsektor reprresenterer i dag en vrerdi 
af ca. 20 mia ECU) mellem "tabende" og "vindende" postvresener. Sidstnrevnte 
l0sning ville indebrere ikke blot krydssubsidiering, men ogsA statsst0tte. En 
frelles takst ville kort sagt krreve en frelles postpolitik. 
Udover ekstra administrative omkostninger ville en sAdan politik medfore en 
begrrensning af den nooendige fleksibilitet, der skal til for at opfylde 
mAlsretningerne for det indre marked. 
side .lP 
Bilag 15: Postbesorgelsen indenfor EF 
BILAG 15: POSTBES0RGELSEN INDEN FOR EF 
1. INDLEDNING 
Kapitel 8 mnhandler de ideelle lovgivningsmressige forhold omkring postbes0rgelsen 
mellem EF-landene og internationalt (afsnit 7). Denne debat hrenger igen neje sammen 
med en detaljeret analyse af remail-frenomenet (i kapitel 5, afsnit 9). I dette bilag uddybes 
debatten yderligere med mere detaljerede argumenter. 
I det f0lgende er anf0rt de vigtigste argumenter for og imod at lade postbes0rgelsen 
mellem EF-landene vrere omfattet af postvresenernes monopol. Skal man mAle efter 
argumenternes lrengde, kunne det se ud til, at den endelige konklusion mA blive til fordel 
for ikke at inddrage postbes0rgelsen mellem EF-landene under postvresenernes monopol. 
Men dette skal ikke opfattes som en kommentar til hverken vregten eller vrerdien af de 
individuelle argumenter. 
2. ARGUMENTER FOR AT MONOPOLISERE POSTBES0RGELSEN MELLEM EF­
LANDENE 
2.1. KONSEKVENSERNE AF DET INDRE MARKED 
Princippet i det indre marked er baseret pA et Frellesskab uden indre 
handelsgrrenser. Det kan derfor forekomme besynderligt, at der skal grelde 
forskellige regler for den indenrigske postbes0rgelse og for postbes0rgelsen 
mellem EF-landene. 
Ser man pA den fremtidige udvikling og pA mulighederne for at indf0re en 
politisk union, kan man hrevde, at Europa bar brug for visse frelles institutioner, 
herunder mAske ogsA en frelles poststyrelse Gf. kapitel 8, afsnit 20.1.). OgsA her 
kan man hrevde ud fra en politisk synsvinkel, at hvis monopoliserede 
posttjenester er berettigede pA nationalt plan, forekommer de ogsA at vrere 
berettigede pA EF-plan. 
2.2. REMAIL BASERET PA SKJEVHEDER I TERMINALAFGIFfSYSTEMET 
Det hrevdes, at remail er baseret pA skrevhederne i terminalafgiftssystemet 
mellem den godtg0relse, der betales, og de faktiske omkostninger ved at 
udlevere posten. (En sAdan pAstand grelder formentlig ikke for A-B-B-remail, 
hvor der betales indenrigstakster til udleveringspostvresenet). 
3. ARGUMENTER FOR IKKE AT MONOPOLISERE POSTBES0RGELSEN 
MELLEM EF-LANDENE 
3.1. NUV JERENDE KONKURRENCE 
I de fleste medlemslande konkurreres der i forvejen i praksis pA markederne for 
brevpostbes0rgelse mellem EF-landene og internationalt. Det ville vrere forkert 
pA nuvrerende tidspunkt at fratage kunderne de valgmuligheder, som de bar 
vrennet sig til. 
"fe 358 
3.2. Bilag 15: Postbesergelsen inden for EF 
FORBEDRINGER AF SERVICEKV ALITETEN 
Postvresenerne har vreret sene til at investere i kvalitetsforbedringer af den 
internationale postbes0rgelse (herunder ogsA mellem EF-landene). I dag g0r de 
det hovedsagelig pA grund af det konkurrencemressige pres. 
I dag er der indfort et prrestationsmAlesystem. Men det viser, at de aktuelle 
prrestationer ikke er tilfredsstillende. CEPT bar fastsat et uofficielt mAI pA D + 3 
(tredje hverdag efter afsendelsen), men nylige stikprnver viser, at kun 40% af 
forsendelserne opfylder dette mAI. 
De private posttjenester, der konkurrerer med postvresenernes internationale 
postsystem, offentligg0r ikke deres egne resultater med hensyn til 
servicekvaliteten. Men de forskellige posttjenesters omkostninger vii meget snart 
blive nogenlunde ensartede. Derefter vii alle leverand0rer af posttjenesteydelser 
(herunder ogsA de private firmaer) skulle srelge deres produkter pA grundlag af 
servicekvaliteten. 
Normalt vii man med A-B-B-remail kunne opnA kortere "end-to-end" tider end 
med post, der bes0rges via postvresenets eget system. Der er to grunde hertil. 
For det forste kan den private posttjeneste vrere mere effektiv med hensyn til 
bAde udgAende sortering og befordring til udleveringslandet. (Til sidstnrevnte 
operation kan der eventuelt benyttes natfly). 
For det andet sluser den private posttjeneste forsendelserne direkte ind i 
udleveringspostvresenets indenrigssystem, idet posten indleverer pA et strategisk 
valgt sorteringskontor i det format, som det pAgreldende kontor foretrrekker. Til 
sammenligning skal postvresenets post gA gennem et af meget fA 
udvekslingspostkontorer, som ofte kan fungere som flaskehalse. Det er i hvert 
fald helt sikkert, at den indenlandske postbes0rgelse for de indenlandske 
forsendelseskategorier, som den private posttjeneste benytter, er lrengere end for 
indgAende international post. 
3.3. EKSPERTISE 
Hvor det drejer sig om indenlandsk posttrafik er postvresenet den eneste 
anerkendte ekspert. Det er ikke noovendigvis tilfreldet, hvor det drejer sig om 
international post. Deter ikke nogen tilfreldighed, at remail-firmaerne ejes enten 
af luftfartsselskaber ell er af luftfragtekspresfirmaer. 
De er med andre ord i langt h0jere grad end postvresenerne eksperter inden for 
lufttransport. Hvad angAr den del af posten, der forsendes ad overfladevejen, 
findes der ogsA specialiserede kurertjenester. 
Desuden grelder det, at eftersom mange private posttjenester handler individuelt 
med postvresenerne (i hvert fald hvor det drejer sig om A-B-B-remail), ved de 
ogsA mere end de andre postvresener om bestemmelsespostvresenernes 
udleveringsoperationer. 
3.4. INGEN BEHOV FOR OVERSKUD TIL KRYDSSUBSIDIERING 
Denne krydssubsidiering var under alle omstrendigheder utilfredsstillende og 
skulle efterhAnden have vrere afskaffet. Selv om en sAdan krydssubsidiering var 
acceptabel, vii overskuddet fra international postbes0rgelse ikke vrere af sammen 
omfang som tidligere. 
side 359 
CEPT's terminalafgiftssystem har vreret medvirkende til at fornge de udgAende 
direkte omkostninger. H vis terminalafgifterne var baseret pA indenrigstaksterne, 
ville disse omkostninger ogsA vrere stigende. Omvendt ville postvresenerne fA en 
mere rimelig godtg0relse for den indgAende postmrengde, hvorfor de ikke 
lrengere ville have behov for at drekke tab pA indgAende post med indtregter fra 
udgAende post. 
Selv om problemerne omkring terminalafgifterne ikke 10ses forel0big, skulle 
afsenderpostvresenet teoretisk set kunne konkurrere prismressigt med en A-B-C­
remailer. Det er mAske ikke tilfreldet i praksis, fordi postvresenerne f0ler det 
noovendigt at anvende b0je takster for udlandspost for at kunne krydssubsidiere 
tab pA indenlandsk post. 
3.5. KONKURRENCE UDEN KONSEKVENSER FOR DE UNIVERSELLE 
TJENESTEYDELSER 
NAr en virksomhed rendrer praksis fra selv at udf0re en opgave og i stedet 
udbyder arbejdet i entreprise, indebrerer det nresten altid en forngelse af de 
variable omkostninger ved det pAgreldende arbejde. NAr et afsenderpostvresen 
bes0rger international post, der stammer fra <lets eget land, "kontraherer" det 
med et andet postvresen om udleveringen. Selv om mange af det indgAende 
postvresens udleveringsomkostninger er faste, bliver de samme omkostninger 
pAlagt afsenderpostvresenet som variable omkostninger. 
Under forudsretning af, at re mail indsamles pA virksomhedens adresse og 
derefter udleveres via postvresenets net i adressatens land, bliver de to st0rste 
omkostningselementer ved de universelle posttjenesteydelser ikke pAvirket eller 
"ramt" af remail: 
-T0mning af offentlige: 
postkasser 
-udlevering: Den pAgreldende internationale postmrengde 
indsamles pA kundernes adresser; 
Remail overbolder stadigvrek de monopolrettigbeder, 
som leverand0ren af monopoliserede posttjeneste-
ydelser i udleveringslandet bar. · 
3.6. UDVIDELSE AF KUNDERNES V ALGMULIGHEDER 
Nogle af sp0rgsmAlene omkring postbes0rgelsen mellem EF-landene skal ses i 
sammenhreng med en fortsat udbygning af kundernes valgmuligbeder vedrnrende 
brevpostbes0rgelse 
Den normale situation med bensyn til brevpostbes0rgelse er den, at en kunde 
sender et brev med postvresenet, som derefter udleverer det til adressaten. 
Kunden bar ogsA muligbed for selv at aflevere brevet direkte til adressaten. 
Den normale situation med bensyn til postbes0rgelse mellem EF-landene er 
den, at kunden afsender posten med sit eget lands postvresen, som derefter 
lader posten befordre til udleveringslandets postvresen, der udleverer posten 
til adressaten. 
OgsA bvor det drejer sig om postbes0rgelse mellem EF-landene, bar kunden 
mulighed for selv at levere posten direkte til adressaten. 
:,!d~ 360 
Bilag 15: Postbesergelsen inden for EF 
Kunden kan afsende sin post med udleveringslandets postvresen, som derefter 
udleverer posten til adressaten. 
For at vende tilbage til valgmulighederne inden for kundens eget land grelder 
det, at kunderne i de tleste EF-lande kan overlade deres post til et privat 
firma, som har tilladelse til at fungere som postklarg0rer; derefter afsender 
dette private firma posten med postvresenet, som udleverer den til adressaten. 
Hvad angAr postbes0rgelse mellem EF-landene kan kunden overlade posten til 
en privat posttjeneste, der er etableret i udleveringslandet; derefter afsender 
den private posttjeneste posten med postvresenet, som udleverer den til 
adressaten. 
Kunden kan overlade posten til en privat posttjeneste i sit eget land; den 
private posttjeneste kan derefter befordre posten til en privat posttjeneste i 
udleveringslandet; derefter afsendes posten med udleveringslandets postvresen, 
som udleverer den til adressaten. 
Det fremgAr af dette spektrum af valgmuligheder, at en sAdan mulighed, der 
fortsat respekterer de monopolrettigheder, der er indrnmmet leverand0ren af 
monopoliserede posttjenesteydelser i udleveringslandet, b0r vrere tilladt. 
side 30! 
Bilag 16: Kriterier for qfgramsningen af monopolomrddet 
BILAG 16: KRITERIER FOR AFGRA:NSNING AF MONOPOLOMRADET 
1. INDLEDNING 
Det vigtigste politiske mAI er at sikre universel betjening af offentligheden. Derfor 
foreslAs det, at der indfores EF-regler for, hvilke tjenester der skal vrere omfattet af 
monopol. Monopoltjenesterne samt visse af de ikke-monopoliserede tjenester er forbundet 
med en forpligtelse til at levere offentlige tjenester. Andre tjenester -sAsom hes0rgelse af 
ekspresforsendelser eller tungere pakker -b0r ikke vcere omfattet af monopol og heller 
ikke indebrere forpligtelse til at levere offentlige tjenesteydelser. 
Midlet til at sikre den universelle betjening er indforelse af en rrekke monopoltjenester. 
Dette monopolomrAde mA dog vrere sA lille som muligt. Selv om visse pakker kan vrere 
omfattet af en universe! forpligtelse, er det klart, at de ikke b0r vrere omfattet af et 
eventuelt monopol. (De er i forvejen ikke omfattet af monopol i noget EF-land). Det 
samme grelder for tryksager; selv om de kan vrere omfattet af forpligtelsen til at betjene 
hele offentligheden, b0r de ikke vrere omfattet af monopolet. 
2. INDHOLD 
Det forekommer derfor klart, at <let forste kriterium, der skal anvendes for sA vidt angAr 
forsendelser, der falder ind under begrebet "universelle tjenesteydelser", er et 
indholdskriterium, hvorefter forsendelser indeholdende tryksager eller varer klart holdes 
ude fra monopolet. Tilbage efter anvendelsen af dette indholdskriterium bliver alle postale 
kommunikationsforsendelser af personlig ell er individualiseret karakter. Men det er 
stadigvcek mere, end hvad der er hehov for i relation til monopoltjenester. Derfor mA der 
efter indholdskriteriet anvendes et eller flere andre kriterier for at sikre, at 
monopolomrAdet begrrenses til det mindst mulige. 
I det folgende redeg0res der for en rrekke andre kriterier, hvoraf et ell er fl ere kan 
anvendes. 
3. PRIS 
PA grund af forskellene i takster (og omkostninger) for standardbrevpostbes0rgelsen i EF­
landene ville det vrere umuligt at operere med en frelles prisgrrense (udtrykt i lokal valuta) 
for monopoltjenester, der skulle drekke hele EF. 
Hvis der i hvert enkelt EF-land blev fastsat en bestemt prisgrrense, ville den gradvis blive 
udhulet af inflationen. Det styrende organ for postvresenet ville muligvis finde dette 
fordelagtigt. I modsat fald ville man tilstrrebe at revidere grrensen med jrevne mellemrum. 
Prisgrrensen kunne fastsrettes pA grundlag af takststrukturen for den grundlreggende 
brevpostbes0rgelse. F .eks. kunne grrensen fastsrettes, sA den svarede til en eventuel 
vregtgrrense, eller i et fast forhold til den takst, der svarede til vregtgrrensen (f.eks. 1,5 
gange h0jere end denne takst). 
Der kunne vrere risiko for, at postvresenet i realiteten kom til at afg0re, hvor den 
lovfrestede grrense for ikke-monopoliserede tjenester skulle gA. Men det behever ikke at 
betyde sA meget, eftersom de lovgivende myndigheder skal godkende eller i hvert fald 
begrunde rendringer i taksterne. De skal isrer vrere opmrerksomme pA takststrukturerne, sA 
de f.eks. kan sikre, at prisforh0jelserne for forskellige vregtgrupper er relateret til de 
dertil svarende omkostningsstigninger. 
':hie 362 Bilag 16: Kriterier for afgramsningen af monopolomr<idet 
En mulig l0sning pA dette lovgivningsm&ssige/driftsmressige problem kunne vrere i forste 
omgang at fastsrette prisgrrensen pA grundlag af taksten for den pAgreldende vregtgrrense. 
Derefter kunne satsen pristalsreguleres, sA den aldrig steg mere end inflationsraten i den 
pAgreldende pristalsperiode. (Grundlaget for pristalsreguleringen skulle altid vrere den 
foregAende prisgrrense). De lovgivende myndigheder kunne naturligvis altid fastsrette 
grrensen lavere end, hvad stigningerne i pristallet mAtte herettige til. 
4. KVALITET 
Postkvaliteten kan defineres pA forskellig mAde. Den mest anvendte metode er at mAle den 
tid, der medgAr til postbes0rgelsen fra indsamlingsstedet (eller postafslutningens 
afsendelse). Men denne mAlemetode til at sondre mellem breve og ekspresforsendelser 
ville give anledning til problemer. 
Hvis sondringen foretages pA grundlag af serviceprrestationen, ville det indebrere en 
definition "med tilbagevirkende kraft". Hvis et almindeligt brev f.eks. blev postbes0rget 
pA under 24 timer, skulle det sA efterfolgende betragtes som en ikke-monopoliseret 
forsendelse? Og hvis en ekspresforsendelse ikke blev bes0rget inden for to til tre dage (og 
det forekommer), skulle denne forsendelser sA efterfolgende betragtes som et standardbrev 
og derfor vrere omfattet af postvresenets monopol? 
Vanskeligheden ved at foretage sondringen efterfolgende, isrer i det sidstnrevnte tilfrelde, 
tyder pA, at man i h0jere grad b0r fokusere pA kundens forventninger end pA den faktiske 
prrestation (selv om det sidste naturligvis indvirker pA det forste). 
Kundernes forventninger pA dette omrAde mAles bedst ved den pris, de er villige til at 
betale. 
Anvendelse af prisen i stedet for hastigheden som et kriterium ville yderligere indebrere 
den fordel, at det rent faktisk ogsA ville tage h0jde for andre former for kvalitet, som 
kunderne vrerdsretter, og som de er villige til at betale mere for. 
5. VlEGT 
Et vregtkriterium mAler noget absolut og er derfor ikke forbundet med de ulemper, som er 
nrevnt i det foregAende i relation til priskriteriet (isrer med hensyn til tilb0jeligheden til at 
bevrege sig op eller ned "pA egen hAnd"). Men man skal vrere klar over, at et 
vregtkriterium ikke ville vrere tilstrrekkeligt i sig selv, eftersom det ikke ville udelukke 
lette ekspresforsendelser fra monopolet. Det mAtte derfor anvendes kombineret med et 
priskriterium. 
6. KOMBINATION AF VlEGT OG PRIS 
Kun ved at kombinere vregt-og priskriteriet (efter anvendelse af indholdskriteriet) kan 
man vrere sikker pA at komme til at operere med det mindst mulige monopolomrAde 
(blandt de tjenester, der er omfattet af forpligtelsen til at betjene hele offentligheden), som 
samtidig kan sikre den "universelle tjeneste". De forsendelser, der derefter vii blive 
tilbage som vrerende omfattet af et eventuelt monopol, ville vrere almindelige breve, 
postkort og adresseret reklame (direct mail) og for disse forsendelsers vedkommende kun 
op til en hestemt pris og en hestemt vregt. 
• side 363 
Bilag 16: Kriterier for afgrtmsningen afmonopolomrtldet 
En frelles vregtgrrense kunne anvendes over hele EF, og derefter kunne prisgrrenserne i 
betragtning af de meget varierende takster, der eksisterer i dag, beregnes i hvert enkelt 
EF-land pA grundlag af vrekstgrrensen. Hvis der kom st0rre overensstemmelse mellem 
omkostninger og takster, ville en prisgrrense pA lidt lrengere sigt vrere tilstrrekkelig i sig 
selv . 
Bilag 16: Kriterier for afgramsningen af monopolomrddet 
.. side 365 
ORDLISTE 
Adr~selese forsendelser 
AO En form for direct mail. Adressel0st reklamemateriale omdeles til samtlige husstande i det 
omrAde, der er bestemt af annonc0ren. 
"Autres objets" pA fransk -en UPU-klassifikation, som omfatter tryksager og smApakker. 
Den anvendes til alle klassifikationer af postva!Senernes internationale brevpostbes0rgelse. 
Flere postva!Sener benytter den ogsA som den ene af de to klassifikationer for deres 
indenlandske post, idet den anden er LC (se nedenfor). 
Besergelse af egen post 
BNP 
Brev Det selv at indlevere sin post. Sk0nt det forekommer ganske ligetil, kan det give 
anledning til problemer, isrer for brugere med kontrakt. De forskellige muligheder for 
indlevering af egen post hos postva!Senet er: at indlevere posten lokalt, at indlevere posten 
pA et fjerntliggende sted (eventuelt ifolge en kontraktordning) pA det samme nationale 
territorium, at f0re posten til udlandet og indlevere den hos postva!Senet i et andet land 
med henblik pA udlevering der, at fore posten til udlandet og indlevere den hos 
postva!Senet i et andet land med henblik pA udlevering i et andet land end ens eget, at 
fore posten til udlandet og indlevere den hos postva!Senet i et andet land med henblik pA 
udlevering i ens eget land. (Det b0r bemrerkes, at der i de sidste tre tilfrelde kan vrere 
forskellige lovgivningsma!Ssige synspunkter athrengigt af, om de pAgreldende lande er EF­
lande eller ikke). 
Bruttonationalprodukt -den samlede vrerdi af den produktive indsats et land et 
regnskabsAr. 
Der findes ikke nogen frelles definition. Med "brev" forstAr brugerne en individuel lresbar 
kommunikation, der kan forsendes pA forskellig mAde. Betegnelsen refererer ruJdvendigvis 
til afsenderens og/eller adressatens personlige ell er forretningsma!Ssige anliggender. I 
forbindelse med begrebet "brevpost", som omfatter tryksager og smApakker, refererer 
postva!Senerne til tider til UPU-definitionen, som omfatter alle postale kommunikationer, 
der vejer under 2 kg . 
Brug ere 
Se under "Kunder". 
side 366 
CEPT 
Den Europreiske Konference af Post-og Teleadministrationer. Omfatter postvresenerne i 
samtlige EF-lande og de fleste af de 0Vrige europreiske lande. Konferencen er nu opdelt 
mellem post og telekommunikation. CEPT (Posts) reprresenterer i 0jeblikket 
postvresenerne som operat0rer i postsektoren, men der er tegn pA, at der vii blive oprettet 
en srerskilt CEPT-gruppe, der reprresenterer de styrende organer for posttjenesterne. 
City mail 
Dette er en tjeneste, der drives at private posttjenester. Begrebet refererer normalt til post, 
der indsamles i et byomrAde og udleveres i samme omrAde. Det kan ogsA referere til 
udleveringselementet i forbindelse med international post, hvor posten udleveres af en 
privat posttjeneste i stedet for af postvresenet i udleveringslandet. 
De Hsjtstaende Embedsmrends Gruppe vedrorende Post 
Et rAdgivende udvalg, som er blevet oprettet for at hjrelpe Kommissionen med at 
udarbejde forslag for EF's postsektor. Det blev foreslAet oprettet af 
telekommunikationsministrene i MinisterrAdet i september 1989 og er regelmressigt trMt 
sammen siden december 1989. Alle medlemsstater er reprresenteret. Gruppens 
formandskab varetages af Kommissionen. 
Direct mail 
En form for reklame, hvor en reklamemeddelelse sendes med posten direkte til 
enkeltpersoner. FormAlet er at g0re reklamefremstooet mere specifikt mAlrettet end det er 
muligt med andre annonceringsformer. Tendensen gAr i retning af at g0re adresseret 
reklame stadig mere "personaliseret" (se nedenfor). Der findes dog ogsA en mindre 
mAlrettet variant, nemlig adressel0s reklame (se ovenfor). 
Direkte bladomdeling 
Private posttjenesters omdeling af aviser og blade til abonnenter. Forlagene kontraherer 
direkte med de pAgreldende private firmaer, og pA forsendelserne er anfort abonnentens 
fulde adresse. 
Direkte markedsforing 
En frellesbetegnelse, som omfatter bAde reklamefremstoo for produkter rettet mod 
personer i deres eget hjem (eller kontor) samt levering af produkter direkte til boprelen. 
Det omfatter derfor ogsA direct mail, telefonsalg og postordre. 
• I Onl/isu side 367 
Dirigering 
Den rute og den transportmetode, der vrelges til at befordre forsendelser mellem to 
geografisk adskilte steder. 
Dokumentudveksling 
EDI Et servicetilbud fra specialiserede private posttjenester, hvor kunderne kan aflevere post 
direkte i andre kunders postbokse og atbente post, som pA tilsvarende mAde er anbragt i 
deres egne bokse. I visse lande kan grupper af sAdanne "udvekslingskunder" ogsA bes0rge 
post imellem hinanden. 
Elektronisk dataudveksling (Electronic Data Interchange). En elektronisk metode til at 
transmittere kvantitativ information. Systemet krrever, at de informationer, der skal 
udveksles, er formateret pA en helt bestemt mAde. Det er specielt relevant for st0rre 
virksomheder, der udveksler enorme mrengder af kvantitativ information, og kommer 
derfor til at konkurrere med posttjenesterne om transmission af f.eks. ordrer, kontoudtog 
og fakturaer. Det kan ogsA bruges af posttjenester til at kommunikere med kunderne. 
Ekspresbesergelse 
De tjenester, der tilbydes af kurerfirmaer og eksprespakkefirmaer (mange firmaer tilbyder 
begge tjenester). De varetager ekspresbes0rgelse af henholdsvis dokumenter og pakker. 
Disse tjenester tilbydes bAde af private firmaer og af de offentlige postvresener. De 
adskiller sig kvalitativt klart fra almindelige brev-og pakketjenestei:. (N.B.: Det er ogsA 
noget helt andet end "ekspresbreve" -se nedenfor). 
Ekspresbrev 
En tjeneste, der tilbydes af postvresenerne: Et brev, som fAr en srerlig behandling. Det 
postbes0rges normalt hurtigere (i visse tilfrelde med garanti for tilbagebetaling, sAfremt 
det ikke omdeles til tiden) og registrering ved afsendelse og udlevering. 
Forbrugere 
Se under "Kunder". 
Forsendelseskategori 
Opdeling af posten, hvorefter forsendelserne i den pAgreldende kategori adskilles fra den 
evrige post og behandles separat. Eksempler herpA er LC, AO, f0rsteklassespost, 
andenklassespost og international post . 
1. side368 -· .... t • ··\ .. ·; 
Den Almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel (The Generalic~g~eement on 
Trade and Tariffs, GA TT), en verdensomsprendende multilateral overenskomst om at 
tilstrrebe at afskaffe hindringer for samhandlen. Det er ogsA hensigten, at tjenesteydelser 
skal vrere omfattet af overenskomsten, hvorfor den nye rammeoverenskomst for 
tjenesteydelser kaldes General Agreement on Trade and Services (GATS). 
Indgaende 
Refererer til den sidste del af postbesergelsen, herunder udlevering til adressaten. Det 
refererer derfor til de operationer, der foretages af det "modtagende" driftscenter i et 
integreret net eller af det "modtagende" postvresen (eller anden operater, der arbejder i 
underentreprise) i et frelles netvrerk. 
Individualiseret 
I den betydning, ordet "individualiseret" er anvendt i grenbogen, refererer det til 
kommunikationsforsendelser vedrnrende adressatens forretningsmressige eller personlige 
anliggender sA tilstrrekkeligt individuelt angivet, at det er klart, at teksten refererer 
specifikt til den pAgreldende adressat. lndividualiserede forsendelser, som derfor ikke er 
tryksager, omfatter forretningsbreve, kontoudtog og fakturaer. 
Indsamling 
Post kan indsamles fra tre forskellige steder: Fra kundens adresse (eller adressen pA en 
tredjepart, der opererer pA kundens vegne), fra et posthus eller fra en offentlig postkasse. 
Indsamlingen fra postkasserne er de sAkaldte "temninger". 
Klassificeringssystem 
De fleste postvresener klassificere deres post i mindst to grupper. Posten i de to grupper 
bar forskellige takster for samme vregt og behandles nonnalt forskelligt i relation til 
service. 
Visse postvresener klassificerer pA grundlag af forsendelsernes indhold. Her sondres der 
mellem breve og postkort pA den ene side og tryksager (og smApakker) pA den anden side. 
I henhold til Verdenspostforeningens klassification kaldes disse kategorier for henholdsvis 
LC Oettres et cartes) og AO (autres objets). 
Andre postvresener bar klassificeringssystemer, der er baseret pl, hvor hurtigt kunden 
ensker forsendelsen beserget. Dette system opererer med henholdsvis fersteklasses- og 
andenklassespost eller med 24 timers og 48 timers post. 
• I On/Uste side 369 
Kunder 
LC Forbrugere er (i den betydning, der er anvendt her i grnnbogen) privatpersoner, der 
sender forsendelser pA egne vegne; den samlede postmamgde fra en forbruger vii normalt 
vrere meget begrrenset. Kunder omfatter bAde forbrugere og organisationer, der sender 
forsendelser pA egne vegne; sidstnrevntes forsendelsesbehov kan variere lige fra meget 
begrrensede til meget store mrengder. Brugere omfatter bAde kunder, der sender 
forsendelser pA egne vegne, og postservicefirmaer, der handler pA andre kunders vegne; 
sAdanne firmaer fungerer som "mellemled" mellem kunderne og den posttjeneste (ofte 
postvresenet), der udleverer forsendelserne. 
"Lettres et cartes" pA fransk -UPU-klassifikation, der omfatter breve og kort (og derfor 
udelukker tryksager, jf. AO ovenfor). Begrebet anvendes i international postbes0rgelse 
mellem postvresenerne og af visse postvresener til klassificering af den indenlandske post. 
Mail room 
Et servicetilbud til kontorbygninger og virksomheder. I et "mail room" indsamles posten 
og klarg0res til afsendelse hos de pAgreldende posttjenester (herunder postvresenet). Visse 
posttjenester er begyndt at tilbyde at udf0re dette arbejde i entreprise for de 
organisationer, der fremstiller posten. En sAdan tjeneste kan vrere led i et mere omfattende 
engagement fra postvresenets side med henblik pA at styre hele processen forud for 
postafsendelsen for store kunder. 
Monopoltjeneste 
En tjenesteydelse, som en posttjeneste er forpligtet til at levere (hvor det drejer sig om 
postale tjenesteydelser, vii det i realiteten altid vrere postvresenet), som til gengreld fAr 
visse srerlige enerettigheder. I henhold til disse rettigheder har denne posttjeneste eneret 
til at levere de pAgreldende tjenesteydelser inden for det omrAde, som er omfattet af 
monopolet. 
Obligatorisk tjeneste 
Alie tjenesteydelser, som en posttjeneste er pAlagt at varetage af det styrende organ, 
kaldes obligatoriske tjenester. De skal normalt tilbydes pA hele det omrAde, der drekkes af 
den posttjeneste, pA hvem den pAgreldende forpligtelse hviler, og som slides er forpligtet 
til at bes0rge alle forsendelser, som er omfattet af definitionen af den pAgreldende 
forpligtelse. Visse obligatoriske tjenester er monopoliserede (og giver posttjenesten eneret 
til at levere dem), mens andre ikke er monopoliseret, men underlagt fri konkurrence . 
side 370 
OCR 
Optisk lreser (Optical Character Recognition). Et skanningapparatur, der kan "lrese" tegn 
og (for sA vidt angAr postbes0rgelsen) omdanne dem til binrere koder, som derefter kan 
benyttes til automatiseret sortering. 
Omdeling ar egen post 
Det at bringe sin egen post til bestemmelsesstedet og selv udlevere den til adressaten. Fra 
et lovgivningsmressigt synspunkt kan der vrere forskellige synsvinlder athrengigt af, om 
adressen er i det samme land eller ikke. (Hvis adressen er i et andet land, kan der ogsA 
vrere forskellige lovgivningsmressige synspunkter athrengigt af, om det pAgreldende land 
er et EF-land eller ikke). 
Pakke 
Forsendelse indeholdende varer, der skal udleveres pl adressestedet. Teknisk set er der 
ingen evre vregtgrrense, men normalt opererer man med en grrense pA 30 kg. 
(Forsendelser, der vejer mere end 30 kg, vii normalt vrere palleforsendelser). 
"Personaliseret" 
"Personaliseret" er et udtryk, der beskriver, hvordan en direct mail-forsendelse kan 
omfatte tekst, som kan vrere srerlig relevant for adressaten. Men eftersom teksten ikke er 
specifikt udformet med henblik pl netop den plgreldende adressat (med undtagelse af titel, 
navn og adresse), kan forsendelsen ikke betragtes som "individualiseret", der er defineret 
ovenfor. 
Poste restante 
Et servicetilbud, hvorefter en kunde kan fA forsendelser, der er adresseret til 
vedkommende, opbevaret pl et bestemt posthus. Kunden afhenter sin post direkte pA det 
pAgreldende posthus. 
Postklargering 
Det er det arbejde, der udf0res af en tredjepartsoperat0r, som fungerer som mellemled 
mellem den oprindelige kunde, der fremstillede posten, og postvresenet. Postklarg0rere 
opererer derfor med postvresenets godkendelse og bar normalt en kontrakt med dette. 
Den vigtigste del af postklarg0ringen er sortering af posten fer afsendelsen (forsortering). 
Det kan ogsA bestA i f0ring af abonnentlister og konvolutering. Nogle af disse funktioner 
(eller dem alle) kan ogsA varetages af postservicebureauer (se nedenfor). 
• 
• side:371 
Postordre 
Salg og levering af produkter til privatpersoner pA deres boprel. Konkurrerer med 
detailsalg. En af de st0rste brugere af brev-og pakketjenesterne, men ogsA af stor 
betydning i sig selv: Tegner sig for 0,5% af EF's BNP. 
Postservicebureau 
Betegnelsen drekker over det postklarg0ringsarbejde, der udf0res af visse firmaer. Brugen 
af det pAgreldende udtryk associeres normalt med fremstillingen af direct mail og andre 
tryksager. NAr posten er fremstillet og trykt, sendes den til postservicebureauet til 
klarg0ring med henblik pA afsendelse. 
Postvresenets elektroniske post 
En "hybrid" tjeneste, som kombinerer telekommunikation og postbes0rgelse. En 
forsendelse sendes via telekommunikation (enten som tekst eller som billede) til et 
hensigtsmressigt sted, hvor den overf0res pA papir ("hard copy"), lregges i konvolut og 
adresseres. Derefter bliver den en postforsendelse, som udleveres til adressaten. 
Rabatordning 
Frellesbetegnelse for forsendelser, hvorpA der ydes rabat, normalt publikationer, og hvor 
den angivne forsendelsestid er lrengere end normalt. 
Rabattakster 
Visse kunder fAr tilbudt takster, der er lavere end de normalt greldende. Forskellen 
mellem de to takster er en rabat. 
Rabatter afhrenger normah af mrengden af forsendelser og/eller omkostningsbesparelser. 
Visse lavere takster er ikke begrundet i omkostningsbesparelser, men i forsendelsernes 
indhold. Det er normalt tilfreldet for forsendelser, der indeholder tryksager. (Lavere 
takster for valgmateriale er et andet eksempel). 
Remail 
En international brevposttjeneste, der tilbydes af private posttjenester, normalt i 
samarbejde med et postvresen. Der findes tre forskellige former for remail. 
A-B-C-remail betegner, at posten indsamles i det land, hvor kunden opholder sig (A), 
befordres til et andet land (B), hvor den sendes ind i det internationale postsystem til 
videreforsendelse til (og udlevering i) et tredjeland (C). A-B-B-remail betyder, at posten 
indsamles i det land, hvor kunden opholder sig (A), befordres til udleveringslandet (B) og 
udleveres til adressaten der (B), normalt via det nationale postvresens mellemkomst i land 
B. A-B-A-remail betyder, at indenlandsk post bringes ud af landet af kunden (A) til et 
andet land (B) for at blive sendt tilbage til det ferste land (A). 
side 372 
Smapakke 
Forsendelse, der indeholder varer og vejer under 2 kg. Betragtes af postvresenerne og 
UPU som vrerende en del af brevposten (indglr i AO-klassifikationen -se ovenfor). 
Sortering 
En aktivitet, der gAr ud pA at samle en forsendelse sammen med andre forsendelser til 
samme bestemmelsessted. Ved den f0rste sorteringsproces ("udgAende" sortering) samles 
forsendelser til samme bestemmelsesby eller -omrlde. I det "indg!ende" sorteringskontor 
opdeles posten efter mere detaljerede omrAder, og derefter fordeles posten til de personer, 
der er ansvarlige for selve ombreringen. 
Srerpost 
I grnnbogen refererer dette udtryk til "ekspresbreve" (se ovenfor). 
Takstudligning 
Den praksis, der gAr ud pA at anvende samme takst over hele landet. 
Telef onsalg 
Salg af produkter via telefonen. Visse aspekter af denne form for markedsfming er ulovlig 
i nogle medlemslande. 
Terminalaf gifter 
Det godtg0relsessystem, der anvendes pA udveksling af international post mellem 
postvresener. Det "udg!ende" postvresen fAr alle portoindtregterne o.lign. fra kunden. 
Derefter godtg0r det det "indg!ende" postvresen for de omkostninger, dette postvresen har 
haft ved udleveringen af posten. 
Tryksager 
Forsendelser, hvor teksten er identisk. Begrebet refererer normalt til publikationer 
(aviser, blade og b0ger), men kan ogsA omfatte direct mail. 
Udgaende 
Omfatter de f0rste faser i postbes0rgelsen, dvs. indsamling, udgAende sortering og 
afsendelse af postafslutninger. 
• I OnJUste side 373 
Udlevering 
Den afsluttende fase i postbes0rgelsesprocessen, hvorved forsendelsen overdrages til 
adressaten. Det kaldes pA dansk ogsA ombreringer og er normalt tilrettelagt inden for 
bestemte afgrrensede omrAder. Drekningen af et sAdant omrAde kaldes en ombreringsrunde. 
PA grund af forpligtelsen til at sikre betjening af hele befolkningen skal postbuddene pA 
deres ombreringsrunde i givet fald forbi samtlige potentielle udleveringsadresser . 
Udskudt postafsendelse 
Visse postvresener kan tilbyde kunder, der afsender srerligt store postmrengder at foretage 
afsendelsen over en lrengere periode, men aftaler pA forhAnd datoen (eller forskellige 
datoer) for udleveringen til adressaterne. Denne tjenesteydelse vedrnrer hovedsagelig 
direct mail og er normalt knyttet sammen reklamekampagner, som ogsA benytter andre 
medier. 
Udvekslingspostkontor 
Et specialiseret sorteringskontor, hvorigennem den internationale post mellem 
postvresener passerer. Der findes bAde "udgAende" udvekslingskontorer, der er ansvarlige 
for afsendelsen af postafslutninger fra afsendelseslandet, og "indgAende" kontorer, der er 
ansvarlige for modtagelsen i udleveringslandet. Postudvekslingskontorer, der varetager 
luftpostbes0rgelse, er placeret mer lufthavne, og postudvekslingskontorer, der varetager 
overtladepostbes0rgelse, er placeret mer havne og st0rre jernbanetrafikknudepunkter. 
Universel postbetjening 
UPU Obligatorisk postbetjening i hele det omrAde, der er omfattet af forpligtelsen. Dette 
indebrerer adgang til postindsamling, sAledes at posten kan forsendes inden for postnettet, 
samt udlevering af post til alle adresser i det pAgreldende omrAde. Det indebrerer ogsA 
rimelige priser og rimelig servicekvalitet. 
Selv om andre operationer ogsA kan indebrere betjening af hele landet eller hele det 
pAgreldende omrAde, refererer hegrehet "universel tjeneste" i grnnbogen kun til de 
operationer, der varetages universelt i henhold til en lovfrestet forpligtelse. 
Verdenspostforeningen (Union Postale UniverseHe). Det er et organ under De Forenede 
Nationer, som lovgiver om postvresenernes internationale postbes0rgelse. Verdenspost­
foreningens konvention bekrreftes pA kongresserne, der atholdes hvert femte Ar. 


ISSN 0254-1459 
KOM(91) 476 endelig udg. 
DO KU MENTER 
DA 10 
Katalognummer : CB-C0-92-263-DA-C 
ISBN 92-77-45004-5 
K.ontoret for De~ Europ~iske Fzllesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg ' 
..