DA Den Europæiske Unions Tidende C 274/1

ENDELIGT ÅRSREGNSKAB FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER

REGNSKABSÅRET 2006

Bind I

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB OG KONSOLIDERET BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

(2007/C 274/01)

INDHOLDSFORTEGNELSE

Note til det konsoliderede årsregnskab

Væsentligste begivenheder og nøglepunkter

Del I: Konsolideret årsregnskab for de europæiske fællesskaber og forklarende bemærkninger

A. Balance

B. Resultatopgørelse (inkl. oplysninger om segmenter)

C. Pengestrømsopgørelse

D. Bevægelser i nettoaktiver

E. Bemærkninger til årsregnskabet

Del II: Konsolideret beretning om gennemførelsen af De Europæiske Fællesskabers budget og forklarende bemærkninger

A. Konsolideret beretning om budgetgennemførelsen

B. Forklarende bemærkninger til den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen

NOTE TIL DET KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB

De Europæiske Fællesskabers konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2006 er udarbejdet på grundlag af de oplysninger, som de andre institutioner og organer har fremlagt, i henhold til finansforordningens artikel 129, stk. 2. Jeg erklærer herved, at regnskabet er udarbejdet i overensstemmelse med afsnit VII i finansforordningen for De Europæiske Fællesskaber og med de regnskabsprincipper, -regler og -metoder, som er beskrevet i bilaget til årsregnskabet.

Jeg har fra regnskabsførerne for de pågældende institutioner og organer, som har attesteret pålideligheden heraf, modtaget alle de oplysninger, der var nødvendige for udarbejdelsen af regnskabet, som viser De Europæiske Fællesskabers aktiver og passiver og budgetgennemførelsen.

Jeg attesterer herved, at jeg på grundlag af disse oplysninger og den kontrol, jeg har anset for at være nødvendig for underskrivelsen af Europa-Kommissionens regnskab, har rimelig sikkerhed for, at regnskabet på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af De Europæiske Fællesskabers finansielle stilling.

Brian Gray Regnskabsfører for Europa-Kommissionen

VÆSENTLIGSTE BEGIVENHEDER OG NØGLEPUNKTER

De Europæiske Fællesskabers årsregnskab for 2006 er det andet årsregnskab, som udarbejdes efter de regler for periodiseret regnskabsførelse, som De Europæiske Fællesskaber indførte i 2005. Ligesom det er tilfældet med alle andre regnskaber, har Kommissionen bestræbt sig på at skabe forbedringer i forhold til de tidligere offentliggjorte regnskaber, specielt for at give læserne mere forståelige og relevante oplysninger.

Med hensyn til opstillingen af regnskabet for 2006 skal følgende ændringer fremhæves:

— Efter den ajourføring af finansforordningen, som trådte i kraft den 1. maj 2007, har Kommissionens regnskabsfører for første gang medtaget en note til regnskabet, hvori det anføres, at han har fået rimelig sikkerhed for, at regnskabet på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af De Europæiske Fællesskabers finansielle stilling.

— Hver af regnskabsførerne for de organer, hvis regnskaber er konsolideret i dette regnskab, har i deres egne regnskaber medtaget en erklæring om, at de har fået rimelig sikkerhed for, at deres regnskaber på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af deres institutions eller organs regnskab.

— Beløbene i årsregnskabet er nu vist i millioner euro, hvilket gør regnskabet lettere at læse.

— Tabellerne vedrørende budgetgennemførelsen er blevet forenklet for at gøre dem lettere at forstå.

— Der er givet yderligere oplysninger om inddrivelsen af Kommissionens udgifter.

Endelig skal det bemærkes, at anvendelsesområdet for konsolideringen er blevet øget siden 2005 — der er nu 24 konsoliderede agenturer sammenlignet med 16 i 2005.

DE VIGTIGSTE PUNKTER I ÅRSREGNSKABET FOR 2006

— Budgetoverskuddet har fortsat sit fald fra 2,41 mia. EUR til 1,85 mia. EUR.

— Regnskabsårets økonomiske resultat er ændret fra et underskud på 7,812 mio. EUR i 2005 til et overskud på 197 mio. EUR i 2006.

— De samlede aktiver er steget fra 58,7 mia. EUR i 2005 til 67,3 mia. EUR, og den samlede gæld er steget fra 120,9 mia. EUR til 131,6 mia. EUR. Forskellen vil på kort sigt blive finansieret via budgetmidler, som allerede er vedtaget, og på længere sigt dækkes den af medlemsstaternes garantier.

DEL I

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

INDHOLD

A. Balance

B. Resultatopgørelse (inkl. oplysninger om segmenter)

C. Pengestrømsopgørelse

D. Bevægelser i nettoaktiver

E. Bemærkninger til årsregnskabet

1. Regnskabspraksis

2. Bemærkninger til balancen

3. Bemærkninger til resultatopgørelsen

4. Bemærkninger til pengestrømsopgørelsen

5. Elementer uden for balancen og bemærkninger

6. Finansiel risikostyring

7. Oplysninger i regnskaber om afhængige parter

8. Begivenheder efter balancedagen

9. Konsoliderede enheder

10. Ikke-konsoliderede enheder

A. BALANCE

(mio. EUR) Bemærkning 31.12.2006 31.12.2005 I. LANGFRISTEDE AKTIVER: 31 556 31 415 Immaterielle anlægsaktiver 2.1 37 27 Materielle anlægsaktiver 2.2 4 586 4141 Investeringer 2.3 2 157 1 874 Lån 2.4 2 023 2 397 Langsigtet forfinansiering 2.5 22 425 22 732 Langfristede tilgodehavender 2.6 328 244 II. OMSÆTNINGSAKTIVER: 35 776 27 291 Lagre 2.7 115 126 Kortsigtede investeringer 2.8 1 426 1 440 Kortsigtet forfinansiering 2.9 8 055 6 633 Kortfristede tilgodehavender 2.10 9 796 7 238 Likvide midler 2.11 16 384 11 854 Aktiver i alt 67 332 58 706 III. LANGFRISTET GÆLD: 37 071 38 026 Ydelser til medarbejdere 2.12 32 200 33 156 Hensættelser til tab og omkostninger 2.13 989 1 097 Finansielle forpligtelser 2.14 1 862 1 920 Anden langfristet gæld 2.15 2 020 1 853 IV. KORTFRISTET GÆLD: 94 479 82 825 Hensættelser til tab og omkostninger 2.16 379 275 Finansielle forpligtelser 2.17 20 22 Diverse kreditorer 2.18 94 080 82 528 Passiver i alt 131 550 120 851 NETTOAKTIVER (64 218) (62 145) Reserver 2.19 2 855 2 808 Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne 2.20 (67 073) (64 953) Ydelser til medarbejdere (langfristede) (1) (32 200) (33 156) Andre beløb (2) (34 873) (31 797) V. NETTOAKTIVER (3) (64 218) (62 145)

B. RESULTATOPGØRELSE (herunder oplysninger om segmenter)

(mio. EUR) Bemærkning 2006 2005 DRIFTSINDTÆGTER 3.1 113 486 107 890 Egne indtægter og indtægter fra bidrag: 105 118 103 964 BNI-indtægter 70 134 70 861 Momsindtægter 17 207 16 018 Traditionelle egne indtægter 15 247 14 265 Budgetjusteringer 2 395 2 606 Bidrag fra tredjelande (herunder EFTA-lande) 135 214 Driftsindtægter: 8 368 3 926 Bøder 2 217 719 Landbrugsafgifter 1 695 447 Inddrevne udgifter 1 296 939 Indtægter fra administrativ drift 982 895 Andre driftsindtægter 2 178 926 DRIFTSUDGIFTER 113 422 107 597 Administrative udgifter: 3.2 6 619 6 127 Personaleudgifter 3 998 3 613 Udgifter vedrørende anlægsaktiver 348 320 Andre administrative udgifter 2 273 2 194 Driftsudgifter: 3.3 106 803 101 470 Direkte central forvaltning 12 273 11 281 Indirekte central forvaltning 677 351 Decentral forvaltning 1 809 1 733 Delt forvaltning 90 828 86 925 Fælles forvaltning 34 248 Andre driftsudgifter 3.4 1 182 932 OVERSKUD PÅ DRIFTEN 64 293 Indtægter fra finansielle transaktioner 3.5 621 399 Udgifter til finansielle transaktioner 3.6 (331) (369) Bevægelse i langsigtede forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere 2.12 108 (8 044) OVERSKUD/(UNDERSKUD) FRA IKKE-DRIFTSMÆSSIGE AKTIVITETER 398 (8 014) DEL AF NETTO(-UNDERSKUD) AF ASSOCIEREDE SELSKABER OG JOINT VENTURES 3.7 (265) (91) OVERSKUD/(UNDERSKUD) AF ORDINÆR VIRKSOMHED 197 (7 812) REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT 197 (7 812)

OPLYSNINGER OM SEGMENTER

I denne beretning redegøres for opdelingen i driftsindtægter og driftsudgifter for hvert af Kommissionens politikområder på grundlag af den aktivitetsbaserede budgetstruktur. Disse politikområder kan samles under tre hovedoverskrifter — Aktiviteter inden for Den Europæiske Union, Aktiviteter uden for Den Europæiske Union og Tjenesteydelser og andet.

»Aktiviteter inden for Den Europæiske Union« er det største af disse udgiftsområder, da det dækker de mange politikområder inden for Den Europæiske Union. »Aktiviteter uden for Den Europæiske Union« vedrører politikker uden for Unionen, såsom handel og bistand. »Tjenesteydelser og andet« er de interne og horisontale aktiviteter, der er nødvendige for, at Fællesskabernes institutioner og organer kan fungere.

De konsoliderede agenturer er integreret i de forskellige politikområder. De øvrige institutioner, bortset fra Kommissionen, er samlet under et særligt politikområde. Tallene for de forskellige politikområder er bruttotallene før den konsoliderede eliminering, og disse opføres samlet i en enkelt kolonne.

Bemærk, at egne indtægter og bidrag ikke er delt op på de forskellige aktiviteter, da de beregnes, opkræves og forvaltes af centrale tjenestegrene i Kommissionen. De vises her, så man kan sammenligne nettoresultatet med resultatopgørelsen.

OPLYSNINGER OM SEGMENTER — OVERBLIK

(mio. EUR) Aktiviteter inden for EU Aktiviteter uden for EU Tjenesteydelser og andet EKSF under afvikling Andre EU-institutioner Konsoliderede elimineringer I ALT DRIFTSINDTÆGTER: Bøder 2 217 0 0 0 0 0 2 217 Landbrugsafgifter 1 695 0 0 0 0 0 1 695 Inddrevne udgifter 1 248 58 1 0 0 (11) 1 296 Indtægter fra administrativ drift 44 48 702 0 275 (87) 982 Andre driftsindtægter 2 401 332 110 0 1 (666) 2 178 DRIFTSINDTÆGTER I ALT 7 605 438 813 0 276 (764) 8 368 Administrative udgifter: 1 985 899 1 576 0 2 280 (121) 6 619 Personaleudgifter 1 505 655 745 0 1 100 (7) 3 998 Udgifter vedrørende anlægsaktiver 62 55 102 0 129 0 348 Andre administrative udgifter 418 189 729 0 1 051 (114) 2 273 Driftsudgifter: 99 016 6 928 1 449 53 0 (643) 106 803 Direkte central forvaltning 6 474 4 879 1 249 0 0 (329) 12 273 Indirekte central forvaltning 611 308 1 0 0 (243) 677 Decentral forvaltning 362 1 447 0 0 0 0 1 809 Delt forvaltning 90 828 0 0 0 0 0 90 828 Fælles forvaltning 7 27 0 0 0 0 34 Andre driftsudgifter 734 267 199 53 0 (71) 1 182 DRIFTSUDGIFTER I ALT 101 001 7 827 3 025 53 2 280 (764) 113 422 NETTODRIFTSUDGIFTER (93 396) (7 389) (2 212) (53) (2 004) 0 (105 054) Egne indtægter og indtægter fra bidrag 105 118 Overskud på driften 64 Finansielle nettoindtægter 290 Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere 108 Andel af associerede selskaber/joint ventures (265) Regnskabsårets økonomiske resultat 197





OPLYSNINGER OM SEGMENTER — AKTIVITETER INDEN FOR EU

(mio. EUR) Økonomiske og finansielle anliggender Erhvervs- og virksomhedspolitik Konkurrence Beskæftigelse Landbrug Transport og energi Miljø Forskning Informationssamfundet DRIFTSINDTÆGTER: Bøder 0 1 2 158 0 0 0 0 0 0 Landbrugsafgifter 0 0 0 0 1 695 0 0 0 0 Inddrevne udgifter 0 1 0 89 686 1 0 3 5 Indtægter fra administrativ drift 0 8 0 1 0 2 1 0 0 Andre driftsindtægter 1 146 0 34 436 194 39 382 23 DRIFTSINDTÆGTER I ALT 1 156 2 158 124 2 817 197 40 385 28 Administrative udgifter: 48 162 69 95 111 163 89 172 115 Personaleudgifter 42 120 65 77 97 130 66 134 92 Udgifter vedrørende anlægsaktiver 0 6 0 1 0 1 1 0 0 Andre administrative udgifter 6 36 4 17 14 32 22 38 23 Driftsudgifter: 51 253 269 10 003 52 212 882 209 2 860 1 841 Direkte central forvaltning 51 191 1 147 35 749 182 2 807 1 796 Indirekte central forvaltning 0 0 0 (2) 0 58 12 0 0 Decentral forvaltning 0 0 0 0 275 (1) 0 0 0 Delt forvaltning 0 0 0 9 842 51 868 0 0 0 0 Fælles forvaltning 0 0 0 0 0 (23) 0 0 0 Andre driftsudgifter 0 62 268 16 34 99 15 53 45 DRIFTSUDGIFTER I ALT 99 415 338 10 098 52 323 1 045 298 3 032 1 956 NETTODRIFTSUDGIFTER (98) (259) 1 820 (9 974) (49 506) (848) (258) (2 647) (1 928) Det Fælles Forskningscenter Fiskeri Det indre marked Regionalpolitik Beskatning og toldunion Uddannelse og kultur Sundhed og forbrugerbeskyttelse Retfærdighed, frihed og sikkerhed Aktiviteter inden for EU i alt DRIFTSINDTÆGTER: Bøder 0 58 0 0 0 0 0 0 2 217 Landbrugsafgifter 0 0 0 0 0 0 0 0 1 695 Inddrevne udgifter 0 10 0 460 0 (11) 3 1 1 248 Indtægter fra administrativ drift 33 0 0 0 (3) (1) 0 3 44 Andre driftsindtægter 8 0 184 0 1 182 64 707 2 401 DRIFTSINDTÆGTER I ALT 41 68 184 460 (2) 170 67 711 7 605 Administrative udgifter: 339 32 134 65 46 145 131 69 1 985 Personaleudgifter 214 28 98 52 42 94 97 57 1 505 Udgifter vedrørende anlægsaktiver 47 0 4 0 (2) 1 2 1 62 Andre administrative udgifter 78 4 32 13 6 50 32 11 418 Driftsudgifter: 73 652 47 28 095 35 347 275 912 99 016 Direkte central forvaltning 67 197 10 26 35 (156) 252 84 6 474 Indirekte central forvaltning 0 0 0 95 0 448 0 0 611 Decentral forvaltning 0 0 0 88 0 0 0 0 362 Delt forvaltning 0 454 0 27 856 0 0 0 808 90 828 Fælles forvaltning 0 0 0 30 0 0 0 0 7 Andre driftsudgifter 6 1 37 0 0 55 23 20 734 DRIFTSUDGIFTER I ALT 412 684 181 28 160 81 492 406 981 101 001 NETTODRIFTSUDGIFTER (371) (616) 3 (27 700) (83) (322) (339) (270) (93 396)





OPLYSNINGER OM SEGMENTER — AKTIVITETER UDEN FOR EU

(mio. EUR) Eksterne forbindelser Handel Udvikling Udvidelse Humanitær bistand Aktiviteter uden for EU i alt DRIFTSINDTÆGTER: Inddrevne udgifter 35 0 1 21 1 58 Indtægter fra administrativ drift 48 0 0 0 0 48 Andre driftsindtægter 69 0 13 250 0 332 DRIFTSINDTÆGTER I ALT 152 0 14 271 1 438 Administrative udgifter: 632 51 125 71 20 899 Personaleudgifter 427 46 118 50 14 655 Udgifter vedrørende anlægsaktiver 54 0 0 1 0 55 Andre administrative udgifter 151 5 7 20 6 189 Driftsudgifter: 3 449 8 737 2 131 603 6 928 Direkte central forvaltning 3 131 7 684 456 601 4 879 Indirekte central forvaltning 48 0 29 231 0 308 Decentral forvaltning 203 0 78 1 166 0 1 447 Fælles forvaltning 59 1 (62) 29 0 27 Andre driftsudgifter 8 0 8 249 2 267 DRIFTSUDGIFTER I ALT 4 081 59 862 2 202 623 7 827 NETTODRIFTSUDGIFTER (3 929) (59) (848) (1 931) (622) (7 389)





OPLYSNING OM SEGMENTER — TJENESTEYDELSER OG ANDET

Presse og kommunikation OLAF Samordning Personale og administration Eurostat Budget Revision Andet Tjenesteydelser og andet i alt DRIFTSINDTÆGTER: Inddrevne udgifter 0 0 0 0 1 0 0 0 1 Indtægter fra administrativ drift 0 5 0 658 0 38 0 1 702 Andre driftsindtægter 0 0 35 5 0 0 0 70 110 DRIFTSINDTÆGTER I ALT 0 5 35 663 1 38 0 71 813 Administrative udgifter: 92 43 157 1 161 65 50 8 0 1 576 Personaleudgifter 63 30 135 410 58 42 7 0 745 Udgifter vedrørende anlægsaktiver 0 0 0 102 0 0 0 0 102 Andre administrative udgifter 29 13 22 649 7 8 1 0 729 Driftsudgifter: 58 14 2 48 67 1 139 0 121 1 449 Direkte central forvaltning 57 14 0 33 66 1 083 0 (4) 1 249 Indirekte central forvaltning 1 0 0 0 0 0 0 0 1 Andre driftsudgifter 0 0 2 15 1 56 0 125 199 DRIFTSUDGIFTER I ALT 150 57 159 1 209 132 1 189 8 121 3 025 NETTODRIFTSUDGIFTER (150) (52) (124) (546) (131) (1 151) (8) (50) (2 212)

C. PENGESTRØMSOPGØRELSE

(mio. EUR) Bemærkning 2006 2005 PENGESTRØMME FRA ORDINÆR VIRKSOMHED Overskud (underskud) på ordinær virksomhed: 197 (7 812) Pengestrømme fra driften: 4.2 Nedskrivning 11 7 Afskrivning 306 278 Værdiforringelse af investeringer (3) (12) (Stigning)/fald i lån 374 (99) (Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering 307 (1 447) (Stigning)/fald i langfristede fordringer (84) 64 (Stigning)/fald i lagre 11 (63) (Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering (1 422) 94 (Stigning)/fald i kortfristede fordringer (2 558) (99) Stigning/(fald) i langfristede hensættelser (108) 84 Stigning/(fald) i langfristede finansielle forpligtelser (58) 233 Stigning/(fald) i anden langsigtet gæld 167 9 Stigning/(fald) i kortfristede hensættelser 104 35 Stigning/(fald) i kortfristede finansielle forpligtelser (2) (130) Stigning/(fald) i diverse kreditorer 11 552 8 287 Budgetoverskud for 2005 bogført som ikke-likvid indtægt i 2006 (2 410) (2 737) Andre ikke-likvide bevægelser 140 2 Pengestrømme fra investeringsaktiviteter: 4.3 (Stigning)/fald i immaterielle og materielle anlægsaktiver (772) (351) (Stigning)/fald i investeringer (4) (156) 13 (Stigning)/fald i kortfristede investeringer 14 3 Bevægelse i langsigtede ydelser til medarbejdere: 2.12 (956) 7 144 NETTOPENGESTRØM FRA ORDINÆR VIRKSOMHED 4 654 3 503 NETTOSTIGNING/(-FALD) I LIKVIDE MIDLER (5) 4 654 3 503 LIKVIDE MIDLER VED ÅRETS BEGYNDELSE (5) 2.11 12 170 8 667 LIKVIDE MIDLER VED ÅRETS SLUTNING (5) 2.11 16 824 12 170

D. BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER

(mio. EUR) Reserver (7)Akkumuleret overskud/(underskud) Regnskabsårets økonomiske resultat (7) I alt Dagsværdireserve Andre reserver BALANCE PR. 31. DECEMBER 2004 (korrigeret) 88 2 479 (58 359) 4 194 (6) (51 598) Bevægelser i Garantifondens reserve 145 (145) 0 Bevægelser i dagsværdien (7) (7) Andet 9 9 Tildeling af det økonomiske resultat for 2004 103 1 354 (1 457) 0 Budgetresultat for 2004 krediteret medlemsstaterne (2 737) (2 737) Regnskabsårets økonomiske resultat (7 812) (7 812) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2005 81 2 727 (57 141) (7 812) (62 145) Bevægelser i Garantifondens reserve 22 (22) 0 Bevægelser i dagsværdien (77) (77) Andet 72 145 217 Tildeling af det økonomiske resultat for 2005 30 (7 842) 7 812 0 Budgetresultat for 2005 krediteret medlemsstaterne (2 410) (2 410) Regnskabsårets økonomiske resultat 197 197 BALANCE PR. 31. DECEMBER 2006 4 2 851 (67 270) 197 (64 218)

E. BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET

1. Regnskabspraksis

2. Bemærkninger til balancen

3. Bemærkninger til resultatopgørelsen

4. Bemærkninger til pengestrømsopgørelsen

5. Elementer uden for balancen og bemærkninger

6. Finansiel risikostyring

7. Oplysninger i regnskaber om afhængige parter

8. Begivenheder efter balancedagen

9. Konsoliderede enheder

10. Ikke-konsoliderede enheder

1. REGNSKABSPRAKSIS

1.1 LOVGIVNINGEN OG FINANSFORORDNINGEN

Regnskaberne føres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16. september 2002, s. 1, senest ændret ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 af 13. december 2006, EUT L 390 af 30. december 2006) om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser for denne finansforordning, senest ændret den 28. marts 2007.

I medfør af finansforordningens artikel 133 vedtager Kommissionens regnskabsfører de regnskabsregler og -metoder, som skal anvendes af alle EU's institutioner og organer. Regnskabsføreren vedtog således de nuværende regnskabsregler for Fællesskaberne den 28. december 2004. Denne nye regnskabspraksis er baseret på periodisering og tager udgangspunkt i de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS) eller IFRS-standarderne, International Financial Reporting Standards, der er udarbejdet af henholdsvis bestyrelsen for International Public Sector Accounting Standard (IPSASB) og bestyrelsen for International Accounting Standard Board (IASB). Disse regler er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører efter udtalelse fra en rådgivende ekspertgruppe for regnskabsstandarder, der gav faglig vejledning. Regnskabsreglerne revideres med jævne mellemrum og opdateres, når det er nødvendigt; sidste gang, dette skete, var den 18. oktober 2006.

De regler for værdiansættelse og regnskabsførelse, som er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, finder anvendelse på de alle EU-institutioner og -organer, der på nuværende tidspunkt er omfattet af konsolideringen, for at sikre, at bestemmelserne for regnskabsførelse, værdiansættelse og præsentation af regnskaberne anvendes ensartet, således at proceduren for udarbejdelse og konsolidering af årsregnskabet kan samordnes.

Kommissionens regnskabsfører skal udarbejde det foreløbige konsoliderede regnskab og fremsende det til revision hos Revisionsretten senest den 31. marts det følgende år. Kommissionen skal senest den 31. juli godkende det endelige konsoliderede regnskab, som derefter offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende senest den 15. november sammen med Revisionsrettens revisionserklæring. Både det foreløbige og det endelige årsregnskab for 2006 præsenteres således: Bind I indeholder det konsoliderede regnskab og bind II Kommissionens regnskab.

1.2 REGNSKABSPRINCIPPER

Formålet med årsregnskaber er at give en række oplysninger om et organs finansielle stilling, resultater og pengestrømme, som måtte være nyttige for en bred vifte af brugere. For et offentligt organ som De Europæiske Fællesskaber er formålet mere specifikt at give oplysninger, der kan være nyttige i forbindelse med beslutningsprocessen, og at bevise organets ansvarlighed over for de ressourcer, det har fået betroet.

Hvis årsregnskabet skal give et retvisende billede, skal det give de relevante oplysninger om arten og rækkevidden af en EU-institutions eller et agenturs aktiviteter og forklare, hvordan de finansieres, samt give udtømmende oplysninger om institutionens eller agenturets transaktioner. Men det skal gøres på en klar og forståelig måde, der tillader sammenligning mellem de forskellige regnskabsår. Dette har også været udgangspunktet for dette dokument.

EU-institutionernes og -agenturernes regnskaber består af et almindeligt regnskab og et budgetregnskab. Regnskaberne føres i euro på basis af kalenderåret. Budgetregnskabet giver mulighed for at følge budgettets gennemførelse i detaljer. Det gældende princip for dette regnskab er et ændret kasseregnskabsprincip (8). Det almindelige regnskab gør det muligt at udarbejde årsregnskabet, idet det viser alle regnskabsårets udgifter og indtægter og har til formål at vise formuestillingen i form af en balance pr. 31. december.

Finansforordningens artikel 124 omhandler de regnskabsprincipper, der skal anvendes ved opstillingen af årsregnskaberne, dvs. principperne om:

— going concern

— forsigtighed

— kontinuitet i regnskabsmetoderne

— anvendelse af sammenlignelige oplysninger

— væsentlighed

— bruttoprincippet

— indhold frem for formalia

— periodisering.

1.3 KONSOLIDERING

Konsolideringen af De Europæiske Fællesskaber omfatter 34 kontrollerede enheder, et associeret selskab og et joint venture. Den fulde fortegnelse over konsoliderede enheder findes i bemærkning E9. Anvendelsesområdet for konsolideringen er blevet øget med 8 agenturer i forhold til 2005.

Kontrollerede enheder

Kontrollerede enheder er enheder, hvori De Europæiske Fællesskaber har beføjelse til at styre såvel drift som økonomi og dermed få udbytte af enhedens aktiviteter. Denne beføjelse skal kunne udøves umiddelbart. Den mest almindelige kontrolindikator, flertal af stemmerettigheder, gælder i de fleste tilfælde ikke for De Europæiske Fællesskaber, da der normalt ikke er nogen kapitalforbindelser mellem enhederne.

De EU-institutioner, der er omfattet af konsolideringen, er oprettet på grundlag af en oprettelsestraktat. Disse institutioner udgør grundlaget for den organisatoriske struktur i De Europæiske Fællesskaber og bidrager uomtvisteligt til opfyldelsen af De Europæiske Fællesskabers målsætninger. De kan derfor anses som fuldt undergivet De Europæiske Fællesskabers kontrol.

Ud fra samme synsvinkel betragtes de fællesskabsorganer og gennemførelsesorganer, der er oprettet ved en afledt retsakt, som værende undergivet De Europæiske Fællesskabers kontrol, og de er derfor også omfattet af konsolideringen. I 2006 er seks nyoprettede agenturer blevet konsolideret for første gang. Desuden er Harmoniseringskontoret for det Indre Marked (Alicante) og EF-Sortsmyndigheden (Angers), som ikke modtager støtte over Fællesskabernes almindelige budget, for første gang medtaget i konsolideringen i årsregnskabet for 2006. Førstegangskonsolideringen af disse otte agenturer har følgende indvirkning på årsregnskabet for 2006:

Langfristede aktiver : 32 mio. EUR Omsætningsaktiver : 413 mio. EUR Passiver : 168 mio. EUR Nettoaktiver : 277 mio. EUR

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling (EKFS) betragtes desuden som en kontrolleret enhed.

De kontrollerede enheder konsolideres ved hjælp af den fulde konsolideringsmetode. Alle transaktioner og saldi mellem De Europæiske Fællesskabers kontrollerede enheder elimineres. Urealiserede gevinster og tab på transaktioner mellem enheder er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Associerede selskaber

Associerede selskaber er enheder, som De Europæiske Fællesskaber har betydelig indflydelse på, men ikke kontrol over, idet aktieandelen generelt svarer til 20-50 % af stemmerettighederne. Investeringer i associerede selskaber bogføres ved hjælp af equity-metoden og opføres indledningsvis til anskaffelsesværdien.

De Europæiske Fællesskabers andel af de associerede selskabers over- eller underskud efter købet opføres i resultatopgørelsen, og deres andel af bevægelserne i reserverne efter købet opføres under reserverne. De akkumulerede bevægelser efter købet justeres i forhold til den regnskabsmæssige værdi af investeringen. Modtagne udlodningsbeløb fra et associeret selskab nedbringer investeringens regnskabsmæssige værdi.

Urealiserede fortjenester og tab på transaktioner mellem De Europæiske Fællesskaber og deres associerede selskaber er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Regnskabspraksis for de associerede selskaber kan adskille sig fra den, som De Europæiske Fællesskaber har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder. Af praktiske grunde er der ved anvendelse af equity-metoden ikke foretaget nogen justering af de associerede selskabers årsregnskab.

I tilfælde, hvor De Europæiske Fællesskaber har en andel på 20 % eller mere af en risikokapitalfond, har Fællesskaberne ikke ønske om at øve nogen betydelig indflydelse. Disse fonde behandles derfor som aktiver, der besiddes med handel for øje (»available for sale«), hvorfor equity-metoden ikke anvendes.

Joint ventures

Et joint venture er et kontraktligt arrangement, hvori De Europæiske Fællesskaber og en eller flere (risikovillige) parter er fælles om at drive og kontrollere en økonomisk aktivitet. Fælles kontrol er en kontraktligt fastsat deling af kontrollen med en økonomisk aktivitet. Investeringer i enheder, der kontrolleres i fællesskab, bogføres efter equity-metoden og opføres indledningsvis til anskaffelsesværdien.

De Europæiske Fællesskabers andel af over- eller underskud i de fælles kontrollerede enheder opføres i resultatopgørelsen, og andelen af bevægelserne i reserven opføres i reserven. De akkumulerede bevægelser justeres i forhold til andelens regnskabsmæssige værdi.

Urealiserede fortjenester og tab på transaktioner mellem De Europæiske Fællesskaber og deres fælles kontrollerede enheder er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Regnskabspraksis for joint ventures kan adskille sig fra den, som De Europæiske Fællesskaber har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder. Af praktiske grunde er der ved anvendelse af equity-metoden ikke foretaget nogen justering af årsregnskaberne for joint ventures.

Ikke-konsoliderede enheder

De midler, der forvaltes af Fællesskaberne på vegne af den fælles sygeforsikringsordning og Den Europæiske Udviklingsfond, er ikke omfattet af konsolideringen i De Europæiske Fællesskabers regnskab. Pr. 31. december 2006 var disse to fondes samlede aktiver henholdsvis 279 mio. EUR og 3,3 mia. EUR — jf. bemærkning E10.

1.4 VALUTA OG KONVERTERINGSGRUNDLAG

Funktionel valuta og rapporteringsvaluta

Det konsoliderede årsregnskab aflægges i euro, der er De Europæiske Fællesskabers funktionelle valuta og indberetningsvaluta.

Transaktioner og balancer

Valutatransaktioner omregnes til euro ved hjælp af de gældende kurser på transaktionsdagen.

Gevinster og tab på udenlandsk valuta fra valutatransaktioner og fra omregning af monetære aktiver og forpligtelser i fremmed valuta til de valutakurser, som er gældende ved årets udgang, opføres i resultatopgørelsen.

Årsopgørelser over monetære aktiver og passiver i udenlandske valutaer omregnes til euro på grundlag af de gældende valutakurser pr. 31. december 2006:

Euro-vekselkurs pr. 31. december 2006 CYP 0,5782 LTL 3,4528 CZK 27,4850 MTL 0,4293 DKK 7,4560 PLN 3,8310 EEK 15,6466 SKK 34,4350 GBP 0,6715 SIT 239,6400 HUF 251,7700 SEK 9,0404 LVL 0,6972 USD 1,3170

For følgende områder anvendes særlige omregningsmetoder:

— Materielle og immaterielle anlægsaktiver: værdiansættelse til købsprisen omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen, og

— forfinansieringer, der udbetales af Garantisektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, omregnet til den kurs, der er gældende den 10. i måneden efter den måned, hvor forskuddet bevilges.

Ændringer i dagsværdien af monetære værdipapirer i fremmed valuta, som er klassificeret som besiddet med handel for øje (AFS), analyseres ud fra de omregningsforskelle, der hidrører fra ændringerne i de amortiserede omkostninger for værdipapiret, og de øvrige ændringer i dettes regnskabsmæssige værdi. Omregningsforskellene opføres i resultatopgørelsen, og de andre ændringer i den regnskabsmæssige værdi bogføres i dagsværdireserven. Omregningsforskellene vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver og forpligtelser, der holdes til dagsværdi gennem resultatet, opføres i resultatopgørelsen. Omregningsforskelle vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver, der er klassificeret som besiddet med handel for øje, er indregnet i dagsværdireserven.

1.5 BALANCE

1.5.1 Immaterielle anlægsaktiver

Softwarelicenser kapitaliseres på grundlag af omkostningerne ved køb og idriftsættelse. Disse udgifter amortiseres over perioden for deres forventede levetid (4 år). Internt fremstillede immaterielle aktiver bogføres på nuværende tidspunkt som udgifter i resultatopgørelsen.

Udgifter forbundet med udvikling og vedligeholdelse af software opføres som påløbne udgifter.

1.5.2 Materielle anlægsaktiver

Bygninger, installationer og udstyr

Bygninger, installationer og udstyr opføres til den historiske anskaffelsesværdi med fradrag af afskrivning (undtagen for grunde, kunstværker og aktiver under udførelse) og værdiforringelse. Den historiske anskaffelsesværdi omfatter udgifter, der direkte kan henføres til anskaffelsen af elementerne.

Efterfølgende omkostninger medregnes kun i aktivets regnskabsmæssige værdi eller indregnes som et selvstændigt aktiv, alt efter hvad der er relevant, når det er sandsynligt, at det fremtidige økonomiske udbytte heraf vil tilfalde De Europæiske Fællesskaber, og elementets værdi kan ansættes pålideligt. Al anden reparation og vedligeholdelse opføres i resultatopgørelsen for den regnskabsperiode, hvori udgifterne er påløbet.

Grunde, kunstværker og aktiver under udførelse afskrives ikke. Andre aktiver afskrives efter den lineære metode, så anskaffelsesværdien fordeles på den resterende værdi i henhold til den skønsmæssige levetid, som følger:

Afskrivningssatser Type af aktiv Lineære afskrivningssatser Immaterielle aktiver 25 % Ejendomme 4 % Installationer, maskiner og udstyr 10 % til 25 % Møbler 10 % til 25 % Inventar og tilbehør 10 % til 33 % Transportmateriel 25 % Computerudstyr (hardware) 25 % Andre anlægsaktiver 10 % til 33 %

Aktivernes restværdi og levetid vurderes årligt og korrigeres om nødvendigt ved hver balancedag. Et aktivs regnskabsmæssige værdi nedskrives straks til det erholdelige beløb, hvis den regnskabsmæssige værdi er større end de anslåede erholdelige beløb.

Gevinst og tab på afhændelser fastlægges ved at sammenligne provenuet med den regnskabsmæssige værdi. Disse er inkluderet i resultatopgørelsen.

Leasing

Leasing af materielle aktiver, hvor De Europæiske Fællesskaber bærer alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som finansiel leasing. Finansiel leasing kapitaliseres pr. datoen for indgåelse af leasingaftalen til den laveste værdi af dagsværdien for det leasede aktiv eller nutidsværdien for minimumsbetalingerne på leasingaftalen. Hver leasingbetaling fordeles mellem restgælden og de finansielle afgifter, så der fremkommer en konstant sats på den udestående finanssaldo. Lejeforpligtelserne fratrukket finansielle afgifter medregnes i anden gæld (langfristet og kortfristet). Renteelementet i de finansielle afgifter bogføres i resultatopgørelsen over leasingperioden, så der for hver periode fremkommer en konstant periodisk rentesats for den resterende gældssaldo. Aktiver, der er erhvervet i henhold til finansiel leasing, afskrives over den korteste periode af aktivets levetid og leasingperioden.

Lejeaftaler, hvor udlejeren bærer en væsentlig del af risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som operationel leasing. Betalingerne for operationel leasing opføres på resultatopgørelsen på lineær basis over leasingperioden.

1.5.3 Værdiforringelse af ikke-finansielle aktiver

Aktiver med ubestemt brugstid amortiseres ikke, men vurderes årligt med hensyn til nedskrivning på grund af værdiforringelse. Nedskrivning af aktiver tages op til overvejelse, hver gang en begivenhed eller en ændring i omstændighederne antyder, at den regnskabsmæssige værdi måske ikke er erholdelig. Tab som følge af værdiforringelse opføres som differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb. Det erholdelige beløb er det højeste beløb af et aktivs dagsværdi minus salgsomkostninger og dets brugsværdi.

1.5.4 Investeringer

Investeringer i associerede selskaber og andele i joint ventures

Investeringer i associerede selskaber og andele i joint ventures regnskabsføres efter equity-metoden.

Investeringer i risikokapitalfonde

Klassifikation og måling

Investeringer i risikokapitalfonde klassificeres som aktiver, der besiddes med handel for øje, og skal derfor regnskabsføres til dagsværdi, mens gevinster og tab fra ændringer i dagsværdien (herunder omregningsforskelle) opføres i dagsværdireserven.

Dagsværdi

Eftersom investeringer i risikokapitalfonde ikke har en noteret markedsværdi på et aktivt marked, og da der ikke er nogen anden pålidelig værdiansættelsesteknik, værdiansættes de på en linje for linje-basis til den laveste værdi af anskaffelsesværdien og den af fondens forvalter tilskrevne nettoværdi på balancedagen, hvorved eventuelle urealiserede gevinster i den underliggende portefølje udelukkes. Investeringer i risikokapitalfonde med mindre end to års varighed pr. balancedagen værdiansættes efter de samme principper med undtagelse af urealiserede tab, der alene skyldes administrative udgifter, idet tabene ikke medregnes pga. den underliggende porteføljes tidlige stadium.

Det bør fremhæves, at Den Europæiske Investeringsfond i overensstemmelse med IAS 39 har udviklet en »dagsværdimetode«, som blev anvendt på Europa-Kommissionens investeringer i risikokapitalfonde ved udgangen af 2005. Dette skift fra den tidligere værdiansættelsesmetode til »dagsværdimetoden« trådte i kraft den 1. januar 2006 for Kommissionens regnskaber, og de dermed forbundne korrektioner er indregnet i dagsværdireserven.

Med denne metode opnås dagsværdien af investeringer i risikokapitalfonde ved hjælp af begrebet samlede nettoværdier, hvor det indirekte antages, at hvis fondens nettoværdier opfylder IAS 39-standarden, vil det også være tilfældet for fondens samlede nettoværdier.

I henhold til denne metode klassificeres fondene i tre kategorier:

— Kategori I — fonde, der anvender kravene til dagsværdi ifølge IAS 39.

— Kategori II — fonde, der anvender andre retningslinjer for værdiansættelse (f.eks. AFIC, BVCA og EVCA -retningslinjer) eller standarder, der må anses for at være i overensstemmelse med IAS 39-standarden.

— Kategori III — fonde, der ikke anvender IAS 39-kravene til dagsværdi eller andre retningslinjer for værdiansættelse, der er i overensstemmelse med IAS 39.

For kategori I og II indregnes urealiserede gevinster, som skyldes dagsværdimålingen, gennem reserverne, og urealiserede tab vurderes med hensyn til værdiforringelse for at afgøre, om de bør indregnes som værdiforringelsestab i resultatopgørelsen eller som ændringer i dagsværdireserven.

Dagsværdien for de samlede nettoværdier bestemmes enten ved at anvende de Europæiske Fællesskabers procentvise ejerandel i fondene på nettoværdien, som denne fremgår af den seneste beretning, eller, når det er muligt, ud fra den præcise aktieværdi pr. samme dato oplyst af fondens forvalter.

Investeringer i kategori III værdiansættes til anskaffelsesværdien minus værdiforringelse (på nuværende tidspunkt er der dog ingen investeringer af denne type).

Andre investeringer

Klassifikation

De Europæiske Fællesskaber rubricerer deres investeringer i følgende kategorier: Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, lån og tilgodehavender, hold til udløb-investeringer samt finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS-aktiver). Klassifikationen af investeringerne bestemmes ved den første bogføring og revurderes pr. hver balancedag.

i) Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet

Denne kategori har to underkategorier: finansielle aktiver i handelsbeholdningen og finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet ved påbegyndelse. Et finansielt aktiv klassificeres i denne kategori, hvis det hovedsagligt er erhvervet med henblik på salg på kort sigt, eller hvis De Europæiske Fællesskaber betegner det således. Afledte aktiver rubriceres også i handelsbeholdningen, medmindre de kan indgå som regnskabsmæssig sikring. Aktiver i denne kategori klassificeres som omsætningsaktiver, hvis det kan forventes, at de realiseres inden 12 måneder fra balancedagen.

ii) Lån og tilgodehavender

Lån og tilgodehavender er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger, der ikke er noteret på et aktivt marked. De fremkommer, når Fællesskaberne tilvejebringer penge, varer eller tjenesteydelser direkte til debitor uden at have til hensigt at handle tilgodehavendet. De er inkluderet i de langfristede aktiver, undtagen hvis de udløber inden for tolv måneder fra balancedagen.

iii) Hold til udløb-investeringer (HTM)

Hold til udløb-investeringer er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger og fast løbetid, som De Europæiske Fællesskaber agter og formår at beholde til udløb. I dette regnskabsår har De Europæiske Fællesskaber ikke haft investeringer, der hører til denne kategori.

iv) Investeringer, der besiddes med handel for øje (AFS)

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, er ikke-afledte aktiver, der enten hører under denne kategori eller ikke er rubriceret i nogen anden kategori. De er inkluderet i de langfristede aktiver, medmindre Fællesskaberne har til hensigt at afsætte investeringen inden for tolv måneder fra balancedagen.

Første indregning og måling

Køb og salg af finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, hold til udløb-aktiver samt aktiver, der besiddes med handel for øje, indregnes på handelsdatoen, som er den dato, hvor De Europæiske Fællesskaber forpligter sig til at købe eller sælge aktivet. Udlån bogføres, når lånerne får et kontant beløb. Investeringer indregnes først til dagsværdi plus transaktionsomkostninger for alle de finansielle aktiver, som ikke er indregnet til dagsværdi gennem resultatet. Finansielle aktiver, der indregnes til dagsværdi gennem resultatet, opføres til dagsværdi, og transaktionsomkostningerne bogføres under udgifter i resultatopgørelsen.

Dagsværdien af et finansielt aktiv ved første indregning er normalt transaktionsprisen (dvs. dagsværdien af det modtagne vederlag). Når et langfristet lån, der er rentefrit eller forrentes under markedsvilkår, bevilges, kan dets dagsværdi dog vurderes til nutidsværdien af alle fremtidige kontantbetalinger skønnet ved hjælp af gældende markedsrentesats for lignende instrumenter med en lignende kreditvurdering.

For personalelån bevilget af EKSF under afvikling anvendes af praktiske grunde og ud fra en væsentlighedsbetragtning transaktionsprisen som dagsværdi ved påbegyndelse uanset eventuelle præferencerentesatser.

Investeringer slettes fra regnskabet, når rettighederne til at modtage pengestrømme fra investeringerne er ophørt eller overført, og De Europæiske Fællesskaber har overdraget alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten.

Efterfølgende målinger

AFS-aktiver og finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet regnskabsføres efterfølgende til dagsværdi.

Gevinst og tab som følge af ændringer i dagsværdien af de finansielle aktiver, der er klassificeret til dagsværdi gennem resultatet, medregnes i resultatopgørelsen i den periode, hvor de opstår.

Ændringer i dagsværdien for monetære finansielle aktiver i fremmed valuta, der er klassificeret som AFS-aktiver, analyseres ud fra de omregningsforskelle, der hidrører fra ændringerne i de amortiserede omkostninger for værdipapiret, og de øvrige ændringer i dettes regnskabsmæssige værdi. Omregningsforskellene opføres i resultatopgørelsen, og de andre ændringer i den regnskabsmæssige værdi bogføres i dagsværdireserven. Ændringer i dagsværdien for ikke-monetære finansielle aktiver, der er klassificeret som AFS-aktiver, opføres i dagsværdireserven.

Når finansielle aktiver, der er klassificeret som aktiver, der besiddes med handel for øje, sælges eller nedskrives, skal de akkumulerede dagsværdijusteringer, der før blev opført i dagsværdireserven, bogføres i resultatopgørelsen.

Renter af finansielle AFS-aktiver, der udregnes efter den effektive rentemetode, opføres i resultatopgørelsen. Udbytte af AFS-aktier bogføres fra det tidspunkt, hvor De Europæiske Fællesskaber har ret til at modtage betaling.

Dagsværdien af noterede investeringer på et aktivt marked baseres på budprisen. Hvis markedet for et finansielt aktiv ikke er aktivt (og i tilfælde af unoterede værdipapirer), ansætter De Europæiske Fællesskaber dagsværdien ved hjælp af værdiansættelsesteknikker, f.eks. nylige armslængdetransaktioner, henvisninger til andre i hovedtræk identiske instrumenter, tilbagediskonteret pengestrømsanalyse, modeller for prisfastsættelse af optioner og andre værdiansættelsesteknikker, som i almindelighed benyttes af markedsdeltagerne.

Når dagsværdien af investeringer i aktier, som ikke er noteret på et aktivt marked, ikke kan måles pålideligt, værdiansættes disse investeringer til anskaffelsesværdien minus værdiforringelse.

Lån og tilgodehavender og HTM-investeringer regnskabsføres til den amortiserede anskaffelsesværdi ved anvendelse af den effektive rentemetode. Ud fra en væsentlighedsbetragtning anvendes den effektive rentemetode i tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser ikke nødvendigvis særskilt på udlån og låntagning. De Europæiske Fællesskabers transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Værdiforringelse af finansielle aktiver

De Europæiske Fællesskaber vurderer på hver balancedag, hvorvidt der er objektive beviser for, at værdien af et finansielt aktiv er blevet forringet. Et finansielt aktivt bliver udelukkende værdiforringet, og der opstår udelukkende tab ved værdiforringelse, hvis der er objektive beviser for en værdiforringelse som følge af en eller flere begivenheder, som er indtruffet efter første indregning af aktivet, og denne eller disse tabsgivende begivenheder har indflydelse på de skønnede fremtidige pengestrømme fra det finansielle aktiv, som kan værdiansættes pålideligt.

i) Aktiver regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi

Hvis der er objektive beviser for, at der er opstået et værdiforringelsestab på lån og tilgodehavender eller HTM-investeringer, som bogføres til amortiseret anskaffelsesværdi, måles den beløbsmæssige størrelse af tabet som forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme (med fradrag af fremtidige kredittab, som endnu ikke er opstået) diskonteret til det finansielle aktivs oprindelige effektive rentesats. Aktivets regnskabsmæssige værdi reduceres, og tabet opføres i resultatopgørelsen. Hvis et lån eller en HTM-investering er variabelt forrentet, er diskonteringssatsen til måling af eventuelle værdiforringelsestab den gældende effektive rentesats, der er fastsat i kontrakten.

Beregningen af nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme fra et finansielt aktivt, som er stillet i pant, afspejler de pengestrømme, som kan hidrøre fra overtagelse af pantet med fradrag af omkostninger forbundet med erhvervelse og salg af pantet, uanset om en sådan overtagelse af pantet er sandsynlig.

Hvis den beløbsmæssige størrelse af værdiforringelsestabet i et efterfølgende regnskabsår formindskes, og denne nedsættelse objektivt kan henføres til en begivenhed, som er indtruffet, efter at værdiforringelsen blev bogført, tilbageføres det tidligere bogførte værdiforringelsestab gennem resultatopgørelsen.

ii) Aktiver regnskabsført til dagsværdi

For aktier, der klassificeres som AFS-aktiver, tages der ved vurderingen af, om aktierne er værdiforringet, hensyn til, hvorvidt der er tale om et væsentligt eller længerevarende fald i aktiens dagsværdi til under anskaffelsesværdien. Hvis der findes belæg herfor for finansielle AFS-aktiver, bliver det akkumulerede tab, der måles som forskellen mellem anskaffelsesværdien og den aktuelle dagsværdi med fradrag af eventuelle værdiforringelsestab, som tidligere er opført i resultatopgørelsen, fjernet fra reserverne og bogført i resultatopgørelsen. Værdiforringelsestab på aktier, der er opført i resultatopgørelsen, tilbageføres ikke gennem resultatopgørelsen. Hvis dagsværdien af et AFS-gældsinstrument stiger i et efterfølgende regnskabsår, og stigningen objektivt kan henføres til en begivenhed, som er indtruffet, efter at værdiforringelsestabet er bogført, tilbageføres afskrivningstabet gennem resultatopgørelsen.

1.5.5 Lagre

Lagre opføres til det mindste beløb af kostprisen eller den reducerede salgsværdi. Kostprisen bestemmes efter først ind, først ud-metoden (FIFU). I særlige tilfælde kan WACC-formlen (de vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger) anvendes. Kostprisen på færdigvarer og varer under fremstilling omfatter udviklingsomkostninger, råmaterialer, direkte løn, andre direkte omkostninger og tilknyttede produktionsomkostninger (baseret på normal driftskapacitet). Den reducerede salgsværdi er den skønnede salgspris i et normalt forretningsforløb med fradrag af færdiggørelsesomkostninger og salgsomkostninger.

Når lagerbeholdninger gratis eller for et symbolsk beløb opbevares til distribution, måles de til det laveste beløb af kostprisen eller de aktuelle genanskaffelsesomkostninger. De aktuelle genanskaffelsesomkostninger er de omkostninger, som De Europæiske Fællesskaber skulle afholde, hvis de erhvervede aktivet på tidspunktet for regnskabsaflæggelse.

1.5.6 Forfinansieringsbeløb

Forfinansiering tjener til at forsyne modtageren med et kasseforskud, dvs. et kontant beløb, der kan opdeles i et antal betalinger over en periode, der er fastsat i den særlige forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet betales tilbage eller anvendes til det pågældende formål inden for den periode, der er fastsat i aftalen. Hvis modtageren ikke får udgifter, som er støtteberettigede, skal forskuddet tilbagebetales til De Europæiske Fællesskaber. Forfinansieringsbeløbet nedsættes (helt eller delvis), efterhånden som de støtteberettigede omkostninger godkendes og beløb tilbagebetales.

Ved årets udgang værdiansættes udestående forfinansiering til det eller de oprindeligt udbetalte beløb minus: returnerede beløb, afviklede støtteberettigede beløb, anslåede støtteberettigede beløb, der endnu ikke er afviklet ved årets udgang, samt værdinedsættelser.

Renter af forfinansiering bogføres, når de påløber i henhold til bestemmelserne i den relevante aftale. Ved årets udgang foretages et skøn over indtægten fra de påløbne renter på baggrund af de mest pålidelige oplysninger, og indtægten opføres på balancen. Garantier knyttet til forfinansieringsbeløb opføres som eventualaktiver uden for balancen.

1.5.7 Fordringer

Tilgodehavender regnskabsføres til det oprindelige beløb med fradrag af nedskrivninger for værdiforringelse. En nedskrivning for værdiforringelse af et tilgodehavende foretages, når der er objektive beviser for, at De Europæiske Fællesskaber ikke vil modtage alle forfaldne beløb i henhold til de oprindelige betingelser for tilgodehavendet. Størrelsen af nedskrivningen er forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb, der er nutidsværdien af de forventede fremtidige pengestrømme diskonteret til markedets rentesats for tilsvarende låntagere. Nedskrivningsbeløbet bogføres i resultatopgørelsen. Der bogføres også en almindelig nedskrivning på 20 % om året for udestående indtægtsordrer, som endnu ikke specifikt er blevet nedskrevet.

Se også nedenstående bemærkning 1.5.13 om behandlingen af periodiserede indtægter, der bogføres pr. ultimo året.

1.5.8 Likvide midler

Likvide midler defineres som kortfristede aktiver. De omfatter kontantbeholdning, anfordringsindskud og andre kortfristede letomsættelige investeringer med oprindelige løbetider på tre måneder eller mindre samt bankovertræk. Bankovertræk er på balancen omfattet af finansielle forpligtelser under kortfristede forpligtelser.

1.5.9 Ydelser til medarbejdere

Pensionsforpligtelser

De Europæiske Fællesskaber forvalter ydelsesbaserede pensionsordninger. En ydelsesbaseret pensionsordning er en ordning, hvor det generelt defineres, hvilken pension en ansat vil modtage, når vedkommende går på pension, og den afhænger af en eller flere faktorer som alder, anciennitet og godtgørelse. Medarbejderne betaler en tredjedel af de forventede omkostninger til disse ydelser ud af deres løn, men forpligtelsen er ikke finansieret.

Den forpligtelse, der opføres i balancen i forbindelse med ydelsesbaserede pensionsordninger, er nutidsværdien af den ydelsesbaserede forpligtelse på balancedagen med fradrag af dagsværdien for pensionsaktiverne. Den fastsatte ydelsesbaserede forpligtelse bliver beregnet af uafhængige aktuarer ved hjælp af den metode, der kaldes projected unit credit-metoden. Nutidsværdien af en ydelsesbaseret forpligtelse fastsættes ved at diskontere de skønnede fremtidige udgående pengestrømme ved hjælp af rentesatserne for højkvalitets-erhvervsobligationer, der er udstedt i den valuta, som pensionerne vil blive udbetalt i til modtagerne, og med løbetider, der er nogenlunde de samme som for pensionsforpligtelserne.

Aktuarmæssige gevinster og tab fra erfaringsbaserede justeringer og fra ændringer i de aktuarmæssige forudsætninger opføres umiddelbart i resultatopgørelsen.

Omkostninger vedrørende tidligere tjenesteår indregnes umiddelbart under indtægterne, medmindre ændringerne i pensionsordningen afhænger af, om de ansatte forbliver i tjeneste i en bestemt periode (vestingperioden). I dette tilfælde afskrives omkostningerne vedrørende tidligere tjenesteår på lineær basis over vestingperioden.

Ydelser ved sygdom efter pensionering

De Europæiske Fællesskaber godtgør medarbejdernes lægeudgifter. Der er oprettet en særskilt fond, den fælles sygeforsikringsordning, som varetager den daglige administration. Både nuværende medarbejdere, pensionister, enker og enkemænd og deres ydelsesberettigede pårørende nyder godt af systemet. De ydelser, som udbetales til nuværende ansatte, opføres som »Personaleudgifter«, og de beløb, som udbetales i regnskabsperioden, opføres som udgift i resultatopgørelsen.

De ydelser, som udbetales til andre end nuværende medarbejdere (pensionister, forældreløse mv.), opføres som »Ydelser efter medarbejdernes fratræden«. I betragtning af disse ydelsers art har det været nødvendigt at foretage en aktuarberegning. Det passiv, som opføres i balancen, fastlægges på samme grundlag som passivet for pensionsforpligtelser (se ovenfor).

1.5.10 Hensættelser til tab og omkostninger

Hensættelser til tab og omkostninger posteres, når De Europæiske Fællesskaber som følge af tidligere begivenheder har en aktuel juridisk forpligtelse eller en implicit forpligtelse, og når det er overvejende sandsynligt, at udgående ressourcestrømme bliver nødvendige for at opfylde denne forpligtelse, og når beløbet herfor kan skønnes pålideligt. Hensættelser opføres ikke under fremtidige driftstab.

Størrelsen af hensættelsen er det bedst mulige skøn over de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne den aktuelle forpligtelse på tidspunktet for regnskabsaflæggelse. Når hensættelserne omfatter et stort antal poster, værdiansættes forpligtelsen ved at vægte alle mulige udfald og disses sandsynlighed (expected value-metoden).

Når virkningen af den tidsmæssige værdi af penge er væsentlig, er størrelsen af hensættelsen nutidsværdien af de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne forpligtelsen. Den anvendte diskontosats er en sats, der afspejler markedets aktuelle vurdering af tidsværdien af penge og de risici, der specifikt er forbundet med forpligtelsen, men ikke de risici, for hvilke skønnene over fremtidige pengestrømme er blevet justeret.

1.5.11 Finansielle forpligtelser

Finansielle forpligtelser omfatter lånoptagelser og forpligtelser i handelsbeholdningen.

Lånoptagelser omfatter lån hos kreditinstitutioner og gældsbeviser. Lånoptagelser opføres først til dagsværdi, der er deres emissionsprovenu (dagsværdien af modtagne vederlag) fratrukket påløbne transaktionsomkostninger, efterfølgende regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi ved hjælp af den effektive rentemetode. Forskelle mellem provenuet med fradrag af påløbne transaktionsomkostninger og indløsningsværdien opføres i resultatopgørelsen i lånoptagelsesperioden ved hjælp af den effektive rentemetode. De klassificeres som langfristede forpligtelser, undtagen hvis de udløber inden for tolv måneder fra balancedagen.

Ud fra en væsentlighedsbetragtning anvendes den effektive rentemetode i tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser ikke nødvendigvis særskilt på udlån og låntagning. De Europæiske Fællesskabers transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Forpligtelserne i handelsbeholdningen omfatter afledte instrumenter, der ikke kan regnes som regnskabsmæssig sikring, når deres dagsværdi er negativ. Regnskabsmæssigt behandles de på samme måde som aktiver i handelsbeholdningen, jf. bemærkning 1.5.4.

1.5.12 Gæld

En betydelig del af De Europæiske Fællesskabers gæld er ikke forbundet med køb af varer eller tjenesteydelser. I stedet er de ubetalte udgiftsgodtgørelseskrav fra modtagere af støtte eller anden finansiering fra Fællesskaberne. De opføres som gæld på det krævede beløb, når godtgørelseskravet er modtaget, verificeret og godkendt som støtteberettiget af de relevante finansieringsmedarbejdere. På dette tidspunkt værdiansættes de til det godkendte og støtteberettigede beløb.

Gæld, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, bogføres ved modtagelse af regningen på det oprindelige beløb, og de tilsvarende udgifter opføres i regnskaberne, når ydelserne er leveret til og accepteret af De Europæiske Fællesskaber.

1.5.13 Opdeling af regnskabsperioderne — periodeafgrænsningsposter

Ved skiftet til periodiseret regnskabsførelse er det vigtigt at sikre, at de foretagne transaktioner posteres på det korrekte årsregnskab. Det kaldes cut-off at opføre transaktioner i den periode, de vedrører.

Det er specielt nødvendigt med en vurdering af de støtteberettigede udgifter, der afholdes af modtagere af EU-støtte, men som endnu ikke er indberettet til Fællesskaberne (skyldige omkostninger). Til opnåelse af det bedste skøn over disse beløb er der benyttet forskellige metoder afhængig af typen af aktiviteter og de foreliggende oplysninger. Omvendt opføres visse udgifter i regnskabet for indeværende år, selv om de vedrører en efterfølgende periode (udskudte omkostninger), og disse må identificeres og bogføres i regnskaberne for den relevante periode.

I henhold til regnskabsreglerne registreres transaktioner og begivenheder i regnskabssystemet og opføres i regnskaberne i den periode, de vedrører. Hvis beløbene ikke kan opføres inden for den tidsramme, der er nødvendig for udarbejdelsen af regnskaberne, opføres de beløb, der kendes med rimelig sikkerhed før færdiggørelsen af regnskabet, som skyldige udgifter. I medfør af kriterierne for postering skal De Europæiske Fællesskaber opføre en udgift på det beløb, der svarer til det skønnede beløb for forpligtelsen til overførsel for perioden. For at opnå det bedst mulige skøn over de skyldige omkostninger analyserer Fællesskaberne alle de aspekter, der er forbundet med en offentlig enheds cut-off. Fællesskaberne har udarbejdet en fuldstændig opgørelse over de gældende regler og overvejet, hvordan regnskabet skal præsenteres. Det endelige mål var at sikre, at den foreslåede metodologi ville mindske risikoen for, at regnskabet ikke gav et retvisende billede. Fællesskaberne omsatte derefter denne tilrettelagte cut-off-strategi i operationelle og praktiske instruktioner, herunder den anbefalede metodologi og en beskrivelse af de forskellige teknikker efter emne.

Indtægter skal også regnskabsføres i den periode, de vedrører. Hvis der ikke er sendt en regning, og tjenesteydelsen eller varerne er blevet leveret, eller hvis der findes en kontraktlig aftale (dvs. med henvisning til en traktat), skal størrelsen af beløbet værdiansættes pr. ultimo året og opføres i regnskabet som en indtjent, men ikke modtagen indtægt.

Når der ved regnskabsårets slutning er indsendt en regning, der ikke vedrører regnskabsperioden, skal beløbet udskydes og opføres som en nedsættelse af indtægterne. Formålet er at reducere indtægterne med det udskudte beløb.

1.6 RESULTATOPGØRELSE

1.6.1 Indtægter

Kommercielle indtægter

Indtægter fra salg af varer opføres, når alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten til varerne er overgået til køber.

Indtægter fra transaktioner i forbindelse med tjenesteydelser bogføres på tidspunktet for regnskabsaflæggelse, efter hvor stor en del af transaktionen der er fuldført.

Ikke-kommercielle indtægter

Disse udgør langt størstedelen af Fællesskabernes indtægter og omfatter hovedsagligt direkte og indirekte afgifter samt egne indtægter. Ud over afgifter kan De Europæiske Fællesskaber også modtage betalinger fra andre parter, f.eks. told, bøder og donationer.

BNI-baserede indtægter og momsindtægter

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter bogføres, når De Europæiske Fællesskaber indkræver bidrag fra medlemsstaterne. De måles til deres »indkaldte beløb«. Da momsindtægter og BNI-baserede indtægter bygger på skøn over oplysningerne for det pågældende regnskabsår, kan de ændres i henhold til indtrufne forandringer, indtil de endelige oplysninger kommer fra medlemsstaterne. Et ændret skøn bogføres, når nettooverskuddet eller -underskuddet for den periode, hvor ændringerne indtraf, skal bestemmes.

Traditionelle egne indtægter

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter bogføres, når de relevante månedlige A-regnskaber (herunder told og skyldige beløb, som er garanteret og ikke anfægtes) indbetales af medlemsstaterne. På tidspunktet for regnskabsaflæggelse foretages et skøn over de af medlemsstaternes indtægter, der endnu ikke er betalt til De Europæiske Fællesskaber, og de opføres som tjente, men endnu ikke modtagne indtægter. De kvartalsmæssige B-regnskaber (herunder told, der hverken er indbetalt eller garanteret, såvel som garanterede beløb, som anfægtes af debitor), der indsendes af medlemsstaterne, posteres under indtægter efter fradrag af de opkrævningsomkostninger, som medlemsstaterne har ret til at fratrække (25 %). Derudover bogføres en værdinedskrivning i resultatopgørelsen på det beløb, der mangler at blive inddrevet.

Bøder

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter opføres, når Fællesskaberne har truffet beslutning om at give en bøde, og det officielt er meddelt debitor. Hvis der er tvivl om foretagendets solvens, skal der bogføres en værdinedskrivning af fordringen.

Efter at der er truffet beslutning om en bøde, har debitor to måneder fra meddelelsen til enten:

— at acceptere beslutningen og derfor betale bøden inden for den fastsatte frist, hvorved Fællesskaberne har inkasseret beløbet endeligt

— eller ikke at acceptere beslutningen og klage til EF-domstolen.

Uanset dette skal bødens hovedstol indbetales inden for den fastsatte frist på tre måneder, idet klagen ikke har opsættende virkning (EF-traktatens artikel 242). Debitor har to muligheder, nemlig enten at indbetale bøden foreløbigt eller at stille en bankgaranti for beløbet.

Hvis foretagendet påklager beslutningen og allerede foreløbigt har betalt bøden, bogføres beløbet som en eventualforpligtelse. Da en klage over Fællesskabernes beslutning ikke har opsættende virkning, anvendes det modtagne beløb til at frigøre tilgodehavendet. Hvis der er modtaget en garanti i stedet for betaling, udgør bøden fortsat en fordring, og garantien posteres under eventualaktiver.

Hvis der er en risiko for, at Retten i Første Instans ikke giver Fællesskaberne medhold, opføres en hensættelse til dækning af denne risiko, hvis der allerede er modtaget en foreløbig betaling. Hvis der i stedet er blevet givet en garanti, nedskrives det udestående tilgodehavende som foreskrevet. De akkumulerede renter, som Fællesskaberne modtager på de bankkonti, hvor det modtagne beløb er deponeret, opføres som indtægt, og eventualforpligtelserne øges tilsvarende.

Renteindtægter og -udgifter

Renteindtægter og -udgifter opføres i resultatopgørelsen ved hjælp af den effektive rentemetode. Dette er en metode til at beregne den amortiserede anskaffelsesværdi på et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse og til allokering af renteindtægter eller renteudgifter i den relevante periode. Den effektive rentesats er den sats, der præcist diskonterer skønnede fremtidige kontante ud- eller indbetalinger ud fra det finansielle instruments forventede løbetid (eller, hvis det er hensigtsmæssigt, en kortere periode) til det finansielle aktivs eller den finansielle forpligtelses regnskabsmæssige nettoværdi. Når den effektive rente beregnes, foretager De Europæiske Fællesskaber et skøn over pengestrømmen og tager hensyn til alle det finansielle instruments kontraktlige betingelser (f.eks. optioner på førtidig indfrielse), men tager ikke hensyn til fremtidige kredittab. I beregningen medtages alle de gebyrer og rentetillæg kontrahenterne imellem, som udgør en integrerende del af den effektive rente, transaktionsomkostninger samt alle andre tillæg og fradrag.

Ud fra en væsentlighedsbetragtning anvendes den effektive rentemetode i tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser ikke nødvendigvis særskilt på udlån og låntagning. De Europæiske Fællesskabers transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Så snart et finansielt aktiv eller en gruppe af finansielle aktiver er blevet nedskrevet som følge af et værdiforringelsestab, bogføres renteindtægterne, ved at rentesatsen, som anvendes til at diskontere fremtidige pengestrømme med, bruges til måling af værdiforringelsestabet.

Udbytte

Udbetalt udbytte bogføres, når retten til at modtage betaling er indtrådt.

1.6.2 Udgifter

Kommercielle udgifter, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, opføres, når ydelserne er leveret til og accepteret af De Europæiske Fællesskaber. De værdiansættes til den oprindelige fakturapris.

Ikke-kommercielle udgifter er et særtræk ved De Europæiske Fællesskaber og udgør størsteparten af udgifterne. De vedrører overførsler til modtagere og kan opdeles i tre typer: fordringer, overførsler i henhold til aftaler samt støtte, bidrag og donationer ydet inden for rammerne af de skønsmæssige beføjelser.

Overførslerne posteres som udgifter i den periode, hvor den udløsende begivenhed fandt sted, for så vidt overførslen er tilladt ved forordning (finansforordningen, tjenestemandsvedtægten eller andre forordninger), eller der er indgået en kontrakt om tilladelse til overførslen, såfremt modtageren opfylder berettigelseskriterierne, og hvis beløbets størrelse med rimelighed kan anslås.

Når en betalingsanmodning eller et godtgørelseskrav modtages og opfylder kriterierne for postering, opføres det som en udgift på det støtteberettigede beløb. Ved regnskabsårets udgang foretages der et skøn over de støtteberettigede udgifter, der allerede er skyldige, men som endnu ikke er anmeldt, og de bogføres som skyldige udgifter i regnskabet.

1.7 EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER

Eventualaktiver

Et eventualaktiv er et muligt aktiv, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af De Europæiske Fællesskaber, indtræffer eller ej. Et eventualaktiv bliver synligt, når det er sandsynligt, at der indløber økonomiske gevinster eller opstår mulighed for tjenesteydelser.

Eventualaktiver vurderes løbende for at sikre, at udviklingen heri fremgår korrekt af regnskabet. Hvis det er blevet så godt som sikkert, at der indløber økonomiske gevinster eller opstår mulighed for tjenesteydelser, og aktivets værdi kan måles pålideligt, opføres aktivet og de dertil knyttede indtægter i regnskabet i den periode, hvor ændringerne indtræffer.

Eventualforpligtelser

En eventualforpligtelse er en mulig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af De Europæiske Fællesskabers, indtræffer eller ej, eller en nutidig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, men endnu ikke er blevet bogført, fordi det ikke er sandsynligt, at en udgående strøm af ressourcer med økonomiske gevinster eller muligheder for tjenesteydelser vil være nødvendig for at opfylde forpligtelsen, eller i de meget sjældne tilfælde, hvor beløbet for forpligtelsen ikke kan måles tilstrækkeligt pålideligt.

En eventualforpligtelse fremgår af regnskabet, medmindre muligheden for en udgående strøm af ressourcer med økonomiske gevinster eller muligheder for tjenesteydelser er ubetydelig.

Eventualforpligtelser vurderes løbende for at bestemme, om en udgående strøm af ressourcer med økonomiske gevinster eller mulighed for tjenesteydelser er blevet sandsynlig. Hvis det bliver sandsynligt, at det bliver nødvendigt med udbetaling af ressourcer med økonomiske gevinster eller mulighed for tjenesteydelser for en post, der behandles som en eventualforpligtelse, opføres der en hensættelse i regnskabet for den periode, hvor denne ændrede sandsynlighed indtræffer.

Forpligtelser til senere finansiering

En forpligtelse til kommende betalinger er en juridisk eller implicit forpligtelse, der normalt er kontraktfastsat, som De Europæiske Fællesskaber har indgået, og som kan kræve en fremtidig udgående strøm af ressourcer.

Garantier

Garantier er mulige aktiver eller forpligtelser, som hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens bekræftes ved, at genstanden for garantien indtræffer eller ej. Garantier betragtes derfor som eventualaktiver eller eventualforpligtelser. En garanti ophører, når genstanden for garantien ikke længere eksisterer. Den træder i kraft, når betingelserne for at anmode om en betaling fra kautionisten er opfyldt.

1.8 ANVENDELSE AF SKØN

I henhold til almindeligt accepterede regnskabsprincipper omfatter regnskabet nødvendigvis beløb, der er baseret på overslag og forvaltningens antagelser på baggrund af de mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Vigtige overslag omfatter, men er ikke begrænset til, pensioner, hensættelser til fremtidige omkostninger, værdiansættelse af lagerbeholdningerne af publikationer, de finansielle risici forbundet med lageropgørelser og tilgodehavender, periodeafgrænsningsposter, eventualaktiver og -forpligtelser og værdiforringelsesgraden af anlægsaktiver. De endelige resultater kan afvige fra disse skøn. Ændringer i skøn indføres i den periode, hvor man får kendskab til ændringen.

2. BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN

I. LANGFRISTEDE AKTIVER

2.1 IMMATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

Ved immaterielle anlægsaktiver forstås ikke-monetære aktiver, som kan identificeres, og som er uden fysisk substans. For at kunne medtages som aktiver på balancen skal de være kontrolleret af enheden og skabe fremtidige økonomiske fordele for De Europæiske Fællesskaber.

Immaterielle anlægsaktiver

(mio. EUR) Beløb Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2005 65 Tilkommet i årets løb 15 Afhændelser (3) Overførsel fra ét udgiftsområde til et andet (5) Andre ændringer 10 Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2006 82 Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2005 38 Afskrivningsbyrde for regnskabsåret 11 Afhændelser 0 Overførsel fra ét udgiftsområde til et andet (2) Andre ændringer (2) Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2006 45 REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2006 37

2.2 MATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

2.2.1 Grunde og bygninger

Det er i visse lande umuligt at skelne mellem grund- og bygningsværdi af ejendomme, der benyttes af delegationerne. Kommissionen har til hensigt, land for land, at vurdere alle sådanne ejendomme for at fastslå grundværdien, som ikke er genstand for afskrivninger.

De mest betydelige ændringer for Kommissionens vedkommende var to bygninger, der blev købt i Bruxelles til et samlet beløb af 201 mio. EUR (inklusive grundareal til en værdi af 47 mio. EUR) og et grundareal i Tokyo til en værdi af 84 mio. EUR. Fire bygninger til Kommissionen til en samlet købsværdi af 300 mio. EUR er blevet overført til denne post (fra posten for finansiel leasing), fordi Kommissionen har udnyttet sin forkøbsret til disse, og de betragtes således ikke længere som leasede aktiver. Tilsvarende købte Parlamentet i 2006 tre bygninger i Strasbourg til et beløb af 143 mio. EUR.

Under posten »andre ændringer« er medtaget aktiver tilhørende to nyligt konsoliderede agenturer, dvs. Harmoniseringskontoret for Det Indre Marked og EF-Sortsmyndigheden.

2.2.2 Installationer og udstyr

Som led i integreringen af delegationernes transaktioner direkte i det centrale regnskabssystem havde alle 132 delegationer pr. 31.12.2006 indlæst deres oplysninger om materielle aktiver i Kommissionens centrale regnskabssystem. Den videre udvikling på it-området i 2007 vil gøre det muligt at forbedre kontrollen med disse oplysningers kvalitet og fuldstændighed.

Justeringer som direkte følge af ABAC-projektet og af delegationernes formuefortegnelser vises under posten »andre ændringer« i nedenstående tabel. Under denne post er medtaget aktiver tilhørende to nyligt konsoliderede agenturer, dvs. Harmoniseringskontoret for Det Indre Marked og EF-Sortsmyndigheden.

2.2.3 Finansiel leasing (og lignende udgifter)

Den største af de bygninger, der huser Publikationskontoret, er ikke opført i balancen, idet den er klassificeret som operationel leasing. Selv om Publikationskontoret råder over to købsoptioner (gyldige fra oktober 2006 til 2010), hvis værdi er baseret på markedsværdien, vurderes det ikke, at risici og fordele knyttet til ejendomsretten til aktivet i væsentligt omfang er overgået til Publikationskontoret. Der er foretaget en købsanalyse, men endnu ikke truffet nogen beslutning.

Parlamentet tog i 2006 en ny leaset bygning i brug i Bruxelles til en værdi af 34 mio. EUR.

2.2.4 Anlægsaktiver under udførelse

I marts 2003 undertegnede Rådet en kontrakt om opførelse og erhvervelse af LEX-bygningen i Bruxelles gennem finansiel leasing. Fra 2003 til 2006 foretog Rådet en række forudbetalinger, som var sikret ved bankgarantier, til en samlet værdi pr. 31. december 2006 af 224 mio. EUR (2005: 123 mio. EUR). Den 1. februar 2007 underskrev Rådet kontrakten om køb af LEX-bygningen til en foreløbig kontraktbestemt købspris af 262 mio. EUR. På denne dato betalte Rådet forskellen mellem den foreløbige kontraktbestemte købspris og den kapitaliserede værdi af forudbetalingerne. Den endelige kostpris vil blive fastsat i 2007.

I oktober 2004 indgik Parlamentet en finansiel leasingkontrakt med en købsoption på et bygningskompleks i Bruxelles, og opførelsen indledtes i løbet af 2004. I november 2004 blev der erlagt en første udbetaling på 40 mio. EUR. Indtil underskrivelsen af den foreløbige godkendelsesrapport har Parlamentet ret til at betale yderligere forskud, og pr. 31. december 2006 var der betalt 253 mio. EUR, hvilket afspejler det arbejde, der er udført indtil denne dato (pr. 31. december 2005 var der betalt 196 mio. EUR).

Materielle anlægsaktiver

(mio. EUR) Grunde og bygninger Installationer og udstyr Inventar og køretøjer Hardware Andre materielle anlægsaktiver Finansiel leasing og lignende udgifter Anlægsaktiver under udførelse I ALT Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2005 2 823 317 136 367 105 2 189 343 6 280 Tilkommet i årets løb 423 32 13 56 14 37 156 731 Afhændelser (2) (14) (7) (35) (2) 0 0 (60) Overførsel fra ét udgiftsområde til et andet 300 (2) 1 4 3 (300) (1) 5 Andre ændringer 36 (2) 38 35 (10) 0 (15) 82 Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2006 3 580 331 181 427 110 1 926 483 7 038 Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2005 1 150 256 92 258 64 319 2 139 Afskrivningsbyrde for regnskabsåret 124 26 14 62 13 70 309 Tilbageførsel af afskrivninger 0 (1) 0 (2) 0 0 (3) Afhændelser (2) (13) (7) (31) (2) 0 (55) Værdiforringelse 0 0 0 0 0 0 0 Tilbageførsel af værdiforringelse 0 0 0 0 0 0 0 Overførsel fra ét udgiftsområde til et andet 77 (2) 1 1 2 (77) 2 Andre ændringer 5 (1) 30 26 0 0 60 Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2006 1 354 265 130 314 77 312 2 452 REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31. december 2006 2 226 66 51 113 33 1 614 483 4 586

De endnu ikke betalte afgifter i forbindelse med leje og lignende anføres under langfristede og kortfristede forpligtelser på balancens passivside. En analyse heraf giver følgende resultat:

Finansiel leasing og lignende udgifter

(mio. EUR) Beskrivelse Akkumulerede udgifter (A) Beløb, der skal betales i fremtiden Samlet værdi Anskaffelses-værdi Værdi af aktiver Afskrivning Regnskabsmæssig nettoværdi =A+B+C+E < 1 år > 1 år > 5 år Passiver i alt (B) A+B (C) A+B+C (E) Grunde og bygninger 304 28 142 1 391 1 561 1 865 60 1 925 (312) 1 613 Andre materielle anlægsaktiver 0 0 1 0 1 1 0 1 0 1 I alt pr. 31.12.2006 304 28 143 1 391 1 562 1 866 60 1 926 (312) 1 614

2.3 INVESTERINGER

De finansielle anlægsaktiver omfatter dels investeringer, der skal sikre varige forbindelser, og/eller som skal støtte De Europæiske Fællesskabers aktiviteter. Heri indgår også Garantifondens nettoaktiver.

Investeringer

(mio. EUR) Saldo pr. 31.12.2006 Saldo pr. 31.12.2005 Investering i associerede selskaber: EIF 208 186 Andele i joint ventures: Galileo 62 141 Garantifond 1 371 1 309 AFS-aktiver 495 211 Aktiver i handelsbeholdningen 21 27 Investeringer i alt 2 157 1 874

2.3.1 Investeringer i associerede selskaber og andele i joint ventures

Associerede selskaber og joint ventures

(mio. EUR) Investering i associerede selskaber: EIF Investeringer i joint ventures: Galileo Beløb pr. 31. december 2005 186 141 Anskaffelser 0 212 Afhændelser og tilbagetrækninger 0 (12) Andel af indtægt/(tab) 14 (279) Justering pga. EIF's overgang til IFRS indregnet i tilbageholdte overskud 7 0 Ændringer i dagsværdien indregnet i egenkapitalen 6 0 Andre kapitalbevægelser (udbytte) (5) 0 Beløb pr. 31. december 2006 208 62

Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

EIF er EU's finansieringsinstitution og er specialiseret i risikokapital og garantier til små og mellemstore virksomheder. I henhold til Rådets afgørelse af 6. juni 1994 deltager Det Europæiske Fællesskab, der repræsenteres af Kommissionen, i Den Europæiske Investeringsfonds kapital med et samlet beløb på 600 mio. EUR (600 andele), svarende til 30 % af EIF's kapital. Kommissionen har indbetalt hele den indkaldte kapital, der svarer til 20 %. De udestående betalinger i forbindelse med den del af kapitalen, som ikke er krævet indbetalt (80 %), beløber sig til 480 mio. EUR.

I henhold til en aftale mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB), som blev undertegnet i 2005, har Kommissionen ret til at sælge sine aktier til EIB til hver en tid til den pris, der svarer til EIF-vurderingen, divideret med det samlede antal udstedte aktier. Værdien af putoptionen er tæt på nul, da den formel, der anvendes til at fastsætte andelenes salgspris, svarer til den, der anvendes til at fastsætte EIF's nettokapital.

Equity-metoden benyttes til at værdiansætte Fællesskabernes andel i EIF i overensstemmelse med regnskabsreglerne. Andelen anslås således til 30 % af EIF's egenkapital, som pr. 31. december 2006 udgjorde 208 mio. EUR (2005: 186 mio. EUR), hvoraf 14 mio. EUR vedrører resultatet for 2006. Et udbytte på 5 mio. EUR fra regnskabsåret 2005 blev modtaget i 2006.

EIF har meddelt, at den for første gang har anvendt IFRS-standarderne, med en åbningsbalance pr. 1.1.2005. Virkningen af ændringen er medtaget af EIF i åbningsbalancen gennem tilbageholdte overskud. Fællesskaberne har medtaget deres andel af dette beløb (7 mio. EUR) gennem tilbageholdte overskud pr. 31.12.2006. Ændringerne i dagspris, som er medtaget i egenkapitalen, vedrører EIF's portefølje af værdipapirer, der er disponible for salg. Der er foretaget en vurdering af forskellene mellem EF's regnskabsregler og EIF's nuværende regnskabsstandarder. Virkningen anses som ikke ikke-væsentlig.

Galileo-programmet

For at gennemføre udviklingsfasen af Galileo-programmet blev der oprettet et fællesforetagende, som omhandlet i traktatens artikel 171, ved Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 for en periode på fire år (2002 til 2006). Målet med denne retlige enhed er at samle administrationen og den finansielle kontrol med Galileo-programmet med henblik på udviklingen af programmet og i denne forbindelse at udnytte de midler, der er afsat hertil. De stiftende medlemmer er Det Europæiske Fællesskab repræsenteret af Kommissionen og Den Europæiske Rumorganisation (ESA). Kommissionen stiller gennem tilskud fra budgettet for transeuropæiske net (TEN) de ønskede midler til rådighed for fællesforetagendet Galileo og medfinansierer dermed aktiviteterne i udviklingsfasen.

Kommissionen har pr. 31. december 2006 tegnet sig for og betalt 650 mio. EUR af fællesforetagendets kapital. Umiddelbart inden årets udløb blev et beløb på 12 mio. EUR af den indbetalte kapital tilbagebetalt til De Europæiske Fællesskaber. Beløbet var en del af en kontantoverførsel på 70 mio. EUR til GNSS-agenturet som led i overførslen af Galileos aktiviteter til GNSS. Fællesforetagendet Galileo blev afviklet pr. 1. januar 2007. I løbet af 2007 vil Galileos aktiver og passiver blive overført til GNSS-agenturet, som vil videreføre projektet.

Den regnskabsmæssige opgørelse vedrørende Galileo sker med anvendelse af equity-metoden. I 2006 var Kommissionens andel af fællesforetagendet på 279 mio. EUR. Værdien af investeringen pr. 31. december 2006 var 62 mio. EUR, nemlig investeringen på 637 mio. EUR minus den samlede andel af tabene, dvs. 575 mio. EUR.

2.3.2 Garantifond

I henhold til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 er der oprettet en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande med henblik på at betale Fællesskabernes kreditorer, såfremt modtageren af et lån, der er ydet eller garanteret af Fællesskaberne, ikke opfylder sine forpligtelser. Denne mekanisme dækker lån, der er garanteret af Fællesskaberne på grundlag af Rådets afgørelse, specielt Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) lånetransaktioner uden for EU, lån i forbindelse med makrofinansiel bistand og Euratoms finansielle bistand uden for EU.

I overensstemmelse med artikel 6 i denne forordning har Kommissionen overdraget den finansielle forvaltning af fonden til Den Europæiske Investeringsbank (EIB) ved en aftale indgået mellem Fællesskaberne og EIB den 23. november 1994 i Bruxelles og den 25. november 1994 i Luxembourg.

I forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om Garantifonden, ændret ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1149/1999 af 25. maj 1999, fastslås det, at fondens midler fra og med 1. januar 2000 stammer fra udbetalinger over det almindelige budget svarende til 9 % af transaktionsbeløbet, renter af investering af fondens disponible midler og fra inddrivelser hos debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser i tilfælde, hvor fonden har udbetalt garantien. Ifølge samme forordning fastsættes målbeløbet til 9 %. Det hedder i forordningen, at »hvis målbeløbet er overskredet ved årets udgang, tilbageføres overskudsbeløbet til en særlig konto i oversigten over indtægter i De Europæiske Fællesskabers almindelige budget«.

I aftalen af 6. maj 1999 mellem institutionerne om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren bestemmes det, at der på De Europæiske Fællesskabers almindelige budget skal opføres en garantireserve for lån til tredjelande. Denne reserve er beregnet på at opfylde Garantifondens behov for tilførsler og om nødvendigt imødekomme anmodninger om indfrielse af garantier, der overstiger fondens disponible midler, således at disse kan opføres på budgettet.

Reserven på 1 253 mio. EUR svarer til målbeløbet (9) for Garantifonden beregnet på grundlag af det udestående beløb pr. 31. december 2006. Beløbet på aktivsiden i Kommissionens balance, 1 379 mio. EUR før eliminering af gældsbeviser for makrofinansiel bistand (MFA), svarer til fondens nettoaktiver pr. 31. december 2006. Differencen mellem det beløb, der er anført under aktiverne, og reserven svarer til det overskud, der skal tilbagebetales til budgettet, dvs. 126 mio. EUR.

Garantifondens nettoaktiver

(mio. EUR) Saldo pr. 31.12.2006 Saldo pr. 31.12.2005 Omsætningsaktiver 1 380 1 325 Efter eliminering 1 372 1 310 Kortsigtede investeringer: AFS-aktiver 940 1 009 Efter eliminering 932 994 Likvide midler 440 316 Kortfristet gæld (1) (1) Nettoaktiver 1 379 1 324 Efter eliminering 1 371 1 309

Garantifonden ejer to floating rate notes udstedt af De Europæiske Fællesskaber til en samlet sum af 8 mio. EUR, inklusive vedhængende rente, pr. 31.12.2006 (2005: 15 mio. EUR) under MFA-instrumentet, der ikke er et budgetinstrument. Set fra et regnskabsføringssynspunkt skal både aktiver (GF) og passiver (MFA) elimineres på fællesskabsniveau. Ændringer i dagsværdien af gældsporteføljen af værdipapirer, der er disponible for salg, er medtaget i egenkapitalen med en værdi af 32 mio. EUR. Det tilsvarende beløb udgjorde i 2005 11 mio. EUR.

Garantifondens risikostyringspolitik beskrives i afsnit E 6.

2.3.3 Andre investeringer

2.3.3.1 AFS-aktiver

Dette udgiftsområde omfatter investeringer og andele, der er købt for at hjælpe modtagere med at udvikle deres forretningsaktiviteter.

Langsigtede AFS-aktiver

(mio. EUR) EBRD RCO ETF-iværksætterfaciliteten EFSE Andet I alt Beløb pr. 31.12.2005 157 0 48 0 6 211 Overførsler 0 224 0 0 0 224 Anskaffelser 0 15 24 46 1 86 Overdragelser og tilbagetrækninger 0 (17) (8) 0 (2) (27) Overskud fra opskrivning/(underskud) overførsel til equity 0 (4) 11 3 0 10 Værdiforringelsestab 0 (7) (1) 0 (1) (9) Beløb pr. 31.12.2006 157 211 74 49 4 495

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD)

EBRD havde oprindelig en kapital på 10 mia. EUR, hvoraf Fællesskaberne tegnede 3 %. 30 % af denne kapital er indbetalt. Bankens repræsentantskab besluttede på sit årlige møde den 15. april 1996 at fordoble den autoriserede kapital. I overensstemmelse med denne beslutning har Fællesskaberne tegnet yderligere 30 000 aktier til hver 10 000 EUR. Denne transaktion omfatter indbetalte aktier og aktier, der kan kræves indbetalt, fordelt som følger: 22,5 % af de tegnede aktier er indbetalte aktier, og resten er aktier, der kan kræves indbetalt.

Pr. balancedagen beløber den kapital, som Kommissionen har tegnet i EBRD, sig til 157 mio. EUR, hvoraf 151 mio. EUR er blevet indkaldt og delvis betalt. De udestående betalinger på den indkaldte kapital (6 mio. EUR) er opført som langfristede forpligtelser og bogført til amortiseret anskaffelsesværdi. De udestående betalinger i forbindelse med den del af kapitalen, som ikke er krævet indbetalt, svarende til 443 mio. EUR, er opført som eventualforpligtelser uden for balancen.

Da EBRD ikke er børsnoteret og i lyset af de kontraktlige restriktioner, der er indeholdt i EBRD's vedtægter om bl.a. salg af kapitalandele, der er begrænset til anskaffelsesværdien og kun tilladt for eksisterende aktieejere, værdiansættes De Europæiske Fællesskabers aktiepost på 3 % i EBRD til anskaffelsesværdien fratrukket nedskrivninger.

Risikokapitaltransaktioner

Risikokapitaltransaktioner er beløb, der ydes til finansielle formidlere til finansiering af equityinvesteringer. Disse finansieringskontrakter har ikke de grundlæggende elementer for et lån, da der ikke er aftalt nogen fast afdragsplan eller rente for hovedstolen, og de er derfor i vurderingsøjemed sidestillet med indirekte equityinvesteringer. Det er derfor besluttet, at de i 2006-regnskaberne og i fremtidige regnskaber skal vises som investeringer under denne post, idet de tidligere var vist som lån, se nedenstående bemærkning E 2.4.1.

De står i porteføljen til historisk anskaffelsesværdi fratrukket hensættelser til værdiforringelse, da der ikke noteres markedspriser på et aktivt marked, og deres dagsværdi ikke løbende kan måles pålideligt. Hensættelserne til værdiforringelse pr. balancedagen bygger på de foreløbige eller endelige nedskrivninger, der er meddelt af de finansielle modparter.

ETF-iværksætterfaciliteten

Programmet for vækst og beskæftigelse og MAP-programmet, hvis finansielle forvaltning varetages af EIF, støtter oprettelsen og finansieringen af små og mellemstore virksomheder i opstartsfasen ved at investere i passende specialiserede risikokapitalfonde.

»Dagsværdimetoden« er for første gang anvendt på investeringerne under ETF-iværksætterfaciliteten i 2006. Hvis denne metode også var blevet anvendt pr. 31. december 2005, ville saldoen have været på 70 mio. EUR (i stedet for 48 mio. EUR). Overførslerne af overskud fra opskrivning/(underskud) i 2006 inkluderer både værdijustering og valutakursændringer i dagsværdireserven.

Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa (EFSE)

Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa blev oprettet i 2005 med en startkapital på 147 mio. EUR. Den er struktureret som et investeringsselskab med variabel kapital (SICAV). Det overordnede formål for EFSE er at fremme økonomisk udvikling og velstand i Sydøsteuropa gennem en bæredygtig supplerende finansiering i udviklingsøjemed, bl.a. til små virksomheder og mikro-virksomheder samt til private husholdninger via lokale finansieringsinstitutioner.

De Europæiske Fællesskaber har opnået en andel på 17,9 % (stemmerettigheder) i EFSE-fonden.

2.3.3.2 Aktiver i handelsbeholdningen

De Europæiske Fællesskaber bruger afledte instrumenter i form af valuta- og renteswaps eller til inddækningsformål. Valuta- og renteswaps er forpligtelser til at bytte betalingen af en pengestrøm med en anden. Swaps udmønter sig i en økonomisk udveksling af valutaer eller renter (f.eks. fast rente med variabel rente) eller en kombination af dem alle (dvs. cross-currency renteswaps). Swaps, der beskrives nærmere nedenfor, anvendes til at matche pengestrømmen i långivning med pengestrømmen i den tilhørende låntagning.

Disse afledte instrumenter bliver gunstige (aktiver) eller ugunstige (passiver) som et resultat af udsvingene i markedsrenterne eller valutakurserne set i forhold til betingelserne for dem. Det kan variere betydeligt over tid, hvor gunstige eller ugunstige instrumenterne er, og hvad dagsværdien bliver af de afledte finansielle aktiver og forpligtelser.

EKSF under afvikling indgik en renteswapaftale og en aftale om kombination af både renteswap og cross-currency renteswaps. Dagsværdien af disse renteswaps blev opnået ved et skøn af de fastsatte nettopengestrømme ved hjælp af nulkuponswapsatser på balancedagen. Denne dagsværdi (inklusive vedhængende rente) af swappene med endeligt forfald over et år efter balancedagen er opført nedenfor:

Aktiver i handelsbeholdningen

(mio. EUR) Afledt finansielt instrument Saldo pr. 31.12.2006 Saldo pr. 31.12.2005 EKSF under afvikling — swaps 21 27

2.4 LÅN

Dette område omfatter lånebeløb, der forfalder om over et år til betaling til De Europæiske Fællesskaber.

2.4.1 Lån ydet over De Europæiske Fællesskabers budget og EKSF under afvikling

Denne post omfatter lån ydet på særlige vilkår som led i samarbejdet med tredjelande samt boliglån ydet over egne midler fra EKSF under afvikling. Alle beløb forfalder mere end 12 måneder efter årets udløb.

Lån ydet over De Europæiske Fællesskabers budget og EKSF under afvikling

(mio. EUR) Lån på særlige vilkår Risikokapitaltransaktioner EKSF under afvikling I alt I alt pr. 31.12.2005 170 224 44 438 Overførsler 0 (224) 0 (224) Nye lån 0 0 0 0 Tilbagebetalinger (26) 0 (8) (34) Kursforskelle 0 0 0 0 Ændringer i regnskabsmæssig værdi 17 0 3 20 Værdiforringelsestab 0 0 0 0 I alt pr. 31.12.2006 161 0 39 200

Lån på særlige vilkår

Lån på særlige vilkår er lån, der ydes til præferencesats. Den effektive rente på disse lån varierer mellem 7,39 % og 12,36 %.

Risikokapitaltransaktioner

Disse beløb er overført til posten for AFS-investeringer — se ovenstående bemærkning E 2.3.3.1.

Boliglån ydet af EKSF under afvikling

Boliglån er lån, der ydes af EKSF under afvikling over egne midler i overensstemmelse med artikel 54 og 54, stk. 2, i EKSF-traktaten. Disse lån ydes til en fast rente af 1 % og betragtes derfor som lån til præferencesats. Den effektive rente på disse låner varierer mellem 2,806 % og 22,643 %.

2.4.2 Lån ydet gennem lånoptagelser

I henhold til Fællesskabernes traktater kan Rådet ved en afstemning med enstemmighed vedtage programmer for garantier og lånoptagelser, som det betragter som nødvendige for at nå Fællesskabernes mål. Forpligtelserne i forbindelse med de lån, som De Europæiske Fællesskaber optager, påhviler direkte Fællesskaberne og ikke de enkelte medlemsstater. Denne post omfatter lån fra instrumentet MFA og Euratom og EKSF under afvikling.

I overensstemmelse med den regnskabspolitik, der er beskrevet i bemærkning E 1.5.4, registreres lån indledningsvis til dagsværdien og senere til amortiseret anskaffelsesværdi. Dagsværdien af et finansielt instrument ved den indledende registrering er normalt transaktionskursen. Hvis en del af den givne eller modtagne modydelse dækker andet end det finansielle instrument, vurderes det finansielle instruments dagsværdi imidlertid ved hjælp af en værdiansættelsesmetode.

Lån ydet gennem lånoptagelser

(mio. EUR) Makrofinansiel Bistand (MFA) Euratom-lån EKSF under afvikling I alt I alt pr. 31.12.2005 1 086 389 508 1 983 Nye lån 19 51 0 70 Tilbagebetalinger (130) 0 (2) (132) Kursforskelle 0 0 (4) (4) Ændringer i regnskabsmæssig værdi 2 2 (3) 1 Værdiforringelsestab 0 0 0 0 I alt pr. 31.12.2006 977 442 499 1 918 Forfaldent beløb < 1 år 20 0 75 95 Forfaldent beløb > 1 år 957 442 424 1 823

MFA-lån

MFA er et politikforankret finansielt instrument til ubunden og uspecificeret betalingsbalance- og/eller budgetbistand til partnerlande, der geografisk er tæt på EU's territorium. Lånene ydes i form af mellem-/langfristede lån eller støttebeløb eller en velegnet kombination af begge og supplerer generelt den finansiering, som ydes i forbindelse med et IMF-støttet tilpasnings- og reformprogram.

På grundlag af en række væsentlighedsovervejelser anvendes den effektive rentemetode ikke separat på låntagning og långivning. Transaktionsomkostningerne er opført direkte i resultatopgørelsen.

Euratom-lån

Euratom er en særskilt retlig enhed i Den Europæiske Union repræsenteret ved Europa-Kommissionen. Enhedens finansielle formål er at yde lån til medlemsstater og tredjelande som følger:

— Euratom-lån til medlemsstater ydes med henblik på finansiering af investeringsprojekter i medlemsstater i forbindelse med industriel produktion af elektricitet i atomkraftværker og til industrielle brændselskredsløbsanlæg.

— Euratom-lån til tredjelande ydes til forbedring af sikkerheds- og effektivitetsniveauet i atomkraftværker og anlæg i det nukleare brændselskredsløb, som er i drift eller under opførelse.

På grundlag af en række væsentlighedsovervejelser anvendes den effektive rentemetode ikke separat på låntagning og långivning. Transaktionsomkostningerne er opført direkte i resultatopgørelsen.

Lån fra EKSF under afvikling

Denne post omfatter primært lån ydet af EKSF under afvikling af lånte midler i overensstemmelse med artikel 54 og 56 i EKSF-traktaten (såvel som to unoterede værdipapirer udstedt af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) som erstatning for en forpligtelse, der er misligholdt fra en debitors side. Disse værdipapirer vil forblive i porteføljen indtil endeligt forfald (2017 hhv. 2019) for at dække ydelserne på de tilhørende lån.

Ændringerne i regnskabsmæssig værdi svarer til ændringen i vedhængende rente plus årets betalte afdrag og transaktionsomkostningerne ved oprettelsen beregnet efter den effektive rentemetode. De effektive renter var fordelt i følgende intervaller:

Effektive renter på lån ydet gennem lånoptagelser

Lån 31.12.2006 31.12.2005 Makrofinansiel Bistand (MFA) 3.222 % - 4.54 % 2.039 % - 4.54 % Euratom 3.372 % - 5.76 % 2.224 % - 5.76 % EKSF under afvikling 3.064 % - 12.077 % (10) 2.241 % - 12.077 % (10)

2.5 LANGSIGTET FORFINANSIERING

Forfinansiering tjener til at forsyne modtageren med et kasseforskud, dvs. et kontant beløb, der kan opdeles i et antal betalinger over en periode, der er fastsat i den særlige forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet bruges enten til det formål, som det blev ydet til at dække i den periode, der er defineret i aftalen, eller tilbagebetales, idet modtageren har pligt til at returnere forfinansieringsbeløbet til De Europæiske Fællesskaber, hvis der ikke er påløbet støtteberettigede udgifter. Dermed er udbetalt forfinansiering ikke en afholdt udgift, førend de relevante kontraktlige betingelser er opfyldt, hvorfor beløbet posteres som et aktiv på balancen, når den første betaling finder sted. Forfinansieringsbeløbet reduceres (helt eller delvis) på aktivsiden, når støtteberettigede udgifter bliver godkendt, og ubrugte beløb returneres. Når et forfinansieringsbeløb helt eller delvis godkendes af Fællesskaberne efter en analyse af, om den udgift, der søges dækket, er støtteberettiget, fjernes det godkendte støtteberettigede udgiftsbeløb fra balancen og bogføres som en udgift på resultatopgørelsen. På denne måde er midlertidige eller endelige betalinger beregnet til på baggrund af en udgiftsopgørelse at refundere udgifter, som modtageren har afholdt. Dette kan frigøre hele eller dele af forfinansieringsbeløbet.

Forfinansiering værdiansættes til det anslåede erholdelige beløb. Fællesskaberne reviderer sin forfinansiering med henblik på »værdinedsættelser«, når begivenheder, ændrede omstændigheder eller oplysninger peger på, at aktivets regnskabsmæssige værdi muligvis ikke kan inddrives. Ved vurderingen tages der hensyn til, om der er knyttet en garanti til forfinansieringen. Den forfinansiering, der ikke forventes at kunne inddrives, eller som det ikke længere er sandsynligt at inddrive, anses for en værdinedsættelse eller en udgift på resultatopgørelsen. Det tilsvarende beløb bogføres som en nedsættelse af den regnskabsmæssige værdi af forfinansieringen på balancen.

Ved årets udgang værdiansættes udestående forfinansiering til de(t) oprindeligt udbetalte beløb minus: returnerede beløb, frigjorte beløb til støtteberettigede udgifter, anslåede støtteberettigede udgifter, der endnu ikke er frigjort dækning til ved årets udgang, samt værdinedsættelser. Garantier knyttet til forfinansieringsbeløb opføres som eventualaktiver uden for balancen.

Generelt påløber der renter på al udbetalt forfinansiering undtagen beløb, der udbetales til medlemsstater eller som førtiltrædelsesstøtte. Renten bogføres, efterhånden som den påløber i henhold til bestemmelserne i den relevante aftale. Ved årets udgang foretages et skøn over indtægten fra den vedhængende rente på baggrund af de mest pålidelige oplysninger, og indtægten opføres på balancen. De to ejere af denne renteindtægt er betegnende for Kommissionens to typer forfinansiering, nemlig De Europæiske Fællesskaber og Tredjepart. Forskellen mellem de to kategorier er, at renteindtægten fra forfinansiering af typen »De Europæiske Fællesskaber« forbliver Kommissionens ejendom og skal derfor returneres til Kommissionen, mens renten på »Tredjepart«-forfinansiering er modtagerens ejendom.

Langsigtet forfinansiering

(mio. EUR) Forvaltningstype Saldo pr. 31.12.2006 Saldo pr. 31.12.2005 Forfinansiering af typen De Europæiske Fællesskaber: 920 3 Direkte centraliseret forvaltning 300 3 Indirekte centraliseret forvaltning 549 0 Decentraliseret forvaltning 50 0 Andet 21 0 Forfinansiering af typen Tredjepart: 21 505 22 729 Direkte centraliseret forvaltning 57 145 Indirekte centraliseret forvaltning 30 0 Decentraliseret forvaltning 224 106 Delt forvaltning 20 744 22 478 Fælles forvaltning 450 0 Langsigtet forfinansiering i alt 22 425 22 732

De største langsigtede forfinansieringer vedrører strukturfondsforanstaltninger. Da mange af disse projekter er langsigtede, er det nødvendigt, at de tilhørende forskud er til rådighed i mere end ét år. Disse forfinansieringsbeløb vises som langfristede fordringer. Kommissionen udbetaler et acontobeløb af strukturfondenes bidrag, når programmet er vedtaget. Derefter foretager Kommissionen de mellemliggende betalinger på grundlag af de rent faktisk afholdte udgifter, som er attesteret af medlemsstaten. Restbeløbet på 5 % udbetales ved afslutningen af programmet, når Kommissionen har modtaget og godkendt alle de dokumenter, der kræves. Betalingerne konteres under den ældste åbne forpligtelse. I 2005 blev opdelingen mellem langsigtede og kortsigtede forfinansieringsbeløb kun foretaget for strukturforanstaltningernes vedkommende.

2.6 LANGFRISTEDE TILGODEHAVENDER

Langfristede tilgodehavender

(mio. EUR) Saldo pr. 31.12.2006 Saldo pr. 31.12.2005 Byggebidrag 24 42 Udestående fra medlemsstater 272 135 EKSF-personalelån 17 20 Det Europæiske Genopbygningsagenturs kreditordninger 10 40 Garantier og sikkerhedsstillelser 5 7 I alt 328 244

Byggebidraget er primært det finansielle bidrag fra den belgiske stat på 176 mio. EUR til købet og ombygningen af Parlamentets D3-bygning. Beløbet skal betales over 10 år og forfalder i 2008. Ved årets udgang forfalder 22 mio. EUR om mere end et år (2005: 42 mio. EUR), mens yderligere 20 mio. EUR (2005: 21 mio. EUR) forfalder i årets løb.

Udestående beløb fra medlemsstater henviser til beløb, som tidligere tiltrædelseslande skylder EKSF under afvikling. Det samlede bidrag beløber sig til 170 mio. EUR og betales i fire rater på 15 %, 20 %, 30 % og 35 %. Det sker på den første arbejdsdag hvert år fra 2006. Den nuværende nettoværdi af disse bidrag var på 138 mio. EUR ved udgangen af året (2005: 159 mio. EUR) og fordelt på langfristede fordringer, 104 mio. EUR (2005: 135 mio. EUR) og kortfristede fordringer, 34 mio. EUR (2005: 24 mio. EUR).

Udestående beløb fra medlemsstater pr. 31. december 2006 omfatter også 168 mio. EUR vedrørende en beslutning fra Kommissionen fra 2005 om nedsættelse af bistanden fra EFRU til en enkelt medlemsstat. Det udestående beløb pr. 31. december 2005 var ikke medtaget i 2005-regnskabet, hvorved posten var undervurderet med 318 mio. EUR pr. den pågældende dato (se også bemærkning E2.10.2 og E3.1.4).

Beløbet på 17 mio. EUR under denne post vedrører lån ydet af EKSF under afvikling til De Europæiske Fællesskabers personale. Disse lån finansieres af EKSF under afvikling via EKSF's egne midler og forvaltes på nuværende tidspunkt af Kommissionen. Det Europæiske Genopbygningsagenturs kreditordninger henviser primært til counterpartmidler og rammekreditter.

II. OMSÆTNINGSAKTIVER

2.7 LAGRE

LAGRE

(mio. EUR) Beskrivelse Anskaffelsesværdi Værdinedsættelse Bogført nettoværdi pr. 31.12.2006 Bogført nettoværdi pr. 31.12.2005 Videnskabeligt udstyr Videnskabeligt materiale 11 0 11 11 Fissilt materiale og tungt vand 30 0 30 32 Videnskabeligt materiale til videresalg 60 0 60 64 Vaccinationer 7 0 7 7 Produktionsmaterialer 7 0 7 7 Publikationer og varer til videresalg 16 (16) 0 5 I alt 131 (16) 115 126

Kommissionen har et lager af produktionsmaterialer værdiansat til 7 mio. EUR, der primært består af bygningsvedligeholdelsesmaterialer og reservedele, som bruges af de fælles forskningsc