Forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om motorkoeretoejers modstandsdygtighed ved frontal kollision og om aendring af direktiv 70/156/EOEF (94/C 396/02) (Tekst af betydning for EOES) KOM(94) 520 endelig udg. - 94/0323(COD)

(Forelagt af Kommissionen den 30. januar 1995)

EUROPA-PARLAMENTET OG RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 100A,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg,

under henvisning til Raadets direktiv 70/156/EOEF af 6. februar 1970 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne koeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil (1), senest aendret ved Kommissionens direktiv 93/81/EOEF (2), saerlig artikel 13, stk. 2, og

ud fra foelgende betragtninger:

Det indre marked indebaerer et omraade uden indre graenser med fri bevaegelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital; for saa vidt angaar motordrevne koeretoejer, kan dette maal kun naas gennem fuldstaendig harmonisering;

for at nedbringe antallet af faerdselsulykker i EF maa der indfoeres lovgivning, der forbedrer koeretoejernes modstandsdygtighed ved kollision mest muligt; ved naervaerende direktiv indfoeres der krav, herunder biomekaniske kriterier, til proevning med hensyn til frontal kollision, hvorved der sikres stor modstandsdygtighed ved frontal kollision;

i referatet fra Raadets oekonomigruppe, hvor man naaede frem til et faelles standpunkt forud for det 101. moede i ECE-arbejdsgruppen for konstruktion af motorkoeretoejer (WP29), bekraeftedes det, at man foretrak at gaa frem i to faser, og at man var enig i datoerne for de to faser, nemlig 1. oktober 1995 for foerste fase og 1. oktober 1998 for anden fase; desuden blev Kommissionen anmodet om at paase fortsat parallelitet mellem EF-reglerne og ECE-regulativerne (3);

formaalet med direktivet er at indfoere krav, der bygger paa forskningsresultater, der bliver offentliggjort i 1995, saa der kan fastlaegges proevningskriterier, der i hoejere grad er repraesentative for virkelige faerdselsulykker;

det maa anerkendes, at koeretoejsfabrikanterne noedvendigvis har brug for en vis tid, foer de kan anvende et eksisterende og acceptabelt proevningskriterium som det, De Forenede Nationers OEkonomiske Kommission for Europa for nylig er naaet frem til (4);

indfoerelse af kriterier for proevning med forskudt deformerbar barriere vil betyde en vaesentlig stramning af sikkerhedskravene ved frontal kollision, men de tekniske detaljer er endnu ikke faerdigudarbejdet;

i tiden indtil de tekniske krav til proevning med forskudt deformerbar barriere er faerdigudarbejdet, vil proevning efter en midlertidig standard, nemlig kollisionsproeve i en vinkel paa 30 grader mod stiv barriere, forbedre sikkerheden;

naervaerende direktiv er et af de saerdirektiver, hvis krav skal vaere opfyldt ifoelge den EOEF-typegodkendelsesprocedure, der er fastlagt ved direktiv 70/156/EOEF; foelgelig finder bestemmelserne i direktiv 70/156/EOEF om koeretoejssystemer, komponenter og separate tekniske enheder ogsaa anvendelse i forbindelse med naervaerende direktiv;

fremgangsmaaden for bestemmelse af referencepunktet for siddepladser i motorkoeretoejer er anfoert i bilag III til Raadets direktiv 77/649/EOEF (5), senest aendret ved Kommissionens direktiv 90/630/EOEF (6), og behoever derfor ikke at gentages i naervaerende direktiv; der henvises til Raadets direktiv 77/541/EOEF (7), senest aendret ved Kommissionens direktiv 90/628/EOEF (8), 76/115/EOEF (9), senest aendret ved Kommissionens direktiv 90/629/EOEF (10), og 74/297/EOEF (11), senest aendret ved Kommissionens direktiv 91/662/EOEF (12); der henvises til Code of Federal Regulations 49 CFR Part 572 (13) -

UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

I dette direktiv forstaas ved »koeretoej« det samme som i artikel 2 i direktiv 70/156/EOEF.

Artikel 2

1. Medlemsstaterne kan ikke

- naegte EOEF-typegodkendelse eller national typegodkendelse af en koeretoejstype eller

- forbyde registrering, salg eller foerste ibrugtagning af et koeretoej

med begrundelse i modstandsdygtigheden ved frontal kollision, hvis kravene i dette direktiv er opfyldt.

2. Fra den 1. oktober 1995 har medlemsstaterne

- ikke ret til at meddele EOEF-typegodkendelse i henhold til artikel 4 i direktiv 70/156/EOEF

- mulighed for at naegte national typegodkendelse

hvis koeretoejstypen ikke opfylder kravene i naervaerende direktiv.

3. Stk. 2 finder ikke anvendelse paa koeretoejstyper, der er godkendt foer 1. oktober 1995 i henhold til direktiv 74/297/EOEF, og senere udvidelser af saadanne godkendelser.

4. Fra den 1. oktober 2000 skal medlemsstaterne anse typeattester, der ledsager fabriksnye koeretoejer i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 70/156/EOEF, for ugyldige til det i samme direktivs artikel 7, stk. 1, naevnte formaal, hvis kravene i naervaerende direktiv ikke er opfyldt.

Artikel 3

I bilag IV i direktiv 70/156/EOEF foretages foelgende aendringer:

1. I del I indsaettes foelgende punkt:

»>TABELPOSITION>

«.

2. I del II indsaettes foelgende punkt:

»>TABELPOSITION>

«.

Artikel 4

1. I forbindelse med tilpasning til den tekniske udvikling vedtager Kommissionen navnlig efterfoelgende fase for yderligere at forbedre motorkoeretoejers modstandsdygtighed ved frontal kollision. Den skal bygge paa en proeve med forskudt deformerbar barriere og biomekaniske beskyttelseskriterier, som i oejeblikket er under udvikling i European Experimental Vehicle Committee (EEVC), og som er beskrevet i bilag III.

2. Den nye fase finder anvendelse for nye koeretoejstyper, der godkendes fra 1. oktober 1998, men kan paa en fabrikants anmodning anvendes paa frivilligt grundlag fra 1. oktober 1996.

3. Den nye fase bliver gaeldende for alle fabriksnye koeretoejer fra 1. oktober 2003, dog saaledes at Kommissionen senest 1. oktober 2001 forelaegger Raadet og Europa-Parlamentet en rapport om, hvordan direktivet fungerer, og om datoen er industrielt gennemfoerlig.

Artikel 5

1. Medlemsstaterne saetter de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 1. oktober 1995. De underretter straks Kommissionen herom.

Naar medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggoerelsen ledsages af en saadan henvisning. De naermere regler for denne henvisning fastsaettes af medlemsstaterne.

2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder paa det omraade, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 6

Dette direktiv traeder i kraft paa tyvendedagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Artikel 7

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

(1) EFT nr. L 42 af 23. 2. 1970, s. 1.

(2) EFT nr. L 264 af 23. 10. 1993, s. 49.

(3) Outcome of Proceedings 8930/93, 30. 9. 1993.

(4) UN ECE Regulation RXX TRANS/SC1/WP29/392.

(5) EFT nr. L 267 af 19. 10. 1977, s. 1.

(6) EFT nr. L 341 af 6. 12. 1990, s. 20.

(7) EFT nr. L 220 af 29. 8. 1977, s. 95.

(8) EFT nr. L 341 af 6. 12. 1990, s. 1.

(9) EFT nr. L 24 af 30. 1. 1976, s. 6.

(10) EFT nr. L 341 af 6. 12. 1990, s. 14.

(11) EFT nr. L 165 af 20. 6. 1974, s. 16.

(12) EFT nr. L 366 af 31. 12. 1991, s. 1.

(13) United States of America Code of Federal Regulations, Title 49, Chapter V, Part 572; kan rekvireres hos US Government Printing Office, Washington, DC 20402.

BILAG I

ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER OM TYPEGODKENDELSE

1. ANSOEGNING OM EOEF-TYPEGODKENDELSE

1.1. Ansoegning om EOEF-typegodkendelse i henhold til artikel 3, stk. 4, i direktiv 70/156/EOEF af en koeretoejstype, for saa vidt angaar dens modstandsdygtighed ved frontal kollision, skal indgives af fabrikanten.

1.2. Oplysningsskemaet udformes som vist i tillaeg 1.

1.3. Der skal indleveres et koeretoej, der er repraesentativt for den koeretoejstype, der soeges godkendt, til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for gennemfoerelse af typeproevningen.

1.4. Fabrikanten har ret til at fremlaegge enhver form for proevningsdata og -resultater, som kan godtgoere, at der er en tilfredsstillende sandsynlighed for, at kravene kan opfyldes.

2. MEDDELELSE AF EOEF-TYPEGODKENDELSE

2.1. Er de relevante krav opfyldt, meddeles der EOEF-typegodkendelse i henhold til artikel 4, stk. 3 eller 4, i direktiv 70/156/EOEF.

2.2. EOEF-typegodkendelsesattesten udformes som vist i tillaeg 2.

2.3. Hver godkendt koeretoejstype tildeles et godkendelsesnummer i henhold til bilag VII til direktiv 70/156/EOEF. Der maa ikke benyttes samme godkendelsesnummer til to forskellige koeretoejstyper.

2.4. I tvivlstilfaelde skal der ved kontrol af, at koeretoejet opfylder direktivets krav, tages hensyn til enhver form for data og proevningsresultater fremlagt af fabrikanten, som kan have betydning for valideringen af den godkendende myndigheds proevning.

3. AENDRING AF TYPE OG TYPEGODKENDELSE

3.1. Ved aendring af en koeretoejstype, der er godkendt i henhold til dette direktiv, finder artikel 5 i direktiv 70/156/EOEF anvendelse.

3.2. Ved aendringer af koeretoejet, som bestaar enten i en aendring af koeretoejets generelle opbygningsmaade eller i en masseforoegelse paa over 8 %, og som den godkendende myndighed skoenner vil have vaesentlig indflydelse paa resultatet af proevningen, kraeves den i bilag II, tillaeg 1, beskrevne proevning gentaget.

3.3. Hvis aendringerne kun omfatter det indvendige udstyr, hvis masseforskellen ikke er stoerre end 8 %, og hvis det oprindelige antal forsaeder i koeretoejet er uaendret, foretages foelgende:

3.3.1. en forenklet proevning som beskrevet i bilag II, tillaeg 4, og/eller

3.3.2. en delvis proevning, som fastlaegges af den tekniske tjeneste under hensyn til de foretagne aendringer.

4. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

4.1. I almindelighed traeffes foranstaltninger til sikring af produktionens overensstemmelse med den godkendte type efter bestemmelserne i artikel 10 i direktiv 70/156/EOEF.

Tillaeg 1

Oplysningsskema Nr. . . . i henhold til bilag I i Raadets direktiv 70/156/EOEF (1) om EOEF-typegodkendelse af et koeretoej for saa vidt angaar modstandsdygtighed ved frontal kollision

Foelgende oplysninger indsendes i de relevante tilfaelde i tre eksemplarer med indeholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal vaere tilstraekkeligt detaljerede og udfoert i passende maalestok i A4-format eller sammenfoldet til denne stoerrelse.

For elektronisk styrede systemer, komponenter og separate tekniske enheder anfoeres relevante funktionsspecifikationer.

0. ALMINDELIGE OPLYSNINGER

0.1. Fabriksmaerke (firmabetegnelse)

0.2. Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r)

0.3. Typeidentifikationsmaerker som markeret paa koeretoejet:

0.3.1. Maerkets anbringelsessted:

0.4. Koeretoejets klasse(c):

0.5. Fabrikantens navn og adresse:

0.8. Adresse(r) paa samlefabrik(ker):

1. KOERETOEJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER

1.1. Fotografier og/eller tegninger af et repraesentativt koeretoej:

1.6. Motorens placering og montering:

9. KARROSSERI

9.1. Karrosseriets art:

9.2. Materialer og konstruktion:

9.10. Indvendigt udstyr:

9.10.3. Saeder:

9.10.3.1. Antal:

9.10.3.2. Placering og arrangement:

dato, arkiv

Tillaeg 2

MODEL

(stoerste format: A4 (210 × 297 mm))

EOEF-TYPEGODKENDELSESATTEST

>START GRAFIK>

Myndighedens stempel>SLUT GRAFIK>

Meddelelse vedroerende (2)

- typegodkendelse

- udvidelse af typegodkendelse

- naegtelse af typegodkendelse

- inddragelse af typegodkendelse

for en type koeretoej/komponent/separat teknisk enhed (3) i medfoer af direktiv . ./. . ./EOEF, senest aendret ved direktiv . ./. . ./EOEF

Typegodkendelse nr.:

AArsag til udvidelse:

DEL I

0.1. Fabriksmaerke (firmabetegnelse):

0.2. Type og handelsbetegnelse(r):

0.3. Typeidentifikationsmaerker, som er anfoert paa koeretoejet/komponenten/den separate tekniske enhed (4) (5):

0.3.1. Maerkets anbringelsessted:

0.4. Koeretoejets klasse (6):

0.5. Fabrikantens navn og adresse:

0.7. For komponenter og separate tekniske enheder, EOEF-typegodkendelsesmaerkets anbringelsessted og fastgoerelsesmaade:

0.8. Samlefabrikkens/samlefabrikkernes adresse(r):

DEL II

1. Eventuelle supplerende oplysninger (se tillaeg):

2. Teknisk tjeneste, der forestaar proevningerne:

3. Dato for proeverapport:

4. Proeverapportens nummer:

5. Eventuelle bemaerkninger (se tillaeg):

6. Sted:

7. Dato:

8. Underskrift:

9. Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den godkendende myndighed, og som kan faas ved henvendelse dertil, er vedlagt.

Tillaeg til EOEF-typegodkendelsesattest nr. . . . om typegodkendelse af koeretoej i henhold til direktiv . ./. . ./EOEF

1. Supplerende oplysninger:

1.1. Kort beskrivelse af koeretoejets opbygning, dimensioner, linjer og materialer:

1.2. Beskrivelse af det beskyttelsessystem, der er monteret i koeretoejet:

1.3. Beskrivelse af indre indretning eller indvendigt udstyr, der kan indvirke paa proevningens resultat:

1.4. Motorens placering: frontmotor/haekmotor/centermotor (7)

1.5. Drivaksel: forhjulstraek/baghjulstraek (8)

1.6. Masse af koeretoej som fremstillet til proevning

Akseltryk for:

Akseltryk bag:

Totalvaegt:

5. Bemaerkninger: (f.eks. gaelder for baade venstre- og hoejrestyrede koeretoejer)

(1) Numrene og fodnoterne i dette oplysningsskema svarer til numrene og fodnoterne i bilag I til direktiv 70/156/EOEF, senest aendret ved direktiv 92/53/EOEF.

Punkter, som ikke har relevans for dette direktiv, er udeladt.

(2) Det ikke oenskede overstreges.

(3) Hvis typeidentifikationsmaerket indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelse af det koeretoej, den komponent eller den separate tekniske enhed, som denne typegodkendelsesattest omfatter, anfoeres symbolet »?« i stedet for dette tegn i dokumentationsmaterialet (f.eks. ABC??123???).

(4) Som defineret i bilag II A til direktiv 70/156/EOEF.

(5) Det ikke oenskede overstreges.

BILAG II

TEKNISKE KRAV Kollisionsproeve i en vinkel paa 30 grader mod stiv barriere

1. OMRAADE

1.1. Dette direktiv gaelder for motorkoeretoejer af klasse M1 med en tilladt totalmasse paa ikke over 2,5 tons, undtagen etapevis opbyggede koeretoejer, der produceres i et antal, der ikke overstiger graensen for en kort serie; tungere koeretoejer og etapevis opbyggede koeretoejer kan godkendes paa begaering af fabrikanten.

2. DEFINITIONER

I dette direktiv forstaas ved:

2.1. »Beskyttelsessystem«, indvendigt udstyr og anordninger, der er beregnet til at fastholde passagererne og medvirker til overholdelse af de i afsnit 3 nedenfor fastlagte krav.

2.2. »Type beskyttelsessystem«, en kategori af beskyttelsessystemer, der ikke er indbyrdes forskellige i vaesentlige henseender saasom:

teknologi

geometri

anvendte materialer.

2.3. »Anslagsvinkel«, vinklen mellem den vinkelrette til barrierens forside og den linje, der foelges af koeretoejet i dettes fremadrettede, langsgaaende bevaegelse.

2.4. »Barriereforside«, overfladen af elementet umiddelbart bag krydsfinerbelaegningen.

2.5. »Anti-skrid anordninger (ASD)«, staalprofiler, der er anbragt vinkelret paa »barriereforsiden« som angivet i tillaeg 1. Deres formaal er at mindske koeretoejets sidevaerts bevaegelse i forhold til barrieren under anslaget.

2.6. »Koeretoejstype«, en kategori af motorkoeretoejer, som ikke er indbyrdes forskellige i vaesentlige henseender saasom:

2.6.1. koeretoejets laengde og bredde, saafremt disse er af betydning for resultaterne af den i dette direktiv foreskrevne kollisionsproeve

2.6.2. opbygning, maal, linjer og materialer af den del af koeretoejet, der befinder sig foran det tvaergaaende plan gennem R-punktet paa foerersaedet, saafremt disse forringer resultaterne af den i dette direktiv foreskrevne kollisionsproeve

2.6.3. linjer og indvendige maal af passagerkabinen og typen af beskyttelsessystem, saafremt disse forringer resultaterne af den i dette direktiv foreskrevne kollisionsproeve

2.6.4. motorens placering (front, haek eller centermotor) og orientering (tvaerstillet eller langsstillet)

2.6.5. massen, saafremt den forringer resultaterne af den i dette direktiv foreskrevne kollisionsproeve

2.6.6. de tilladte anordninger eller udstyr, som er anvendt af fabrikanten, saafremt disse forringer resultaterne af den i dette direktiv foreskrevne kollisionsproeve.

2.7. »Passagerkabine«, rummet, hvori personer opholder sig under koerslen, afgraenset af loft, gulv, sidevaegge, doere, udvendige ruder, forplade samt det plan, som gaar gennem bagagerumsadskillelsen eller stoetten for bagsaedets ryglaen.

2.8. »R-punkt«, et referencepunkt, som for hver siddeplads er fastlagt af fabrikanten i forhold til koeretoejets opbygning.

2.9. »H-punkt«, et referencepunkt, som for hver siddeplads fastlaegges af den proevningsinstans, der er ansvarlig for godkendelsen.

2.10. »Egenvaegt i koereklar stand«, massen af koeretoejet i koereklar stand, uden personer eller last, men fyldte braendstof-, koele- og smoeremiddelbeholdere, samt med vaerktoejssaet og reservehjul (saafremt saadanne leveres som standardudstyr af koeretoejets fabrikant).

2.11. »Etapevis opbygget«, at to eller flere forskellige fabrikanter har medvirket i produktionen af koeretoejet, den ene efter den anden.

3. SPECIFIKATIONER

3.1. Generelle specifikationer, der gaelder for alle proever

3.1.1. »H«-punktet for hvert saede fastlaegges i overensstemmelse med fremgangsmaaden i bilag III til Raadets direktiv 77/649/EOEF.

3.1.2. Naar beskyttelsessystemet for forsaedepladserne omfatter seler, skal selekomponenterne opfylde kravene i direktiv 77/541/EOEF med senere aendringer.

3.1.3. De siddepladser, hvor der er anbragt dukker, og hvor beskyttelsessystemet omfatter seler, skal vaere forsynet med forankringer i overensstemmelse med direktiv 76/115/EOEF med senere aendringer.

3.2. Specifikationer

3.2.1. Belastningsindekserne for dukkerne paa forsaedepladserne ved siderne bestemt efter tillaeg 2 skal opfylde foelgende krav:

3.2.1.1. belastningsindeks for hovedet (HPC) maa ikke overstige 1 000

3.2.1.2. belastningsindeks for brystkassen (ThPC) maa ikke overstige 75 mm

3.2.1.3. belastningsindeks for laarbenet (FPC) maa ikke overstige 10 kN.

3.2.2. Under proeven maa ingen af doerene gaa op.

3.2.3. Proeven maa ikke bevirke laasning af fordoerenes laaseanordning.

3.2.4. Efter proeven skal det uden brug af vaerktoej vaere muligt:

3.2.4.1. at aabne mindst én doer for hver saederaekke (saafremt doeren forefindes), og om noedvendigt vippe ryglaen eller saede, saaledes at alle passagerer kan komme ud (1)

3.2.4.2. at frigoere dukkerne af fastholdelsessystemet, som, hvis det er laast, skal kunne aabnes ved et tryk paa hoejst 6 daN paa udloesningsanordningen

3.2.4.3. at bringe dukkerne ud af koeretoejet i intakt stand.

3.2.5. Ved kollisionen maa kun optraede let utaethed fra braendstoftilfoerselsanordningen.

3.2.6. Eventuel vedholdende udsivning af vaeske fra braendstoftilfoerselsanordningen efter kollisionen maa ikke overstige 5 × 10-4 kg/s; saafremt der sker opblanding af vaesken fra braendstoftilfoerselsanordningen med vaeske fra de oevrige systemer, og det ikke paa nem maade er muligt at skille og identificere de forskellige vaesker, skal al opsamlet vaeske medregnes ved bedoemmelsen af den vedholdende udsivning.

Tillaeg 1

Fremgangsmaade ved proevens udfoerelse

I. OPSTILLING OG KLARGOERING AF KOERETOEJET

1.1. Proevningsomraade

Proevningsomraadet skal vaere tilstraekkelig stort til at rumme tilloebsbane, barriere og de for proeven noedvendige tekniske installationer. Den sidste del af proevebanen - mindst 5 m foer barrieren - skal vaere vandret, plan og jaevn.

1.2. Barriere

Barrieren skal bestaa af en blok af armeret beton, mindst 3 m bred ved forkanten, og mindst 1,5 m hoej. Barrierens tykkelse skal vaere saaledes, at dens masse er mindst 7×104 kg. Forsiden skal vaere lodret: en linje vinkelret paa forsiden skal danne en vinkel paa 30° med den linje, langs hvilken koeretoejets langsgaaende bevaegelse fremad finder sted, og forsiden skal vaere belagt med et 20 mm tykt lag krydsfiner i god stand. Tillige skal den vaere forsynet med ASD (40/40 mm staalprofiler), placeret lodret i en afstand af 350 mm til venstre og hoejre fra det teoretiske anslagspunkt af koeretoejets symmetriplan i laengderetningen (se figur 1). Barrieren skal vaere fast forankret i jorden, om noedvendigt med en ekstra stopanordning, der begraenser dens bevaegelse.

1.3. Barrierens orientering

Vinklen paa 30° skal vaere saaledes orienteret, at koeretoejets foerste beroering med barrieren finder sted i den side, hvor dets ratsoejle befinder sig. Er der mulighed for at vaelge mellem at foretage proeven med et hoejrestyret eller venstrestyret koeretoej, skal proeven udfoeres med den orientering, der af den officielle proevningsinstans skoennes mest ugunstig.

1.4. Koeretoejets stand

1.4.1. Almindelig beskrivelse

Proevekoeretoejet skal vaere repraesentativt for serieproducerede koeretoejer, skal vaere monteret med alt udstyr, som normalt forefindes, og skal vaere i normal, koereklar stand. Nogle komponenter kan erstattes med tilsvarende masser, saafremt denne erstatning ikke har maerkbar indvirkning paa maaleresultaterne under punkt 6.

1.4.2. Koeretoejets masse

1.4.2.1. Ved proeven skal koeretoejets masse svare til dets egenvaegt i koereklar stand.

1.4.2.2. Braendstoftanken skal vaere paafyldt vand af en masse svarende til 90 % af massen af koeretoejets braendstofkapacitet, saaledes som denne angives af fabrikanten.

1.4.2.3. Alle oevrige systemer (bremse- og koelesystem m.v.) kan vaere tomme; i saa fald skal der kompenseres for massen af de paagaeldende vaesker.

1.4.2.4. Er massen af maaleapparaturet i koeretoejet over 25 kg, kan den udlignes ved reduktioner, som er uden maerkbar indvirkning paa maaleresultaterne under punkt 6 nedenfor.

1.4.2.5. Maaleapparaturets masse maa ikke aendre hver enkelt aksels referencebelastning med mere end 5 %, dog hoejst 20 kg.

1.4.2.6. Koeretoejets masse, saaledes som denne falder ud efter bestemmelserne i punkt 1.4.2.1, skal angives i rapporten.

1.4.3. Justeringer af passagerkabinen

1.4.3.1. Rattets position

Saafremt rattets position kan indstilles, skal dette anbringes i sin normale position, som angivet af fabrikanten, eller i mangel heraf i midten af indstillingsomraadet. Ved slutningen af koeretoejets fremdrevne bevaegelse skal rattet efterlades frit, med egerne i den stilling, der ifoelge fabrikanten svarer til ligeudkoersel.

1.4.3.2. Ruder

Koeretoejets oplukkelige ruder skal vaere lukket. Af hensyn til proevningsmaalingerne og efter aftale med fabrikanten kan ruderne dog vaere rullet ned, forudsat at betjeningshaandtagets stilling svarer til lukket position.

1.4.3.3. Gearskiftestang

Gearskiftestangen skal vaere anbragt i frigearsstilling.

1.4.3.4. Pedaler

Pedalerne skal vaere i deres normale hvilestilling.

1.4.3.5. Doere

Doerene skal vaere lukket, men ikke laast.

1.4.3.6. Oplukkeligt tag

Har koeretoejet oplukkeligt eller aftageligt tag, skal dette vaere paa plads og lukket. Dog kan det af hensyn til proevningsmaalingerne og efter aftale med fabrikanten vaere aabent.

1.4.3.7. Solskaerm

Solskaerme skal vaere i hvilestilling.

1.4.3.8. Foererspejl

Det indvendige foererspejl skal vaere i normal driftsstilling.

1.4.3.9. Armlaen

Er armlaenene ved for- eller bagsaedepladser bevaegelige, skal de vaere i saenket position, medmindre dette forhindres af dukkernes placering i koeretoejet.

1.4.3.10. Nakkestoetter

Nakkestoetter, som kan indstilles i hoejde, skal vaere anbragt i hoejeste position.

1.4.3.11. Saeder

1.4.3.11.1. Forsaedernes position

Saeder, som kan indstilles i laengderetningen, skal anbringes saaledes, at deres »H«-punkt (se punkt 3.1.1) er i midtpunktet af sin vandring eller i den laaste stilling, der naermest svarer dertil, og i den af fabrikanten angivne hoejdeindstilling (saafremt hoejden kan indstilles uafhaengigt).

Er saedet et baenkesaede, skal referencepunktet vaere foererpladsens »H«-punkt.

1.4.3.11.2. Position af forsaedernes ryglaen

Saafremt ryglaenene er indstillelige, skal de indstilles saaledes, at den resulterende haeldning af dukkens torso er saa naer som muligt den stilling, der anbefales af fabrikanten til normal brug, eller, i mangel af saerlig anbefaling fra fabrikanten, saa taet som muligt til 25° bagudhaeldning fra lodret.

1.4.3.11.3. Bagsaeder

Er bagsaederne indstillelige, skal bagsaederne eller det bageste baenkesaede anbringes saa langt tilbage som muligt.

2. DUKKER

2.1. Forsaeder

2.1.1. Efter forskrifterne i tillaeg 3 placeres paa hver yderste forsaedeplads en dukke, der svarer til specifikationerne af Hybrid III (2) og er indstillet svarende til dennes specifikationer. Dukken skal vaere udstyret til registrering af de data, der er noedvendige til bestemmelse af belastningsindeks med maaleudstyr svarende til specifikationerne i tillaeg 5.

2.1.2. Indstillingen af dukken skal vaere tilnaermelsesvis den samme foer og efter proeven.

2.1.3. Koeretoejet afproeves med det af fabrikanten leverede fastholdelsessystem.

3. KOERETOEJETS FREMDRIFT

3.1. Koeretoejet maa ikke bevaege sig ved egen kraft.

3.2. I kollisionsoejeblikket maa koeretoejet ikke vaere underkastet nogen yderlige styre- eller fremdriftspaavirkning.

3.3. Koeretoejet skal ramme forhindringen med en sidevaerts afvigelse paa hoejst 150 mm fra den teoretiske retning.

4. PROEVEHASTIGHED

Koeretoejets hastighed skal i kollisionsoejeblikket vaere 50 + 0 - 2 km/h. Saafremt proeven udfoertes ved hoejere hastighed, og koeretoejet opfyldte kravene, skal proeven dog anses for tilfredsstillende.

5. MAALINGER PAA DUKKEN PAA FORSAEDERNE

5.1. Alle noedvendige maalinger til kontrol af belastningsindeks skal foretages ved hjaelp af maalesystemer svarende til de i tillaeg 5 fastsatte specifikationer.

5.2. Registrering af de forskellige parametre skal ske gennem uafhaengige datakanaler af foelgende CFC (kanalfrekvensklasser):

5.2.1. Maaling i dukkens hoved

Accelerationen (a), henfoert til tyngdepunktet, beregnes paa grundlag af accelerationens treaksede komponenter, maalt med en CFC paa 1 000.

5.2.2. Maalinger i dukkens brystkasse

Deformationen af brystkassen maales med en CFC paa 180.

5.2.3. Maalinger i dukkens laarben

Den aksiale kompressionskraft skal maales med en CFC paa 600.

6. MAALINGER PAA KOERETOEJET

6.1. For at goere det muligt at udfoere den forenklede proeve, der er beskrevet i tillaeg 4, bestemmes det tidsmaessige forloeb af konstruktionens deceleration paa grundlag af maalevaerdierne fra de longitudinale accelerometre paa B-stolpen i koeretoejets anslagsside med en CFC paa 180 ved hjaelp af datakanaler, der opfylder kravene i tillaeg 5.

6.2. Det tidsmaessige hastighedsforloeb, der skal anvendes i den i tillaeg 4 beskrevne proevningsprocedure, faas fra de longitudinale accelerometre paa B-stolpen i anslagssiden.

Figur 1 30° barriere med anti-skrid anordninger (ASD)

>START GRAFIK>

>SLUT GRAFIK>

Tillaeg 2

BESTEMMELSE AF BELASTNINGSINDEKS

1. BELASTNINGSINDEKS FOR HOVEDET (HPC)

1.1. Dette skal anses for tilfredsstillende, naar hovedet under proeven ikke kommer i beroering med nogen del af koeretoejet.

1.2. Er det ikke tilfaeldet, foretages en beregning af HPC paa grundlag af accelerationen (a), maalt i overensstemmelse med bilag II, tillaeg 1, punkt 5.2.1, ved hjaelp af foelgende udtryk:

>START GRAFIK>

>SLUT GRAFIK>

1.2.1. saafremt begyndelsestidspunktet for hovedets beroering kan fastlaegges tilstraekkelig sikkert, t1 og t2 er de to tidspunkter, angivet i sekunder, der afgraenser intervallet mellem begyndelsen af hovedets beroering og registreringens afslutning, i hvilket stoerrelsen af HPC er maksimal, eller

1.2.2. hvis begyndelsestidspunktet for hovedets beroering ikke kan fastlaegges, t1 og t2 er de to tidspunkter, angivet i sekunder, som afgraenser intervallet mellem begyndelsen og slutningen af registreringen, i hvilket stoerrelsen af HPC er maksimal.

2. BELASTNINGSINDEKS FOR BRYSTKASSEN (ThPC)

2.1. Derved forstaas den absolutte stoerrelse af deformationen af brystkassen i mm, maalt som foreskrevet i bilag II, tillaeg 1, punkt 5.2.2.

3. BELASTNINGSINDEKS FOR LAARBENET (FPC)

3.1. Dette bestemmes som den kompressionsbelastning, i kN, som aksialt paafoeres hvert af dukkens laarben, maalt som foreskrevet i bilag II, tillaeg 1, punkt 5.2.3.

Tillaeg 3

PLACERING OG OPSTILLING AF DUKKER OG INDSTILLING AF KOERETOEJETS

FASTHOLDELSESSYSTEMER

1. DUKKERNES PLACERING

1.1. Separate saeder

Dukkens symmetriplan skal vaere sammenfaldende med saedets vertikale midterplan.

1.2. Baenkesaede fortil

1.2.1. Foererpladsen

Dukkens symmetriplan skal ligge i et lodret plan gennem centrum af rattet og parallelt med koeretoejets midterplan i laengderetningen. Saafremt siddepladsens position er bestemt ved baenkens udformning, skal en saadan siddeplads anses for et separat saede.

1.2.2. Passageren paa den yderste siddeplads

Dukkens symmetriplan skal vaere symmetrisk med foererdukkens omkring koeretoejets symmetriplan i laengderetningen. Saafremt siddepladsens position er bestemt ved baenkens udformning, skal en saadan siddeplads anses for at separat saede.

1.3. Baenkesaede for forsaedepassagerer (foereren undtaget)

Dukkens symmetriplaner skal falde sammen med siddepladsernes midterplaner, saaledes som disse er fastlagt af fabrikanten.

1.4. Bageste baenkesaede

Dukken skal placeres i et plan i laengderetningen, der i det vaesentlige svarer til foererdukkens symmetriplan.

2. DUKKERNES OPSTILLING

2.1. Hoved

Hovedets tvaergaaende instrumentplatform skal vaere vandret inden for 0,5°. Indstilling af proevedukkens hoved i koeretoejer med oprette saeder og ikke-indstillelige ryglaen skal foretages paa foelgende maade i den angivne raekkefoelge: Foerst bringes H-punktet inden for de i punkt 2.4.3.1 angivne graenser, saaledes at den tvaergaaende instrumentplatform i proevedukkens hoved er i niveau. Bringes hovedets tvaergaaende instrumentalplatform ikke derved i niveau, indstilles proevedukkens hoftevinkel inden for de i punkt 2.4.3.2 angivne graenser for standarden. Er hovedets tvaergaaende instrumentplatform stadig ikke i niveau, foretages den mindst mulige justering af proevedukkens halsbeslag, saaledes at hovedets tvaergaaende instrumentplatform er vandret inden for 0,5°.

2.2. Arme

2.2.1. Foererdukkens overarme skal ligge an mod torsoen, og deres midterlinjer skal vaere saa taet mod det lodrette plan som muligt.

2.2.2. Passagerdukkens overarme skal beroere saedets ryglaen og siderne af torsoen.

2.3. Haender

2.3.1. Foererdukkens haandflader skal beroere ydersiden af rattet i dettes vandrette midterlinje. Tommelfingrene skal vaere over ratkransen og skal vaere tapet let fast til denne, saaledes at det er muligt at loesne haanden fra ratkransen ved at trykke denne opefter med en kraft paa mindst 8,9 N og hoejst 22,2 N.

2.3.2. Passagerdukkens haandflader skal beroere laarets yderside. Lillefingeren skal beroere saedehynden.

2.4. Torso

2.4.1. I koeretoejer udstyret med baenkesaeder skal overkroppen af foerer- og passagerdukke hvile mod ryglaenet. Foererdukkens midtsagittalplan skal vaere lodret og parallelt med koeretoejets midterlinje i laengderetningen og skal gaa gennem centrum af ratkransen. Passagerdukkens midtsagittalplan skal vaere lodret og parallelt med koeretoejets midterlinje i laengderetningen og skal have samme afstand til koeretoejets midterlinje i laengderetningen som foererdukkens midtsagittalplan.

2.4.2. Paa koeretoejer med separate saeder skal overkroppen af foerer- og passagerdukke hvile mod ryglaenet. Foerer- og passagerdukkens midtsagittalplan skal vaere lodret og skal indeholde det separate saedes midterlinje i laengderetningen.

2.4.3. Underkroppen

2.4.3.1. H-punkt

Foerer- og passagerdukkernes H-punkt skal inden for 13 mm i lodret retning og 13 mm i vandret retning falde sammen med et punkt 6 mm under H-punktet bortset fra, at laengden af underben og laar i H-punktapparatet skal vaere indstillet til henholdsvis 414 og 401 mm i stedet for henholdsvis 432 og 417 mm.

2.4.3.2. Hoftevinkel

Vinklen bestemmes ved brug af hoftevinkelmaaler (3), som indfoeres i hullet til lokalisering af dukkens H-punkt; maalt fra vandret paa maalerens 76,2 mm facet skal vinklen vaere 22°± 2,5°.

2.5. Ben

Foerer- og passagerdukkens laarben skal ligge an mod saedehynden i det omfang, foeddernes placering tillader det. Begyndelsesafstanden mellem den udvendige side af ansatsen paa knaeenes gaffelbolte skal vaere 269 mm. Foererdukkens venstre ben og begge passagerdukkens ben skal saa vidt muligt befinde sig i lodrette planer i laengderetningen. Foererdukkens hoejre ben skal saa vidt muligt befinde sig i et lodret plan. Det kan tillades, at der foretages en efterjustering for at anbringe foedderne som angivet i punkt 2.6 for forskellige udformninger af passagerkabinen.

2.6. Foedder

2.6.1. Foererdukkens hoejre fod skal hvile mod gaspedalen, uden at denne traedes ned, saaledes at haelens bageste punkt hviler mod gulvoverfladen i pedalens plan. Kan foden ikke anbringes paa gaspedalen, skal den anbringes vinkelret paa skinnebenet og saa langt fremme som muligt. Venstre fods hael skal anbringes saa langt fremme som muligt og hvile mod vognbunden. Venstre fod skal anbringes saa fladt som muligt mod fodbraettet. Venstre fods midterlinje i laengderetningen skal saa vidt muligt anbringes parallelt med koeretoejets midterlinje i laengderetningen.

2.6.2. Haelene paa begge passagerdukkens foedder skal anbringes saa langt fremme som muligt og ligge an mod vognbunden. Begge foedder skal ligge an saa fladt som muligt mod fodbraettet. Foeddernes midterlinje i laengderetningen skal saa vidt muligt anbringes parallelt med koeretoejets midterlinje i laengderetningen.

2.7. De monterede maaleinstrumenter maa ikke paa nogen maade faa indvirkning paa dukkernes bevaegelse under kollisionen.

2.8. Temperaturen af dukker og maalesystem skal stabiliseres foer proeven og saa vidt muligt holdes mellem 19 °C og 22 °C.

3. JUSTERING AF FASTHOLDELSESSYSTEMET

Med dukken i den siddestilling, som er specificeret i punkt 2.1 til 2.6, laegges selen omkring dukken og spaendes. Hofteselen strammes til. Overkropsselen traekkes ud af rullen, hvorefter man lader den rulle sig ind; dette gentages fire gange. Hofteselen udsaettes for et traek paa 8,9 til 17,8 N. Saafremt selesystemet er forsynet med en aflastningsanordning, goeres overkropsselen saa slap, som dette i koeretoejets instruktionsbog af fabrikanten anbefales til normal brug. Har selesystemet ingen aflastningsanordning, lader man rullen fjerne den overskydende laengde af skuldergjorden.

Tillaeg 4

FREMGANGSMAADE VED BRUG AF LOEBEVOGN

1. PROEVEOPSTILLING OG -FREMGANGSMAADE

1.1. Loebevogn

Loebevognen skal vaere bygget saaledes, at der ikke optraeder blivende deformation efter proeven. Den skal vaere styret saaledes, at afvigelsen i kollisionsfasen ikke er over 5° i det lodrette plan og ikke over 2° i det vandrette plan.

1.2. Konstruktionens tilstand

1.2.1. Almindelige forhold

Den afproevede konstruktion skal vaere repraesentativ for seriefremstillede eksemplarer af de paagaeldende koeretoejer. Visse komponenter kan udskiftes eller fjernes, saafremt saadan udskiftning eller fjernelse er aabenbart uden indvirkning paa resultaterne af proeven.

1.2.2. Justeringer

Justeringer skal vaere i overensstemmelse med dem, der er angivet i tillaeg 1, punkt 1.4.3, under hensyntagen til det i punkt 1.2.1 anfoerte.

1.3. Fastgoerelse af konstruktionen

1.3.1. Konstruktionen skal vaere solidt fastgjort til loebevognen paa saadan maade, at de ikke kan forskubbe sig indbyrdes under proeven.

1.3.2. Den metode, der anvendes til fastgoering af konstruktionen til loebevognen, maa ikke bevirke, at saedeforankringer eller fastholdelsessystemet derved styrkes, og maa ikke medfoere unormal deformation af konstruktionen.

1.3.3. Der anbefales en fastgoeringsanordning, hvormed konstruktionen hviler paa understoetninger placeret tilnaermelsesvis i hjulenes akse eller, hvis det er muligt, med hvilken konstruktionen fastgoeres til loebevognen ved hjaelp af hjulophaengets befaestelser.

1.3.4. Vinklen mellem koeretoejets laengdeakse og loebevognen skal vaere 12°± 2°, maalt ud fra det ramte koeretoej.

1.4. Dukker

Dukkerne og deres anbringelse skal svare til specifikationerne i tillaeg 1, punkt 2.

1.5. Maaleapparatur

1.5.1. Konstruktionens deceleration

Transducerne, der maaler konstruktionens deceleration under kollisionen, skal vaere placeret parallelt med loebevognens laengdeakse i overensstemmelse med specifikationerne i tillaeg 5 (CFC 180).

1.5.2. Maalinger paa dukkerne

Alle maalinger, der er noedvendige til bestemmelse af de foreskrevne belastningsindekser, er angivet i tillaeg 1, punkt 5.

1.6. Konstruktionens decelerationskurve

Konstruktionens decelerationskurve i kollisionsfasen skal vaere saaledes, at »hastighedens variation med tiden«, som fremkommer ved integration, ikke i noget punkt afviger mere end ±1 m/s fra det paagaeldende koeretoejs referencekurve over »hastighedens variation med tiden«, som er fastlagt i dette tillaegs figur 1. Ved forskydning af referencekurven i forhold til tidsaksen kan konstruktionens hastighed i korridoren beregnes.

1.7. Referencekurve AEV = f(t) for det paagaeldende koeretoej

Denne referencekurve dannes ved integration af decelerationskurven for det paagaeldende koeretoej, maalt under den frontale kollisionstest mod barriere, som angivet i tillaeg 1, punkt 6.

1.8. AEkvivalent metode

Proeven kan udfoeres paa anden maade end ved deceleration af en loebevogn, forudsat at den paagaeldende metode opfylder de i punkt 1.6 angivne krav til hastighedsvariation.

Figur 1 AEkvivalenskurve - Tolerancebaand for kurven V = f(t)

>START GRAFIK>

>SLUT GRAFIK>

Tillaeg 5

Maaleteknik: instrumenter

1. DEFINITIONER

1.1. Datakanal

En datakanal omfatter alle instrumenter fra en transducer (eller flere transducere, hvis udgange er kombineret paa naermere angivet maade) til og med eventuelle analyseprocedurer, der kan aendre frekvens- eller amplitudeindhold af data.

1.2. Transducer

Den foerste anordning i en datakanal, der konverterer den fysiske maalestoerrelse til en anden stoerrelse (saasom en elektrisk spaending), der kan behandles af den oevrige del af kanalen.

1.3. Kanalamplitudeklasse: CAC

Betegnelsen for en datakanal, der opfylder visse amplitudekarakteristika som angivet i dette tillaeg. CAC-nummeret er numerisk lig maaleomraadets oevre graensevaerdi.

1.4. Karakteristiske frekvenser FH, FL, FN

Disse frekvenser er defineret i figur 1.

1.5. Kanalfrekvensklasse: CFC

Kanalens frekvensklasse kendetegnes ved et tal, som angiver, at kanalens frekvenskarakteristik er inden for de i figur 1 angivne graenser. Dette tal er numerisk lig frekvensen FH i Hz.

1.6. Foelsomhedskoefficient

Haeldningen af den rette linje, der er den bedste tilnaermelse til kalibreringsvaerdierne, bestemt ved mindste kvadraters metode inden for kanalens amplitudeklasse.

1.7. Kalibreringsfaktor for datakanal

Gennemsnittet af foelsomhedskoefficienterne, beregnet over frekvenser, som er jaevnt fordelt over en logaritmisk skala mellem FL og 0,4 × FH.

1.8. Linearitetsfejl

Den stoerste forskel, i procent, mellem kalibreringsvaerdien og den tilhoerende vaerdi, aflaest paa den i punkt 1.6 definerede rette linje ved kanalamplitudeklassens oevre graense.

1.9. Krydsfoelsomhed

Forholdet mellem udgangs- og indgangssignal, naar transduceren paavirkes af et anslag vinkelret paa maaleaksen. Det udtrykkes som procentdel af foelsomheden i maaleaksens retning.

1.10. Faseforsinkelsestid

Faseforsinkelsestiden for en datakanal er lig faseforsinkelsen (i radianer) af et sinussignal, divideret med det paagaeldende signals vinkelhastighed (i radianer/s).

1.11. Miljoe

Den samlede virkning i et givet oejeblik af alle de ydre vilkaar og paavirkninger, som datakanalen er underkastet.

2. PRAESTATIONSKRAV

2.1. Linearitetsfejl

Den absolutte stoerrelse af linearitetsfejlen af en datakanal ved en vilkaarlig frekvens i CFC maa over hele maaleomraadet hoejst vaere lig 2,5 % af stoerrelsen af CAC.

2.2. Amplitude mod frekvens

En datakanals frekvensrespons skal ligge inden for de i figur 1 angivne graensekurver. Linjen nul dB er bestemt ved kalibreringsfaktoren.

2.3. Faseforsinkelsestid

Faseforsinkelsestiden mellem indgangs- og udgangssignaler for en datakanal skal bestemmes og maa ikke variere med mere end 0,1 × FH s i intervallet mellem 0,03 × FH og FH.

2.4. Tid

2.4.1. Tidsbasis

Der skal registreres en tidsreference, som skal angive 10 ms med en noejagtighed paa mindst 1 %.

2.4.2. Relativ tidsforsinkelse

Den relative tidsforsinkelse mellem signalet fra to eller flere datakanaler maa, uanset disses frekvensklasse, ikke overstige 1 ms, fraregnet forsinkelse som foelge af faseskiftet.

To eller flere datakanaler, hvis signaler er kombineret, skal have samme frekvensklasse, og deres relative tidsforsinkelse maa ikke overstige 0,1 × FHs i nogen retning.

Kravet gaelder saavel analoge signaler som synkroniseringsimpulser og digitale signaler.

2.5. Krydsfoelsomhed af transducere

Transducerens krydsfoelsomhed skal vaere mindre end 5 % i enhver retning.

2.6. Kalibrering

2.6.1. Generelt

En datakanal skal mindst én gang aarligt kalibreres mod referenceudstyr, der kan spores til kendte standarder. Den metode, hvormed sammenligning med referenceudstyr finder sted, maa ikke give anledning til fejl stoerre end 1 % af CAC. Brugen af referenceudstyr er begraenset til det frekvensomraade, til hvilket de er kalibreret. Delsystemer af en datakanal kan evalueres individuelt og resultaterne ganges ind i noejagtigheden af den samlede datakanal. Dette kan for eksempel ske ved hjaelp af et elektrisk signal af kendt amplitude, som simulerer transducerens udgangssignal, hvorved det er muligt at kontrollere datakanalens forstaerkningsfaktor, transduceren undtaget.

2.6.2. Noejagtighed af referenceudstyret, som anvendes til kalibrering

Referenceudstyrets noejagtighed skal vaere certificeret eller attesteret af en officiel metrologisk tjeneste.

2.6.2.1. Statisk kalibrering

2.6.2.1.1. Accelerationer

Fejlen skal vaere under ± 1,5 % af kanalens amplitudeklasse.

2.6.2.1.2. Kraefter

Fejlen skal vaere under ± 1 % af kanalens amplitudeklasse.

2.6.2.1.3. Deformation

Fejlen skal vaere under ± 1 % af kanalens amplitudeklasse.

2.6.2.2. Dynamisk kalibrering

2.6.2.2.1. Accelerationer

Fejlen i referenceacceleration, udtrykt som procent af kanalens amplitudeklasse, skal vaere mindre end ± 1,5 % under 400 Hz, mindre end ± 2 % mellem 400 Hz og 900 Hz, og mindre end ± 2,5 % over 900 Hz.

2.6.2.3. Tid

Den relative fejl paa referencetiden skal vaere mindre end 10-5.

2.6.3. Foelsomhedskoefficient og linearitetsfejl

Foelsomhedskoefficienten og linearitetsfejlen bestemmes ved maaling af datakanalens udgangssignal ved forskellige kendte indgangssignaler. Kalibreringen af datakanalen skal daekke hele amplitudeklassens omraade.

For bidirektionelle kanaler skal baade de positive og negaitve stoerrelser anvendes.

Saafremt kalibreringsudstyret ikke er i stand til at frembringe det noedvendige indgangssignal som foelge af meget store maalevaerdier, skal kalibrering finde sted inden for graenserne af kalibreringsstandarderne, og disse graenser skal angives i proeverapporten.

Den samlede datakanal skal kalibreres ved en frekvens eller ved et saet frekvensvaerdier med betydende stoerrelse mellem FL og 0,4 × FH.

2.6.4. Kalibrering af frekvensrespons

Responskurverne for fase og amplitude mod frekvens bestemmes ved maaling af fase og amplitude af datakanalens udgangssignaler ved forskellige kendte indgangssignaler mellem FL og 10 gange CFC, dog hoejst 3 000 Hz.

2.7. Paavirkning fra miljoeet

Der skal regelmaessigt foretages kontrol til paavisning af eventuelle paavirkninger fra det omgivende miljoe (saasom magnetisk flux, kabelhastighed m.v.).

Dette kan for eksempel ske ved registrering af udgangssignalet fra reservekanaler, der er udstyret med attraptransducere. Hvis naevnevaerdige udgangssignaler registreres, skal der traeffes korrigerende foranstaltninger, for eksempel udskiftning af kabler.

2.8. Valg og betegnelse af datakanal

CAC og CFC bestemmer en datakanal.

CAC skal vaere 10, 10² eller 105.

3. TRANSDUCERNES MONTERING

Transducerne skal vaere stift fastgjort, saa at maalingerne paavirkes mindst muligt af vibrationer. Enhver maaling med laveste resonansfrekvens lig mindst 5 gange frekvensen FH af den paagaeldende datakanal skal anses for gyldig. Navnlig skal accelerationstransducere monteres saaledes, at den initiale vinkel mellem den faktiske maaleakse og den tilsvarende akse i referenceaksesystemet ikke er stoerre end 5°, medmindre der foretages en analytisk og eksperimentel vurdering af opstillingens indvirkning paa de indsamlede data. Ved maaling af multiaksial acceleration i et punkt skal hver accelerationstranducers akse passere punktet i en afstand af hoejst 10 mm, og centrum af hvert accelerometers seismiske masse skal vaere inden for en afstand af 30 mm fra punktet.

4. REGISTRERING

4.1. Analog magnetisk recorder

Baandhastighedens ustabilitet maa hoejst svare til 0,5 % af den anvendte baandhastighed. Recorderens signal-/stoejforhold skal vaere mindst 42 dB ved stoerste baandhastighed. Den totale harmoniske forvraengning skal vaere under 3 %, og linearitetsfejlen under 1 % af maaleomraadet.

4.2. Digital magnetisk recorder

Baandhastighedens ustabilitet maa hoejst svare til 10 % af den anvendte baandhastighed.

4.3. Papirskriver

Ved direkte registrering af data skal papirhastigheden i mm/s vaere mindst 1,5 gange tallet, der angiver FH i Hz. I modsat fald skal papirhastigheden vaere saaledes, at der opnaas tilsvarende oploesning.

5. DATABEHANDLING

5.1. Filtrering

Filtrering svarende til frekvenserne af datakanalens klasse kan finde sted enten under registreringen eller behandlingen af data. Foer registrering kan analog filtrering ved et niveau hoejere end CFC finde sted for at udnytte mindst 50 % af recorderens dynamiske omraade og mindske riskoen for, at hoeje frekvenser medfoerer maetning af recorderen eller giver anledning til fejl i digitaliseringsprocessen som foelge af utilstraekkeligt antal datapunkter.

5.2. Digitalisering

5.2.1. Samplingfrekvens

Samplingfrekvensen skal mindst vaere 8 × FH. Saafremt der benyttes analog registrering, og naar registrerings- og aflaesehastigheder er forskellige, kan samplingfrekvensen divideres med hastighedsforholdet.

5.2.2. Amplitudeoploesning

Digitale ord skal bestaa af mindst 7 bit og en paritetsbit.

6. FORELAEGGELSE AF RESULTATER

Resultaterne skal forelaegges paa papir i A4-format (210 × 297 mm). Til resultater i diagramform skal der som maalestok paa akserne benyttes et passende multiplum af den valgte enhed (f.eks. 1, 2, 5, 10, 20 mm). Der skal anvendes SI-enheder, bortset fra koeretoejets hastighed, hvor km/h kan benyttes, og den af kollisionen foraarsagede acceleration, hvor enheden g kan anvendes (g = 9,81 m/s²).

Figur 1 Frekvensresponskurve

>START GRAFIK>

>SLUT GRAFIK>

(1) Dette krav gaelder ikke for koeretoejer, der ikke har tag af stiv konstruktion.

(2) Tekniske specifikationer og detaljerede tegninger for Hybrid III, der svarer til de vigtigste maal paa en amerikansk mandsperson, som repraesenterer 50 % fraktilen, samt specifikationerne for dens justering med henblik paa denne proeve, beror hos De Forenede Nationers generalsekretaer og kan paa anmodning besigtiges paa sekretariatet for Den OEkonomiske Kommission for Europa, Palais des Nations, Geneve, Schweiz.

(3) Indtil der er vedtaget en international standard for en saadan maaler, benyttes der maalere, der svarer til GM-tegning 78051-532 med henvisning til del 572.

BILAG III

FORELOEBIGE KRAV Proevning med forskudt deformerbar barriere

De foreloebige krav ved den af EEVC udviklede proeve med forskudt deformerbar barriere er i overensstemmelse med direktivets artikel 4 beskrevet i dette bilag, og de vil blive faerdiggjort, naar valideringsfasen er afsluttet.

Bilag III faar samme generelle opstilling som bilag II og kommer til at bestaa af foelgende punkter, der er specifikke for proeven med forskudt deformerbar barriere.

1. OMRAADE

Uaendret.

2. DEFINITIONER

Der vil blive tilfoejet definitioner af »overlapning«, »forsiden af den deformerbare barriere«, »koeretoejsbredde« og »anslagsforskydning«.

3. SPECIFIKATIONER

Det skal fastsaettes, hvilke belastningskrav der skal opfyldes; der bliver bl.a. tale om belastningsindeks for hovedet (Head Performance Criterion - HPC), trykbelastningsindeks for brystkassen (Thorax Compression Criterion - TCC), indeks for viskoes belastning (Viscous Criterion - VC), belastningsindeks for halsen (Neck Injury Criterion - NIC), belastningsindeks for laarben (Femur Force Criterion - FFC), trykbelastningsindeks for skinneben (Tibia Compression Criterion - TFCC) og blivende forskydning af rattet.

Der vil blive tilfoejet addenda for NIC og FFC og for fremgangsmaaden til beregning af VC.

Tillaeg 1 - Fremgangsmaade ved proevens udfoerelse

Konstruktionskrav til barrieren vil blive fastlagt i et addendum til tillaeg 1. Der vil for den enhed, der skal fastgoeres til betonproeveblokkens forside, blive givet specifikationer for bl.a. stoerrelse, form, materiale og indre konstruktion. Endvidere bliver der fastlagt en procedure for certificering af honeycomb-strukturen af aluminium.

Proevehastigheden kommer til at ligge paa 56-60 km/h, og koeretoejsoverlapningen bliver paa 40 %.

Der skal foretages maalinger i dukkens laarben og skinneben.

Tillaeg 2 - Bestemmelse af belastningsindeks

Der vil blive tilfoejet en ny tidsbasis for bestemmelse af belastningsindekset for laarbenet samt et nyt afsnit om trykbelastningsindeks for skinneben.

Tillaeg 3 - Opstilling af dukkerne og montering af fastholdelsessystemerne

Uaendret.

Tillaeg 4 - Fremgangsmaade ved brug af loebevogn

Vinklen mellem koeretoejets laengdeakse og loebevognens bevaegelsesretning skal vaere 0 ± 1°.

Tillaeg 5 - Maaleteknik

Uaendret.