RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Årsrapport om Den Europæiske Unions indsats inden for forskning og teknologisk udvikling i 2015

1. Baggrund for årsrapporten om forsknings- og udviklingsaktiviteter

Årsrapporten om forskning og teknologisk udvikling i Den Europæiske Union er udarbejdet i medfør af artikel 190 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Formålet med rapporten er at give et sammenfattende og ikke-udtømmende overblik over de vigtigste foranstaltninger i rapporteringsåret.

2. Den bredere politiske kontekst i 2015

2015 markerede Jean-Claude Junckers første år som formand for Kommissionen. I starten af Jean-Claude Junckers formandsperiode sagde han, at det ville være en ny start for Europa, og fremlagde sin dagsorden for job, vækst, retfærdighed og demokratisk forandring med fokus på ti politiske prioriteter, de største udfordringer, som både økonomien og samfundet står over for. Denne dagsorden formede tendensen med den nye politiske tilgang med fokus på de "store ting", hvor borgerne forventede, at Europa ville gøre en forskel , og hvor forskning og innovation (F&I) skal spille en central rolle.

De begivenheder, som året vil blive husket for – fra den langsommere end forventede genopretning af de europæiske økonomier til presset på de ydre grænser fra indvandrere og de hidtil usete terrorangreb på europæisk jord – har øget behovet for at fastholde fokus på disse prioriteter.

Faktisk fortsatte den moderate økonomiske genopretning i euroområdet og EU som helhed i 2015 for tredje år i træk. Væksten blev i høj grad båret frem af midlertidige faktorer som faldende oliepriser, en lempelig pengepolitik og en relativt svag ekstern værdi af euroen. Selv om den økonomiske genopretning var robust og udbredt i medlemsstaterne, foregik den fortsat langsomt og ujævnt og krævede politisk handling i 2016 i form af investeringer og strukturreformer.

Kommissionens investeringsplan for Europa på 315 mia. EUR med en ny Europæisk Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) blev vækket til live og er i fuld gang. Fonden er i drift og leverer kvalitetsinvesteringer, der skal sætte skub i den europæiske økonomi, herunder inden for forskning og innovation og til innovative SMV'er og små midcap-selskaber.

Samtidig blev der i årets løb – understøttet af Kommissionens nye dagsorden om bedre regulering – stillet forslag, som lagde byggestenene til energiunionen, det digitale indre marked, kapitalmarkedsunionen, den europæiske dagsorden om sikkerhed, den europæiske dagsorden for migration, handlingsplanen for mere fair og effektiv selskabsbeskatning i EU og den nye handelsstrategi, og sidst, men ikke mindst forslag til at uddybe og styrke Den Økonomiske og Monetære Union.

De fem formænds rapport indeholdt en ambitiøs og dog pragmatisk køreplan for uddybning af Den Økonomiske og Monetære Union efterfulgt af en række lovgivningsmæssige foranstaltninger.

Flygtningekrisen, en af de mest presserende udfordringer, som Europa står over for, krævede en beslutsom og samordnet indsats fra EU's side, og der blev gjort et kontinuerligt arbejde for at sikre en koordineret europæisk reaktion på flygtninge- og indvandringssituationen.

EU har også mobiliseret betydelige politiske, finansielle og videnskabelige ressourcer for at hjælpe mennesker ramt af Ebola og inddæmme, kontrollere, behandle og i sidste ende bekæmpe virussen. EU's samlede finansielle bidrag til at bekæmpe epidemien er på over 1,2 mia. EUR. Dette omfatter støtte fra medlemsstaterne og fra Kommissionen.

På klimakonferencen i Paris i december 2015 (COP21) vedtog 195 lande den første universelle og retligt bindende globale klimaaftale nogensinde. Aftalen træder i kraft i 2020 og omfatter en global handlingsplan, som skal hjælpe verden med at undgå farlige klimaændringer ved at begrænse den globale opvarmning til under 2 °C. EU var en central aktør, og Kommissionen offentliggjorde en ny strategi for forskning, innovation og konkurrenceevne under energiunionen for at sætte fart i forskning og innovation og nå de globale klimamål.

3. Politisk ramme

Ved at skabe og støtte et åbent innovationsøkosystem spredes viden på dynamisk vis, og det bliver lettere at omsætte denne viden til socioøkonomisk værdi. I rapporteringsåret blev fundamentet lagt til at udvikle et initiativ med paneuropæiske venturekapitalfonde, som skal lanceres i 2016, "kvalitetsstemplet" (Seal of Excellence) blev bekendtgjort, og drøftelserne om oprettelsen af et europæisk innovationsråd blev indledt. Kommissionen etablerede en ny mekanisme for videnskabelig rådgivning (SAM), så en sammensat gruppe af førende europæiske eksperter kan yde uafhængig videnskabelig rådgivning i forbindelse med fastlæggelsen af EU's politikker.

I forbindelse med EU's nye dagsorden om bedre regulering , som blev lanceret i maj 2015, er arbejdet med at evaluere virkningen af eksisterende eller foreslåede EU-regler om innovation blevet påbegyndt for at øge støtten til innovation (InnovRefit). En anden tilgang, som skal udforskes under InnovRefit, er de såkaldte Innovation Deals. Disse omhandler de lovgivningsmæssige usikkerheder, som identificeres af innovatorer, og som kan hindre innovation inden for de eksisterende retlige rammer. Som et første skridt er der planlagt et pilotprojekt i den cirkulære økonomi for 2016 for at hjælpe innovatorer, der står over for lovgivningsmæssige hindringer ved at udarbejde aftaler med interessenter og offentlige myndigheder .

Åben forskning beskriver de igangværende overgange i den måde, forskning udøves på, den måde, forskere samarbejder på, den måde, viden deles på, og den måde, videnskab tilrettelægges på. Dette gøres muligt ved hjælp af digitale teknologier og drives af den enorme vækst i data, globaliseringen og udvidelsen af det videnskabelige miljø, herunder nye aktører (f.eks. videnskabelige initiativer, der inddrager borgerne). På kort sigt kan åben forskning give mere gennemsigtighed, åbenhed, rummelighed og netværksbaseret samarbejde. På lang sigt kan det gøre videnskaben mere effektiv, pålidelig og lydhør over for vor tids store udfordringer samt fremme medskabelse og åben innovation. Den vil ligeledes øge forskningsintegriteten, der som fremhævet i Rådets konklusioner af 1. december 2015 er grundlaget for forskning af høj kvalitet. Som en konkret opfølgende foranstatlning er Horisont 2020's standardtilskudsaftale blevet ajourført for at afspejle forskningsintegritetens vigtighed. Drøftelser om at forbedre den åbne adgang til forskningsresultater og de underliggende data er også udbygget betydeligt ligesom udviklingen af en europæisk "forskningscloud".

I 2015 øgede Kommissionen sit internationale forsknings- og innovationssamarbejde med nationale og regionale partnere på grundlag af fælles interesser og gensidige fordele. Åbenhed over for verden vil hjælpe med at udnytte Europas styrker og gøre EU til en stærkere global aktør samt øge kvaliteten af europæisk forskning og europæiske virksomheders konkurrenceevne og tage effektivt hånd om sociale udfordringer. Kommissionen fokuserede fortsat på at styrke synergierne med eksterne politikker ved at koordinere Horisont 2020-handlinger med handlinger under andre instrumenter samt med EU's medlemsstater, navnlig via SFIC. Forbindelserne med internationale organisationer som f.eks. UNESCO er blevet styrket, og der blev iværksat initiativer, som bidrager til de overordnede mål i meddelelsen "En europæisk dagsorden for migration".