Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2014/65/EU om markeder for finansielle instrumenter

(COM(2018) 99 final — 2018/0047 (COD))

og om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske crowdfundingtjenesteudbydere for erhvervslivet

(COM(2018) 113 final — 2018/0048 (COD))

(2018/C 367/13)

Ordfører: Daniel MAREELS

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 16.4.2018 Rådet, 27.3.2018 Retsgrundlag Artikel 114 og artikel 53, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Kompetence Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed Vedtaget i sektionen 27.6.2018 Vedtaget på plenarforsamlingen 11.7.2018 Plenarforsamling nr. 536 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 146/0/1

1. Konklusioner og anbefalinger

1.1. EØSU bifalder i høj grad forslagene til en ramme, der skal styrke crowdfundingtransaktioner i form af en 29. ordning. Udvalget slår derfor til lyd for, at der hurtigt arbejdes videre med henblik på at sikre et godt resultat, især da der er tale om tiltag, der indgår i en bredere ramme, som ligger udvalget meget på sinde ( 1 )

1.2. Det er glædeligt, at der fokuseres på finansieringen af små, nystartede og innovative virksomheder. Som en del af deres finansieringstrappe er crowdfunding særlig relevant for dem, navnlig på det tidspunkt hvor de går fra en opstartsfase til en ekspansionsfase, og det ikke altid er indlysende at finde traditionel finansiering. Samtidig skabes der flere og bedre investeringsmuligheder for investorer.

1.3. Det er meget positivt, at der i den forbindelse gøres brug af innovative produkter og løsninger, som bygger på moderne teknologi, således at dette fremtidsorienterede forslag også indgår i realiseringen af et digitalt indre marked. Der tilføjes også en grænseoverskridende dimension, der bidrager til en effektiv integration og uddybning af kapitalmarkederne. Gennemførelsen af ét fælles marked i EU med de samme regler for såvel iværksættere som investorer bør være et centralt element.

1.4. I betragtning af, at den innovative ramme ikke må bremses af kunstige hindringer, og på grundlag af en global og holistisk tilgang, efterlyser udvalget mere gennemslagskraftige forslag og supplerende foranstaltninger på visse punkter, i det mindste i opstartsfasen (se punkt 1.5 ff. nedenfor). Udvalget tager i den henseende navnlig udgangspunkt i principperne om »troværdighed«, »klarhed« og »tillid«. Dette omfatter også sikkerhed og beskyttelse for alle de involverede aktører.

1.5. For det første bifalder EØSU det fokus, der er på risiciene ved crowdfundingtransaktioner og -markeder, men samtidig mener udvalget, at der — i det mindste i den første tid — bør være et endnu skarpere fokus på disse risikoaspekter for at kunne foretage en kortlægning heraf og begrænse risiciene, når det er muligt. Dette omfatter bl.a. følgende aspekter:

1.5.1. Gennemsigtighed og beskyttelse af investorer. Udvalget mener, at risikovurderingen af specifikke projekter på crowdfundingplatforme i for høj grad overlades til markeder og investorer. Udvalget efterlyser passende foranstaltninger til en bedre kortlægning eller begrænsning af alle risici, finansielle og ikke-finansielle. I sidste ende handler det om en bedre beskyttelse af investorerne. MiFID-strategien kan være et udgangspunkt her. Desuden opstår der en risiko for, at der skabes ulige konkurrencevilkår set i forhold til de traditionelle udbydere, såsom finansielle institutioner, der er underlagt langt strengere beskyttelsesregler i forbindelserne med deres kunder.

1.5.2. Mulige spændingsfelter i statutten for tjenesteudbydere og de tjenester de udbyder. Muligheden, for at crowdfundingtjenesteudbydere kan indgå kontrakter med investorer, hvor de kan »udøve skøn på deres kunders vegne« for at opnå det bedst mulige resultat, kan give anledning til følsomme situationer for udbyderne, der først og fremmest skal optræde som »neutrale formidlere«.

1.5.3. Tilsyn. ESMA's kompetenceområde synes klart, men det er i mindre grad tilfældet, når det drejer sig om de nationale tilsynsmyndigheders rolle. Udvalget er af den opfattelse, at der er brug for mere klarhed her. I øvrigt rejser EØSU spørgsmålet om, hvorvidt de nationale tilsynsmyndigheder bør tildeles en fremtrædende rolle, idet de befinder sig tættere på de nationale markeder og har bedre muligheder for at vurdere de lokale forhold. Udvalget mener under alle omstændigheder også, at det er vigtigt, at myndigheder og tilsynsførende på nationalt og europæisk niveau løbende og på konsekvent vis rådfører sig med hinanden og samarbejder, både med henblik på yderligere harmonisering og integration i Unionen og på en vellykket gennemførelse af de aktuelle forslag.

1.6. Som følge af beslutningen, om at den 29. ordning og de nationale ordninger skal fungere side om side, kan de interesserede parter på samme tidspunkt og på samme marked stå over for forskellige lovgivninger, forskellige betingelser og en ulige beskyttelse, hvilket kan give anledning til forvirring og uklarhed. Der er brug for yderligere foranstaltninger for at skabe større klarhed:

1.6.1. Udvalget mener, at myndigheder og tilsynsførende bør pålægges yderligere forpligtelser til at stille nøjagtige, let tilgængelige og pålidelige oplysninger til rådighed for brugerne på deres eget sprog.

1.6.2. Der kan stilles krav til crowdfundingplatformene om, at de på klar og tydelig vis skal informere om, at de er i besiddelse af EU-mærket i alle tilfælde, hvor de henvender sig til offentligheden og i deres eksterne kommunikation.

1.7. Udvalget mener endvidere, at de foreslåede regler om bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme er relativt begrænsede og stort set indirekte. Bestemmelserne om, at crowdfundingplatforme er omfattet af disse regler bør udvides og styrkes. EØSU mener ikke, at det er tilstrækkeligt, at denne mulighed kun foreligger en gang, og at det kun er Kommissionen, som er beføjet til at foreslå, at crowdfundingtjenesteudbydere omfattes af ovennævnte regler. Endvidere er der behov for at opstille klare kriterier og betingelser for, at der kan træffes en sådan afgørelse.

1.8. Det er ligeledes værd at bemærke, at den skattemæssige behandling af indtægterne fra crowdfunding og låntagernes forpligtelser på dette område ikke tages op, på trods af at det må antages, at spørgsmålet om beskatning i høj grad vil være afgørende for, om initiativet bliver vellykket eller ej. Udvalget anbefaler derfor, at disse aspekter tages med i overvejelserne. Om nødvendigt må der etableres en skræddersyet ordning på et passende niveau.

1.9. Da der er tale om et markedsrelateret spørgsmål, mener EØSU, at det er af største betydning, at alle involverede parter samarbejder på koordineret vis, så man sikrer en vellykket gennemførelse af forslagene. Det har afgørende betydning, at virksomheder og investorer reelt og i bredt omfang gør brug af den 29. ordning. Set ud fra et markedsperspektiv er det relevant at overveje, hvorvidt begrænsningen pr. projekt til 1 mio. EUR vil udgøre en hindring.

1.10. Endelig mener udvalget, at det for at sikre fremtiden og vedvarende gode resultater for crowdfundingplatformene vil være nødvendigt med en regelmæssig opfølgning, evaluering og resultatmåling af den 29. ordning. Høring af og dialog med alle interessenter og berørte parter er lige så vigtigt.

2. Baggrund

2.1. Ved sin tiltrædelse i 2014 udarbejdede Juncker-Kommissionen en »investeringsplan for Europa« for at opfylde sine absolutte prioriteter: vækst, beskæftigelse og investeringer ( 2 ) . Et af de vigtigste mål i den forbindelse er den gradvise gennemførelse af en kapitalmarkedsunion parallelt med et digitalt indre marked og en energiunion. Målet er en velfungerende og integreret kapitalmarkedsunion, som omfatter alle medlemsstater.

2.2. Med sin »Handlingsplan for etablering af en kapitalmarkedsunion« ( 3 ) forpligtede Kommissionen sig til at have alle byggesten klar senest i 2019. Alt i alt er der tale om mere end 33 initiativer og foranstaltninger.

2.3. Efter opfordringer til at realisere hurtige fremskridt ( 4 ) ( 5 ) blev der i 2017 foretaget en midtvejsevaluering af handlingsplanen. Dette resulterede i en række nye prioriterede foranstaltninger for at tage hensyn til de skiftende udfordringer og de ændrede vilkår, herunder »brexit«. Det er vigtigt at gøre effektive fremskridt med fuldførelsen af både bankunionen og kapitalmarkedsunionen. Der bør i den forbindelse lægges stor vægt på sammenhæng og konsekvens.

2.4. Kommissionen bemærkede ved den lejlighed, at »det (er) nødvendigt, at vi hæver ambitionsniveauet for at fjerne alle hindringer, men endnu vigtigere for at udnytte disse nye muligheder ( 6 ) ". Det er på den baggrund, at Kommissionen den 8. marts 2018 offentliggjorde en meddelelse med to handlingsplaner ( 7 )

2.5. Handlingsplanen for finansiel teknologi (Fintech) er udtryk for ambitionen om at gøre Europa til et globalt Fintech-knudepunkt, hvorved virksomheder og investorer i EU kan drage maksimal nytte af fordelene ved det indre marked i denne sektor, som er i hastig udvikling ( 8 )

2.6. Fremme af crowdfunding og peer-to-peer-långivning er en af de vigtigste foranstaltninger i handlingsplanen. Der fokuseres i den forbindelse både på udviklingen af nye tjenester og »mærker« og på integration af kapitalmarkederne.

2.7. Helt konkret giver Kommissionens idéer sig udslag i:

2.7.1. »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske crowdfundingtjenesteudbydere for erhvervslivet« ( 9 ) og

2.7.2. »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2014/65/EU om markeder for finansielle instrumenter« ( 10 )

2.8. Disse forslag har til formål at etablere et europæisk mærke for crowdfundingplatforme , som giver mulighed for grænseoverskridende aktiviteter. Dette bør give crowdfundingtjenester mulighed for at opskalere deres aktiviteter og engagere sig på EU-niveau og samtidig give iværksættere, og navnlig små, nystartede og innovative virksomheder, bedre adgang til finansiering. Forslagene gælder kun i forbindelse med værdipapirer for investeringsbaserede crowdfundingtjenester.

2.9. Det handler også om, at disse platforme bliver omfattet af en skræddersyet og tilpasset lovgivning, hvilket også gælder for tilsynet med disse. Dette bør ikke kun gøre det muligt at opretholde den økonomiske og finansielle stabilitet i Unionen, men bør samtidig og i endnu højere grad styrke investorernes tillid, navnlig i grænseoverskridende sammenhæng.

3. Synspunkter og bemærkninger

Generelt — et kærkomment initiativ

3.1. EØSU glæder sig meget over disse forslag om etablering af en 29. ordning for crowdfunding og opfordrer til, at der sættes alt ind på at opnå et godt resultat så hurtigt som muligt.

3.2. For det første bidrager disse forslag til en række større målsætninger, som i høj grad optager EØSU, og som udvalget tidligere har gjort sig til talsmand for ( 11 ) . I den forbindelse kan nævnes:

3.2.1. Opbygningen af kapitalmarkedsunionen, som skal gå hånd i hånd med en større økonomisk og social konvergens og med finansiel og økonomisk integration, skal ved hjælp af en udvidelse og diversifikation af finansieringskilderne i økonomien føre til en forbedring af sikkerheden, stabiliteten og modstandsdygtigheden i det finansielle og økonomiske system. En hurtig gennemførelse heraf skal fortsat prioriteres højt.

3.2.2. Et fælles EU-mærke for crowdfundingplatforme fremmer grænseoverskridende finansieringstransaktioner og dermed en øget privat risikodeling. Dette er særlig vigtigt i forbindelse med forebyggelsen af asymmetriske chok i tilfælde af en krise eller indsatsen for at begrænse konsekvenserne heraf. Endvidere ydes der dermed et stort bidrag til konvergent vækst mellem EU's medlemsstater. Svagere økonomier sættes dermed i stand til hurtigere at udligne deres efterslæb set i forhold til stærkere økonomier.

3.2.3. Kapitalmarkedsunionen spiller desuden en afgørende rolle for den yderligere uddybning og fuldførelse af ØMU'en, der ikke kan realiseres uden førstnævnte. Sammen med en fuldt udbygget bankunion skal kapitalmarkedsunionen føre til en reel finansiel union, en af de fire grundpiller i ØMU'en.

3.2.4. Idet crowdfunding i EU er mindre udviklet sammenlignet med andre store økonomier kan spørgsmålet om EU's position set i forhold til resten af verden også tages op. EU må positionere sig og være handlekraftig, især nu hvor der på globalt plan sker forskydninger i magtfordelingen mellem Øst og Vest.

3.3. I tidligere udtalelser ( 12 ) har udvalget givet udtryk for sin bekymring og stillet spørgsmålstegn ved kapitalmarkedsunionens relevans og effektivitet for SMV'er. Udvalget er tilfreds med, at der tages fat på udformningen af en strategi. Crowdfunding henvender sig især til en bestemt gruppe af SMV'er og til en bestemt kategori på finansieringstrappen. EØSU bifalder de foreliggende forslag, som forbedrer finansieringsmulighederne for små, nystartede og innovative selskaber, og som samtidig skaber flere og bedre investeringsmuligheder for investorerne.

3.4. Det kan endvidere konstateres, at forslagene er fremtidsorienterede og indgår i handlingsplanen for finansiel teknologi (Fintech), hvormed der gives udtryk for en ambition om at gøre Europa til et globalt Fintech-knudepunkt. Ved at udnytte innovative produkter og løsninger, som bygger på moderne teknologi, indgår dette forslag også på en integreret måde i realiseringen af et digitalt indre marked.

Forslagene — et godt grundlag, men yderligere beskyttende foranstaltninger vil være hensigtsmæssige

3.5. Udvalget er af den opfattelse, at der skal gøres alt for at sikre en vellykket gennemførelse af disse forslag. EØSU lægger stor vægt på, at den nye ordning bliver kendetegnet ved »troværdighed«, »klarhed« og »tillid«. Crowdfunding bør udbydes inden for en ramme, der giver retssikkerhed og beskyttelse for alle involverede aktører.

3.6. Udvalget glæder sig meget over valget af en »29. ordning«, som ved at anvende nye og fremtidsorienterede teknologier skaber fundamentet for virkeliggørelsen af et indre marked med harmoniserede regler, både for unge iværksættere, der efterspørger grænseoverskridende finansiering og for investorer, der søger nye investeringsmuligheder.

3.7. Valget af en »forordning« til at opfylde dette mål er derfor helt på sin plads. Forslaget kan tjene som et eksempel på en effektiv integration og uddybning af kapitalmarkederne.

3.8. Med forbehold af de efterfølgende bemærkninger glæder udvalget sig ligeledes over, at Kommissionen fra starten er opmærksom på de risici, der er forbundet med crowdfundingtransaktioner og -markeder. Udvalget bakker op om de betingelser, der skal opfyldes af crowdfundingplatforme og de tjenesteydelser, de leverer ( 13 ) , samt det planlagte tilsyn. Investorer opfordres også til at begrænse deres risici ( 14 )

3.9. Samtidig og set i et helhedsorienteret perspektiv mener udvalget, at der i det mindste i den første tid bør være et endnu skarpere fokus på disse risikoaspekter. Udvalget mener, at alle risici, både de finansielle og ikke-finansielle, i endnu højere grad bør kortlægges og begrænses, hvor det er muligt. Der bør også lægges mere vægt på en række andre betingelser, der er vigtige for en vellykket gennemførelse af disse forslag.

3.10. Det politiske valg til fordel for en supplerende tjenestebaseret løsning ( 15 ) medfører, at nationale regler og EU-regler vil blive anvendt parallelt med hinanden. Interesserede parter vil på samme tidspunkt og på samme marked stå over for markedsoperatører, der ikke har samme statut, herunder tjenesteudbydere med EU-mærke, som arbejder på tværs af grænserne, samme tjenesteudbydere, som arbejder lokalt, og tjenesteudbydere der falder ind under (eksisterende) nationale regler eller eksisterende tilladelser ( 16 ) . Forskellige lovgivninger, forskellige betingelser og en ulige beskyttelse ( 17 ) kan være konsekvensen. Udvalget efterlyser større opmærksomhed om denne situation, som kan give anledning til uklarhed og forvirring ( 18 ) . En række konkrete forslag følger senere i udtalelsen.

For så vidt angår crowdfundingtjenesteudbydere

3.11. Crowdfundingtjenesteudbydere skal med én enkelt tilladelse kunne udøve deres aktiviteter på hele Den Europæiske Unions område, hvilket giver dem mulighed for at opskalere deres aktiviteter. Dette er en vigtig nyskabelse og et stort skridt fremad sammenlignet med den nuværende situation, hvor grænseoverskridende aktiviteter stort set ikke er mulige.

3.12. Med forbehold af ovenstående ( 19 ) , opfordrer EØSU til, at der lægges mere vægt på eventuelle spændinger i statutten for tjenesteudbyderne og de tjenesteydelser, de tilbyder. Således giver muligheden for, at crowdfundingtjenesteudbydere kan indgå kontrakter med investorer, hvor de kan »udøve skøn på deres kunders vegne« anledning til følsomme situationer. Som mellemled skal de fungere som »neutrale formidlere«, mens de er kontraktligt forpligtet til »at opnå det bedst mulige resultat for deres kunder« ( 20 ) . Ifølge udvalget må forpligtelsen til neutralitet under ingen omstændigheder bringes i fare. Der er brug for yderligere foranstaltninger i den henseende. Platformene bør tilbyde tjenester af høj kvalitet.

3.13. For alle potentielle brugere, både iværksættere og investorer, er det absolut nødvendigt og presserende, at de til enhver tid er klar over, hvilken platform de gennemfører transaktioner med. Dette er så meget desto vigtigere, eftersom der som anført ovenfor, vil være tale om nationale og europæiske regler, der anvendes parallelt med hinanden ( 21 ) . I den forbindelse anses de fortegnelser over platforme i EU, der skal føres af ESMA, for at være utilstrækkelige som et instrument til offentliggørelse. Udvalget mener, at myndigheder og tilsynsførende bør pålægges yderligere forpligtelser til at stille nøjagtige, let tilgængelige og pålidelige oplysninger til rådighed for brugerne på deres eget sprog.

3.14. Udvalget mener, at platformene også skal pålægges offentliggørelsesforpligtelser. Helt konkret kan det fastslås, at platformene på klar og tydelig vis bør informere om, at de er i besiddelse af EU-mærket i alle tilfælde, hvor de henvender sig til offentligheden eller interessenter ( 22 ) og i deres eksterne kommunikation ( 23 )

3.15. ESMA's rolle og ansvar på tilsynsområdet synes klar, men der kan stilles spørgsmål til, hvorvidt de nationale tilsynsmyndigheder bør tildeles en rolle, idet de befinder sig tættere på de nationale markeder og har bedre kendskab til lokale forhold. Under alle omstændigheder bør der skabes klarhed. Dette er også vigtigt for de øvrige parter, herunder de iværksættere, der ønsker at gøre brug af crowdfunding.

3.16. Mere generelt, idet national og EU-lovgivning vil eksistere og blive anvendt parallelt med hinanden, mener udvalget — som nævnt ovenfor — under alle omstændigheder ( 24 ) , at de forskellige myndigheder og tilsynsførende på nationalt og europæisk niveau løbende og på konsekvent vis bør rådføre sig med hinanden og samarbejde, også med henblik på yderligere harmonisering og integration i Unionen. Desuden har de også en vigtig rolle at spille med hensyn til at skabe den »tillid« som er en uomgængelig forudsætning for gode resultater med crowdfunding.

3.17. Når ESMA inden for rammerne af sin tilsynsrolle pålægger sanktioner, skal en eventuel klage indbringes for Den Europæiske Unions Domstol. Dette er ikke blot en tung procedure, men der kan også stilles spørgsmålstegn ved, hvorvidt dette bør høre ind under Domstolens kompetenceområde.

For så vidt angår de virksomheder, der gør brug af crowdfunding

3.18. Crowdfunding er først og fremmest rettet til iværksætter- og nystartede virksomheder, der ikke har så let adgang til bankfinansiering, eller som er i gang med mere risikobetonede og innovative projekter, i den indledende fase af deres aktiviteter, navnlig når de går fra opstarts- til ekspansionsfasen. Udvalget glæder sig over, at de nye forslag vedrørende denne type af SMV'er og aktiviteter skaber supplerende finansieringsmuligheder, som er mere fleksible og lettere tilgængelige, og som derudover har en grænseoverskridende dimension.

3.19. Derudover er udvalget enig i ( 25 ) , at der ud over de allerede nævnte fordele også er tale om andre fordele som f.eks. validering af koncept og idegrundlag for initiativtageren, adgang til en bred kreds af personer, der kan give iværksætteren indsigt og informationer samt muligheden for at en vellykket crowdfundingkampagne kan fungere som markedsføringsinstrument.

3.20. Virksomhederne får mulighed for at finansiere deres projekter op til et maksimumsbeløb på 1 mio. EUR pr. 12 måneder. Spørgsmålet er, om denne tærskel ikke er sat for lavt, navnlig når crowdfunding vedrører »investeringsbaseret crowdfunding« ( 26 ) . Under sådanne omstændigheder udgør et værdipapirs obligatoriske omsættelighed en vigtig sikkerhed for investorer, som ønsker at forlade projektet ( 27 ) . Spørgsmålet er, om den planlagte tærskel på 1 mio. ikke er en hindring for oprettelsen af et velfungerende marked for denne type værdipapirer. Endvidere giver nationale ordninger mulighed for højere tærskler ( 28 )

For så vidt angår (potentielle) investorer

3.21. EØSU glæder sig over, at der åbnes en ny kanal for investorer, som tilmed er grænseoverskridende. Deres muligheder udvides dermed, og udbuddet bliver større.

3.22. Det er uden tvivl positivt, at der kan foretages en foreløbig vurdering af en potentiel investors egnethed gennem en indledende videntest og en mulighed for at simulere evnen til at bære tab ( 29 ) , men det samme kan ikke siges om det faktum, at risikoen (og vurderingen heraf) udelukkende overlades til markedet og de potentielle investorer.

3.23. Den omstændighed, at der ikke kræves en forudgående godkendelse ( 30 ) af »dokumentet med central investorinformation« ved de kompetente myndigheder og ikke engang et underretningskrav ( 31 ) styrker ikke beskyttelsen af de potentielle investorer. De begrænsede forpligtelser til oversættelse af vigtige dokumenter ( 32 ) bidrager heller ikke hertil. Denne situation synes at være utilfredsstillende. Udvalget mener, at der i det mindste i opstartsperioden for denne ordning af hensyn til investorerne bør være passende foranstaltninger til bedre kortlægning af risikoen eller begrænsning af denne om muligt. Det samme gælder de oplysninger, de modtager.

3.24. Hvis der derudover også tages højde for den mere traditionelle form for udbud af værdipapirer, navnlig gennem banker og børsmæglere, risikerer den begrænsede beskyttelse af investorerne i de aktuelle forslag at skabe ulige vilkår mellem de forskellige udbydere ( 33 ) . Udvalget mener, at alt for store forskelle på dette område bør undgås, idet sådanne kan undergrave tilliden til visse markedsdeltagere og resultere i usikkerhed og regelarbitrage. Dette kan i sidste ende påvirke den finansielle stabilitet i EU.

Øvrige bemærkninger

3.25. Hvad angår kampen mod hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme forekommer de foreslåede regler ikke strenge nok, især nu hvor ESMA har fremhævet særlige risici og farer på dette område ( 34 ) . Der er blevet sat spørgsmålstegn ved de foreslåede reglers begrænsninger i den henseende ( 35 ) , og den beføjelse som Kommissionen har fået til at pålægge crowdfundingudbydere at overholde de pågældende regler ( 36 ) . Spørgsmålet er, om det er op til Kommissionen at træffe en sådan beslutning. Hvis svaret er ja, hvilke kriterier gælder så ( 37 ) ? Hvorfor gives denne mulighed, for at pålægge crowdfundingudbydere disse regler, i øvrigt kun én gang ( 38 ) ? Udvalget mener, at denne mulighed altid bør foreligge, og at denne beføjelse ikke kun bør tilfalde Kommissionen. Endvidere bør betingelser og kriterier for anvendelsen præciseres.

3.26. Navnlig set i lyset af de mål, der forfølges, er det slående, at den skattemæssige behandling af indtægterne fra crowdfunding og låntagernes ( 39 ) forpligtelser på dette område ikke tages op og dermed ikke behandles i de aktuelle forslag ( 40 ) . Dette på trods af, at det må antages, at spørgsmålet om beskatning i høj grad vil være afgørende for, om initiativet bliver vellykket eller ej. Udvalget anbefaler derfor, at disse aspekter tages med i overvejelserne. Om nødvendigt må der etableres en skræddersyet ordning på et passende niveau.

Forsigtig start, opbygning af troværdighed og blik for fremtiden

3.27. For at gøre dette markedsrelaterede forslag til en reel succes er det af største betydning, at alle involverede parter samarbejder på koordineret vis. Dette kan kun lade sig gøre, hvis virksomheder og investorer reelt og i bredt omfang gør brug af den befordrende ramme, der er opstillet med de aktuelle forslag. Kun på den måde vil der opstå et ægte marked, hvor låntagere og långivere kan mødes. EØSU mener, at det er vigtigt, at der opbygges troværdighed i opstartsfasen, samt at der lægges forsigtigt ud med et større fokus på risikostyring og rammevilkår.

3.28. Efter EØSU's opfattelse vil det være yderst hensigtsmæssigt at sikre en regelmæssig opfølgning, evaluering og resultatmåling af den 29. ordning, så dens fremtid sikres. Også de øvrige crowdfundingordninger i medlemsstaterne skal involveres i dette arbejde. Det er vigtigt at lære af bedste praksis på markedet og integrere denne i den europæiske ordning. Høring af og dialog med alle interessenter og berørte parter er lige så vigtigt.

Bruxelles, den 11. juli 2018. Luca JAHIER Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Se punkterne 3.1 og 3.4.

(2) Jf. Kommissionens websted https://ec.europa.eu/commission/priorities/jobs-growth-and-investment/investment-plan-europe-juncker-plan_da.

(3) Handlingsplan fra september 2015. »Handlingsplan for etablering af en kapitalmarkedsunion« — Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — COM(2015) 468 final. Se http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?qid=1447000363413&uri=CELEX:52015DC0468.

(4) Således opfordrede Det Europæiske Råd til »hurtige og målrettede fremskridt« med planen »med henblik på at sikre lettere adgang til finansiering for virksomheder og støtte investeringer i realøkonomien ved at gå videre med dagsordenen for kapitalmarkedsunionen«. Se http://www.consilium.europa.eu/da/press/press-releases/2016/06/28/euco-conclusions/.

(5) Kommissionen vedtog ligeledes en meddelelse, hvori den slog til lyd for en intensivering af reformarbejdet. Se COM(2016) 601 final.

(6) Jf. Kommissionens meddelelse »Gennemførelse af kapitalmarkedsunionen senest i 2019 — nu skal fuldførelsen fremskyndes«. Se https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2018/DA/COM-2018-114-F1-DA-MAIN-PART-1.PDF.

(7) Ud over den i punkt 2.5 nævnte handlingsplan er der tale om »handlingsplanen for bæredygtig finansiering«.

(8) Pressemeddelelse af 8. marts 2018»Fintech: Kommissionen træffer foranstaltninger med henblik på et mere konkurrencedygtigt og innovativt finansielt marked«. Se http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-1403_da.htm.

(9) Jf. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?qid=1521456325451&uri=CELEX:52018PC0113.

(10) Jf. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?qid=1521456325451&uri=CELEX:52018PC0099.

(11) Jf. EØSU's udtalelse Kapitalmarkedsunionen: midtvejsevaluering (EUT C 81 af 2.3.2018, s. 117).

(12) Jf. især EØSU's udtalelse Handlingsplan for etablering af en kapitalmarkedsunion (EUT C 133 af 14.4.2016, s. 17), og EØSU's udtalelse Kapitalmarkedsunionen: midtvejsevaluering (EUT C 81 af 2.3.2018, s. 117).

(13) Jf. begrundelsen i forslaget til forordning og artikel 1 til 9.

(14) Jf. artikel 16 i forslaget til forordning. Det dokument med central investorinformation, som skal stilles til rådighed for interessenter omfatter bl.a. følgende anbefaling: »…De bør ikke investere mere end 10 % af Deres nettoformue i crowdfundingprojekter.«

(15) Konsekvensanalysen indeholdt 4 politiske valgmuligheder. Jf. forslaget til forordning, kapitel 3, »Konsekvensanalyser«.

(16) Herunder forpligtelser i henhold til direktivet om markeder for finansielle instrumenter (MiFID II), betalingstjenestedirektivet (PSD) og direktivet om forvaltere af alternative investeringsfonde (FAIF-direktivet).

(17) Alt efter om den interesserede part er iværksætter eller investor.

(18) Dette er én af de »betingelser«, der anmodes om fokus på i punkt 3.9.

(19) Jf. punkt 3.8.

(20) Jf. betragtning 16 i forslaget til forordning.

(21) Jf. punkt 3.10.

(22) F.eks. på deres websted.

(23) F.eks. i alle dokumenter henvendt til interessenter.

(24) Uanset tilsynsreglerne og det spørgsmål, der henvises til i punkt 3.15.

(25) Betragtning 4 i forslaget til forordning.

(26) F.eks. aktier eller lignende værdipapirer.

(27) Jf. betragtning 11 i forslaget til forordning.

(28) Prospektforordningen, der træder i kraft i juli 2018, indeholder ikke nogen særlig undtagelse for crowdfunding. Mange medlemsstater, herunder Belgien, har deres egne undtagelsesordninger. Dette er tilladt for transaktioner på under 8 mio. EUR, som ikke er harmoniserede (for beløb derover kræves der altid et prospekt). Resultatet er, at hver enkelt medlemsstat nu er i gang med at udforme sin egen ordning for prospektfritagelse, når der er tale om crowdfundingtransaktioner, hvilket resulterer i en fragmentering af markedet. Platforme, som ønsker at drive virksomhed i flere medlemsstater, er derfor nødsaget til at sætte sig ind i og efterleve de forskellige nationale ordninger. Forslaget er nu begrænset til transaktioner på mindre end 1 mio. EUR og bidrager derfor kun i meget beskedent omfang til crowdfundingmarkedet for transaktioner på mere end 1 mio. EUR.

(29) Artikel 15 i forslaget til forordning.

(30) Jf. artikel 16 i forslaget til forordning.

(31) Navnlig de nationale kompetente myndigheder. Jf. artikel 16, stk. 8, i forslaget til forordning.

(32) Det foreslås, at »dokumentet med central investorinformation udfærdiges på mindst ét af den pågældende medlemsstats officielle sprog eller på et sprog, som er almindeligt i internationale finanskredse«. En investor kan »anmode en crowdfundingtjenesteudbyder om at få dokumentet med central investorinformation oversat til et sprog efter investorens valg«, men udbyderen synes ikke at være forpligtet til at levere et sådant dokument. Jf. artikel 16 i forslaget til forordning.

(33) Banker og børsmæglere er omfattet af MiFID-reglerne, mens crowdfundingplatforme er fritaget (jf. forslaget til direktiv). Sidstnævnte er underlagt en særlig ordning, som er fastlagt i forslaget til forordning.

(34) ESMA fastslog i sin rapport ESMA, Questions and Answers Investment-based crowdfunding: money laundering/terrorist financing, at »investeringsbaseret crowdfunding indebærer en risiko for, at finansiering misbruges til terrorformål, navnlig når platformene kun udfører en begrænset eller slet ingen »due diligence« på projektejere og deres projekter. På den måde kan sidstnævnte bruge crowdfunding til at skaffe midler til terrorfinansiering, enten åbenlyst eller i hemmelighed«. Se https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/esma_2015_1005_qa_crowdfunding_money_laundering_and_terrorist_financing.pdf

(35) Jf. forslaget til forordning. Navnlig fastsættes det i artikel 9, at betalinger for crowdfundingtransaktioner skal udføres via enheder, der har tilladelse i henhold til betalingstjenestedirektivet og derfor er underlagt det fjerde direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge, uanset om betalingen udføres via selve platformen eller af en tredjepart. Det fastsættes ligeledes i artikel 9, at crowdfundingtjenesteudbydere skal sikre, at projektejere kun modtager finansiering af crowdfundingudbud eller andre betalinger via en enhed, der har tilladelse i henhold til betalingstjenestedirektivet. I artikel 10 indføres der krav til ledelsens »gode omdømme«, hvilket omfatter krav om at være ustraffet for overtrædelser af lovgivningen om bekæmpelse af hvidvaskning af penge. Artikel 13 indeholder krav om, at de nationale kompetente myndigheder, heriblandt de myndigheder, der er udpeget i henhold til bestemmelserne i direktiv (EU) 2015/849, skal underrette ESMA om eventuelle spørgsmål, der er relevante i henhold til direktivet om bekæmpelse af hvidvaskning af penge, og som omfatter en crowdfundingplatform. ESMA kan efterfølgende inddrage tilladelsen på grundlag af disse oplysninger.

(36) Artikel 38 i forslaget til forordning.

(37) Jf. artikel 38 i forslaget til forordning. Her fastslås det, at Kommissionen inden for en nærmere bestemt tidsfrist (to år) skal forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne forordning. Rapporten skal vurdere »nødvendigheden af og proportionaliteten ved at pålægge crowdfundingtjenesteudbydere forpligtelsen til at overholde de nationale bestemmelser« (med hensyn til hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme). Om nødvendigt skal rapporten ledsages af et lovgivningsforslag.

(38) Jf. fodnoten ovenfor. På grundlag af artikel 38 forekommer dette derfor at være det eneste tidspunkt, hvor der kan træffes en beslutning om, hvorvidt crowdfundingplatforme skal underkastes disse regler.

(39) Der tænkes her især på låntagernes forpligtelser vedrørende bl.a. renter og udbytte som følge af kravene om gennemsigtighed, f.eks. tilbageholdelses- og indberetningspligter.

(40) Dette er én af de »betingelser«, der anmodes om fokus på i punkt 3.9.