DA Den Europæiske Unions Tidende C 255/19

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »En fælles indsats for at forbedre forskeres karriere- og mobilitetsmuligheder i EU«

(2010/C 255/03)

Ordfører uden studiegruppe: Pedro ALMEIDA FREIRE

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 16. juli 2009 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at afgive initiativudtalelse om:

»En fælles indsats for at forbedre forskeres karriere- og mobilitetsmuligheder i EU«.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Pedro Almeida Freire til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. november 2009.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 458. plenarforsamling den 16. og 17. december 2009, mødet den 16. december 2009, følgende udtalelse med 174 stemmer for, ingen imod og 8 hverken for eller imod:

1. Henstillinger

— Styrkelse af de menneskelige ressourcer i Europa inden for videnskab og teknologi og fremme af mobiliteten er nøglefaktorer for realiseringen af det europæiske forskningsrum og for, at EU kan bevare sin konkurrenceevne på verdensmarkedet og sin evne til at håndtere fremtidens centrale udfordringer.

— Hasteaktioner er nødvendige for at lette samordningen mellem uddannelses-, forsknings-, beskæftigelses- og socialsikringspolitikken, så der sikres en koordineret udvikling af instrumenter på disse politikområder, og EU sættes i stand til at opfylde sine mål inden for dette felt.

— Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg foreslår, at de eksisterende programmer inden for menneskelige ressourcer og mobilitetsfremme styrkes og koordineres bedre. Udvalget opfordrer især til, at man udnytter mulighederne i debatten om EU's 8. rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling til i forbindelse med andre foranstaltninger at styrke humankapitalen og fremme oprettelsen af en platform for videregående uddannelse i forskningsaktiviteter.

— EØSU foreslår derfor, at der oprettes et europæisk observatorium for menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi, som kan samle, analysere og levere sammenhængende og sammenlignelige oplysninger om udviklingen på dette område og om nationale politikker for menneskelige ressourcer både i Europa og på globalt plan.

— EØSU opfordrer til en koordineret indsats for at styrke forskeres karrieremuligheder og mobilitet i EU, navnlig hvad angår ansættelse, personlig karriereudvikling og sociale rettigheder.

— Endelig opfordrer EØSU til, at den nye europæiske innovationspagt, som EU står over for at skulle udvikle, og den kommende revision af Lissabonstrategien tager behørigt hensyn til behovet for at øge de menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi og for at sikre et højere kvalificeringsniveau på området.

2. Indledning

2.1 Politikkerne for forskning, teknologisk udvikling og innovation spiller en stadig større rolle for Lissabonstrategien både på EU-niveau og på nationalt plan.

2.2 Den saltvandsindsprøjtning, som der i den europæiske strategi for konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse gives til det europæiske forskningsrum og, i denne sammenhæng, til udviklingen af den menneskelige kapital, viser, at styrkelsen af de menneskelige ressourcer i Europa inden for videnskab og teknologi samt mobilitetsspørgsmålet spiller en nøglerolle for strategiens succes.

2.3 Den Europæiske Union forbereder sig på at udforme en ny strategi for innovation, som er mere integreret og social, og hvor videnstrekanten skal stå i centrum. I denne sammenhæng er mennesker vigtige for at sikre, at EU bevarer sin konkurrenceevne på verdensmarkedet og kan takle de kommende årtiers vigtigste udfordringer.

2.4 Stats- og regeringscheferne anerkender efterhånden den fri bevægelighed for viden og mobilitetsfremme som afgørende for uddannelses- og forskningspolitikkerne i EU og for det europæiske samarbejde. En række EU-programmer forsøger inden for deres indsatsområder at imødegå disse udfordringer, herunder især: – Erasmus-programmet til fremme af mobiliteten af unge under videregående uddannelse – Erasmus Mundus-programmet til styrkelse af samarbejdet med tredjelande via fælles masters- og ph.d.-grader og oprettelse af partnerskaber mellem videregående uddannelsesinstitutioner – Rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, inden for hvilket det særlige program »Mennesker«, der fremmer forskermobiliteten, og som er bedst kendt for sine Marie Curie-aktiviteter, spiller en nøglerolle. Bologna-processen inden for de videregående uddannelser har som mål at fremme den europæiske dimension inden for de højere uddannelser samt mobilitet og samarbejde. Ikke desto mindre er det almindelig anerkendt, at der på trods af de eksisterende programmer og den indsats, der allerede er gjort, endnu er lang vej at gå.

2.5 Som opfølgning på udtalelsen om Kommissionens meddelelse om »Bedre karrieremuligheder og øget mobilitet: et europæisk partnerskab for forskere« (1) har EØSU besluttet at udarbejde nærværende initiativudtalelse for endnu en gang at yde et bidrag til en strategi til styrkelse af den menneskelige kapital i EU og til udformningen af en ny forskningspolitik og en ny innovationsstrategi, som tager hensyn til de menneskelige ressourcer i forbindelse med integrationspolitikker, hvilket udvalget altid har slået til lyd for, og i forbindelse med en ny socialpolitisk dagsorden.

2.6 2010 bliver året for fornyelse af Lissabonstrategien og for lancering af den nye europæiske innovationsplan, samtidig med at det europæiske forskningsrum fornyer sin vision for 2020.

2.7 I lyset af den økonomiske krise bør forpligtelsen til at sikre øgede private og offentlige investeringer i forskning og udvikling og styrke de menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi stå højt på den politiske dagsorden, både på nationalt og EU-plan.

2.8 Der er således et presserende behov for at fastlægge fælles mål på EU-niveau og tilskynde til foranstaltninger, der sikrer de menneskelige ressourcer inden for forskning og udvikling, der er nødvendige for at realisere de ambitiøse mål, EU har sat sig.

2.9 Sådanne mål går bl.a. ud på at sikre en stadig vækst i strømmen af unge, der studerer videnskab og teknologi (fra matematik til naturvidenskab og fra ingeniørvidenskab til sociale og humane videnskaber), og en stigning i ph.d.-grader inden for disse områder, som sikrer en større andel af kvinder blandt forskere, garanterer attraktive vilkår for europæisk forskning og tilstrækkeligt med kvalificerede menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi til at kunne afhjælpe den nuværende manglende balance i de transatlantiske forbindelser og sikre positive strømme mellem Europa og resten af verden. Der er tale om nye mål, som skulle sikre en fornyelse af Lissabondagsordenen på dette område.

2.10 For at nå disse mål må Europa udvikle videnscentre og –netværk i verdensklasse, som er i stand til at tiltrække de bedste talenter fra hele verden og sikre den nødvendige udvidelse af det sociale grundlag for uddannelsen og for den videnskabelige og teknologiske kultur.

3. Behovet for en stærk politik på nationalt og europæisk plan for menneskelige ressourcer og for videnskab og teknologi

3.1 EØSU anerkender de muligheder, der ligger i grønbogen om nye perspektiver på det europæiske forskningsrum (2), ifølge hvilken et af det europæiske forskningsrums vigtigste prioriteter er et europæisk forskningspartnerskab med bedre karrierer og mere mobilitet, og i ovennævnte meddelelse fra Kommissionen, som har været genstand for en udtalelse fra EØSU. Med nærværende udtalelse søger EØSU at gå et skridt videre og støtte forslagene i dokumentet »Et europæisk partnerskab til forbedring af FTU-karrierers tiltrækningskraft og mobilitetsvilkårene for forskere i Europa – foreslåede prioriterede tiltag« udarbejdet af José Mariano Gago og François Biltgen, hhv. portugisisk og luxembourgsk minister, den 30. april 2009 (3) i samarbejde med deres ministerkolleger for hermed at give deres bidrag til med konkrete foranstaltninger at sikre fremgang i udformningen af en EU-politik for menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi.

3.2 EØSU anerkender den store indsats, der er gjort på EU-plan inden for dette område. EØSU har selv udarbejdet en række initiativudtalelser inden for beslægtede områder.

3.3 Menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi har været en integreret del af EU's strategi siden marts 2000. På Barcelona-topmødet i 2002 blev der opstillet et europæisk mål, der går ud på, at den andel af BNP, der går til forskning og udvikling (F&U), skal op på 3 % inden 2010. Væksten i de menneskelige ressourcer i forbindelse med opnåelsen af dette mål blev anslået til ca. en halv million forskere (4).

3.4 Det fremgår heraf tydeligt, at der er behov for en fælles EU-politik på dette område, som går langt videre end den såkaldte åbne koordinationsmetode for nationale politikker, og som endog indebærer, at forskerne, herunder unge forskere, får bedre beskæftigelsesvilkår og karriereperspektiver - forbedringer mht. ansættelsesvilkår, karriereudvikling og sociale rettigheder.

3.5 Selv om målet for investeringer i F&U indebærer, at 2 af de 3 % af BNP skal komme fra den private sektor, kan erhvervslivet ikke bære denne byrde alene. Regeringerne har et stadig større ansvar på dette område. Da det er industrien, der skaber de fleste beskæftigelsesmuligheder for forskere, må der for at nå de opstillede mål skabes bedre vilkår for udvikling og forskning i og af den private sektor i Europa, herunder for de små og mellemstore virksomheder, f.eks. gennem oprettelse af netværk eller klynger af virksomheder i den europæiske økonomis nøglesektorer.

3.6 Den offentlige finansiering pr. forsker er stadig betydelig lavere end i USA og Japan. Beskæftigelsesvilkårene og –perspektiverne i den offentlige sektor bør derfor indgå som en integreret del af de europæiske regeringers videnskabspolitiske målsætninger. Endvidere er der et klart misforhold i det samlede antal forskere i befolkningen i forhold til USA og Japan: ca. 6 forskere pr. tusind indbyggere i EU mod 9-10 forskere pr. tusind indbyggere i Japan og USA.

3.7 De videregående uddannelsesinstitutioner, som er de primært ansvarlige for uddannelsen af forskere, må indføre nye metoder til en bedre integrering af videnskab og teknologi i deres læseplaner og samarbejde bedre med erhvervslivet med henblik på at forbedre den livslange læring. Der må ske en mentalitetsændring i de videregående uddannelsesinstitutioner, der har til opgave at uddanne menneskelige ressourcer til vidensamfundet. De må ændre deres læseplaner, satse mere på F&U i samarbejde med industrien, tilbyde nye muligheder, herunder for dem, der indleder en forskningskarriere på et sent tidspunkt, og forbedre adgangen for kvinder, etniske mindretal og dårligt stillede grupper, bl.a. borgere med særlige behov, som måske betragter forskning og viden som et område, der kan føre til øget social velfærd og personlig udvikling i det moderne samfund.

3.8 Inddragelse af studerende - ikke kun kandidater, men også studerende, der ikke er nået så langt i deres studium - i forskningsaktiviteter som en fast del af læseplanen, også i den private sektor, er stadig meget begrænset og bør blive mere udbredt.

3.9 Der er stadig et behov for tiltag, der kan gøre karrierer inden for videnskab, ingeniørvidenskab og teknologi mere attraktive for unge uden at forsømme samfundsvidenskaben og de humanistiske videnskaber. Forskellen mellem karrierer i industrien og på universiteter eller i den offentlige sektor er store. De nationale regeringer og Kommissionen bør spille en passende og samordnet rolle på dette område. Dette er helt centralt for udviklingen af det europæiske forskningsrum og for EU's fremtidige velstand og konkurrenceevne.

3.10 Undervisning i naturvidenskabelige fag er en anden vigtig faktor, da den kan stimulere børn og unges nysgerrighed og interesse i videnskabelige karrierer. For at det europæiske forskningsrum kan blive en succes, må der satses på kvalifikationer og kvalitet i undervisningen helt fra skolernes primær- og sekundærtrin. Dette indebærer eksperimenterende arbejde og kontakt med det videnskabelige miljø og med industrien. Samtidig må det sikres, at lærerne selv er velkvalificerede (5).

3.11 Popularisering og fremme af videnskab er allerede anerkendt som nødvendige strategier til at sikre befolkningens indsigt i videnskabelige forhold og bringe videnskaben tættere på borgerne, herunder navnlig de unge. Der bør imidlertid gives større incitamenter, også på europæisk plan, gennem støtte til fælles initiativer på grund af disses betydning, navnlig i en globaliseret verden, hvor behovet for at forstå kontroversielle spørgsmål og for at formidle videnskabens resultater er helt afgørende.

3.12 Også spørgsmålet om kvinder inden for videnskab er af stor betydning. Tallene er meget forskellige i forhold til for 20 år siden, men i mange lande er kvinderne fortsat underrepræsenterede på mange områder inden for den videnskabelige forskning, og opnår typisk ikke lederstillinger. Kommissionen og visse medlemsstater har gjort en stor indsats på dette område, men der er stadig lang vej at gå. Kvinder er fortsat en oplagt kilde at trække på, når det gælder om at øge de menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi i Europa, men de aktuelle fremmeforanstaltninger forbinder ikke effektivt videnskabspolitikker med andre politikker, der sikrer kvinder økonomisk og social støtte.

3.13 Når vi taler om menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi, må vi ikke overse det europæiske forskningsrums internationale dimension (6). EU bør konkurrere på internationalt plan for at tiltrække de bedst kvalificerede menneskelige ressourcer og sikre vilkår, som får dem til at blive i Europa. Dette kræver en bedre koordinering mellem de nationale politikker og EU-politikkerne. Indsatsen bør imidlertid baseres på samarbejde for at styrke strømmen og overførslen af viden samt på mobilitet for at sikre gensidighed, og bør, navnlig hvad angår forskere fra udviklingslande, bidrage til at forbedre kvalifikationerne i oprindelseslandet.

4. Behovet for konkrete politiske tiltag for at opnå hurtige fremskridt i den europæiske dagsorden for menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi

4.1 EØSU vil gerne understrege det vigtige i en fælles europæisk tilgang, hvori indgår konkrete politiske aktioner, der skal sikre hurtige fremskridt på området menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi i Europa.

Under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse om et europæisk partnerskab for forskere, navnlig hvad angår disses rekruttering og de dermed forbundne vilkår, anser EØSU en bæredygtig og varig vækst i EU på ca. 5 % om året i de næste 10 år for hensigtsmæssig og realistisk. Dette ville bidrage til inden for ti år at øge de aktuelle menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi med over 50 %. Udvalget foreslår, at disse foranstaltninger anvendes specifikt inden for følgende områder:

4.2.1 at øge antallet og andelen af unge, som vælger at studere videnskabs- og teknologirelaterede fag;

4.2.2 at øge antallet og andelen af kandidater, som tilmelder sig til ph.d.-studier, for herved at sikre et mere differentieret udvalg af ph.d.-studier og styrke kvalitetskontrolmekanismerne;

4.2.3 at tiltrække og bevare en større procentdel i de europæiske institutioner af studerende og forskere inden for videnskab og teknologi fra Europa og resten af verden og fordoble antallet af ph.d.-grader uden for oprindelseslandet;

4.2.4 at understrege det vigtige i at sikre en retlig, administrativ og finansiel ramme for at fremme gennemførelsen af ovennævnte foranstaltninger, hvor der tages sigte på at samordne forskningspolitikken med beskæftigelses- og socialpolitikken.

4.3 Antallet af unge, som vælger videnskabs- og teknologirelaterede studier er faktisk steget i de fleste europæiske lande, men andelen i forhold til det samlede antal studerende er ikke gået op. Der kan gennemføres en række foranstaltninger for at trække flere unge til de videnskabelige og teknologiske studier, herunder: – at forbedre undervisningen i videnskab og teknologi og bidrage til udviklingen af videnskabelige netværk mellem skoler, lærere i videnskabelige fag og forskere både på nationalt og internationalt plan – at støtte aktioner til fremme af den videnskabelige kultur og udvidelse af det sociale grundlag for videnskabelig og teknologisk udvikling, herunder navnlig videnskabscentre og videnskabelige museer – at yde oplysningstjenester samt studie- og erhvervsvejledning, som kan imødekomme de sociale behov i forbindelse med videnskabelige og teknologiske studier.

4.4 Uden at se bort fra kvalitetsgarantien bør et andet umiddelbart mål være at skabe incitamenter til at sikre et større antal og mere differentieret udvalg af ph.d.-studier og inddrage erhvervslivet, hvor dette er hensigtsmæssigt. Med dette mål for øje kunne der indføres foranstaltninger med henblik på at: – øge antallet af stipendier til ph.d.-studier på basis af generelle udvælgelsesprøver på nationalt eller internationalt plan – tiltrække kandidater fra tredjelande til Europa med henblik på ph.d.-studier – bygge på den betydning, som ph.d.-studier har opnået for nylig, med henblik på at opnå et højt fagligt kompetenceniveau inden for forskellige områder, og ikke kun hvad angår forskningskarrierer.

4.5 EU's tiltrækningskraft på internationalt plan bør øges. Dette kan opnås ved at – forbedre og tilskynde til at forbedre studerendes, forskeres og læreres mobilitet mellem institutioner, sektorer og på tværs af grænser, især mellem den akademiske verden og erhvervslivet – fremme en åben, konkurrencedygtig og gennemsigtig rekruttering af forskere – forbedre levevilkårene for forskernes familier og lette adgangen til arbejdsmarkedet for forskeres partnere – sikre en væsentlig reduktion af bureaukratiske procedurer i forbindelse med offentlig finansiering af forskning.

4.6 Det er vigtigt at forbedre forskeres arbejds- og ansættelsesvilkår for at øge mobiliteten, interessen i videnskabelige karrierer og andelen af kvinder inden for forskning. Tilstrækkelig social beskyttelse er også en nøglefaktor i den forbindelse. At gøre ansættelseskontrakter lettere at opnå, at gøre karrierer mere konkurrencedygtige og attraktive, at tilbyde passende ansættelsesvilkår for mænd og kvinder, herunder barsels- og forældreorlov samt andre sociale sikringsforanstaltninger til fremme af forskermobiliteten, er afgørende for, at forsknings- og innovationspolitikken vil bære frugt.

4.7 EØSU finder det positivt, at medlemsstaterne forsøger at undersøge muligheden for at vedtage foranstaltninger, som i kraft af den eksisterende retlige ramme og bilaterale og multilaterale aftaler gør det lettere for mobile forskere at overføre deres tillægspensionsrettigheder. Udvalget ser frem til resultaterne af den EU-finansierede gennemførlighedsundersøgelse af en eventuel paneuropæisk pensionsfond for forskere i EU og opfordrer til snarest muligt at iværksætte de foranstaltninger, der er nødvendige for at lette overførslen af tillægspensionsrettigheder for forskere.

4.8 EØSU støtter også hasteaktioner, der skal lette samordningen mellem uddannelses-, forsknings-, beskæftigelses- og socialsikringspolitikkerne, så der sikres en koordineret udvikling af instrumenter på disse politikområder, og EU sættes i stand til at opfylde sine mål på området menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi.

Til imødekommelse af ovennævnte mål efterlyser EØSU følgende konkrete foranstaltninger:

4.9.1 i forbindelse med den nært forestående debat om EU's 8. rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling at sikre, at de forskningsaktiviteter, der støttes af rammeprogrammet, automatisk fungerer som en platform for højere uddannelser, herunder navnlig ph.d.-studier, på basis af udvælgelsesprøver, der er åbne for studerende fra alle lande;

4.9.2 at foreslå, at der oprettes et europæisk observatorium for menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi, som kan levere sammenhængende og sammenlignelige oplysninger om udviklingen på dette område og om nationale politikker for menneskelige ressourcer både i Europa og på globalt plan (7);

4.9.3 stadig i forbindelse med det 8. rammeprogram for FTU - at udvide Marie Curie-aktiviteterne til fremme af forskermobiliteten og beslægtede tiltag samt styrke det internationale samarbejde inden for menneskelige ressourcer; at styrke Erasmus Mundus-programmet som en metode til at fremme samarbejdet med tredjelande inden for højere uddannelser.

4.10 Endelig opfordrer EØSU til, at den fremtidige revision af Lissabonstrategien tager behørigt hensyn til behovet for at øge de menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi, sikre et højere kvalificeringsniveau på området og garantere en varig og bæredygtig udvikling af en fælles politik på EU-plan inden for dette felt.

Bruxelles, den 16. december 2009 Mario SEPI Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT C 175 af 28.7.2009, s. 81.

(2) Grønbog om »Nye perspektiver på det europæiske forskningsrum« (KOM(2007) 161 endelig) af 4. april 2007.

(3) Rådsdokument nr. 10003/09 af 18. maj 2009.

(4) Jf. Rapport fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Menneskelige Ressourcer til Videnskab og Teknologi i Europa, 2004: »Increasing Human Resources for Science and Technology in Europe«, De Europæiske Fællesskaber 2004.

(5) Jf. publikationerne »Encouraging Student Interest in Science and Technology Studies«, Global Science Forum, OECD 2008, »Mathematics, Science and Technology Education Report, The Case for a European Coordinating Body«, European Roundtable of Industrialists (ERT), august 2009.

(6) EØSU's om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet: En strategisk ramme for Europas internationale samarbejde om videnskab og teknologi«, ordfører: Gerd Wolf (EUT C 306 af 16.12.2009, s. 13).

(7) Der er tale om et forslag, der allerede blev fremsat i 2004 af Gruppen på Højt Plan vedrørende Menneskelige Ressourcer til Videnskab og Teknologi i Europa (jf. fodnote 4).