KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 15.07.1997 
KOM(97)394 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM DEN VIDERE UDVIKLING I FORBINDELSERNE TIL TYRKIET 

fadledning 
1. På et møde den 6. marts 1995 i EU's og Tyrkiets Associeringsråd blev det besluttet at 
iværksætte sidste fase i toldunionen, og der blev vedtaget en resolution om udvikling af 
samarbejdet mellem EU og Tyrkiet på forskellige felter. Fællesskabet udstedte også en 
erklæring om at det finansielle samarbejde med Tyrkiet ville blive genoptaget. Samtidig 
indvilligede EU i, at forhandlingerne om Cyperns optagelse skulle starte et halvt år efter 
at regeringskonferencen var afsluttet, på grundlag af resultaterne af denne. 
Den 24. marts 1997 anmodede Rådet på et uformelt møde i Apeldoorn Kommissionen 
om at udarbejde en meddelelse om hvordan forbindelserne mellem Den Europæiske 
Union og Tyrkiet forventes at udvikle sig på baggrund af at toldunionen trådte i kraft 
den 31. december 1995. Denne anmodning er baggrunden for den her foreliggende 
meddelelse, der afspejler det standpunkt som Associeringsrådet anlagde den 29. april 
1997. Associeringsrådet bekræftede igen bekræftet at Tyrkiet er berettiget til at ansøge 
om optagelse i EU, og at landet vil blive bedømt på grundlag af samme objektive 
standarder og kriterier som andre ansøgerlande. De tiltag der foreslås i denne 
meddelelse bygger helt på dette standpunkt. 
2. Den seneste politiske og økonomiske udvikling i relationerne til Tyrkiet er beskrevet 
nærmere i kapitel 2 af Agenda 2000. Den her foreliggende meddelelse indeholder 
forslag til hvordan forbindelserne mellem EU og Tyrkiet kan udvikles yderligere ud 
over toldunionen. Toldunionen, der har været et stort skridt fremad i relationerne 
mellem EU og Tyrkiet, fungerer tilfredsstillende og danner et solidt grundlag for en 
uddybelse af det indbyrdes forhold. 
Vejen fremad 
3. På baggrund af at Tyrkiet på Associeringsrådets møde den 29. april 1997 fik bekræftet 
sin status som ansøgningsberettiget land, og at landet takket være toldunionen nu er 
blevet en nær partner og et aktivt medlem af partnerskabet mellem EU og 
Middelhavslandene, er det klart, at EU bør fortsætte med at støtte Tyrkiets bestræbelser 
på at løse sine problemer og integrere sig yderligere i EU. Associeringsaftalen og 
toldunionen er et godt grundlag for stadigt tættere politiske og økonomiske 
1-
forbindelser. I denne forbindelse lægger EU særlig vægt på at der sker fremskridt med 
hensyn til demokratisering og beskyttelse af menneskerettighederne; etablering af et 
godt naboskab mellem Grækenland og Tyrkiet; overholdelse af folkerettens principper, 
og gennemførelse af en retfærdig og varig løsning på Cypern-spørgsmålet. 
4. Med udgangspunkt i ovenstående indtager Kommissionen det standpunkt at EU bør 
opretholde en bredt baseret strategi med sigte på en styrkelse af forbindelserne mellem 
EU og Tyrkiet. Nærværende rapport indeholder en række forslag til hvordan det 
indbyrdes forhold kan uddybes yderligere. Flere af disse forslag forudsætter at der 
stilles finansiering til rådighed via Fællesskabets budget, i hvert fald i 
begyndelsesfasen, og mange kan slet ikke gennemføres uden særlige midler. Efter 
Kommissionens opfattelse bør der hurtigst muligt vedtages en særlig finansforordning 
til opfølgning af toldunionen, således at Tyrkiet får mulighed for at tilpasse sin 
industrisektor til de nye konkurrenceforhold Unionen medfører, og mulighed for at 
forbedre sine infrastrukturforbindelser til EU og mindske det økonomiske efterslæb i 
forhold til Fællesskabet. Kommissionen bemærker endvidere at der kan gøres brug af 
MED A-programmet hvis det finansielle samarbejde med Tyrkiet skal uddybes, og går 
ud fra at vilkårene snarest giver mulighed for en fuld udnyttelse heraf. 
5. Der fremsættes specifikke forslag på følgende felter: 
konsolidering af toldunionen 
tjenesteydelser 
telekommunikation og informationssamfundet 
landbrug 
samarbejde inden for menneskerettigheder og humanitære anliggender 
retablering af dialogen om makroøkonomiske spørgsmål 
fremme af samarbejde og investering 
samarbejde inden for miljø 
samarbejde inden for forbrugerpolitikken 
samarbejde inden for regionalpolitikken og på tværs af grænserne 
-2 
deltagelse i Fællesskabets programmer 
samarbejde vedrørende rets- og indenrigsanliggender. 
Konsolidering af toldunionen 
Denne mål kan virkeliggøres ved at man iværksætter et program til harmonisering af 
industrilovgivningen (standarder, typegodkendelser og kvalitetsstyring, og 
konkurrence), indleder forhandlinger om offentlige udbud, fremskynder 
harmoniseringen af told- og handelspolitikken, og i højere grad konsulterer Tyrkiet på 
områder der direkte vedrørende toldunionen. Dette arbejde bør bakkes op med faglig og 
finansiel bistand til forbedring af den tyrkiske industris konkurrenceevne, således at 
landet mulighed får bedre muligheder for at integrere sig fuldt ud i det indre marked for 
så vidt angår fri omsætning af varer. Toldunionen bør udvides til også at omfatte 
tjenesteydelser, og de allerede igangsatte bestræbelser på at fa indført fri omsætning af 
landbrugsprodukter bør fortsættes. 
Konsolideringsprocessen kan omfatte: 
faglig bistand og nært administrativt samarbejde med Tyrkiets administration og 
institutioner (direktoratet for udenrigshandel, toldvæsenet, finansministeriet og 
andre ministerier) med det formål at styrke kontrollen og forbedre strukturerne, 
og at sikre en effektiv forvaltning af toldunionen 
faglig bistand til reform af retsvæsen og handelsliv, med det formål at skabe et 
mere investeringsvenligt miljø. Dette tjener ydermere til at stimulere både landets 
egen og udlandets investering 
den mulighed at Tyrkiet deltager i de fælleseuropæiske oprindelsesregler for 
industriprodukter, aftalen om fællesskabsforsendelser og aftalen om det 
administrative enhedsdokument, med det formål at sikre at alle 
samhandelsordninger er indbyrdes forenelige 
bedre konsultation af Tyrkiet på områder hvor dette land antager Fællesskabets 
etablerede regelværk (handelspolitik, forhandlinger om samhandelsaftaler, 
konkurrencepolitikken, den intellektuelle ejendomsret, miljølovgivning, 
standarder og industrilovgivning) 
-3 
Til supplering af disse foranstaltninger bør Tyrkiet indlede forhandlinger med de 
central- og østeuropæiske lande og middelhavslandene om indgåelse af 
samhandelsaftaler. Kommissionen og medlemsstaterne bør bistå med faglig og politisk 
hjælp for at fremme denne proces. 
Tjenesteydelser 
8. Liberalisering af tjenesteydelserne indebærer fordele for begge parter og betyder at et 
bredere udsnit af det tyrkiske samfund involveres i landets modernisering og i 
uddybelsen af forbindelserne til EU. 
9. Med hensyn til tjenesteydelser giver artikel V i GATS-aftalen mulighed for at to 
medlemmer af Verdenshandelsorganisationen kan indgå præferenceaftale om indbyrdes 
liberalisering af samhandelen med tjenesteydelser, forudsat at en sådan liberalisering 
omfatter så godt som alle sektorer og dækker alle aspekter af handelen med 
tjenesteydelser. Tyrkiet og EU starter fra to meget forskellige udgangspunkter, og der 
kræves således en større indsats af Tyrkiet, men det bør ikke glemmes at en sådan 
indsats vil bidrage til yderligere reform og modernisering af landets økonomi. Det er 
nødvendigt med en grundig undersøgelse af hvilke specifikke fordele der yderligere kan 
opnås ved at liberalisere tjenesteydelserne yderligere, og af hvordan man bedst sikrer at 
GATS-reglerne overholdes fuldt ud. 
Det foreslås at man indleder forhandlinger om en gradvis liberalisering af 
samhandelen mellem EU og Tyrkiet vedrørende tjenesteydelser. 
Telekommunikation og informationssamfundet 
10. Tyrkiet er for tiden i gang med at modernisere sine kommunikations- og 
informationssystemer. Der mangler stadig en del lovgivningsarbejde inden landet har 
opfyldt sine GATT-forpligtelser inden for telekommunikation: 
EU kan hjælpe med ved udarbejdelsen af lovgivningen således at den 
harmoniseres med EU's. Tyrkiets integrering i informationssamfundet bør 
fremmes ved at landet involveres i arbejdet med tværeuropæiske telenet, og 
landets forskere, laboratorier, selskaber og andre organisationer bør kunne 
deltage i det forsknings- og udviklingsarbejde der udføres med henblik på 
informationssamfundet. 
Landbrug 
11. EU og Tyrkiet har som led i deres toldunionsaftale forpligtet sig til at indlede en 
liberalisering af deres indbyrdes samhandel med landbrugsprodukter. Tyrkiet har 
-4-
forpligtet sig til at tilpasse sin landbrugspolitik på den måde at landet vedtager de 
foranstaltninger i den fælles landbrugspolitik der er nødvendige for at sikre fri 
omsætning af landbrugsprodukter. Hidtil er der kun sket små fremskridt i denne 
henseende. Man har paraferet en samhandelsaftale om gensidige indrømmelser for visse 
landbrugsprodukter. En yderligere liberalisering af denne samhandel er et tiltrækkende 
mål ud fra et økonomisk synspunkt på baggrund af den kraftige økonomiske vækst i 
Tyrkiet og de fordele som præferencebehandling af EU-varer bringer med sig. Begge 
parter erkender at der endnu er store vanskeligheder at overvinde hvis der skal føres en 
mere ambitiøs liberaliseringspolitik, ikke mindst på grund af de store strukturforskelle 
mellem Tyrkiets og EU's landbrug. 
12. Til virkeliggørelse af dette mål foreslås det: 
at man yder Tyrkiet faglig og økonomisk bistand til omstrukturering af 
landbruget - da dette ikke realiserer hele sit potentiel - og til tilpasning af 
landbrugspolitikken, jf ovenfor 
at man tilskynder Tyrkiet til at antage Fællesskabets regelværk, med den 
fornødne hensyntagen til de specifikke strukturforhold i det tyrkiske landbrug. 
Dette omfatter blandt andet specifikke felter såsom markedsordningspolitikken, 
politikken for landdistrikter, tekniske standarder, samt bestemmelserne 
vedrørende plante- og dyresundhed og andre veterinæranliggender 
at man fortsætter forhandlingerne om bedre gensidig markedsadgang. 
Samarbejde inden for menneskerettigheder og humanitære anliggender 
13. Der bør iværksættes et nært samarbejde vedrørende menneskerettighederne med 
henblik på at understøtte indførelsen af civilsamfunds- og retsstatsprincipper i Tyrkiet. 
14. Dette kan ske på flere måder: 
iværksættelse af det bredest mulige samarbejde med europæiske - og endnu 
vigtigere, tyrkiske - NGO'er der arbejder på at skabe bedre forhold hvad angår 
menneskerettigheder, humanitær bistand, ytringsfrihed og civilsamfundet i 
Tyrkiet, samt NGO'er der rapporterer om forholdene på 
menneskerettighedsområdet 
samarbejde med den tyrkiske regering om at sikre at de internationale 
konventioner overholdes, at der udarbejdes og iværksættes passende intern 
lovgivning og at statens statsansatte, herunder politiet, uddannes i overholdelse 
af menneskerettighederne 
samarbejdet mellem EU og Tyrkiet på det humanitære område bør intensiveres. I 
denne forbindelse bør de tyrkiske myndigheder tilskyndes til at gøre det nemmere 
for NGO'erne at yde humanitær bistand i naboregioner. 
Retablering af dialogen om makroøkonomiske spørgsmål 
15. En retablering af dialogen med Tyrkiet om makroøkonomiske spørgsmål vil bidrage til 
en sund politik på det makroøkonomiske område og strukturreformer inden for områder 
såsom socialsikring, landbrug, privatisering og omstrukturering, infrastrukturer, 
informationssamfundet, energi og udvikling af de menneskelige ressourcer. Disse 
reformer bør understøttes med faglig og økonomisk bistand. 
Fremme af samarbejde og investering inden for industrien 
16. Tyrkiet søger at forbedre sin konkurrenceevne inden for forskellige sektorer for på 
denne måde at fremme den økonomiske vækst og højne indkomstniveauet. Dette 
arbejde bør understøttes ved at man tilskynder til samarbejde og investering inden for 
industrien. 
Det foreslås at samarbejdet uddybes yderligere på felter såsom produktkvalitet og 
innovation, samt inden for informationsteknologien. Der bør iværksættes 
yderligere foranstaltninger med det formål at give firmaer, og ikke mindst de små 
og mellemstore virksomheder, bedre mulighed for at skaffe sig adgang til 
eksisterende informationskilder, således at de kan leve op til de krav toldunionen 
medfører, og klare sig i den voksende samhandel i Middelhavs- og 
Sortehavs regionen. Støtte til udvikling af den private sektor forventes at resultere 
i en bæredygtig og afbalanceret udvikling, modernisering samt større investering. 
Samarbejde inden for miljø 
17. Det er også nødvendigt med fremskridt på miljøområdet, navnlig for så vidt angår 
etablering af en bæredygtig udvikling og hensyntagen til miljøet i andre økonomiske 
sektorer. 
Det foreslås at man styrker samarbejdet på miljøområdet for på denne måde at 
tilskynde til en bæredygtig økonomisk vækst og social udvikling der i det 
fornødne omfang opfylder kravene med hensyn til miljøets kvalitet, beskyttelse af 
folkesundheden og en rationel udnyttelse af naturens ressourcer. 
Samarbejde inden for forbrugerpolitikken 
18. Forbrugerpolitikken og beskyttelsen af forbrugernes sundhed får en stadig større 
betydning i relationerne mellem EU og Tyrkiet, blandt andet som følge af de nye 
samhandelsmuligheder toldunionen åbner. 
Det foreslås at der ydes faglig og økonomisk bistand til de tyrkiske myndigheder 
således at de kan indføre et system svarende til EU's 
informationsudvekslingsystem. Det tyrkiske system kan derefter tilsluttes EU's så 
snart der er truffet beslutning herom i Rådet. 
Samarbejde inden for regionalpolitikken og på tværs af grænserne 
19. En uddybelse af samarbejdet i Sorthavsområdet vil fremme regionens stabilitet og 
velfærd. I lighed med den politik der er lagt til grund i forbindelse med andre regionale 
initiativer, tilskynder Kommissionen til regionalt samarbejde og samarbejde på tværs af 
grænserne i Sortehavsområdet på grundlag af passende ordninger, herunder 
støtteprogrammer for partnerlande i regionen. 
Deltagelse i Fællesskabets programmer 
20. Kommissionen har foreslået at Tyrkiet deltager i programmerne Leonardo, Sokrates og 
Unge for Europa III, og dette forslag er nu til behandling i Europa-Parlamentet og i 
Rådet. Tyrkiske forskere, laboratorier, virksomheder og andre organisationer er 
berettiget til at deltage i de forskningsprojekter der gennemføres som led i fjerde 
rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. 
21. Det foreslås at Tyrkiet indbydes til at deltage i andre fællesskabsprogrammer, blandt 
andet i foranstaltninger vedrørende ungdom, kultur, uddannelse, forskning, små og 
mellemstore virksomheder, miljø, toldvæsen, indirekte beskatning og udvidelse af de 
tværeuropæiske net. 
En principbeslutning om Tyrkiets deltagelse i EF-programmer kan indføjes i en 
tillægsprotokol til associeringsaftalen. De nærmere vilkår fastlægges for hvert 
program for sig på grundlag af forhandlinger. I de første år kan en del af 
Tyrkiets bidrag kan eventuelt dækkes ved hjælp af økonomisk bistand på grundlag 
af MED A-programmet eller forordningen om særlig økonomisk bistand, når den 
er vedtaget. 
Samarbejde vedrørende rets- og indenrigsanliggender 
22. Det bør overvejes hvordan man kan forbedre politiets og toldvæsenets samarbejde om 
bekæmpelse af narkotikahandel, organiseret kriminalitet og hvidvask af penge, samt på 
felter såsom indvandring og retsligt samarbejde inden for civil- og strafferet. 
-7-
Associeringsrådets resolution af oktober 1995 kan danne rammen omkring et 
sådant samarbejde. I henhold til denne skal der afholdes regelmæssige møder på 
K4-niveau og regelmæssige møder mellem Tyrkiet og formandskabet og 
Kommissionen, samt regelmæssige møder på ministerniveau. 
Rådet kan eventuelt beslutte at give tilladelse til finansiering af foranstaltninger 
inden for rets- og indenrigsanliggender som led i programmet for finansielt 
samarbejde med Tyrkiet. 
Konklusion 
23. Det er Kommissionens opfattelse at Associeringsrådets bekræftelse af at Tyrkiet er 
berettiget til at ansøge om optagelse i EU, og dets udtalelse om at Tyrkiet vil blive 
bedømt på grundlag af samme objektive standarder og kriterier som andre 
ansøgerlande, igen har sat skub i relationerne mellem EU og Tyrkiet. 
24. En yderlige uddybning af forbindelserne mellem EU og Tyrkiet afhænger af om Tyrkiet 
gør fremskridt på en række felter. I politisk henseende er det påkrævet med en 
yderligere demokratisering. Relationerne mellem Grækenland og Tyrkiet må forbedres, 
folkerettens principper overholdes, og der må iværksættes et aktivt program til sikring 
af at Tyrkiets overholdelse af menneskerettighederne bringes op på et internationalt 
acceptabelt niveau. Menneskerettighederne og retsstatens principper må overholdes, 
ikke mindst i kampen mod terrorisme og bestræbelserne på at finde en ikke-militær 
løsning på problemet i det sydøstlige Tyrkiet, hvor der stadig hersker 
undtagelsestilstand. Tyrkiet må ydermere bidrage aktivt til at finde en retfærdig og 
varig løsning på Cypern-spørgsmålet, som omhandlet i FN's resolution herom. 
25. Tyrkiets private sektor udviser en bemærkelsesværdig dynamik, men det er stadig 
nødvendigt med økonomisk reform og etablering af stabile forhold omkring de 
offentlige finanser, priserne og valutapolitikken hvis man skal opnå en bæredygtig 
vækst inden for økonomi og beskæftigelse. En løbende reform af statssektoren og 
landbruget er nødvendig, og en tilpasning af landets fysiske og sociale infrastrukturer 
rejser store udfordringer i finansiel og administrativ henseende. 
26. Ovenstående forslag åbner mulighed for en større integration mellem EU og Tyrkiet, og 
samtidig termed andre forbedringer på ovennævnte felter. Det vil være til gavn for 
samtlige borgere at fa uddybet de forbindelser der allerede er etableret med 
associeringsaftalen og toldunionen. Herved skabes der større stabilitet, sikkerhed og 
velfærd både i EU og Tyrkiet, og Tyrkiet får bedre mulighed for at realisere sine 
europæiske ambitioner. 
27. Det henstilles til Rådet at det godkender de retningslinjer der er udstukket i denne 
meddelelse. 
-9 
Finansieringsoversigt 
Endnu ikke aktuel. 
Alle foranstaltninger der tager udgangspunkt i anbefalingerne i denne meddelelse, 
finansieres via eksisterende EF-ordninger, bl.a. den særlige ordning for finansiel 
bistand til Tyrkiet til opfølgning af toldunionen og MEDA-programmet. 
10 
Virkninger for små og mellemstore virksomheder 
Dette forslag har positive virkninger for små og mellemstore virksomheder, idet: 
• det fremmer sådanne virksomheder involvering i udveksling og samarbejde 
• det letter kontakter og informationsudveksling mellem små og mellemstore 
virksomheder hos begge parter. 
li 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 394 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummer : CB-CO-97-402-DA-C 
ISBN 92-78-23477-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg