KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 30.10.1998 
KOM(1998) 562 endelig udg. 
NIENDE ÅRSBERETNING 
FRA STRUKTURFONDENE 
1997 
S**£^ 
* 
(Forelagt af Kommissionen) 

Denne rapport er udarbejdet af Europa-Kornmissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik og 
Samhørighed (GD XVI) i samarbejde med Generaldirektoraterne for Beskæftigelse, 
Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender (GD V), Landbrug (GD VI), Fiskeri (GD XIV) og 
med bidrag fra Generalsekretariatet og Generaldirektoraterne for Konkurrence (GD IV), Transport 
(GD VII), Miljø, Nuklear Sikkerhed og Civilbeskyttelse (GD XI), Videnskab, Forskning og Udvikling 
(GD XII), Telekommunikation, Informationsmarked og Udnyttelse af Forskningsresultater (GD XIII), 
Det Indre Marked og Finansielle Tjenesteydelser (GD XV), Energi (GD XVII), Budgetter (GD XIX), 
Finanskontrol (GD XX) og Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger (GD 
XXIII). 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
INHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 5 
A. Resumé * 7 
B. En beretning med SMV-støttcn som gennemgående tema 9 
KAPITEL 1: VIGTIGSTE BEGIVENHEDER 11997 13 
1.1. Den fremtidige økonomiske og sociale samhørighed: foreløbige retningslinjer 15 
1.1.1. Det Europæiske Samhørighedsforum 15 
1.1.2. Retningslinjerne i «Agenda 2000» 15 
1.2. Mindre ændringer i finansieringspolitikken 17 
1.2.1. Høj prioritering af beskæftigelsen i de nye mål 2-programmer (1997-99) 17 
1.2.2. Prioriteterne for midtvejsundersøgelsen af fondenes programmer (uden for mål 2) 18 
1.2.3. Iværksættelse af de regionale og lokale beskæftigelsespagter 19 
1.2.4. "SEM 2000"-initiativet: bedre forvaltning og kontrol af fondene 19 
1.3. Uddybning af samhørighedens prioriteter på forskellige områder 21 
1.3.1. Udfordringen fra informationssamfundet (KOM(97)7) 21 
1.3.2. En dagsorden for byerne (KOM(97)!97): 22 
1.3.3. Det Europæiske "LEADER"-kollokvium om udvikling af landdistrikter 23 
1.3.4. Regionalpolitik og konkurrencepolitik 23 
1.3.5. Konkurrenceevne, FTU og innovation 24 
KAPITEL 2: IVÆRKSÆTTELSE OG GENNEMFØRELSE AF 
PROGRAMMERINGERNE I MEDLEMSSTATERNE 25 
2.1. Gennemgang af de enkelte mål 27 
2.1.1. Vedtagelse af nye programmer i 1997 27 
2.1.2. Generelt om iværksættelsen 27 
2.1.3. Iværksættelse af mål 1 (regioner med udviklngsefterslæb) og mål 6 (regioner med lav 
befolkningstæthed) 30 
2.1.4. Iværksættelse af mål 2 (regioner under industriel omstilling) 32 
2.1.5. Iværksættelse af mål 3 og 4 (menneskelige ressourcer og arbejdsmarkedet) 34 
2.1.6. Iværksættelse af mål 5a (tilpasning af landbrugs- og fiskeristrukturerne) 36 
2.1.7. Iværksættelse af mål 5b (strukturtilpasning i landdistrikter) 40 
2.1.8. Iværksættelse af EU-initiativerne 41 
2.1.9. Nyskabende aktioner og teknisk bistand 46 
2.2. Gennemgang pr. medlemsstat 53 
2.2.1. BELGIEN !"""!"""! 53 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 53 
2. EU-initiativerne 55 
2.2.2. DANMARK l....."!Z.Z.7.ZZZZ17Z.'."57 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatscn under de enkelte mål 57 
2. EU-initiativerne 58 
2 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
2.2.3. TYSKLAND 60 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 60 
2. EU-initiativerne 63 
2.2.4. GRÆKENLAND 64 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 64 
2. EU-initiativerne 65 
2.2.5. SPANIEN 67 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 67 
2. EU-initiativerne 71 
2.2.6. FRANKRIG 72 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 72 
2. EU-initiativerne 76 
2.2.7. IRLAND 77 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 77 
2. EU-initiativerne 78 
2.2.8. ITALIEN 79 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 79 
2. EU-initiativerne 82 
2.2.9. LUXEMBOURG 84 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 84 
2. EU-initiativerne 85 
2.2.10. NEDERLANDENE 86 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 86 
2. EU-initiativerne 88 
2.2.1 I.ØSTRIG 90 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 90 
2. EU-initiativerne 92 
2.2.12. PORTUGAL 93 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 93 
2. EU-initiativerne 95 
2.2.13. FINLAND 96 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 96 
2. EU-initiativerne 98 
2.2.14. SVERIGE 100 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 100 
2. EU-initiativerne 102 
2.2.15. DET FORENEDE KONGERIGE 103 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 103 
2. EU-initiativerne l(X> 
KAPITEL 3: EVALUERING OG ANALYSE AF STRUKTURFONDENES 
VIRKNINGER 109 
3.1. Foreløbige evalueringer 111 
3.2. Tematiske og horisontale evalueringer 116 
3.3. Evaluering af beskæftigelseseffekten 117 
3.4. Evalueringsmetoder 119 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
KAPITEL 4: GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET, FINANSKONTROL OG 
ADDITIONALITETSKONTROL 121 
4.1. Gennemførelse af fondenes budget i 1997 for samtlige programeringsperioder 123 
4.2. Kontrol foretaget af fondenes tjenestegrene, finanskontrollen og UCLAF 127 
4.3. Additionalitetskontrol 130 
KAPITEL 5: SAMORDNING MED DE ØVRIGE FINANSIELLE 
INSTRUMENTER 131 
5.1. Samordning med samhørighedsfonden 133 
5.2. Samordning med den Europæiske Investeringsbank (EIB) 133 
5.3. Samordning med den Europæiske Investeringsfond (EIF) 134 
5.4. Samordning med det Europæiske kul- og stålfællesskab (EKSF) 135 
5.5. Det Europæiske økonomiske samarbejdsområdes (EØS) finansieringsmekanisme 135 
5.6. Samordning med uddannelsesprogrammerne 135 
5.7. Samordning med fællesskabets finansielle støtte til transeuropæiske net (TEN) 136 
KAPITEL 6: FORENELIGHED OG SYNERGI MED DE ØVRIGE 
FÆLLESSKABSPOLITIKKER 139 
6.1. Strukturfondene, beskæftigelsen og socialpolitikken 141 
6.2. Strukturfondene og miljøet 142 
6.3. Strukturfondenes bidrag til fremme af lige muligheder for mænd og kvinder 143 
6.4. Strukturfondene og ftu (forskning og teknologiske udvikling) 144 
6.5. Strukturfondene og de transeuropæiske net (TEN) 145 
6.6. Strukturfondene og turismen 146 
6.7. Strukturfondene og kulturen 146 
6.8. Strukturfondene og konkurrencepolitikken 147 
6.9. Strukturfondene og gennemsigtigheden af de offentlige indkøb 148 
6.10. Strukturfondene, den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik 148 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
KAPITEL 7: INTERINSTITUTIONEL DIALOG, DIALOG MED 
ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG DE ØKONOMISKE 
INTERESSEORGANISATIONER, INFORMATION OG KOMMUNIKATION 151 
7.1. Interinstitutionel dialog 153 
7.1.1. Dialog med Europa-Parlamentet 153 
7.1.2. Udtalelser fra strukturfondsudvalgene 154 
7.1.3. Dialog med Det Økonomiske og Sociale Udvalg 155 
7.1.4. Dialog med Regionsudvalget 156 
7.2. Dialog med arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer 157 
7.3. Information og kommunikation, udveksling af erfaringer 159 
BILAG 163 
FORKORTELSER 213 
r 
INDLEDNING 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
A. RESUME 
Denne beretning fremlægges i medfør af artikel 16 i forordning (EØF) nr. 2052/88 med senere 
ændringer, jf. artikel 31 i samordningsforordningen (EØF) nr. 4253/88 med senere ændringer. I 
beretningen gøres der rede for anvendelsen i 1997 af strukturfondsforordningerne og navnlig 
iværksættelsen af de heri fastsatte mål (mål 1-6). Beretningens opbygning er naturligvis i 
overensstemmelse med kravene i forordningerne, men der er sket visse ændringer i opbygningen i 
forhold til tidligere. I syvende årsberetning (1995) tog man som noget nyt et tværgående emne op og 
behandlede det hele beretningen igennem. Denne praksis har man videreført, også i denne beretning, 
hvor det er støtten til SM Verne, der er det gennemgående tema. Beretningens omfang er bevidst 
blevet skåret meget ned. Efter flere år med en støt voksende informationsmængde har det nemlig 
været nødvendigt at begrænse beretningens omfang for at gøre den mere læsevenlig. I stedet for som 
tidligere at søge at give en så udtømmende redegørelse som muligt, har man i år valgt at koncentrere 
sig om årets vigtigste begivenheder. Dog er oplysningerne om den finansielle gennemførelse stadig 
udtømmende. Disse oplysninger findes i bilagene. Beretningen indeholder, ud over de 
forordningsmæssige kapitler, et kapitel (kapitel l), hvor der på en halv snes sider redegøres for de 
vigtigste begivenheder i 1997, bl.a. for så vidt angår forberedelsen af den fremtidige politik for 
økonomisk og social samhørighed. 
ÅRET 1997 
Den samhørigheds- og strukturpolitiske indsats i 1997 kan resumeres under fire overskrifter: 
1- Iværksættelse af samtlige programmer 
1997 markerede starten på anden del af den nuværende programmeringsperiode og var samtidig 
programmeringsperiodens tredje år med fuld strukturfondsaktivitet. 
Stort set alle programmer er nu iværksat. De eneste undtagelser er nogle spanske mål 2-programmer 
(1997-1999) og nogle italienske mål 3-programmer, som skal vedtages i begyndelsen af 1998. De 
fleste af de nye programmer, der blev vedtage! i 1997, var netop mål 2-programmer tor perioden 
1997-1999. Afslutningen af mål 2-programmeme for 1994-1990 med lorte samtidig overforsol al 848 
mio. ECU i ikkc-udnyttede bevillinger til den nuværende periode 1997-1999. 
For så vidt angår EU-initiativerne blev de sidste 13 programmer, hvortil der var afsat midler på 1994-
budgettet, godkendt. Efter den i 1996 besluttede fordeling af reserven var det endvidere muligt at 
vedtage visse nye programmer i 1997, herunder programmer for tværnationalt samarbejde 
(INTERREG II-C). 1997 blev således det år, hvor samtlige EU-initiativer kom rigtig i gang. 
Ved årets udgang var der iværksat i alt 1.026 strukturfondsprogrammer (580 under de forskellige mål 
og 446 under EU-initiativerne). 
2- Stor finansiel aktivitet 
1997 var især præget af, at de opståede forsinkelser i bevillingsudnyttelsen i periodens begyndelse 
blev indhentet. Alt i alt må programgennemførelsen i dag siges at være tilfredsstillende. 
Situationen fremstår dog forskelligt, afhængig al om der er tale om programmerne for de enkelte mål 
(EUSR'er og SPD'cr) eller EU-initiativprogrammer. 
Tempoet for gennemførelsen af EUSR'erne og SPD'erne var klart stigende i årets løb. Pr. 31. 
december var der således disponeret over 62% af den samlede støtte for perioden (1994-1999), mens 
46% af støtten var udbetalt. Ser man alene på 1997, var der disponeret over ca. 99% af 
forpligtelsesbevillingerne for året, mens alle betalingsbevillinger var blevet udnyttet. Det er første 
gang, det er sket i den nuværende periode. F.eks. er bevillingsudnyttelsen under mål 1, som tegner sig 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
for 68% af det samlede budget for perioden, helt i overensstemmelse med de oprindelige overslag (de 
finansielle overslag, der blev fastsat i Edinburgh for perioden 1994-1999). Også bevillingsudnyttelsen 
under mål 3, 4 og 5b var klart forbedret. Resultaterne for de øvrige mål var knap så 
bemærkelsesværdige. Alle fondene har endvidere disponeret over samtlige bevillinger, de havde til 
rådighed, bortset fra FIUF (udnyttelsesgrad på 75%). Denne underudnyttelse skyldes især 
problemerne omkring omstruktureringen af fiskerflåden i visse af de medlemsstater, der modtager 
mest FIUF-støtte. Denne situation forrykker dog ikke i nævneværdig grad det samlede billede, idet 
FIUF kun repræsenterer 2% af de samlede strukturfondsbevillinger. 
Det skal bemærkes, at de medlemsstater, der var bedst til at udnytte bevillingerne, generelt hørte til de 
mindst velstillede EU-lande, som samtidig også er de største modtagere af strukturfondsstøtte, især 
mål 1-støtte: Spanien, Portugal og Irland. Udnyttelsen af såvel forpligtelses- som betalingsbevillinger 
er i disse medlemsstater gået hurtigere end forudsat i det oprindelige program. Grækenland, det fjerde 
samhørighedsfondsland, nåede op på samme høje udnyttelsesgrad i første halvår 1998. Ved udgangen 
af 1997 lod resultaterne for visse medlemsstater desværre endnu noget tilbage at ønske (Italien: mal I 
og 5b, Frankrig: mål I, Belgien: mål l). Situationen havde dog forbedret sig i årets løb. og 
forsinkelserne blev næslen indhentet i første halvår 1998, især hvad angår Italien, hvor forsinkelserne 
havde givet anledning til størst bekymring. 
Situationen for EU-initiativerne er væsentligt forskellig. Ved udgangen af 1997 var situationen for de 
13 EU-initiativer under ét, at der var disponeret over 56% af den samlede støtte for perioden (1994-
1999), mens kun 31% var udbetalt. Betragtes 1997 isoleret, var kun 61% af de disponible 
forpligtelsesbevillinger udnyttet, mens 90% af de disponible betalingsbevillinger var udnyttet. 
Denne træge gennemførelse skyldes ofte enten, at programmerne først er godkendt meget sent (mange 
programmer blev først vedtaget i 1996 og 1997 efter fordelingen af reserven), eller at særlige forhold 
har gjort sig gældende for visse af EU-initiativerne, f.eks. partnerskabsproblemet i forbindelse med 
URBAN og INTERREG II eller de særlige nyskabende aktioner under SMV-initiativet. 
For at fremskynde gennemførelsen af EU-initiativerne har Kommissionen indledt en dialog med 
medlemsstaterne for sammen med disse at drøfte eventuelle bevillingsoverførsler, enten mellem 
foranstaltninger under samme program, eller mellem programmer under samme initiativ. Disse 
forhandlinger forventes afsluttet i løbet af 1998 og vil muligvis føre til reallokering af bevillinger 
mellem initiativerne. 
3- Nærmere analyse af prioriteterne 
Samtidig med vedtagelsen og iværksættelsen af programmerne bestræbte Kommissionen sig i 1997 på 
at puste nyt liv i visse aktioner og prioriteter. Det højst prioriterede mål, bevarelse af arbejdspladser 
og fremme af beskæftigelsen, har således også været hovedmålet for de nye mål 2-programmer for 
1997-1999. Samtidig vil de 89 beskæftigelsespagter, når de bliver omsat i praksis, gøre det muligt at 
styrke Fællesskabets beskæftigelsesfremmende indsats på lokalt plan. Midtvejsundersøgelsen af 
programmerne (bortset fra mal 2-programmerne) vil gøre det muligt al foretage eventuelle justeringer 
for at fremskynde gennemførelsen af visse programmer, som er stødt på vanskeligheder. 
Som led i "SEM 2000"-initiativet (Sound and Efficient Management) vedtog Kommissionen i 1997 
ligeledes tre beslutninger til forbedring af forvaltningen af og kontrollen med strukturfondene: 
vedtagelse af 22 "faktablade" med angivelse af en række udgiftskategorier, der er berettiget til 
strukturfondenes medfinansiering; en forordning om de regler, medlemsstaterne skal overholde med 
hensyn til finanskontrollen; og endelig interne retningslinjer for, hvornår Kommissionen kan foretage 
nettokorrektioner af finansieringen. 
Ud over disse horisontale prioriteter blev også visse tematiske prioriteter nærmere analyseret i løbet af 
året: fondenes indsats til fordel for informationssamfundet (herunder gennem RISI-pilotprojekterne -
Regional Information Society Initiatives); den fremtidige byudvikling; udviklingen af landdistrikter; 
samspillet mellem regionalpolitikken og konkurrencepolitikken; sammenhængen mellem det 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
europæiske erhvervslivs konkurrenceevne på den ene side og FTU og innovation på den anden side. 
Disse analyser har klarlagt nogle spørgsmål og er i de fleste tilfælde mundet ud i nogle praktiske 
løsninger, som bør indgå i de kommende programmer. 
4- Hul på fremtiden 
I 1997 blev der taget hul på forberedelserne til den fremtidige politik for økonomisk og social 
samhørighed. Forberedelserne til tiden efter år 2000 begyndte med det europæiske 
samhørighedsforum i april og blev konkretiseret i "Agenda 2000" i juli. I Agenda 2000 beskrives de 
finansielle udsigter for årene 2000-2006 og de fællesskabspolitiske prioriteter. På det strukturpolitiske 
område beskriver Agenda 2000 den finansielle "pakke", der vil være nødvendig ved visse 
centraleuropæiske landes tiltrædelse, når princippet om økonomisk solidaritet skal opretholdes. I 
Agenda 2000 er der endvidere opstillet principper for en yderligere geografisk og finansiel 
koncentration, ligesom det foreslås at reducere antallet af mål fra de nuværende syv til tre, hvilkel vil 
forenkle iværksættelsen af programmerne og derved øge strukturfondsinterventionernes effektivitet. 
Kommissionen har i medfør af Agenda 2000 udarbejdet forslag til forordninger, som skal udgøre 
rammen om strukturfondenes og Samhørighedsfondens virke i perioden 2000-2006. Forslagene blev 
fremlagt af Kommissionen i marts 1998. Forslagene vil i 1998 (og sandsynligvis også i en del af 
1999) blive genstand for forhandlinger mellem medlemsstaterne og Kommissionen og de øvrige 
fællesskabsinstitutioner. Hensigten er at få vedtaget nye rammeforordninger for fondene, som skal 
finde anvendelse fra 1. januar 2000. 
B. EN BERETNING MED SMV-STØTTEN SOM GENNEMGÅENDE TEMA 
I de to forudgående årsberetninger var det interventionernes miljødimension (1995) og støtten til den 
teknologiske udvikling i regionerne (1996), der var de gennemgående temaer. Den foreliggende 
beretning skal belyse SMV-foranstallningernes rolle i strukturfondssammenhæng. Temaet er valgt, fordi 
Europa-Parlamentet har ønsket at få et bedre kendskab til strukturfondenes indsats på SMV-området. 
SMV-aktionerne dækker et bredt område, og emnet vil derfor blive berørt i mange kapitler - i de 
indrammede artikler. 
Der er i EU bred enighed om de små og mellemstore virksomheders (SMVers) betydning for 
beskæftigelsen, væksten og konkurrenceevnen. Over 99% af de 18,5 millioner virksomheder i El1 er 
SMV'er. SMV'erne beskæftiger 66% af arbejdsstyrken på det private arbejdsmarked og genererer 60% 
af den samlede omsætning. Det er således nødvendigt at udvikle SMV'erne for at øge beskæftigelsen i 
Europa og opnå en større økonomisk og social samhørighed i EU. Faktisk er det ifølge en undersøgelse 
foretaget af Det Europæiske Overvågningscenter for SMV'er de små og mellemstore virksomheder, der 
i dag har det største vækst- og beskæftigelsespotentiale. 
Det Europæiske Råd har i de senere år, og især i 1997, fremhævet nødvendigheden af at satse mere på 
SMV'erne. I juni 1997 vedlog Det Europæiske Råd i Amsterdam således en resolution om vækst og 
beskæftigelse og opfordrede bl.a. Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske 
Investeringsfond til at indføre et finansieringssystem for SMV'erncs højteknologiske projekter. Dette 
skete i november 1997 med indførelsen af "den europæiske teknologimekanisme". Det Europæiske Råd 
opfordrede på sit møde i Amsterdam også til en begrænsning af de byrder, der pålægges 
virksomhederne, og oprettede en Task Force ("BEST") med det formål at forenkle og forbedre 
virksomhedernes rammevilkår. Nævnte Task Force aflagde rapport for Kommissionen den 7. maj 1998. 
På det ekstraordinære beskæftigelsestopmøde i november i Luxembourg anerkendtes iværksætterånden 
som fælles rettesnor for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik. Prioriteringen af iværksætterkulturen er 
kommet til udtryk i Kommissionens meddeleise "Fremme af iværksætterånden i EU"1. Rådet har 
endvidere opfordret Kommissionen til at fremlægge forslag om økonomisk bistand til innovative og 
KOM(98)222af7. april 1998 
10 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
jobskabende SMV'er. Kommissionen fremlagde sine forslag i januar 19982, og Rådet vedtog disse i 
april. Denne politiske bevågenhed har også manifesteret sig ved oprettelsen af en gruppe af 
kommissionsmedlemmer, der samles om emnet «SMV'er og iværksætterånden». Gruppen består af de ni 
berørte kommissionsmedlemmer. Gruppen, som har til formål at opstille retningslinjer for den politiske 
indsats, bl.a. for at give SMV'er bedre adgang til fællesskabsprogrammerne, kom i gang med sit arbejde 
i begyndelsen af 1998. 
Kommissionen vedtog i 1997 den fjerde beretning om koordinering af aktiviteterne til fordel for 
SMV'er og håndværksfagene3, som behandler forbedringerne af virksomhedernes rammebetingelser og 
støtteforanstaltningerne til fordel for SMV'erne. Kommissionen ønskede med beretningen at give et 
samlet overblik over EU's indsats på SMV-området. 
Der gøres i disse år meget for at fremme beskæftigelsen, og strukturfondene har i mange år ydet deres 
bidrag ved at støtte oprettelsen og udviklingen af SMV'er. SMV'erne bidrager til skabelsen af 
økonomisk og social samhørighed og prioriteres derfor som regel højt i programmerne, der ofte omfatter 
specifikke foranstaltninger til fordel for SMV'erne. 
I den nuværende programmeringsperiode (1994-1999) er 15-20% af fondenes samlede midler specifikt 
helliget foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre ledelsen af SMV'erne, disses produktionsapparat 
og økonomiske rammevilkår (især i regioner med udviklingsefterslæb, regioner under industriel 
omstilling, landdistrikter og områder med meget lav befolkningstæthed). Der er tale om et samlet beløb 
på mellem 23 og 30 mia. ECU. I de tre nye medlemsstater (Østrig, Sverige og Finland) er den 
forholdsmæssige indsats til fordel for SMV'erne endnu større (30-40% af fællesskabsstøtten). Det skal i 
øvrigt bemærkes, at de fleste af de andre foranstaltninger i programmerne også er til gavn for 
SMV'erne, selv om foranstaltningerne ikke direkte vedrører disse. 
Den strukturfondstøtte, der direkte vedrører SMV'erne, sigter bredt og omfatter bl.a.: 
• investeringsstøtte i form af direkte tilskud eller særlige finansieringsordninger (risikovillig kapital 
eller iværksætterydelse, leasing osv.); 
• medfinansiering af infrastrukturer i industriområder; 
• uddannelse, herunder lederuddannelse (f.eks. støtte under mål 4 til SMV'er med henblik på 
opkvalificering af personale; EU-initiativet ADAPT's finansiering af uddannelser, der skal hjælpe 
SMV'erne med at foregribe virkningerne af de industrielle forandringer osv.); 
• rådgivnings- og informationstjenester (med henblik på oprettelse af virksomheder, ledelse, 
marketing, eksport eller teknologioverførsel, direkte støtte til etablering af servicecentre som 
f.eks. de europæiske erhvervsfremme- og innovationscentre - EF-EIC); 
• fremme af FTU, herunder gennem pilotprojekterne RIS (regionale innovâtionsstrategier) og 
RITTS (regionale strategier for teknologioverførsel); 
• foranstaltninger vedrørende informationssamfundet; 
• støtte til internationalisering gennem innovative foranstaltninger som f.eks. 
EUROPARTENARIAT eller RECITE II, som har til formål at udvikle det tværnationale 
handelssamarbejde mellem SMV'er, eller gennem EU-initiativet SMV; 
2 KOM(98) 26 af 21. januar 1998: «Vækst- og beskæftigelsesinitiativet » (EFT L 155 af 29.5.1998, s. 43) med 
forslag om en risikokapitalordning, tværnationale joint ventures (Joint European Ventures) og en 
garantiordning. 
3 KOM(97) 610 af 25. november 1997 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 11 
For at give SMV'erne endnu større vægt i de igangværende programmer fremlagde Kommissionen den 
30. maj 1997 retningslinjer4 for midtvej stilpasningen af fondenes programmer, som løber frem til 
udgangen af 1999, for mål 1 (regioner med udviklingsefterslæb) og mål 6 (tyndt befolkede regioner i 
Sverige og Finland). Disse retningslinjer skal gøre det muligt at anvende de midler, der er afsat i de 
nuværende programmer, til at støtte SMV'er, lokaludviklingsinitiativer og beskæftigelsesinitiativer. Det 
er herefter op til medlemsstaterne og regionerne at anvende midlerne på en sådan måde, at SMV'ernes 
jobskabelsespotentiale udnyttes. Hvad angår de nye mål 2-programmer (områder under industriel 
omstilling) for perioden 1997-1999 vedtog Kommissionen i november 1997 en særskilt meddelelse, 
hvoraf det fremgår, hvorledes der er taget hensyn til jobskabelsesmålet i denne nye 
programmeringsfase5. I samme meddelelse fremhæves SMV'ernes centrale rolle på 
jobskabelsesområdet. 
SMV'erne har således gradvis opnået en højere strukturpolitisk prioritering, hvilket afspejles i den 
øgede SMV-støtte, der er afsat i de seneste programmeringsdokumenter. 
Som en konsekvens af den højere prioritering tog Kommissionen i juli 1997 initiativet til en tematisk 
evaluering af strukturfondenes indvirkning på SMV'erne6 omfattende hele den nuværende 
programmering, herunder EU-initiativerne. Formålet med evalueringen var at få et bedre indblik i. 
hvilken type aktioner der medfinansieres samt disses reelle økonomiske indvirkning på SMV'erne. 
Evalueringen skal give svar på visse af de bemærkninger. Revisionsretten fremsatte i 1997 i sin 
årsberetning (vedrørende regnskabsåret 1996) i den del af beretningen, der vedrører strukturfondene og 
SMV'erne. Evalueringsresultaterne forventes at foreligge ved udgangen af 1998 og vil blive meddelt 
Budgetmyndigheden. 
4C(97)I381 af 5. maj 1997 
s K()M(97) 524 endelig udg. 
"KITS 133 af 12. juli 1997 
<**> 
KAPITEL 1: 
VIGTIGSTE BEGIVENHEDER 11997 <**> 
KAPITEL 1: 
VIGTIGSTE BEGIVENHEDER 11997 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 15 
1.1. DEN FREMTIDIGE ØKONOMISKE OG SOCIALE SAMHØRIGHED: 
FORELØBIGE RETNINGSLINJER 
1.1.1. DET EUROPÆISKE SAMHØRIGHEDSFORUM 
På foranledning af Monika Wulf-Mathies, kommissiortsmedlem med ansvar for regionalpolitik og 
samhørighed, arrangerede Kommissionen den 28., 29. og 30. april 1997 et forum i Bruxelles til 
opfølgning af den i 1996 vedtagne første rapport om økonomisk og social samhørighed, der blev 
vedtaget i 1996 (KOM(96) 542 endelig udg. af 6. november 1996). Rapporten er gennemgået i 
detaljer i den ottende årsberetning om strukturfondene, som blev offentliggjort i 1997 (indsnævring af 
forskellene mellem per capita-indkomsten i medlemsstaterne; fortsat regionale forskelle i per capita-
indkomsten og ikke mindst i arbejdsløsheden; øget social udstødelse og fattigdom). 
I samhørighedsforummet deltog over 1 200 personer med ansvar for den økonomiske og sociale 
samhørighedspolitik i hele EU samt formænd og repræsentanter på højt niveau for samtlige 
europæiske institutioner. 
I nogle af forummets indlæg om den fremtidige strukturfondreform, der skal vedtages inden næste 
programmeringsperiode (2000-2006), blev det foreslået at begrænse antallet af mål, forenkle 
procedurerne, koncentrere støtten yderligere og begrænse antallet af gennemførelsesprogrammer, især 
hvad angår EU-initiativerne. 
Den debat, der udspandt sig på forummet, bekræftede også nødvendigheden af at overvåge 
effektiviteten af fællesskabsstøtten. Der skal fastsættes objektive kriterier til måling af 
omkostningseffektiviteten. Strukturfondsstøtten skal betragtes mindre som en ret og mere som et 
incitament til at iværksætte effektive programmer. Jo nærmere vi kommer Den Okonomtskc og 
Monetære Union, des strammere bliver budgetterne. Derfor må støtten varieres og f.eks. ydes i form 
af en kombination af støtte og lån, rentegodtgørelser, lånegarantier eller mere innovative 
finansieringsmåder. 
De kommissionsmedlemmer, der har ansvaret for samhørighedspolitikken, sammenfattede i deres 
afsluttende indlæg de vigtigste konklusioner, man var nået frem til på forummel. De stadig hurtigere 
strukturelle ændringer, som påvirker ikke alene regioner med udviklingsefterslæb, men også regioner 
med megen industri samt landdistrikter og byområder, taler for det første for. at EU fortsætter sin 
støtte til fremme af den økonomiske og sociale samhørighed. For det andet skal regionerne have støtte 
til at diversificere deres erhvervsliv og blive mere nyskabende, f.eks. gennem en udvikling af 
informationsteknologierne og FTU-aktiviteterne. For det tredje er det vigtigt, at strukturfondene yder 
en mere massiv støtte til uddannelse og livslang læring og på alle måder stimulerer beskæftigelsen og 
konkurrenceevnen. 
1.1.2. RETNINGSLINJERNE I «AGENDA 2000»1 
Meddelelsen "Agenda 2000" skal ses på baggrund af både EU's udvidelse med de centraleuropæiske 
lande, indførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union og reformen af de vigtigste 
fællesskabspolitikker, herunder samhørighedspolitikken og den fælles landbrugspolitik (som begge 
har betydning for landdistrikterne). I Agenda 2000 beskrives de finansielle udsigter for de første år i 
det næste årtusinde og de fællesskabspolitiske prioriteter. 
KOM(97)20()0 (bind 1, 2 og 3) af 15/07/97 
/ 6 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
På det strukturpolitiske område er Agenda 2000 en opfølgning af den første rapport om den 
økonomiske og sociale samhørighed og Samhørighedsforummet (se ovenfor). 
De foreslåede strukturpolitiske bevillinger for årene 2000-2006 andrager 2863 mia. ECU (1999-
priser) og fordeler sig som følger: 
• 218,4 mia. ECU til strukturfondene til fordeling blandt de nuværende 15 medlemsstater; 
• 21,0 mia. ECU til Samhørighedsfonden til fordeling blandt de nuværende medlemsstater; 
• 46,9 mia. ECU til ansøgerlandene (7,3 mia. til førtiltrædelsesperioden og 39,6 mia. til støtte efter 
tiltrædelsen). 
Den økonomiske solidaritet, som er grundprincippet for samhørighedspolitikken, fastholdes 
naturligvis. Dette er så meget mere nødvendigt, som udvidelsen vil omfatte lande på meget forskellige 
udviklingsstadier. Derfor har Kommissionen foreslået at fastholde støtten på det niveau, den vil nå op 
på i 1999, nemlig 0,46% af EU's BNI. 
Endvidere er der i Agenda 2000 opstillet principper, som vil effektivisere samhorighedspolitikken. 
Støtten skal bl.a. koncentreres om færre geografiske områder for at udnytte loftestangseffekten. Den 
øgede koncentration af støtten er endvidere en uundgåelig følge af de stramme budgetter, som 
begrænser (og fortsat vil begrænse) medlemsstaternes udfoldelsesmuligheder, og forhindrer 
medlemsstaterne i at overskride den fastsatte grænse (0,46% af BNI i 1999). 
Effektiviteten vil også blive fremmet af de forslåede forenklinger, som især går ud på at reducere 
antallet af mål fra de nuværende syv til tre: 
• det nye mål 1 vil være identisk med det nuværende mål 1. Kriterierne for regionernes 
støtteberettigelse vil blive nøje overholdt. Randområderne samt de nuværende mål 6-områder vil 
automatisk blive omfattet af det nye mål 1. Mål 1 vil fortsat være det højst prioriterede mål, idet 
ca. to tredjedele af strukturfondmidlerne vil gå til mål 1-aktioner. De fire strukturfonde skal støtte 
udviklingen i de pågældende regioner. 
• det nye mål 2 vil omfatte regioner under økonomisk og social omstilling, som lider af stor 
arbejdsløshed (dvs. områder med industriel tilbagegang, sårbare landdistrikter, fiskeriamængige 
områder samt kriseramte byområder). Mål 2 vil i perioden 2000-2006 højst berøre lS'.r af 
befolkningen, og de støttede områder vil stort set være identiske med de områder, der modtager 
regional statsstøtte i henhold til traktatens artikel 92, stk. 3, litra c). Omstillingen i disse omrader 
vil blive støttet af tre strukturfonde (EFRU, ESF, FIUF) samt EUGFL-Garantisektionen. 
• det nye mål 3 (udvikling af menneskelige ressourcer) får til formål at støtte tilpasningen og 
moderniseringen af uddannelses- og beskæftigelsespolitikkerne/systemerne. Mål 3-støtte vil også 
blive ydet uden for mål I- og 2-regionerne/områderne. Mål 3-foranstaltningerne vil alene blive 
medfinansieret af ESF. 
Den støtte, der ydes af fondene (herunder EUGFL-Udviklingssektionen for mål I med støtte fra 
EUGFL-Garantisektionen i mål 2-områderne samt de øvrige landdistrikter i Unionen) til fordel for 
landbrugsstrukturerne og udviklingen af landdistrikter, vil gøre det muligt for landmændene og den 
øvrige befolkning i landdistrikterne at fortsætte tilpasningen til de forventede ændringer (udviklingen 
i markederne, globalisering af økonomien osv.). Befolkningen i landdistrikterne vil også skulle 
opfylde samfundets forventninger til miljøforbedringer ved at tilstræbe en harmonisk økonomisk 
udvikling og beskyttelse af naturrigdommene. Der vil blive lagt større vægt på miljøforanstaltninger 
inden for landbruget som et bidrag til en bæredygtig udvikling af landdistrikterne. 
Strukturfondenes virksomhed vil også blive effektiviseret gennem en ny partnerskabsmodel for 
Kommissionen og medlemsstaterne. Programforvaltningen vil blive decentraliseret og lagt ud til 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 17 
medlemsstaterne og regionerne. Til gengæld vil Kommissionen kræve større selektivitet og stringens 
ved fastlæggelsen af de overordnede prioriteter. Samtidig skal overvågningen, evalueringen og 
kontrollen styrkes. 
Endelig må samarbejdet mellem EIB, EIF og strukturfondene forbedres for at øge interventionernes 
gennemslagskraft. 
Kommissionen har i medfør af Agenda 2000 udarbejdet forslag til forordninger, der skal udgøre 
rammen om strukturfondenes og Samhørighedsfondens virke i perioden 2000-2006. Forslagene 
omfatter en generel forordning om strukturfondene, forordninger om de enkelte fonde (EFRU, ESF, 
FIUF, EUGFL-støtte til udvikling af landdistrikter), en revision af Samhørighedsfonden og en 
forordning om et nyt førtiltrædelsesinstrument. Kommissionen fremlagde forslagene den 18. marts 
19982. 
1.2. MINDRE ÆNDRINGER I F1NANSIERINGSPOLH IKKEN 
1.2.1. HØJ PRIORITERING AF BESKÆFTIGELSEN I DE NYE MAL 2-PROGRAM1V1ER (1997-99) 
Kommissionen har i forbindelse med forberedelsen af anden programmeringsperiode for mål 2 ( 1997-
1999) forelagt medlemsstaterne retningslinjer, hvori der gives højeste prioritet til bevarelse af 
beskæftigelsen og til beskæftigelsesfremme. Som nævnt i Kommissionens meddelelse3, i hvilken de 
nye programmer sammenfattes, er man i 1997 nået langt med kvantificeringen af de nye mål 2-
programmeringsdokumenters effekt på beskæftigelsen. 55 af de 66 programmeringsdokumenter 
indeholder detaljerede estimater for de enkelte foranstaltninger svarende til ca. 66% af den samlede 
fællesskabsfinansiering. 
Tallene for jobskabelseselfektcn skal naturligvis fortolkes med varsomhed, især fordi de forskellige 
regioner ikke har anvendt den fælles metode, som Kommissionen har foreslået til beregning af 
beskæftigelseseffekten. Med dette lille forbehold fremgår det af tallene, at ca. 8S0 000 arbejdspladser 
forventes oprettet, bevaret eller omfordelt som følge af mål 2-interventionerne i perioden 1997-1999. 
To tredjedele af de nye jobs skabes i de lande, som er hovedmodtagere af mål 2-stotte. nemlig 
Frankrig, Spanien og Det Forenede Kongerige. Ifølge de seneste beregninger svarer antallet af nye 
arbejdspladser nogenlunde til niveauet i 1989-93. Der er forholdsvis få midlertidige stillinger blandt 
de nyoprettede stillinger (ca. 100 000 i syv medlemsstater). 
Helt konkret dækker programmerne fire indsatsområder: 
• støtte til virksomhedernes, især SMV'ernes, vækst og konkurrenceevne (48% af de anslåede 
udgifter); 
• uddannelse og beskæftigelsesstøtte, herunder foranstaltninger, der skal gøre arbejdskraften 
fortrolig med avancerede teknologier (34%); 
• renovering og retablering af nedslidte industri- og byområder ( 12%); 
• fremme af turisme, rene teknologier, genbrug af industriaffald og vand osv. (6%). 
Samtlige foranstaltninger og projekter til fordel for regioner under industriel omstilling skal være i 
gang senest den 31.12.1999 og være betalt den 31.12.2001. 
2 KOM(98) 130, KOM(98) 131 og KOM (98)138 
3 KOM(97)524 endelig udg. «De nye regionale programmer (1997-1999) under EU's strukturpolitiske mål 2 
med særlig vægt på jobskabelse». 
/ 8 Niende årsberetning fra strukturfondene (199 7) 
1.2.2. PRIORITETERNE FOR MIDTVEJSUNDERSØGELSEN AF FONDENES PROGRAMMER (UDEN FOR 
MÅL 2) 
Kommissionen vedtog i maj 1997 retningslinjer for prioriteringen i forbindelse med tilpasningen af 
strukturfondsprogrammerne frem til udgangen af 19994 (undtagen hvad angår mål 2, der behandles 
særskilt, jf. punkt 1.2.1). De opstillede prioriteter er alle i overensstemmelse med hovedmålet, nemlig 
at støtte beskæftigelsen. Hovedmålet blev bekræftet i Amsterdam-traktaten (nyt afsnit VIA) og på det 
ekstraordinære beskæftigelsestopmøde i Luxembourg den 20. og 21. november 1997. 
Kommissionens retningslinjer er en referenceramme for tilpasningen af de nuværende programmer. 
Efter de foreløbige evalueringer (punkt 3.1) udgør retningslinjerne grundlaget for de eventuelle 
midtvejstilpasninger af programmerne for perioden 1994-1999. Tilpasningerne skal i givet fald 
gennemføres i løbet af 1998. 
Seks områder har fået prioritet: 
1- Basisinfrastrukturerne. Ved investeringer i basisinfrastrukturer, bl.a. de transeuropæiske net (TEN), 
skal de forskellige til rådighed værende finansielle instrumenter, herunder EIB- og E1F-
instrumenterne, udnyttes bedre (jf. punkt 5.2 og 5.3). 
2- Erhvervslivets rammevilkår. I retningslinjerne lægges der særlig vægt på forbedringen af 
SMV'ernes internationale konkurrenceevne, særlig i servicesektoren (informationssamfund, "total 
quality management" osv.). Der tilstræbes også en forbedring af situationen for virksomheder med for 
svagt kapitalgrundlag. Forbedringen skal bl.a. ske ved at anvende de finansieringsmuligheder, 
støtteordningerne for mindre virksomheder indeholder. 
3- FTU og informationssamfundet. I retningslinjerne opfordres der til at lægge særlig vægt på stotten 
til teknologisk innovation. Mere generelt opfordres der til en forholdsmæssig forøgelse af 
bevillingerne til FTU og innovation (jf. punkt 1.3.1, 1.3.5 og 6.4). 
4- Miljø og bæredygtig udvikling. Kommissionen tilskynder til at gore mere ud af forebyggende 
foranstaltninger og af økosektoren, der får voksende betydning (jf. punkt 6.2). 
5- Menneskelige ressourcer og uddannelse. Der peges på nødvendigheden af at gå fra en passiv til en 
aktiv beskæftigelsespolitik. Samtidig skal der skabes nye muligheder for at udvikle de menneskelige 
ressourcer, bl.a. i et samarbejde mellem SMV'er (jf. punkt 6.1). 
6- Lighed mellem mænd og kvinder. Der foreslås en støtte til diverse foranstaltninger, som kan 
medvirke til at fremme lige muligheder, som f.eks. forbedring af de sociale infrastrukturer, adgang til 
beskæftigelse og arbejdsregler og -vilkår, adgang til tjenesteydelser samt oprettelse og udvikling af 
SMV'er (jf-punkt 6.3). 
Kommissionen ønsker endvidere at tilskynde de nationale og regionale partnere til at sikre 
programmelnes kvalitet og effektivitet. Delte er en "horisontal" prioritet, der lager sigte pa bl.a. 
parinerskabel (mere aktiv deltagelse fra arbejdsmarkedets parter og interesseorganisationer i øvrigt), 
overvagningsregler (særlig med henblik på at måle resultater og afsløre mangler ved gennemførelsen), 
information og offentlighed omkring de af strukturfondene finansierede aktiviteter og endelig 
effektiviteten af betalingsprocedurerne. 
Overvågningsudvalgene og de kompetente myndigheder skal på grundlag al disse retningslinjer og 
resultaterne af de foreløbige evalueringer foreslå eller vedtage tilpasninger til de igangværende 
programmer. Tilpasningerne skal som hovedregel ske i 1998. 
4 C(97) 138 laf 05/05/97 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) .19 
1.2.3. IVÆRKSÆTTELSE AF DE REGIONALE OG LOKALE BESKÆFTIGELSESPAGTER 
Stats- og regeringscheferne var på deres møde i Firenze i 1996 positivt stemt over for Europa-
Kommissionens retningslinjer for en styrkelse af strukturinterventionernes beskæftigelseseffekt 
(KOM(96)109 af 10. juni 1996). De anerkendte især nødvendigheden af at udvide og styrke 
partnerskabet ved iværksættelsen af beskæftigelsesforanstaltninger, således som Kommissionen havde 
anbefalet i sit oplæg af 1996 om tillidspagter. 
På mødet i Dublin i december 1996 bekræftede Det Europæiske Rådet på ny disse retningslinjer og 
krævede en hurtig iværksættelse af pilotaktioner, der kunne udvikle sig til lokale og regionale 
beskæftigelsespagter. De nationale myndigheder skulle udvælge de ansøgningsberettigede områder 
eller byer. Det Europæiske Råd tog på mødet i Amsterdam i juni 1997 listen over udvalgte områder til 
efterretning. 
Tre udvælgelseskriterier: 
De af medlemsstaterne udvalgte forslag til beskæftigelsespagter skulle opfylde tre kriterier for at 
komme i betragtning. Der skulle være tale om: 
• en «bottom-up»-modcl baseret på lokale initiativer; 
• et bredt partnerskab omfattende alle berørte lokale aktører i form af myndigheder og den 
offentlige sektor i det hele taget, arbejdsmarkedets parter, private aktorer og sammenslutninger, 
som yder et væsentligt bidrag til beskæftigelsen; 
• en helhedsløsning baseret på en nøjagtig diagnosticering af den lokale situation, som forer til 
samordnede nyskabende aktioner (handlingsplaner for beskæftigelsen). 
Status ved udgangen af 1997 
89 tillidspagtsprojekter fra områder (heriblandt nogle landdistrikter) eller byer i de 15 medlemsstater 
var erklæret for berettigede til teknisk bistand fra Fællesskabet. Bistanden har form af en stotte på 
højst 200 000 ECU pr. pagt. Støtten skal gøre det muligt at udarbejde en handlingsplan for 
beskæftigelsen og udbrede kendskabet til denne i EU. Pr. 31/12/97 var der truffet beslutning om 
teknisk bistand fra fondene til 84 beskæftigelsespagter (22 i henhold til artikel i ESF, otte i henhold til 
artikel 8 i EUGFL-Udviklingssektionen og 54 i henhold til artikel 7 i EFRU). 
De første handlingsplaner i forbindelse med de 89 regionale og lokale beskæftigelsespagter vil blive 
udarbejdet i første halvår 1998. Når de er godkendt, kan de iværksættes og indtil udgangen af 1999 
modtage støtte fra strukturfondene i henhold til eksisterende programmer. 
Kommissionen vil til sin tid bestræbe sig på at sammenfatte beskæftigelsespagternes indhold på en 
hensigtsmæssig made og udnytte oplysningerne deri med henblik på at fremme jobskabelsen. 
1.2.4. "SEM 2000M-INITIATIVET: BEDRE FORVALTNING OG KONTROL AF FONDENE 
Som led i "SEM 200()"-initiativet («Sound and Efficient Management») vedtog Kommissionen i 1997 
tre beslutninger til forbedring af forvaltningen af og kontrollen med strukturfondene: 
1- Udgiftsdækning: 
Kommissionen vedtog i april 1997 en række beslutninger5 om, hvilke udgiftskategorier der kan 
medfinansieres af strukturfondene på visse områder, der tidligere havde voldt vanskeligheder. Der var 
tale om 22 "faktablade" med en nærmere redegørelse for følgende begreber og udgiftskategorier: 
•s KIT U46 af 05/06/97 
20 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Definition af begrebet "endelig modtager"; støtteberettigelsesperioden; forpligtelsens gyldighed på 
nationalt plan; redegørelse for begrebet "faktisk påløbne omkostninger"; kontering af indirekte 
omkostninger; afskrivninger; national medfinansiering i naturalier; bogføring af bankrenter af EF-
forskud; bogføring af andre indtægter; finansieringsomkostninger, bankgebyrer, bøder, 
sagsomkostninger og ekspertbistand; bankgarantiprovision; køb af brugt materiel; grundkøb; køb af 
fast ejendom; moms og andre afgifter og skatter; alternerende finansiering af medfinansierede 
projekter; løbende transaktioner/omlægning af virksomhedernes statusopgørelse; finansieringsteknik: 
garantifonde; finansieringsteknik: venturekapitalfonde; leasing; tilbagebetalingspligtige 
støtteordninger; offentlige administrationsomkostninger, herunder lønninger til medlemsstaternes 
embedsmænd. 
Disse faktablade skal give aktørerne "i marken" et overblik over, hvad fondene kan medfinansiere i 
medfør af igangværende programmer og derved forhindre visse uregelmæssigheder i 
fondsforvaltningen (se punkt 4.2). 
2- Forordning (EF) nr. 2064/97 om detaljerede ordninger for medlemsstaternes finanskontrol af 
aktioner, der medfinansieres af strukturfondene^: 
Denne kommissionsforordning, som blev vedtaget den 15. oktober 1997, fastlægger 
minimumskravene til medlemsstaternes udgiftskontrol. Forordningen er udstedt i medfør af artikel 23 
i Rådets samordningsforordning for fondene (EØF) nr. 4253/88 (ændret ved forordning (EØF) nr. 
2082/93) og fastlægger: 
• de overordnede mål for finanskontrollen (omfattende et tilfredsstillende revisionsspor), 
• en minimumsprocentdel af udgifter, der skal kontrolleres (5% af udgifterne for hvert program), 
• den kontrol, der skal gennemføres på projektniveau, 
• reglerne for den kontrolerklæring, der skal afgives ved afslutningen af hvert enkelt program. 
Forordningen trådte i kraft i november 1997 med undtagelse af artikel S (kontrolerklæring), som 
trådte i kraft den 1. januar 1998. 
3- Kommissionens interne retningslinier for ncttokorrektioner af finansieringen: 
Disse retningslinjer blev vedtaget den 15. oktober 1997 på baggrund af artikel 24 i Rådets forordning 
(EØF) nr. 4253/88. Af retningslinjerne fremgår det, hvornår Kommissionen kan foretage en 
nettokorrektion (dvs. en reduktion) af sin medfinansiering af et program. Hovedårsagen til en sådan 
korrektion er, at en medlemsstat væsentligt tilsidesætter sine forpligtelser med hensyn til 
finanskontrol. 
('EFTL290af23/10/97 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 21 
1.3. UDDYBNING AF SAMHØRIGHEDENS PRIORITETER PÅ FORSKELLIGE 
OMRÅDER 
I lighed med tidligere år, hvor Kommissionen har analyseret bestemte emner (som f.eks. 
«samhørighedspolitikken og miljøet» i 1995 og «samhørighedspolitikken og kulturen» i 1996), har 
Kommissionen sat en debat i gang om flere nye områder af betydning for samhørighedspolitikken. Da 
strukturfondene er de fremmeste formidlere af denne politik, er det relevant at gennemgå de 
pågældende områder i denne beretning. 
1.3.1. UDFORDRINGEN FRA INFORMATIONSSAMFUNDET (KOM(97)7) 
Kommissionen vedtog den 22. januar 1997 en meddelelse om "Samhørighed og 
informationssamfundet" (KOM (97)7). Regionernes evne til at udnytte informationssamfundets 
værktøjer får stadig større betydning for deres konkurrenceevne på de europæiske og andre 
internationale markeder. Værktøjerne: 
• giver virksomhederne valget mellem en række forskellige etableringssteder, således at de kan 
udnytte forskelle i omkostninger og/eller afsætningsmuligheder på de forskellige lokale markeder; 
• gør det muligt for virksomhederne hurtigt at reagere på de stadige forandringer i rammevilkårene 
ved at indføre fleksible organisationsformer; 
• gør det muligt for virksomhederne at blive tilsluttet netværk og derved opnå besparelser. 
Der er på mange områder en stor forskel såvel mellem medlemsstaterne, som inden for de enkelte 
medlemsstater, hvad angår adgang til informations- og kommunikationsinfrastrukturerne og disses 
kvalitet. Forskellene er større endnu, når man ser på de områder, som er afgørende for den fulde 
udnyttelse af informationssamfundet. Her tænkes f.eks. på uddannelsesniveauet, som skal vare 
tilstrækkelig højt for at gøre informationssamfundets tilbud alment tilgængelige, den private og 
offentlige sektors promovering af informationssamfundet samt bevidstgørelseskampagner. 
Endelig gør liberaliseringen televirksomhederne og serviceudbyderne mere lydhøre over for den 
konkrete efterspørgsel og mere opmærksomme på omkostningerne ved serviceydelserne. Fra en 
samhørighedssynsvinkel er der dog fare for en favorisering af områderne med den mest koncentrerede 
efterspørgsel, når der skal nyinvesteres i telekommunikationsinfrastrukturer. Omvendt er områder 
med spredt efterspørgsel i fare for at blive «hægtet af» udviklingen. 
Kommissionen har peget på en række strategier, som regionerne, staterne og Kommissionen selv 
opfordres til at udforske nærmere: 
Hvad angår love og forskrifter henstiller Kommissionen til medlemsstaterne at følge tidsplanen for 
liberaliseringen af markederne, idet enhver usikkerhed om gældende regler kan modarbejde nye 
investeringer netop i de områder, hvor afkastet af investeringerne er mest usikkert. Kommissionen har 
dog gjort opmærksom på, at tidsplanen bør suppleres med andre foranstaltninger, især hvad angår 
autorisationsordninger og regierom "public service"-virksomhcd. 
Med hensyn til investeringer er det klart, at kriterierne for offentlig finansiering af infrastrukturerne i 
denne konkurrenceprægede sektor bliver stadig strengere. Men da infrastrukturdækningen er meget 
uensartet, opfordrer Kommissionen de pågældende medlemsstater og regioner til nøje at vurdere 
beslutningerne om investeringer (herunder de investeringer, der støttes af strukturfondene) for al sikre 
en reel addilionalitet og målrette investeringerne omkring projekter, som umiddelbart fremmer 
samhørigheden i de områder, hvor disse investeringer sandsynligvis ikke ville blive foretaget, hvis det 
skulle ske på markedsvilkår. 
22 Niende årsberetning fra strukturfondene (199 7) 
Endelig spiller medlemsstaterne og regionerne en vigtig rolle for løsningen af de problemer, som de 
mere «uhåndgribelige» aspekter af informationssamfundet forårsager i form af økonomiske, 
forvaltningsmæssige og uddannelsesmæssige hindringer. Informationssamfundet er et dynamisk 
koncept, hvis udformning vil afhænge af de institutionelle relationer, traditionerne, de kulturelle 
sædvaner og den økonomiske struktur i det pågældende land eller den pågældende region. 
Kommissionen opfordrer de offentlige myndigheder til at tage initiativet og udarbejde strategier, 
forbedre uddannelsesmulighederne, etablere egnede strukturer, bevidstgøre offentligheden og fremme 
synergieffekten gennem en bedre udnyttelse af de forskellige finansieringskilder. 
Kommissionen vil herefter dels være mere konsekvent i sin indsats på informationssamfundsområdet 
for at udnytte synergivirkningen bedre, dels indarbejde samhørighedsdimensionen i sine kommende 
initiativer, særlig i sin rapport om reglerne for "public service" (1. januar 1998), og dels følge op på 
og støtte medlemsstaternes arbejde på strukturfondenes indsatsområder. Informationssamfundet er 
anerkendt som et nøgleelement i omstillingen af mål 2-regionerne og fremstår i dag som et område, 
der bør prioriteres højt i mål I- og 6-regionerne. Der er ingen tvivl om. at informationssamfundets 
betydning for regionaludviklingspolitikken vil vokse. 
1.3.2. EN DAGSORDEN FOR BYERNE (KOM(97|197): 
Kommissionen har startet en dialog om byudviklingens fremtid på grundlag af en meddelelse af 6. 
maj 1997 om "En dagsorden for byerne i Den Europæiske Union". Det centrale punkt på dagsordenen 
er at finde en samordnet og konsekvent løsning på det voksende antal problemer i byerne. 
Kommissionen ønsker en debat i de europæiske institutioner og med de ikke-statslige organisationer 
og sammenslutninger, hvis indsats isærer rettet mod byerne. Denne debat skal give bydimensionen en 
mere strategisk placering i Unionens fremtidige politikker. EU's byer påvirkes allerede af 
Fællesskabets miljø-, transport-, beskæftigelses-, socialintegrations-, energi- og FTU-politik samt ikke 
mindst af samhørighedspolitikken. 
Byerne er drivkraften bag den økonomiske vækst, konkurrenceevnen og beskæftigelsen, og byernes 
stærke og svage sider afspejles direkte i de regionale forskelle på europæisk plan. Samtidig vokser de 
europæiske byers problemer uafbrudt: overfyldte gader, arbejdsløshed og miljøgener samt fattigdom 
og udstødelse, dårlige boligforhold, kriminalitet og narkomani. 
Byerne kan dog også være med til at højne livskvaliteten, ikke alene økonomisk, men også kulturelt 
og socialt. Byerne giver ligeledes med deres koncentration af aktiviteter gode muligheder for at opnå 
den tilstræbte bæredygtige udvikling. 
Kommissionen understreger nødvendigheden af at finde en helhedsløsning på byernes problemer. En 
sådan helhedsløsning kræver en bedre koordinering af indsatsen på lokalt, regionalt, nationalt og 
endog europæisk plan, idet indsatsen i dag synes at være alt for spredt. En konsekvent planlægning vil 
give byerne bedre mulighed for at løse problemerne og således udnytte deres potentiale. 
Strukturfondene kan støtte disse helhedsløsninger, f.eks. ved at rette indsatsen mod de store 
arbejdsløshedslommer i bymidterne og de tæt befolkede forstæder og ved at forbedre infrastrukturerne 
og de offentlige transportsystemer for at gøre lette adgangen til randområderne. 
Kommissionens meddelelse er tænkt som et bidrag til en bred debat om byernes rolle i Unionen. 
Meddelelsen blev allerede behandlet under det uformelle møde mellem ministrene for 
regionaludvikling og fysisk planlægning i Noordwijk i juni 1997. Emnet blev taget op af Europa-
Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget i 1997. Disse institutioner 
skal officielt tage stilling til spørgsmålet i 1998. 
Endelig vil Kommissionen fremlægge resultaterne af denne debat på et bypolitisk forum, der bliver 
afholdt i Wien den 26. og 27. november 1998. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 23 
1.3.3. DET EUROPÆISKE "LEADER"-KOLLOKVIUM OM UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER 
Det Europæiske "LEADER"-kollokvium om udvikling af landdistrikter blev afholdt i Bruxelles den 
9., 10. og 11. november 1997. Der var over 1 000 deltagere, som repræsenterede dels 
lokalaktionsgrupper og andre aktører fra nærsamfundene, dels medlemsstaterne og ansøgerlandene. 
Kollokviet gav lejlighed til at udveksle oplysninger og erfaringer, drøfte samarbejdsmuligheder 
mellem regionerne og drage nyttige konklusioner. Resultaterne af kollokviet var især værdifulde ved 
udarbejdelsen af «Agenda 2000» (se punkt 1.1.2), hvori der bl.a. foreslås et nyt EU-initiativ til fordel 
for udviklingen af landdistrikter. 
Franz Fischler, kommissionsmedlem med ansvar for landbrug og udvikling af landdistrikter, gjorde i 
sit afsluttende indlæg meget ud af nødvendigheden af et nyt EU-initiativ for landdistriktsudvikling 
efter 1999. Initiativet skal bygge på lokale partnerskaber, fremme private initiativer, generere 
innovation og sikre regionernes egenart. Det er nødvendigt med et europæisk netværk for at øge 
initiativels effekt og lette det tværnationale samarbejde. 
I øvrigt vil en forenkling af procedurerne øge gennemsigtigheden og lette gennemførelsen af dette 
initiativ. Gennemførelsen skal bygge på partnerskabet og subsidiaritetsprincippet, således at der kan 
tages hensyn til landdistrikternes forskelligheder. 
Dette nye initiativ skal gennemføres over hele Fællesskabet for at give landdistrikterne mulighed for 
at fastlægge deres egen udviklingsstrategi. 
Initiativet skal også bidrage til en forbedring af beskæftigelsessituationen, livskvaliteten og miljøet i 
landdistrikterne. 
1.3.4. REGIONALPOLITIK OG KONKURRENCEPOLITIK 
1 strukturfondenes nuværende programmeringsperiode er der forskelle mellem de regioner, der 
modtager national støtte, og de regioner, der modtager strukturfondsstøtte. Befolkningen i de områder, 
der har krav på strukturfondsstøtte (næsten 51% af Fællesskabets befolkning) er større end 
befolkningen i de områder, der modtager national støtte (næsten 47 %). Der er især 
uoverensstemmelser mellem de områder, der modtager national støtte, og mål 2- og 5b-områderne. 
Der er således regioner, som modtager national støtte, men ingen strukturfondsstøtte (disse regioner 
udgør ikke noget reelt problem), og regioner, der er berettigede til strukturfondsstøtte, men som ikke 
er omfattet af en national regionalstøtteordning. 
Hvad angår den sidstnævnte kategori af regioner bliver strukturfondinterventionerne mindre effektive 
som følge af, at interventionerne til fordel for virksomheder i disse regioner skal opfylde de 
betingelser for ydelse af statsstøtte, som finder anvendelse på regioner, der ikke modtager nogen 
regionalstøtte. Og disse betingelser er klart mindre gunstige. Denne differentierede behandling af 
regionerne afhængig af, om de er omfattet af en regionalstøtteordning eller ej, forvansker også de 
udsendte politiske signaler omkring EU's strukturinterventioner. 
Af denne årsag behandlede Kommissionen ved vedtagelsen den 16. december 1997 af nye 
retningslinjer for regionalstøtte (se punkt 6.7) også en meddelelse til medlemsstaterne om 
sammenhængen mellem regionalpolitikken og konkurrencepolitikken. 1 denne meddelelse, som blev 
vedlaget i marts I9987, baner Kommissionen vej for løsninger, der skal allijælpe den manglende 
konsekvens. I lighed med Agenda 2000 fremhæver denne meddelelse nødvendigheden af al øge den 
geografiske koncentration af strukturstøtten for den kommende programmeringsperiode. Formålet er 
al sikre, at de geografiske områder, der er berettigede til strukturfondsstøtte, kommer til at ligge inden 
for statsstøtteområderne. Sidstnævnte områder begrænses af, at deres befolkning højst må udgøre 
42,7% af EU's befolkning. Der skal også tages hensyn til følgende betingelser, når det nye kort over 
7 C( 1998)673 endelig udg. af 17/03/98 
24 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
de af strukturfondene støttede områder skal tegnes: Kriteriet "75% af BNP pr. indbygger" skal nøje 
overholdes ved fastlæggelsen af regioner med udviklingsefterslæb (mål 1); alene områder, der også 
foreslås støttet i henhold til artikel 92, stk. 3, litra c), må anerkendes som støtteberettigede i henhold 
til det nye mål 2 - kun rent undtagelsesvis kan andre regioner medtages; det skal sikres, at 
afgrænsningen af strukturfondområderne og statsstøtteområderne finder sted sideløbende, således at 
begge "kort" kan træde i kraft 1. januar 2000. 
1.3.5. KONKURRENCEEVNE. FTU OG INNOVATION 
Kommissionen har udarbejdet en meddelelse om "Samhørighed, konkurrenceevne og FTU- og 
innovationspolitik"8, som vil blive formelt vedtaget i første kvartal af 1998. 
For at øge de ugunstigt stillede regioners konkurrenceevne skal det sikres, at FTU- og 
innovationspolitikken rettes mod og integreres i regionens erhvervsliv. Det skal ligeledes sikres, at 
FTU- og innovationspolitikken støttes af regionale aktører, som kan klarlægge regionens strategiske 
prioriteter og kanalisere midlerne i den rigtige retning. Såvel strukturfondene som 
forskningsrammeprogrammet spiller en rolle i denne proces. Med enkelte undtagelser er der stadig et 
stort "technology gap", især mellem regionerne. 
Kommissionen har med sine analyser søgt at finde frem til praktiske løsninger, der gør det muligt at 
føre en helhedspolitik på FTU- og innovationsområdet i Fællesskabet for at bidrage til den 
økonomiske vækst i de dårligst stillede regioner og fremme den økonomiske og sociale samhørighed. 
8 KOM( 1998)275 af 27/05/98 
ST 
KAPITEL2: 
IVÆRKSÆTTELSE OG GENNEMFØRELSE AF PROGRAMMERINGERNE I 
MEDLEMSSTATERNE 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 27 
2.1. GENNEMGANG AF DE ENKELTE MÅL 
2.1.1. VEDTAGELSE AF NYE PROGRAMMER 11997 
I 1997 begyndte anden del af den nuværende programmeringsperiode. 1997 var samtidig 
programmeringsperiodens tredje år med fuld aktivitet for fondene. Stort set alle programmer er nu ved 
at blive gennemført "i marken". Undtagelserne er visse EU-initiativprogrammcr, som først - med 
nogen forsinkelse - blev vedtaget i 1997. I 1997 blev der dog også vedtaget nye programmer, især for 
mål 2 (industriområder i tilbagegang), for den nye programmeringsperiode 1997-1999. 
(Programmeringen for mål 2 er som bekendt opdelt i to treårsperioder: 1994-96 og 1997-99, 
undtagen i de tre nye medlemsstater, Sverige og Østrig, som har valgt al nøjes med én periode: 1995-
99; og Finland i 2 perioder: 1995-96 og 1997-99). 
I alt 88 nye interventioner blev vedtaget i 1997 for de forskellige mål. Langt den overvejende del af 
disse nye vedtagelser (81%) vedrører mål 2. Mellem marts og december 1997 blev der således for 
Spanien vedtaget 66 SPD'er og fem OP'er under mål 2. Tre mål 2-programmer nåede ikke at blive 
vedtaget i 1997. Disse programmer vil blive vedtaget i 1998. Der er tale om et program for Madrid, et 
for Pafs Vasco og et vedrørende en tværregional ESF-intervention i Spanien (se punkt 2.1.4 om 
iværksættelse af mål 2). Det samlede fællesskabsbidrag til de nye mål 2-programmer, der blev 
vedtaget, beløber sig til 8.515 mio. ECU. 
Endvidere blev 33 EU-initiativprogrammer vedtaget i 1997 (jf. 2.1.8). 
Ud over disse nye programmer blev der også vedtaget mange ændringer til eksisterende programmer. 
De fleste af disse ændringer vedrørte dog den årlige pristalsregulering uf stollen, og meget få af dem 
havde en reel finansiel effekt. 
2.1.2. GENERELT OM IVÆRKSÆTTELSEN 
Uden at bryde kontinuiteten med 1996 var 1997 et mellemår, hvor programmerne blev iværksat i 
praksis. 1997 var også præget af en generelt accelererende gennemførelse af interventionerne, jf. 
nedenstående grafiske fremstillinger. 
Ved udgangen af 1997 var programmeringen af strukturfondenes mål for 1994-1999 således iværksat 
gennem 580 interventioner (SPD'er, OP'er, globaltilskud, større projekter), heraf 50% i form af 
SPD'er og 44% i form af OP'er. Hertil kommer EU-initiativerne, som er iværksat gennem 446 
programmer. Siden 1994 er der således vedtaget i alt 1 026 strukturfondsprogrammer. 
28 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Strukturfondsstøtte 1994-1999 (EUSR'er og SPD'er) i mio. ECU (1997-priser) pr. 31.12.97: 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
IALT 1 alt 
1.850,11 
755,26 
19.793,76 
13.902,33 
30.543,85 
13.544,61 
5.708,42 
19.561,72 
85,49 
2.172,70 
1.482,12 
14.10é,82 
1.549,58 
1.217,55 
11.355,00 
137.629,34 EFRU 
852,43 
118,07 
8.516,06 
9.367,05 
16.860,49 
5.362,53 
2.603,95 
10.82.1,80 
15,62 
598,07 
352,84 
8.762,63 
417,23 
314,88 
5.431,30 
70.394,95 ESF 
727,23 
343,65 
6.803,41 
2.585,07 
8.455,94 
4.724,80 
2.009,10 
4.982,09 
26,84 
1.379,16 
539,30 
3.183,93 
523,80 
652,48 
5.215,84 
42.152,63 EUGFL 
244,81 
151,00 
4.285,49 
1.818,41 
4.089,39 
3.229,18 
1.047,67 
3.384,54 
41,93 
140,37 
587,98 
1.952,11 
581,56 
204,73 
583,98 
22.343,15 FIUF 
25,64 
142,54 
188,80 
131,80 
1.138,03 
228,10 
47,70 
373,30 
1,10 
55,10 
2,00 
208,15 
27,00 
45,46 
123,88 
2.738,60 
Mai 
1 
2 
3 
4 
5a-landbrug 
5a-fiskeri 
5b 
6 
IALT I alt 
93.428,55 
15.063,99 
12.895,88 
2.284,72 
5.418,11 
892,61 
6.933.57 
711,90 
137.629,34 EFRU 
55.441,67 
11.671,79 
2.986,36 
295,14 
70.394,95 ESF 
22.358,15 
3.392,20 
12.895,88 
2.284,72 
1.052,00 
169,68 
42.152,63 EUGFL 
13.790,85 
5.418.11 
2.895.21 
238.98 
22.343,15 FIUF 
1.837.89 
892.61 
8.10 
2.738,60 
EUSR'er/SPD'er: Gennemførelse 1994-1997 (i mio. ECU) for alle mål under ét; 
Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet «totte 
70% 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% ^^27% 
13% 
—i 14% 
—i— ^44% 
17% 
—i— ^#62% 
18% 60% 
50% 
l%ar»g I 40% 
%kumuleret] ggo^ 
20% 
10% 
0% -
w , ^*f?% 
10% >r3i% 
14% • ! 
15% 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
Programmeringerne i 1997 salte fart i bevillingsudnyttelsen med del resultat, at nogle af 
forsinkelserne fra 1994 og 1995 blev indhentet. Alt i alt blev der i 1997 for mål 1-6 disponeret over 
99% af de disponible forpligtelsesbevillinger og 100% af betalingsbevillingerne. De 
forpligtelsesbevillinger, der er disponeret over siden 1994, udgør 62% af støtten i samme periode. De 
i 1997 indgåede forpligtelser udgør således 29% af de samlede forpligtelser siden 1994. Situationen 
varirer meget fra medlemsstat til medlemsstat (se detaljeret tabel i bilaget). To medlemsstater havde 
pr. 31/12/97 en langt højere bevillingsudnyttelsesgrad end de 61%, der var fastsat i de finansielle 
overslag, nemlig Spanien (68%) og Portugal (70%). Sverige havde derimod en markant lavere 
udnyttelsesgrad (45%). 
Også betalingerne accelererede. De kumulerede betalinger lå pr. 31/12/97 på 46% af støtten mod 31% 
ved udgangen af 1996, dvs. en stigning på 15 procentpoint. Ligesom for forpligtelserne, var 
situationen med hensyn til udnyttelsen af betalingsbevillingerne meget forskellig i de forskellige 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 29 
medlemsstater. Spanien, Irland og Portugal var de medlemsstater, som havde den bedste udnyttelse af 
betalingsbevillingerne (henholdsvis 52%, 55% og 56%), mens udnyttelsesgraden var lavest i Italien, 
Sverige og Finland (henholdsvis 33%, 30% og 39%). Den lave udnyttelsesgrad i Sverige og Finland 
skyldes, at programmeringen kom senere i gang i disse lande, der først blev medlemmer af Unionen i 
1995. 
Udnyttelsesgraden var bedst for mål 1, 2 og 3. For disse mål blev over 60% af 
forpligtelsesbevillingerne og mellem 43% og 48% af betalingsbevillingerne udnyttet. Mål 4, 5b og 6 
havde derimod den laveste udnyttelsesgrad (forpligtelsesbevillinger: under 50%, og 
betalingsbevillinger: under 35%). (Se gennemgangen af de enkelte mål nedenfor). 
Støtten til SMV'er under de forskellige mål: 
15-20% af fondenes samlede midler, dvs. et samlet beløb på skønsmæssigt mellem 23 og 30 mia. 
ECU, er via EU-støtterammer (EUSR'er) og samlede programmeringsdokumenter (SPD'er) 
øremærket specifikt til foranstaltninger til fordel for SMV'er (ledelse, forbedring af 
produktionsapparat og økonomiske rammevilkår). 
For de tre nye medlemsstater (Østrig, Finland og Sverige) er SMV-støttens andel endog væsentlig 
større (30-40% af fællesskabsstøtten). 
Kommissionen fremlagde den 30. maj 1997 retningslinjer for tilpasningen af 
strukturfondsprogrammerne for mål 1-6 (se punkt 1.2.2). I retningslinjerne opfordres til i højere grad 
at udnytte de disponible midler i de eksisterende programmer til støtte for SMV'er og lokaludviklings-
og beskæftigelsesinitiativer. De foreslåede prioriteter tager først og fremmest sigte på den 
jobskabelse, som bl.a. SMV'erne står for. Alt i alt anslås det, at mellem 11% og 19% af mål 1-
midlerne vil tilgå SMV'erne i indeværende periode (dvs. mellem 10 og 17 mia. ECU). For mål 6 
svinger skønnene mellem 9% og 27% (dvs. mellem 65 og 192 mio. ECU). 
Også under mål 2 er udvikling af SMV'er en af prioriteterne (se punkt 1.2.1). Dette afspejles i de 
SPD'er, som medlemsstaterne har fremlagt og Kommissionen vedtaget for den nye 
programmeringsperiode 1997-1999. Støtten til SMV'er i den nuværende periode udgør skønsmæssigt 
25% af budgetrammen, dvs. ca. 3,7 mia. ECU. 
Under mål 3 og 4 anslås SMV-støtten at ligge på ca. 14% af budgetrammen, dvs. ca. 2,1 mia. ECU i 
indeværende programmeringsperiode. 
Hvad angår mål 5a-landbrug anslås SMV-støtten til 59% af budgetrammen, dvs. 3 mia. ECU. Under 
mål 5a-fiskeri er mellem 80 og 100% af budgetrammen, dvs. mellem 700 og 880 mio. ECU. afsat til 
SMV'er. 
Under mål 5b modtager SMV'erne støtte ikke alene for at lette etableringen og sikre overlevelsen, 
men også for at forbedre de vilkår, de arbejder under. Ca. 25% af bevillingerne for perioden 1994-
1999 (dvs. 1,8 mia. ECU) er øremærket til SM Vernes investeringer samt til håndværks- og 
servicefagene. 
Et informationsnet til brug for SMV'er: Euro-Info-Centrene (E1Q; 
1. Et værktøj med bredt sigte: 
EIC-nettet omfatter 227 deltagere i EU, hvortil kommer 21 korrespondentcentre i de central- og 
østeuropæiske lande samt Middelhavslandene uden for EU. EIC'erne er net forankret i offentlige, 
halvoffentlige eller private organisationer (handelskamre, lokaludviklingskontorer eller banker) med 
direkte tilknytning til SMV'erne. EIC'erne varetager virksomhedernes tarv, er tværfaglige og giver 
SMV'erne en generalistviden om fællesskabsanliggender. 
30 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
EIC'erne er et vigtigt bindeled mellem EU og SMV'erne, der holder virksomhederne orienteret, 
delagtiggør virksomhederne i fællesskabsprogrammerne og -politikkerne samt rådgiver og bistår 
virksomhederne på alle områder med forbindelse til disse programmer og politikker. Rækken af 
tjenesteydelser omfatter info-service, "førstehjælp" og rådgivning samt videreformidling af 
oplysninger fra SMV'erne. 
2. Euro-Info-Centrene og strukturfondene: 
EIC'erne spiller en vigtig rolle, idet de holder SMV'erne underrettet om de muligheder, der ligger i de 
regionale programmer. EIC-nettet har således afholdt møder til udveksling af oplysninger og 
synspunkter om især EU-initiativet SMV og det tværregionale samarbejde i henhold til artikel 10 i 
EFRU-forordningen. Bl.a. kan nævnes samlet information om vellykkede projekter, som har bidraget 
positivt til lokaludviklingen i Tyskland og Italien. De specialiserede EIC'er er meget værdifulde som 
formidlere af informationer fra "marken" til Kommissionen. EIC'erne yder også teknisk rådgivning til 
lokale, regionale og nationale myndigheder i forbindelse med planlægningen og iværksættelsen af de 
af strukturfondene støttede programmer. EIC'erne deltager endvidere ofte i planlægningen og 
promoveringen af regionaludviklingsprogrammer som f.eks. INTERREG og ECOS-OUVERTURE. 
Endelig var EIC'erne med til at promovere DIRECTORIA-arrangementet om tværregionalt 
samarbejde, der blev afholdt i Strasbourg den 24.-26. februar 1997. En halv snes af EIC-nettets 
deltagere besøgte EU's stand. 
3. Nye opgaver for Euro-Info-Centrene: 
Rådels afgørelse fra 1996 om det tredje flerårige SMV-program bekræftede EIC'ernes status som 
"First Stop Shops" for SMV'erne, dvs. kontorer, der giver SMV'erne de første oplysninger om 
fællesskabsanliggender. Denne nyskabelse skal sikre SMV'erne en enklere, klarere og således mere 
effektiv adgang til oplysninger om EU's lovgivning, programmer og muligheder, end tidligere. 1 
denne forbindelse skete der en tilpasning af nettet, som blev vel modtaget af medlemsstaterne på et 
møde den 19. september 1997. Ved tilpasningen blev det præciseret, hvad der konkret lå i «First Stop 
Shop»-funktionen, hvilke tjenesteydelser EIC'erne tilbyder, samt hvorledes oplysningerne fra 
SMV'erne skal formidles opad gennem systemet. Som led i tilpasningen blev der underskrevet en 
aftale mellem EIC-nettet og nettet af EF's Erhvervsfremme- og Innovationscentre (EF-EIC, se punkt 
2.1.9) for at styrke det praktiske samarbejde mellem disse to net. 
Et net i regionaludviklingens tjeneste: EF's Erhvervsfremme- og Innovationscentre (EF-EIC): 
Kommissionen har i de senere år støttet lanceringen af en lang række "servicecentre" for 
virksomhederne, nemlig EF-EIC'erne, som skal bidrage til oprettelsen af innovative virksomheder og 
til modernisering og udvikling af eksisterende SMV'er. Der er for tiden 140 EF-EIC'er i EU. Disse er 
hovedsagelig beliggende i mål 1- og 2-områder, men også i mål 5b- og 6-områder. Centrenes opgaver 
er at finde muligheder for at oprette nye virksomheder, uddanne fremtidige virksomhedsledere i 
ledelse og idéformulering, følge udviklingen i virksomhedsprojektet og tilbyde logistisk bistand 
(lokaler) eller rådgivning samt lette projektets finansiering, især ved at skabe kontakt til lokale 
pengeinstitutter. 
2.1.3. IVÆRKSÆTTELSE AF MÅL 1 (REGIONER MED UDVIKLNGSEFTERSLÆB) OG MÅL 6 
(REGIONER MED LAV BEFOLKNINGSTÆTHED) 
13 mål 1-interventioner blev vedtaget i 1997, nemlig syv operationelle programmer (seks for Italien, 
ét for Portugal), to større projekter (Spanien) og fire globaltilskud (ét for Spanien, to for Italien og ét 
for Grækenland). De 13 interventioner beløber sig til i alt 592,4 mio. ECU, dvs. 0,6% af den samlede 
støtte, der er vedtaget for perioden 1994-1999. Ingen mål 6-programmer blev vedtaget i 1997. 
Der er i alt vedtaget 196 mål 1-interventioner (SPD'er, OP'er, GT'er og SP'er) samt to SPD'er for 
mål 6. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 31 
Hovedparten af programmeringen iværksættes regionalt, nemlig 110 af i alt 198 interventioner, dvs. 
56% af interventionerne. 
Spanien tegner sig alene for 27,5% af Fællesskabets samlede mål l-støtte og 34% af 
gennemførelsesdokumentérne. 
Udnyttelse af mål 1-bevillingerne: 
Iværksættelsen af programmerne fortsatte i 1997, dog i et meget hurtigere tempo end i 1996, jf. 
nedenstående grafiske fremstillinger for mål 1 : 
Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet støtte 
70% 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% 14% 16% 9% ^4^6% 
16% ^6 
18% 4% 
a% årlig 
-•— % kumuleret 70% 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% ^-rl9% 
7% —i— 12% >»48% 
15% 
Ir 15% 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
Der var således ved udgangen af 1997 disponeret over 64% af forpligtelsesbevillingerne under mål 1 
(mod 46% pr. 31/12/96), mens 48% af betalingerne var gennemført (33% pr. 31/12/96). Med andre 
ord blev samtlige forpligtelsesbevillinger, der var til rådighed i 1997, og samtlige disponible 
betalingsbevillinger udnyttet i 1997. Denne tendens var særlig udpræget hos to af hovedmodtagerne af 
mål l-støtte, nemlig Spanien og Portugal (med en udnyttelsesgrad for hele perioden 1994-1997 på 
henholdsvis 69% og 70% for forpligtelsesbevillingerne og 53% og 56% for betalingsbevillingerne). 
De medlemsstater, hvor iværksættelsen af mål 1 er mest forsinket, er de mest velstående af EU-
landene, nemlig Nederlandene, Frankrig og Belgien. Disse lande er kommet langt bagud med 
udnyttelsen af forpligtelsesbevillingerne (henholdsvis 38%, 44% og 47%). I Italien og Ostrig er det 
især betalingerne, der er forsinkede. For Frankrigs vedkommende er forsinkelsen f.eks. opstået ved. at 
der i 1997 manglede at blive disponeret over 190 mio. ECU som følge af mangelfulde 
udgiftsopgørelser. 
De to lande, der er omfattet af mål 6, har opnået vidt forskellige resultater. Finland er nået betydelig 
længere end Sverige, idet der pr. 31/12/97 var disponeret over 59% af forpligtelsesbevillingerne i 
Finland mod kun 32% i Sverige. 
SMV'erne i mål 1 og mål 6: 
Støtten til udvikling af SMV'er er klart større i mål 1-områderne end i de øvrige støtteberettigede 
områder, nemlig skønsmæssigt mellem 10 og 17 mia. ECU for den nuværende 
programmeringsperiode 1994-1999. Dette skyldes den kraftige koncentration af strukturfondsstøtte i 
mål 1-områderne. Ifølge en nyligt gennemført undersøgelse tegner den direkte støtte sig for mellem 
11% og 19% af den samlede fællesskabsstøtte. Hertil kommer, at erhvervsstrukturen i de 
medlemsstater, der får den største andel af mål 1-støtten (Spanien, Grækenland, Portugal, Italien og 
Irland), er præget af forholdsvis mange SMV'er. Støtten til SMV'erne er således afgørende for den 
økonomiske udvikling og bekæmpelsen af arbejdsløsheden i regionerne med udviklingsefterslæb. 
Støttens art varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat, men der er fortsal én konstant: I 
samhørighedsfondslandene (Spanien, Portugal, Grækenland og Irland) ydes der forholdsvis mindre 
støtte til finansiering af fysiske infrastrukturer, der kan huse SMV'er, end i de øvrige medlemsstater. I 
rækken af foranstaltninger til fordel for SMV'er i samhørighedsfondslandene optager 
32 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
finansieringsteknik endnu kun ringe eller slet ingen plads (0% i Grækenland og Portugal). Dette 
skyldes især manglen på finansieringsinstitutter til fremme af den økonomiske udvikling. FTU tegner 
sig for en stor del af støtten til Portugal (27,3%) og Irland (13,2%), hvilket står i grel modsætning til 
Grækenland (1%). Støtten til uddannelse af SMVernes personale og ledelse er stadig mindre i 
samhørighedsfondslandene end i de øvrige mål 1-områder. I mål 6-regionerne modtager SM Verne 
hovedsagelig støtte i form af rådgivning og personaleuddannelse. Stadig ifølge ovennævnte 
undersøgelse vil bruttobeskæftigelséseffekten af SMV-støtten under mål 1 og 6 for hele perioden 
1994-1999 målt i nye arbejdspladser være 285.000. 
Prioriteringer ved midtvejsundersøgelsen for mål 1 og 6: 
Kommissionen underrettede den 30. maj 1997 medlemsstaterne om retningslinjerne for 
midtvejsundersøgelsen af strukturfondsprogrammerne (se punkt 1.2.2) - uden for mål 2 (for mål 2 var 
der ved at blive vedtaget nye programmer for 1997-99, se punkt 1.2.1). Disse retningslinjer var tænkt 
som et supplement til de foreløbige evalueringer af en lang række igangværende programmer, som 
gennemføres på partnerskabsbasis (se nedenfor). De foreløbige evalueringer har f.eks. vist, at 
foranstaltningerne vedrørende menneskelige ressourcer har givet tilfredsstillende resultater, særlig 
foranstaltningerne rettet mod uddannelse af unge, mens foranstaltningerne for langtidsledige og for 
SMV'ernes ansatte er stødt på visse vanskeligheder. 
2.1.4. IVÆRKSÆTTELSE AF MÅL 2 (REGIONER UNDER INDUSTRIEL OMSTILLING) 
1997 var det første år i den nye programmeringsperiode for mål 2 (1997-1999). I 1997 godkendte 
Kommissionen 66 SPD'er og, i Spaniens tilfælde, én EUSR (med fem vedtagne programmer). Som 
det klart fremgår af en meddelelse fra Kommissionen1, lægges der i de nye programmer vægt på 
beskæftigelsesfremmende investeringer og en bæredygtig udvikling samt udvikling af menneskelige 
ressourcer. Foranstaltningerne til fremme af forskning og teknologisk udvikling, teknologioverførsel 
og industriel udnyttelse af forskningsresultater er blevet mere målrettede. Den lokale økonomi (lokale 
udviklings- og beskæftigelsesinitiativer) spiller også en rolle i de nye programmer som generator for 
nye arbejdspladser, f.eks. på det sociale eller kulturelle område. 
Mål 2 er i perioden 1994-1999 ramme om i alt 153 interventioner i form af SPD'er og OP'er. 
Der var ved afslutningen af første programmeringsfase (1994-96) disponeret over alle bevillinger til 
de 12 "gamle" medlemsstater ifølge det reducerede budget. Tallet var 71% for de tre nye 
medlemsstater. Kommissionen besluttede i henhold til rammeforordningens artikel 9 at overføre de 
bevillinger, der ikke var udnyttet i første fase (1994-96), til anden fase (1997-99). Det drejede sig om i 
alt 848 mio. ECU svarende til 11,7% af støtten for den første periode. Den samlede tildeling under 
mål 2 beløber sig således til 8.515 mio. ECU for perioden 1997-99 (15.064 mio. ECU for 1994-1999). 
Mål 2-tildelinger (1997-1999): 
Stette B 
216,15 DK 
68,23 D 
901,13 P 
1.485,05 F 
2.247,29 1 
967,74 L 
9,84 NL 
442,12 FIN 
135,29 ( 
UK 
2.675,78 mk>. ECU) 
1 alt 
9.148,61 
Inkl. 848 mio. ECU overfort fra perioden 1994-1996 
* Programmeret i form af EUSR'er (de øvrige lande: SPD'er) 
1 KOM(97)524 endelig udg. «De nye regionale programmer 1997-1999 under EU's strukturpolitiske mål 2 
med særlig vægt på jobskabelse». (Se punkt 1.2.1). 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 33 
Udnyttelse af mål 2-bevillingerne for perioden 1994-1999: 
61% af bevillingerne for hele perioden 1994-1999 var udnyttet ved udgangen af 1997. Det bemærkes, 
at de forpligtelsesbevillinger, der var disponible i 1997, blev udnyttet fuldt ud. I perioden 1994-1997 
blev programgennemførelsen noget forsinket i Nederlandene, Det Forenede Kongerige og Finland, 
mens bevillingsudnyttelsesgraden for Luxembourgs, Østrigs, Danmarks og Spaniens vedkommende 
var højere end gennemsnittet. Den forsinkelse, der er registreret i f.eks. Det Forenede Kongerige, 
skyldes bl.a., at der i 1997 kun blev disponeret over en lille del af EFRU-bevillingerne, idet man i 
stedet koncentrerede sig om strategierne for godkendelse af fremtidige projekter. 
Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet støtte 
/u% 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% ^•25% 
14% 
1 12% 
—i— JM&/0 
18% 
—i >61% 
19% 70% 
50% 
CZD%arlig 40% 
-•- % kumuleret 39% 
20% 
10% 
0% » ^ 
7% , n%i , ^22% 
10% >43% 
20% 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
De i 1997 disponible betalingsbevillinger blev udnyttet fuldt ud. Dette betyder, at 43% af den samlede 
støtte for perioden 1994-1999 var udbetalt ved udgangen af 1997, hvilket er en kraftig stigning i 
forhold til 1996 (hvor kun 23% af støtten var udbetalt). For mål 2 var 1997 i endnu højere grad end 
for mål 1 præget af en accelererende programgennemførelse. 
SM Verne i mål 2: 
Det fremgår af Kommissionens retningslinjer fra 1997 (KOM(97) 524 endelig udg.), hvilke prioriteter 
der skal fremmes i de nye mål 2-programmeringer for perioden 1997-1999 (se punkt 1.2.1). Disse 
prioriteter afspejles i programmernes indhold. Især skal nævnes «støtten til fremme af 
virksomhedernes vækst og konkurrenceevne», som tilsammen tegner sig for 48% af de samlede 
budgetterede udgifter. Den direkte støtte til SMV'erne anslås til 25% af de samlede 
fællesskabsbevillinger, svarende til ca. 3,7 mia. ECU. 
Eksempelvis har Italiens Centro Servizi PMI efter at have undersøgt plastsektoren udarbejdet et 
projekt, som tager sigte på dels at skabe uddannelsesmuligheder, der umiddelbart kan udnyttes af 
sektorens virksomheder, dels al gennemføre strukturforbedringer til sikring af kontinuiteten mellem 
virksomhed og uddannelsessystem for at udnytte multiplikatoreffekten. (Vntro Servizi l*Ml har med 
delte projekt især søgt al tilpasse personalets profil og gøre de ansatte mere organisations- og 
ledelsesorienterede med henblik på at indføre systemer, der bedre kan opfylde markedets krav. 
Uddannelsesforanstaltningen har haft en meget gunstig virkning: 
forbedring af sammenligneligheden og samarbejdet mellem virksomheder; 
udarbejdelse af en model for fælles udvikling af produktionsmetoder; 
samarbejde mellem de berørte SMV'er og de store virksomheder i plastsektoren; 
mulighed for partnerskaber mellem virksomheder med henblik på fastlæggelse af innovations- og 
marketingpolitikker. 
Med dette projekt vil virksomhedernes resultat og beskæftigelsesniveau kunne forbedres. 
34 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
2.1.5. IVÆRKSÆTTELSE AF MÅL 3 OG 4 (MENNESKELIGE RESSOURCER OG ARBEJDSMARKEDET) 
• IVÆRKSÆTTELSE AF MAL 3 (LANGTIDSLEDIGHED, INDSLUSNING AF UNGE, ERHVERVSMÆSSIG 
INTEGRATION) 
Mål 3 er et horisontalt mål med flere målgrupper, nemlig unge arbejdsløse, langtidsledige og personer 
truet af udstødelse fra arbejdsmarkedet. 
1997 var året for de foreløbige evalueringer, som gav bl.a. følgende resultater: 
• den prioritering af unge, der fandt sted under programmeringen, er blevet forstærket. Antallet af 
unge, der har fulgt en uddannelse, er højere end oprindelig anslået. 
• hvad angår arbejdsløse, der «trues» af langtidsledighed, og langtidsledige anbefaler bedømmerne, 
at der for bedre at nå de mest sårbare personer lægges større vægt på arbejdsløse, der har været 
ledige i meget lang tid. Bedst er det gået for de traditionelle uddannelser for personer med et lavt 
kvalifikationsniveau. Disse aktioner for langtidsledige m.m. skrider dog langsommere frem end 
«ungdomsaktionerne». 
• personer truet af udstødelse fra arbejdsmarkedet udgør en meget heterogen gruppe (handicappede, 
etniske minoriteter, tidligere indsatte, narkomaner, bistandsklienter, langtidsledige osv.). 
Problemet med de «nyfattige» er forholdsvis nyt, og mål 3 tager endnu ikke tilstrækkelig hensyn 
til problemet. Overvågningssystemerne er generelt uegnede til at klarlægge, hvem der faktisk har 
deltaget i aktionerne. Det er foranstaltningerne og initiativtagerne inden for dette felt. der udviser 
de største forskelle i forhold (il tidligere perioder. 
• hvad angår princippet om lighed mellem mænd og kvinder har analyserne ofte peget på en 
underrepræsentation af kvinder, også selv om kvinderne undertiden udgør 50% af 
støttemodtagerne. (Kvindernes andel burde nemlig være større, da de har de storste problemer på 
arbejdsmarkedet). 
Målgrupperne udvælges således ikke altid på grundlag af objektive kriterier, der siger noget om. hvor 
udsatte de pågældende er på arbejdsmarkedet. Dette kan føre til en underrepræsentation af målgrupper 
med de største problemer. 
Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet støtte 
70% 
60% 
50% 
40% 
.10% 
20% 
10% 
0% ^26% 
14% 
1 12% 
—+— J0^48% 
22% 
1 >e 
17% 5% 
—I 70% 
60% 
50% 
40% 
CZD%arlig w/0 
-•— % kuiiH ileret 3QO/O 
20% 
10% 
0% 8% —^ >rl9% 
10% 
—i— ^rtJ4% 
15% 
1—,_ ! 
^>47% 
13% 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
Programgennemførelsen er i det store og hele tilfredsstillende. Mål 3 har da også (sammen med 
mål 1) opnået en af de højeste udnyttelsesgrader, hvis man betragter de fire år under ét. De 
forpligtelses- og betalingsbevillinger, der var til rådighed i 1997, blev i øvrigt udnyttet fuldt ud. Dog 
skete der store omprogrammeringer fra et felt til et andet (som regel til det felt, der vedrører unge). 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 35 
• IVÆRKSÆTTELSE AF MÅL 4 (INDUSTRIELLE FORANDRINGER OG PRODUKTIONSSYSTEMER): 
Mil 4 er et horisontalt mil, som tager sigte pi at lette arbejdstagernes tilpasning til de industrielle 
forandringer. Som sidant er målets potentielle milgruppe alle arbejdstagere, men dog især dem, der 
stir i fare for at miste deres arbejde. Mil 4 lægger særlig vægt pi smi og mellemstore virksomheder 
(SMV'er). Milet indeholder tre hovedtemaer: foregribelse af udviklingen pi arbejdsmarkedet og af 
behovet for faglige kvalifikationer; erhvervsuddannelse og omskoling; samt støtte til forbedring og 
udvikling af uddannelsessystemerne. 
Det Forenede Kongerige indgav i 1997 for første gang et forslag til SPD for mil 4 (1998-1999). 
Dokumentet forventes godkendt i foråret 1998. Ved udgangen af 1997 var der godkendt 15 
programmeringsdokumenter under mil 4 (ti SPD'er og fem OP'er). 
Udnyttelse af mål 4-bevillingerne: 
Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet støtte 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% 12% ^__-^--Vf6% 
4% 
, I I , ^V28% 
12% 
1 >49% 
21% CZD%ârlig 
—•-% kumuleret 
1994 1995 1996 1997 60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% I 6%l 2% 
i rzri ^^-Vl4% 
w >30% 
16% 
1994 1995 1996 1997 
Gennemførelsesgraden for mil 4 var i 1997 klart bedre end i de forudgiende ir. Faktisk blev de 
forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger, der var til rådighed i 1997, udnyttet 100%. Der blev i 
1997 disponeret over 21% af bevillingerne for 1994-1999, siledes at en del af det efterslæb, der havde 
samlet sig i de første tre gennemførelsesår, blev indhentet. Men selv om resultatet i 1997 var yderst 
tilfredsstillende, lykkedes det ikke at indhente hele forsinkelsen, idet der ved udgangen af 1997 kun 
var disponeret over 49% af de samlede forpligtelsesbevillinger (mod 62% for alle mål under ét). IX»t 
samme gjorde sig gældende for betalingsbevillingerne. 16% af bevillingerne for hele perioden blev 
udnyttet i 1997. Dette giver sammenlagt en udnyttelsesgrad på 30%, hvilket er utilstrækkeligt til at 
indhente hele den forsinkelse, der er akkumuleret siden 1994. Den forsinkede gennemførelse af mål 4 
skyldes især tre forhold: programmernes langsomme start i 1994 og 1995, den omstændighed, at Det 
Forenede Kongerige først indgav sit SPD ved udgangen af 1997 (selv om landet er en af 
hovedstøttemodtagerne), samt underudnyttelsen af bevillingerne til visse felter under det italienske 
SPD (felterne «foregribelse» og «teknisk bistand»). Forsinkelserne er dog ved at blive indhentet og 
der forventes i 1998 en klart bedre gennemførelsesgrad for mål 4. 
Biler at have eksisteret i fire år viser mål 4 lidt efter lidt sit reelle innovationspotentiale, ikke alene 
som middel til at indrette uddannelsessystemerne efter de industrielle forandringer, men også som 
middel til at yde en effektiv indsats til fordel for SMV'erne. Aktionerne rettet mod SMV'erne er 
nemlig lykkedes, hvilket ikke altid er tilfældet for de aktioner, der har kvinder og dårligt kvalificerede 
arbejdstagere som målgrupper. 
36 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
SMV'erne i mål 4: 
SMV'erne er de virksomheder, der er mest udsatte for industrielle forandringer. Samtidig er 
SMV'erne store skabere af nye arbejdspladser. Det er irsagen til, at den uddannelsesstøtte og støtte til 
forvaltning af menneskelige ressourcer, der ydes SMV'er, prioriteres si højt under mil 4. 
1 Spanien er de fleste uddannelsesaktiviteter for virksomheder med under 200 ansatte f.eks. omfattet 
af fælles sektorielle eller tværsektorielle uddannelsesplaner, der er udarbejdet af arbejdsmarkedets 
parter og erhvervslivets interesseorganisationer. I Tyskland og Skandinavien er si godt som alle 
personer og organisationer, der er impliceret i arbejdstagernes efter- og videreuddannelse 
(arbejdsgivere, lønmodtagere, universiteter, uddannelsescentre, arbejdsformidlinger, offentlige 
myndigheder osv.), samlet i regionale og lokale netværk. Tyskland har et projekt, hvor SMV'ernes 
ansatte uddannes til at udføre distancearbejde via Internettet. En sidan uddannelse er der absolut 
plads til under mil 4, idet der er tale om en efter- og videreuddannelse, der giver deltagerne nye 
kvalifikationer til brug i det europæiske informationssamfund. 
2.1.6. IVÆRKSÆTTELSE AF MAL SA (TILPASNING AF LANDBRUGS- OG FISKERISTRUKTURERNE) 
• MÅL 5A-LANDBRUG: 
Mål 5a er et horisontalt mil dækkende landbrugsvirksomhed i hele EU og modernisering af 
landbrugsstrukturerne. Mål 5a har siledes sin rod i den fælles landbrugspolitik. De foranstaltninger, 
der finansieres under mål 5a-landbrug, kan inddeles i to grupper: konkurrenceevne og beskæftigelse 
(hvor støtten går til uddannelse, til unge landbrugeres etablering, investeringer i landbrugsbedrifter, 
støttetjenester til landbrugsvirksomheder, producentsammenslutninger og investeringer i 
forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter); lokal og regional ligevægt samt 
beskæftigelse: især foranstaltninger til fordel for bjergområder og andre ugunstigt stillede områder. 
Mål 5a-landbrug iværksættes på grundlag af dels 49 programmeringsdokumenter (forarbejdning og 
afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter), dels nationale bestemmelser (foranstaltninger i 
medfør af forordning (EF) nr. 950/97). 
SMV'erne i mål 5a: 
Foranstaltningerne under mål 5a vedrører landbrugsbedrifter og virksomheder, som forarbejder og 
afsætter landbrugsprodukter. Hovedformålet med disse foranstaltninger er at effektivisere 
produktionen, forarbejdningen og afsætningen af landbrugs- og skovbrugsprodukter. 
De fleste af de landbrugsbedrifter, som interventionerne i henhold til forordning (EF) nr. 950/97 tager 
sigte på, kan som følge af deres struktur betragtes som små virksomheder. Støtten til forbedring af 
bedrifternes strukturer omfatter bl.a. investeringsstøtte (tilpasning, diversificering, nedbringelse af 
produktionsomkostninger, leve- og arbejdsvilkår), støtte til unge landbrugere (etablering, 
strukturtilpasning), uddannelsesstøtte og støtte til forbedring af bedrifternes interne organisation. 
Foranstaltningerne til styrkelse og omstrukturering af landbrugsvirksomhederne tager hensyn til 
virksomhedernes stabiliserende rolle i landdistrikterne. 
I henhold til forordning (EF) nr. 951/97 og (EØF) nr. 867/90 om forbedring af vilkårene for 
forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter ydes der støtte til fysiske og 
juridiske personer og sammenslutninger af sådanne, der bærer de finansielle omkostninger ved 
investeringerne. I modsætning til den almindelige opfattelse er agrolevnedsmiddelsektoren ret 
fragmenteret, idet den omfatter en lang række mindre virksomheder med under 20 ansatte. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 37 
Hvad angir SMV ernes andel af støtten i henhold til disse to forordninger vil ca. 65% af de af de 
spanske myndigheder godkendte projekter f.eks. blive gennemført af SMV er i den nuværende 
programmeringsperiode. Tallene for Finland og Sverige viser, at halvdelen af de godkendte projekter 
vedrører SMV'er. 
For at tage hensyn til de forskellige ændringer af forordningerne vedtog Ridet i 1997 kodificeringen 
af de tre forordninger, som udgør retsgrundlaget for mil 5a (forordning nr. 2328/91 om forbedring af 
landbrugsstrukturernes effektivitet -> forordning nr. 950/97, forordning nr. 866/90 om forbedring af 
vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter -> forordning nr. 951/97, forordning 
nr. 1360/78 om producentsammenslutninger og foreninger af sådanne —> forordning nr. 952/97). Ved 
kodificeringen er disse ændringer blevet indarbejdet i de oprindelige forordninger, ligesom der er sket 
visse forenklinger og afklaringer, især ved at indarbejde de i direktiv EØF/75/268 fastsatte regler for 
afgrænsning af de ugunstigt stillede områder i forordning (EF) nr. 950/97. 
Overvågningsudvalgene arbejdede bl.a. med forarbejdnings- og afsætningsforanstaltningerne for 
landbrugs- og skovbrugsprodukter og koncentrerede sig i den forbindelse om at forbedre 
informationen omkring foranstaltningernes gennemførelse og tilrettelæggelsen af 
programevalueringen. Overvågningsudvalgene kunne konstatere, at tempoet for programmernes 
iværksættelse i de fleste af medlemsstaterne var højere end i 1996 (se "udnyttelse af bevillingerne" 
nedenfor). 
Iværksættelsen af foranstaltningerne i den italienske EUSR fortsatte med godkendelsen af et 
tværregionalt operationelt program til forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af 
landbrugsprodukter. Flere SPD'ef fra forskellige medlemsstater blev ændret. Ændringerne gik bl.a. ud 
på at udvide antallet af sektorer, der kan komme i betragtning ved fælles aktioner (visse tyske 
delstater), forhøje den samlede støtte til SPD'erne ved at overføre bevillinger, der oprindelig var 
tildelt foranstaltninger i henhold til forordning (EF) nr. 950/97 (Luxembourg og Spanien), hertil samt 
medtage nye foranstaltninger i forskellige sektorer (Belgien og Nederlandene). 
Efter at artikel 40 i forordning nr. 950/97 om særbestemmelser for ydelse af investeringsstøtte til de 
nye tyske delstater er udløbet er de administrative gennemførelsesbestemmelser blevet tilpasset de 
generelle gennemførelsesbestemmelser. Fællesskabslisten over ugunstigt stillede områder blev også 
ændret flere gange i 1997, dels som følge af en formel omklassificering i visse spanske kommuner og 
byer, dels for at udvide de områder i Østrig, der kan klassificeres som ugunstigt stillede områder, i 
forhold til det, der blev aftalt ved tiltrædelsen. De ugunstigt stillede områder i Østrig blev udvidet med 
27.433 ha og dækker nu 69,4% af det udnyttede landbrugsareal (ULA). 
Kommissionen vedtog den 4. september 1996 en rapport om unge landbrugere og 
generationsskifteproblemerne i europæisk landbrug. Rapporten er blevet behandlet i Regionsudvalget. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg og i Europa-Parlamentets Landbrugsudvalg med henblik på 
forelæggelse for Rådet i 1998. I rapporten analyseres de økonomiske og sociale vanskeligheder, der 
møder landbrugere i etableringsfasen, samt de retlige og skattemæssige problemer, landbrugerne står 
over for. I rapporten gennemgås de eksisterende fællesskabsinstrumenter til fremme af etableringen af 
unge landbrugere og til støtte for unge i landdistrikterne, ligesom instrumenternes anvendelse og 
resultater i de forskellige medlemsstater beskrives. Rapporten anviser også måder, hvorpå en mere 
konsekvent og effektiv indsats til fordel for unge landbrugere i EU kan fremmes på fællesskabsplan 
eller nationalt plan. 
Efter at flere medlemsstater havde forelagt Kommissionen memoranda om en styrkelse af 
fællesskabspolitikken til fordel for bjergområder, fulgte en lang række andre initiativer om samme 
emne, som f.eks. høringen om bjergpolitik i Europa-Parlamentet eller initiativrapporten til 
Regionsudvalget. 
38 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Udnyttelse af bevillingerne under mål 5a-landbrug: 
Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet støtte 
70% 
60% 
50% 
40% \ 
30% 
20% 
10% 
0% 13% 12% 8% 
—I— _y«^0% 
15% ^58% 
18% 70% 
60% 
50% 
E23%&r1ig 1 40% 
—»-%kumuleret 30% 
20% 
10% 
0% —L___J—i— Aner/o 
10% 
—i— 13% 
1— >45% 
18% 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
I lighed med de øvrige mål oplevede mål 5a-landbrug i 1997 en kraftigt stigende udnyttelse af 
bevillingerne med det resultat, at en stor del af den akkumulerede forsinkelse blev indhentet. De 
forpligtelses- og betalingsbevillinger, der i 1997 var til rådighed under mål 5a-landbrug, blev udnyttet 
100%. Dette betød, at der ved udgangen af 1997 var disponeret over 58% af forpligtelsesbevillingerne 
og 45% af betalingsbevillingerne for hele perioden. Udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillingerne 
var højst i Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige og noget lavere i Luxembourg, Spanien og 
Østrig. Hvad angår betalingsbevillingerne er det Italien og Nederlandene, der har de største 
forsinkelser. 
• MÅL 5A - FISKERI: 
FIUF-interventionerne til fordel for fiskeristrukturer og akvakultur tjener et dobbelt formål. 
Interventionerne skal dels sikre en bæredygtig ligevægt mellem fiskeressourcerne og fiskeriindsatsen 
gennem en tilpasning af sidstnævnte, dels støtte og styrke hele den europæiske fiskerisektor. 
De vigtigste aktioner i 1997 var følgende: 
Vedtagelse af flerårige udviklingsprogrammer (FUP TV) for 1997-2001: 
Kommissionen vedtog de 13 flerårige udviklingsprogrammer (FUP'er)2 for fiskerflåderne for 
perioden 1. januar 1997-31. december 2001.1 juni 1997 fastsatte Rådet de detaljerede regler for FUP 
IV-målene3 for at opnå en bæredygtig ligevægt mellem fiskeressourcerne og udnyttelsen heraf. Som 
følge af denne beslutning blev suspensionen af FIUF-støtten til fiskerflåden ophævet. Ifølge de mål og 
detaljerede regler, der er fastsat i Rådets ovennævnte beslutning, tager FUP IV sigte på at reducere 
fiskeriindsatsen med 30% for udryddelsestruede bestande og 20% for overfiskede bestande. FUP IV-
målene er beregnet på grundlag af FUP III-målene (1992-96). Visse medlemsstater skal indhente 
forsinkelserne fra det forudgående program. Dette knever, at mindst 55% af reduktionerne sker 
gennem kapacitetsnedskæringer. Der er tale om en omstruktureringsforanstaltning, der vil blive 
ledsaget af omfattende strukturstøtte via FIUF, herunder støtte til ophugning af fartøjer eller 
omstillinger, støtte til investeringer i fiskeriindustrien og støtteforanstaltninger til fordel for fiskere, 
der forlader erhvervet. 
Specifikke foranstaltninger til omstilling af de dele af den italienske fiskerflåde, der anvender 
drivgarn ("Spadare"): 
I forbindelse med den af de italienske myndigheder udarbejdede omstillingsplan for dette 
flådesegment besluttede Rådet4 efter forslag fra Kommissionen at træffe specifikke foranstaltninger 
2 FIT L 39 af 12.02.98 (Kommissionens beslutning 98/122 -13 l/EF af 16.12.1997) 
1 KIT I. 175 af 3.7.1997, s. 27 (Rådets beslutning 97/413/KF af 26.6.1997) 
4 FIT L 121 af 13.5.1997 s. 20 (Rådets beslutning 97/292/liF af 28.4.1997) 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 39 
for at støtte de fiskere og redere, der berøres af planen. For fiskernes vedkommende kan 
godtgørelserne ved ophør med fiskeriaktiviteter eller omstilling til en anden aktivitet ikke overstige 
918,23 ECU pr. fisker pr. måned i højst seks måneder. Godtgørelsen kan kun ydes i årene 1996, 1997 
og 1998. Samtidig med disse godtgørelser kan fiskerne modtage en engangspræmie på højst 50.000 
ECU ved ophør med enhver økonomiske aktivitet og på højst 20.000 ECU, hvis der sker omstilling til 
anden fiskeriaktivitet. For redernes vedkommende varierer støtten mellem 20.000 og 156.000 ECU 
ved ophør med enhver aktivitet og mellem 10.000 og 146.000 ECU i tilfælde af omstilling til anden 
fiskeriaktivitet, afhængig af tonnage og ophørs- eller omstillingsår. 
Statsstøtte: 
Kommissionen har vedtaget retningslinjerne for gennemgangen af statsstøtte til fiskerisektoren 
(meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne)5. Retningslinjerne vedrører alle de 
foranstaltninger, som indebærer en finansiel fordel uanset art for en eller flere virksomheder. Der må 
kun ydes national støtte, såfremt denne er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik. Der er 
bl.a. for følgende støttekategorier fastsat kriterier for støttens forenelighed med fællesmarkedet: støtte 
til havfiskeri, støtte til forarbejdning og afsætning inden for fiskerisektoren, støtte til 
havneinfrastruktur, støtte til indretning af kystnære havområder, støtte vedrørende varernes kvalitet og 
støtte på det veterinære og sundhedsmæssige område. 
Udnyttelse af bevillingerne under mål 5a-fiskeri: 
I modsætning til de øvrige mål oplevede mål 5a-fiskeri i 1997 en væsentlig nedgang i 
bevillingsudnyttelsen. Kun 6%; af forpligtelsesbevillingerne for hele perioden blev udnyttet i 1997. 
mod 13%; i 1996 og 20%; i 1995. Denne situation skyldes bl.a. den måde. hvorpå FlUF fungerer. Ofte 
disponeres der på én gang over forpligtelsesbevillingerne for hele det pågældende program, såfremt 
der er tale om begrænsede beløb. Ved udgangen af 1997 var der således disponeret over 54% af 
støtten, mens 41% var betalt. Også på dette punkt er der stor forskel mellem medlemsstaterne. Visse 
lande har således disponeret over samtlige forpligtelsesbevillinger for perioden, nemlig Belgien, 
Østrig, Finland, Luxembourg og Sverige (men det var også de lande, der havde de mindste 
bevillinger), mens udnyttelsesgraden i andre lande, som f.eks. Italien eller Nederlandene, var særdeles 
ringe. Det samme billede tegner sig for betalingsbevillingernes vedkommende. Hvad angår Italien var 
1997 et kriseår for fiskeriet, hvilket afspejles i den ringe udnyttelse af bevillingerne for det italienske 
program. 
Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet støtte 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0°/» • 
15% 
—i— 20% 5% ^JI8% 
13% 
—1-^^•54% 
r«i 1% årlig 
•% kumuleret 
1994 1995 19!Ki 1997 1994 199£> 1996 1997 
Det skal bemærkes, at forpligtelserne i 1997 for mål 5a-fiskeri andrager 36% af det samlede 
disponible beløb, idet nogle af de største støttemodtagere (Tyskland, Danmark, Frankrig, 
Nederlandene og Det Forenede Kongerige) ikke er nået op på et niveau, der gør det muligt at 
disponere over 1997-tranchen. 
5 HIT C 100 af 27.03.97 
40 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
SMV'erne og fiskeriet: 
Fiskeri- og akvakultursektorens forarbejdningsvirksomheder er for størstedelens vedkommende 
SMV'er. Sektoren omfatter ca. 2 200 virksomheder med i alt ca. 92 000 ansatte, dvs. gennemsnitligt 
42 ansatte pr. virksomhed. Det Forenede Kongerige, Tyskland og Spanien tegner sig på grund af deres 
store fiskerflåder for over halvdelen af Fællesskabets samlede beskæftigelse inden for denne sektor. 
FIUF medfinansierer foranstaltninger til fordel for SMV'er på områderne "akvakultur" og 
"forarbejdning og afsætning af fiskeri- og akvakulturprodukter". Siden 1994 er FIUF-støtten til disse 
områder navnlig gået til medfinansiering af investeringsprojekter med henblik på: 
• omstrukturering og modernisering af kriseramte virksomheder, idet man dog så vidt muligt søger 
at undgå risikoen for at skabe overskydende produktionskapacitet; 
• forbedring af kvaliteten og hygiejnen i afsætningsprocesserne; 
• forøgelse af værditilvæksten og bedre produktudnyttelse; 
• fremme af den teknologiske innovation og udvikling af nye produkter. 
Ca. en tredjedel af det samlede beløb på 2 700 mio. ECU er afsat til støtte til disse forskellige områder 
i programmeringsperioden 1994-99. 
FIUF medfinansierer ligeledes foranstaltninger til tilpasning af fiskeriindsatsen (oplægning af fartøjer, 
oprettelse af blandede selskaber) og modernisering og fornyelse af fiskerflåden. 95% af fartøjerne i 
fællesskabsflåden har en længde på under 24 meter. Dette betyder, at SMV'erne tegner sig for en stor 
del af denne støtte. Endelig er de fleste socioøkonomiske strukturforanstaltninger i fiskerisektoren 
rettet mod SMV'er. 
2.1.7. IVÆRKSÆTTELSE AF MÅL 5B (STRUKTURTILPASNING I LANDDISTRIKTER) 
Mål 5b er et regionalt mål, der skal lette udviklingen og strukturtilpasningen i landdistrikter. Ved 
udgangen af 1997 var der iværksat 84 regionale SPD'er under dette mål. 
Udnyttelse af mål 5b-bevillingerne: 
60% 
50% 
40% 
30% 
•Af'/,, 
un. 
0% Samlede forpligtelser/samlet støtte 
^^-<n7% 
9% 
1 8% ^•31% 
14% >49% 
18% m % årlig 
-•-% kumuleret Samlede betalinger/samlet støtte 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
Der var ved udgangen af 1997 disponeret over i alt 49% af forpligtelsesbevillingerne mod 31% ved 
udgangen af 1996, dvs. mindre end gennemsnittet for samtlige mål (62%). Dette tal afspejler dog ikke 
helt de fremskridt, der rent faktisk er gjort. Programgennemførelsen under ét kan betegnes som 
acceptabel, selvom resultaterne i visse medlemsstater er utilfredsstillende. Der blev foretaget visse 
omprogrammeringer af de finansielle planer for at hjælpe medlemsstaterne med at indhente det 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 41 
forsømte, men omprogrammeringen vil, medmindre der sker en faktisk aktivitetsforøgelse, ikke være 
tilstrækkelig til at indhente samtlige forsinkelser. Der blev gjort meget for at informere og bevidstgøre 
de potentielle støttemodtagere. Dette er en af de prioriteter, der peges på i årsberetningen for 1996 og 
i midtvejsevalueringerne. For at sikre en vellykket gennemførelse af programmerne skal denne 
informations- og bevidstgørelsesindsats fortsætte indtil udgangen af den nuværende 
programmeringsperiode i slutningen af 1999. 
Det skal bemærkes, at der i 1997 blev disponeret over samtlige disponible forpligtelses- og 
betalingsbevillinger. Udnyttelsen af forpligtelsesbevillingerne var bedst i Spanien og Tyskland, mens 
der i Italien, Belgien og Finland stadig var forsinkelser. Programevalueringen har vist, at der gør sig 
særlige forhold gældende i Italien, som forklarer den langsomme iværksættelse af mål 5b. Disse 
forhold er manglende koordinering mellem mål 5b-programmerne og de regionale programmer; 
overvægt af støtteordninger omfattende mange meget små projekter; komplicerede nationale regler for 
projektgennemførelsen og især lange og komplekse udbudsprocedurer. Hvad angår Belgien skyldes 
forsinkelserne især programmerne i Flandern, hvor der er problemer med den flamske regerings 
medfinansieringer. 
Solidariteten med de italienske jordskælvsofre har givet sig udslag i overførsler af bevillinger fra mål 
5b-programmerne for Marche og Umbria til genopbygningsarbejdet. Der er truffet principbeslutning 
om overførsler af midler fra andre italienske regioner til de jordskælvsramte områder. 
SMV'erne i mål 5b ~ 
Ca. 25%; af mål 5b-bevillingerne vedrører virksomheder i landdistrikter. Bevillingerne går til 
forskellige typer foranstaltninger, nemlig erhvervsinvesteringer, støtte til investeringer i SMV'er 
(støtteordninger), infrastrukturer knyttet til oprettelsen af arbejdspladser uden for landbruget, støtte til 
forretningsservice (teknologioverførsel osv.), rådgivningsstøtte osv. Også andre af de medfinansierede 
foranstaltninger påvirker SMV'erne virksomhed, som f.eks. foranstaltningerne til fremme af turisme 
eller fornyelse af landsbyer. 
I seks af de tyske mål 5b-programmer betragtes støtten til SMV'er som et hovedmål og en 
forudsætning for udviklingen i landdistrikterne. 
Også i Frankrig indtager støtten til ikke-landbrugsmæssige aktiviteter og især SMV-støtten en stor 
plads i udviklingsprogrammerne som led i diversificeringsindsatsen. For at tage hensyn til regionale 
forskelle varierer støtteforanstaltningerne, men der er hovedsagelig tale om støtte til modernisering af 
produktionsapparatet, innovation, teknologiformidling og -overførsel, ansættelsesstøtte, 
finansieringsordninger osv. 
I Det Forenede Kongerige er der 11 programmer, som prioriterer SMV-foranstaltninger højt. 
Foranstaltningerne har til formål at afhjælpe visse handicap som f.eks. utilstrækkelige infrastrukturer, 
lang afstand fra de vigtigste markeder og et lavt kvalifikationsniveau. Der er generelt tale om små 
eller meget små virksomheder. 
2.1.8. IVÆRKSÆTTELSE AF EU-INITIATIVEKNE 
Efter den forsinkede start i 1995 og fordelingen af reserven i 1996 kom iværksættelsen af EU-
initiativerne rigtig i gang i 1997. Dette kapitel behandler ikke hvert EU-initiativ for sig, men 
gennemgår hovedresultaterne for 1997 målt i antal godkendte nye programmer og 
bevillingsudnyttelsesgrad. Kapitlet indeholder også eksempler på SMV-foranstaltninger. 
42 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Fordeling af EU-initiativstøtten for 1994-1999 (ved udgangen af 1997) (1997-priser - mio. ECU): 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EU 
IALT ADAPT 
38,63 
31,73 
256,70 
33,53 
293,16 
278,44 
27,84 
219,69 
0,30 
69,67 
11,57 
21,43 
23,56 
13,07 
316,81 
1.636,13 EMPLCH 
45,79 
14,10 
200,99 
70,69 
450,13 
191,20 
88,61 
401,39 
0,30 
62,62 
23,01 
45,47 
33,16 
24,01 
193,77 
1.845,24 LEADER 
10,31 
8,16 
182,18 
148,00 
373,48 
228,54 
69,49 
314,72 
1,01 
8,50 
23,39 
130,91 
28,34 
16,35 
66,20 
16,00 
1.625,59 PESCA 
2,51 
16,40 
23,00 
31,11 
41,50 
28,30 
7,84 
34,17 
10,63 
• 
29.26 
3,41 
3,97 
37,42 
0,69 
270,21 SMV 
12,40 
2,55 
189,12 
83,33 
251,74 
58,49 
28,81 
192,53 
0,35 
10.34 
8,98 
125,36 
11,09 
17,21 
68,67 
-
1.060,97 REGIS 
• 
216,93 
266,08 
• 
126,53 
• 
609,54 RECHAR 
15,68 
178,54 
3,05 
34,21 
33,54 
1,89 
-
1,85 
2,26 
• 
184,75 
455,77 KONVER 
11,45 
2,38 
302,51 
12,91 
23,76 
86,16 
64,79 
0,36 
12,05 
13,99 
-1 
3.35 
136,91 
670,61 RESIDER 
27,71 
206,58 
4,69 
73,64 
62,30 
92,35 
13,25 
23.54 
5.24 
9,08 
52,15 
570,51 RETEX* 
4,40 
77,39 
87,52 
90,39 
39.54 
11,47 
82,99 
• 
1,01 
?,m 
204,90 
-
-
41,76 
643,96 URBAN 
10,45 
1,52 
115,21 
45,20 
162,60 
80.52 
20,78 
136,02 
0,51 
22,30 
13,36 
50,00 
7.8S 
4.97 
121.43 
792.75 Interreg** 
• 
-
-
-
-
-
3.591.66 
3.591.66 
* Inkl. 1993 
" Inkl. PEACE 
Hovedresultater i 1997: 
Vedtagelse af de sidste programmer omfattet af den oprindelige tildeling: 
I alt 13 programmer blev godkendt i 1997: 1 KONVER-program og 1 RESIDER li-program til fordel 
for Luxembourg, 1 KONVER-program for Spanien, 3 SMV-programmer for England, 3 INTERREG 
II «A og B»-programmer (Italien/Slovenien, Italien/Østrig og Italien/Grækenland) samt 4 LEADER-
programmer for Belgien. Disse 13 programmer beløber sig til i alt 292,92 mio. ECU. Hertil kommer 
fem programmer for teknisk bistand til Finland, Frankrig, Irland, Nederlandene og Sverige. Nu er 
samtlige EU-initiativprogrammer, der var omfattet af den oprindelige tildeling, vedtaget. 
Kommissionen offentliggjorde endvidere den 26/11/97 en meddelelse", hvori der anmodes om en 
forlængelse af PEACE-programmet til 1998 og 1999 (forsoning og økonomisk genopretning i 
Nordirland og seks irske amter i grænseområdet). 
Vedtagelse af de første tillægsprogrammer efter fordelingen af reserven: 
1997 var det første år, hvor der blev vedtaget nye programmer som følge af den fordeling af reserven, 
som Kommissionen havde vedtaget i maj 1996: 
14 URBAN-programmer til et samlet beløb af 76,6 mio. ECU blev godkendt, nemlig 2 for Tyskland 
(Zwickau og Kiel), 5 for Frankrig (Clichy-Montfermeil, Châlons-sur-Saône, Saint-Etienne, Bastia og 
Mantes-la-Jolie), 2 for Nederlandene (Rotterdam og Utrecht), 4 for Det Forenede Kongerige 
(Coventry, Bristol, Leeds og Brighton) og 1 for Finland (Helsinki/Vantaa). 
Vedtagelse af INTERREG II C-programmcrne for tværnationalt samarbejde: 
Stort set alle forslag til INTERREG II C-programmer blev forelagt Kommissionen i første halvdel af 
året. Ved årets udgang var en stor del af programmerne blevet godkendt, og beslutningerne om de 
resterende programmer forventes truffet i de første måneder af 1998. 
Situationen for de enkelte programmer ser således ud: 6 EU-initialivprogrammer er godkendt. To af 
disse (Italien og Portugal) vedrører lørkebekæmpelse, og ét, nemlig «Irma» 
(Belgien/Tyskland/Frankrig/Luxembourg og Nederlandene), vedrører kampen mod oversvømmelser. 
De sidste tre programmer vedrører det tværnationale samarbejde. Det drejer sig om et program for Det 
Forenede Kongerige/Danmark/Sverige/Nederlandene og Tyskland (Nordsøområdet), et for 
Østrig/Tyskland/Grækenland og Italien (Cadses/Adrianube) og endelig et for 
6 KOM(97)642 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 43 
Danmark/Tyskland/Finland og Sverige (Østersøområdet). Disse seks EU-initiativprogrammer 
repræsenterer et beløb på i alt 218,94 mio. ECU. 
De øvrige programmer, der blev fremlagt i 1997, vedrører det vestlige Middelhav og Alperne (E, F, I, 
GR), Sydvesteuropa (P, E, F), Atlanterhavsområdet (P, E, F, UK, IRL), NWMA- Northwestern 
Metropolitan Area (F, L, B, D, NL, UK, IRL) samt foranstaltningerne mod oversvømmelser i Frankrig 
og Italien og mod tørke i Spanien og Grækenland. 
Ved udgangen af 1997 var der således vedtaget i alt 446 programmer under de 13 EU-initiativer. 
SMV-initiativet: 
SMV-initiativet har fået tildelt 1,1 mia. ECU (til mål 1-, 2-, 5b- og 6-områderne), heraf 800 mio. ECU 
til mål 1-områderne. Initiativet er ved at blive iværksat, og de sidste programmer blev vedtaget i 1997 
(bl.a. til fordel for Det Forenede Kongerige). Der er stor forskel på, hvor langt man er nået med 
programmerne i de forskellige medlemsstater. F.eks. i Irland går 80% af programmel til en 
finansieringsordning (rentegodtgørelser) for mindre virksomheder (under 50 ansatte). Her er der 
disponeret over næsten alle bevillingerne. Efter to indkaldelser af projekter er der i Frankrig ved at 
blive udvalgt projekter, dels moderniserings- og innovationsprojekter som led i virksomhedernes 
indbyrdes samarbejde, dels et projekt vedrørende det tværnationale partnerskab. Også i Italien er der 
indkaldt projekter. I Spanien og Portugal er der derimod endnu problemer med at få programmerne i 
gang. I Grækenland har 96% af SMV'erne under 10 ansatte. De græske SMV'er derfor yderst sårbare 
over for presset fra det indre marked. Dette er forklaringen på. at det græske program koncentrerer sig 
om omlægning af aktiviteter med det formål at opnå stordriftsfordele og om støtte til SMV'ernes 
modernisering af produktion og organisation. I Sachsen (Tyskland) støtter programmet udvikling og 
markedsføring af produkter. Sachsen-programmet søger også at fremme SMV'ernes 
internationalisering ved at hjælpe SMV'erne med at få fodfæste på nye markeder som f.eks. 
Østeuropa og Sydøstasien. Programmerne for de nye medlemsstater omfatter bl.a. miljøkontrol, 
telematikrådgivning og -uddannelse samt miljøteknologi (i Østrig), fremme af markedsadgangen via 
netværk, forbedring af uddannelse og ledelse, adgang til det indre marked, nye 
informationsteknologier og miljøbevidsthed som konkurrencefaktor (i Sverige) og endelig styrkelse af 
båndene mellem forskning og uddannelse, anvendelse af det indre markeds tekniske forordninger samt 
omlægning af aktiviteter (i Finland). 
SMV'erne og de øvrige EU-initiativer: 
Ud over det egentlige SMV-initiativ har Kommissionen ved fastlæggelsen af anvendelsesområdet for 
langt de fleste af de øvrige EU-initiativerne givet en fortrinsstilling til foranstaltninger, til fremme af 
lokaludviklingen og udnyttelsen af det lokale potentiale til fordel for SMV'erne: 
- LEADER-initiativet: LEADER-initiativet har støtten til små og mellemstore virksomheder samt 
håndværksfagene som en af sine hovedaktiviteter. Ca. 20% af bevillingerne er direkte afsat til denne 
støtte, hvortil kommer bevillingerne til uddannelse. 
Følgende eksempler skal fremhæves: De to LEADER-aktionsgrupper (LAG) i Luxembourg har 
oprettet et fælles SMV-kontor. Til fremme af oprettelsen af nye virksomheder er der nedsat en 
arbejdsgruppe for overførsel af knowhow. Arbejdsgruppen består af repræsentanter for LAG'erne i 
Sierra de Segura (Andalucia), Montana de Navarra (Navarra), La Manchuela (Castilla La Mancha) og 
Pays-Basque intérieur (Aquitaine). I Irland tager West Cork Food Entreprise Partnership-initiativet 
sigte på at støtte de lokale SMV'er inden for agrolevnedsmiddelsektoren og fremme oprettelsen af nye 
virksomheder. Forskellige portugisiske LAG'er (Ponta Delgada og Villa do Porto; den sydvestlige del 
af Alentejo; den centrale del af Alentejo; Vale do Sor; Pinhal Interior Sul) har etableret fælles 
kontorer til "servicering" af virksomhederne. Visse LAG'er har støttet oprettelsen af virksomheder, 
nemlig et glaspusteri i Grækenland (Psiloritis) og en konfektionsfabrik i Modabarr (P). 
44 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Endelig er der LEADER-observationsorganet, som på europæiske plan fremmer udvekslingen af 
oplysninger og erfaringer samt afholder seminarer. F.eks. blev der i februar 1997 holdt et seminar i 
Elizondo (Navarra - Spanien) med deltagere fra otte forskellige medlemsstater om mulighederne for 
støtte til iværksættelse af nye aktiviteter. 
- INTERREG IIA-initiativet har gjort meget for at fremme grænseoverskridende 
erhvervsudviklingsaktioner til fordel for SMV'er. Som led i initiativet er der f.eks. arrangeret 
udvekslinger af oplysninger og knowhow og ydet støtte til fremme af grænseoverskridende centre 
eller "teknologiparker" med henblik på overførsel af innovative teknologier og produkter. 
- Initiativer til omstilling af industriområder (KONVER, RECHAR II, RESIDER II og RETEX): der 
er truffet foranstaltninger, der skal sætte SMV'erne bedre i stand til at diversificere deres økonomiske 
aktiviteter (fælles prospektering af nye markeder eller teknologioverførsel til SMV'er). Bedre ledelse 
og anvendelse af nye teknologier gennem en bedre adgang til immaterielle ressourcer har stor 
betydning for SMV'ernes udvikling (investering og rådgivning i "teknologisk overvågning" og 
teknologisk diagnosticering, etablering af forretningsservice, forbedring af produktkvalitet og 
produktionsoptimering). Der ydes tillige støtte til at gøre virksomhederne bekendt med 
"informationsmotorvejene" (adgang til net og servere, bevidstgørelse omkring 
formidlingsteknologier). Endelig skal SMV'erne have adgang til oplysninger om god ledelses- og 
organisationspraksis (udveksling af ledere, rekruttering af eksperter, indførelse af edb-udstyr og 
udarbejdelse af moderniseringsplaner). ADAPT-initiativet tager i høj grad sigte på SMV'er og har en 
overvægt af foranstaltninger, der drejer sig om arbejdstilrettelæggelse og om de af de nye teknologier 
nødvendiggjorte ændringer. EMPLOI-initiativets NOW-foranstaltninger (ligestilling mellem mænd 
og kvinder) omfatter støtte til kvindelige iværksættere. 
Et andet vigtigt aspekt er SMV'ernes adgang til kapitalmarkederne og de nye finansielle produkter 
(fonde for venturekapital eller igangsætningskapital), som gør det lettere for SMV'erne at skaffe 
finansiering. Denne støtte omfatter såvel støtte til etablering af fondene som information til SMV'erne 
om de finansielle produkter samt teknisk bistand fra eksperter i virksomhedsfinansiering. 
Et sidste væsentligt aspekt er udvekslingerne af erfaringer og etableringen af net for at lette 
virksomhedernes internationalisering og fremme kendskabet til markederne (dette er et af 
hovedformålene med SMV-initiativet). Der ydes således kraftig støtte til etablering af netværk til 
fremme af de grænseoverskridende kontakter inden for Fællesskabet på forskellige områder (mellem 
industriområder i tilbagegang), udvikle markedsføringen af nye produkter og formidle ny viden og 
nye metoder. 
ADAPT og EMPLOI: 
I 1997 begyndte man at give informationssamfundsaspektet høj prioritet i ADAPT-initiativets 
programmer. Endvidere blev 2.327 nye projekter vedtaget, som er orienteret mod virksomheder og 
især SMV'er. Der blev i maj afholdt en konference i Athen, hvor man analyserede ADAPT's bidrag 
til SMV'erne og fik indblik i formidling af god praksis. EMPLOI-initiativet blev udvidet med det nye 
INTEGRA-afsnit om bl.a. integration af indvandrere. Der blev udvalgt over 3.700 nye projekter med 
el meget højt gennemsnitligt kvalitetsniveau. Virksomhederne er endnu kraftigt underrepræsenterede i 
partnerskaberne, men der er dog sket en vis forbedring. Der blev i 1997 afholdt tre konferencer om 
YOUTHSTRART (i Stockholm i september), INTEGRA (i Barcelona i oktober) og NOW (i Bruxelles 
i december). Temaet for Bruxelles-konferencen var kvindelige iværksættere. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 45 
Udnyttelse af bevillingerne: 
EU-initiativ 
ADAPT 
EMPLOI 
LEADER 
PESCA 
SMV 
RECHAR 
REGIS 
KONVER 
RESIDER 
RETEX* 
URBAN 
INTERREG" 
1 alt Forptlgtelser/stirtto 
1994 
0% 
11% 
0% 
9% 
0% 
0% 
0% 
0% 
1% 
12% 
0% 
0% 
2% 1995 
19% 
6% 
29% 
11% 
19% 
38% 
10% 
36% 
30% 
26% 
20% 
16% 
19% 1996 
14% 
14% 
15% 
50% 
17% 
26% 
26% 
20% 
24% 
24% 
27% 
24% 
20% 1997 
8% 
15% 
10% 
8% 
13% 
25% 
15% 
29% 
18% 
13% 
15% 
14% 
14% 1994-1997 
40% 
46% 
54% 
77% 
49% 
89% 
50% 
84% 
73% 
75% 
62% 
54% 
56% Betalinger/stctte 
1994 
0% 
5% 
0% 
4% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
9% 
0% 
0% 
1% 1996 
9% 
3% 
8% 
2% 
6% 
17% 
4% 
13% 
14% 
13% 
7% 
7% 
8% 1996 
5% 
9% 
8% 
8% 
8% 
14% 
22% 
14% 
14% 
11% 
14% 
13% 
11% 1997 
9% 
13% 
6% 
13% 
12% 
17% 
9% 
10% 
11% 
9% 
10% 
12% 
11% 1994-1997 
24% 
31% 
23% 
27% 
26% 
47% 
35% 
37% 
39% 
43% 
31% 
32% 
31% 
* Inkl. 1993 
" Inkl. PEACE 
Udnyttelse af bevillingerne for EU-initiativcrnc underet: 
Bevillingsudnyttelsesgraden for EU-initiativerne ligger klart lavere end udnyttelsesgraden for 
EUSR'erne/SPD'erne. Faktisk var udnyttelsen af forpligtelsesbevillinger dårligere i 1997 end i 1996 
(61% af de forpligtelsesbevillinger, der var til rådighed for hele året, mod 94% i 1996). Der skete dog 
en vis forbedring med hensyn til udnyttelsen af betalingsbevillinger (90% af de disponible bevillinger 
blev udnyttet mod 80% i 1996). Som følge af de store forsinkelser omkring programvedtagelsen og -
starten i 1994 og 1995 nåede bevillingsudnyttelsen ikke op på et tilfredsstillende niveau. I perioden 
1994-1997, dvs. på fire år, blev der i alt disponeret over 56% af programmeringsperiodens samlede 
forpligtelsesbevillinger og kun 31% af de samlede betalingsbevillinger. 
Disse forsinkelser skyldes ofte enten en forsinket godkendelse af programmerne eller særlige 
omstændigheder ved visse EU-initiativer som f.eks. partnerskabsspørgsmålet i URBAN- og 
INTERREG li-initiativerne. Også den meget specielle karakter af foranstaltningerne under SMV-
initiativet har forårsaget forsinkelser. Nogle af medlemsstaterne forventer imidlertid en hurtig 
udnyttelse af de disponible bevillinger. 
Kommissionen har i øvrigt iværksat en dialog med medlemsstaterne om mulighederne for at rokere 
rundt på de finansielle ressourcer, enten mellem foranstaltninger inden for samme program, eller 
mellem programmerne under samme initiativ. Først når Kommissionen og medlemsstaterne har nået 
et resultat, kan der blive tale om eventuelle reallokeringer mellem initiativerne. 
Samlede forpligtelser/samlet støtte Samlede betalinger/samlet støtte 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% 2%/ 
—i w i 1 V22% 
19% 
—i— JT^/O 
20% 
1 _^*56% 
14% EZ3 %drlig 
-•—%kumuleret 60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% 
1994 1995 1996 1997 1994 1995 1996 1997 
Situationen for de forskellige initiativer varierer meget. Initiativerne vedrørende omstilling af 
industriområder (RECHAR II, RETEX, RESIDER II, KONVER) samt PESCA har oplevet en 
forholdsvis tilfredsstillende bevillingsudnyttelse på mellem 79% og 89% af den samlede støtte for 
46 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
perioden 1994-1999. Dette skyldes dog, at der for de fleste af disse EU-initiativprogrammer 
disponeres over samtlige forpligtelsesbevillinger på én gang ved programmernes godkendelse. 
Udnyttelsesgraden for ADAPT-, EMPLOI-, LEADER-, SMV- og INTERREG-initiativernes 
bevillinger er meget lavere og ligger på mellem 40% og 54% af den samlede støtte. Hvad angår 
betalingerne er der sket en langsom forbedring af situationen i forhold til 1996 (31% af støtten var 
udbetalt ved udgangen af 1997 mod 20% ved udgangen af 1996), men det er stadig ikke godt nok. 
Udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne er særlig dårlig for EU-initiativerne LEADER (kun 23% 
af støtten er betalt) og ADAPT (24%). Til gengæld er betalingssituationen for de EU-initiativer, der 
vedrører omstilling af industriområder, lidt mere tilfredsstillende (mellem 37% og 47% af periodens 
samlede støtte). 
SMV'erne og det tværnationale samarbejde: 
Under SMV-initiativet er der afsat 25 mio. ECU til tværnationale aktioner mellem medlemsstaterne. 
Der er tale om tre typer aktioner: 
o Turistsektorens SMV'er på Internettet -"PMETOUR"-programmet: 
SMV'erne har dårligere adgang til "informationsmotorvejene", især Internettet, end de større 
virksomheder. SMV'erne har derfor behov for særlig støtte på dette område. Dette har 
foranlediget Kommissionen til al lancere PMHTOUR-aktionen (il fordel for turistsektorens 
SM Ver i de dårligste stillede områder i EU. Målet er at oprette et europæisk koordineringsorgan, 
der skal yde teknisk bistand til ca. 40 regionale projekter. Alle regionale SMV'er i turistsektoren 
søges inddraget. Bistanden går bl.a. ud på at hjælpe med at oprette "web-sider" og oprette 
reservations- og betalingssystemer via Internettet. Koordineringsorganet påbegyndte arbejdet i 
april 1997. Det tog nogen tid at få udvalgt de regionale projekter, men ved udgangen af 1997 var 
ca. halvdelen af projekterne i gang, mens de øvrige skulle starte i begyndelsen af 1998. 
• Internationale IBEX-messer ("International Buyers' Exhibitions"): 
IBEX-messerne blev oprindelig lanceret som en virksomhedspolitisk foranstaltning og bygger på 
et ønske om at forbedre SMV'ernes situation som underleverandører. Konceptet er bragt på bane 
igen som led i regionalpolitikken og SMV-initiativet i de støtteberettigede områder. Messerne 
varer 2-3 dage og har deltagelse af 40 større virksomheder og 350-400 SMV'er. Der organiseres 
ligeledes internationale møder mellem større virksomheder og SMV'er, hvor der fokuseres på de 
slørre virksomheders behov og SMV'ernes muligheder for at opfylde disse behov. Hver lliFX-
messe henvender sig (il en bestemt erhvervssektor. Formålet er at få virksomhederne til at indgå 
samarbejdsaftaler. Kommissionen støttede som led i Fællesskabets virksomhedspolitik en IBFX-
messe i marts 1997: "Elmia Food" i Jônkôping (Sverige) for agrolevnedsmiddelsektoren og i maj 
1998: "Vibex" i Gôteborg (Sverige) for automobilsektoren. Der vil i 1998 blive afholdt tre IBEX-
messer som led i regionalpolitikken, en i Magdeburg (Tyskland, energisektoren), en i Léon 
(Spanien, agrolevnedsmidler) og en i Libramont (Belgien, træindustrien). 
• Udveksling af erfaringer og god praksis: 
Kommissionen har planer om udvekslingsprojekter, hvor eksempler på god praksis kan formidles 
til SMV'erne og de organisationer, som repræsenterer SMV'erne. Der er iværksat en detaljeret 
analyse af disse initiativprogrammer for at afgøre, hvilken type aktioner der skal støttes. 
Analysens resultater vil kunne benyttes til at udvikle et program for udveksling af erfaringer 
omfattende samarbejdsseminarer og udvikling af en website. 
2.1.9. NYSKABENDE AKTIONER PC TEKNISK BISTAND 
Hver fond kan inden for egne rammer finansiere aktioner i form af undersøgelser, pilotaklioner eller 
teknisk bistand. Der er loft over støtten til egne aktioner: 1,5% af den årlige tildeling for EFRU. 1% 
for EUGFL, 0,5% for ESF og 2% for FIUF. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 47 
Nyskabende aktioner i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen: 
Nye projekter vedtaget i 1997: 
49 nye pilotprojekter eller nyskabende aktioner blev lanceret i 1997, svarende til en 
fællesskabsfinansiering på i alt 100 mio. ECU. Der er tale om tre serier af aktioner, dels 
pilotprojekterne vedrørende byområder, dels to programmer for fysisk planlægning: pilotaktionerne 
for fysisk planlægning og TERRA (tværregionalt samarbejde om fysisk planlægning på specifikke 
områder). Indkaldelserne af forslag til pilotprojekterne vedrørende byområder og TERRA gav mange 
svar, idet der blev forelagt forslag til i alt 645 projekter (503 byprojekter og 142 projekter vedrørende 
fysisk planlægning). 
Pilotprojekterne for fysisk planlægning var ikke genstand for et offentligt udbud. I stedet blev 
medlemsstaterne opfordret til at indgive fælles forslag. 
1) Pilotprojekter vedrørende byområder: 
Af de 503 forslag til projekter vedrørende byområder, der blev indgivet i 1997* blev 26 udvalgt. Det 
samlede budget for projekterne var på 63,6 mio. ECU. Projekterne blev lanceret i juli under et 
seminar for projektledere for at sikre, at der allerede fra begyndelsen blev indført en god praksis for 
projektovervågningen. Pilotprojekterne tager sigte på at udvide de offentlige og private partnerskaber 
i de pågældende byer og indføre en integreret og innovativ fremgangsmåde for løsning af 
byområdernes problemer. Pilotprojekterne dækker bl.a. følgende temaer: integration af miljøet, 
økonomiske og sociale foranstaltninger, anvendelse af nye teknologier til løsning af byernes 
problemer, lige muligheder, forbedret adgang til byerne, udvikling af kulturelle aktiver og renovering 
af nedslidte områder. 
I den første fase var 20 af de 33 pilotprojekter vedrørende byområder, der var blevet iværksat mellem 
1989 og 1994, afsluttet ved udgangen af 1997. 
2) Fysisk planlægning: 
Begge typer aktioner inden for fysisk planlægning gjorde fremskridt: 
• «TERRA»: Af de indkaldte forslag i 1996 blev der ved den endelige udvælgelse udpeget 15 
pilotprojekter, der skulle finansieres over tre år (fem projekter vedrørende flodbassiner, fire 
vedrørende kystområder, tre vedrørende truede kulturværdier, to vedrørende vanskeligt 
tilgængelige landdistrikter og ét vedrørende områder med erosionsproblemer). Det samlede 
budget var på 20 mio. ECU. Der blev ligeledes indkaldt forslag med henblik på teknisk bistand 
(iværksættelse, overvågning og evaluering af de udvalgte projekter). Den tekniske bistand vil 
blive sat i værk i 1998. 
• «Pilotprojekter vedrørende fysisk planlægning»: Medlemsstaterne var på seminaret den 3. og 
4. juli 1996 blevet opfordret til at indgive fælles forslag om pilotaklioner i henhold til artikel 10 i 
EFRU-forordningen. Oprindelig var fristen for indgivelse af forslag blevet sat til den 10. marts 
1997, men fristen var efter anmodning fra medlemsstaterne blevet udskudt. De fire pilotaklioner, 
der skal iværksættes er: Nordperiferien (DK, FIN, S, N), Alpeområdet/de østlige Alper (A, I, D), 
«Archi-med»: den sydøstlige del af Middelhavsområdet (GR, I, Malta, Cypern), og «Porten til 
Middelhavet» (E, P, Marokko). 
Til hver pilotaktion vil der blive bevilget 5 mio. ECU af de i alt 20 mio., der er afsat til denne type 
nyskabende aktioner i henhold til artikel 10. Kommissionens støttebeslutninger forventes vedtaget i 
første kvartal 1998. 
Igangværende nyskabende aktioner: 
Ud over de tre nye serier aktioner, der blev vedtaget i 1997, er ca. 200 andre nyskabende projekter 
finansieret af EFRU i gang. Projekterne drejer sig om: de nye områder med et stort 
48 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
beskæftigelsespotentiale, kultur og kulturarv (se punkt 6.6 og 6.7), regionale innovationsstrategier 
(RIS), teknologioverførsel (RTT), informationssamfundet (RISI) og eksternt tværregionalt samarbejde 
(ECOS-OUVERTURE). 
SMV'erne og pilotprojekterne: 
Et stort antal pilotprojekter, bl.a. om teknologisk innovation og informationssamfundet, har en stærk 
SMV-dimension. Der er udviklet to typer projekter, som fremmer innovationen (samlet budget på 15 
mio. ECU): 
RIS-projekterne (Regional Innovation Strategies), hvoraf der er udvalgt 19, skal fremme de regionale 
virksomheders innovationskapacitet og føre til et samarbejde mellem den offentlige og den private 
sektor. Styringsudvalgene for flere RIS-projekter (bl.a. i det belgiske Limbourg-område, Yorkshire & 
Humberside, Strathclyde, Shannon) har f.eks. entreprenører som formænd, hvilket giver disse 
ledelsesorganer en yderst forretningsmæssig indfaldsvinkel til projekterne. 
RTT-projekterne (Regional Transfer of Technology Projects), hvoraf der er udvalgt syv, har til formål 
at mindske den regionale uligevægt og fremme tværregionalt samarbejde inden for forskning, 
udvikling og innovation. Som eksempel kan nævnes FOOTWEAR-projektet, som har til formål at 
tilpasse en italiensk teknologi til formgivning og automatisk produktion af læster, således at 
teknologien kan demonstreres for og overføres til SMV'er i skobranchen i de spanske, portugisiske og 
græske mål 1-områder. I en anden sektor er der ESTEEM-projektet, som tager sigte på overførsel af 
miljøvenlige produktionsteknologier til britiske, græske, tyske og finske SMV'er. 
RISI-aktionerne vedrørende Informationssamfundet kan inddeles i to grupper: 
RISI1: fremme af partnerskaber mellem regionale nøgleaktører med henblik på udarbejdelse af en 
regional handlingsplan for informationssamfundet; og RISI2: tværregionale pilotprojekter. I alt er 31 
projekter blevet udvalgt, heraf 21, som finansieres af EFRU, og 10. der finansieres af ESF. Af 
tværregionale aktioner kan f.eks. nævnes «ENTERSKILLSNET», der har til formål at udvikle et net 
af SMV'er i landdistrikterne. Nettet forbinder Tarn og Haute-Garonne (F), Andalucia (E). Etelii-Savo 
(FIN), Dublin og Lanford (IRL) og Skotland. En anden aktion, nemlig «TOURIST», omfatter de 
regionale aktører i turistsektoren i Madeira (P), Burgenland (A), Lappi (FIN), Val d'Aoste (I). 
Våsterbotten (S) og Hampshire (UK). De fleste af de 22 RISI 1-regionalstrategier omhandler 
specifikke emner i relation til SMV'er, og der er oprettet regionale arbejdsgrupper for SMV'er. som 
skal udbygge det tværregionale samarbejde i 1998. 
Langt de fleste af de 100 tværregionale samarbejdsprojekter (RECITE og ECOS-OUVERTURE). som 
der forhandles om for tiden, indeholder et vigtigt afsnit om SMV'er. Mindst en tredjedel af 
projekterne tager sigte på stimulere innovationen i og internationaliseringen af SMV'erne. 
Partnerskaber til gavn for SMV'erne: 
EUROPARTENARIAT - et partnerskab mellem virksomheder: 
EUROPARTENARIAT finansieres i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen og 3. rammeprogram 
og tager sigte på økonomisk udvikling i regioner, der er berettigede til strukturfondsstøtte (mål 1, 2, 
5b og 6), ved at stimulere det tværnationale samarbejde mellem SMV'er. Dette program, der styres af 
Kommissionens afdeling for virksomhedspolitik sammen med afdelingen for regional- og 
samhørighedspolitik, giver virksomhederne mulighed for at møde potentielle partnere for at drøfte og 
forhandle om eventuelle samarbejdsaftaler. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 49 
I 1997 blev der gennemført to EUROPARTENARLAT-arrangementer, ét i Grækenland (Piræus) og ét 
i Frankrig (Massif Central): 
- EUROPARTENARIAT Grækenland (Piræus, 23.-24. juni). 400 græske SMV'er mødtes med 
1 733 virksomheder fra over 60 lande. Af de 1 733 virksomheder kom 758 fra EU, 37 fra EFTA, 299 
fra Middelhavsområdet, 360 fra PHARE-landene, 200 fra TACIS-landene, 64 fra Asien og 12 fra 
USA. Der blev arrangeret 11 336 møder. 
- EUROPARTENARIAT Frankrig (Clermont-Ferrand, 16.-17. oktober). 418 franske SMV'er mødtes 
med 1.750 virksomheder fra over 60 lande. Af de 1.750 virksomheder kom 974 fra EU (333 fra 
Frankrig), 48 fra EFTA, 213 fra Middelhavsområdet, 201 fra PHARE-landene, 138 fra TACIS-
landene, 104 fra Asien, 34 fra Latinamerika, 25 fra USA og 13 fra Canada. Der blev arrangeret 10 300 
møder. 11998 vil der blive arrangeret EUROPARTENARIAT-møder i Nederlandene (Apeldoorn, 11.-
12. juni) og Spanien (Valencia, 12.-13. november). 
Aktioner finansieret i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen (mio. ECU) 
Tvaerregionalt samarbejde 
- intemt tvaerregionalt samarbejde 
- ekstemt tvaerregionalt samarbejde 
Regionaludvikling 
- fremme af tekndogisk innovation 
- informationssamfundet 
- kultur og okonomisk udvikling 
- nye beskaeftigelsesomrader 
- ledsagef. og teknisk bistand 
Fysisk planlaagning 
Pilotprojekter/byomrader 
1 ait Budgetramme* 
1995-1999 
(D 
180,0 
110,0 
70,0 
90,0 
20,0 
20,0 
15,0 
15,0 
20,0 
45,0 
80,0 
395,0 Forpllgtelser 
1997 
2,8 
2,8 
0,0 
43,7 
2,2 
13,2 
14,9 
11,3 
2,2 
14,3 
64,5 
125,3 Forpligtelser 
1994-1997 
(2) 
25,8 
9,8 
16,0 
64,6 
8,6 
17,0 
14,9 
15,2 
9,0 
28,3 
66,1 
184,8 % 
(2V(1) 
14% 
9% 
23% 
72% 
43% 
85% 
99% 
102% 
45% 
63% 
83% 
47% Betalinger 
1997 
9,1 
2.7 
6,4 
19,4 
2,4 
2.2 
5.9 
6.5 
2.4 
4,8 
22,8 
56,2 Betalinger 
1994-1997 
(3) 
13,8 
7,4 
6,4 
25,9 
5.0 
3.6 
5,9 
6,5 
4,8 
9,7 
22,9 
72.3 % 
(3V(D 
8% 
7% 
9% 
29% 
25% 
18% 
40% 
43% 
24% 
22% 
29% 
18% 
* 1995-priser 
Teknisk bistand i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen: 
I henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen kan EFRU finansiere undersøgelser, teknisk bistand og 
informationsforanstaltninger med indtil 0,5% af sin årlige tildeling. I 1997 gik en stor del af budgettet 
for denne type aktioner til teknisk bistand til regionale og lokale beskæftigelsespagter (4Srf af den 
samlede støtte for 1997). 36 millioner personer i hele EU er omfattet af beskæftigelsespagterne. 
Støtten til de europæiske erhvervsfremme- og innovationscentre (EF-EIC) med henblik på etablering 
og udvikling af SMV'er tegnede sig for 43% af det samlede støttebeløb og blev brugt til at etablere 
nye EF-EIC er i ti medlemsstater. Der blev også afholdt konferencer og seminarer (4%), f.eks. den 
fjerde møderække for ledere af lokaludviklingsprojekter i Marseille, konferencen om «kvinder med 
ansvar for lokaludvikling» i Sardegna eller seminaret, hvor Spanien, Irland og Italien fik mulighed for 
at udveksle erfaringer om strukturfondene. Informationsforanstaltningerne (3%) gik f.eks. ud på at 
finansiere en stand på verdensudstillingen i Lissabon i 1998. Undersøgelserne (2%) omfatter f.eks. en 
sammenlignende undersøgelse om jobskabelse i bymiljøer. 
Lokaludviklingsindsats for SMV'er: 
Der er oprettet 22 nye europæiske erhvervsfremme- og innovationscentre (EF-EIC) i 10 
medlemsstater. Dermed er antallet af EF-EIC er i de støttede områder i EU og Centraleuropa nået op 
på 140. 1 strukturfondssammenhæng bidrager centrene til innovationen i samt internationaliseringen 
og diversificeringen af erhvervslivet gennem deres integrerede indsats til fremme af etablering og 
udvikling af innovative virksomheder. I forbindelse med RIS, EUROPARTENARIAT, 
beskæftigelsespagterne og EU-initiativerne er centrenes ydelser et supplement til ovennævnte indsats. 
50 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
SMV-foranstaltninger inden for rammerne af de lokale og regionale beskæftigelsespagter: 
I mange handlingsplaner lægges der stor vægt på diversificering af det lokale erhvervsliv, oprettelse af 
SMV'er og promovering af regionale og lokale produkter. Beskæftigelsespagten for Molise i Italien 
går f.eks. ud på at skabe nye virksomheder i agrolevnedsmiddel- og turistsektoren og indføre 
kvalitetsmærkning af egnsprodukter. Alto Belice Corleonese-pagten på Sicilien søger at fremme en 
integreret udvikling af typiske egnsprodukter. I Clabecq i Belgien er der oprettet en 
venturekapitalfond med et budget på 5,25 mio. ECU, der skal hjælpe med etablering og udvikling af 
SMV'er. 
Teknisk bistand i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen 
Forberedelse og overvagning 
Evaluering 
Regionale undersogelser 
Konferencer, kollokvier, seminarer 
Informations- og offentlighedsaktioner 
Teknisk bistand og udstyr 
IALT Forpligtelser 
1997 
20,1 
4,0 
0,3 
0,8 
6,2 
5,1 
36,4 Forpligtelser 
1994-1997 
33,6 
5,4 
1,8 
3,5 
20,8 
15,3 
80,3 Betalinger 
1997 
7,5 
2,5 
0,5 
0,9 
5.7 
3.3 
20,5 Betalinger 
1994-1997 
28,2 
11.8 
2.7 
3,4 
21.3 
13.8 
81,2 
Ekskl. frigørelser vedrørende tidligere års aktioner 
Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen: 
Nye områder med stort beskæftigelsespotentiale: 
1997 var præget af en nyttig udveksling af oplysninger mellem projektledere og Kommissionen. Den 
vigtigste nyskabelse var vedtagelsen af foranstaltninger til sikring af en nøje overvågning af de i 1994 
og 1995 iværksatte pilotaktioner. De nye informationsteknologier var en stor hjælp for 
kommunikationen mellem Kommissionens kontrollanter og projektlederne. De nye 
informationsteknologier har også på et tidligt stadium fremmet samarbejdet mellem initiativtagerne til 
projektet og vil gøre det muligt at etablere et elektronisk net. Pr. 31/12/97 var alle de i 1996 lancerede 
projekter (undtagen 2) kommet i gang, og spørgeskemaet til brug for undersøgelsen af 
«innovationsprojekterne» fra 1994 og 1995, var udarbejdet. Resultaterne af denne undersøgelse vil 
foreligge i begyndelsen af 1998 og skal danne grundlag for en række seminarer, hvor projektlederne 
kan udveksle erfaringer, bl.a. om de sidste projekter, der blev lanceret i 1996. 
Efter indkaldelsen af forslag i 1997 blev der indgivet 955 forslag til projekter. Heraf blev 70 udvalgt 
til nærmere undersøgelse. To tredjedele af projekterne tager direkte sigte på at skabe nye 
arbejdspladser ved at udvikle nye områder med stort beskæftigelsespotentiale eller nye 
virksomhedstyper, mens dens sidste tredjedel vedrører nye former for arbejdstilrettelæggelse eller 
uddannelse. 
Dialogen mellem arbejdsmarkedets parter (den sociale dialog): 
De store faglige organisationer i Europa (Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation-EFS, 
Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa-UNICH og Det Europæiske 
Center for Offentlige Virksomheder-CEEP) kunne i 1997 med støtte fra USE fortsætte uddannelsen af 
arbejdsgiver- og arbejdstagerrepræsentanter (og/eller disses repræsentanter). Uddannelsen skal give 
deltagerne el større indblik i de industrielle forandringer og især i forandringernes konsekvenser for 
beskæftigelsen, de faglige kvalifikationer og arbejdsgiver/arbejdstagerrelalioneme. Den toårige 
uddannelse under UNICE's auspicier blev afsluttet i 1997. EFS fremlagde et årsprogram omfattende 
30 aktioner, hvoraf de fleste vedrørte de beskæftigelsesmæssige konsekvenser af de nye teknologier 
eller de nye former for arbejdstilrettelæggelse, uddannelser bl.a. i rene teknologier (miljø), nye 
produktionsmetoder, medindflydelse, distancearbejde og arbejdstilrettelæggelse, den teknologiske 
udvikling samt arbejdstilrettelæggelse på telekommunikationsområdet osv. CEEP's flerårige 
ligestillingsprogrammer og programmer for udvikling af lokal og regional ekspertise i Europa har til 
formål at lægge en kvalitetsdimension ind i den sociale dialog på lokalt og regionalt plan. Endelig fik 
andre ansøgere end de traditionelle støttemodtagere i 1997 adgang til foranstaltninger i henhold til 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 51 
ESF-forordningens artikel 6, f.eks. YES for Europe, den europæiske sociale dialog "on-line" og det 
irske produktivitetscenter, Dialco-Forco. Efter denne forsøgsfase vil det i 1998 være muligt at 
indkalde tilbud fra en endnu bredere kreds af ansøgere. 
Teknisk bistand fra ESF: 
I henhold til artikel 6 i ESF-forordningen blev der ydet teknisk bistand til bl.a. de 23 regionale og 
lokale beskæftigelsespagter, der især støttes af ESF (og hvoraf 22 blev vedtaget i 1997), til 
forberedelse af lanceringen af den anden serie projekter vedrørende EU-initiativerne EMPLOI og 
ADAPT, udarbejdelse af fem særrapporter, afholdelse af fire store europæiske konferencer samt 
opdatering af hjemmesiden på Internettet. 
Nyskabende aktioner, unders. 
Teknisk bistand 
1 alt Forpligtelser 
1994 
0.4 
61,9 
62,2 1995 
22,3 
33,7 
56,1 1996 
31,0 
32,2 
63,2 1997 
36,2 
21.4 
57,6 1994-1997 
89,9 
149,2 
239,1 (mio. ECU) 
Betalinger 
1994 
0,2 
69,7 
69,8 1995 
11,2 
45.5 
56.7 1996 
18,6 
34,8 
53,3 1997 
17,9 
26.3 
44,2 1994-1997 
47,8 
176.3 
224,1 
Inkl. fremførte, genopførte og frigjorte bevillinger 
Betalingerne vedrører ikke nødvendigvis forpligtelserne for samme periode 
henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen Nyskabende aktioner og teknisk bistand 
(Udviklingssektionen): 
De aktioner, der i 1997 blev finansieret i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen 
(Udviklingssektionen), omfattede teknisk bistand til iværksættelse af otte regionale og lokale 
beskæftigelsespagter i mål 5b-områder; opstilling af indikatorer for udvikling af landdistrikter; 
udarbejdelse af summariske rapporter over midtvejsevalueringerne under mål 5b; og en aftale om 
levering af tjenesteydelser og kommunikations- og informationsinstrumenter med henblik på 
Fællesskabets politik for udvikling af landdistrikter. 
I september 1996 blev der indkaldt forslag til pilot- og demonstrationsprojekter omfattende 
"nyskabende foranstaltninger for kvindelige landbrugere og kvinder i landdistrikter". Indkaldelsen 
blev en virkelig succes, idet der indkom over 400 forslag i 1997. Forslagene tager sigte på at stotte 
kvinder i landdistrikter og at forbedre deres status. Der er tale om nyskabende aktioner iværksat af 
kvindelige landbrugere og kvinder i almindelighed med henblik på promovering og udnyttelse af 
landbrugsprodukter, omskoling, jobskabelse, social og erhvervsmæssig integration, 
erhvervsuddannelse eller lederuddannelse samt etablering af netværk til formidling af kvinders 
knowhow og erfaringer. 
Samtlige indgivne forslag blev i 1997 gennemgået en første gang for at kontrollere, at visse af 
betingelserne i udbudsmaterialet var overholdt. Der blev også udpeget eksperter, der skulle udtale sig 
om hvert enkelt forslag. Som følge af de mange indkomne forslag var arbejdsmængden så stor. at det 
ikke var muligt at blive færdig inden udgangen af 1997. Udvælgelsen af projekterne vil finde sted i 
1998. 
Mange af de støttede projekter kontrolleres løbende. For nogle af projekternes vedkommende vil de 
konstaterede uregelmæssigheder føre til krav om tilbagebetaling af uretmæssigt oppebårne beløb eller 
til annullering af projekterne. 
Aktioner finansieret i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen: 
Evaluering, overvågning, teknisk bistand og unders. 
Pilot- og demonstrationsprojekter 
Formidlingsforanstaltninger 
I ALT Forpligtelser 
1997 
1.620.802 
263.989 
3.431.084 
Ekskl. forpligtelser og frigørelser vedrørende tidligere års aktioner 5.315.875 Forpligtelser 
1996-1997 
2.344.009 
14.758.278 
3.431.084 
20.533.371 
52 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen: 
De aktioner, der blev gennemført i 1997 i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen, gik bl.a. ud på 
vedligeholdelse af et register over fiskerflåden, teknisk bistand til genopmåling af fiskerflåden, 
undersøgelse af høringsprocedurerne og deltagelse i verdensudstillingen i Lissabon i 1998. Det 
samlede beløb for disse aktioner var 2,1 mio. ECU. 
Aktioner finansieret i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen: 
Undersogelser 
Publikationer, information og uddann. 
Teknisk bistand 
IALT Forpligtelser 
1997 
893.697 
533.162 
697.174 
2.124.033 Forpligtelser 
1994-1996 
4.027.736 
79.908 
3.449.962 
7.557.606 Forpligtelser 
1994-1997 
4.921.433 
613.070 
4.147.136 
9.681.639 Betalinger 
1997 
426.965 
489.322 
1.709.881 
2.626.168 Betalinger 
1994-1996 
2.766.949 
67.863 
1.022.906 
3.857.718 Betalinger 
1994-1997 
3.193.914 
557.185 
2.732.787 
6.483.886 
I henhold til FIUF-forordningens artikel 4 afholdt Kommissionen et første partnerskabsmøde, 
"Casablanca 97-partnerskabet - Fiskeindustrien" den 25.-28. maj 1997. Deltagerne var 
fiskerivirksomheder fra EU og Marokko. Mødet var organiseret på baggrund af marokkanske 
fiskerivirksomheders samarbejdsprojekter, som var blevet samlet i et katalog og uddelt til de 
europæiske fiskerivirksomheder. Mødet gav anledning til næsten 3 000 drøftelser mellem ea. MX) 
marokkanske og 300 europæiske virksomheder. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 53 
2.2. GENNEMGANG PR. MEDLEMSSTAT 
2.2.1. BELGIEN 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 
Som følge af kompetencefordelingen mellem forbunds-, regions- og fællesskabsmyndighederne er 
strukturfondenes intervention i Belgien præget af stor spredning og et stort antal operationelle 
programmer eller SPD'er. Dette gælder for alle mål. Spredningen er særlig stor i ESF's tilfælde, idet 
kun fire af de 21 ESF-programmer overstiger grænsen på 40 mio. ECU. 
Indsats til fordel for SMV'er i Belgien: 
Fondenes bidrag til udvikling af SMV'er inden for rammerne af de regionale mål anslås til i alt ca. 
766 mio. ECU for den nuværende periode, heraf 63% til mål l, 32% til mål 2 og 5% til mål 5b. 
Mål 1: Der er oprettet tre venturekapitalfonde i de særlige datterselskaber Sambrinvest, Hoccinvest og 
Invest Borinage-Centre. Kapitalen er fordelt med 50% til Invest og 50% til SOWAGEP, som forvalter 
Kommissionens kapitalindskud. Interventionerne har form af erhvervelse af kapitalinteresser, lån og 
udstedelse af konvertible obligationer. Virksomhederne skal for at være støtteberettigede have 
hjemsted i de pågældende Invest-distrikter. Virksomhederne må ikke have status som «virksomhed i 
vanskeligheder», og fondens støtte må ikke bevirke, at der sker overskridelse af loftet over støtte med 
regionalt sigte, f.eks. hvis støtten ydes samtidig med investeringspræmier. Der er fastsat el samlet 
beløb på 30 mio. ECU, hvoraf EFRU bidrager med 50%. Statens bidrag på 15 mio. ECU ydes gennem 
Invest-selskaberne uden bidrag fra den private sektor. Jobskabelsespotentialet er et afgørende 
kriterium ved valget af projekter, der skal støttes. Også projekternes innovative karakter og 
miljøvenlighed tages i betragtning. 
Mål 2: Allerede for omkring ti år siden blev der i Turnhout etableret en «følordning», hvor SMV'er 
får råd og vejledning af større virksomheder. Projektet er led i «Strategisch plan Kempen». 
Projektomkostningerne beløber sig til i alt 0,9 mio. ECU, hvoraf ESF bidrager med de 0.4 mio. 
Projektet går ud på at etablere regelmæssige (månedlige) kontakter mellem lederne af større 
virksomheder og SMV-ledere med henblik på udveksling af oplysninger samt rådgivning. Herved er 
der skabt en slags «støttenetværk». Hidtil har ca. 700 virksomheder deltaget i projektet, og der er 
oprettet 1.670 nye arbejdspladser. 
I Limburg er der oprettet et center for multimedieteknologier og innovation. De fysiske infrastrukturer 
omfatter et auditorium, undervisnings- og demonstrationslokaler samt konferencesale. Centret udforer 
bl.a. kontraktforskning for SMV'er eller større virksomheder og gennemforer 
demonstrationsprojekter. Beskæftigelseseffekten ved udgangen af 1997 var på 9,5 fuldtidsstillinger. 
Effekten forventes at blive kraftigere i de kommende år. 
Mål 3 og 4: Uddannelsen af arbejdstagere, der skal ruste disse til at klare de industrielle og 
organisatoriske ændringer, bidrager til at gøre SMV'eme og disses arbejdstagere mere fleksible. Der 
gøres ligeledes en indsats for at styrke de menneskelige ressourcer i de forskningscentre, der 
samarbejder med de lokale SMV'er. 
Mål 5b: SMV-indsatsen i Vlaanderen har især bestået i oprettelse af et koordineringscenter, hjælp til 
at løse miljøproblemer og evaluering af virksomhedernes miljøpåvirkning. Den særlige støtte til 
jobskabende erhvervsinvesteringer i Wallonie fungerer tilfredsstillende, idet jobskabelsesmålene 
allerede er overskredet (177 arbejdspladser er blevet skabt). 
54 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
MALI 
Hainaut er den eneste region, der er støtteberettiget under mål 1.1 1997 blev støtten til oprettelse af 
virksomheder med over 20 ansatte intensiveret. Samtidig blev visse projekter opgivet, enten fordi de 
ikke kan gennemføres i den nuværende programmeringsperiode, eller fordi de skønnes at være af 
mindre betydning for regionaludviklingen. Sideløbende hermed blev kriterierne for at modtage støtte 
skærpet, således at støtten kunne koncentreres om bærende sektorer med høj værditilvækst. 
Flere kostbare projekter (bl.a. forskerparken i Crachet og Eau d'Heure-projektet) blev godkendt i 
1997. Foranstaltningen «promovering af erhvervslivet» blev revideret i samarbejde med de regionale 
myndigheder. Det var meningen at gøre foranstaltningen mere SMV-orienteret og bedre egnet til at 
opfylde behovene hos virksomhederne i Hainaut. 
Foranstaltningerne rettet mod de menneskelige ressourcer er bygget op omkring fire akser-
uddannelsesaktioner i eksisterende virksomheder eller virksomheder under oprettelse; 
erhvervsuddannelse af arbejdsløse og unge for at lette disses adgang til arbejdsmarkedet; social og 
erhvervsmæssig reintegrering («indslusningsforløb»); og styrkelse og forbedring af undervisnings- og 
uddannelsessystemerne. I 1997 var i alt 36 500 personer omfattet af disse foranstaltninger. 
De landbrugsforanstaltningcr, der gennemføres på forsøgsbasis, har givet mulighed for al finansiere 
mere usædvanlige projekter som f.eks. "behandling af hør", "forskning i kartofler". 
Finansforvaltningen er dog blevet hæmmet af en træg centraladministration, og de lokale 
myndigheder har derfor ikke modtaget nogen betalinger i 1997. EUGFL-delen af SPD'et for de 
belgiske mål I-områder tegner sig dog kun for 7% af det samlede beløb. EUGFL-delen består af 
horisontale foranstaltninger (forordning 2328/91 og 866/90) for over halvdelen af bevillingernes 
vedkommende samt af visse foranstaltninger til fremme af udviklingen af landdistrikter. 
Fiskeriforanstaltningen (0,1% af det samlede beløb) skrider særlig langsomt frem. Dette skyldes til 
dels, at foranstaltningens budget var blevet tredoblet i midten af 1996 som følge af en overførsel af 
fællesskabsstøtte fra EUGFL til FIUF efter anmodning fra Hainaut's myndigheder. Der er endnu ikke 
fremkommet projekter, der gør det muligt at udnytte denne ekstra støtte. 
Midtvejsevalueringen gav anledning til visse programmeringsændringer, som især forte til en 
forhøjelse af virksomhedsstøtten (bl.a. «ACE»-foranstaltningen). Resultatet af midtvejsevalueringen 
var i øvrigt, at interventionerne vedrørende menneskelige ressourcer stort set havde været en succes 
og havde haft positive følger for det pågældende område. 
Alt i alt kan de gennemførte aktioner forventes at give ca. 8 000 nye arbejdspladser inden 
programmeringsperiodens udløb. 
MÅL 2 
Der er fire mål 2-områder: Meuse-Vesdre (Liège), Aubange, Limburg og Turnhout. I 1997 
påbegyndtes gennemførelsen af de nye SPD'er for perioden 1997-1999. og SPD'ernc for 1994-1996 
blev afsluttet. De fire SPD'er for 1994-1996 blev som nævnt afsluttet, men da alle bevillingerne for 
denne første periode ikke var blevet udnyttet, blev der overført bevillinger til perioden 1997-1999 for 
SPD Liège (9,6 mio. ECU), Limburg (13,5 mio. ECU) og Turnhout (5.6 mio. ECU). 
Udviklingsstrategierne fra den første periode blev i det væsentlige videreført. Der blev dog foretaget 
undertiden omfattende ændringer under partnerskabsforhandlingerne. F.eks. blev foranstaltningen til 
fordel for erhvervsinvesteringer i SPD Liège styrket, i lighed med hvad der var sket under mål 1. 
Strategien i SPD Aubange er at få de nytilkomne større virksomheder bedre integreret i områdets 
erhvervsliv. Dette gøres ved at stimulere virksomhedssamarbejde om underleverancer, FTU, logistik 
og "outsourcing". I SPD Limburg og Turnhout blev der optaget en ny foranstaltning: «lokale 
beskæftigelsesinitiativer». 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 55 
7 500 personer deltog i uddannelsesforanstaltninger inden for rammerrie af SPD Liège. De tilsvarende 
tal var 7 000 for Limburg og 2 400 for Turnhout. 
MÅL 3 OG 4 
Ca. 65 000 personer (uden for Hainaut, der et mål 1-område) deltog i 1997 i uddannelses-, 
vejlednings- eller genindslusningsforanstaltninger under mål 3. Dette tal er bemærkelsesværdigt i 
betragtning af de stramme budgetter og den omstændighed, at de af ESF medfinansierede 
foranstaltninger først og fremmest er rettet mod de dårligst stillede grupper (unge uden 
kvalifikationer, ældre arbejdsløse, personer, der har været arbejdsløse i meget langt tid, osv.) som led i 
et indslusningsforløb. I de belgiske mål 3-foranstaltninger lægges der nemlig afgørende vægt på 
individuelle «indslusningsforløb», der er tilpasset den enkelte støttemodtager og de forskellige 
initiativtagere, der er samlet i partnerskaber. Iværksættelsen af mål 3 kræver derfor et tæt samarbejde 
mellem initiativtagerne (offentlige eller private) og de offentlige myndigheder. 
Indslusning af unge arbejdsløse i Wallonie: I kraft af ESF-støtten har flere distrikter sluttet op 
omkring det wallonske Boligministeriums nye strategi for jobskabelse til fordel for unge arbejdsløse 
med få eller ingen kvalifikationer. Lokalsamfundene er således blevet bevidste om deres muligheder 
for at skabe og tilbyde jobs. Det drejer sig ikke alene om at sørge for, at de unge får en 
erhvervsuddannelse. De unge skal også gøres til ansvarsbevidste borgere. De unge deltager i et år i en 
uddannelse, der kombinerer almenviden og erhvervelse af grundfærdigheder inden for f.eks. murer-, 
snedker- og malerfagene. 
Iværksættelsen af mål 4 er i lighed med mål 3 blevet forsinket som følge af de mange involverede 
myndigheder. Programmerne kom først rigtig i gang i 1996.1 1997 deltog ca. 11 (HH) ansatte i SMV'er 
(uden for Hainaut) i en uddannelsesaktion til trods for de vanskeligheder, der opstod med det 
flamsksprogede fællesskabs program. Man håber dog, at også dette program på trods af 
vanskelighederne kan nå op på et passende gennemførelsestempo, og at de kompetente regionale 
myndigheder vil gøre en væsentlig ekstra indsats. 
MÅL 5a-landbrug 
Hvad angår støtten til forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter forløb 
gennemførelsen af SPD'erne i et tilfredsstillende tempo i den flamske og den wallonske region. 1 
Wallonie blev støtten i 1997 koncentreret om kartoffel-, frugt- og grønsags-, kod- samt 
skovbrugssektoren, mens støtten i Vlaanderen var koncentreret om kød-, æg- og fjerkræ- samt frugt-
og grønsagssektoren. Udviklingen på landbrugsmarkederne i 1997 medførte ændringer af SPD'erne. 
Det skal bemærkes, at de fleste af projekterne er innovative og miljøvenlige. Hvad angår 
foranstaltningerne til forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet godkendte Kommissionen den 
wallonske regions nye gennemførelsesbestemmelser, herunder kompensationerne for de naturlige 
handicap. 
Mål 5a-fiskcri 
l 1997 var programgennemførelsen på stort set alle områder præget af stigende investeringer. Denne 
tendens gjorde sig især gældende på forarbejdnings- og afsætningsområdet, hvor 
bevillingsudnyttelsesgraden var næsten dobbelt så høj som i perioden 1994-1996. 
MÅL 5b 
I Wallonie havde de regionale myndigheder og deres partnere "i marken" i 1996 sat foranstaltninger i 
gang til forbedring af gennemførelsen af SPD'et for mål 5b. Disse bestræbelser blev fortsat i 1997, 
hvor de begyndte at bære frugt, idet udnyttelsesgraden for fællesskabsbevillingerne nåede op på 47%. 
På grundlag af bevillingerne til den wallonske region synes det endvidere al have været muligt at 
foretage de faktiske udbetalinger til de endelige støttemodtagere inden for tilfredsstillende frister. I de 
to flamske programmer (Meetjesland og Westhæk) lægges der stor vægt på en integreret 
56 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
udviklingsmodel for landdistrikterne. Bevarelsen og forøgelsen af beskæftigelsen er 
hovedprioriteterne. Turismen betragtes som en fortrinlig løftestang for udviklingen, men der satses 
også på tilvejebringelse af egnede infrastrukturer, der kan huse virksomheder. Begge 
overvågningsudvalg har konstateret, at resultaterne er længe om at vise sig, hvis man ser bort fra de 
rene landbrugsprojekter. En stor del af denne forsinkelse kan tilskrives den flamske regerings 
medfinansieringsproblemer. I Westhoek er der kun disponeret over de tre fondes 1994-budget. I 
Meetjesland er der disponeret over EUGFL's 1995-bevillinger. Hvad angår fællesskabsbidragene er 
kun første tranche for 1994 kommet til udbetaling. I øvrigt er der fremkommet en række forslag til 
ændring af programmerne. Kommissionen erkender nødvendigheden af at ændre SPD'erne på 
grundlag af rapporterne fra midvejsevalueringen. 
2. EU-initiativerne 
Belgien deltager i alle EU-initiativer undtagen REGIS. De fire LEADER Il-programmer, der 
manglede at blive godkendt, blev godkendt i 1997, og to af disse programmer (Hainaut og Wallonie) 
har allerede gjort tilfredsstillende fremskridt. De regionale myndigheder har bestræbt sig på at 
indhente forsinkelsen ved at indkalde ansøgninger fra lokalaktionsgrupperne på grundlag af et dossier 
udarbejdet og samordnet af Fondation rurale de Wallonie. I Vlaanderen var lokalaktionsgrupperne 
endnu ikke udpeget ved udgangen af 1997. 
Alt i alt gør EU-initiativerne til fordel for industriel omstilling (KONVER, RESIDER II, RETEX, 
RECHAR II) gode fremskridt. Hvad angår det flamske RECHAR II-program besluttede 
overvågningsudvalget i 1997 at lade midlerne fra reserven samt provenuet fra pristalsreguleringen 
tilgå foranstaltningerne «fysiske infrastrukturer» og «minebyernes sociale infrastrukturer». Først i 
slutningen af 1997 blev der nedsat et overvågningsudvalg for RETEX-programmet 1995-1997 for 
Westhoek. Dette bevirkede, at de første RETEX-projekter også først blev godkendt ved udgangen af 
1997. I slutningen af 1997 besluttede overvågningsudvalget at tildele dette program midler fra 
reserven samt provenuet fra pristalsreguleringen og anmodede om at få programmet forlænget indtil 
udgangen af 1999. 
Der er derimod som følge af foranstaltningernes art opstået problemer med gennemførelsen af de 
nyskabende EU-initiativer som f.eks. SMV og URBAN. Disse problemer har fået f.eks. de regionale 
myndigheder i Wallonie til at foreslå omprogrammeringer som følge af den skete fordeling af 
reserven. 
For så vidt angår menneskelige ressourcer er situationen for EU-initiativerne følgende: I 1997 blev 
den anden række EMPLOI-projekter udvalgt. I Vlaanderen blev 49 projekter udvalgt og iværksat i 
1997. Initiativtagerne har meget forskellige forudsætninger, men de fleste af foranstaltningerne hører 
hjemme på uddannelsesområdet. For de fransktalende og tysktalende fællesskaber blev der godkendt 
136 projekter i 1997. Hvad angår ADAPT blev 43 projekter udvalgt i Vlaanderen. Projekterne dækker 
tekstil-, elektronik-, miljø-, bygge- og anlægs-, transport- samt turistsektoren. Prioriteterne er fortsat 
innovation og SMV'ernes deltagelse. Også her har initiativtagerne forskellige baggrunde. I Wallonie 
blev 55 projekter godkendt for de fransktalende og tysktalende fællesskaber. De regionale prioriteter 
hedder "forbedring af kvalifikationsniveauerne", "virksomhedernes konkurrenceevne", "miljø" og 
"jobskabelse". 
På PEvSCA-området blev de i 1996 behandlede projekter sat i gang i 1997. De potentielle 
støttemodtagere kender nu programmet, og der er fremlagt nye projekter. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 57 
2.2.2. DANMARK 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 
Indsats til fordel for SMV'er i Danmark: 
Fondenes samlede bidrag til SMV-foranstaltninger under de regionale mål beløber sig i den 
nuværende periode til ca. 223 mio. ECU, heraf 43% til mål 2 og 57% til mål 5b. 
Et eksempel på en mål 2-foranstaltning er et projekt i Nordjylland («Nordjysk innovation») 
omfattende forskerparken NOVI, Aalborg Universitetscenter og to nordjyske centre for 
teknologiinformation. Projektet har til formål at fremme innovationen i regionens virksomheder 
gennem et tættere samarbejde mellem universiteternes forskere og SM Verne. Foranstaltningerne 
omfatter oprettelsen af et sekretariat, der kan være bindeled mellem universitetet og virksomhederne, 
etablering af en database, som registrerer virksomhedernes forskningsbehov, og en database over de 
videnskabelige resultater. De samlede projektomkostninger er på 2,7 mio. ECU, hvoraf 50% 
finansieres af EFRU. 
MÅL 2 
Begge nye programmer for perioden 1997-1999 blev vedtaget i 1997 (Lolland og Nordjylland). 
Fondene deltager i programmerne med 68,2 mio. ECU. De nye programmers kurs blev lagt ud fra 
resultaterne af midtvejsevalueringen: 
Programmet for Lolland (13,8 mio. ECU fra fondene) har til formål at forbedre virksomhedernes 
udviklingsgrundlag, bevare og øge antallet af arbejdspladser på kort og længere sigt samt oge 
regionens samlede indkomst. Der er planer om at skabe eller bevare ca. 230 arbejdspladser på kort 
sigt og 600 arbejdspladser på længere sigt. Ca. 740 personer forventes at deltage i 
uddannelsesforanstaltningerne. Da det ikke havde været muligt at udnytte alle bevillingerne til 
programmet for 1994-1996, blev 2,7 mio. ECU overført til perioden 1997-1999 (28% af den 
oprindelige støtte). 
Programmet for Nordjylland (54,4 mio. ECU fra fondene) har til formål at forbedre 
vækstbetingelserne for de nordjyske virksomheder og således opretholde eller oge antallet af 
arbejdspladser. For at nå dette mål er der i programmet fastsat foranstaltninger til forbedring af 
virksomhedernes evne til at klare den internationale konkurrence gennem innovation, opkvalificering 
af arbejdskraften, styrkelse af uddannelsesindsatsen og forbedring af infrastrukturerne. Det forventes, 
at der vil blive oprettet 2.100 nye arbejdspladser, og at ca. 5.000 personer vil deltage i 
uddannelsesforanstaltningerne. 
MÅL3 OG 4 
Iværksættelsen af mål 3 forløb tilfredsstillende i 1997. Konklusionen af midtvejsundersøgelsen var. at 
mål 3-foranstaltningerne var egnede til at opfylde de tilstræbte mål. Del blev endvidere konkluderet, 
at faldet i ungdomsarbejdsløsheden som følge af den nationale indsats til bekæmpelse af 
ungdomsarbejdsløshed taler for en ny prioritering af mål 3-aktionerne, som tilgodeser personer over 
25 år. Det anbefaledes ligeledes at indføre længerevarende uddannelsesforløb. 
Også mål 4 blev evalueret. Konklusionen her var, at iværksættelsen forløb tilfredsstillende, men at der 
var behov for at lade innovationsaspektet fylde mere i de enkelte projekter. Det konkluderedes også, 
at de fleste af projekterne vedrørte SMV'erne, og at den høje prioritering af "erhvervsuddannelse, 
rådgivning og vejledning" og "forbedring og udvikling af erhvervsuddannelsessystemerne" var 
fornuftig på baggrund af den hurtige organisatoriske og teknologiske udvikling. 
58 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
MÅL 5a-landbrug 
Størstedelen af de 103 mio. ECU i fællesskabsstøtte til forbedring af landbrugsstrukturernes 
effektivitet i perioden 1994-1999 er afsat til investeringsstøtte. Herefter følger etablerings- og 
investeringsstøtte for unge landbrugere. I 1997 fremlagde Danmark for første gang en liste over 
områder, der betragtes som ugunstigt stillede. Landbrugerne på 30 afsidesliggende småøer med store 
produktionsomkostninger og lave landbrugsindtægter vil fra 1998 modtage 0,25 mio. ECU i 
kompensation fra EUGFL. 
Støtten til forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter i henhold til forordning nr. 951/97 har 
været en succes. Ved udgangen af 1997 var i alt 104 projekter blevet godkendt. De fleste af 
projekterne vedrørte kødsektoren (52), mælk og mejeriprodukter (20) og frugt og grønsager (10). Pr. 
samme dato var 73 af projekterne blevet gennemført, og der var disponeret over 70% af EUGFL-
bidraget til disse projekter for perioden 1994-1999. 
MÅL 5a-fiskeri 
I 1997 blev der i programmet indføjet en socioøkonomisk foranstaltning vedrørende 
førtidspensionering af fiskere. Foranstaltningen skal finansieres af en del af provenuet fra 
pristalsreguleringen. Den reviderede FIUF-sløtte beløber sig herefter til 142,5 mio. ECU. 1 1997 var 
bevillingsudnyttelsen særlig høj i områder omfattet af foranstaltningerne vedrørende forarbejdning af 
produkter og tilpasning af fiskerflåden. I 1997 blev der disponeret over det andet forskud for 1996, og 
den endelige udbetaling for 1995 blev overført til Danmark. Overvågningsudvalget for mål 5a-fiskeri 
behandlede rapporten fra midtvejsevalueringen. De danske myndigheder vil på grundlag af 
midtvejsevalueringen foreslå en reallokering af støttebeløbene i 1998. 
MÅL 5b 
De vigtigste mål i Danmark er oprettelse og bevarelse af varige arbejdspladser samt forhøjelse af 
indkomstniveauerne under hensyntagen til miljøet. Ifølge resultaterne af midtvejsevalueringen er 
programgennemførelsen stort set tilfredsstillende i betragtning af den sene start. På sit mode i juni 
1997 besluttede overvågningsudvalget på baggrund af bedømmerens anbefalinger at sætte tempoet op 
for de mest forsinkede foranstaltninger og undersøge, om der er behov for at ændre programstrukturen 
i 1998. 
2. EU-initiativerne 
I Danmark er der kun gennemført ét EU-initiativprogram vedrørende industriel omstilling, nemlig et 
KONVER-program, som blev afsluttet i slutningen af 1997. 
1 september 1997 blev der truffet en ny afgørelse om et af de tre grænseoverskridende INTERREG 
IlA-programmer med Tyskland. Ændringen vedrørte en udvidelse af det område, der omfattes af 
programmet i Tyskland (Kreis Plon). INTERREG IIA med Sverige (Øresund) kom kun langsomt i 
gang målt i bevillingsudnytlelsesgrad. Årsagen hertil var især oprettelsen af en ny administrativ enhed 
mellem de to lande. Men der er nu indkommet 140 projektforslag. I en af beskæftigelsespagterne 
betegnes denne region i øvrigt som en «mønsterregion». I 1998 påbegyndes en midtvejsevaluering af 
samtlige INTERREG IlA-programmer. 
SMV-initiativet omfattende mål 2- og 5b-områder blev justeret en smule i 1997, idet initiativet skulle 
tilpasses et nye nationalt iværksætterprojekt. SMV-initiativet forventes at forbedre virksomhedernes 
overlevelsesevne, opkvalificere iværksætterne og forbedre beskæftigelsessituationen gennem 
oprettelse af nye stillinger. Der bliver oprettet 16 000 nye virksomheder hvert år, og af disse 
forsvinder \0% igen. Dette tal forventes at falde til 6% som følge af SMV-programmet. 
Overvågningsudvalget for mål 2 på Lolland er også blevet overvågningsudvalg for SMV-programmet. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 59 
Begge grænseoverskridende INTERREG IlC-programmer (Østersøen og Nordsøen) blev godkendt i 
december 1997. Sekretariatet for Østersø-programmet ligger i Rostock (D), mens sekretariatet for 
Nordsø-programmet ligger i Viborg (DK). 
38 ADAPT-projekter og 29 EMPLOI-projekter vedrørende menneskelige ressourcer er blevet udvalgt. 
De fleste af disse projekter vil blive afsluttet ved i slutningen af 1998. En ny række projekter blev 
udvalgt i begyndelsen af dette år (60 ADAPT-projekter og 40 EMPLOI-projekter), hvoraf de fleste 
også vil blive afsluttet i år. Projekterne har følgende prioriteter: kvindelige iværksættere, forbedring af 
handicappedes kendskab til informationsteknologier, at "bygge bro" mellem folkeskolen og 
erhvervsuddannelserne, støtte til SMV'erne samt «jobskifteprojektet». Initiativtagerne til projekterne 
er hovedsagelig private erhvervsuddannelsesinstitutioner. Formidlingen af god praksis vil i 1998 bl.a. 
ske gennem et særligt nordisk projekt. 
Det danske LEADER li-program blev vedtaget i juni 1996. Målet på længere sigt er at bevare de 
pågældende områder som aktive, levende og levedygtige områder. 11997 blev de udviklingsansvarlige 
udpeget. Desuden blev visse opkvalificeringsprojekter lanceret, ligesom der blev iværksat en 
oplysningskampagne. 
Ved udgangen af 1997 var 70% af de investeringer, der var godkendt i henhold til PESCA-
programmet, gennemført. PESCA-programmet vil blive ændret i 1998, idet der skal overføres midler 
fra reserven. Herved vil fondenes samlede bidrag nå op på 20 mio. ECU i 1998-priser. 
60 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
2.2.3. TYSKLAND 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 
Prioriteterne i 1997 var midtvejsevalueringen af fondenes interventioner, vedtagelsen og 
iværksættelsen af de nye mål 2-programmer for 1997-1999 samt lanceringen af de ni regionale og 
lokale beskæftigelsespagter. 
Indsats til fordel for SMV'er i Tyskland: 
Alt i alt anslås strukturfondenes bidrag til SMV-foranstaltningerne under de regionale mål til ca. 6,9 
mia. ECU for perioden 1994-1999. Herafer 86% afsat til mål 1, 7% til mål 2 og 7% til mål 5b. 
Mål 1: Programmerne for mål 1 (de nye delstater) er stærkt SMV-orienterede. For perioden 1994-
1999 er ca. 30% af EFRU's midler således afsat til foranstaltninger, der kan tilskynde til investeringer 
i SMV'erne eller til oprettelse af virksomheder, der yder forretningsservice til SMV'erne. 
For eksempel er der i delstaten Sachsen-Anhalt oprettet en SMV, der fremstiller ikke-vævede stoffer 
til bleer; der anvendes en helt ny proces, og der er skabt 22 nye varige stillinger. I Brandenburg har 
EFRU medfinansieret et kombineret teknologicenter og "væksthus" for virksomheder. Centret vil 
blive benyttet af SMV'erne i automatiserings-, miljø- og transportsektorerne samt i sektorerne for edb 
og kommunikationsteknikker. I Berlin (Ost) bidrager fondene til forbedring af vilkårene for etablering 
af SMV'er i det tidligere industriområde Schôneweide. Industriområdet omkring 
Wilhelminehofslrasse er blevet retableret. I Thuringen er der oprettet et uddannelsescenter bl.a. til 
brug for handicappede. 
Alt i alt vil der i alle mål I-områder blive oprellel over 62.100 nye arbejdspladser i perioden 1994 
1999. 
Mål 2: Støtteforanstaltningerne til fordel for SMV'erne, der allerede indtog en fremtrædende plads i 
de tidligere programmer, blev yderligere styrket i de nye programmer. F.eks. er der som led i 
programmet for Schleswig-Holstein stillet et område til rådighed, hvor de SMV'er. der ønsker det. 
kan etablere sig næsten omkostningsfrit. I delstaten Nordrhein-Westfalen er der etableret et center til 
materielafprøvning (HAPEG) til brug for SMV'erne i de regioner, der berøres af krisen i jern- og 
stålindustrien. På dette center kan SMV'erne foretage teknisk afprøvning af prototyper. I Hessen er 
der til SMV'erne ydet tillægslån (indtil 50%) med henblik på ansættelse af innovationsassistenter. Et 
eksempel er virksomheden Rohloff i Kassel, som med seks fuldtidsansatte og fire deltidsansatte 
fremstiller højteknologiske cykler. Hvis virksomheden ansætter endnu en ingeniør vil den modtage 
yderligere ca. 27.000 ECU, hvoraf halvdelen vil komme fra EFRU. I Saarland har syv SMV'er fået 
støtte på i alt ca. 1,4 mio. ECU under «rentegodtgørelsesprogrammet». Disse SMV'er (tre under 
oprettelse og fire under udvikling) har modtaget støtte, der skal gøre det lettere for dem at tilpasse sig 
vilkårene på det indre marked. Programmet omfatter alene SMV'er, der er ved at blive oprettet, eller 
som befinder sig i startfasen. 
Mål 5I>: Seks af de otte regionale programmer for mål 5b i Tyskland har en kraftig SMV-dimension. 
Disse seks programmer omfatter en bred vifte af foranstaltninger, der tager sigte på at opkvalificere 
iværksættere, etablere egnede infrastrukturer, der kan huse SMV'er under etablering, støtte de nye 
telekommunikationsteknologier for at afhjælpe problemerne med lange afstande til hovedmarkederne 
samt kombinere SMV'ernes markedsføringsindsats med forskning og udvikling. Ifølge resultaterne af 
midtvejsevalueringen har disse SMV-foranstaltninger haft en kraftig indflydelse på udviklingen af 
landdistrikter. Ifølge evalueringsrapporten har foranstaltningerne til fremme af virksomhedernes 
investeringer f.eks. i Bay_ern ført til oprettelse eller bevarelse af 7.400 stillinger. 
MALI 
De fem nye delstater samt Østberlin er støtteberettigede under mål 1. Iværksættelsen af de seks 
prioriteter i EUSR'en blev fortsat i 1997 (støtte til infrastrukturinvesteringer, støtte til SMV'er, 
forskning og teknologisk udvikling, miljøbeskyttelse, opkvalificering og erhvervsuddannelse samt 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 61 
udvikling af landdistrikter). De beløb, der var afsat til teknisk bistand, gjorde det muligt bl.a. at 
medfinansiere evalueringen af EUSR'en. Berlin iværksatte desuden en undersøgelse af den indbyrdes 
økonomiske afhængighed mellem Berlin og Brandenburg. 
Siden begyndelsen af programmeringsperioden 1994-1999 er ca. 22.000 projekter blevet støttet af 
strukturfondene. Der er oprettet 107.000 nye arbejdspladser, og 230.000 arbejdspladser er bevaret, 
hvilket især skyldes støtten til erhvervsinvesteringer og SMV'er. Overvågningsudvalget for EUSR'en 
holdt to møder i 1997. Ét i Potsdam og ét i Leipzig. Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske 
interesseorganisationer deltog i disse møder. En af overvågningsudvalgets opgaver var at fordele 
provenuet fra pristalsreguleringen (32,2 mio. ECU) blandt de forskellige delstater. Brandenburg­
programmet undergik en væsentlig ændring, idet 35 mio. ECU fra EFRU, der oprindelig var afsat til 
udvikling af landdistrikter, blev overført til «forskning, teknologisk udvikling og innovation». Disse 
nye bevillinger vil blive brugt til oprettelse af et fysisk institut (med henblik på forskning i halvledere) 
i Frankfurt-an-der-Oder. 
I 1997 blev ni større projekter à 50 mio. ECU ligeledes forelagt Kommissionen til godkendelse. 
Projekterne omfattede etablering af multinationale virksomheder i mål 1-regionerne, f.eks. Daimler 
Benz i landsbyen Henning, Coca-Cola i Genshagen og Deutsche Telekom's edb-direktion i 
Magdeburg. 
Gennemførelsen af to beskæftigelsespagter for mål 1-regioner (Chemnitz og Zeitz) blev også 
påbegyndt i 1997. 
På landbrugsområdet fortsætter de forskellige aktioner, bl.a. opførelsen af moderne produktionsanlæg 
og foranstaltningerne vedrørende forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. Da 
arbejdsløsheden imidlertid er særlig høj inden for landbruget, rettede støtten fra EUGFL-
Udviklingssektionen sig især mod oprettelse af alternative arbejdspladser, ligesom der blev lagt særlig 
vægt på de to foranstaltninger «direkte afsætning» og «agroturisme». Af evalueringsrapporterne 
fremgår det, at det i kraft af disse foranstaltninger har været muligt at bevare eller skabe et stort antal 
arbejdspladser. Rapporterne bekræfter også, at programmerne afvikles planmæssigt. 
Omkring 325 866 personer, der i overvejende grad var dårligt stillede, deltog i 1997 i uddannelses-
og/eller beskæftigelsesfremmende foranstaltninger under ESF. Således bidrog ESF mærkbart til at 
fremme en aktiv beskæftigelsespolitik i de nye tyske delstater samt i Øst-Berlin. I denne sammenhæng 
fortsatte det specifikke uddannelsesinitiativ for unge (GI-Ost). ESF deltog også i en foranstaltning til 
styrkelse af det menneskelige potentiale inden for forskning og teknologisk udvikling (FTU). 
Et nyt FTU-projekt, som blev iværksat på Berlin-Buch-universitetet, tager sigte på at uddanne 
studerende på naturvidenskabelige og tekniske studier i moderne biomedicin og bioteknologi med 
henblik på senere ansættelse i private virksomheder, som ofte er SMV'er. Dette projekt bliver 
sandsynligvis et forbillede forandre FTU-initiativer i tyske mål I-regioner. 
MÅL 2 
I 1997 blev ni programmer vedtaget for den nye programmeringsperiode 1997-1999. Da ikke alle 
programmerne for perioden 1994-1996 var helt afsluttede, blev i alt 40 mio. ECU overført til den nye 
periode. 
Prioriteterne i programmerne er de samme som før, nemlig fremme af virksomhedsudvikling (særlig 
SMV'er), fremme af nye teknologier og innovation, udvikling af infrastrukturer og 
miljøforanstaltninger. Visse af prioriteterne blev styrket, f.eks. "miljø"-prioriteten i Niedersachsen, 
hvor der blev indført et nyt felt, «fremme af miljøforbedringsforanstaltninger». Ifølge planerne skal 
der ydes økonomisk støtte til SMV'erne til brug for udviklingen af miljøvenlige produktionsprocesser. 
Foranstaltninger til udvikling af de menneskelige ressourcer, som får støtte fra ESF, er blevet 
udformet på en sådan måde, at de fremmer virkeliggørelsen af ovennævnte mål. Derudover er 
62 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
beskæftigelsesstøtten blevet forhøjet i en række programmer med henblik på at gøre det lettere for 
forhenværende arbejdsløse at vende tilbage til arbejdsmarkedet. 
MÅL30G4 
I 1997 deltog langt flere i uddannelsesaktionerne end forudset i programmet. De fleste af deltagerne 
var langtidsledige. Bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed er ikke en prioritet på forbundsplan, men 
det er et område, der klart satses på i de regionale mål 3-programmer. Midtvejsevalueringen har i 
øvrigt entydigt vist, at ESF-interventionerne har gjort det muligt at afhjælpe visse kvalitative og 
kvantitative mangler ved det eksisterende system. Til trods for, at målgrupperne for ESF-
interventionerne befinder sig længere væk fra arbejdsmarkedet, har ESF-interventionerne ofte givet 
bedre resultater end de eksisterende foranstaltninger målt i antallet af personer, der kommer tilbage på 
arbejdsmarkedet. 
Kommissionen og de føderale og regionale myndigheder har haft omfattende drøftelser om reformen 
af «beskæftigelsesplanen» (Arbeitsfôrderungsgesetz), som er det vigtigste medfinansieringsinstrument 
på nationalt plan. En vigtig del af reformen, som trådte i kraft i april 1997. handlede om de 
uddannelsesforanstaltninger til forbedring af arbejdsløses beskæftigelsesudsigter, der var iværksat af 
ESF som led i «beskæftigelsesplan-Plus». Disse foranstaltninger er siden blevet indarbejdet i del 
nationale program. Reformen forventes dog ikke at medføre særlige vanskeligheder, selv om visse 
regioner har udtrykt betænkelighed ved, at den nationale medfinansiering af ENF-foranslallningerne 
fremover skal finansieres ikke over Forbundsarbcjdsministcricts budget, men over de meget 
strammere regionale og lokale budgetter. 
Det SPD for mål 4, der blev vedtaget i 1994 for perioden 1994-1996, blev forlængel i maj 1996 til at 
omfatte perioden 1997-1999.1 november overvejede overvågningsudvalget en ny fordeling mellem de 
nationale offentlige og private bidrag (for tiden 60%/40%), såfremt nedskæringerne i de føderale og 
regionale budgetter gør det påkrævet. Det blev også besluttet at støtte stiftere af nye SMV'er. Dette 
sker i form af visse foranstaltninger til overvågning af iværksættere, som ikke var med i de 
oprindelige planer. Midtvejsevalueringen har vist, at de forsinkelser, der opstod ved programmets 
start, siden er blevet indhentet. 
MÅL 5a-landbrug 
Ca. 55% af den budgetramme på 872 mio. ECU, der er afsat til foranstaltninger til forbedring af 
landbrugsstrukturerne, skal bruges til kompensation til landbrugere i ugunstigt stillede områder, som 
dækker 50% af det udnyttede landbrugsareal. Generelt er der en tendens til faldende 
kompensationsudbetalinger, idet Tyskland har besluttet efterhånden at koncentrere sin 
investeringsstøtte. Der er afsat 177 mio. ECU til etableringsstøtte og investeringsstøtte til unge 
landbrugere, mens der er afsat 147 mio. ECU til investeringer i landbrugsbedrifter. 
1. januar 1997 udløb særbestemmelserne for investeringsstøtte i de nye delstater, jf. artikel 40 i 
forordning (EF) nr. 950/97. Der blev ved udgangen af 1996 vedtaget nye. harmoniserede 
investeringsstøtleregler for hele landet i det tyske landbrugsinvesteringsprogram 
(Agrarinvestitumsforderprogramm 1997-2000). 
Hvad angår forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter blev der i slutningen af 1997 godkendt i 
alt 328 projekter, hvoraf 152 allerede er afsluttede. Støtten vedrører især frugt og grønsager, kød, 
mælk og mejeriprodukter samt blomster og planter. I 1997 blev der i visse programmer optaget nye 
sektorer. 
Mål 5a-fiske ri 
Ved udgangen af 1997 var stort set alle de investeringer, der var planlagt for perioden 1994-1997, 
gennemført. De endnu ikke påbegyndte projekter, hvortil de nationale myndigheder har givet tilsagn 
om medfinansiering, viser, at gennemførelsen også i 1998 og 1999 vil ske som planlagt. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 63 
MÅL 5b 
Til trods for de kraftige budgetnedskæringer, der blev vedtaget af delstaterne i 1997, var fire af 
delstaterne (ud af otte) i stand til at disponere over 1998-tranchen. Den finansielle gennemførelse af 
de fleste af programmerne forløber tilfredsstillende. Ifølge resultaterne af midtvejsevalueringen 
skyldes dette, at de delstater, der er omfattet af mål 5b, har en effektiv administration. Det skal dog 
bemærkes, at programmerne for Rheinland-Westfalen og, i mindre grad, Saarland, halter klart 
bagefter. Alt tyder på, at de disponible bevillinger vil være fuldt udnyttet inden udløbet af 
programmeringsperioden. 11997 blev der foretaget mindre ændringer i tre programmer. For de øvrige 
programmer vil spørgsmålet om ændringer blive taget op i 1998. 
2. EU-initiativerne 
Der er iværksat i alt 86 EU-initiativprogrammer, hvoraf tre blev vedtaget i 1997 (SMV-IBEX-messe, 
URBAN Zwickau og URBAN Kiel), samt 22 INTERREG IIA- og IIC-programmer, hvoraf fire blev 
vedtaget i 1997 (Rhin-Meuse, Østersøen, Adriaterhavet-Donau, Nordsøen). 
I 1997 blev der foretaget ca. 56 ændringer i programmerne. Ændringerne omhandlede 
pristalsreguleringen, fordelingen af reserven, forlængelsen af programmerne og tilpasningen af 
foranstaltningerne. 
SMV-initiativet modtager en fællesskabsstøtte på i alt ca. 189 mio. ECU i perioden |994-l*>99. De 
vigtigste foranstaltninger drejer sig om miljø, energi, "quality management" samt rådgivning inden for 
udenrigshandel. I Mecklenburg-Vorpommern modtog f.eks. en dør- og vinduesmonteringsvirksomhed 
med fem ansatte et tilskud til forbedring af virksomhedens interne organisation og 
omkostningsstyring. I Saarland blev 50 SMV'er opfordret til at søge rådgivning om "quality 
management" med henblik på at indgå i en certificeringsordning. Denne foranstaltning havde særlig 
interesse for håndværksvirksomheder. 
1 1997 påbegyndtes midtvejsevalueringen af initiativerne SMV, RESIDER II. RECHAR II, URBAN, 
RETEX og KONVER i mål 1-regionerne. Resultaterne af midtvejsevalueringen vil foreligge omkring 
midten af 1998. Hvad angår INTERREG II er der forskellige frister for aflevering af 
evalueringsrapporterne for de forskellige programmer. Midtvejsevalueringen af ADAPT- og 
EMPLOI-initiativerne viser, at flere personer end forudset har deltaget i en uddannelsesforanstaltning. 
Etableringen af de tværnationale partnerskaber er forløbet tilfredsstillende. 
Hvad angår første fase af EMPLOl-initiativet (1994-1997) blev 138 projekter afsluttet i IW. mens 
105 projekter fortsætter i 1998. For anden fase (1997-1999) blev ca. 362 af de foreslåede 1.140 
projekter udvalgt. For ca. 90% af disse projekter blev der fundet tværnationale partnere i 1997. Hest i 
Italien, Det Forenede Kongerige, Spanien og Frankrig. De vigtigste målgrupper for disse aktioner er 
vandrende arbejdstagere, unge udlændinge samt psykisk handicappede. 
430 ADAPT-projekter er udvalgt for perioden 1997-1999. Ca. 80% af de berørte virksomheder har 
under 250 ansatte. ADAPT forventes ifølge midtvejsevalueringen at komme til at berøre i alt 10.000-
11.000 SMV'er. 
LEADER li-initiativet, som havde haft visse startvanskeligheder, fik et vellykket forløb i 1997. 
Erfaringen har vist, at det er projekterne vedrørende innovation i landdistrikterne og tilegnelse af 
specialviden, der har størst gennemslagskraft. 
lifter en vanskelig start øgedes tempoet for iværksættelsen af PESCA-initialivet. Ved udgangen al* 
1997 var gennemførelsesgraden for programmerne tilfredsstillende i Niedersachsen, Bremen og 
Mecklenburg-Vorpommern, mens programmet for Schleswig-Holstein ikke nåede at indhente 
forsinkelsen. 
64 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
2.2.4. GRÆKENLAND 
L De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 
MALI 
Hele Grækenland er omfattet af mål 1. 
Indsats til fordel for SM Ver i Grækenland: 
Strukturfondene bidrager væsentligt til udviklingen af SMV'er under mål 1. Strukturfondsbidraget 
anslås til ca. 3,24 mia. ECU for den nuværende periode. 
Det nationale program for modernisering af industrien indeholder en foranstaltning, der specifikt tager 
sigte på udvikling af SMV'er, især i form af finansieringsordninger og støtte til forbedring af 
konkurrenceevnen. Som led i dette program blev der således ydet et globaltilskud til virksomheder i 
Nordgrækenland. Tilskuddet forvaltes af et organ, som modtager, evaluerer og behandler 
ansøgningerne fra virksomheder bl.a. i Thessaloniki-området. Ansøgningerne gælder såvel nye 
udviklingsforanstaltninger i Nordgrækenland som foranstaltninger, der skal åbne det græske marked 
for de centraleuropæiske lande (særlig FYROM og Bulgarien). 
På Kreta er der med støtte fra EFRU (1,7 mio. ECU, samlede omkostninger: 2,2 mio. ECU) oprettet 
en videnskabs- og teknologipark (STEP-C). Denne park blev oprettet i 1993 på initiativ af 
medlemmerne af et af de kendteste forskningsinstitutter i Europa, det græske FORTI I institut. 
Formålet med parken er at formidle den knowhow, der er samlet hos universitetsinstitutter og andre, 
for derved at skabe en tredje udviklingspol på øen ved siden af de traditionelle landbrugs- og 
turistaktiviteter. Parken ledes af et lille hold eksperter på forskellige videnskabelige og kommercielle 
områder. STEP-C samarbejder i dag med mange offentlige og private organisationer. En snes 
medlemsvirksomheder og mange andre tilknyttede medlemmer har glæde af parkens 
forskningsindsats. STEP-C beskæftiger sig især med informationsteknologier, mikroelektronik 
kombineret med laserapplikationer, prototyper af lægeudstyr, informationsnet, telematik samt 
regionale industriaktiviteter inden for f.eks. keramik og plast. Parken har haft så stor succes, at der er 
planer om en udvidelse med 15 hektar. 
SMV-foranstaltningerne i programmerne for udvikling af landdistrikter tager især sigte på 
agrolevnedsmiddelsektoren. Fra 1994 og indtil slutningen af første halvår 1997 blev samtlige 421 
projekter for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter fremlagt af SMV'er. Projekterne 
repræsenterede en samlet investering på 384,5 mio. ECU (heraf 148 mio. ECU i støtte fra EUGFL--
Udviklingssektionen). 
I 1997 kom de sidste instrumenter til brug for iværksættelsen af interventionerne på plads. Således gik 
arbejdet i gang i ELKE (kontor til fremme af investeringer i Grækenland) og «kontoret til 
effektivisering af regionernes og ministeriernes ledelse». Regionerne har i årenes løb gjort stadig 
større brug af tekniske data for de enkelte projekter som et middel til at forbedre forberedelsen af 
projekterne. 
Arbejdet med at iværksætte de større projekter fortsatte i Egnatia S.A. (øst-vestmotorvejen), Attiko 
Metro (udvidelse af Athens metro) og Ktimatologio S.A. (indførelse af matrikelsystem i Grækenland). 
Endvidere overtog S.A. ERGOSE fra det statslige organ OSE alt arbejde i forbindelse med 
moderniseringen og udvidelsen af det græske jernbanenet. OSE havde indtil da stået for dette arbejde. 
De græske myndigheder henvendte sig i 1997 til private investorer med henblik på færdiggørelse af 
motorvejsprojekterne. Myndighederne iværksatte en udbudsrunde for at finde en konsulent fra den 
private sektor, der kunne forberede indførelsen af en privat koncessionsordning. Et lignende initiativ 
blev taget med henblik på distribution af naturgas. Naturgasdistributionen i fire store byer, herunder 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 65 
Athen og Thessaloniki, blev udbudt i licitation for at finde private virksomheder, som fra 1998 kan 
overtage koncessionen. 
Programgennemførelsen forløb stort set tilfredsstillende i 1997. Kun ét program, det i 1995 vedtagne 
nationale program for modernisering af posttjenesterne, kunne ikke komme i gang, idet der først 
skulle skabes de nødvendige betingelser for moderniseringen. De græske myndigheder vedtog de 
nødvendige bestemmelser i 1997, og programmet vil blive påbegyndt i løbet af 1998. Særlig langt 
nåede sektorprogrammerne for energi og landbrug samt de regionale programmer for Attika og 
Epiros. 
Provenuet fra pristalsreguleringen i 1997 kunne ikke nå at blive fordelt i 1997, men vil blive fordelt i 
løbet af første halvår 1998. Overvågningsudvalget for EUSR'en traf til gengæld i oktober 1997 
væsentlige beslutninger om ændring af EFRU-andelen i visse programmer. Således fik programmet 
for udbygning af vejnettet tilført 234,9 mio. ECU i offentlige midler, heraf 141 millioner fra EFRU. 
Jernbaneprogrammet fik bevilget yderligere 66,7 mio. ECU i offentlige midler, heraf 40 millioner fra 
EFRU. Industri programmet fik tilført 229,7 mio. ECU i offentlige midler, heraf 136 millioner fra 
EFRU. Endelig blev det offentlige budget for turist- og kulturprogrammet skåret ned med 120 mio. 
ECU, heraf 30 millioner fra EFRU. 
Ved ESF's interventioner til fordel for menneskelige ressourcer, især programmet «skoleuddannelse 
og erhvervsfaglig grunduddannelse», måtte der tages hensyn til den uddannelsesreform, der blev 
vedtaget af den græske regering i 1997. Reformen går bl.a. ud på at forbedre undervisningen i de 
øverste klasser på sekundærtrinnet ved at indføre én type gymnasier, forøge antallet af pladser, 
rekruttere nye undervisere gennem ansættelsesprøver osv. For programmet «efter- og 
videreuddannelse og beskæftigelsesfremme» blev 1997 et overgangsår, hvor der blev truffet 
forberedelse til omprogrammeringen og indført nye aktioner i overensstemmelse med Grækenlands og 
Fællesskabets politiske prioriteter. Endvidere blev der etableret et nationalt certificeringscenter, som 
skal stå for alt arbejdet i forbindelse med certificering af uddannelsescentrene. Programmet for 
bekæmpelse af udstødelse havde som følge af sin innovative karakter haft visse startvanskeligheder, 
men situationen blev væsentligt forbedret i 1997. Der blev godkendt og iværksat et forelobigt 
handlingsprogram med et samlet budget på 33 mio. ECU. I forbindelse med midtvejsevalueringen 
blev der taget visse initiativer som f.eks. iværksættelse af underprogrammet «fælles infrastrukturer og 
tjenester», der henvender sig til udstødte personer. Under «sundheds- og forsorgsprogrammet» 
supplerer ESF's uddannelsesforanstaltninger EFRU's anlægsinvesteringer i denne sektor. De første 
uddannelsesaktioner blev påbegyndt i efteråret 1997. Trods denne sene start vil de oprindelige mål 
højst sandsynlig være nået ved udløbet af programmeringsperioden. 
Det nationale program for landbrugsudvikling viser en meget tilfredsstillende udnyttelsesgrad for 
bevillingerne (76% af forpligtelsesbevillingerne og 64% af betalingsbevillingerne var udnyttet pr. 31. 
december 1997). Den regionale del af programmet ligger på niveau med gennemsnittet for de græske 
OP'er. I 1997 blev budgettet for det nationale program igen forøget, idet det fik tilført en del af 
provenuet fra pristalsreguleringen for at opfylde nye presserende behov. 
Omprogrammeringen af fiskeriprogrammet gjorde det muligt at udbetale hele 1996-tranchen og 80% 
af 1997-tranchen. Gennemførelsen af foranstaltninger til tilpasning af fiskeriindsatsen blev forbedret. 
2. EU-initiativcrne 
Der er stor forskel på, hvor langt man er nået med gennemførelsen af EU-initiativprogrammerne (og 
EUSR). Mens programmerne for industriel omstilling (RESIDER II, RECHAR II, KONVER og især 
RETEX) er i god gænge, halter URBAN langt bagefter som følge af foranstaltningernes særlige 
karakter og de specielle partnerskabsforhold. INTERREG IIA-programmcl (ydre grænser til 
Bulgarien) går godt. Det grænseoverskridende INTERREG IIA-program med Italien blev først 
vedtaget sent i 1997 og vil komme rigtig i gang i 1998. INTERRECJ IlB-REGEN-programmet 
«færdiggørelse af energinet» er næsten afsluttet. Ved udgangen af 1997 manglede to nye INTERREG 
UC-programmer for bekæmpelse af tørke og oversvømmelser endnu at blive vedlaget. 
66 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Hvad angår menneskelige ressourcer trådte den første tranche af EMPLOI- og ADAPT-projekter i 
1997 ind i den endelige fase. For denne tranche er der disponeret over ca. 90% af de til rådighed 
stående bevillinger, mens de resterende 10% er overført til den anden tranche. Anden tranche består af 
177 EMPLOI-projekter og 115 ADAPT-projekter. De udvalgte projekter fordeler sig over hele 
området. Man har observeret en større deltagelse af SMV'er i ADAPT-projekterne. Den private sektor 
bidrager med ca. 10% af det samlede budget for de to initiativer. EMPLOI- og ADAPT-
programmerne har bevidstgjort mange arbejdsgivere om nødvendigheden af at uddanne målgrupperne, 
især i SMV'erne. 
Inden for udvikling af landdistrikter (LEADER H-program) påbegyndte de mest effektive LEADER-
aktionsgrupper i 1997 den egentlige gennemførelse af programmet. For de øvrige aktionsgrupper var 
1997 præget af arbejdet med at gennemgå de forskellige støttemodtageres dossierer og af 
behandlingen af klager fra de ansøgere, der i første omgang var blevet afvist. Det bemærkes, at 
LEADER pr. definition henvender sig til SMV'er i landdistrikter, når der er tale om investeringer i 
innovative nicher. 
PESCA-initiativet for fiskerisektoren har en bevillingsudnyttelsesgrad på 98%, hvilket er 
tilfredsstillende. Der er kun én tranche, og de første forskud for denne tranche er også blevet udbetalt 
(42% af støtten). 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 67 
2.2.S. SPANIEN 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 
Som bekendt er Spanien omfattet af samtlige mål (naturligvis bortset fra mål 6). Spanien er 
hovedmodtageren af strukturfondsstøtte i perioden 1994-1999. De støtteberettigede regioner 
repræsenterer 82% af landets befolkning. 
Indsats til fordel for SMV'er i Spanien: 
Fondenes samlede bidrag til udvikling af SMV'erne under de regionale mål anslås til ca. 2,3 mia. 
ECU for perioden 1994-1999, heraf 43% til mål 1, ca. 28% til mål 2-regioner og 29% til mål 5b. Det 
samlede beløb udgør ca. 7,6% af Spaniens samlede strukturfondstildeling for denne periode. 
Mål 1:1 Andalucia, Malaga, har EFRU siden 1992 deltaget i finansieringen af en teknologipark, som 
i dag omfatter over 40 virksomheder (fællesskabsbidrag på 27,2 mio. ECU, samlede omkostninger: ca. 
45,9 mio. ECU). Der er etableret et "væksthus" for nyoprettede SMV'er. som får stillet fælles 
serviceydelser til rådighed. Teknologiparken tæller endvidere blandt sine "gæster" fra 
forskningssektoren Det Andalusiske Institut for Avanceret Automation og Robotteknik, Det 
Andalusiske Dokumentationscenter for Standardisering og Produktionsprocesser, Det Andalusiske 
Institut for Billedbehandling og Det Regionale Institut for Millimeterbølger. Målet er på mellemlangt 
sigt at få teknologiparken fast forankret i erhvervsstrukturen, såvel i som uden for Andalucia, især ved 
teknologioverførsler. Dette er årsagen til, at parken deltager i mange fællesskabsprogrammer og 
europæiske netværk, som f.eks. SPRINT-, LEiONARDO- og ADAPT-programmerne og det atlantiske 
netværk "Arc Atlantique". Malagas teknologipark er endvidere hjemsted for Den Internationale 
Sammenslutning af Teknologiparker (1ASP), som omfatter ca. 200 parker, 4.000 virksomheder og 800 
forskningscentre i hele verden. Malaga-parken tjener også som forsøgshuse for teknologiudvekslinger 
mellem Europa og Maghreb-landene. 
Programmet for Murcia-regionen omfatter et projekt, som på området "menneskelige ressourcer" har 
til formål at forbedre uddannelsen og planlægningen i møbel- og træsektorens SMV'er. 
Støttemodtageren er en sammenslutning af virksomheder i den pågældende sektor. I første omgang 
drejer det sig om at udvikle et edb-værktøj, der kan benyttes ved udarbejdelsen af uddannelsesplaner 
og opbygningen af evalueringssystemer. Projektet henvender sig til SMV'er med mellem 20 og 40 
ansatte. Ansatte på alle niveauer berøres af projektet, som dog lægger særlig vægt på dårligt 
kvalificerede arbejdstagere, som vil blive ramt ved indførelsen af nye teknologier, arbejdstagere over 
45 år samt kvinder med få faglige kvalifikationer. 
På landbrugsområdet går størstedelen af EUGFL-Udviklingssektionens SMV-stotte til 
agrolevnedsmiddel- og landbrugsstrukturprogrammet. Dette er et tværregionalt program for 
modernisering af landbruget (strukturstøtte til produktionsleddet) og agrolevnedsmiddelsektoren 
(støtte til forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter). Programmet baret meget stort budget og 
modtager 1,23 mia. ECU i bidrag fra EUGFL-Udviklingssektionen. 
Mål 2: I Cataluna i nærheden af Tarragona medfinansierer EFRU et afprøvnings- og 
certificeringscenter for automobilsektoren: ID1ADA (fællesskabsbidrag: 43,4 mio. ECU, samlede 
omkostninger: 86,7 mio. ECU). IDIADA henvender sig til såvel automobilproducenter som disses 
underleverandører (SMV'er). Centret har for nylig fået opført et nyt kompleks med testbaner og 
laboratorier. Af de 245 kunder, IDIADA havde i 1995, var 48% virksomheder fra Cataluna, 37% 
virksomheder fra resten af Spanien og 15% udenlandske virksomheder. Mellem 1990 og 1996 steg 
antallet af ansatte fra 23 til 120 personer. 
68 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Madrid-regionen har en plan for opkvalificering af ansatte i vuggestuer og børnehaver (børn på 0-6 
år). Planen er en følge af den spanske skolereform. Støttemodtageren er Sammenslutningen af 
Pædagogmedhjælperkooperativer i Madrid (UCETAM). Uddannelsesplanen omfatter 20 SMV'er med 
i alt 345 ansatte (i gennemsnit 16 ansatte pr. virksomhed). 
Mål 3 og 4: Det er først og fremmest gennem mål 4, at ESF støtter SMV'erne. Midtvejsevalueringen 
har imidlertid vist, at det oprindelige mål for programmet, nemlig at 80% af støtten skulle 
koncentreres om SMV'er, endnu ikke er nået. Der sker dog fremskridt, og SMV'erne tegner sig i dag 
for 50% af støtten. 
MALI 
Tre interventioner blev vedtaget i 1997: globaltilskuddet for Castilla y Leôn, som har til formål at øge 
fremdriften i regionens SMV'er (56,2 mio. ECU fra EFRU), det store samlekloakprojekt i Bahia de 
Santander (17,7 mio. ECU fra EFRU) og det store olieledningsprojekt mellem Cartagena-Puertollona 
(62,9 mio. ECU fra EFRU). 
Alt i alt blev der i 1997 disponeret over 85% af EUSR-støtten. rjvis man ser bort fra de tre 
ovennævnte interventioner, der blev vedtaget i 1997. De mest dynamiske selvstyrende områder målt i 
forpligtelser er Canarias (første program), Ceuta, Castilla-La-Mancha (første og andet program) og 
Valencia. Målt i betalinger er det regionerne Ceuta og Cantabria (første program) og Canarias (første 
program), der har klaret sig bedst. 
Resultaterne af midtvejsevalueringen blev fremlagt på overvågningsudvalgets møde den 4. december 
1997. Evalueringsrapporten anbefaler generelt en fortsættelse af den nuværende strategi, som skønnes 
at være i overensstemmelse med regionernes behov. Kommissionens repræsentanter ønskede dog en 
grundigere undersøgelse af områderne "miljø", "menneskelige ressourcer" og "FTU". 
På overvågningsudvalgets møde blev det ligeledes besluttet at optage et nyt underfelt i feltet 
"informationssamfundet", hvortil alle fonde skulle kunne bidrage. Der blev derfor fremsat et 
ændringsforslag til finansieringsplanen for EUSR'en, hvori der tages hensyn til resultaterne af 
midtvejsevalueringen og Kommissionens retningslinjer. Ændringen indebærer en styrkelse af feltet 
"udvikling af erhvervslivet", men en nedskæring af bevillingerne til felterne "bekæmpelse af 
isolation" og "turisme". 
Hvad angår menneskelige ressourcer anbefales det ud fra midtvejsevalueringen at styrke den 
forebyggende indsats, dvs. at konsolidere foranstaltningerne for personer truet af langtidsledighed og 
udstødelsestruede personer, udvikle integrerede indslusningsforløb ved at fremme vekselvirkningen 
mellem de forskellige finansierede aktionstyper samt forbedre planlægnings-, forvaltnings-, 
overvågnings- og evalueringsinstrumenterne med særlig vægt på en bedre koordinering af de 
forskellige forvaltningers interventioner. 
De forskellige omprogrammeringer på landbrugsområdet i 1997 gav anledning (il 
bevillingsoverførsler mellem visse programmer. Overførslerne var især til gavn for programmet 
«agrolevnedsmiddelindustri og landbrugsstruklurforanstaltninger», hvis tildeling voksede med 57 mio. 
ECU. Udnyttelsesgraden for bevillingerne fra EUGFL-Udviklingssektionen ligger på niveau med 
gennemsnittet for alle mål 1-programmer i Spanien. 
MÅL 2 
Som det også var tilfældet for programmerne for 1994-1996, har de spanske myndigheder i 
forbindelse med programmerne for den nye periode 1997-1999 igen ønsket at følge den administrative 
tretrinsprocedure (plan, EUSR og OP). Partnerskabsproceduren for programmerne for 1997-1999 blev 
stort set afsluttet i 1997. Den 12. juni vedtog Kommissionen EUSR'en, der fik en samlet tildeling på 
851,9 mio. ECU, hvortil kommer ca. 145,5 mio. ECU overført fra perioden 1994-1996. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 69 
Prioriteringen i programmerne for perioden 1997-1999 er væsentligt anderledes end prioriteringen i 
den forudgående periodes programmer. Beskæftigelsesstøtten i virksomhederne får således meget høj 
prioritet (næsten 45% af fondenes støtte), mens støtten til forskning, teknologi og innovation bliver en 
selvstændig prioritet (over 17% af støtten). Endvidere tillægges miljøbeskyttelse en klart større vægt 
(12% af støtten mod kun 4% i perioden 1994-1996). Hertil kommer, at de nye programmer indeholder 
forbedringer, bl.a. en mere effektiv integrering af EFRU- og ESF-interventionerne i de 
støttemodtagende områder, samt en bedre udnyttelse af mulighederne i ESF. Denne bedre udnyttelse 
af mulighederne har bevirket, at de medfinansierede foranstaltninger har fået en højere kvalitet, og at 
miljøforbedringer er blevet indført som et indsatsområde for ESF. 
Bortset fra OP Madrid og Pais Vasco samt det tværregionale ESF-program, der forventes vedtaget i 
første halvår 1998, blev alle programmerne vedtaget i 1997. 
MÅL 3 OG 4 
I 1997 drejede en stor del af ESF's mål 3-aktiviteter sig om midtvejsevalueringen af OP'ernc og 
EUSR'en. 
Der er i alt 11 OP'er under mål 3, hvoraf fire (71% af det samlede beløb) forvaltes af nationale 
organer, mens de resterende syv (29% af det samlede beløb) forvaltes af de selvstyrende områder 
(regioner). 
Der lægges især vægt på erhvervsmæssig integrering af unge arbejdssøgende (4S'r af det samlede 
beløb). Generelt koncentrerer EUSR'en en stor del af ressourcerne om en forbedring al adgangen til 
og kvaliteten af uddannelserne. Det tilstræbes endvidere at finde helhedsløsningerne omfattende 
vekseluddannelse, praktik og arbejdsformidling. For at kunne følge med udviklingen på 
arbejdsmarkedet lægges der tillige vægt på teknologiorienterede erhvervsuddannelser. 
I 1997 afholdtes som led i overvågningen to møder, hvor det besluttedes at styrke partnerskabet og 
overvågningsudvalgets strategiske rolle samt forbedre overvågnings- og evalueringsprocedurerne. På 
baggrund af resultaterne af midtvejsevalueringen godkendte overvågningsudvalget visse 
programmeringsændringer for at tage hensyn til de tilstræbte mål, prioriteterne og Kommissionens 
retningslinjer for tilpasning af programmerne. 
Resultaterne af midtvejsevalueringen viser, at styrkelsen af undervisnings- og uddannelsessystemerne 
gennem nye tiltag har givet en reel værditilvækst. I øvrigt anbefales det i evalueringsrapporten at 
koncentrere støtten mere om de dårligst stillede persongrupper og styrke forbindelsen mellem 
foranstaltningerne på den ene side og overvågningen og evalueringen på den anden side. 
Bevillingsudnyttelsen ligger nogenlunde på niveau med fællesskabsgennemsnittet, dog med 
væsentlige forskelle fra OP til OP. Således er udnyttelsesgraden for OP Navarra, Pais Vasco og 
Cataluna tilfredsstillende, mens det samme ikke kan siges om visse andre regioner. 
Under mål 4 har ikrafttrædelsen af aftalerne om efter- og videreuddannelse (1. januar 1997) givet 
anledning til at ændre SPD'et på visse punkter. De vigtigste ændringer drejer sig om 
programforvaltningen og udvidelsen af aftalernes målgruppe til også at omfatte gruppen af 
selvstændige arbejdstagere og arbejdstagere fra landbrugssektoren. Sådanne grupper prioriteres nu 
højt ved gennemførelsen af mål 4-aftalerne. 
På baggrund af resultaterne af midtvejsevalueringen er det besluttet at ændre de kvantitative mål for 
programmeringen; revidere listen over de erhverv, der hyppigst udsættes for industrielle forandringer; 
målrette ESF-støtten mod de grupper, der har højst prioritet i programmerne, især SMV'er, 
arbejdstagere uden kvalifikationer og kvinder; forbedre mulighederne for at forvalte, overvåge og 
evaluere de medfinansierede aktioner; og øge samordningen mellem de instanser, der forvalter 
bevillingerne til efter- og videreuddannelse. 
70 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Hvad angår SMV'er er det oprindelige mål for programmet, nemlig at 80% af aktionerne skal være 
SMV-orienterede, ikke blevet nået. Lidt efter lidt er SM Vernes andel dog nået op på 50%. 80%-
målet vil kunne nås gennem følgende foranstaltninger: styrke feltet "foregribelse af udviklingen" og 
derved give virksomhederne mulighed for at tilpasse deres uddannelsespolitik; indførelse af flere 
støttestrukturer; styrkelse af samarbejdet mellem SMV'erne; samt etablering af samarbejdsnet mellem 
SMV'er og større virksomheder med henblik på at optimere uddannelsesresultaterne. 
MÅL 5a-landbrug 
Tempoet for gennemførelsen af SPD'et om støtte til forarbejdning og afsætning af landbrugs- og 
skovbrugsprodukter - målt i forpligtelser indgået i 1995 og 1996 - har vist, at der er behov for 
yderligere bevillinger fra EUGFL-Udviklingssektionen til foranstaltningen. De pågældende 
bevillinger (50 mio. ECU i 1994-priser) er taget fra bevillingerne til forbedring af 
landbrugsstrukturernes effektivitet. Efter denne overførsel beløber EUGFL's bidrag til forarbejdning 
og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter sig til 175 mio. ECU for perioden 1994-1999. I 
1997 godkendte de spanske myndigheder 309 investeringer svarende til en fællesskabsstøtte på 49 
mio. ECU. Over 65% af investeringerne vedrører kød- samt frugt- og grønsagssektoren. Med hensyn 
til produktionsstrukturerne har støtten til investeringer i bedrifterne højeste prioritet. Herefter kommer 
støtten til ugunstigt stillede regioner og støtten til etablering af unge landbrugere. 
MÅL 5a-fiskeri 
Gennemførelsen af SPD'et forløber tilfredsstillende, idet der ved udgangen af 1997 var udbetalt ca. 
54% af de samlede bevillinger, heraf 80% fra 1997-tranchen. Ca. 40% af disse udbetalinger er nået 
frem til de endelige støttemodtagere. 
MÅL 5b 
Den fysiske og finansielle gennemførelse af SPD'erne fortsatte støt og roligt i 1997. Ved årets udgang 
var der disponeret over ca. 63% af forpligtelsesbevillingerne og 49% af betalingsbevillingerne. Dette 
resultat er klart bedre end fællesskabsgennemsnittet for dette mål. 
For at gøre status over resultaterne i 1994-1996 gennemgik overvågningsudvalgene rapporterne fra 
midtvejsevalueringen og foreslog visse programændringer, der skulle gøre det lettere at nå de 
opstillede udviklingsmål. 
Midtvejsevalueringen har bekræftet, at mål 5b-programmerne har et tilfredsstillende forløb, som er i 
overensstemmelse med målsætningerne. Der er således ingen grund til at sætte spørgsmålstegn ved 
selve programmeringen. Der er snarere behov for en bedre styring, bevidstgørelse og støtte, hvilket 
især forudsætter en bedre overvågning. 
Udvalgenes beslutninger (Pafs Vasco-udvalget udsatte sin beslutning til 1998) omhandlede 
anvendelsen af provenuet fra pristalsreguleringen i 1997 (3,73 mio. ECU for samtlige regioner), flere 
bevillingsoverførsler mellem fondene (nettoresultatet blev en nedskæring af EUGFL-bevillingeme 
med 0,13 mio. ECU og en forhøjelse af EFRU-bevillingerne med 3,86 mio. ECU) samt overførsler 
mellem prioriterede felter. Sidstnævnte overførsler bevirkede en forøgelse af bevillingerne til felterne 
«infrastrukturer» og «fornyelse af landsbyer» og en formindskelse af bevillingerne til «diversificering 
af erhvervslivet» og «miljøbeskyttelse». I forbindelse med evalueringen blev de nævnte overførsler 
begrundet med konkurrencen fra andre instrumenter (LEADER II- og RECHAR Il-sløtteordninger 
samt Samhørighedsfondens miljøforanstaltninger), hvis virkninger man ikke havde kunnet forudse på 
programmeringstidspunktet. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 71 
2. EU-initiativerne 
Alle initiativerne undtagen LEADER II iværksættes på nationalt plan gennem et eller flere 
operationelle programmer. LEADER II iværksættes ved 17 regionale globaltilskud. 
Ved udgangen af 1997 var alle interventioner vedtaget med undtagelse af interventionerne under det 
tværnationale EU-initiativ INTERREG II-C (dvs. det nationale OP om «tørke» og de tre mindre, 
tværregionale interventioner om «samarbejde») og det andet URBAN-program. I øvrigt blev der i 
1997 ikke vedtaget nogen omprogrammeringer. 
Det eneste nye program vedtaget i 1997 var KONVER H-programmet (anslåede udgifter på 49,5 mio. 
ECU i alt, heraf 23,8 millioner fra EFRU). Ved den indledende programmering lagde man sig fast på 
en halv snes projekter omfattende bl.a. et system til opdagelse af skovbrande og et sikringssystem for 
søfarten (i San Fernando de Cadix), fremstilling af vindturbinegeneratorer (i El Ferrol) samt støtte til 
nye SMV'er i støberi sektoren (i Trubia). 
Hvad angår menneskelige ressourcer blev omkring 1.319 EMPLOI-projekter udvalgt efter den anden 
og sidste indkaldelse af projekter. I YOUTHSTART-delen fokuserer projekterne på 
indslusningsforløb for unge, især i nedslidte byområder. Ca. 492 ADAPT-projekter blev udvalgt efter 
den anden og sidste indkaldelse af projekter. Uddannelsesaktiviteterne er pænt repræsenteret i 
projekterne, som i de fleste tilfælde har tilpasningen til informationssamfundet, især i SMV'erne, og 
forbedringen af uddannelsessystemerne som hovedtemaer. 
Under LEADER II er de 105 lokalaktionsgrupper (LAG) i mål 1-regionerne ved at gennemføre deres 
innovationsprojekter for landdistrikterne. Herved skulle det blive muligt at opnå en bedre 
gennemførelsesgrad for programmerne end den, der blev registreret ved udgangen af 1997. 
REGIS-initiativet vedrører randområdet Canarias. Programgennemførelsen er tilfredsstillende. 
Gennemførelsesgraden for PESCA-initiativet i fiskerisektoren er endnu utilstrækkelig, men den nyligt 
gennemførte omprogrammering forventes at forbedre situationen. 
Finansiel gennemførelse af EU-initiativerne: 
Ganske som i de fleste andre medlemsstater er den finansielle gennemførelse af EU-initiativerne i 
Spanien alt i alt utilfredsstillende. Visse EU-initiativer er sakket særlig meget agterud. Dette gælder 
f.eks. URBAN, INTERREG IIA Spanien-Portugal og SMV. 
• URBAN: I visse kommuner har URBAN-initiativet haft en træg start, men alle projekterne er dog 
nøje beskrevet. Hovedvanskelighederne skyldes regnskabsreglerne, ifølge hvilke kommunerne 
ikke kan iværksætte udbudsrunder, før midlerne er til rådighed. De spanske myndigheder er dog 
af den opfattelse, at forsinkelserne kan indhentes i de kommende måneder, således al 
udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne når op på 50% (mod 27% ved udgangen af IW). 
• INTERREG HA: Om end med nogen forsinkelse blev omprogrammeringen med henblik på 
iværksættelse af nye grænseoverskridende foranstaltninger godkendt. Godkendelsen forventes at 
give en bedre udnyttelse af forpligtelsesbevillingerne. 
• SMV: Dette EU-initiativprogram, der blev godkendt i 1996, er blevet forsinket som følge af en 
omlægning af den spanske administration. De spanske myndigheder regner med en 
udnyttelsesgrad for forpligtelsesbevillingerne på mindst 66% ved udgangen af 1998. 
72 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
2.2.6. FRANKRIG 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 
Indsats til fordel for SMV'er i Frankrig: 
Fondenes bidrag til udvikling af SMV'erae under de regionale mål anslås til 1,3 mia. ECU i alt, heraf 
13% til mål 1, ca. 55% til mål 2 og 32% til mål 5b. 
Mål 1: I Nord-Pas-de-Calais har EFRU f.eks. finansieret et EF-EIC (europæisk erhvervsfremme- og 
innovationscenter) på Valenciennes-universitet. Dette er sket ud fra et ønske om at bringe SMV-
SMTernes verden og universitetsverdenen sammen, to verdener, som ofte kun har ringeagt til overs 
for hinanden. Centret ledes af en gruppe unge kvinder og danner ramme om møder og udvekslinger 
mellem virksomhedsledere, disses mellemledere og universitets samfundsvidenskabelige forskere 
(erhvervsøkonomi, skatte- og socialret, finanser, forvaltning af menneskelige ressourcer osv.). Centret 
er meget aktivt og afholder konferencer og virksomhedsbesøg, stiller praktikanter til rådighed for 
virksomhederne, uddanner praktikanter og gennemfører internationale aktiviteter. Størstedelen af 
centrets arbejde bygger på mobilisering af et regionalt, nationalt og internationalt net (universiteter, 
laboratorier, større virksomheder, fagforbund, arbejdsgiverorganisationer, teknologioverførselscentre 
osv.). De anslåede omkostninger ved denne aktivitet anslås for perioden 1995-1999 til ca, 400.000 
ECU, heraf 215.000 fra EFRU. 
Mål 2: I samtlige SPD'cr er hovedmålet oprettelse og bevarelse af arbejdspladser i de pågældende 
regioner. Som følge heraf omfatter SPD'erne også foranstaltninger til fordel for SM Ver. F.eks. er der 
' Haute-Normandie etableret en «Pharma pare» i Eure-departementet til afhjælpning af de regionale 
mangler på det farmaceutiske område. «Pharma pare» optager et beskedent areal (15 ha) og opfylder 
producenternes efterspørgsel efter mindre erhvervslokaler og fælles faciliteter. På mindre end el år er 
første fase af projektet blevet «solgt» til fem virksomheder. Nu undersøges mulighederne for at 
afsætte den lige påbegyndte anden fase af byggeriet. Der er oprettet 120 nye arbejdspladser, og der 
regnes med yderligere 130 arbejdspladser inden for en periode på fem år. Projektets samlede 
omkostninger beløber sig til 4,15 mio. ECU, hvoraf EFRU bidrager med 920.000 ECU. 
I Languedoc-Roussillon har EFRU støttet et projekt, der har gjort det muligt for en SMV i Ales, 
«Richard Ducros», at ændre 150-200 midlertidige stillinger til faste stillinger. Richard Ducros er 
underleverandør til IBM-fabrikken i Montpellier og har specialiseret sig i finere pladearbejde og 
ingeniørarbejder i stål. Flytningen af størstedelen af IBM's produktionsvirksomhed til USA har 
nemlig tvunget Richard Ducros til at ændre sin underleverandørpolitik. Det støttede projekt har 
omfattet undersøgelser med henblik på etablering af et EDI-system (elektronisk dataudveksling) 
mellem Richard Ducros, IBM, som er virksomhedens største kunde, og Richard Ducros' egne 
regionale underleverandører i Aies og i Beziers-regionen. EDI-systemet er indført på rekordtid: ca. 
otte måneder. Richard Ducros fungerer i dag næsten udelukkende gennem dette system, som styrer alt 
fra klemkasserne i fabrikshallerne til ekspeditionen af tegninger og ordrer via Internettet. Takket være 
dette system er Richard Ducros i dag IBM's hovedleverandør af de pågældende produkter på 
verdensplan. EDI-projektet er resultatet af et eksemplarisk samarbejde mellem virksomheder og 
regionale teknologiske ressourcer. Projektets samlede omkostninger beløber sig til ca. 540.000 ECU, 
hvoraf EFRU bidrager med 140.000. 
Ud over «klassiske» uddannelsesforløb for erhvervsaktive i sektorer under industriel omstilling, som 
fortsat blev igangsat i 1997, forfølges ESF's indsats på forskningsområdet. Foranstaltningen 
"styrkelse af det menneskelige potentiale inden for forskning, naturvidenskab og teknologi" i SPD'et 
for Poitou-Charentes. der blev gennemført i 1997 for 265 000 ECU. er blevet anvendt til at etablere 
kontakter mellem universitetet i La Rochelle og virksomheder i flere erhvervssektorer (hvilket førte til 
over 110 personlige kontakter). 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 73 
Hvad angår menneskelige ressourcer går foranstaltningen «aktioner til fordel for håndværkere» i 
SPD'et for Languedoc-Roussillon f.eks. ud på at hjælpe håndværkeren og dennes ægtefælle med den 
samlede styring af virksomheden. Midlet er en individuel kommerciel, teknisk og ledelsesmæssig 
uddannelse. 
Mål 3 og 4: Den høje prioritering af SMV'er er tydelig i især SPD'et for mål 4. 73% af projekterne i 
dette SPD tager sigte på virksomheder med under 250 ansatte. Projekterne omfatter kurser i 
sagsbehandling, støtte til at analysere og diagnosticere situationen med hensyn til menneskelige 
ressourcer og fastlæggelse af strategier på dette område; rådgivning om uddannelsesteknikker; 
uddannelse af ansatte, herunder ledere; udbygning af samarbejdet mellem SMV'er gennem projekter, 
som samler flere virksomheder i et partnerskab. Som eksempel kan nævnes et projekt under mål 4, 
som giver mulighed for at give de 50.000 dårligst kvalificerede lønmodtagere i 
agrolevnedsmiddelindustrien en erhvervsfaglig grunduddannelse. Projektet er en følge af 
opgraderingen af arbejdspladser under hensyntagen til både den teknologiske (automatisering), 
økonomiske (stadig større supermarkeder og varehuse) og kulturelle (nye produkter, kvalitetssikring) 
udvikling. Der er oprettet en multimedieuddannelse baseret på fjernundervisning, hvor perioder med 
selvstudium veksler med perioder med fællesundervisning. Uddannelsen skal give deltagerne et vist 
mål af almenviden og udvikle deltagernes evne til at analysere, tænke logisk og løse problemer. 
Denne viden og disse færdigheder er en nødvendighed for at kunne gå i gang med en 
kompetencegivende uddannelse og udvikle sig fagligt. 
Mål 5b: Støtten til ikke-landbrugsmæssige aktiviteter og især SMV-foranstaltningerue udgør en 
væsentlig del af mål 5b-programmerne. Denne indsats styres som regel af kommuner, tværkommunale 
organer eller handelskamre. Konjunkturerne i almindelighed spiller en ikke uvæsentlig rolle. 
Foranstaltningernes succes kan dog især tilskrives den høje kvalitet af indsatsen fra de lokale 
politikere, den lokale forvaltning og de socioøkonomiske netværk. Mål 5b-områderne er ikke altid 
sammenfaldende med de områder, der kan modtage hjælp til fysisk planlægning (PAT - primes à 
l'aménagement du territoire), hvilket kan være en hindring, fordi den ydede støtte herved begrænses. 
Projekternes succes er endvidere ikke altid afhængig af, at de foregår i et industrielt miljo. Således har 
mål 5b-programmet i Bourgogne gjort det muligt for en kunststofvirksomhed at overgå fra 
håndværksmæssig produktion til industriel produktion. Virksomheden, hvis personale siden 1991 er 
vokset fra 2 til 15 personer, fremstiller en lang række emner, også præcisionsemner til automobil- og 
elektronikindustrien. I Aquitaine kan nævnes støtten til teknologioverførsel på snedkerområdet og 
inden for elektromagnetisme, fælles foranstaltninger til stimulering af eksportfunktionen i Lot-et-
Garonne's SMV'er eller undersøgelser af industriens konkurrenceevnen i Pyrénées-Atlantiques. I 
Midi-Pyrénées i Aveyron er der som led i mål 5b-programmet ydet støtte til en mindre 
møbelelementproducents investeringer i materiel. Der er tale om en SMV, der skaber nye 
arbejdspladser og er godt forankret i den lokale økonomi, idet den er leverandør til tre store 
virksomheder i departementet og kunde hos mange lokale transportvirksomheder. 
MALI 
De fire oversøiske regioner (Martinique, Guadeloupe, Guyane, Reunion), Corse samt 
arrondissementerne Douai, Valenciennes og Avesnes (Hainaut français) er mål 1-områder. 
Resultaterne af de foreløbige evalueringer, som forelå i 1996, især resultaterne for SPD'erne Corse, 
Guyane og Hainaut, blev behandlet af overvågningsudvalgene. Behandlingen resulterede i forslag til 
ændringer af programmerne, som Kommissionen traf formel beslutning om i midten af 1997. 
SPD Réunion blev genstand for en større omprogrammering, hvor fristen for betalingerne blev 
udskudt med to år (31/12/2003) for at tage hensyn til fristen for færdiggørelse af et omfattende 
projekt, som skal gøre det muligt at forbedre vandforsyningen (overrisling og drikkevand) på den 
vestlige del af øen. Kommissionen traf beslutning om denne omprogrammering i december. 
De foreløbige resultater af midtvejsevalueringen for SPD Guyane, Martinique, Guadeloupe og 
Hainaut blev drøftet af overvågningsudvalgene i 1997. Sidst på året modtog Kommissionen forslag til 
74 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
større omprogrammeringer af SPD'erne for Guyane og Martinique (januar 1998 for Hainaut). I 
forslagene tages der hensyn til Kommissionens kommentarer til de forsinkelser, der var opstået under 
programmernes gennemførelse. Kommissionen forventes at træffe beslutning om forslagene i første 
halvår 1998. 
Som følge af utilstrækkelige udgiftsopgørelser kunne Kommissionen i 1997 ikke i 
fællesskabsbudgettet disponere over 1997-bevilIingerne til mål 1-SPD'erne for Corse, Martinique, 
Réunion og Hainaut, i alt ca. 190 mio. ECU. 
Hvad angår landbrugsforanstaltningerne kunne man i 1997 have forventet en hurtigere gennemførelse 
af programmerne for Martinique og Guyane efter omprogrammeringen i slutningen af 1996. Der 
opstod imidlertid problemer omkring programforvaltningen. Problemerne skyldtes usmidige 
procedurer og ikke mindst de projektansvarliges vanskeligheder med at fremskaffe finansiering, der 
kunne modsvare fællesskabsbevillingerne. I Guadeloupe, Réunion og især Corse gennemføres 
programmerne derimod på tilfredsstillende måde. Hvad angår Corse indeholdt mål 1-SPD'et en bred 
vifte af sociostrukturelle foranstaltninger, som giver en mere automatisk og derved også hurtigere 
programgennemførelse. 
I fiskerisektoren mangler Frankrig endnu at opfylde målet i FUP (flerårig udviklingsplan), hvilket har 
forårsaget en fastfrysning af støtten til bygning af fiskerfartøjer. Denne situation har alvorligt hæmmet 
programmernes afvikling. F.eks. har det for de oversøiske departementers vedkommende kun været 
muligt at disponere over 1994-tranchernc. Den seneste udgiftsopgørelse for Corse stammer fra 1995. 
hvilket betyder, at udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne er under 10 %. 
MÅL 2 
I 1997 godkendte Kommissionen de nye programmer for de 19 mål 2-regioner for perioden 1997-1999 
samt et teknisk bistandsprogram. Disse programmer repræsenterer en samlet fællesskabsstøtte på ca. 
2,2 mia. ECU. Kun programmet om omstrukturering af forsvaret har ikke kunnet godkendes af 
Kommissionen som følge af tvivl om støtteberettigelsen af nogle af de af de franske myndigheder 
foreslåede foranstaltninger. 
Da det ikke var muligt at afslutte alle programmerne for perioden 1994-1996, blev et samlet beløb på 
208,6 mio. ECU, svarende til 13% af budgetrammen for første periode, overført til perioden 1997-
1999. 
Efter en ret langsom start i begyndelsen af perioden er gennemførelsen af mål 2 i Frankrig nu helt på 
højde med fællesskabsgennemsnittet, hvad angår såvel forpligtelser som betalinger. 
MÅL 3 OG 4 
I 1997 blev mål 3 omprogrammeret i overensstemmelse med de franske myndigheders nye 
prioritering. Felt 3 (integrering af udstødelsestruede personer) blev kraftigt udvidet (+36%«) som lolgc 
af den store vægt, de franske myndigheder tillægger kampen mod udstødelse. Omvendt blev felt 1 
(erhvervsmæssig integrering af arbejdsløse, der er truet af langtidsledighed) skåret ned med 30%). 
Visse foranstaltninger (bl.a. aftalerne om omstillingsorlov) bortfaldt, idet de havde vist sig 
ineffektive, eller fordi de på grund af det franske systems opbygning ikke kunne gennemføres efter 
fællesskabsreglerne om god forvaltningsskik. I 1998 påtænkes der nye ændringer af SPD'et som led i 
forebyggelsen og bekæmpelsen af udstødelse. Hvad angår den budgetmæssige gennemførelse ligger 
Frankrig under fællesskabsgennemsnittet for mål 3 (ca. 45% af den samlede støtte var udbetalt ved 
udgangen af 1997). 
For mål 4 blev den budgetmæssige gennemførelse klart forbedret i 1997. Det beløb, der blev udbetalt i 
årets løb (87,9 mio. ECU), er faktisk større end det beløb, der blev udbetalt for hele perioden 1994-
1996. Dog var den samlede gennemførelse ved slutningen af 1997 stadig utilstrækkelig (28% af den 
samlede titdeling for perioden 1994-1999). Det bemærkes, at overvågningsudvalget den 20. november 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 75 
traf foranstaltninger for at fremskynde gennemførelsen med det formål at indhente de forsinkelser, der 
var opstået som følge af programmets langsomme start i 1994 og 1995. Det blev i den forbindelse 
besluttet at ændre den tekniske bistand for at styrke de lokale støttestrukturer, støtte SMV'ernes 
arbejde med projekterne og i almindelighed øge fremdriften i programmet. På mødet blev det også 
besluttet at støtte de nye regler om arbejdstilrettelæggelse og begrænsning af arbejdstiden ved hjælp 
af nye foregribelses-, rådgivnings- og uddannelsesmekanismer. 
Foranstaltningerne er stadig kraftigt centreret om feltet «uddannelse». Antallet af projekter 
vedrørende «forebyggelse» og «uddannelsessystemer» er dog stigende. Der er ligeledes sket en større 
diversificering til fordel for servicesektoren i forhold til de første års kraftige fokusering på 
industrisektoren. 
MÅL 5a-landbrug 
Hvad angår foranstaltningerne til forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet er det især støtten 
til modernisering af landbrugsbedrifter, støtten til etablering af unge landbrugere og 
kompensationerne for naturlige handicap, der benyttes i Frankrig. Som led i moderniseringen af 
bedrifterne blev der i 1996 ydet investeringsstøtte til 8.300 bedrifter (antal godkendelser) svarende til 
et fald på 10% i forhold til 1995. Faldet skyldes bl.a. krisen i oksekødssektoren. Hvad angår de unge 
landbrugere blev 9.030 ansøgninger om støtte godkendt i 1996 svarende til en stigning på 7% i 
forhold til 1995. Tallet bekræfter den stigning, der har kunnet registreres siden 1995, og afspejler de 
franske myndigheders høje prioritering af denne foranstaltning. Endelig blev der i lighed med det 
forudgående år udbetalt kompensation til ca. 130.000 modtagere. 
Hvad angår støtten til forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter fortsatte 
gennemførelsen af SPD'et i 1997 i samme fornuftige tempo som i 1996. Af de 259 mio. ECU i 
fællesskabsstøtte, der er fastsat for perioden 1994-1999, havde de franske myndigheder ved slutningen 
af 1997 disponeret over 172 mio. ECU til godkendte projekter. 
MÅL 5a-fiskeri 
I slutningen af 1997 blev der disponeret over programmets 1996-tranche. 1994-tranchen var dog 
endnu ikke fuldt udnyttet. Udnyttelsen af betalingsbevillinger lå ved udgangen af 1997 på ca. 35% 
(fællesskabsgennemsnittet var 41%). Selv om udgifterne til foranstaltninger i forbindelse med 
fiskerflåden gør det muligt at begrænse fiskeriindsatsen og derved opnå FUP-målene, findes der 
endnu en ikke opbrugt reserve, som kan anvendes. Udgifterne til havnefaciliteter og akvakultur er 
fortsat lave. 
MÅL 5b 
Programmerne er ikke nået lige langt i alle regioner. De regioner, der ikke tidligere har været 
klassificeret som mål 5b-områder, og som ikke har erfaring med forvaltning af fællesskabsmidler, har 
større vanskeligheder end de øvrige regioner. I begyndelsen af 1997 blev der indført et nationalt 
program for teknisk bistand. Programmet forventes at bidrage til afhjælpning af nævnte ulighed 
mellem regionerne, fremme en voksende harmonisering af programforvaltningen samt lette opgaven 
for de programansvarlige ved brug af uddannelsesforanstaltninger og foranstaltninger til udveksling af 
oplysninger og erfaringer. Ved at vælge et effektivt edb-system, som kan bruges i alle regioner, vil det 
også være muligt på nationalt plan at overvåge den finansielle og tekniske gennemførelse af de 
forskellige SPD'er. 
I forbindelse med de af EUGFL finansierede projekter er der især i agrolevnedsmiddelsektoren ofte 
vanskeligheder med at gennemføre erhvervsrettede aktioner, fordi der er for få projektansvarlige i 
landdistrikterne. Dog er det i visse regioner, bl.a. Bourgogne, Limousin og Franche-Comté, lykkedes 
at iværksætte projekter til udnyttelse af lokale skovressourcer. Der er tale om såvel den første 
traditionelle forarbejdning af råvarer som den efterfølgende udnyttelse af ressourcerne, f.eks. i 
energiproduktionen. 
76 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
2. EU-initiativerne 
Kommissionen traf i 1997 en række beslutninger om anvendelse af reserven. Kommissionen 
godkendte fem URBAN-programmer (fællesskabsbevillinger på i alt 24,7 mio. ECU) om støtte til 
kriseramte byområder (Châlons-sur-Saône, Bastia, Clichy-Montfermeil, Mantes-la-Jolie og Saint-
Etienne). I alt 13 problemområder i franske byer modtager nu støtte fra Fællesskabet. Bevillinger fra 
reserven blev også anvendt til ændring af KONVER- og RETEX-programmerae. Overførslen af 
bevillinger fra reserven til RECHAR II og RESIDER II vil finde sted i 1998. Hvad angår REGIS 
fortsatte vanskelighederne i 1997, og programmerne for de fire oversøiske regioner vil blive ændret i 
løbet af 1998. 
Der blev udvalgt 650 nye EMPLOI-projekter om menneskelige ressourcer. Over 50% af disse 
projekter omfatter tværsektorielle foranstaltninger af ikke-uddannelsesmæssig karakter. Ca. 80% af 
projekterne fokuserer på indslusningsforløb. 430 nye ADAPT-projekter blev udvalgt efter den anden 
indkaldelse af projekter. SMVerne er godt repræsenteret (i gennemsnit over 100 SMVcr pr. projekt), 
hvilket netop er et af målene. Kendetegnende for projekterne er også den høje prioritering al de nye 
teknologier, især teknologierne i forbindelse med informationssamfundet. Bl.a. i Limousin. Ile de 
France og Corse er der fremkommet mange projekter om informationssamfundet. 
Det korsikanske program for udvikling af landdistrikter er stødt på vanskeligheder. Partnerskabet 
mellem repræsentanterne for LAG (LEADER-aktionsgruppe) og den lokale administration fungerer 
ikke tilfredsstillende. Nogle al projekterne er dog gennemført, ligesom der er arrangeret udveksling al 
erfaringer (seminar om kastanjer og kontakt med en finsk gruppe). 5b-regionerne har afsluttet den 
første udvælgelse af LAG'er, idet nogle af regionerne dog forbeholder sig ret til at iværksætte en ny 
udbudsrunde. Programmeringsprocessen har hidtil været forholdsvis langsom og givet 
utilfredsstillende resultater. Langsommeligheden kan til dels tilskrives de noget stive 
forvaltningsprocedurer, der er indført af de nationale og regionale myndigheder, især hvad angår 
udbetalingen af fællesskabsbevillingerne. Særlig programmernes ESF-del er blevet forsinkede, idet de 
pågældende aktører systematisk foretrækker at anvende 5b-SPD'er til denne type aktion. Der er taget 
initiativ til at forenkle procedurerne og forbedre programmeringen for at undgå, at der opstår en 
forståelig modløshed hos de lokale aktører, som i over to år har forberedt deres projekt. 
I fiskerisektoren er det første forskud fra tranchen (der er kun én) blevet udbetalt, men Kommissionen 
har ikke modtaget nogen udgiftsattestation. En omprogrammering er i gang for at give EFRU-
projekterne mere vægt. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 77 
2.2.7. IRLAND 
L De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 
Indsats til fordel for SMV'er i Irland: 
Fondenes bidrag til udvikling af SMV'erne under mål 1 anslås til ca. 975 mio. ECU i alt for perioden 
1994-1999. 
Praktisk taget alle irske virksomheder er SMV'er. Mange af disse deltager i de forskellige projekter 
inden for rammerne af EUSR'ens mål 1-OP'er og visse EU-initiativer. 
Som led i industriprogrammet er der f.eks. oprettet venturekapital- og iværksætterkapitalfonde, der 
kan skaffe SMV'erne den finansiering, de ikke kan opnå på det private marked. Disse fondes 
investeringer gør det muligt for SMV'erne både at udvikle sig hurtigt og samtidig konsolidere sig. 
Som led i industri programmet er der også iværksat et nyt virksomhedsinternt forsknings-, teknologi-
og innovationsprojekt. Dette nye projekt vil gøre det muligt for SMV'erne at opnå lån med 
rentegodtgørelser. 
Også i forbindelse med EU-initiativerne SMV og PEACE ydes der lån med rentegodtgørelser til 
SMV'erne. Lånene har fået stor succes, og PEACE-programmets ordning med rentegodtgørelser blev 
videreført i 1997. 
SMV-initiativet omfatter f.eks. en foranstaltning, som specifikt skal lette SMVernes adgang til 
offentlige udbud. De samlede omkostninger ved foranstaltningen er på 2.9 mio. ECU, heraf 2.1 
millioner fra EFRU. Foranstaltningen omfatter etablering af en database over kunder i den offentlige 
sektor, rekruttering af flere eksperter i udarbejdelse af tilbud samt støtte til de deltagende 
virksomheder. Ved udgangen af 1997 var der ydet støtte til 227 SMV'er. som havde dellaget i 02 
offentlige udbud. Foranstaltningen har genereret en forretningsstrøm svarende til ca. 3.8 mio. ECU. 
MALI 
Hele Irland er et mål 1-område. I 1997 gennemførtes midtvejsevalueringen af EUSR'en og de 
individuelle projekter. Efter evalueringen besluttede EUSR'ens overvågningsudvalg at overfore i alt 
J63 mio. ECU mellem programmerne. Der blev især overført midler fra OP'et for erhvervssektoren til 
OP'erne «menneskelige ressourcer» og «infrastrukturer» (veje). Overvågningsudvalget foreslog også 
kvalitative ændringer som f.eks. brydning af den monopollignende situation, regeringskontorerne har, 
indførelse af mere marketingorienterede metoder samt iværksættelse af en undersøgelse af 
omkostningerne ved vejinfrastrukturerne. 
Ud over at gøre de irske interventioner mere målrettede søgte overvågningsudvalget også at tage 
hensyn til Kommissionens prioriteringer. FTU-området fik således tilført flere midler, og der blev 
allokeret 28,5 mio. ECU til to miljøforanstaltninger (kontrol med forurening fra landbruget og kontrol 
med mælkehygiejnen). De 28,5 mio. ECU blev overført dels fra andre foranstaltninger under samme 
program, dels fra andre programmer. Lige muligheder mellem mænd og kvinder blev fremmet ved. at 
der for første gang blev ydet støtte til børnepasningsfacilileter. 
Visse projekter er i fare for at miste deres fællesskabsstøtte i 1998, såfremt der ikke gøres en 
væsentlig indsats for at sikre en rettidig afslutning af projekterne. Der er bl.a. tale om følgende 
projekter: det nationale konferencecenter, det tørv fyrede kraftværk, projektet «waste to energy» i 
Blanchardstown og National Gallery. Tilsammen repræsenterer disse projekter en fællesskabsstøtte på 
211 mio. ECU, dvs. over 9% af budgettet for de to sidste programmeringsår 1998 og 1999. 
1 1997 fortsatte indsatsen til fordel for menneskelige ressourcer, og uddannelsessystemernes kapacitet 
blev forøget for at tage hensyn til ændringerne på arbejdsmarkedet. Samtidig faldt antallet af 
langtidsledige støt. Ved midtvejsevalueringen i 1997 blev det konkluderet, at «EUSR'en hidtil 
betragtes som en markant succes». Ved evalueringen konkluderedes det også, at den nuværende 
strukturfondsfordeling inden for EUSR'en er den bedst tænkelige til opnåelse af de fastsatte mål. En 
78 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
af de prioriteter, der fremhæves i evalueringsrapporten, og som skal tilføres yderligere ESF-midler, er 
de unge med en uafsluttet skolegang. Der er rent faktisk også ydet yderligere 20 mio. ECU fra ESF til 
denne målgruppe. Mere generelt har evalueringen påvist nogle indsatsområder, der skal styrkes. ESF 
skal således lade programmerne rette sig mere mod langtidsledige (et emne, der skal drøftes af 
Samordningsudvalget for Menneskelige Ressourcer i løbet af 1998); effektivisere foranstaltningerne 
for de dårligst stillede personer; og være mere «marketing»-orienteret i sine uddannelsestilbud. Disse 
emner vil alle blive behandlet på overvågningsudvalgenes møder i 1998. Det overvejes eventuelt at 
skære ned på ESF's deltagelse i OP'et «lokal- og byudvikling» (uddannelsesforanstaltninger) som 
følge af den dårlige udnyttelse af betalingsbevillingerne i programmets tre første år (især på grund af 
den lange tid, det tog at etablere det lokale partnerskab). Overvågningsudvalget for dette EUSR skal 
træffe afgørelse herom på sit første møde i 1998. 
Midtvejsevalueringen har påvirket visse EUGFL-foranstaltninger på landbrugsområdet (to 
programmer). Der blev fremsat forslag om ændring af kompensationsbetalingerne. Og i programmet 
«agrolevnedsmiddelindustrien» blev ubenyttede bevillinger (28 mio. ECU) overført til andre 
foranstaltninger (se ovenfor). Endelig anbefaledes det at iværksætte et pilotprojekt til fremme af 
tilbageflytningen til landdistrikterne. 
Fiskeriprogrammet forløber tilfredsstillende. Hele 1996-tranchen og 80% af 1997-tranchen er betalt. 
Foranstaltningerne til begrænsning af fiskeriindsatsen og akvakultur halter dog endnu bagefter. 
2. EU-initiativerne 
I lighed med EUSR'en for mål 1 har EU-initiativerne været underkastet en midtvejsevaluering. 
Evalueringen har ikke givet anledning til større bevillingsmæssige rokeringer, men har medført en 
bedre målretning af programmerne. Hvad sidstnævnte angår er ÏNTERREG IIA-programmet mellem 
Irland og Nordirland særlig interessant. Overvågningsudvalget har her vedtaget en handlingsplan, der 
skal forbedre programforvaltningen, styrke de grænseoverskridende aktioner o^ udbrede kendskabet 
til programmet. Det skal bemærkes, at der endnu ikke er modtaget nogen udgillsattestation for 
fiskeri foranstaltningerne. 
1997 var også det sidste år, hvor der kunne iværksættes RETEX-lbranstaltniuger. Som følge af 
vanskelighederne med at udnytte alle bevillingerne fra ESF besluttede overvågningsudvalget for 
RETEX imidlertid at forlænge programmet med ét år. 
Hvad angår menneskelige ressourcer blev 126 projekter udvalgt blandt dem, der var blevet fremlagt 
efter den anden indkaldelse af projekter under EMPLOl-initiativet. NOW-projekterne tager især sigte 
på at få flere kvinder ind i visse sektorer, integrere marginaliserede kvinder i samfundet og forene 
familie- og arbejdsliv. YOUTHSTART-projekterne samler de forskellige administrationer og "non­
profit" organisationer for at styrke integreringen af unge under 20 år, der ikke har nogen 
kvalifikationer, og som er truet af social udstødelse. Under EU-initiativet ADAPT blev 35 projekter 
udvalgt. Projekterne dækkede områder som f.eks. opkvalificering af de ansatte i 
håndværksvirksomheder, udvikling af informationssystemer samt SMV'ernes produkter og 
kvalitetskontrolsystemer. Andre projekter omfatter forbedring af uddannelsessystemer, jobskabelse i 
små og meget små virksomheder samt udvikling af praktiske metoder til overførsel af teknologi fra 
forskningsinstitutterne til SM Ver. Denne anden række al ADAPT-projckter vil især koncentrere sig 
om informationssamfundet. 
Midtvejsevalueringen af LEADER Il-iniliativel gav anledning til visse mindre ændringer. 
Lokalaktionsgrupperne fik tildelt yderligere midler ved fordelingen af reserven (15,5 mio. ECU for 
Irland). 
PEACE-aktionerne fortsatte, men i et langsommere tempo end forudset. Der blev bevilget yderligere 
100 mio. ECU til programmet for 1998. Midtvejsevalueringen førte ikke til nogen henstilling om 
væsentlige programændringer, men de ansvarlige kontorer og de projektansvarlige blev anmodet om 
at dokumentere deres ansøgninger om ekstra bevillinger for 1998 og 1999. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 79 
2.2.8. ITALIEN 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 
Indsats til fordel for SMV'er i Italien: 
Fondenes bidrag til udvikling af SMV'erne under de regionale mål anslås til ca. 4,7 mia. ECU for 
indeværende periode, heraf 88% til mål 1-regioner, ca. 7,5% til mål 2 og 4,5% til mål 5b. 
Mål 1: 21% af budgetrammen for EUSR'en under mål 1 går til medfinansiering af en italiensk 
støtteordning til fordel for Mezzogiorno, som bygger på lov 488/92. Ifølge støtteordningen gives der 
høj prioritet til støtte til fire aktivitetssektorer, nemlig industri, miljø, FTU og transport. Især har 
støtten til industri- og FTU-sektorerne været en succes hos de syditalienske SMV'er. 
Også andre interventioner mere specifikt rettet mod SMV'er skal fremhæves. I Campania (Caserta) 
medfinansierer EFRU f.eks. et projekt til etablering af fælles infrastrukturer, der skal huse et 
smykkecenter («Tarf», fællesskabsbidrag: 14 mio. ECU, samlede omkostninger: 28 mio. ECU). 
Projektet gik i gang i 1990 på initiativ af de napolitanske SMV'er i smykke- og guldsmedesektoren. 
Centret samler lige uden for Napoli hele den smykkeproduktion, som i århundreder har holdt til i 
byens centrum, hvor der i dag er for lidt plads. Tari-projektet er enestående i Italien. Det samler 
produktionsværksteder, lokaler til både permanent udstilling af medlemmernes værker og udstillinger 
udefra. Projektet omfatter tillige salgslokaler, grossistvirksomheder, undervisningslokaler og 
forskningsaktiviteter, som anvender den nyeste teknologi. Tari bliver således et af de mest moderne 
europæiske centre og vil fremstå som et center for hele den italienske smykkeindustri. som er førende 
på verdensmarkedet. Tarf repræsenterer de største private investeringer i Mezzogiorno i tiere år. 
Antallet af ansatte i centret voksede fra 497 i 1982 til 1.447 i 1996. 
På Sicilia er der udvalgt 33 SMV'er fra agrolevnedsmiddelsektoren som støttemodtagere. 
Virksomhederne kommer fra forskellige sektorer som f.eks. citrusfrugt, honning, mælk, olivenolie 
(især økologisk) og oliven til spisebrug. For 10 virksomheders vedkommende er arbejdet allerede 
afsluttet. Når samtlige investeringsprojekter er afsluttet forventes det, at der vil være bevaret mindst 
400 arbejdspladser og skabt 90 nye. 
Mål 2: EFRU har i Piemonte ved Lago Maggiore medfinansieret Piemonte's teknologipark (11.6 mio. 
ECU fra EFRU, samlede omkostninger: 35,9 mio. ECU). Denne «Tecnoparco» er den første af 
slagsen i Norditalien. Ud over fællesfaciliteterne tilbyder parken de ca. 15 virksomheder, der er flyttet 
ind, forsknings- og forsøgslaboratorier (metrologiske tests, nye materialer, nye industriprocesser osv.). 
SMV'er skal for at kunne ansøge om en plads i parken have et innovativt projekt med et stærkt 
udviklingspotentiale. Teknologiparken og virksomhederne indgår en partnerskabsaftale med en 
løbetid på mindst fem år. Aftalen giver virksomhederne adgang til teknologioverførslerne dels mellem 
parkens virksomheder indbyrdes, dels med "fremmede" virksomheder. Denne ordning kan f.eks. lette 
virksomhedernes deltagelse i fællesskabsprogrammerne. To områder nyder i dag en fortrinsstilling: 
dels komponenter til husholdningsapparater og automatisering, dels anvendt bioteknologi inden for 
gartnerivirksomhed og økologi. Et eksempel er selskabet Thermoseleet Engineering, som udvikler nye 
processer til forbrænding af fast kommunalt affald. Selskabet står for at skulle markedsføre 
komponenter (il rensning af den syntesegas. der opslår ved forgasning af affald. Gassen vil blive 
udnyttet i kraftvarmeproduktionen. Tecnoparco's succes bevirker, at der allerede er planlagt en 
udbygning, som vil fordoble det areal, der er til rådighed for SMV'erne. Tecnoparco har indtil i dag 
genereret ca. 1.800 arbejdspladser i regionen, hvoraf de 190 er skabt i selve parken. 
80 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
MALI 
Ca. 30 af de i perioden 1989-1993 iværksatte interventioner blev afsluttet i løbet af 1997. Endvidere 
blev seks nye OP'er samt to globaltilskud godkendt. 
Hvad angår gennemførelsen af EUSR'en var 1997 præget af den forstærkede overvågningsindsats og 
forberedelserne til midtvejsevalueringen, som fandt sted i begyndelsen af 1998. 
Overvågningsindsatsen indebar kontrol med gennemførelsen af procedurerne og fastlæggelse af 
forpligtelses- og betalingsoverslag for de enkelte foranstaltninger og for de vedtagne 
interventionstyper. Overvågningen udgjorde en stor arbejdsbyrde for de blandede grupper 
(Kommissionen/den nationale administration), som holdt mange møder i løbet af året. Overvågningen 
var forbundet med store vanskeligheder. 
Hvad angår den finansielle situation manglede der ved udgangen af 1997 stadig at blive truffet 
afgørelse om en fællesskabsstøtte på ca. 734 mio. ECU (680 mio. fra EFRU og 54 fra EUGFL). Trods 
disse vanskeligheder accelererede den finansielle gennemførelse af EUSR'en, især i årets sidste 
kvartal. Ved udgangen af 1997 nåede udgifterne "i marken" op på de 38%, der i 1997 var fastsat som 
mål af den italienske regering og Kommissionen. Dette tal dækker over store forskelle såvel mellem 
fondene som mellem interventionsformerne. 
Det skal bemærkes, at der som følge af midtvejsevalueringens resultater i begyndelsen af 1998 blev 
overført store beløb mellem programmerne. Ved en beslutning truffet af overvågningsudvalget for 
EUSR'en blev således ca. 698 mio. ECU flyttet fra regioner og programmer, som ikke havde udnyttet 
deres bevillinger effektivt, til andre regioner og programmer, hvor bevillingsudnyttelsen var bedre. 
Hvad angår menneskelige ressourcer afvikledes programmerne på tilfredsstillende måde. 
Foranstaltningerne vedrørte uddannelse af unge og "post graduate" uddannelser. Der blev også opnået 
gode resultater i de strategiske sektorer (industri, miljø og turisme). 
Kommissionen godkendte et nyt tværregionalt landbrugsprogram for støtte til oprettelse og drift af 
sammenslutninger af frugt- og grønsagsproducenter (4.1 mio. ECU fra EUGFL, samlede 
omkostninger: 8,2 mio. ECU). 
1 forbindelse med programmet «bistand til erhvervsmæssig udnyttelse af landbrugsproduktionen i 
Middelhavsområdet», der har til formål at tilpasse udbuddet til markedskravene, udvalgte ministeriet 
14 organisationer blandt de 30, der havde indgivet forslag. Det egentlige arbejde forventes at gå i 
gang i løbet af 1998. 
På regionalt plan blev der lagt et stort arbejde i udvælgelsen og finansieringen af investeringsprojekter 
til fremme af forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. I Abruzzo blev 22 projekter 
finansieret (samlede omkostninger: ca. 28 mio. ECU). 15 projekter blev finansieret i Campania 
(samlede omkostninger: ca. 23 mio. ECU). For at "lukke et hul" i produktionskæden i Sardegna's 
fåre- og gedesektor modtog 34 mindre osteproducenter støtte, således at de kunne bringe deres 
produktion i overensstemmelse med hygiejneforskrifterne i direktiv 92/44/EØF. I Campania skred 
interventionerne til fremme af agroturismen og investeringer i landbrugsbedrifter godt frem. Samtlige 
berørte regioner disponerede over EUGFL-støtten for 1997, og i fem af regionerne (Sicilia, Puglia, 
Molise, Basilicata og Calabria) var fremskridtene store nok til, al også det første forskud kunne 
betales. 
1997 var et kriseår for den italienske fiskerisektor (faldende fangster, stigende omkostninger og 
import). Krisen afspejles i den lave bevillingsudnyttelsesgrad. Ved omprogrammeringen blev det både 
muligt at betale hele 1996-tranenen og at disponere over 1997-tranchen. Også det første forskud blev 
belalt. Uden en væsentlig stigning i gennemførelsestempoet er der dog fare for, at programmet mister 
en del af finansieringen. Der blev indført en kompensationsordning for fiskere, som frivilligt giver 
afkald på at benytte drivgarn. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 81 
MÅL 2 
I 1997 blev 11 nye programmer vedtaget for perioden 1997-1999. Fællesskabsbidraget til disse 
programmer er på i alt 798 mio. ECU, hvortil kommer 170 mio. ECU overført fra den forudgående 
periode. De støtteberettigede områder er uændrede bortset fra visse mindre udvidelser i Emilia-
Romagna og Lombardia. Hvad angår indholdet af SPD'erne undergik strategierne og målsætningerne 
kun mindre ændringer. Dog blev der i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer for mål 2 
lagt særlig vægt på visse aktiviteter som f.eks.: 
• støtte til SMVer for at lette deres adgang til nye teknologier; 
• lokaludvikling i form af udvikling af lokale og regionale pagter og andre integrerede projekter på 
grundlag af et udvidet lokalt partnerskab i industri- og turistsektoren; 
• miljø, med særlig vægl på overvågningssystemer, miljøinfrastrukturer og investeringer i rene 
teknologier; 
• menneskelige ressourcer, med særlig vægt på ligestilling mellem mænd og kvinder. 
Iværksættelsen af de nye programmer begyndte næsten umiddelbart efter programmernes vedtagelse. 
Det skal dog bemærkes, at syv programmer først blev vedtaget i juli, og to (Friuli-Venezia Giulia samt 
Lazio) i december, hvilket har forsinket igangsætningen af programmerne. 
Hovedretningslinjerne for programmerne om menneskelige ressourcer blev ikke ændret. Udviklingen 
af de menneskelige ressourcer og deres kvalifikationer fik dog en mere markant plads, og de 
strategiske mål blev bedre defineret. Der var således i overensstemmelse med Kommissionens 
retningslinjer en særlig interesse for helhedsløsninger på jobskabelsesområdet. De fleste af SPD'eme 
omfatter foranstaltninger i form af beskæftigelsesstøtte. 
MÅL3 OG 4 
Der er sket en vis spredning i mål 3-aktionerne, -målgrupperne og -procedurerne. Dog kan 
samordningen mellem de ansvarlige myndigheder for henholdsvis skoleuddannelserne og 
erhvervsuddannelserne stadig forbedres. Et voksende antal SMVer og "non profif'-organisationer 
deltager i aktionerne. I 1997 blev der givet prioritet til lokaludvikling med det formål at skabe en 
bedre sammenhæng mellem de nationale politikker og EU's politikker. Midtvejsrevisionen blev 
påbegyndt og afsluttet i 1997. For fuldt ud at respektere den nationale prioritering (der blev vedtaget 
en ny beskæftigelseslov i juni 1997) blev der overført midler til foranstaltningerne til fordel for unge. 
ligestilling mellem mænd og kvinder samt socialt udstødte grupper. 
Iværksættelsen af mål 4 havde været længe om at komme i gang, men i 1997 var situationen blevet 
klart bedre (33% af støtten var betalt pr. 31/12/97 mod kun 12% ved udgangen af 1996). Denne 
forbedring var dog ikke tilstrækkelig til at indhente den samlede forsinkelse. Det niveau, der i 
SPD'erne var sat for de private finansieringer, blev stort set overholdt. Gennemførelsesgraden for de 
enkelte felter varierer derimod kraftigt. Gennemførelsen af felterne «foregribelse» og «teknisk 
bistand» halter særlig langt bagefter. Der er dog ved at blive truffet foranstaltninger til afhjælpning af 
uligevæglen. 
MÅL 5a-landbrug 
1 Ivad angår produktionsstrukturer er der især tale om støtte til ugunstigt stillede områder (42%), støtte 
til investeringer i landbrugsbedrifter (31%) og støtte til etablering af unge landbrugere. Samtlige 
regionale programmer for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter var blevet vedtaget i 
1996. I 1997 blev et tværregionalt program vedtaget. Der er stor forskel på gennemførelsesgraden for 
programmerne, men betragter man alle programmerne under ét, var der en dårlig udnyttelse af 
82 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
betalingsbevillingerne for mål 5a-landbrug (31%). Dette var dog et stort fremskridt i forhold til 1996 
(hvor udnyttelsesgraden var på 12%). 
MÅL 5a-fiskeri 
Af de årsager, der er nævnt for mål 1, var kun 19% af betalingsbevillingerne udnyttet ved udgangen af 
1997. En omprogrammering gjorde det muligt at udbetale hele 1996-tranchen og disponere over det 
første forskud for 1997. 
MÅL 5b 
Generelt bekræftede midtvejsevalueringen, at den førte strategi var fornuftig. Der blev dog påvist 
visse særlige omstændigheder, som forklarer den langsomme gennemførelse af mål 5b-programmerne 
i Italien, nemlig: 
• 
• Manglende sammenhæng mellem gennemlørelsesprocedurerne for mål 5b-programmerne og den 
almindelige regionale programmering; 
Overvægt af støtteordninger omfattende mange meget små projekter; 
Komplekse nationale regler for projektgennemførelsen, især den langvarige o^ indviklede 
udbudsprocedure. 
Der blev lagt større vægt på beskæftigelsesstøtten. I programmet for Toscana-regionen var således 
optaget nye beskæftigelsesinterventioner (ansættelsesstøtte, iværksætterstøtte osv.). Ved 
foranstaltningerne til fordel for menneskelige ressourcer var ca. 3% af bevillingerne afsat til 
beskæftigelsesstøtte, mens resten gik til basisuddannelser på universitetsområdet og til efter- og 
videreuddannelse. 
Landdistrikterne i Marche- og Umbria-regionerne blev ramt af jordskælv. I slutningen af 1997 blev en 
ændring af disse regioners mål 5b-programmer sat i gang som en nødforanstaltning. 
2. EU-initiativerne 
11997 godkendte Kommissionen fire nye EU-initiativprogrammer: 
• INTERREG II Italien-Grækenland: grænseoverskridende samarbejde mellem Epiros. De Joniske 
Øer, Vestgrækenland og to provinser i Puglia. De samlede omkostninger ved programmet beløber 
sig til 304,8 mio. ECU, heraf 169,2 millioner fra strukturfondene. De prioriterede indsatsområder 
omfatter udbygning af transportinfrastrukturer (havne) og telekommunikationsinfrastrukturer, 
fremme af erhvervsaktiviteter, miljø (net til forvaltning af havområder og foranstaltninger mod 
vandforurening) samt turisme (renovering af den kulturelle og historiske arv samt samarbejde 
mellem turistvirksomheder). 
• INTERREG II Italien-Østrig. Programmet omfatter visse områder i de italienske regioner 
Venezia, Friuli-Venezia-Giulia og Bolzano og i de østrigske delstater Kiirnten, Salzburg og Tirol. 
Programmets samlede omkostninger beløber sig til 27,4 mio. ECU, heraf 11,8 millioner fra 
strukturfondene. Programmet omfatter bl.a. foranstaltninger til udnyttelse af den historiske og 
kulturelle arv, miljøbeskyttelse og udnyttelse af turistpotentiale, støtte til SMVer og 
uddannelsesforanstaltninger. 
INTERREG II Italien-Slovenien. Provinserne Udine, Gorizia, Trieste og Venezia er berørt af delte 
program, hvis samlede omkostninger beløber sig til 31,3 mio. ECU (15,6 millioner fra 
strukturfondene). Programmet omfatter følgende områder: miljøbeskyttelse, institutionelt og 
kulturelt samarbejde, forbedring af kommunikationerne samt samarbejde mellem SMVer. 
Programmet supplerer programmet PHARE-CBC, som vedrører Slovenien. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 83 
• INTERREG II-C «bekæmpelse af tørke». Dette program berører samtlige mål 1-regioner. De 
samlede omkostninger beløber sig til 30,4 mio. ECU, heraf 15,2 millioner fra EFRU. 
Indsatsområderne omfatter styrkelse af nettet til styring af vandbalancen i mål 1-regionerne og 
begrænsning af vandunderskuddet i visse områder på Sardegna og Sicilia. 
Ud over disse nye programmer besluttede Kommissionen i 1997 at udvide det i 1996 godkendte 
anvendelsesområde for URBAN til at omfatte tre nye byer: Trieste, Lecce og Catanzaro. Herefter 
omfatter programmet 16 kommuner: Roma, Genova, Venezia og Trieste (uden for mål 1), Napoli, 
Salerno, Palermo, Catana, Siracusa, Reggio Calabria, Cosenza, Bari, Foggia, Lecce, Catanzaro og 
Cagliari (mål 1). De samlede omkostninger ved det reviderede program beløber sig til 337,5 mio. 
ECU, mens fællesskabsbidraget stiger til 136 mio. ECU, heraf 118 millioner fra EFRU og 18 
millioner fra ESF. Hver by styrer sit eget underprogram. 
I 1997 besluttede Kommissionen ligeledes at allokere reserven og provenuet fra pristalsreguleringen 
til programmerne RECHAR II (Sardegna og Toscana), RETEX mål 1, RESIDER II, KONVER og 
SMV. Endvidere blev indholdet af programmerne og finansieringsplanerne for INTERREG HA 
Italien-Albanien og Italien-France (Alperne) ændret på visse punkter for at skabe større 
overensstemmelse mellem forventningerne i programmerne på den ene side og de faktiske resultater 
og overslagene over ressourceanvendelsen på den anden side. 
Efter den anden indkaldelse af projekter vedrørende menneskelige ressourcer for perioden 1997-1999 
blev 833 EMPLOI-projekter udvalgt. Uddannelse var et gennemgående tema. Der blev især lagt vægt 
på udvikling af egnede uddannelsessystemer, rådgivning og beskæftigelse. De berørte erhverv var især 
de nye beskæftigelsesområder: kultur- og turistsektoren, miljøsektoren og de nye 
informationsteknologier. 401 ADAPT-projekter blev udvalgt for perioden 1997-1999. Vægten blev 
her lagt på foregribelse, promovering og elektronisk jobformidling. Den grafiske sektor, 
forlagsbranchen, den socioøkonomiske sektor og turistsektoren er de sektorer, der berøres mest. 
Andre ADAPT-projekter vedrører agrolevnedsmidler, banksektoren, handel og transport. ADAPT -
BIS-temaet (Building the Information Society) går på tværs af de forskellige sektorer. Efter denne 
seneste udvælgelse af projekter er antallet af projekter finansieret under dette EU-initiativ i de 
forskellige regioner fordoblet eller endog tredoblet. 
Hvad angår LEADER li-initiativet er så godt som alle regioner færdige med at vælge 
lokalaktionsgrupper. De fleste af grupperne har allerede modtaget et første forskud og kan således 
påbegynde de programsatte aktiviteter. Sardegna- og Calabria-regionerne. som hurtigst kom igennem 
denne fase, fik tilført ekstra bevillinger i form af provenuet fra pristalsreguleringen i 1997 samt midler 
fra reserven. I de 13 italienske mål 5b-regioner gjorde de lokale aktører en stor indsats for at etablere 
partnerskaber. Udvælgelsen af de 65 LAG'er var en vanskelig opgave, da der skulle sikres en 
tilfredsstillende geografisk koncentration. I Lazio-regionen var udvælgelsesproceduren ikke afsluttet 
ved udgangen af 1997. 
I fiskerisektoren er der hidtil ikke modtaget nogen udgiftsattestation for PESCA-programmerne. Kun 
første forskud i forbindelse med 1995-tranchen er betalt. Der er ved at blive indført et nyt system med 
kun én tranche, og når denne omlægning er afsluttet, vil det være muligt at betale større beløb med det 
samme. 
84 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
2.2.9. LUXEMBOURG 
L De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 
Indsats til fordel for SMV'er i Luxembourg: 
Fondenes bidrag til udvikling af SMV'erne under de regionale mål anslås til i alt 6,5 mio. ECU for 
perioden 1994-1999, heraf 85% til mål 2 og 15% til mål 5b. 
Mål 2: Et eksempel er PAFEWE, et industriområde, der ligger på en tidligere slaggedynge. Målet er 
at skaffe aktiviteter til PAFEWE, som ikke har direkte forbindelse med jern- og stålindustrien (som 
mål 2-området tidligere var afhængigt af), f.eks. forarbejdning af råvarer, genbrug, 
fremstillingsindustri eller håndværksvirksomheder. 
ZARE-projektet har til formål at tilbyde byggemodnede grunde til andre virksomheder end dem. 
Økonomiministeriet direkte sigter på i loven om diversificering af erhvervslivet. Projektet skal puste 
nyt liv i og fremme udviklingen af små og mellemstore industri-, håndværks- og handelsvirksomheder, 
som ønsker at flytte til området, eller som allerede befinder sig i området, men ønsker at udvide. 
I den foreløbige evalueringsrapport nævnes det, at grundene blev afsat meget hurtigt, og at PAFEWE-
og ZARE-projekterne har skabt ca. 370 nye arbejdspladser (brutto). 
MÅL 2 
De foranstaltninger, der blev vedtaget inden afslutningen af programmet for 1994-1996. forløber 
tilfredsstillende. Bevillinger på 1,77 mio. ECU er blevet overført til den nye periode 1997-1999. 
Rapporten fra midtvejsevalueringen fremhæver de gode resultater, der er opnået med udviklingen af 
nye industriområder (ZARE- og PAFEWE-områderne). 
I den nye programmeringsperiode 1997-1999 fortsætter indsatsen for at diversificere erhvervslivet. 
Selv om indsatsen ikke er banebrydende, lægges der dog vægt på foranstaltninger til forbedring af 
miljøkvaliteten. 
MÅL 3 OG 4 
ESF-støtten repræsenterer under 2% af de offentlige arbejdsmarkedsrelaterede udgifter i 1997. Det 
skal bemærkes, at ca. 50% af bevillingerne til mål 3 tager sigte på integrering af udstødte personer og 
især handicappede. ESF har gjort det muligt at etablere en arbejdsformidling, som dækker alle 
funktioner fra kundeprospektering, formulering af behov, supplerende uddannelse, egentlig 
arbejdsformidling samt opfølgning i de ansættende virksomheder. ESF støder også den indsats, der 
gøres af flere organisationer, der varetager uddannelse af arbejdstagere, herunder især Chambre des 
metiers (del luxembourgske "håndværksråd"). Dette har givet ESF mulighed for at se hele 
erhvervsuddannelsesområdet efter i sømmene. 
Arbejdsmarkedssituationen i Luxembourg er speciel. Derfor tager ESF's støtte ikke først og fremmest 
sigte på at nedbringe den makroøkonomiske arbejdsløshed (3,7%). Arbejdsmarkedet er meget åbent, 
og arbejdskraftoplandet strækker sig langt uden for Luxembourg's grænser. Næsten 30% af 
lønmodtagerne er grænsegængere, hvilket bevirker, at virksomhedernes uddannelsesbehov og - ved 
økonomisk krise - arbejdsløsheden eksporteres. Dette forhindrer ikke ESF i at stimulere indførelsen 
af nye metoder til aktivering af arbejdssøgende, ny erhvervsuddannelsespraksis og nye former for 
vejledning af unge, der skal ind på arbejdsmarkedet. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 85 
MÅL Sa-landbrug 
På landbrugsstrukturområdet går det meste af støtten til ugunstigt stillede områder (51%), investering 
i bedrifter (24%) og etablering af unge landbrugere (24%). Ved vedtagelsen i 1994 af SPD'et om 
forbedring af forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter havde Luxembourg anmodet om, at 
kun én sektor blev medtaget, nemlig vin- og spiritussektoren. I 1996 bad de nationale myndigheder 
om at få optaget to yderligere sektorer: frugt og grønsager samt kartofler. Den nødvendige 
finansiering skaffes ved overførsel af bevillinger fra foranstaltningen "forbedring af 
landbrugsstrukturernes effektivitet". 
I 1997 godkendtes fire investeringer svarende til en fællesskabsstøtte på 0,2 mio. ECU. 
MÅL 5a-fiskeri 
Det er ikke lykkedes for den eneste støttemodtager under dette program at overvinde de tekniske 
vanskeligheder, han har været plaget af de seneste ca. 18 måneder. Der er derfor tale om meget 
forsigtige investeringer, som især tager sigte på at opretholde det nuværende opdræt. 
MÅL 5b 
Programmet var meget lang tid om at komme i gang, men forløbet af udvalgets andet møde i midten af 
1997 tyder på en ægte vilje til at gøre noget alvorligt ved overvågningen. Det er endnu ikke lykkedes 
at finde projektansvarlige, der vil binde an med visse EUGFL-foranstaltninger i forbindelse med 
indretningen af den fremtidige naturpark i Our, miljøbeskyttelse, bevarelse af landdistrikter samt 
indkvartering af turister på gårdene. 
Ved den foreløbige evaluering i slutningen af 1997 blev det anbefalet at opgive visse aktioner, som 
ikke kunne gennemføres i referenceperioden (Alsdorf telecenter, skiferhandel i Martelange), og i 
stedet at styrke landskabsplejen. Overvågningsudvalget vedtog en omprogrammering af 
finansieringsplanen, og Kommissionen godkendte den 10. november 1997 fremførslen af de ikke 
udnyttede bevillinger til 1997-, 1998-og 1999-trancherne. 
2. EU-initiativerne 
I 1997 blev RESIDER II- og KONVER-programmerne til fordel for områder under omstilling 
godkendt. URBAN-programmet blev forsinket af administrative spørgsmål i forbindelse med 
udstedelse af tilladelse til renovering af ubeboede områder. INTERREG li-programmerne forløber 
tilfredsstillende. 
Hvad angår menneskelige ressourcer gjorde EMPLOI- og ADAPT-initiativerne gode fremskridt i 
1997. Tre EMPLOI- og to ADAPT-projekter modtager støtte. Det ene ADAPT-projekt vedrører 
uddannelse og virksomhedsrådgivning, det andet etablering af en database over de efter- og 
videreuddannelser, arbejdstagerne har adgang til. Under EMPLOI-iniliativets INTEGRA-del har 
Kommissionen i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen godkendt et pilotprojekt. 
Det i 1995 godkendte LEADER li-program opererer med en strategi, der udelukkende bygger på 
innovation og på princippet om, at foranstaltningerne skal kunne "genbruges" andre steder. Der har 
været visse institutionelle og administrative vanskeligheder, men alligevel forløber programmet på 
tilfredsstillende måde. De lokale aktører er samlet i to lokalaktionsgrupper (Clervaux-Vianden og 
Redange-Wiltz). Overvågningsudvalget har godkendt de nye retningslinjer for foranstaltningerne 
«innovative SMV-investeringer» og «fremme af distancearbejde i landdistrikter». Ved de nye 
retningslinjer fremhæves foranstaltningernes forsøgs karakter. 
86 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
2.2.10. NEDERLAM)ENE 
L De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 
Indsats til fordel for SMVer i Nederlandene: 
Fondenes bidrag til SMV-foranstaltninger under de regionale mål beløber sig til i alt ca. 418,6 mio. 
ECU for perioden 1994-1999, heraf 9% til mål 1, ca. 80% til mål og 11% til mål 5b. 
Mål 1: KIM-projektet f.eks. tager sigte på at hjælpe SMV'erne med at ansætte unge med en 
videregående uddannelse eller højt kvalificerede arbejdstagere for at fremme indførelsen af nye 
teknologier i virksomheden. KlM-støtten gælder for et år og har et loft på 15 000 ECU pr. 
virksomhed. Målet er at nå op på 30 ansættelser. Hidtil er ni personer blevet ansat. For at undgå, at 
virksomhederne blot benytter muligheden for at ansætte billig arbejdskraft, skal SMV'ernes projekter 
være klart definerede og forhåndsgodkendte. Projektet koordineres af EF-CEI (innovationscenter) i 
Flevoland. 
Mål 2:1 Arnhem-Niimegen medfinansierer EFRU og ESF med 0,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 
1 mio. ECU) et projekt til «stimulering af transport- og distributionsvirksomhedernes logistik» 
(Stimulering logistiek verladerssecfor). Projektet, som styres af lo private organisationer, har et 
dobbelt formål, nemlig dels at overbevise virksomhederne om, at vækst kræver uddannelse, dels at 
gøre del muligt for arbejdsløse al finde arbejde i industrien. Selskabet DEPA Disposables er f.eks. 
blevet rådgivet om, hvorledes det kan undgå spildtid, begrænse lagrene og øge fortjenesten. Ved blot 
at indføre en ny type palle er der opnået tidsbesparelser ved læsning og aflæsning. Samtidig tilbydes 
der uddannelse i de nye teknikker, der indføres i sektoren. Hidtil har 280 ansatte fra 20 virksomheder 
fulgt en specialuddannelse. Projektet har skabt 94 nye arbejdspladser. 
Støtteplanen for SMVer i Twente er et godt eksempel på et projekt, der er baseaM på 
virksomhedernes efterspørgsel. Støtteplanen var allerede blevet indført ved det forudgående SPD 
(1994-1996) og er siden blevet videreført. Projektet har til formål at fremme innovationen i de 
SMVer, som ellers blot «hægter sig på» udviklingen. Der er tre typer foranstaltninger: støtte til at 
søge bistand hos eksterne eksperter eller konsulenter (højst 11.400 ECU pr. virksomhed); lån (højst 
114.Q00 ECU pr. år) og støtte til investeringer i innovation (højst 45.600 ECU pr. år). 
Mål 5b: I Friesland tager 60% af de samlede investeringer under programmet sigte på at stimulere 
SMV'erne. Der er f.eks. etableret en stor industripark i Drachten og Heereveen, ligesom der er skaffet 
industrigrunde ved lystbådhavne. 
MALI 
Flevoland er støtteberettiget under mål I. Den 24. juli godkendte Kommissionen de første ændringer 
af finansieringsplanen for SPD'et. På overvågningsudvalgets andet møde den 17. december 
godkendtes den nyorientering af programmet, der var foreslået i rapporten fra midtvejsevalueringen. 
Også de ændringer af finansieringsplanen, der havde fundet sted, godkendtes. De nye ændringer skal 
godkendes af Kommissionen i 1998. 
Nyorienteringen vedrører dels beskæftigelsesforanstaltningen ("job employment scheme"), hvortil 
der er bevilliget yderligere 6,9 mio. ECU; dels foranstaltningen «industri- og andre erhvervsgrunde», 
hvis budget vil blive beskåret med 100,5 mio. ECU, da hovedprojektet (industrigrunde ved havnen i 
Almere) ikke kan nå at blive færdigt til tiden; endelig er der foretaget andre mindre ændringer, f.eks. 
integrering af foranstaltningen «miljøinnovation i SMV'erne» i «FTU»-foranstaltningen for at give 
innovationsindsatsen i SMV'erne større bredde. 
Niende, årsberetning fra strukturfondene (1997) 87 
Hvad angår ESF er den vigtigste omlægning bevillingen af 5 mio. ECU til 
beskæftigelsesforanstaltningen. En anden ændring går ud på at reducere mindsteantallet af deltagere i 
ESF-foranstaltningerne for at øge SMVernes deltagelsesprocent. 
For EUGFL-Udviklingssektionen er der foreslået en omgruppering af foranstaltninger og en 
reallokering af midler samt en ændring af medfinansieringssatsen. Formålet hermed er at fremskynde 
gennemførelsen af visse foranstaltninger. 
I de områder, der er afhængige af fiskeri, er der ydet støtte til diversificering fra de øvrige fonde. 
MÅL 2 
Samtlige de for 1997-1999 vedtagne SPD'er har bevaret prioriteringen Ira den forudgående 
programmering (1994-1996). Der har dog fundel overførsler sted til styrkelse af visse prioriteter. 
Således er der lagt særlig vægt på lokale beskæftigelsesinitiativer, ITU-infraslrukturer, 
teknologioverførsler til SMVerne samt transporlforanstallninger. 
I Twente er der foreslået et projekt baseret på Flevolands «job employment scheme», hvortil EFRU 
ifølge forslaget skal bidrag med 45%. Projektet skal omfatte de fire hovedbyer i regionen (Enschede. 
Almelo, Hengelo, Oldenzaal) og vil indebære en præmie for hver arbejdsplads, der oprettes i disse 
byer af virksomheder etableret uden for regionen. 980 nye arbejdspladser forventes skabt ved dette 
projekt. 
Det er ikke lykkedes at afslutte samtlige projekter for perioden 1994-1996, og et samlet beløb på 80.1 
mio. ECU er derfor overført til den nye periode. I Groningen-Drenthe f.eks. er et projekt blevet 
standset på grund af manglende tilslutning (uddannelsesinstitution), et andet projekt (forskerpark) er 
usikkert, og ved fire andre projekter er bevillingsudnyttelsen endnu ikke påbegyndt. 
Under ét ligger bevillingsudnyttelsen under mål 2 i Nederlandene væsentligt under 
fællesskabsgennemsnittet. 
MÅL3 OG 4 
Programmet for mål 3 afvikledes planmæssigt i 1997. Ca. 85% af 1997-budgeltet blev udnyttet. De 
resterende bevillinger skal overføres til de næste år. Der skal udarbejdes et forslag herom, som skal 
drøftes på det næste møde i overvågningsudvalget. I 1997 blev der indført et nyt kontrolsystem for 
ESF's projekter under mål 3. Det nye system indebærer en centralisering af kontrollen og en 
overvågning foretaget af en kontrolenhed fra det centrale arbejdsformidlingskontor. 
Mål 4-programmet nåede i 1997 op på fuld hastighed. Kommissionen godkendte ændringen af 
SPD'et, som medfører, at en stor del af 1994-budgettet samt de resterende bevillinger på 1995-
budgettet bliver overført til 1997 og 1998. Samtlige forpligtelsesbevillinger til rådighed for 1997, 
inklusive de overførte bevillinger, blev udnyttet. Alt i alt har Nederlandene en bedre udnyttelsesgrad 
for bevillingerne under mål 4 end fællesskabsgennemsnittet. 
I 1994, 1995 og 1996 var der en kraftig underudnyttelse af betalingsbevillingerne, mens 
belalingsanmodningerne i 1997 oversteg de disponible midler. De fleste af projekterne i Nederlandene 
vedrører nemlig sammenlægninger af virksomheder i bestemte erhvervssektorer, hvilkel bevirker, at 
der stilles stadig større krav til finansieringen ved mål 4-projekter. Det er således vigtigl, at der 
strammes op på projektudvælgelsen forat sikre, al de finansierede projekterer af høj kvalitet. 
88 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
MÅL 5a-Iandbrug 
I 1997 blev overslagene over udgifter til forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet nedjusteret. 
Denne underudnyttelse af bevillingerne skyldes bl.a. de nederlandske landbrugeres afventende 
holdning til indkomstudviklingen. En anden årsag er, at nederlænderne er af den opfattelse, at deres 
projekter ikke er støtteberettigede. Nye støtteprojekter så i 1997 dagens lys. Projekterne vedrører dels 
en forbedring af landbrugsbedrifternes konkurrenceevne og kommercielle situation, dels 
gartnerierhvervet. Gennemførelsen af SPD'et om forbedring af vilkårene for forarbejdning og 
afsætning af landbrugsprodukter gik hurtigere end i 1996. SPD'et blev i øvrigt ændret i årets løb, idet 
støttesatserne for EUGFL-støtten og den nationale støtte blev hævet, ligesom skovbrugssektoren blev 
optaget i SPD'et. 
MÅL 5a-fiskeri 
Det går stadig langsomt med gennemførelsen af dette program. Især foranstaltningerne 
«havnefaciliteter» og «forarbejdning og afsætning» er blevet forsinkede. Midtvejsevalueringen blev 
iværksat i 1997, og resultaterne heraf forventes at foreligge i løbet af 1998. 
MÅL 5b 
De nederlandske mål. 5b-programmer gør tilfredsstillende fremskridt, selv om udnyttelsen af 
forpligtelses- og betalingsbevillingerne ligger under fællesskabsgennemsnittet. 
Fire provinser (Friesland, Groningen-Drenthe, Overijssel og Limburg) koncentrerer sig generelt om 
etablering af nye virksomheder, turisme og landskabspleje, mens Zeeland-provinsen har prioriteret 
diversificering af landbruget højere. 
Resultaterne af den i 1997 gennemførte midtvejsevaluering gav et fingerpeg om. hvilke ændringer der 
eventuelt skal foretages. Ændringerne går i givet fald ud på at overfore bevillinger mellem 
prioriterede felter eller foranstaltninger, fremføre ikke-udnyttede bevillinger samt fordele provenuet 
fra pristalsreguleringen. To ændringer (Limburg og Zeeland) blev allerede vedtaget i 1997. 
Miljødimensionen slår kraftigt igennem i de nederlandske programmer. I Groningen-Drenthe-
provinsen er 12% af midlerne f.eks. afsat til beskyttelse af miljøet, skovene og landskabet som led i 
projekter til forbedring af vandkvaliteten, etablering af en naturpark og flytning af visse 
landbrugsbedrifter. 
2. EU-initiativerne 
Nederlandene deltager i samtlige EU-initiativer bortset fra RECHAR II og REGIS II. 
Betragtet under ét forløber gennemførelsen af initiativerne omkring industriel omstilling (RETEX, 
RESIDER II, KONVER) planmæssigt. 16 nye RETEX-projekter blev godkendt i 1997 og gik i gang i 
begyndelsen af 1998. I december godkendte Kommissionen forlængelsen af RESIDER H-programmet 
indtil udgangen af 1999. RESIDER Il-programmet har medført et bedre samarbejde mellem de 
forskellige offentlige og halvoffentlige samt private partnere i den pågældende region. Ca. 43 nye 
KONVER-projekter blev godkendt i 1997. Gennemførelsen forløber planmæssigt bortset fra 
uddannelsesforanstaltningerne. For at løse dette problem fik også SMVer uden for forsvarssektoren 
adgang til uddannelsesforanstaltningerne. 
To URBAN-programmer blev vedtaget i 1997: Utrecht (6,5 mio. ECU fra IÏFRU; samlede 
omkostninger: 26 mio. ECU) og Rotterdam (ligeledes 6,5 mio. ECU fra EFRU; samlede 
omkostninger: 23,5 mio. ECU). I Rotterdam er det især støtten til lokale SMVer og styrkelse af 
områdets attraktivitet, der nyder fremme. Hvad angår det i 1995 vedtagne URBAN Amsterdam­
initiativ blev to projekter godkendt i 1997, et ESF-projekt og et EFRU-projekt. For at finde frem til 
forbedringer i gennemførelsen af URBAN-aktionerne skal der i 1998 gennemføres en foreløbig 
evaluering. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Der blev vedtaget to INTERREG II-C-programmer (bekæmpelse af oversvømmelser) i 1997: Rhin-
Meuse-programmet (IRMA) og Nordsø-programmet. EFRU's støtte til disse to projekter beløber sig 
til henholdsvis 137,1 mio. ECU og 14,5 mio. ECU. Rhin-Meuse-programmet blev iværksat af seks 
lande i fællesskab (Nederlandene, Belgien, Tyskland, Frankrig, Luxembourg og Schweiz) efter de 
store oversvømmelser i 1995. Programmet styres af et fælles sekretariat (i Nederlandene), et 
finansieringsorgan (i Tyskland), et overvågningsudvalg samt et styringsudvalg. Endvidere eksisterer 
der i medlemsstaterne «konsulentgrupper» til sikring af inddragelsen af regionale og lokale 
myndigheder i programmet. De tre prioriterede foranstaltninger under IRMA-programmet vedrører de 
to floders afvandingsområder og hovedløb samt en forbedring af det tværnationale samarbejde. 
Den finansielle gennemførelse af LEADER II (udvikling af landdistrikter) forløber planmæssigt. Som 
et resultat af midtvejsevalueringen vil programforvaltningen og -overvågningen samt LAG'ernes 
projektudvælgelse blive forbedret. Nederlandenes nationale LEADER II-net blev officielt godkendt af 
Kommissionen den 2. april 1997. Nettet, som styres fra Friesland, tager sigte på udveksling af 
erfaringer, gensidigt samarbejde, afholdelse af besøg samt temaundersøgelser. 
Hvad angår menneskelige ressourcer blev 92 EMPLOI-projekter udvalgt, heraf to for mål 1 
(Flevoland). 132 AD APT-projekter blev udvalgt, hvoraf de fleste lagde stor vægt på udnyttelsen af 
informations- og kommunikationsteknologier. De udvalgte projekter lagde dog ikke beslag på hele det 
disponible budget, hvorfor det blev foreslået at overføre 2 mio. ECU til EMPLOI-initiativet. 
90 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
2.2.11. ØSTRIG 
L De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 
Østrig blev medlem af EU i 1995, og programmerne blev vedtaget samme år. 1997 er således det 
andet fulde år med strukturfondsinterventioner i Østrig. 
Indsats til fordel for SMVer i Østrig: 
Fondenes bidrag til SMV-foranstaltninger anslås til i alt ca. 89,3 mio. ECU, heraf 58% til mål 2 og 
42% til mål 5b (der foreligger ingen tal for mål 1). 
Mål 2 og 5b: I Niederôsterreich styrer det regionale innovationscenter i Wiener Neustadt et 
servicenet til brug for nyetablerede virksomheder i regionen. Over dette net kan virksomhederne få 
direkte hjælp og vejledning, ligesom de kan komme i kontakt med teknologiske universiteter og -
institutter samt med potentielle partnere i andre medlemsstater. Nettet er forbundet med 
Kommissionens BC-Net og med samtlige Euro-Info-Centre. 
Mål 2:1 Steiermark er der oprettet et net af aktivitetsparker («impulscentre»). I alt fem af disse parker 
er blevet etableret i nærheden af industriområder. Aktivitetsparkeme tilbyder nyetablerede 
virksomheder den nødvendige tekniske infrastruktur og det relevante udstyr. Parkerne er via 
Internettet forbundet med den sammenslutning, som koordinerer parkerne og styrer kommunikationen 
med erhvervscentrene i Wien og Graz. 
I Vorarlberg er der udarbejdet en «økologisk erhvervsplan» i et offentligt/privat partnerskab. Målet er 
en bedre udnyttelse af ressourcerne og en begrænsning af forureningen forbundet med de nye 
investeringer. Ud over at begrænse forureningen hjælper dette projekt SMVerne med at nedbringe 
deres omkostninger. 
MALI 
Kun Burgenland er berettiget til støtte under mål 1. Iværksættelsen af foranstaltningerne forløb i 1997 
generelt set i et fornuftigt tempo. De fleste af investeringsprojekterne med sigte på industrien, 
virksomhedsinfrastruklurerne og turismen blev gennemført. Foranstaltningerne vedrørende udvikling 
af knowhow og uddannelsesforanstaltningerne forventes at blive fremskyndet i 1998 og 1999. Ved 
udgangen af 1997 var der skabt ca. 1.100 nye arbejdspladser, hvilket er langt under det oprindelige 
mål på 7.300 nye arbejdspladser. Det blev derfor besluttet at nedjustere jobskabelsesmålet for at gøre 
dette mere realistisk. 
For at forbedre infrastrukturerne i landdistrikterne har EUGFL-Udviklingssektionen medfinansieret 
ikke alene udviklingen af et net af kommunale veje, men også opførelsen af biomassebaserede 
fjernvarmecentraler, hvilket bidrager til begrænsning af C02-udslippet og en bedre beskyttelse al 
miljøet. 
Midtvejsevalueringen har bekræftet, at den fulgte strategi er den riglige. Der er dog nedsat en 
arbejdsgruppe, der skal arbejde for en styrkelse af støtten til etablering af nye virksomheder i den 
centrale og sydlige del af Burgenland. Arbejdsgruppen vil på baggrund af de eksisterende 
foranstaltninger i SPD'et foreslå integrerede EFRU/EUGFL/ESF-foranstaltninger beregnet på 
SMVer, iværksættere og arbejdsløse. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 91 
MÅL 2 
De fire mål 2-programmer forløber tilfredsstillende. Som bekendt har Østrig valgt kun at have én 
programmeringsperiode (1995-1999). I mål 2-regionerne er der oprettet 2.070 arbejdspladser mod de 
forventede 3.940. 
Efter midtvejsevalueringen har overvågningsudvalgene besluttet at gennemføre visse ændringer og 
bl.a. overføre bevillinger mellem foranstaltningerne. Strategien i programmerne er den samme, men 
de kvantificerede mål skal være mere ambitiøse. Bedømmerne ved midtvejsevalueringen har ligeledes 
anbefalet en forenkling af procedurerne for den nationale medfinansiering af 
virksomhedsforanstaltningerne samt et bedre overvågningssystem. Hvad angår gennemførelsesgrad 
skal forskellene mellem foranstaltningerne ligeledes udjævnes. Foranstaltningerne rettet mod 
erhvervsinvesteringer og direkte virksomhedsstøtte forløber bedre end turist- og FTU-
foranstaltningerne. 
MÅL3 OG 4 
Ca. 88.500 personer har modtaget støtte i henhold til SPD'et for mål 3 (36.300 som led i uddannelses-
og beskæftigelsesprojekter, 52.200 som led i rådgivnings- og opfølgningsprojekter). Det højest 
prioriterede felt (50% af støttemodtagerne) drejer sig om integrering af langtidsledige. De 25-45-årige 
udgør den største gruppe og tegner sig for 46% af den samlede støtte. Generelt har over halvdelen af 
støttemodtagerne været kvinder. 
SPD'et blev ændret i 1997, bl.a. som følge af overvågningsudvalgets tilsagn om at udvide støtten til 
unge. Ifølge rapporten om midtvejsevalueringen var 80% af de anvendte midler gået til 
uddannelsesprojekter, 10% til beskæftigelsesstøtte og resten til rådgivnings- og 
opfølgningsforanstaltninger. Seks måneder efter uddannelsen havde ca. 50% af deltagerne fundet 
arbejde. 
De nationale regler for gennemførelse af mål 4-programmet blev revideret i andet halvår 1997. 
Resultatet blev en bedre målretning af støtten mod ansatte i SMVer, der står over for industrielle 
forandringer. Der blev opstillet strenge betingelser for de større virksomheders deltagelse: 
addilionalitet, innovation, samarbejde med SMVer, rotationsordning, fremme af lige muligheder og 
uddannelse af dårligt kvalificerede ansatte. 
MÅL 5a-landbrug 
I forbindelse med foranstaltningerne til forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet er de 
områder, der betragtes som ugunstigt stillede, blevet udvidet (med 27.433 ha). Disse områder dækker i 
dag 69,4% af det udnyttede landbrugsareal (ULA) i Østrig. Udvidelsen har haft til formål at gøre 
afgrænsningen af de ugunstigt stillede områder mere nøjagtig ved at medtage nogle ensartede områder 
med særlige handicap. Over 99.000 landbrugere er i dag omfattet af kompensationsordningen. 
Ved udgangen af 1997 var der godkendt 303 projekter vedrørende forarbejdning og afsætning af 
landbrugs- og skovbrugsprodukter. Foranstaltningerne er koncentreret om sektorerne kød, mælk og 
mejeriprodukter samt frugt og grønsager. 1 1997 blev programmet udvidet til også at omfatte 
skovbrugsprodukter. 
MAI 5a-fiskeri 
lifter to år med el langsomt tempo bl.a. som følge af administrative forberedelser på nationalt plan 
forløb programafviklingen i 1997 stort set tilfredsstillende, og det lykkedes for Østrig al indhente en 
del af forsinkelsen. Efter midtvejsevalueringen blev programmel i december ændret på enkelte 
punkter. 
92 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
MÅL 5b 
Syv regioner er omfattet af dette mål, som dækker 60% af Østrigs areal og 30% af den østrigske 
befolkning. 
De østrigske mål 5b-programmer er i vid udstrækning opdelt efter sektorer og følger dermed linjen i 
den østrigske regionalpolitik. Programmerne tager sigte på at fremskynde tilpasningen i såvel 
landbrugs- som produktions- og turistsektorerne samt bevare eller skabe arbejdspladser. 
Ifølge midtvejsevalueringen er det endnu ikke muligt at foretage en helhedsvurdering af 
strukturpolitikkens indvirkning på regionaludviklingen i Østrig, især fordi programmerne kun har 
løbet siden 1995 (eller i realiteten 1996). 
2. EU-initiativerne 
Programmerne 1NTERREG Il-C «CADSES» (Central, Adriatic, Danubian and South-Eastern 
European Space) og INTERREG II-A Østrig-Italien blev vedtaget i 1997. Gennemførelsesgraden for 
begge programmer er allerede yderst tilfredsstillende. 
Formålet med CADSES-programmet er at efterleve den første serie ESDP-retningslinjer (det 
europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv) og udvikle tværnationale projekter med 
henblik på at etablere et bynetværk, udvikle miljøvenlige transportnet, forbedre adgangen til viden og 
oplysninger gennem samarbejde og også gennem samarbejde forvalte naturarven og den kulturelle 
arv. 
Overvågningsudvalgene for INTERREG II-A-programmerne for samarbejde ved grænseområderne 
mellem EU og Slovenien, Slovakiet, Tjekkiet og Ungarn har holdt moder med PHARE's 
programmerings- og overvågningsudvalg. Sådanne fælles møder vil også blive afholdt i 1998. Der er 
endvidere gjort en indsats for at fremme fælles aktioner, især ved en bedre koordinering af 
tidsplanerne for aktionerne. 
Konklusionen af den i 1997 iværksatte midtvejsevaluering er, at de INTERREG-finansierede 
projekter er af god kvalitet. Der er dog behov for en hurtigere udnyttelse af bevillingerne, og især 
hvad angår de programmer, der gennemføres ved EU's ydre grænser. 
Hvad angår initiativerne med henblik på industriel omstilling blev syv RECHAR Il-projekter og 14 
RESIDER Il-projekter vedtaget i 1997. 
SMV-initiativet gør kun langsomme fremskridt, selvom der er iværksat mange pilotprojekter inden for 
informations- og miljøteknologi. 
URBAN-programmerne (Wien og Graz) forløber tilfredsstillende. 
Arbejdsministeriet har pålagt arbejdsformidlingen at forvalte EMPLOI- og ADAPT-initiativerne til 
fordel for menneskelige ressourcer, hvilket letter programmernes iværksættelse. I foråret 1997 skete 
der en midtvejsevaluering af begge programmer. Resultaterne heraf viste, at den decentrale 
udvælgelsesproces havde fungeret godt, men at de administrative procedurer ikke altid var optimale. I 
1997 blev ca. 52 EMPLOI-projekter og 27 ADAPT-projekter udvalgt. 
LEADER Il-programmerne var lang tid om at komme i gang, men gennemførelsesgraden er alligevel 
tilfredsstillende. Det har været muligt at udnytte synergieffekten mellem LEADER Il-programmerne 
og mål 5b-programmerne. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 93 
2.2.12. PORTUGAL 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 
MALI 
Hele Portugal er støtteberettiget under mål 1. 
Indsats til fordel for SMVer i Portugal: 
Fondenes bidrag til SMV-foranstaltninger under mål 1 anslås til i alt ca. 2,7 mia. ECU for 
indeværende periode 1994-1999. 
Et eksempel er FACAP-projektet (f;åbrica de Cal^ado PEDIP), der går ud på at udvikle 56 nye 
maskiner og systemer dækkende samtlige de funktioner, som udføres af SM Verne i skotøjsbranchen. 
Nye teknologier indføres i form af vandstråletilskæring, CAD-systemer, robotteknik. FACAP-
projektet indebærer en investering på 11 mio. ECU. Projektet gennemføres gennem et samarbejde 
mellem 11 SMVer i skotøjsbranchen, to SMVer, der fremstiller teknisk udstyr, én 
managementkonsulent og to teknologiinstitutter. 
Som led i industriprogrammet PEDIP II indførte en virksomhed, der fremstiller glas til teknisk brug 
(Normax), i slutningen af 1995 et kvalitetssikringssystem og opnåede ISO 9002-certificering. Normax 
er en SMV med ca. 100 ansatte og eksporterer ca. 40% af produktionen. Produktudbuddet omfatter 
1.200 varenumre, og de fleste af produkterne er beregnet på sundheds- og uddannelsessektoren. For at 
sikre virksomhedens overlevelse var det i betragtning af de meget store krav, der stilles i sundheds- og 
uddannelsessektoren, absolut nødvendigt at udvikle et kvalitetssikringssystem og få systemet ISO-
certificeret. 
Gennem PEDIP li-programmet finansieres også et demonstrationsprojekt til fremme af 
produktiviteten i industrien. F.eks. har virksomheden Pizarro & Cardoso fremlagt et innovativt projekt 
med betegnelsen «hurtigt svar/fleksibel produktion». Pizarro & Cardoso udfører farvning og rensning 
af strik- og tekstilvarer. Selskabet har 63 ansatte og en omsætning på 3 mio. FCU. 
Projektomkostningerne er på ca. 1,1 mio. ECU. Projektet omfatter automatisering af produktionen i 
især farvelaboratoriet og renseriet, saml udvikling af et edb-baseret ledelsessystem for alle 
virksomhedens aktiviteter. Herved er det lykkedes at forøge produktiviteten med 10% og forbedre 
kvaliteten af det færdige produkt. 
I 1997 blev der udarbejdet evalueringsrapporter for de forskellige programmer og foretaget en 
midtvejsevaluering med heraf følgende ændringer af den portugisiske EUSR. Midtvejsundersogelsen 
viste, at der ikke er grund til at ændre strategien. Strategien har fire hovedpunkter: jobskabelse, miljø, 
nye teknologier og basistransportinfrastrukturer. 
De vigtigste ændringer af EUSR'en er følgende: 
• styrkelse af uddannelsesprogrammet med 10,2 mio. ECU fra EFRU og 13,4 mio. ECU fra ESF. 
Herved vil det bl.a. blive muligt at bygge 1.200 nye klasseværelser på skolerne; 
• styrkelse af videns- og innovationsprogrammet med 13,4 mio. ECU (ESF) med henblik på at 
finansiere nye uddannelsesprogrammer og støtte erhvervs- og voksenundervisningen samt 
erhvervsvejledningen; 
• styrkelse af programmet «erhvervsuddannelse og beskæftigelse» med 35,7 mio. ECU (ESF), heraf 
5,1 mio. ECU til turistuddannelser; 
94 Nhnde årsberetning fra strukturfondene (1997) 
• styrkelse af underprogrammet ^industri» med ?.5.S mio. HCTJ (BFPU) og 10,2 mio. ECU (ESF) 
for at øge støtten til SMVeme: 
• styrkelse af regionalprogrammerne med .133 rain. ECU (EFRU), hvoraf 44% vil gå til 
miljøprojekter (behandling af spildevand samt komtruna't og industrielt affald); 
• styrkelse af underprogrammet «telekommunikation» med 9,4 mio. ECU, heraf 7,1 millioner til 
iværksættelse af en ny foranstaltning vedrørende informationssamfundet. Sidstnævnte 
foranstaltning tager sigte på at fremme skolernes opkobling til Internettet, udvikle teleshopping 
samt iværksætte ribtprqjektcr om elektronisk fomidiing af oplysninger til borgerne om det 
offentliges serviceudbud i Wss-e byer; 
• styrkelse af underprogrammet «transport» med 34 mio. ECU med henblik på nord-syd-
jernbareforbindelsep. og metrosdvidclsen i Lissabon; 
• udvidelse af støtten ti! meget små virksomheder og lokale beskæftigelsesinitiativer med 17,8 mio. 
ECU (ESF) som led i programmet til fremme af regionaludviklingen. 
• styrkelse af underprogrammet «landbrug» under OP'et «modernisering af erhvervslivet» med 13 
mio. ECU. 
Endvidere blev bevillingerne fil Açores forøget med 16.7 mio. ECU (9,2 mio. fra EUGFL og 7,5 mio. 
fra ESF) og bevillingerne til Madeira med 15,5 mio. ECU (ESF). 
For at muliggøre disse reallokeringer måtte der skæres ned på en række programmer. Det gik især ud 
over områderne energi (-13,8 mio. ECU), landbrugsuddannelse (-30.5 mio. ECU), handel (-50 mio. 
ECU) og lokal landbrugsudvikling (-15 mio. ECU). 
Af midtvejsevalueringen fremgik det endvidere, at Portugal er en af de medlemsstater, der udnytter 
fondsstøtten bedst. Pr. 31. december 1997 var der således disponeret over 70% af stotten. og 56% af 
støtten var betalt. Disse tal ligger klart højere end fællesskabsgennemsnittet. 
Nøgletallene viser endvidere, at gennemførelsesgrader, midtvejs igennem forløbet ofte har overgået 
forventningerne. F.eks. var motorvejs- og hovedvej sudbygningen ved udgangen af 1996 nået op på et 
niveau svarende ti! 74% af målet for 1999. I telekommunikationssektoren nåede man allerede i 
slutningen af 1996 op på det mål. der var sat for 1999, nemlig 42 telefoner pr. 100 indbyggere, 
svarende til gennemsnittet i EU. 
Hvad angår programmernes gennemførelsesgrad blev î 996-tendensen bekræftet i 1997: en god fysisk 
og finansiel gennemførelsesgrad for næsten alle de pågældende programmer. Selv programmerne 
«udnyttelse af regionaludviklingspotentialet» og «social integrering», som havde haft en vanskelig 
start i årene 1994-1996, viste sig at gøre gode fremskridt. Gennemførelsen af erhvervsuddannelses- og 
beskæftigelsesprogrammerne blev j S997 bremset lidt af ændringerne i den portugisiske ESF-
lovgivning til forbedring af systemets kvalitative aspekier. 
1 1997 blev også et program for integreret udvikling af Alqueva-området i Alentejo (PED1ZA) 
godkendt (samlede offentlige investeringer: 376,7 mio. ECU, strukturfondsbidrag: 203,1 mio. ECU). 
Dette program er et af de største integrerede regionaluriviklingsprojekter, der hidtil er blevet 
finansieret af strukturfondene. Programmet er bygget op omkring en dæmning, der skal bygges ved 
Guadiana. Der skal således opbygges en "strategisk" vandreserve på 4.150 hm3, 
flodgennemstrømningen skal reguleres, og et areal på 110.000 ha skal overrisles. Programmet 
omfatter en række miljøforanstaltninger, der skal sikre vandkvaliteten og bevarelsen af 
naturområderne. Programmet er suppleret af en kommissionsbeslutning om, at Samhørighedsfonden 
skal medfinansiere vandkraftværket (64,5 mio. ECU). 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 95 
En af de store udfordringer for Fællesskabets indsats til fordel for menneskelige ressourcer er det 
forhold, at kun % af den portugisiske befolkning har fuldført den obligatoriske skolegang (6 år). ESF 
må styrke sin indsats for at løse dette problem. Som led i erhvervsuddannelses- og 
beskæftigelsesprogrammet er det derfor nødvendigt at give prioritet til 
grunduddannelse/lærlingeuddannelse og efter- og videreuddannelse af unge, som har forladt skolen 
før tiden. Sideløbende hermed skal de øvrige programmer vedrørende menneskelige ressourcer lette 
adgangen til uddannelse for arbejdstagerne i SMVerne (som er i overtal i Portugal, og som normalt 
ikke er omfattet af uddannelses/kvalificeringssystemet). 
På fiskeriområdet er der i forbindelse med underprogrammet «fiskeri» under OP'et «modernisering af 
erhvervslivet» opstået en vis forsinkelse i gennemførelsen af fiskeopdrætsforanstaltningerne. 
2. ELl-initiativcrne 
Programmerne gjorde generelt set gode fremskridt i 1997. De største problemer opstod ved 
gennemførelsen af URBAN- og SMV-programmerne. 
Ved omprogrammeringen af INTERREG IIA Portugal-Spanien blev det muligt at overfore de belob. 
der ikke blev anvendt i 1994, 1995 og 1996. til de følgende år og fordele provenuet fra 
pristalsreguleringen. 
Hvad angår INTERREG IIB - naturgasnet påbegyndtes indførelsen af naturgas i 1997. Portugal har 
aldrig tidligere gjort brug af denne energikilde. 
Som led i INTERREG IIC godkendte Kommissionen i september et nyt program til bekæmpelse af 
tørke. Programmet har fået tildelt et fællesskabsbidrag på 6,2 mio. ECU og tager sigte på at forbedre 
kontrollen med vandressourcerne samt optimere brugen af vand i landbruget. Programmet omfatter 
bl.a. finansiering af undersøgelser af tørkens virkninger, lancering af et «overrislings»-pilotprojekt 
samt foranstaltninger til fremme af samarbejdet mellem de forskellige niveauer i den portugisiske 
administration og med myndighederne i andre lande med samme problemer. 
For så vidt angår menneskelige ressourcer blev der ved den anden indkaldelse af EMPLOI-projekter 
udvalgt 113 projekter. Projekterne, der fordeler sig på EMPLOI-initiativets fire underafdelinger, 
lægger vægt på uddannelse, systemudvikling, jobskabelse samt formidling og bevidstgørelse. 70 
ADAPT-projekter blev ligeledes udvalgt. Uddannelsesforanstaltningerne er godt repræsenteret i 
projekterne, som dækker følgende prioriterede områder: støtte til SMV'er, foregribelse samt nye 
former for arbejdstilrettelæggelse. 
I forbindelse med LEADER II er alle lokalaktionsgrupper (47) nu udvalgt, og projekterne er gået i 
gang. I 1997 blev der disponeret over 1997-tranchen, og det første og andet forskud blev udbetalt. 
PESCA er kommet langsomt fra start, men de tre implicerede fonde (FIUF, EFRU og ESF) har nu 
disponeret over tranchen (der er kun én). 175 projekter repræsenterende et fællesskabsbidrag på 3,6 
mio. ECU blev godkendt i 1997. 
96 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
2.2.13. FINLAND 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 
Indsats til fordel for SMVer i Finland: 
Fondenes bidrag til SMV-foranstaltninger under mål 2 og 6 beløber sig til i alt ca. 93 mio. ECU for 
den nuværende periode, heraf 33% til mål 2 og 67% til mål 6. Størstedelen af støtten går til 
rådgivning, etablering af net og internationalisering af SMV'erne. 
Mål 2: I regionen Pâïjât-Hâme (Lahti) har ESF medfinansieret et projekt om «møbel- og 
designteknologi» med 0,4 mio. ECU (samlede omkostninger ved projektet: 2,2 mio. ECU). Projektet, 
som er iværksat på initiativ af den private sektor, skal hjælpe møbelindustriens virksomheder med at 
blive konkurrencedygtige og derved skabe arbejdspladser i sektoren. Med henblik herpå er 
fabrikanterne, råstofproducenterne og uddannelsesinstitutionerne blevet opfordret (il at samarbejde 
via et net. Gennem dette net kan sektorens virksomheder bl.a. underrette uddannelsesstederne om 
deres specifikke uddannelsesbehov. Uddannelserne bliver derved skræddersyet til hver deltagende 
SMV's behov, hvilket er det, der gør projektet så vellykket. Eksempelvis modtog selskabet Sotka 
Finland Oy i februar 1998 det finske Arbejdsministeriums pris som «årets arbejdsgiver» som en 
anerkendelse af selskabets avancerede uddannelsespolitik. Virksomheden, som ejes af de 268 ansatte, 
ejer 36 møbelforretninger i Finland, Moskva og St. Petersborg og har planer om at åbne en forretning 
i Estland. Hidtil er der inden for rammerne af møbelteknologiprojektet organiseret uddannelser i 55 
virksomheder, mens der er skabt ca. 160 arbejdspladser og bevaret 840 arbejdspladser. 
Som led i et projekt i regionen Kymenlaakso i Sydøstfinland har 36 SMVer i logistiksektoren 
tilpasset deres ydelser til behovene hos de udenlandske virksomheder, som onsker at anvende 
Sydøstfinland som basis for samhandel med Rusland. 
Mål 5b: Projekterne under mål 5b tilbyder SMV'erne støtte i form af undersøgelser forud for 
etableringen, igangsætningsstøtte, rådgivning, investeringsstøtte og støtle til produktudvikling samt 
støtte til indførelse af nye teknologier. Disse projekter har ført til oprettelse af ca. 1200 nye 
virksomheder, heriblandt 350 landbrugsbedrifter. 
Mål 6: I regionen Nordkarjala finansierer mål 6-programmet uddannelse og forskning i teknologi til 
støbning og fremstilling af værktøj. Programmet er rettet mod de mange plast- og 
metalproduktionsvirksomheder i regionen. Målet er at skabe et videnscenter med forbindelse til 
udenlandske virksomheder samt forsknings- og uddannelsescentre. I nærheden af Oulu i regionen 
Nord-Ostropohjola hjælper mål 6-programmet SMVer i mikroelektroniksektoren med at etablere sig i 
«Micropolis»-centret. Fra 1998 vil der som et led i programmerne kunne ydes lån til oprettelse af 
meget små virksomheder. En del af lånene vil være forbeholdt kvindelige iværksættere. 
MÅL 2 
Del endelige program for den nye periode blev godkendt i april. Erfaringerne fra den første periode og 
de indførte forenklinger i det nye program gjorde det muligt for regionerne at komme hurtigt i gang 
med arbejdet, således at der ved årets udgang var disponeret over 44% af budgettet for det nye 
program. Afslutningen af fasen 1995-1996 medførte overførsel af ca. 16,15 mio. ECU til perioden 
1997-1999, ligesom der blev afdækket mangler ved kontrolsystemet. Der er truffet foranstaltninger til 
afhjælpning af disse mangler. Ca. 5 000 nye arbejdspladser var skabt ved udgangen af 1996. Målet fol­
det nye program er at nå op på over 10.000 nye arbejdspladser. 
Ved udgangen af 1997 var der disponeret over ca. 58% af støtten for hele perioden 1995-1999, hvilket 
tyder på, at hele støtten vil være udnyttet ved periodens slutning. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 97 
Af den foreløbige evaluering i 1997 fremgår det, at ESF's interventioner til fordel for menneskelige 
ressourcer endnu ikke er tilpasset efterspørgslen. Interventionerne bør lægges om for bedre at opfylde 
de reelle behov hos SM Verne i de pågældende områder. 
MÅL 3 OG 4 
Siden begyndelsen af programmeringsperioden (1995) er der iværksat 490 mål 3-projekter. Ca. 68.000 
har deltaget i uddannelsesforanstaltningerne, svarende til 75% afmalet for perioden 1995-1999. 
Ca. 380 mål 4-projekter er blevet iværksat, og over 20.000 SMV'er har deltaget i projekterne. 69.000 
personer har deltaget i uddannelses- og rådgivningsforanstaltningerne, hvilket udgør 85% af 
forventningerne til hele programmeringsperioden. Uddannelsens varighed for den enkelte deltager har 
dog været kortere end forudset. 
Der er ikke foretaget nogen overførsel mellem prioriteter, sammenlægning af foranstaltninger eller 
ændringer i foranstaltningerne som følge. af midtvejsevalueringen. Der er foretaget en enkelt 
overførsel af ESF-bevillinger inden for prioritelen «ungdom» (9 mio. ECU). Provenuet fra 
pristalsreguleringen i 1996 og 1997 er gået til de mest effektive foranstaltninger og til teknisk bistand 
med henblik på at fremme beskæftigelsespagterne. 
Mål 4 er gjort mere fleksbibel ved at sammenlægge to mindre foranstaltninger med foranstaltningen 
«opkvalificering af lønmodtagere». 
MÅL 5a-landbrug 
Hvad angår foranstaltningerne til forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet er de fleste af 
udgifterne gået til kompensationsudbctalinger til de ugunstigt stillede områder (90% af udgifterne). 
De resterende midler vil gå til investeringsprojekter og til støtte til etablering af unge landbrugere. Ca. 
1.200 landbrugere blev hjulpet i 1997 og 180 landbrugere modtog investeringsstøtte. 
Støtten til forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter blev vedtaget i 1995. Støtten er især 
koncentreret om kødsektoren (45% af støtten) og sektoren for mælk og mejeriprodukter (40%). Ved 
udgangen af 1997 havde de finske myndigheder godkendt 133 projekter til et beløb af i alt 158 mio. 
ECU. 
MÅL 5a-fiskeri 
Gennemførelsestempoet var klart hurtigere i 1997, hvor ca. 700 projekter blev godkendt. Ved 
udgangen af året var der disponeret over samtlige forpligtelsesbevillinger for perioden, mens 80% af 
betalingsbevillingerne var udnyttet. Akvakulturen halter forisat bagefter. Dette skyldes 
markedssituationen, som er kraftigt påvirket af den store mængde laks, der opdrættes i Norge. 
Rapporten fra midtvejsevalueringen blev fremlagt ved udgangen af 1997 og medførte en første 
ændring af finansieringsplanen. 
MÅL 5b 
Mål 5b-områderne har en befolkning på 1,1 millioner indbyggere, dvs. en femtedel af den finske 
befolkning, og områderne dækker en fjerdedel af landets areal. Disse regioner har en meget lille 
befolkningstæthed (i gennemsnit 11,5 indbyggere pr. km2) og er i høj grad afhængige af 
landbrugssektoren. 
Mål 5b-programmerne tager sigte på diversificering og styrkelse af SMV'erne, udvikling af 
servicesektoren i landdistrikterne og forøgelse af landdistrikternes attraktivitet. Et andet vigtigt mål er 
tilpasningen af landdistrikterne til den fælles landbrugspolitik. Der forventes en forbedring af 
strukturen i den finske landbrugssektor ved udvikling af nye kvalitetsprodukter og ved el bedre 
samarbejde mellem landbrugsbedrifterne og de øvrige virksomheder i landdistrikterne. I programmet 
for Ålandsøerne gives der prioritet til udvikling af turismen og SMV'erne og til projekter til fremme 
98 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
af en bæredygtig udvikling. I samtlige finske regioner er miljøbeskyttelse et aspekt, der går på tværs af 
sektorerne, hvorfor miljømyndighederne inddrages i den regionale beslutningsproces. Siden 
programmets start har 15.000 personer deltaget i de af ESF medfinansierede 
uddannelsesforanstaltninger. 
Hovedmålene for programmerne er at mindske den produktivitetsforskel, der er mellem 
virksomhederne i mål 5b-regionerne og virksomhederne i de øvrige regioner, samt at skabe og bevare 
arbejdspladser, nedbringe arbejdsløsheden, bremse nedgangen i antallet af bedrifter, tilskynde til 
diversificering af bedrifternes aktiviteter og højne kvalifikationsniveauet. 
Rapporten fra midtvejsevalueringen, som blev fremlagt i efteråret, bekræftede, at partnerskabet var 
begyndt at fungere bedre. I rapporten fremhævedes nødvendigheden af at forbedre den administrative 
opbygning af programmerne. Endelig fremgik det af rapporten, at de regionale forskelle har tendens 
til at blive større, særlig mellem regionerne i landdistrikterne med et fortsat faldende befolkningstal 
og de øvrige regioner. 
MÅL 6 
Midtvejsevalueringen blev afsluttet i december og har medført en række programændringer. Bl.a. er 
visse foranstaltninger lagt sammen, ligesom der er overført bevillinger fra de mindre effektive 
foranstaltninger til de foranstaltninger, hvor de disponible bevillinger er fuldt udnyttet. Sidstnævnte 
foranstaltninger er især foranstaltningerne til forbedring af rammebetingelserne for virksomhedernes 
arbejde, uddannelsesforanstaltningerne og foranstaltningerne til bekæmpelse af arbejdsløshed. Siden 
1995 har 21.000 personer deltaget i de af ESF medfinansierede uddannelsesforanstaltninger. Også 
ESF's foranstaltning vedrørende informationssamfundet er blevet styrkel. Provenuet fra 
pristalsreguleringen i 1996 og 1997 blev fordelt samtidigt. Der er endvidere truffet foranstaltninger til 
ydelse af lån til meget små virksomheder. 
Foranstaltningerne omkring landbrugsstrukturernes effektivitet og udviklingen af landdistrikter har 
indhentet den i starten opståede forsinkelse, foranstaltningerne vedrorende forarbejdning og 
afsætning af landbrugsprodukter og etablering al producentsammenslutninger for landbrugs- og 
gartneriprodukter halter derimod stadig bagefter. 
2. EU-initiativerne 
Ved samtlige INTERREG IIA-programmer er forpligtelsesbevillingerne udnyttet fuldt ud. Til gengæld 
er udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne mindre tilfredsstillende. Dette gælder alle 
programmer. Årsagen er flaskehalse i administrationen. I de første evalueringsrapporter anbefaledes 
det at være mere omhyggelig ved udvælgelsen af de projekter, der skal finansieres, ligesom 
rapporterne indeholdt forslag til relevante kriterier. Forskellene mellem INTERREG IIA's og TACIS' 
procedurer og budgetbestemmelser har gjort det vanskeligt at finansiere egentlige 
grænseoverskridende projekter med Rusland. 
Kommissionen godkendte i 1997 INTERREG ll-C-programmet for Østersø- og Nordsø-regionerne. 
Der er allerede disponeret over samtlige forpligtelsesbevillinger for den finske del af programmet, 
mens betalingsbevillingerne er udnyttet med 50%. 
Et nyt URIJAN-program i llelsinki/Vanlaa, som skulle finansieres over reserven, blev godkendt i 
april. URBAN Joensuu-progiammet forløber yderst tilfredsstillende, idel der ved udgangen af året var 
disponeret over hele støtten, hvoraf 50% var betalt. 
Gennemførelsen af SMV-programmet begyndte også at komme op i fart efter den langsomme start. 
Ved årets udgang var samtlige disponible forpligtelsesbevillinger udnyttet. 
Inden for menneskelige ressourcer blev der i forbindelse med de to indkaldelser af projekter i 
henholdsvis 1996 og 1997 udvalgt 128 EMPLOI- og ADAPT-projekter. Projekterne omfatter i alt 509 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 99 
tværnationale partnerskaber, hvoraf de fleste er indgået med Det Forenede Kongerige, Italien og 
Tyskland. 
Halvdelen af initiativtagerne til programmerne er ikke-statslige organisationer samt kommuner, mens 
den anden halvdel består af offentlige institutioner og især højere læreanstalter. Der regnes med ca. 
6.000 deltagere i EMPLOI-foranstaltningerne og 4.000 i ADAPT-foranstaltningerne. Hidtil har ca. 
5.000 personer deltaget i projekterne under disse to initiativer. 
I mål 6-regionerne blev ti lokalaktionsgrupper (LEADER H) udvalgt, og disse påbegyndte arbejdet i 
foråret. Arbejdet kom i gang med nogen forsinkelse, dels som følge af den sene beslutning om 
allokeringen af midlerne til de forskellige grupper, dels som følge af den forsinkede iværksættelse af 
ESF-foranstaltningerne. Der blev dog godkendt 238 projekter, og ved udgangen af 1997 var 30% af de 
disponible midler udbetalt. I mål 5b-områderne blev 12 LAG'er udvalgt, og i slutningen af 1997 gik 
ca. 350 projekter i gang. Det nationale LEADER II-net blev etableret i 1997. 
/ 00 Niende årsberetning fra strukturfondene (199 7) 
2.2.14. SVERIGE 
1. De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 
Indsats til fordel for SMVer i Sverige: 
Fondenes bidrag til SMV-foranstaltninger under de regionale mål beløber sig til i alt ca. 400 mio. 
ECU for perioden 1995-1999, heraf 34% til mål 2, ca. 21% til mål 5b og 45% til mål 6. Alle svenske 
programmer er stærkt SMV-orienterede. 
Mål 2: Det vigtigste mål for de fem mål 2-programmer i Sverige er at forbedre de rammebetingelser, 
hvorunder virksomhederne arbejder, styrke de lokale SMVer og udvikle turistsektoren. Der er taget 
skridt til følgende almindelige aktiviteter med henblik på opgradering af færdigheder, så de opfylder 
de lokale behov: en forbedring af erhvervsuddannelserne, så de opfylder de lokale virksomheders 
behov, uddannelse af nuværende og kommende virksomhedsejere, ledere og ansatte i SMVer, 
uddannelse af ansatte i brugen af nye teknologier, praktikophold for nyuddannede kandidater i 
SMVer, lederkurser for kvinder, etablering af kontakter mellem virksomheder og videnscentre, 
samordning af uddannelsesinstitutioner og og forskningsinstitutter på regionalt plan samt en fortsat 
udbygning af fjernundervisning. 
Mål 5b: ESF's indsats tager især sigte på at højne kvalifikationsniveauet i SMVerne ved at fremme 
virksomhedernes brug af FTU og etablere et samarbejde mellem universiteter og virksomheder. 
Mål 6: Som led i foranstaltningen «udvikling af kvalifikationer» tilskyndes SMVerne til et tæt 
samarbejde med forskningscentrene med det formål at gøre FTU mere tilgængelig for SMVerne. Der 
gives støtte til interne uddannelsesaktioner, og den samiske befolkning (laplænderne) er blevet 
tilskyndet til at oprette virksomheder. 
Under SMV-initiativct illustrerer lo projekter endvidere Fællesskabets indsats til fordel for SMVer i 
Sverige: 
• Det «integrerede produktionsnet på Internettet». Dette projekt skal konkret vise fordelene ved 
informationsteknologierne og forbinde virksomhederne og andre partnere i et fleksibelt 
samarbejde. Der er også skabt mulighed for "distancesamarbejde". Ca. 30 SMVer fra fire 
forskellige erhvervssektorer er udvalgt til at afprøve dette nye system. 
• Projektet «innovationen og virksomhederne 1997-1999» går ud på at øge innovationslysten i 
SMVer med stort udviklingspotentiale. 15 SMV ere fra Vârmland-regionen deltager i projektet. 
MÅL 2 
De lem mål 2 SPD'er er koncentreret om foranstaltninger til forbedring af de rammebetingelser, 
erhvervslivet arbejder under, støtte til de lokale SMVer og udvikling af turismen. Der er opstillet 
ambitiøse jobskabelsesmål (21.000 nye arbejdspladser), mål, som holder eller endog er blevet 
overskredet. 
Efter midtvejsevalueringen besluttede overvågningsudvalgene at forelage visse ændringer i 
programmerne. Ændringerne vedrører fordelingen af provenuet fra pristalsreguleringen, 
bevillingsoverførsler mellem foranstaltninger, en forhøjelse af den højeste EU-medfinansieringssats 
for visse foranstaltninger, indførelse af et nyt projekt «regionalt utvecklingsstod» samt 
sammenlægning af visse foranstaltninger. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 101 
MÅL 3 OG 4 
Som følge af, at SPD'et for mål 3 først blev vedtaget så sent som i december 1995, kom aktionerne 
først rigtig i gang i efteråret 1996. Siden da er antallet af projekter og deltagere øget væsentligt og 
nåede i slutningen af 1997 op på ca. 1.190 projekter og 90.000 deltagere. Ca. 20% af de deltagere, 
som afsluttede deres uddannelse i august 1997, har fundet beskæftigelse. EDB-uddannelsescentrene 
for de unge blev en uventet succes. Alt i alt deltog flere kvinder (53%) end mænd i foranstaltningerne, 
hvis man ser bort fra indvandrerbefolkningen (44% kvinder). 
I 1997 bekræftedes tendensen til en diversificering af partnerskabet. Selv om kommunerne fortsat 
havde det største ansvar for projekterne, mindskedes deres andel væsentligt, efterhånden som andre 
socioøkonomiske aktører trådte til. Andelen af private virksomheder, der optræder som 
projektansvarlige, voksede klart i 1996 og 1997 og nåede i 1997 op på 28%. 
Også SPD'et for mål 4 blev vedtaget sent (i februar 1996). 77% af SPD'ets bevillinger går til et 
system til fremme af en tilpasning af arbejdstilrettelæggelsen og individuel uddannelse af målgrupper 
i SMVerne. Ved midtvejsevalueringen anbefaledes visse forbedringer, men ingen overførsler mellem 
foranstaltninger. Evalueringen har vist, at programmet har haft en meget gunstig effekt på såvel 
beskæftigelsen som SMV'ernes interne udvikling. 
MÅL 5a-landbrug 
Kompcnsationssystemct, som blev indført i 1995, tegner sig for den storste del af bevillingerne til 
forbedring af landbrugsstrukturerne. 24.000 landbrugere fik udbetalt kompensation i 1997. I 1996 
iværksattes en foranstaltning, der skulle støtte etableringen af unge landbrugere. I 1997 var ca. 155 
unge landbrugere omfattet af denne foranstaltning, hvilket bringer antallet af unge landbrugere, som 
deltager i programmet, op på 800. Tallet er imidlertid lavere end forventet og falder fra år til år. Vod 
udgangen af 1996 blev en investeringsstøtteordning for landbrugsbedrifter godkendt. Ordningen kom 
først i gang i 1997, og hidtil har kun 87 landbrugere haft glæde af den. Projekterne er koncentreret om 
miljøbeskyttelse, beskyttelse af dyr og diversificering af aktiviteterne. 
Støtten til produktion og afsætning af landbrugsprodukter blev vedtaget i marts 1996. 
Foranstaltningen berører især kødsektoren og sektoren for mælk og mejeriprodukter. De fleste af 
projekterne i kødsektoren tager sigte på en forbedring af hygiejnen. 
56 mio. ECU blev endvidere overført fra ikke-anvendte mål 5a-foranstaltninger til mål 6-programmer 
(43,3 mio. ECU), mål 5b-programmer (7,7 mio. ECU) og til en nyskabende aktion i henhold til artikel 
10 i EFRU-forordningen. 
MÅL 5a-fiskeri 
Investeringerne indtager en vigtig plads i såvel forarbejdningen af fisk som moderniseringen og 
fornyelsen af fiskerflåden. Overvågningsudvalget besluttede efter midtvejsevalueringen at fordele 
provenuet fra pristalsreguleringen. 
MÅL 5b 
Efter en langsom start i efteråret 1996 øgedes tempoet for iværksættelsen af de fem SPD'er kraftigt i 
1997 undtagen for visse foranstaltninger. Administrative startvanskeligheder gik ud over 
udbetalingerne, men situationen er blevet klart bedre som følge af den generelt høje udnyttelse af 
forpligtelsebevillingerne. Efter midtvejsevalueringen forslog overvågningsudvalgene for 
Vasterbotten-Gavle-Dala, Gotland og Skargarden visse ændringer, der skulle fremskynde 
iværksættelsen. Ændringerne vedrørte dels bevillingsoverførsler mellem foranstaltninger, dels en 
forhøjelse af satsen for EU's medfinansiering. I 1997 foreslog Sverige ligeledes en overførsel til mål 
5b af 7,7 mio. ECU, der ikke var blevet udnyttet under mål 5a. Beløbet skulle gå til lån til unge 
iværksættere inden for rammerne af de fem SPD'er samt til en indsats på Gotland, der skulle opveje 
lukningen af en sukkerfabrik på øen. 
102 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
MÅL 6 
SPD'et for mål 6 tager sigte på oprettelse af 9.500 nye arbejdspladser og 900 virksomheder. Ifølge 
midtvejsevalueringen vil disse mål blive nået. Overvågningsudvalget vedtog på sit møde i november 
en række ændringer. En del af provenuet fra pristalsreguleringen i 1996 og 1997 blev fordelt, og man 
drøftede anvendelsen af de 43,3 mio. ECU, der var blevet overført fra mål 5a. Antallet af 
foranstaltninger blev reduceret fra 30 til 25, og EU-medfinansieringssatsen blev hævet fra 50% til 
75% hvad angår foranstaltningen vedrørende lokaludvikling og udvikling af landdistrikter samt 
foranstaltningen vedrørende den samiske befolknings opdræt af rensdyr. Endelig blev projektet 
«regionalt utvecklingsstôd», der går ud på at medfinansiere SMV-fremmende projekter, vedtaget. 
2. EU-initiativerne 
Gennemførelsestempoet for de otte INTERREG H-A-programmer, som Sverige deltager i, steg 
kraftigt i 1997. Ved udgangen af 1997 var der således disponeret over hele støtten, mens 30% var 
blevet udbetalt. Der er dog kun sket få udbetalinger til de endelige støttemodtagere. I årets løb blev to 
programmer («Nordens grønne bælte» og «Nordkalotten») ændret for at bringe overensstemmelse 
mellem programmernes geografiske dækning og beslutningsstrukturerne i forbindelse med 
foranstaltninger, der angår samerne. 
INTERREG II-C-programmerne for Østersøen og Nordsøen blev begge godkendt i december 1997. 
Betalingsbevillingerne for Østersø-programmet er allerede udnyttet 50%. 
URBAN-initiativet i Malrno (den tredjestørste by i Sverige) blev først godkendt i december 1996. På 
trods heraf var der ved udgangen af 1997 allerede disponeret over samtlige bevillinger. 
SMV-programmet, som omfatter mål 2-, 5b- og 6-regionerne, blev godkendt i juli 1996. Ved 
udgangen af 1997 var der disponeret over samtlige bevillinger, og 30% af disse var betalt. Et af 
programmets mål er gennem et net at forbinde ca. 1.000 SMVer med andre svenske virksomheder 
eller organisationer. 
KONVER er det eneste initiativ vedrørende industriel omstilling, Sverige deltager i. Initiativet berører 
byerne Karlskoga og Karlsborg. Programmet blev godkendt i 1996. Ved udgangen af 1997 var ca. 
34% af støtten blevet udbetalt til Sverige, uden at der dog var foretaget nogen udbetaling til de 
endelige støttemodtagere. 
Selv om LEADER li-programmet «det nationale net» først blev vedtaget i 1997, er 
bevillingsudnyttelsesgraden allerede yderst tilfredsstillende. 100% af forpligtelsesbevillingerne og 
40%; af betalingsbevillingerne er således allerede udnyttet. 
Hvad angår menneskelige ressourcer blev der efter den første indkaldelse af projekter udvalgt 47 
EMPLOI-projekter og 24 ADAPT-projekter. Der blev indgået henholdsvis 158 og 100 tværnationale 
partnerskabsaftaler, hvoraf de fleste blev indgået med tyske, italienske, britiske og spanske partnere. 1 
1997 blev der iværksat el projekt om nordisk samarbejde omkring formidling af got! praksis. Efter den 
anden indkaldelse af projekter blev 71 EMPLOI-projekter og 32 ADAlT-projeklei udvalgt. 
PESCA-initiativet omfatter 16 kommuner, der er afhængige af fiskeriet. De fleste af kommunerne 
ligger på vestkysten. For at forbedre bevillingsudnyttelsen vil en informationskampagne blive 
iværksat i 1998. Der vil endvidere blive stillet nationale midler til rådighed og ikke kun midler fra 
regionerne og lenene, som tilfældet er i dag. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 103 
2.2.15. DET FORENEDE KONGERIGE 
L De væsentligste elementer i støtteindsatsen under de enkelte mål 
Indsats til fordel for SMVer i Det Forenede Kongerige: 
Fondenes bidrag til SMV-foranstaltninger under de regionale mål anslås til ca. 2,4 mia. ECU, heraf 
25% til mål 1, ca. 56% til mål 2 og 19% til mål 5b. Hertil kommer ca. 120 mio. ECU under EU-
initiativerne til fordel for SMVer. 
Mål 1: I Mersevside-regionen gennemfører universitetet i Liverpool projektet «Et universitet for 
virksomhederne», som har til formål at hjælpe regionens virksomheder og skaffe arbejde til unge 
universitetsuddannede i de lokale virksomheder. Lokale virksomheder får således tilskud til at ansætte 
unge dimittender til at udvikle informationsteknologisystemer, udføre marketingopgaver osv. De unge 
dimittender følger en intensiv uddannelse i handelsfag og ansættes af virksomhederne for en seks 
måneders periode. Efter de seks måneder kan de ansættes på normale vilkår. Hidtil er der iværksat 
1.200 projekter for SM Verne i Merseyside. 1 alt 550 nye arbejdspladser er blevet oprettet. Ca. 2.000 
arbejdsløse dimittender har fundet arbejde, og 70% af disse er blevet fastansat i regionens 
virksomheder. Det er meningen, at projektet skal nå 5.000 af regionens SMVer, herunder 75% af de 
SMVer, som i det økonomiske program for Merseyside betragtes som virksomheder med stort 
vækstpotentiale. 
I Highlands & Islands i Skotland er der indført «rådgivning om informations- og 
kommunikationsteknologier». Denne rådgivningstjeneste, der oprindelig blev indført som led i 
LEADER I-initiativet, er blevet til et treårigt projekt under mål 1-programmet. Den oprindelige støtte 
fra EFRU beløb sig til 131.500 ECU, men projektet har haft så stor succes, at det er blevet viderefort 
med en ny bevilling på 360.000 ECU. Projektet tager sigte på gennem rådgivning at stimulere 
SMV'ernes investeringer i informationsteknologier. Projektet hjælper bl.a. SMVerne med at finde 
frem til nye investeringsmuligheder og tilpasser indsatsen efter hver enkelt SMVers specifikke behov 
og personalets kvalifikationer. Endvidere skal projektet hjælpe SMVerne med at overvinde «år 
2000»-problemet på edb-området. Takket være dette projekt er der oprettet over 50 varige 
distancearbejdspladser på de vestlige øer med en meget perifer beliggenhed. Rådgivningsprojektet er 
forbundet med andre europæiske projekter som f.eks. ITSCAN, som er iværksat ai'Scottish Office, og 
som støtter partnerskabsprojekter med skandinaviske organisationer i henhold til artikel 10 i EFRU-
forordningen. 
Mål 2: Alle de 13 SPD'er, der blev godkendt i 1997, indeholder en nøjere analyse af SMV'ernes 
plads i det regionale erhvervsliv og et tilsagn om en bedre overvågning af foranstaltningerne og storre 
fokusering på mindre virksomheder. SMVerne har en høj prioritet i SPD'erne, hvilket gør det muligt 
at målrette foranstaltningerne på SMVer i højere grad, end det var muligt med de generelle 
foranstaltninger til støtte af økonomiske aktiviteter og til fremme af infrastrukturer i de tidligere 
programmer. Hvert enkelt af de nye programmer definerer klart, hvilke foranstaltninger der skal 
finansieres i SMV'ernes levetid fra etableringen, og indtil finansieringen af udvidelsen er sket. 
Programmerne regulerer også SMV'ernes adgang til venturekapital på regionalt plan. 
I regionen North East England blev et projekt til fordel for SMVer, nemlig «New Enterprise 
Strategy» iværksat i 1995 på initiativ af Teesside Training and Enterprise Council. Projektet har til 
formål at stimulere væksten i nyetablerede virksomheder og skabe arbejdspladser i regionen. EFRU's 
og ESF's medfinansiering beløber sig til 1,3 mio. ECU af de samlede omkostninger på 14,8 mio. 
ECU. Projektet beslår i el sløtlenetværk af lokale partnere, som rådgiver iværksættere. Sideløbende 
hermed er der oprettet en capital grant fuml til iværksættere, som forpligter sig lil al oprelle en ny 
arbejdsplads. Herved far iværksætterne mulighed for at få stillet en startkapital på højst 4.6(M) ECU til 
rådighed. Hidtil er der gennem dette projekt ydet støtte til over 1.8(H) regionale SMVer, heraf 560, 
der er etableret af kvinder. 77% af disse SMVer overlever endnu 18 måneder efter deres oprettelse, 
104 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
hvilket er en yderst tilfredsstillende «overlevelsesprocent». Af de 3.200 arbejdspladser, som projektet 
har skabt i regionen, er 200 blevet besat af langtidsledige og 600 af unge under 25 år. 
Mål 5b: Mange regioner er karakteriseret ved at have et stort antal små og meget små virksomheder. 
SPD'erne indeholder derfor en vifte af foranstaltninger, der skal hjælpe med at udnytte disse SMVers 
vækstpotentiale. I f.eks. South-West England er de fleste af program 5b-midlerne afsat til SMVer og 
økonomisk udvikling. Foranstaltningerne omfatter målrettede uddannelser, erhvervsmæssig 
rådgivning og støtte til finansiering af infrastrukturer. Ca. 40% af fællesskabsbidraget er øremærket til 
denne prioritet, 25% går til diversificering og udvikling af andre sektorer end landbrugssektoren, 
mens ca. 15% går til finansiering af foranstaltninger til fordel for menneskelige ressourcer. 
MALI 
Tre britiske regioner er omfattet af mål 1: Merseyside, Highlands & Islands og Northern Ireland. 
Under programmernes gennemførelse i 1997 blev væglen lagt på midtvejsevalueringen og følgerne 
heraf. 
I Merseyside blev programmet således ændret i juli. Hovedændringerne var en begrænsning af støtten 
til infrastrukturer (herunder transportinfrastrukturer) og en styrkelse af foranstaltningerne til fremme 
af den økonomiske udvikling i de ugunstigst stillede lokalområder. En ny foranstaltning blev indført 
for at fremme udviklingen af informations- og kommunikationsteknologier. 
I Highlands & Islands førte midtvejsevalueringen til en anbefaling af visse justeringer, som dog ikke 
skulle ændre den oprindelige strategi gående ud på en bedre målretning af ESF-foranstaltningerne 
mod personer, der reelt har været genstand for social udstødelse. Gennemførelsen af programmet på 
fiskeriområdet tog fart. De godkendte projekter repræsenterer 53% af den samlede investering. 
I Northem Ireland fordeltes en ikke udnyttet del af provenuet fra pristalsreguleringen for de 
foregående år. Der blev ikke overført bevillinger mellem prioriteter. De fleste ændringer vedrørte 
transportforanstaltningen, som fik tilført yderligere 28 mio. ECU til forbedring af den offentlige 
transport. Andre ændringer indebar en omfattende omprioritering, selv om ændringerne kun gav 
anledning til mindre bevillingsmæssige rokeringer. F.eks. blev der lagt større vægt på de dårligst 
stillede persongrupper; flere overvågningsudvalg blev åbnet for deltagelse fra arbejdsmarkedets 
parter; og endelig blev der oprettet en gruppe til undersøgelse af rationaliseringen af 
lokaludviklingsaktionerne som følge af den succes, som SPD'et og PEACE-initiativet havde opnået 
på lokaludviklingsområdet. Foranstaltningerne vedrørende landbrugsinvesteringer forblev i 
venteposition, bl.a. som følge af utilstrækkelig medfinansiering på nationalt plan (såvel offentlig som 
privat). Som det var tilfældet i andre britiske regioner forsinkede BSB-krisen (kogalskab) i øvrigt også 
her de planlagte landbrugsinvesteringer. Gennemførelsen af fiskeriprogrammet begyndte at gå 
hurtigere, og FIUF fik tildelt yderligere 1,5 mio. ECU. 
For alle tre regioners vedkommende blev det efter midtvejsevalueringen besluttet at forbedre 
programovervågningen og opstille mere ambitiøse mål for programmerne (især målt i nye 
arbejdspladser og tilpasning af foranstaltningerne til de langtidslediges behov). 
MÅL 2 
De 13 SPD'er for mål 2 for perioden 1997-1999 blev godkendt i perioden april-juli. For første gang i 
Det Forenede Kongerige blev arbejdsmarkedets parter optaget i overvågningsudvalgene. De lokale 
politikere deltager nu fast i disse udvalg. Arbejdsmarkedets parter er som regel repræsenteret af 
Trades Union Congress' regionale kontorer og af Confederation of British Industry. Den vigtigste 
nyskabelse i programforvaltningen var anvendelsen af strategier for gennemførelsen af SPIVernes 
prioriteter og for udvælgelsen af projekter og foranstaltninger. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 105 
Mange overvågningsudvalg benytter sig af eksperter under programmernes iværksættelse. I North-
East England oprettede overvågningsudvalget således en arbejdsgruppe for lige muligheder for at 
følge udviklingen på dette område og udveksle eksempler på god praksis mellem projekterne. I visse 
regioner blev der oprettet miljøgrupper. 
Der blev lagt større vægt på jobskabelse dels gennem støtte til oprettelse og udvikling af SMVer, dels 
gennem en mere målrettet investeringsstøtte. I de fleste af SPD'erne blev tilskyndelse til 
gennemførelse af økonomiske udviklingsprojekter for lokalsamfund, navnlig bysamfund, i de dårligst 
stillede mål 2-områder udnævnt som en specifik prioritet. Alle mål 2-SPD'er indeholdt et krav om en 
omfattende gennemgang af basisinformationer samt af målene for programmernes aktiviteter, 
resultater og virkning senest seks måneder efter første møde i overvågningsudvalget. Dette vil styrke 
programovervågningen og -evalueringen. 
Ved udgangen af 1997 var der disponeret over næsten hele ESF-støtten. Der blev kun indgået få 
EFRU-forpligtelser i 1997, idet overvågningsudvalgene især koncentrerede deres indsats om at 
definere og godkende handlingsplaner og sammenknyttede projekter, som var klar til den kommende 
finansiering. Der var kun disponeret over en ret begrænset del af EFRU-støtten. 
Ikke alle programmerne for 1994-1996 nåede at blive afsluttet, og derfor blev ca. 155 mio. ECU 
overført til 1997-1999. 
MÅL 3 OG 4 
I december 1996 blev et nyt SPD for mål 3 vedtaget for perioden 1997-1999. Der blev oprettet et nyt 
organ, der skulle gennemføre programmerne, og som skulle gøre det muligt klart af afdække hver 
enkelt regions behov. De regionale udvalg står herefter for fordelingen af midler på lokalt plan. 
Udvalgene ledes af regeringsembedsmænd og har som medlemmer bl.a, repræsentanter for hver 
erhvervssektor samt for arbejdsmarkedets parter. Hver region udarbejder en regionaludviklingsplan, 
hvori der i forbindelse med SPD'et fastlægges en strategi og en prioritering, ligesom der fremlægges 
taloplysninger. Denne regionalisering af indsatsen gjorde det muligt for overvågningsudvalget klart at 
påvise komplementariteten mellem mål 3-foranstaltningerne og foranstaltningerne under mål 2. 5b og 
EU-initiativerne. 
Den 18. november 1997 forelagde de britiske myndigheder Kommissionen deres mål 4-program. 
Umiddelbart derefter påbegyndtes forhandlingerne om SPD'et for perioden 1998-1999. Dette SPD 
blev vedtaget af Kommissionen den 13. marts 1998. ESF's medfinansiering beløber sig til 247,4 mio. 
ECU (samlede omkostninger: 549,6 mio. ECU). 
MÅL 5a-landbrug 
Ca. 95% af de 138 mio. ECU, der er afsat til forbedring af landbrugsstrukturer, skal benyttes til 
kompensationsudbetalinger. I 1997 modtog ca. 58.000 bedrifter sådanne udbetalinger. De resterende 
5% gik til finansiering af investeringsprojekter. 
Hvad angår støtten til produktion og afsætning af landbrugsprodukter har Det Forenede Kongerige 
fået tilladelse til al begrænse støttens anvendelse i England til projekter modtaget inden udgangen af 
marts 1996. I Scotland og Wales linder støtteforanstaltningerne anvendelse indtil udgangen af 1999. 
»Som følge heraf blev EUGFL's bidrag sat ned fra de oprindelige 227 mio. ECU (il 51 mio. ECU. 
Ved udgangen af 1997 var ca. 187 projekter blevet godkendt. De fleste af projekterne vedrørte 
sektorerne frugt og grønsager, kød, kartofler og mælk. 
MÅL5a-fiskeri 
Ved udgangen af 1997 var over 33% af investeringerne blevet godkendt. De godkendte investeringer 
drejede sig om tilpasning af fiskeriindsatsen (oplægning), modernisering af fartøjernes 
sikkerhedsudstyr, produktion og afsætning, havnefaciliteter osv. Tallet forventes at stige, særlig for 
106 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Wales' vedkommende. Som følge af manglende offentlig støtte blev der endvidere kun investeret 
meget lidt i akvakultursektoren. 
Oplægningsprojektet blev iværksat i august 1997 og vil koste i alt 21 mio. ECU. Ifølge dette projekt 
skal yderligere 108 fiskerfartøjer oplægges, hvilket vil bringe Det Forenede Kongerige i nærheden af 
målene i det flerårige udviklingsprogram (FUP HI). Ca. 700 fiskerfartøjer er blevet oplagt i de seneste 
fem år. En evalueringsrapport om oplægningsordningen i Det Forenede Kongerige har bekræftet 
ordningens succes. 
Efter langvarige drøftelser og forhandlinger blev det nye FUP IV for perioden 1997-2001 godkendt i 
december. Fiskeriindsatsen vil blive reduceret ved en kombination af en begrænsning af antallet af 
fartøjer og en begrænsning af fiskeriaktiviteten. Der er fastsat mål for hvert enkelt fiskerisegment. 
MÅL 5b 
For samtlige 11 programmer blev der valgt en integreret løsning. Hvor det var muligt, blev 
udviklingen af SM Ver og landbruget koblet sammen for at maksimere programmernes effekt. 
Den foreløbige evaluering af de 11 programmer er stort set afsluttet. De foreløbige resultater 
bekræfter validiteten af den oprindelige strategi og de oprindelige finansielle tildelinger. Der foreslås 
kun få ændringer af finansieringsplanerne. Til trods for de forbehold, der er taget, vil programmernes 
jobskabelsesmål sandsynligvis blive mere end opnået. 
Som tilfældet er for mål 5a kan arbejdsmarkedets parter og de lokale folkevalgte nu også deltage i 
overvågningsudvalgene. 
2. EU-initiativerne 
De sidste EU-initiativprogrammer blev godkendt i slutningen af 1997: 3 SMV (England mål 2. 
England mål 5b, Merseyside) og 4 URBAN (Brighton, Bristol, Coventry og Leeds). Hertil kommer 
det tværnationale INTERREG HC-program «Nordsøen», som Det Forenede Kongerige deltager i. 
I SMV-programmerne for England er der fastlagt tre indsatsområder: direkte SMY-stotte, der skal 
hjælpe SM Verne med at udvikle egne strategier i samarbejde med internationale partnere; etablering 
af et internationalt SMV-netværk; og udvikling af menneskelige ressourcer. Disse tre programmer 
forventes at føre til oprettelse af 3.5(H) nye arbejdspladser i de kommende fire år. 
Programmerne under de fire EU-initiativer vedrørende industriel omstilling (KONVER, RETEX, 
RESIDER II og RECHAR II) er blevet forlænget indtil udgangen af 1999 og har fået tilfø/i ekstra 
midler fra reserven. 
Hvad angår URBAN er der vedtaget fire nye programmer som følge af fordelingen af reserven, 
ligesom Merseyside-programmet er blevet udvidet til at omfatte Leasowe-kommunen. I Northern 
Ireland omfatter URBAN-programmet foranstaltninger til fremme af samarbejdet mellem 
lokalsamfundene ud over de traditionelle renoveringsforanstaltninger for nedslidte kvarterer i Belfast 
og Londonderry. 
En stor del af forsinkelserne i gennemførelsen af betalingerne under PEACE-initiativet kan tilskrives 
initiativets finansielle forvaltningssystem, hvor midlerne kanaliseres gennem finansielle mellemled og 
distriktspartnerskaber. Europa-Parlamentet vedtog i efteråret at bevilge PEACE-initiativet en ekstra 
støtte på 100 mio. ECU. Det er endvidere muligt, at en støtte på yderligere KM) mio. ECU vil blive 
vedtaget i 1998. 
Inden for menneskelige ressourcer blev 339 nye EMPLOI-projekter udvalgt efter den anden 
indkaldelse af projekter. 48 af de 339 projekter vedrører mål 1-regioner (heraf 27 for Northern 
Ireland). De britiske myndigheder foreslog i slutningen af 1997 at overføre 16 mio. ECU fra ADAPT-
initiativet til EMPLOI-initiativet, men denne overførsel har endnu ikke fundet sted. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 107 
178 ADAPT-projekter blev udvalgt efter den anden indkaldelse af projekter. 14 af projekterne var mål 
1-projekter (heraf ni for Northern Ireland). De vedtagne projekter var imidlertid ikke så dyre som 
budgetteret, hvilket er baggrunden for anmodningen om en overførsel på 16 mio. ECU. Selv efter 
denne overførsel vil en stor del af ADAPT-støtten dog være uudnyttet. Derfor har de britiske 
myndigheder efter aftale med Kommissionen foreslået en tredje indkaldelse af projekter (begrænset 
udbud) i 1998 i tilknytning til den britiske regerings projekt «Et universitet for industrien». 
På LEADER Il-området har det vist sig problematisk, at der ikke findes et af EU medfinansieret 
nationalt net. Den manglende enighed om, hvorfra den nationale medfinansiering skal hentes, risikerer 
at hindre iværksættelsen af LEADER Il-foranstaltningerne. Der er ganske vist sket fremskridt efter 
etableringen af LEADER-aktionsgrupperne (LAG'erne) i mål 5b-områderne, men det har alligevel 
ikke været muligt at udnytte alle bevillingerne. Mål 5b-LAG'erne har især haft vanskeligt ved at 
skaffe offentlig regional og lokal medfinansiering som supplement til fællesskabsfinansieringen, 
hvilket bremser interventionernes gennemførelse. Visse LAG'er er begyndt at udvikle tværnationale 
kontakter. De 24 LEADER-grupper, der i Northern Ireland er valgt til at iværksætte programmet, går 
til opgaven med stor alvor. 
Under PESCA-initiativet har det været nødvendigt at oprette mange arbejdsgrupper, der kan sikre, at 
projekterne opfylder de reelle behov "i marken". Fiskerierhvervet, som først var forbeholdent over for 
PESCA-initiativet, er blevet begejstret for mange af foranstaltningerne. Fremskridtene forventes al 
tage yderligere fart i 1998. 
W0) 
KAPITEL 3: 
EVALUERING OG ANALYSE AF STRUKTURFONDENES VIRKNINGER 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 111 
Evalueringerne i 1997 havde to formål: 
• at effektivisere fondenes anvendelse; 
• at forberede de fremtidige programmeringer af strukturfondsstøtten. 
Der skulle i første omgang foretages foreløbige evalueringer, ligesom interventionernes effektivitet 
skulle undersøges. De foreløbige evalueringer kan også betragtes som et første bidrag til den 
efterfølgende programmering, idet evalueringerne bl.a. danner grundlag for udarbejdelse af 
udviklingsplaner og valg af egnede styringsmetoder. 
Derefter skulle der på fællesskabsplan gennemføres tematiske evalueringer rettet mod et begrænset 
antal områder (SMV'er, F&U og innovation, miljø) og ét horisontalt tema (partnerskabet). De 
tematiske evalueringer afviger fra de foreløbige evalueringer ved at gå på tværs af sektorerne, idet 
man ved de tematiske evalueringer søger at finde frem til egnede strategier til brug for en nærmere 
undersøgelse af visse støtteprioriteter. 
Beskæftigelsestemaet går igennem alle evalueringer som en horisontal prioritet. Målingen af de 
forskellige programmers beskæftigelseseffekt skal nemlig ske på grundlag af pålidelige og 
sammenlignelige beregninger. Endelig blev der gjort en del ud af at konsolidere evalueringsmetoderne 
og -værktøjerne, uddanne brugerne og formidle evalueringsresultaterne til disse. 
3.1. FORELØBIGE EVALUERINGER 
Der blev i 1997 foretaget foreløbige evalueringer for samtlige mål. Resultaterne af disse evalueringer 
kan benyttes som grundlag for programtilpasninger. 
Status over EUSR'erne og SPD'erne for mål 1 og 6: 
I 1997 blev der gennemført ca. 100 foreløbige evalueringer af mål 1 og 6 i de forskellige 
medlemsstater. Formålet var at kontrollere effektiviteten, inkl. omkostningseffektiviteten, af 
interventionerne samt kvaliteten af styresystemerne. Disse evalueringer kan eventuelt føre til en 
kvalitetstilpasning af interventionerne. 
Der er forskel på, hvor grundigt medlemsstaterne går til værks. Der er også forskelle mellem 
programmerne i samme medlemsstat. I Italien besluttede man f.eks. først at foretage en «intern« 
evaluering af EUSR'en, idet det ikke lykkedes at gøre udvælgelsen af de uafhængige bedømmere 
færdig i 1997. 
For mål 1-programmer, hvis finansielle andel af Strukturfondene kan beregnes på nationalt plan. er 
der i evalueringerne også indgået skøn over de makroøkonomiske virkninger. Den mest gængse 
makromodelmetode, der simulerer strukturfondsinterventionernes efterspørgsels- og udbudsmæssige 
bivirkninger, er nu veletableret, selvom metoden må udvikles yderligere på visse felter. Trods 
forskellene i meloder og resultater bekræftede alle evalueringer, at de vigtigste mål I-programmer har 
haft positive vækst- og beskæftigelsesvirkninger. 
Ca. i midlen af 1998 vil Kommissionen i en særskilt rapport gøre status over indholdet og 
anvendelsen af disse evalueringer. Kommissionen vil i rapporten også søge at beskrive, i hvilket 
omfang der er taget hensyn til Kommissionens retningslinjer ved midtvejstilpasningerne af 
interventionerne. 
Der er eller vil blive foretaget tilpasninger i de fleste EUSR'er og SPD'er. De sidste tilpasninger vil 
være afsluttet i løbet af første halvår 1998 undtagen for Merseyside, Irland og Nordirland. Nedenfor 
følger de vigtigste oplysninger, der foreligger for mål 1. 
112 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
I de nye tvske delstater blev de operationelle programmer underkastet eksterne evalueringer, hvis 
resultater blev forelagt overvågningsudvalgene og de forskellige underudvalg. Der blev endvidere 
foretaget en samlet evaluering af hele EFR'en omfattende en sammenfatning af de forskellige 
delevalueringer. De regionale myndigheder har i høj grad været inddraget i evalueringerne. Disses 
indvirkning på gennemførelsen af interventionerne er dog vanskelig at måle som følge af de mange 
økonomiske justeringer, der finder sted under hele programforløbet. 
1 Burgenland (Østrig) drøftes evalueringsrapporten hen ad vejen mellem partnerne. Dette har ført til 
anbefalinger om bl.a. en nødvendig rationalisering af den økonomiske støtte til virksomhederne og 
øget støtte til oprettelse af virksomheder og til turistprojekter i den sydlige del af Burgenland med 
henblik på at skabe nye beskæftigelsesmuligheder. I den foreløbige evaluering lægges der endvidere 
vægt på nødvendigheden af en bedre overvågning (navnlig hvad angår indsamling af oplysninger) og 
en styrkelse af den horisontale koordinering mellem de forskellige administrationer. Der er kun 
foretaget få finansielle tilpasninger, som ikke ændrer støtteprioriteringen. 
I Hainaut (Belgien) blev der i april 1997 foretaget en foreløbig evaluering af SPD'et, som blev 
grundigt drøftet i overvågningsudvalget. Det blev på baggrund af anbefalingerne i 
evalueringsrapporten besluttet at ændre programmeringerne på visse punkter. Man besluttede bl.a. at 
opgive foranstaltningen om omstilling af nedslidte industriområder til fordel for øget støtte til 
virksomhederne. Denne ændring skulle give mere effektive strukturinterventioner på mellemlangt og 
langt sigt. 
Hvad angår de spanske mål 1-regioner bekræftede evalueringerne, at programmerne skrider 
planmæssigt frem. Hovedkonklusionen var, at der ikke bør ske store ændringer i EUSR-
interventionerne, men at det er nødvendigt at forbedre overvågningssystemet. Hovedændringerne i 
forhold til den oprindelige EUSR er en forøgelse af støtten til erhvervslivet, optagelse af «udvikling af 
informationssamfundet» som nyt underområde samt finansiering af de regionale og lokale 
beskæftigelsespagter. 
Der blev foretaget foreløbige evalueringer i de franske mål l-regioner. Rapporten for Reunion var 
ikke færdiggjort ved udgangen af 1997. For Guadeloupe. Guyane og Martinique skete der liere 
omprogrammeringer for at fremskynde iværksættelsen af interventionerne. Evalueringerne i disse \\v 
regioner har vist, at tilpasningerne har været hensigtsmæssige, og har - f.eks. i Martiniques tilfælde -
afsløret overvågningssystemets svagheder, som undertiden har vanskeliggjort omprogrammeringerne. 
Evalueringsrapporten for Corse blev udarbejdet i juni 1997, men påvirkede ikke programmets 
praktiske gennemførelse. 
Den foreløbige evaluering for Nord-Pas-de-Calais byggede på oplysninger fra den overvågning, som 
de regionale administrationer havde etableret. Blandt anbefalingerne kan nævnes en styrkelse af 
integrationen mellem EFRU- og ESF-foranstaltningerne og en mere restriktiv anvendelse af 
udvælgelseskriterierne ved fordelingen af beskæftigelses- og innovationsstøtten blandt SMV'crne. På 
grundlag af evalueringen traf overvågningsudvalget en række beslutninger om programændringer, 
bl.a. en omdirigering af støtten for at tilgodese foranstaltningerne med den største 
beskæftigelseseffekt, en kraftigere inddragelse af den private sektor i turistinvesteringerne saml 
overførsel af bevillinger lil miljøforanstaltninger. 
1 de græske regioner blev 13 evalueringsrapporter om de regionale programmer færdiggjort, og der 
blev udpeget bedømmere, der skulle evaluere sektorprogrammerne og samtlige EUSR'er. Disse 
fremskridt blev dog sat tilbage af manglende ressourcer i de nationale og regionale administrationer. 
Der blev på Kommissionens initiativ arrangeret et seminar til udveksling af erfaringer. 
Tilpasningen af de regionale programmer blev foretaget i første kvartal 1997. Tilpasningen førte 
hverken til bevillingsoverførsler mellem programmerne eller til ændring af prioriteringen. I andet 
halvår 1997 foretog de nationale og regionale myndigheder mere omfattende justeringer af 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 113 
sektorprogrammerne. Disse justeringer og tilpasninger forventes at føre til ændringer i EUSR'en i 
løbet af første halvår 1998. 
I Irland var midtvej sundersøgelsen karakteriseret ved den betydning, evalueringerne er blevet tillagt i 
beslutningsprocessen. Som led i partnerskabet gennemgik de nationale myndigheder og 
Kommissionens tjenestegrene sammen midtvejsevalueringen af EUSR'en. Samtlige operationelle 
programmer havde i forvejen været genstand for foreløbige evalueringer, som blev godkendt og 
behandlet i de respektive overvågningsudvalg. 
I lyset af de ændrede økonomiske forudsætninger peger midtvejsevalueringen af EUSR'en mod visse 
strategiske kursændringer. Det foreslås f.eks. at øge støtten til infrastrukturerne uden for byerne og 
støtten til udstødelsestruede persongrupper samt at reducere støtten til virksomhederne, især hvad 
angår stærkt efterspørgselsstyrede aktiviteter eller aktiviteter, hvor offentlig støtte ikke er helt 
berettiget. Rapporten indeholder ligeledes en række anbefalinger om forvaltningen og iværksættelsen 
af interventionerne for at opveje den manglende konkurrence, der præger visse delvis 
strukturfondsfinansierede offentlige tjenester, og den dårlige kvalitet af visse overvågnings- og 
evalueringsindikatorer. 
Overvågningsudvalgets retningslinjer for midtvej sundersøgelsen (vedtaget i juli 1997) er i høj grad 
inspireret af bedømmernes forslag og nødvendigheden af at styrke visse foranstaltninger i 
overensstemmelse med Fællesskabets prioriteter (f.eks. de regionale og lokale beskæftigelsespagter). 
De finansielle tilpasninger har ganske vist ikke betydet en væsentlig ændring af EUSR'ens strategiske 
prioriteter (reallokering af 160 mio. ECU fra strukturfondene), men har dog medført strukturelle 
ændringer, hvis virkninger først vil slå igennem på mellemlangt og langt sigt. 
I de syditalienske regioner afdækkede den foreløbige evaluering foretaget af centraladministrationen 
mangler i programmeringen, især hvad angår de kvantificerede mål (inkl. de beskæftigelsesrelaterede 
mål). Resultaterne af den foreløbige evaluering taler endvidere for en rationalisering af 
virksomhedsstøtteordningerne, en øget indsats til fremme af efter- og videreuddannelsen og de 
nyskabende uddannelsesaktioner samt en forenkling af procedurerne for projektudvælgelse. isair hvad 
angår EUGFL-Udviklingssektionen. De fleste af de operationelle programmer blev tilpasset for bedre 
at kunne udnytte bevillingerne, mens de igangværende ændringer af EUSR'en vil blive styret af 
nødvendigheden af at anvende de ikke-programmerede bevillinger til mere effektive interventioner, 
der opfylder væsentlige prioriteter som f.eks. beskæftigelsen (her tænkes især på de regionale og 
lokale beskæftigelsespagter). 
I Portugal bekræftede midtvejsevalueringen alt i alt de prioriterede felter i EUSR'en og de tilsvarende 
bevillinger. De foreslåede justeringer med henblik på midtvej sundersøgelsen går især ud på at fremme 
jobskabelsen yderligere, øge miljøindsatsen, støtte SMVerne, fremme indførelsen af nye teknologier 
(især teknologier, der har relation til informationssamfundet og SMVerne) og lærdiggore visse 
basisinfrastrukturer. 
Den foreløbige evalueringsrapport for Flcvoland (Nederlandene) (december 1997) indeholdt bl.a. 
forslag om en bedre integrering af fondene for at øge synergieffekten mellem de forskellige 
strukturstøttekategorier. Overvågningsudvalget har ikke fulgt denne opfordring og har kun foretaget 
mindre ændringer i programmet. Det må dog fremhæves, at især ESF-foranslaltningerne allerede var 
blevet justeret i december 1996. Bl.a. blev beskæftigelsesstøtten forøget. 
I Det Forenede Kongeriges tre mål 1-regioner har evalueringerne i 1997 spillet en væsentlig rolle for 
omprogrammeringen af støtten. For Nordirland havde bedømmeren foreslået en række muligheder, 
herunder en «nulløsning» (ingen ændringer), som i sidste ende blev vedtaget af overvågningsudvalget. 
For SPD'et for Merseyside tager programændringerne hensyn til konklusionerne af evalueringen og til 
Kommissionens retningslinjer for strukturfondsprogrammernes gennemførelse indtil udgangen af 
1999. Hvad angår Highlands and Islands vil evalueringsresultaterne blive lagt til grund for de 
reguleringer, der skal træffes beslutning om i løbet af 1998. 
114 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Resultaterne af midtvejsevalueringerne for mål 6 udgjorde et godt grundlag for 
programtilpasningerne. 
I Finland blev evalueringsrapporten behandlet i overvågningsudvalget den 1. og 2. december 1997. 
Rapporten blev offentliggjort i februar 1998. Rapporten indeholdt bl.a. forslag om at fremme 
overførsel af bevillinger mellem foranstaltninger for at give foranstaltningerne større 
gennemslagskraft. Midtvejsundersøgelsen blev færdiggjort bortset fra beslutningen om at lade 
rentegodtgørelsesordningerne indgå i programmet. 
I Sverige blev evalueringsrapporten færdig i oktober 1997 og kunne således anvendes som grundlag 
for omprogrammeringen. Det blev bl.a. anbefalet at reducere antallet af foranstaltninger og forenkle 
administrationen af strukturfondene. 
Hvad særlig angår programmerne for udvikling af menneskelige ressourcer under mål 1 bekræftede 
evalueringerne, at der var god overensstemmelse mellem programmerne og arbejdsmarkederne. 
Evalueringsresultaterne peger på en overvægt af klassiske uddannelses- og 
beskæftigelsesstøtteforanstaltninger, som navnlig unge og korttidsledige har del i. Resultaterne af 
programmerne synes at bekræfte konklusionerne i de efterfølgende evalueringer af programmerne for 
den foregående periode. De gode resultater af jobformidlingen, kvaliteten af den erhvervsmæssige 
integration og fremgangen for uddannelsesforanstaltningerne blev fremhævet. Dog er det især selve 
systemerne, der påvirkes af foranstaltningerne vedrørende menneskelige ressourcer i mål 1-
regionerne. 
Foreløbig evaluering af mål 2: 
Den forudgående evaluering af programmerne under mål 2 for 1997-1999 blev behandlet i den ottende 
årsberetning om strukturfondene (1996), hvortil der henvises. Nærværende beretning indeholder i 
punkt 3.3 også en evaluering af fondenes beskæftigelseseffekt. Hvad angår den efterfølgende 
evaluering for perioden 1994-1996 er programmerne i afslutningsfasen, og der gøres for tiden status 
over evalueringen af disse programmer. De rapporter, der foreløbig er udarbejdet, giver ikke noget 
samlet overblik over situationen. 
Foreløbig evaluering af mål 3: 
Mål 3's effekt afhænger i høj grad af medlemsstaternes social- og arbejdsmarkedspolitik. Mål 3 har 
ikke alene ændret de nationale eller regionale politikker i en for arbejdsløshedstruede personer gunstig 
retning, men har også påvirket selve udformningen af foranstaltningerne. Der har hidtil været en 
overvægt af uddannelsesforanstaltninger, men der kan nu registreres en kraftig tendens til 
diversificering og vedtagelse af helhedsløsninger. Personer, der trues af langtidsledighed, har haft et 
tilfredsstillende udbytte af programmerne. Programmerne må dog i højere grad fokusere på de mest 
udsatte personer og mere langvarige foranstaltninger (som led i indslusningsforløbet). Bedømmerne 
har bemærket, at der er en overpræsentation af ungdomsforanstaltninger og en underrepræsentation af 
foranstaltninger for «personer udelukket fra arbejdsmarkedet», men denne situation kan skyldes de 
komplekse støtteregler. 
Foreløbig evaluering af mål 4: 
Med mål 4 er der med få midler skabt et nyt koncept. Efter en langsom start de to første år begynder 
idéerne at tage form på nationalt plan. Der er opstået en ny praksis på efter- og 
videreuddannelsesområdet. Som eksempler kan nævnes den spanske ordning for efter- og 
videreuddannelse, som helt styres af arbejdsmarkedets parter, og indførelsen af efter- og 
videreuddannelsesforanstaltninger i de svenske "mikro"-virksomheder. Mål 4 har i dag tre år efter 
iværksættelsen vist ikke alene sit innovative potentiale som middel til at tilpasse 
uddannelsessystemerne til de industrielle forandringer, men også sine muligheder for at nå SMV'erne, 
som traditionelt ikke er særlig uddannelsesorienterede. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 115 
Foreløbig evaluering af mål 5a - landbrug; 
Evalueringen af mål 5a-foranstaltningerne i mål 1-regionerne er omfattet af evalueringen af mål 1. 
Hvad angår regionerne uden for mål 1 evalueres de SPD'er og EUSR'er, der vedrører forordning (EF) 
nr. 951/97, af uafhængige instanser. Resultaterne af evalueringen i visse medlemsstater har været 
forelagt overvågningsudvalgene til behandling, mens evalueringen i andre medlemsstater endnu ikke 
er færdige. Nogle af rapporterne indeholder anbefalinger, som har resulteret i programændringer. 
Først i 1998 vil der blive taget skridt til en systematisering af evalueringerne af de mål 5a-
foranstaltninger, der er fastlagt i forordning (EF) nr. 950/97. 
Foreløbig evaluering af mål 5a - fiskeri: 
For seks af de 12 FIUF-programmer under mål 5a-fiskeri var evalueringen afsluttet ved udgangen af 
1997. For fire andre programmers vedkommende er evalueringerne stadig i gang (Finland, Frankrig, 
Grækenland og Nederlandene), mens evalueringen af de to sidste programmer (Italien og 
Luxembourg) endnu ikke er påbegyndt. 
Samtlige programmer vil blive analyseret i 1998, og der vil blive udarbejdet et kvalitativt resumé med 
en kvalitetsbedømmelse. Både fællesskabspolitikkerne, programmerne, foranstaltningerne og 
projekterne vil blive analyseret. 
Foreløbig evaluering af mål 5b: 
De foreløbige evalueringer er færdige for de fleste af regionerne som følge af partnernes store indsats 
i første halvår 1997. Evalueringerne har bekræftet, at strategierne i programmerne stadig er fornuftige, 
og at bevillingerne til de forskellige foranstaltninger er passende. Der skete gode fremskridt i 1997, 
efter at medlemsstaterne havde fremskyndet processen. Forsinkelserne forventes at blive begrænset 
yderligere som følge af de programændringer, de foreløbige evalueringer har peget på. Evalueringerne 
har afsløret visse problemer i overvågningssystemerne og bekræftet regionernes forventninger til 
resultaterne af programmerne. 
EU-initiativer: 
Da de fleste af EU-initiativerne først blev godkendt forholdsvis sent, er der kun foretaget foreløbige 
evalueringer for få af disse initiativer. Som eksempler kan nævnes LEADER II, EMPLOI og ADAPT: 
• LEADER II: 
Den foreløbige evaluering af EU-initiativet LEADER II er begyndt, og de første rapporter er færdige 
for visse af mål 1-regionernes vedkommende. Rapporterne vedrører 102 programmer. Heraf er nogle 
nationale, mens andre er regionale programmer, som gennemføres i mål 1-, 5b- og 6-regioner. 
Rapporterne skal foreligge i løbet af første halvår 1998. 
• EMPLOI oc; ADAPT: 
De hidtil modtagne rapporter er mest af kvalitativ art og indeholder endnu kun få kvantificerede 
analyser. Det kan dog allerede nu konstateres, at Fællesskabets og medlemsstaternes administratorer 
er stødt på visse vanskeligheder i forbindelse med forberedelsen af projektgennemførelsen, 
udbygningen og overvågningen af de tværnationale partnerskaber og fastlæggelsen af de forskellige 
parters respektive roller. I de fleste af medlemsstaterne har den foreløbige evaluering dog allerede 
givet sig udslag i praktiske anbefalinger angående anden tranche, hvilket var et af formålene med den 
foreløbige evaluering. Det er dog endnu for tidligt at evaluere EU-initiativernes reelle effekt. 
116 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
3.2. TEMATISKE OG HORISONTALE EVALUERINGER 
Kommissionen iværksatte i 1997 tematiske evalueringer med det formål at skaffe oplysninger, der 
kunne danne grundlag for en kritisk vurdering af tre af de områder, der berøres af strukturfondene. En 
særlig evaluering af partnerskabet skulle endvidere give et bedre overblik over partnerskabets 
virkninger samt mulighed for at sammenligne de erfaringer, der er opnået i de forskellige 
medlemsstater og regioner. 
De enkelte tematiske evalueringers mål og indhold beskrives nedenfor. Medlemsstaterne og Europa-
Parlamentet vil regelmæssigt blive orienteret om de vigtigste fremskridt. De første resultater af de 
tematiske evalueringer forventes at foreligge omkring midten af 1998, mens de endelige rapporter skal 
forelægges Kommissionen i december 1998. 
Små og mellemstore virksomheder (SMVer): 
Denne evaluering har strategisk betydning som følge af den stadig større vægt, der tillægges SMV-
foranstaltningerne i strukturfondssammenhæng. Der skal derfor foretages en detaljeret og systematisk 
analyse af strukturfondenes bidrag til SMV'erne i de forskellige medlemsstater. Det skal i lyset af de 
indvundne erfaringer især vurderes, om strategierne og de anvendte instrumenter (støtteordninger, 
erhvervsservice, globaltilskud osv.) er relevante, om forvaltnings- og gennemforelsesprocedurerne er 
effektive, og endelig hvilken effekt de forskellige foranstaltninger har. 
Undersøgelsen dækker et meget stort område, og man vil derfor koncentrere sig om en repræsentativ 
stikprøve af programmer, som vil blive grundigt analyseret med udgangspunkt i case studies fra 
samtlige medlemsstater. Disse undersøgelser "i marken" vil blive suppleret med en undersøgelse af de 
støttemodtagende SMV'er, hvor de støttemodtagende SMV'er vil blive sammenlignet med en 
kontrolgruppe af SMV'er, som hører til målgruppen for interventionen uden dog at have modtaget 
støtte. 
Forskning og teknologisk udvikling (FTU): 
Formålet med denne tematiske evaluering er i et bredere regionaludviklingsperspektiv at foretage en 
sammenlignende analyse af de konsekvenser, de af strukturfondene støttede FTU-foranstaltninger har 
for den regionale konkurrence. Der er allerede valgt en række temaer til sikring af evalueringens 
nytteværdi, nemlig: den relative effektivitet af FTU-foranstaltningerne; tilknytningsforholdet mellem 
forskningsinstitutionerne og virksomhederne, særlig SMV'erne; styrkelsen af de menneskelige 
ressourcer; FTU-foranstaltningernes resultater og økonomiske effekt; indvirkningen af den politik, der 
føres på nationalt plan, herunder den økonomiske virkning samt følgerne for den geografiske 
spredning af aktiviteterne; og endelig forbindelsen eller synergien med andre EU-initiativer eller -
politikker (især rammeprogrammerne for forskning). 
Strukturfondsmålene dækker forskellige geografiske områder. Det har derfor vist sig nødvendigt at 
foretage to særskilte evalueringer, én for mål 1- og 6-regionerne og én for mål 2-regionerne. Denne 
sondring mellem regionerne er berettiget, fordi regionerne ikke har de samme problemer og derfor 
kræver forskellige FTU-løsninger. 
I legionerne med udviklingsefterslæb lægges der vægt på teknologikløften, som søges udvisket 
gennem en styrkelse af det lokale og regionale forskningspotentiale for at påvirke regionernes vækst 
på længere sigt. Mål 6-regionerne er ikke helt sammenfaldende med mål l-regionerne, men man kan i 
mål 6-regionerne finde eksempler på god praksis med hensyn til udnyttelse af FTU-aktiviteteme. der 
kan overføres til andre regioner. 
Industriområderne i tilbagegang har derimod mere brug for innovation (end for forskningskapacitet) 
og en styrkelse af båndene til industrisektoren, således at der pustes nyt liv i den regionale økonomi. 
Konklusionerne af undersøgelsen vil derfor være klart forskellige, afhængig af om der er tale om mål 
I- og 6-regioner eller mål 2-regioner. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 117 
Den tematiske evaluering vil blive suppleret med mere afgrænsede evalueringer af erhvervsfremme-
og innovationscentrene (EF-EIC) eller af arbejdet i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen 
(evaluering af regionale teknologiplaner og foreløbig evaluering af RIS'erne). 
Miljø: 
For at kunne gennemføre denne evaluering (finansieret over budgetpost B2-1600) kræves, at man 
råder over de midler, der er nødvendige for bedre at kunne vurdere strukturinterventionernes samlede 
og specifikke følger for miljøet, herunder også de kvantitative følger. Der bør sondres klart mellem de 
interventioner, der har en direkte (eller bevidst) indvirkning på miljøet (f.eks. opførelse af et 
rensningsanlæg), og de interventioner, der har indirekte eller sekundære indvirkninger (f.eks. bygning 
af en vej). Indvirkningerne kan identificeres ud fra de sektorkategorier, der er fastsat i det femte 
miljøhandlingsprogram. Evalueringen, der bygger på en stikprøveundersøgelse af programmerne, vil 
gøre det lettere at integrere miljødimensionen i de fremtidige programmeringer og identificere de 
områder, der kræver konkret handling. 
Evaluering af partnerskabet: 
Denne evaluering omfatter en systematisk undersøgelse af vanskelighederne for et effektivt 
partnerskab underlagt subsidiaritetsprincippet, samt de vilkår, dette partnerskab arbejder under. 
Evalueringen skal også resultere i anbefalinger om en bedre ansvarsfordeling mellem de forskellige 
aktører. Ved undersøgelsen skal der tages hensyn til en række specifikke karakteristika som f.eks. 
interventionernes art og de institutionelle systemers forskelligartethed. Undersøgelsen vil rent praktisk 
blive inddelt i to faser, nemlig dels en undersøgelse af den administrative og institutionelle ramme, 
dels en undersøgelse af de enkelte medlemsstaters retningslinjer for programmering og styring af 
strukturinterventionerne. På grundlag af evaluenngen al de konkrete partnerskaber og disses 
effektivitet vil man kunne verificere validiteten af et af principperne for strukturfondenes funktion. 
Efterfølgende evaluering af LEADER I; 
I den foreløbige rapport fra november 1997 er der gjort rede for resultaterne af undersøgelsen af 217 
lokal aktionsgrupper (LAG). Rapporten beskriver disse gruppers sammensætning, ledelsesform og 
aktiviteter i de forskellige lande. På grundlag heraf er grupperne blevet inddelt efter typer. Herefter 
blev 52 grupper udvalgt til en grundigere analyse, som især skulle fokusere på LEADER'S 
indvirkning på lokalområdet. Af de første resultater fremgår, at grupperne efter en vanskelig start har 
fået gennemført de i deres handlingsplan fastsatte foranstaltninger. Disse foranstaltninger har, selv om 
de har meget lokal karakter, givet en væsentlig fremdrift i de berørte områder. Rapporten beskriver 
også den rolle, som myndighederne på regionalt, nationalt og fællesskabsplan spiller i forbindelse 
med iværksættelse og styring af initiativet. Rapporten indeholder herudover en analyse af LEADER-
nettet, som viser de gode resultater, man har opnået. Den endelige rapport, som forventes at foreligge 
i begyndelsen af 1998, vil formentlig indeholde nye oplysninger om lokalaktionsgruppernes 
indflydelse og en gennemgang af resultaterne af undersøgelsen af de 52 udvalgte grupper. 
3.3. EVALUERING AF BESKÆFTIGELSESEFFEKTEN 3 
Efter det ekstraordinære beskæftigelsestopmøde i Luxembourg er evalueringen af 
strukturinterventionernes beskæftigelseseffekt blevet højt prioriteret. Der er i de senere år foretaget 
flere vurderinger af beskæftigelseseffekten af den støtte, der ydes under de forskellige mål. 
Mål 2 er et godt eksempel: 
De foreliggende vurderinger viser f.eks. i mål 2's tilfælde store forskelle mellem 
beskæftigelsesmålingerne (forventet eller reel beskæftigelse) og de tilknyttede effektivitetsindikatorer 
afhængig af, om det drejer sig om forudgående eller efterfølgende vurderinger. 
118 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
De efterfølgende vurderinger for perioden 1989-93 indikerer en nettotilgang af arbejdspladser på ca. 
450 000 enheder, dvs. alt i alt ca. 50% af bruttotilgangen (ca. 850 000 enheder). I gennemsnit er der 
for hver 1 mio. ECU i strukturfondinvesteringer skabt ca. 140 bruttostillinger eller 73 nettostillinger. 
Også ifølge de efterfølgende vurderinger er gennemsnitsomkostningerne pr. oprettet eller bevaret 
arbejdsplads på ca. 22 000 ECU (41 700 ECU for en nettoarbejdsplads). 
For hele den nuværende programmeringsperiode (1994-99) er der forudgående vurderinger, som er 
indeholdt i medlemsstaternes programmer. Antallet af nye arbejdspladser stiger fra 650 000 enheder i 
perioden 1994-96 til 880 000 enheder i perioden 1997-99. Effektivitetsindikatorerae, og især de 
gennemsnitlige omkostninger pr. arbejdsplads, er nogenlunde identiske for de to perioder. Det skal 
dog bemærkes, at vurderingerne i forbindelse med de nuværende programmer alene vedrører de 
foranstaltninger, hvis beskæftigelseseffekt er blevet målt. Disse foranstaltninger repræsenterer ca. to 
tredjedele af de samlede støtteomkostninger. 
De observerede afvigelser kan tilskrives strukturfondenes vækst mellem de to perioder, bl.a. som 
følge af bevillingsoverførsler mellem programmerne, og en vis omlægning af støtten, som er gjort 
mere produktionsorienteret for at fremme beskæftigelsen. Disse oplysninger skal dog bruges med 
varsomhed, dels fordi de enkelte foranstaltningskategorier ikke er blevet "dissekeret" på ensartet 
måde, dels fordi der mangler et sammenligneligt beregningsgrundlag. Som følge af disse objektive 
begrænsninger kan der ikke drages definitive konklusioner med hensyn til interventionernes 
beskæftigelseseffekt og omkostningseffektivitet. 
Mål 2-interventionernes anslåede beskæftigelseseffekt (1994-1999) 
I 1994-1996* I 1997-1999** 
forudg. vurd. forudg. vurd. 
Bruttoarbejdspladser, skabt eiler bevarede (1.000) 650 880 
Antal arbejdspl. pr. investeret mio. ECU (strukturf.) 93,1 96,2 
Gennemsnitsomk. pr. skabt eller bevar. arbejdspl. (i ECU) 10.730 10.400 
* Samlede skøn på grundlag af oplysningerne i SPD'erne (EUSR/OP for Spanien) inkl. 
Sverige og Østrig for perioden 1994-1999 
** Skøn angivet af medlemsstaterne i SPD'erne (EUSR/OP for Spanien) alene på 
grundlag af for-anstaltninger, hvis beskæftigelseseffekt er blevet målt. 
For at skaffe mere pålidelige vurderinger af beskæftigelseseffekten - især i de områder, for hvilke det 
er vanskeligt at udarbejde makroøkonomiske estimater - er der foreslået en fremgangsmåde, som er 
offentliggjort i MEANS -bulletin nr. 5: «Måling af beskæftigelseseeffekten». En mere nøjagtig 
evaluering og en sammenligning af de reelle beskæftigelsesvirkninger kræver en beregning af den 
forventede nettobeskæftigelseseffekt. Denne beregnes på grundlag af bruttoeffekten (den samlede 
effekt ifølge støttemodtagernes oplysninger) under hensyntagen til "windfall"-effekten (de positive 
virkninger, der under alle omstændigheder ville være opstået), fortrængningseffekten 
(beskæftigelseseffekten af de arbejdspladser, der går tabt inden for samme målområde) og de indirekte 
virkninger. For at opnå endnu større nøjagtighed bør der også så vidt muligt skelnes mellem 
bevarede/omdannede arbejdspladser (de arbejdspladser, der ville være gået tabt uden støtte) og de nye 
eller supplerende arbejdspladser som følge af støtten. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 119 
Eksempel på metodens anvendelse (faktisk tilfælde); 
1 Maling IStottetil SMVer 
Udgifter i alt 180 mio. ECU Dvs. ca. 15% af programmets samlede udgifter 
EFRU 70 mio. ECU Dvs. over 35% af de samlede udgifter til foranstaltningen 
Resultat 12.000 stottede SMVer Der var i det forudgaende program afsat 75 mio. ECU til denne 
foranstaltning, og overvagningsresultaterne bekraefter, at 15000 
SMVer modtog stotte. 
Bruttobeskaeft. effekt 9000 Overvagningsresultaterne viser, at gennemsnitlig tre ud af fire stettede 
SMVer har skabt eller bevaret en beskaaftigelsesmaengde svarende til 
en fuldtidsstilling 
"Windfair-effekt -1800 Evalueringsresultateme bekraefter, at 20% af SMV-stotten var uden 
effekt, dvs. at en ud af fern virksomheder ville have handlet ogsa uden 
stotte f ra EFRU 
Fortraengningseffekt -2700 Evalueringsresultateme viser, at 30% af denne stettetypes 
beskaeftigelseseffekt blot er en fortraengning af arbejdspladser fra 
andre dele af malomradet. 
Nettobesk83ft. effekt | 4500| 
Metoden skal dels resultere i en fælles referenceramme til evaluering af beskæftigelseseffekten, dels 
bidrage til en mere nøjagtig kvantificering af programmernes beskæftigelsesmål. 
Den europæiske beskæftigelseskonkurrence: 
Kommissionen lancerede i juni 1997 en europæisk beskæftigelseskonkurrence for at Finde frem til de 
af strukturfondene medfinansierede projekter, der har bidraget mest effektivt til oprettelsen af varige 
arbejdspladser i mål 2-områderne. Konkurrencen var åben for alle de foranstaltninger, som EFRU 
eller ESF havde støttet siden 1989. Der indkom 85 ansøgninger om deltagelse. På grundlag af tallene i 
82 af disse ansøgninger blev det beregnet, at foranstaltningerne havde haft en gennemsnitlig 
beskæftigelseseffekt på 5 000 nye arbejdspladser. Alt i alt repræsenterede foranstaltningerne en 
investering på ca. 180 mio. ECU, som har resulteret i oprettelsen af 38 000 arbejdspladser. 
Strukturfondenes tildelinger til disse projekter varierer mellem 32 0(H) ECU og 43 mio. Y.CV. 
Kommissionens tjenestegrene har foretaget en første gennemgang af foranstaltningerne, som senere er 
blevet forelagt en gruppe af uafhængige eksperter. De ti bedste foranstaltninger blev udvalgt i februar 
1998 ud fra følgende kriterier: nettotilgang af arbejdspladser; stillingernes kvalitet og varighed; 
vanskeligheden for målgrupperne med at skabe arbejdspladser eller finde arbejde; inddragelse af 
lokale myndigheder; samt aktionernes originalitet og egnethed til at blive overført til andre områder. 
«Vinderforanstaltningerne» blev udråbt officielt under en konference i Bruxelles i april 199$. De 
indvundne erfaringer blev præsenteret for et stort publikum af lokale myndigheder og eksperter. De 
ansvarlige for de vindende foranstaltninger fik derefter en opfordring til at offentliggøre deres 
resultater i andre mål 2-områder. 
3.4. WAIJUKKIN<;NMKTOI>KK 
En væsentlig prioritet i evalueringsarbejdet er en konsolidering af de hidtil udviklede metoder og 
midler for al opnå en bedre styring al evalueringerne på fællesskabsplan. Dette er forklaringen på, 
hvorfor det er så vigtigt, at der - bl.a. som led i MEANS-programmet - udarbejdes manualer med en 
beskrivelse af de forskellige metoder, der kan anvendes. Også informationsindsatsen og den tekniske 
bistand har stor betydning i denne forbindelse. 
MEANS-programmet: 
MEANS-programmets (MEANS = melode til evaluering af strukturaktioner) aktiviteter havde i 1997 
tre hovedmål. Det første mål gik ud på at udvide de seklorielle og tematiske anvendelsesmuligheder, 
hvilkel førte til udarbejdelse af ire dokumenter om struklurintervenlionernes indvirkning på 
henholdsvis beskæftigelse, miljø og lige muligheder. Det andel mål var al få en komplet samling af 
120 Niende årsberetning fra strukturfondene (199 7) 
metode vej ledninger. Med henblik herpå samlede man de vigtigste evalueringsprincipper i ét 
sammenhængende dokument. Det tredje mål vedrørte formidling af knowhow samt uddannelse i 
evalueringsteknikker. Hertil kommer, at den kreds, der modtager MEANS-bulletinen, blev udvidet til 
også at omfatte bedømmerne ved de foreløbige evalueringer, der fandt sted i medlemsstaterne i 1997. 
Teknisk bistand: 
For at udvikle specifikke værktøjer, der kan benyttes ved evalueringen af større investeringsprojekter, 
blev to vigtige foranstaltninger iværksat. Der blev offentliggjort en ny udgave af cost/benefit-
vejledningen, hvori der tages hensyn til, at projekterne og indsatsområderne er forskellige. Som et 
supplement er man ved at lægge sidste hånd på en oversigt over, hvilke forhold der er bestemmende 
for større infrastrukturprojekters omkostningsniveau. Denne oversigt er især af interesse for 
programforvalterne, idet disse på grundlag af oversigten kan bedømme et projekts 
omkostningseffektivitet ud fra objektive og sammenlignelige parametre. 
Der er endvidere etableret en database indeholdende oplysninger fra de foreløbige evalueringer, der 
kan lette styringen af evalueringsarbejdet. Herudover findes der en større database, som samler 
oplysningerne fra evalueringsrapporterne. Sidstnævnte database opdateres regelmæssigt. 
Institutionel ramme: 
Dialogen med medlemsstaterne fandt i 1997 sted under to møderækker i den tekniske 
evalueringsgruppe. Møderne drejede sig bl.a. om færdiggørelsen af de foreløbige evalueringer og 
iværksættelsen af de tematiske evalueringer. Alle medlemsstaternes repræsentanter støttede 
Kommissionens initiativer, men ønskede at blive regelmæssigt underrettet om arbejdets gang. 
AM 
KAPITEL 4: 
GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET, FINANSKONTROL OG 
ADBITIONALITETSKONTROL 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 123 
4.1. GENNEMFØRELSE AF FONDENES BUDGET 11997 FOR SAMTLIGE 
PROGRAMERINGSPERIODER 
Dette afsnit indeholder en gennemgang af hele budgetgennemføreisen i 1997 for både den nuværende 
periode 1994-1999 og de tidligere perioder. 
I nedenstående oversigt over bevillingsudnyttelsen i 1997 skelnes der mellem nyopførte bevillinger og 
bevillinger fremført fra 1996: 
Udnyttelse af nyopførte og fremførte forpligtelsesbevillinger i 1997 (mio. ECU): 
Oprindeligt budget 
Bevillingsovefersel 
/Endrings- og tillasgsbudget 
1997-bevillinger i alt 
Genopferte bevillinger 
Fremferte bevillinger 
Blokerede bevillinger 
Disponible bevillinger* 
Udnytteise 
Udnyttelsesgrad 
Ikke-udnyttede bevillinger 
Bevillinger fremfort til 1998 
Friyjorte bevillinger ekskl. genopferte bevill. 
Oevillinger genopfort pa senere budgetter 
Frigjorte bevillinger EUSR 
EFRU 
12.989,70 
0,00 
0,00 
12.989,70 
0,00 
0,00 
0,00 
12.989,70 
12.983,14 
100% 
6,56 
0,00 
90,18 
9,27 
90,18 EUSR 
ESF 
7.639,10 
0,00 
0,00 
7.639,10 
0,00 
0,00 
0,00 
7.639,10 
7.639,10 
100% 
0,00 
0,00 
372,81 
0,00 
478,22 EUSR 
EUGFL 
4.026,10 
0,00 
0,00 
4.026,10 
0,00 
0,00 
0,00 
4.026,10 
4.026,10 
100% 
0,00 
0,00 
77,23 
19,09 
77,23 EUSR 
F1UF 
490,65 
0,00 
0,00 
490,65 
0,00 
0,00 
0,00 
490,65 
368,97 
75% 
121,68 
0,00 
56,62 
122,41 
56,62 EU-
initiativer 
3.273,40 
-100,00 
0,00 
3.173,40 
0,00 
0,00 
0,00 
3.173,40 
1.949.12 
61% 
1.224,28 
0,00 
83,49 
1229,90 
97,00 Cvergangs-
foranstart 
297,30 
0,00 
0,00 
297,30 
0,00 
4,65 
0,00 
301.95 
262,05 
87% 
39.90 
0,00 
29,53 
50,69 
29,53 Bekaamp. 
afsvig 
0,75 
0,00 
0,00 
0,75 
0,00 
0,00 
0,00 
0,75 
0,75 
100% 
0.00 
0,00 
0,03 
0.03 
0.03 Gennem- ex-DDR 
tarelse 
3,00 
0,00 
0,00 
3,00 
0,00 
0,00 
0,00 
3,00 
1.57 
52V 
1.43 
0.00 
0,00 7.W 
1.43 0.1X1 
0.00 7.5P IALT 
28.720,00 
-100,00 
0,0C 
28.620,00 
0,00 
4.M 
0,00 
28.824,6! 
27.230.7t 
95% 
1.393.88 
o.oc 
717,46 
1412,82 
836.37 
*Ekskl. 3,25 mio. ECU i genanvendte bevillinger fra post B2-1200,1.825 ECU i genanvendte bevillinger fra post B2-1810,10.775 ECU i genanvendte bevillinger fra 
post B2-1830,2.041 ECU i fremførte genanvendte bevillinger (kapitel B2-18) B2-1810 
I modsætning til de forudgående år var der kun fremført få bevillinger fra 1996 til 1997 (4.65 mio. 
ECU), og der var slet ingen genopførte bevillinger i 1997. Der var således næsten ingen forskel 
mellem forpligtelsbevillingerae renset for fremførte og genopførte bevillinger og de samlede 
forpligtelsesbevillinger: 27 226 mio. ECU mod 27 231 mio. ECU. Betragter man alle fonde under ét 
blev 95% af forpligtelsesbevillingerne udnyttet i 1997 (mod 98% i 1996). Faldet skyldes især EU-
initiativerne, som havde en middelmådig bevillingsudnyttelse i 1997 (61%). Ganske vist nåede 
udnyttelsesgraden for nogle af EU-initiativerne op på 100% eller lige derunder i 1997 (K.ONVER, 
INTEGRA- og HORIZON-afsnittene i EMPLOI), men udnyttelsesgraden for andre initiativer var lav. 
Dette gælder navnlig PEACE (33%), PESCA (30%), ADAPT (38%) og EMPLOI's NOW-del (32%). 
1 393,85 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 306 mio. ECU i betalingsbevillinger, svarende til 
henholdsvis 5% og 1,3% af de disponible bevillinger, blev ikke udnyttet. Af de ikke-udnyttede 
1393,85 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger kan 1 224 mio. ECU, dvs. 88%», henføres til EU-
initiativerne. Ser man bort fra EU-initiativerne, når udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillingerne op 
på 99,3%. 
De 100 mio. ECU overførte forpligtelsesbevillinger under EU-initiativerne stammer fra en negativ 
reserve, der blev oprettet i begyndelsen af 1997 med henblik på at skyde yderligere 50 mio. ECU i 
hvert af EU-initiativerne RECHAR og RETEX efter ønske fra Europa-Parlamentet. Den negative 
reserve blev i årets løb fyldt op med bevillinger hentet fra visse andre EU-initiativer, nemlig 40 mio. 
ECU fra INTERREGII, 20 mio. ECU fra ADAPT og 40 mio. ECU fra LEADER II. 
124 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Forpligtelser i 1997 (ekskl. frigjorte og fremførte bevillinger - mio. ECU): 
Disp. betob i alt 
Udnyttelse i alt 
% 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
Andet 
% IALT 
28.616,25 
27.223,83 
95,13% 
14.385,65 
8.311,07 
4.132,42 
394,69 
0,00 
100% % 
700% 
53% 
31% 
15% 
1% 
0% 
-EUSR 
Mali 
17.038,83 
17.015,65 
100% 
10.069,90 
4.058,77 
2.578,66 
308,33 
63% Mal 2 
2.901,88 
2.901,88 
100% 
2.198,54 
703,33 
11% Mal 3 
2.202,91 
2.202,91 
100% 
2.202,91 
8% Mal4 
476,92 
476,92 
100% 
476,92 
2% Mal 5a 
1.138,67 
1.033,74 
91% 
974,67 
59,08 
4% Mal 5b 
1.248,40 
1.248,40 
700% 
658,57 
168,35 
421,48 
5% Mal6 
137,95 
137,82 
700% 
56,13 
26,82 
51,30 
1,57 
1% EUSR 
I ALT 
25.145,55 
25.017,31 
99% 
12.983,14 
7.639,10 
4.026,10 
368,97 
0.0C 
92% EU-
inWatJVBT 
3.173,40 
1.949,12 
67% 
1.231,88 
611,58 
100,60 
5,05 
7% Overgangs-
fbranstatt. 
297,30 
257,40 
87% 
170,63 
60,39 
5,72 
20,66 
7% 
Der blev disponeret over samtlige EUSR-bevillinger for alle mål, undtagen mål 5a (91%). Dette 
resultat kan tilskrives mål 5a-fiskeri, hvis bevillinger kun blev udnyttet 36%; som følge af, at visse 
medlemsstater ikke nåede op på det niveau, der kræves for at disponere over 1997-tranehen 
(Tyskland, Frankrig, Nederlandene, Danmark og Det Forenede Kongerige). Denne situation har dog 
ikke de store følger for den samlede udnyttelsesgrad (99%). Det skal bemærkes, at udnyttelsesgraden 
for forpligtelsesbevillingerne til nyskabende aktioner og teknisk bistand blev mærkbart forbedret og 
steg fra 54% i 1996 til 87% i 1997. 
Betalinger i 1997 (ekskl. fremførte bevillinger - mio. ECU): 
Disp. betoblalt 
Udnyttelse 1 art 
% 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
Andet 
% i ALT 
23.914,93 
23.611,51 
98,73% 
1Z722.33 
6.717,37 
3.669,24 
502,58 
0,00 
700% % 
700% 
54% 
23% 
76% 
2% 
0% 
-EUSR 
Mad 
14.103,24 
14.102,62 
700% 
8.295,70 
3.335,01 
2.131,91 
340,00 
60% Mil 2 
3.177,63 
3.177,19 
700% 
2.683,56 
493,63 
73% Mal 3 
1.784.01 
1.784,01 
700% 
1.784,01 
8% Mal 4 
375,23 
375,23 
700% 
375,23 
2% Mal 5a 
1.153,25 
1.153,25 
700% 
1.007,35 
145.89 
5% Mal 5b 
1.029,89 
1.029,77 
700% 
488,38 
135,01 
406,38 
4% Mal6 
109,66 
109,65 
700% 
53,78 
20,52 
34,36 
1.00 
0% EUSR 
IALT 
21.732.9T 
21.731,73 
700% 
11.521,44 
6.143.4C 
3.580,00 
486.8S 
0,0C 
92% EU-
InWitlvw 
1858,64 
1.677,32 
90% 
1.064,06 
529,78 
81.75 
1,73 
7% Ovrpanga-
tocanstart 
265.30 
172,10 
65% 
107,33 
44.18 
7,49 
13,10 
1% Ex-OOR 
saw 
30.36 
29.50 
0.86 
OS 
EUSR'ernes betalingsbevillinger blev for samtlige mål udnyttet 100%, hvilket er en klar forbedring i 
forhold til 1996, hvor kun bevillingerne til to mål var blevet udnyttet 100%. I modsætning til 
forpligtelsesbevillingerne steg udnyttelsesgraden for EU-initiativernes betalingsbevillinger i forhold 
til 1996 (90% af de disponible bevillinger i 1997 mod 80% i 1996). 
Denne klare forbedring af betalingsbevillingernes udnyttelse i 1997 viser, at tempoet for den praktiske 
gennemførelse af foranstaltningerne er øget noget. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 125 
Betalinger i 1997 for interventioner fra tiden før den nuværende programmeringsperiode (inkl. 
fremførte bevillinger - mio. ECU): 
<1994 
1989-1993 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EF Mall 
EFRU 
419,30 
394,12 
-
-
36,39 (1) 
127,56 
58,07 
-
10,89 
151,39 
. 
0,35 
9,28 
0,19 ESF 
120f19 
120,19 
-
-
3,93 (1) 
-
4,46 
-
-
111,27 
. 
0,52 
-
-EUGFL 
34,01 
34,01 
-
-
-
2,80 
1,91 
-
1,44 
25,54 
-
2,33 
-
-Flskeri 
27,80 
27,80 
0,12 
0,03 
1,28(1) 
3,22 
3,34 
2,15 
0,44 
10,97 
0,27 
5,60 
0,38 
-laK 
576,12 
576,12 
0,12 
0,03 
41,60(1) 
133,58 
67,78 
2,15 
12,77 
299,17 
0,27 
8,81 
9,66 
0,19 Mal 2 
EFRU 
117,30 
117,30 
4,37 
-
8,45 
-
25,33 
15,43 
-
35,52 
4,73 
-
23,47 
-ESF 
7,41 
7,41 
-
-
-
-
-
-
-
7,41 
-
-
-
-1 alt 
124,71 
124,71 
4,37 
-
8,45 
-
25,33 
15,43 
-
42,93 
4,73 
-
23,47 
-Mat 3 
ESF 
91.68 
91,68 
-
-
37,97 
-
-
7,46 
-
46,26 
-
-
-
-Mal 5a 
EUGFL 
11,32 
11,32 
1,89 
-
0,77 
-
-
-
-
8,66 
-
-
-
-Flskeri 
3,66 
3,66 
-
-
-
-
-
3,66 
-
• 
-
-
-
-laft 
14,98 
14,98 
1,89 
-
0,77 
-
-
3,66 
-
8,66 
. 
-
-
-
<1994 
1989-1993 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EF Mal 5b 
EFRU 
21,07 
21,07 
-
-
-
-
5,97 
10,62 
-
-
-
-
-
4,48 
-ESF 
3,16 
3,16 
-
-
0,15 
-
-
2,00 
-
1,01 
-
-
-
-
-EUGFL 
38,76 
38,76 
0,82 
-
1,44 
-
-
0,06 
-
35,68 
0,76 
-
-
-
-1 art 
63,00 
63,00 
0,82 
-
1,59 
-
5,97 
12,69 
-
36,69 
0,76 
-
-
4,48 
-EU-lnitiatlver 
EFRU 
164,53 
164,53 
3,17 
0,87 
12,01 
40,05 
11,89 
20,90 
0,40 
36,09 
-
0,43 
5,58 
5,42 
27,71 ESF 
12,84 
12,84 
0,02 
-
0,28 
4,15 
-
6,27 
-
1,39 
-
0,58 
0,15 
-
-EUGFL 
10,22 
10,22 
0,18 
-
-
7,73 
0,94 
-
1,35 
-
-
-
0,03 
-
-I alt 
187,59 
187,59 
3,37 
0,87 
12,29 
51,92 
12,83 
27,17 
1,74 
37,48 
-
1,02 
5,76 
5,42 
27,71 IALT(2) 
EFRU 
722,21 
697,03 
7,54 
0,87 
56,86 
167,61 
101,26 
46,95 
11,29 
223,01 
-
5,16 
5,93 
42,65 
27,91 ESF 
235.28 
235,28 
0,02 
-
42,32 
4,15 
4,46 
15,73 
-
167,34 
-
0,58 
0,67 
-
-EUGFL 
94,31 
94,31 
2,89 
2,21 
10,52 
2,84 
0,06 
2.78 
69.88 
0,76 
-
2,37 
-Flskeri 
31,46 
31,46 
0,12 
0,03 
1,28 
3,22 
3,34 
5,82 
0,44 
10,97 
-
0,27 
5,60 
0,38 latt 
1.083,26 
1.058,09 
10,57 
0,91 
102,67 
185,50 
111,91 
68,56 
14,51 
471,20 
0,76 
6,01 
14,57 
43,03 
27,91 
(1) Inkl. ex-DDR (post B2-1900) 
(2) Der er ikke foretaget nogen betalinger under mål 4. 
Der blev i 1997 foretaget en del udbetalinger i forbindelse med interventioner vedtaget for 1994. Det 
drejede sig om i alt 1 083 mio. ECU (svarende til 5% af de samlede betalinger i 1997). hvoraf 98% 
vedrørte forpligtelser indgået i perioden 1989-1993. Det skal bemærkes, at 40% af disse udbetalinger 
gik til Italien, og her især til mål 1-programmerne, hvis iværksættelse var blevet væsentligt forsinket. 
Med disse udbetalinger blev programmerne fra den første programmeringsperiode afsluttet. 
De uindfriede bevillinger for første programmeringsperiode (1989-1993) udgjorde ved udgangen af 
1997 12% af de samlede uindfriede bevillinger, mod 19% ved udgangen af 1996. Dette fald skyides 
afslutningen af en lang række programmer i 1997, hvilket gjorde det muligt dels at indfri forpligtelser, 
dels at frigøre bevillinger på i alt 680 mio. ECU, der var afsat til programmerne for denne periode. 
Hvad angår hver enkelt fonds andel af de samlede uindfriede forpligtelser ved udgangen af 1997, en 
andel, som er nogenlunde uændret i forhold til 1996, tegnede EFRU sig for 55,4%. ESF for 27,9%. 
EUGFL-U for 15,1% og FIUF for 1,6% pr. 31. december 1997. 
126 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Uindfriede forpligtelser pr. 31 december 1997 (mio. ECU): 
UndMede for-
ptigL /art 
uWmo1997 
(A*B*Q 
UndMede 
1997-
forpligtelser 
UndMede 
forpligtelser 
fire 
f 994-1996 
& 
UndMede 
forpligtelser 
hater 
1994 (Q EFRU 
ESF 
EUGFL 
RUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
RUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
RUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
RUF Mall 
16.739,01 
10.589,66 
3.415,30 
2.452,59 
281,46 
10.957,07 
6.552,90 
2.311,44 
1.941,72 
151,01 
3.767,29 
2.765,81 
614,36 
324,46 
62,66 
2.014,66 
1.270,95 
489,51 
186,41 
67,79 Mil 2 
3.248,07 
2.639,66 
608,41 
1.648,00 
1.262,50 
385,51 
1.177,06 
972,32 
204,74^ 
423,01 
404,84 
18,17 MSI 3 
2348,77 
a348,77 
1.609,72 -
1.609,72 
650,58 
650,58 
88,46 
88,46 Mil 4 
419,06 
419,06 
305,78 
305,78 
113,28 
113,28 
0,00 
0,00 Mal 5a 
930/46 
813,56 
116,90 
646,32 
613,66 
32,66 
210,30 
127,04 
83,26 
73,84 
72,87 
0,9E Mil 5b 
1.154,10 
544,54 
150,39 
459,17 
719/46 
361,04 
89,37 
269,05 
232,38 
83,42 
38,28 
110,68 
20^26 
100,08 
22,73 
79,45 Mal 6 
128,64 
48,26 
30,27 
48,83 
1,29 
107,70 
37,79 
24,59 
44,34 
0,99 
20,94 
10,47 
5,70 
4,48 
0,29 
0,00 latt 
EUSR 
24.968,11 
13.822,11 
6.97220 
3.774,15 
399,65 
15.994,00 
8.214,22 
4.726,39 
2.868,77 
184,67 
6.171,83 
3.832,03 
1.626,94 
566,65 
146,21 
2.802,23 
1.775,87 
618,87 
338,73 
68,77 EU-
InWatlver 
3.941,38 
1.156,46 
2331,63 
463,30 Overg.-
fbranst 
425,76 
176/43 
12835 
120,96 Ex-OOR 
82^6 
0,00 
0,00 
82,86 I ALT 
ult 1997 
29418,09 
17.326,93 
8.631,81 
3/459,36 % 
100% 
59% 
29% 
12% 
Pr. 31. december 1997 beløb de uindfriede forpligtelser sig til 29418 mio. ECU mod 26654 mio. HCV 
i 1996. Selv om de uindfriede forpligtelser voksede med 10,3% mellem 1996 og 1997, kan man 
konstatere, at den årlige stigningstakt har været konstant faldende mellem 1994 og 1997. Dette til 
trods for, at forpligtelsesbevillingerne i samme periode er vokset væsentligt. 
Udvikling i de uindfriede forpligtelser (mio. ECU): 
(Lobende priser) 
Uindfriede forpligtelser 
i alt (A+B+C) 
"Arlig aendring 
Uindfriede 1997-forpligtelser 
(A) 
Arlig aendring 
Uindfriede forpligtelser 
for 1994-ar* (B) 
Arlig aendring 
Uindfriede forpligtelser 
indgaet for 1994 (C) 
Arlig aendring I ALT 
ult. 1997 
29.418,09 % 
100% 
+10% 
17.326,93 59% 
+16% 
8.631,81 29% 
+33% 
3.459,36 12% 
-33% IALT 
ult. 1996 
26.640,43 % 
100% 
+13% 
14.997,37 56% 
+25% 
6.503,17 24% 
+68% 
5.139,90 19% 
-33% IALT 
ult 1995 
23.529,46 % 
100% 
+22% 
12.030,77 51% 
+34% 
3.880,02 16% 
-
7.618,68 32% 
-26% 1 Alt % 
ult 1994 
19.324,88 100% 
I 
9.009,96! 47% 
-
- 0% 
-
10.315,10 53% 
-
bevillinger fra 1994 til året før beretningsåret 
Gennemførelse af budgettet og finansielle overslag (^Edinburghs-programmering): 
Det går klart bedre år for år, hvilket bevirker, at budgetgennemførelsen nærmer sig niveauet i de 
finansielle overslag, som Det Europæiske Råd fastsatte i Edinburgh i 1992. Ifølge disse finansielle 
overslag ville 39% af de samlede forpligtelsesbevillinger for perioden 1994-1999 blive udnyttet i de 
to sidste år af perioden, dvs. 1998 og 1999. De faktiske tal pr. 31. december 1997 viser, at det er 41% 
af forpligtelsesbevillingerne for hele perioden, der skal udnyttes i 1998 og 1999. Tallet afviger således 
kun 2%> fra tallet i de finansielle overslag, hvilket er tilfredsstillende. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 127 
Sammenligning mellem "Edinburgh"-
programmering og den faktiske 
gennemførelse 
1994 (mia ECU i labendo priser) 
1995 1996 1997 
Hvad angår betalingsbevillingerne blev disse for første gang i den seneste periode udnyttet 100% 
(undtagen for EU-initiativernes vedkommende). 1997 var således et vendepunkt i budgetudviklingen i 
forhold til de tidligere år, idet stigningen i «uindfriede forpligtelser» nu ikke længere alene er 
resultatet af programforvaltningen, men også til dels af et velovervejet ønske om at begrænse 
betalingerne. 
4.2. KONTROL FORETAGET AF FONDENES TJENESTEGRENE, 
FINANSKONTROLLEN OG UCLAF 
Kontrollen foretaget af Kommissionens tjenestegrene følger principperne i SEM 2000-initiativet 
(Sound and Efficient Management). For strukturfondenes vedkommende blev der i 1997 truffet en 
række beslutninger og vedtaget nogle retningslinjer, der fastsætter rammen for kontrollen, især hvad 
angår støtteberettigede udgifter, de regler, medlemsstaterne skal overholde, og reglerne for 
nettokorrektionerne af finansieringen (se punkt 1.2.4). 
• EFRU: 
Der blev i 1997 foretaget 43 kontrolbesøg på stedet for at kontrollere, at der var indfort effektive 
systemer for overvågning af og kontrol med programmerne, og at de oplysninger. Kommissionen fik 
forelagt (især udgiftsattestationer), var pålidelige. Kontrolbesøgene havde også til fonnål at 
kontrollere, at EFRU-midlerne blev anvendt efter reglerne. 
Kontrolbesøgene afslørede visse enkeltstående eller gennemgående uregelmæssigheder. 
Uregelmæssighederne påvirker pålideligheden af udgiftsattestationerne, som danner grundlag for 
Kommissionens udbetaling af forskud, og afspejler svaghederne i visse af medlemsstaterne interne 
kontrolprocedurer. De attesterede udgifter omfatter undertiden omkostninger, der ikke er berettiget til 
EFRU-støtte (f.eks. lønninger eller driftsudgifter i ministerierne eller andre offentlige organer). 
Endvidere kan det forekomme, at der i angiveligt afholdte udgifter medtages skøn over fremtidige 
udgifter. Opgørelserne over udgifter fremsendes undertiden til Kommissionen, uden at der er foretaget 
tilstrækkelig intern kontrol, hvilket kan medføre, at visse formkrav ikke bliver opfyldt. Visse regioner 
overholder ikke altid Fællesskabets regler for offentlige indkøb, ligesom programmerings forløbet ikke 
altid overvåges med den fornødne omhu. 
For at følge op på og korrigere de konstaterede uregelmæssigheder iværksætter Kommissionen efter 
kontrolbesøgene de fornødne foranstaltninger. Som regel sker korrektionen ved, at det beløb, der 
skønnes ikke at være støtteberettiget, trækkes fra i medlemsstatens udgiftsopgørelse for det 
pågældende program. Hele denne proces var i 1997 meget tung og krævede mange menneskelige 
ressourcer. 
• ESF: 
I 1997 gennemførte Kommissionens tjenestegrene 86 besøg for at kontrollere anvendelsen af ESF-
støtten. Kontrolbesøgene var i overensstemmelse med det årsprogram, som var blevet aftalt med 
medlemsstaterne i 1996 som led i partnerskabet. Ud over de i årsprogrammet fastsatte besøg blev der 
gennemført fælles kontrolbesøg sammen med Finanskontrollen og UCLAF. Ved de fælles 
128 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
kontrolbesøg vurderes fondsforvaltningssystemerne, ligesom systemernes forskriftsmæssighed 
kontrolleres. De vigtigste kontrolresultater i 1997 viser, at offentlighedsforanstaltningerne endnu lader 
noget tilbage at ønske, og at medlemsstaternes systemer for forvaltning af ESF-støtten ofte er 
utilstrækkelige i forhold til Kommissionens behov (forsinkede udbetalinger fra 
centraladministrationerne, fejlbehæftede omkostningsopgørelser, efterfølgende godkendelse af 
uddannelseskurser osv.). Centraladministrationerne giver endvidere ikke altid støttemodtagerne klare 
retningslinjer for anvendelsen af Kommissionens regler for medfinansiering og offentlige indkøb. 
Problemerne omkring udgifternes støtteberettigelse opstår navnlig i forbindelse med underentrepriser, 
generalomkostninger og udstyr (afskrivninger). Ganske vist har medlemsstaterne gjort en indsats for 
at indføre kontrolsystemer, men der bør afsættes flere midler til disse systemer, og der bør foretages 
mere omfattende lokal kontrol. Efter kontrolbesøgene blev proceduren i samordningsforordningens 
artikel 24 (nedsættelse, suspension og ophævelse af støtten) anvendt med to forskellige resultater til 
følge. I det første tilfælde indvilgede medlemsstaterne i selv at berigtige udgiftsattestationerne ved at 
skære tilsvarende ned på det finansielle bidrag. I det andet tilfælde var det nødvendigt med 
kommissionsbeslutninger. De fleste af disse beslutninger vedrørte en suspension af støtten (en retslig 
undersøgelse hvad angår EUSR 1989-1993), mens de øvrige beslutninger gik ud på at skære ned på 
ESF's bidrag. 
Disse programmer drøftes forinden med de nationale kontrolinstanser på koordineringsmoder. Denne 
koordinering mellem medlemsstaterne, GD V og GD XX har til formål at forøge effektiviteten på 
kontrolstadiet. 
• EUGFL-UDVIKLINGSSEKTIONEN: 
28 kontrolbesøg blev gennemført i 1997 for at kontrollere anvendelsen af de EUGFL-U-bevillinger, 
der forvaltes af medlemsstaterne. De fleste af kontrolbesøgene fandt sted på foranledning af EUGFL* s 
kontrolafdelinger, men i visse tilfælde var det Kommissionens Finanskontrol eller UCLAF. der stod 
bag. Hovedformålene med besøgene var dels at evaluere de anvendte forvaltnings- og 
kontrolsystemer, dels at kontrollere finansierings- og regnskabsrapporternes og den faktiske 
gennemførelses overensstemmelse med fællesskabsreglerne, støttebeslutningerne og de til EUGFL-
Udviklingssektionen angivne udgifter. 
Der blev afsløret visse typer af uregelmæssigheder såvel i mange af medlemsstaterne som ved mange 
af foranstaltningerne. Uregelmæssighederne bestod bl.a. i manglende overensstemmelse med 
fællesskabsreglerne om offentlige indkøb, ydelse af støtte til udgifter, der ikke var stotteberettigede 
(på grund af deres art eller betalingsdato), meget forsinkede betalinger til stottemodtagerne. 
manglende offentlighed og information om EUGFL-U's medfinansieringer, utilstrækkelige 
kontrolforanstaltninger, urigtig anvendelse af omregn i ngssatser, udbetaling af fællesskabsstøtte fra 
forskellige kilder men til de samme interventioner samt forpligtelser indgået før udløbet af den 
foreskrevne frist. 
Kommissionen måtte i ét tilfælde kræve en del af støtten fra EUGFL-Udviklingssektionen for årene 
1988-1992 tilbagebetalt. Bevillinger, der forvaltes på Kommissionens initiativ (artikel 8 i forordning 
(EØF) nr. 4256/88) fik særlig opmærksomhed, og der blev foretaget en ret omfattende kontrol. 
• FIUF: 
FlUF's ansvarlige tjenestegrene foretog tre kontrolbesøg i landene Italien, Portugal og Spanien. 
Resultaterne af disse kontrolbesøg er forholdsvis positive, men antallet af kontrolbesøg kan ikke siges 
at være tilstrækkeligt. Derfor er der i programmeringen for 1998 medtaget mindst ét kontrolbesøg i de 
Heste al* de lande, der modtager FlUF-støtte. 
I Italien viste der sig at være problemer med en virksomhed, der endnu inden Kommissionens 
officielle beslutning forelå havde anket beslutningen til EF-Domstolen. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 129 
Kontrol foretaget af Kommissionens Finanskontrol: 
Kommissionens Finanskontrol foretog i 1997 62 kontrolbesøg på stedet sammen med de pågældende 
strukturfonde. 31 besøg vedrørte ESF-programmer, 20 vedrørte EFRU-programmer, 10 vedrørte 
EUGFL-U-programmet og ét vedrørte FIUF. Kontrolbesøgene var rettet mod samtlige mål og visse 
EU-initiativer (PESCA, LEADER II, URBAN) samt nyskabende aktioner. Besøgene omfattede såvel 
en gennemgang af medlemsstaternes styre- og kontrolsystemer som en finansiel kontrol af selve 
programmerne. Der blev gennemført kontrolbesøg i samtlige medlemsstater. Fra to besøg i Danmark, 
Finland, Irland, Luxembourg og Østrig til ni besøg i Grækenland. 
De steder, der skulle besøges, blev udvalgt på grundlag af foretagne risikoanalyser. Besøgene blev 
gennemført inden for rammerne af samarbejdsprotokollerne mellem Kommissionens finanskontrol og 
de nationale kontrolinstanser. Der blev også afholdt koordineringsmøder med de nationale 
kontrolinstanser. På disse møder blev der lejlighed til at drøfte, hvorledes Kommissionens 
tjenestegrene, de nationale myndigheder eller Revisionsretten havde fulgt op på resultaterne af 
kontrolbesøgene. 
Næsten alle kontrolbesøg i forbindelse med EUGFL- og FIUF-programmerne afslørede mangler som 
f.eks. svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne, finansiering af ikke-støtteberettigede udgifter 
(f.eks. lønninger til tjenestemænd), uberettigede fradrag samt administrative fejl, som havde medført 
for høje udgiftsangivelser til Kommissionen. Det viste sig endvidere, at de operationelle programmer 
ofte blev gennemført for langsomt eller for dårligt. 
Hvad angår ESF blev følgende problemer afdækket: manglende overholdelse af tremåneders fristen 
for tilrådighedsstillelsen af bevillingerne; anmodninger om saldobetalinger baseret på udbetalte 
forskud og ikke på de faktiske omkostninger; manglende overholdelse af annuitetsprincippet; uklare 
retningslinjer for udvælgelsesprocedurer og -kriterier; skønsmæssig fastsættelse af beløb samt 
manglende overholdelse af princippet om adskillelse af forvaltnings- og kontrolfunktionerne hos de 
pågældende myndigheder. 
Ved kontrollen på stedet af EFRU-programmerne blev der konstateret en række uregelmæssigheder og 
svagheder i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer. Der var i nogle tilfælde 
vanskeligheder med at finde «revisionssporet» og med at identificere de til Kommissionen angivne 
udgifter. 
Fællesskabsreglerne var ikke altid overholdt (offentlige indkøb, offentlighed, regier for omregning af 
udgifterne til ECU). De endelige støttemodtagere havde ikke altid modtaget hele støtten som følge af 
tilbageholdelser foretaget af de mellemliggende instanser. I visse tilfælde omfattede de endelige 
støttemodtageres udgiftsopgørelser anslåede udgifter. Endelig blev det konstateret, at de ansvarlige 
myndigheders kontrol ikke altid var tilstrækkelig effektiv. 
Kontrol foretaget af UCLAF: 
I 1997 iværksatte Kommissionens Afdeling for Koordinering af Bedrageribekæmpelsen (UCLAF) 58 
nye undersøgelser vedrørende svig eller mistanke om svig i forbindelse med strukturaktioner. UCLAF 
gennemførte endvidere 52 kontrolbesøg vedrørende strukturforanstaltninger, enten alene eller sammen 
med de berørte tjenestegrene. 17 af disse besøg drejede sig om EFRU, 20 drejede sig om ESF, 13 om 
EUGFL-Udviklingssektionen og to vedrørte en allerede igangværende undersøgelse vedrørende et 
FIUF-program. 
En stor del af disse undersøgelser (22) vedrørte pilotprojekter og demonstrationsprojekter finansieret i 
medfør af artikel 8 i forordning nr. 4256/88, der giver mulighed for at finansiere sådanne 
enkeltstående projekter inden for rammerne af EUGFL-Udviklingssektionern (punkt 2.1.9). 
Vedrørende EUGFL-Udviklingssektionen forelagde Kommissionen i 17 tilfælde sagerne for 
domsmyndighederne i tre medlemsstater med henblik på en grundigere undersøgelse. Foreløbig har 
130 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
undersøgelserne afsløret svagheder såvel med hensyn til udvælgelsesbetingelser som med hensyn til 
projektforvaltning og -kontrol. Visse foranstaltninger, der blev truffet i 1997 til forbedring af 
forvaltningen af og kontrollen med fondene, forventes dog at rette op på svaghederne. Det drejer sig 
om fastsættelsen af klare regler for udgifters støtteberettigelse, vedtagelse af en forordning1 om de 
kontrolregler, medlemsstaterne skal overholde, samt Kommissionens interne retningslinjer for 
nettokorrektioner af finansieringen (se punkt 1.2.4). 
I medfør af forordning (EF) nr. 1681/942 gav medlemsstaterne i 1997 endvidere Kommissionen 
meddelelse om 307 tilfælde af uregelmæssigheder eller svig (100 for EUGFL-Udviklingssektionen, 
123 for ESF, 79 for EFRU og fem for FIUF) omfattende i alt 55,9 mio. ECU (EUGFL-
Udviklingssektionen: 5,6 mio. ECU; ESF: 21,2 mio. ECU, EFRU: 28,5 mio. ECU og FIUF: 0,6 mio. 
ECU).3 
Det fremgår af meddelelserne, at antallet af afslørede uregelmæssigheder samt størrelsen af de 
involverede beløb er stigende. Dette resultat hænger sammen med forbedringen af medlemsstaternes 
kontrolforanstaltninger. De nationale myndigheder har derimod vanskeligheder med at overholde 
artikel 5 i forordning (EF) nr. 1681/94, som pålægger dem at underrette Kommissionen fra sag til sag 
om, hvilke forholdsregler de har truffet efter afsløringen af uregelmæssighederne (berigtigelser, krav 
om tilbagebetalinger, retsforfølgning, henlæggelse osv.). Dette medfører risiko for, at der blandt de 
tilfælde, der er meddelt Kommissionen, findes en række sager, der allerede er afsluttet, uden at 
Kommissionen er blevet informeret herom. 
4.3. ADDITIONALITETSKONTROL 
Der blev arbejdet videre med både med at løse de udestående problemer, der var nævnt i 
årsberetningen for 1996, og med at overvåge, om additionalitetsprincippet til stadighed overholdes. 
Nedenfor nævnes en række metode- og præsentationsproblemer, men det er ikke automatisk 
ensbetydende med, at additionalitetsprincippet ikke er blevet overholdt. 
For mål 1, som tegner sig for næsten 70% af den samlede EU-strukturstøtte, har man modtaget 
ajourførte tabeller for ni af de elleve støtteberettigede regioner eller medlemsstater (Spanien, 
Grækenland, Irland, Portugal, Italien, Nederlandene, Tyskland, Det Forenede Kongerige og Østrig). I 
to tilfælde - Italien og Tyskland - viser ajourføringerne, at målene for de offentlige udgifter som 
opstillet i programmeringsdokumenterne var for optimistiske, hvad den økonomiske vækst angår, og 
myndighederne i de to lande har fremsat en række argumenter til underbygning heraf situationen i 
disse to lande. I Italiens tilfælde er der yderligere det problem, at der ikke foreligger data for efter 
1996. Der er fortsat uløste metodeproblemer i Grækenland, bl.a. uforenelighed mellem de metoder, 
der er blevet anvendt for henholdsvis den foregående og den nuværende programmeringsperiode. 
Kommissionen har anmodet om supplerende oplysninger fra Spanien om addditionalitetstabellerne, 
men Kommissionen har endnu ikke modtaget dem. Hvad angår Østrig, er der visse uløste 
præsentationsproblemer. 
For mål 2 er de forudgående evalueringer for 1997-1999, der endnu ikke var afsluttet i 1996, nu 
endelig blevet færdiggjort, og kun i to tilfælde er de ikke tilfredsstillende. For Frankrigs 
vedkommende er der metodeproblemer, der først må løses, før der kan udbetales yderligere beløb. For 
Luxembourgs vedkommende er metodeproblemerne nu blevet løst, og det forventes, at de 
luxembourgske myndigheder inden længe indsender tal, der vil gøre det muligt for Kommissionen at 
genoptage betalingerne. Betalingerne til disse to lande er fortsat blokeret på grund af de 
"suspensionsklausuler", der blev indføjet i programmeringsdokumenterne for mål 2 for det tilfældes 
skyld, at oplysningerne skulle være utilstrækkelige til, at man kunne foretage en efterfølgende 
1 Forordning (EF) nr. 2064/97 vedtaget den 15. oktober 1997 
2EFTL 178 af 12.07.1994 
3 Disse oplysninger vedrører første, andet og en del af tredje kvartal 1997. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 130 bio 
evaluering. Også for andre medlemsstater blev der indføjet sådanne klausuler, men disse 
medlemsstater har siden hen givet de nødvendige oplysninger. 
Hvad angår den løbende additionalitetskontrol under mål 2, har de fleste af de tolv støtteberettigede 
medlemsstater indsendt ajourførte tal. Der er ikke modtaget nogen ajourføring fra Frankrig og 
Luxembourg og heller ikke fra Danmark. Der er fortsat uløste problemer i ajourføringerne for Østrig 
og Spanien (se ovenfor under mål 1). 
For mål 5b er den løbende overvågning stadigvæk fragmentarisk. Den væsentligste årsag til de 
forsinkede ajourføringer er, at der er alvorlige metodeproblemer med indsamlingen af tal fra de ofte 
meget små områder. Ud af de tolv berørte medlemsstater har syv (Tyskland, Spanien, Nederlandene, 
Det Forenede Kongerige, Østrig, Sverige og Finland) indsendt ajourførte tal, mens Italien fortsat er i 
gang med at færdiggøre metoden og kun har indsendt uofficielle tal. Også her er der problemer med 
Østrig og Spanien (se ovenfor under mål 1). 
For mål 6 er det kun Sverige, der har indsendt ajourførte tal. 
A\A 
KAPITEL 5: 
SAMORDNING MED DE ØVRIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 133 
Ifølge Rådets forordning om samordning af strukturfondene (EØF) nr. 2082/93 skal Kommissionen 
sikre samordningen af og sammenhængen mellem fondsstøtten og interventionen fra de øvrige 
finansielle instrumenter som f.eks. Samhørighedsfonden, Den Europæiske Investeringsbank (EIB), 
Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) samt andre aktioner med strukturelt sigte. 
Samordningen gennemføres under overholdelse af målsætningerne for de øvrige berørte instrumenter. 
5.1. SAMORDNING MED SAMHØRIGHEDSFONDEN 
Samhørighedsfonden er, som navnet angiver, et instrument til fremme af den økonomiske og sociale 
samhørighed. Samhørighedsfonden har sin plads ved siden af strukturfondene. Det hedder i 
forordningen om Samhørighedsfonden, at fonden kan bidrage til finansieringen af projektfaser, der er 
teknisk og finansielt adskilte. Ifølge samme forordning kan der ikke samtidig ydes støtte til 
udgiftsposter fra Samhørighedsfonden og strukturfondene. Grunden til disse bestemmelser er, at 
Samhørighedsfonden skal kunne finansiere et eller flere faser af et helt projekt samtidig med EFRU, 
idet en sammenkædning af de disponible finansielle instrumenter bidrager til en maksimering af 
finansieringernes effekt og til en hurtigere etablering af de transeuropæiske transport- og energinet. 
Denne mulighed for at inddele projekterne i faser kræver en nøje samordning mellem de finansielle 
instrumenter. En sådan samordning forudsætter en meget omhyggelig fysisk og finansiel 
projektovervågning. 
For at undgå overlapning mellem fællesskabsstøtten fra forskellige kilder fastlægges på grundlag af 
fysiske indikatorer de faser, der kan støttes hver for sig. De ansvarlige for forvaltningen af 
Samhørighedsfonden organiserer møder mellem deres egne tjenestegrene og tjenestegrenene i de 
øvrige finansielle instrumenter, især EFRU. For at sikre den højeste grad af samordning skal moderne 
afholdes regelmæssigt. Det er klart, at den administrative byrde er større, når der er tale om 
forvaltning af faseopdelte projekter. 
5.2. SAMORDNING MED DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK (EIB) 
EIB's udlånsaktivitet voksede i 1997 med 12,6% i forhold til 1996 (mod 8,4% i 1996, 7.5% i 1995 og 
1,6% i 1994). Transaktionerne inden for Fællesskabet beløb sig i 1997 til 23 mia. ECU mod 21 mia. 
ECU i 1996, dvs. en stigning på 9,6%. Lånene blev ydet til alle medlemsstaterne, herunder Østrig, 
Finland og Sverige, i hvilke stater der lige fra årets begyndelse var en betydelig låneaktivitet. 
Stigningen i udlånene var særlig mærkbar på TEN-, industri- og service- samt mobiltelefonområdet. 
Resultaterne for de enkelte medlemsstater afviger ret meget fra resultaterne i 1996. Der har således 
været en kraftig stigning i Det Forenede Kongerige og Belgien 
EIB og SMVerne: 
EIB har i mange år støttet SMV'ernes udvikling gennem globallån. Der blev i 1997 ydet 2486 mio. 
ECU i lån til 13000 SM Ver som investeringsstøtte. To tredjedele al* disse SM Ver etableret i 
regionaludviklingsområder. 
EIB har som led i det særlige Amsterdam-handlingsprogram (PASA) udviklet en række finansielle 
instrumenter, der skal lette adgangen til bankfinansiering for innovative SMVer med et stort 
vækstpotentiale. Det første konkrete resultat af indsatsen for SMVerne, nemlig "den europæiske 
teknologimekanisme", blev indført af EIB og Den Europæiske Investeringsfond for at støtte 
innovative SMVers investeringer ved at erhverve kapitalinteresser i f.eks. venturekapitalfonde eller 
lignende "mellemled". 
Koncentrationen af støtten til investeringer i regionaludviklingsområderne (mål 1, 2, 5b og 6) var 
vokset i 1996 i forhold til 1995, men er for nedadgående igen, således at aktivitetsniveauet i 1997 var 
det samme som i 1992. For samtlige regioner med udviklingsefterslæb (mål 1) nåede støtten i form af 
lån op på 5,2 mia. ECU, dvs. 36% af det samlede beløb, der var afsat til regionaludvikling (49%; i 
134 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
1996, 46% i 1995, 48% i 1994). Der kan således registreres et kraftigt aktivitetsfald i disse regioner i 
forhold til 1996. Hvad angår aktiviteten i de fire medlemsstater, der modtager 
samhørighedsfondsstøtte (Grækenland, Spanien, Irland og Portugal), beløber støtten sig til 4 mia. 
ECU, dvs. et fald i forhold til de forudgående år. Trods disse fald fra år til år er der ingen tvivl om, at 
EIB fortsat er et vigtigt finansielt instrument til fremme af regionaludviklingen. 
EIB - Støtte til regionaludvikling (mio. ECU): 
ElB's samlede indsats i EU (1) 
Regionaludvikling 
(heraf mal 1) 
Samhorighedsfondslande 1997 
21.521 
67% 
36% 
28% 1996 
19.810 
70% 
49% 
32% 1995 
17.782 
68% 
46% 
38% 1994 
16.624 
72% 
48% 
39% 
(1) Samlet finansiering = individuelle låneaftaler og bevillinger vedrørende igangværende globallån. 
Infrastrukturstøtten til de enkelte sektorer vokser fortsat (+35%) som følge af den klart stigende 
långivning til fordel for telekommunikation (særlig mobiltelefoni), modernisering af jernbanerne i Det 
Forenede Kongerige og højhastighedstogene i Belgien. Også støtten til miljøet, herunder 
byinfrastrukturerne, vokser kraftigt efter en periode med stabilisering. Efter at være nået op på et 
exceptionelt højt niveau i 1996 faldt antallet af godkendte energiprojekter mærkbart. Kommissionen 
tilskynder EIB til at være særlig opmærksom på indsatsen i samhørighedsfondslandene. 
5.3. SAMORDNING MED DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSFOND (EIF) 
EIF er den finansielle institution i Unionen, som har specialiseret sig i garantiydelser og 
kapitaltransaktioner (egenkapital). EIF har til formål at fremme investeringerne på mellemlangt og 
langt sigt på to områder af afgørende betydning for EU: de transeuropæiske net (TEN), hvor EIF soger 
at fremme partnerskabet mellem den offentlige og den private sektor, og SMVerne, som skal sikres 
lettere adgang til finansiering på rimelige vilkår. EIF skal således fremme den generelle økonomiske 
udvikling i EU og behøver ikke tage særligt hensyn til samhørighedsaspektet. Det er dog en 
kendsgerning, at EIF ved at sprede sin indsats over hele EU også kan være til gavn for regioner, der er 
under udvikling eller omstilling. 
I 1997 ydede EEF garantier for i alt 769 mio. ECU. Heraf gik 335 millioner til TEN (især 
telekommunikationsnet) og 434 millioner til SMVer, især til "vækst og miljø"-projekterne (på dette 
område samarbejder Kommissionen og EIF for at forbedre de mindre virksomheders adgang til 
banklån til miljøinvesteringer). Kapitaltransaktionerne lagde beslag på 26 mio. ECU af EIF's egne 
midler. En nyskabelse på dette område er "den europæiske teknologimekanisme" (ETM), som blev 
vedtaget på topmødet i Amsterdam. Dette nye instrument indebærer, at EIF på EIB's vegne forvalter 
125 mio. ECU, som skal anvendes til venturekapital-investeringer til fordel for SMVer. der udvikler 
eller anvender avanceret teknologi. 1 1997 blev 7,5 millioner ECU af ETM-kapilalen investeret. 
Som en følge al det ektraordinære heskæfligelseslopmøde i Luxembourg er EIF og Kommissionen 
ved at udarbejde forslag til nye finansielle instrumenter, der kan støtte innovative og jobskabene 
SMVer gennem: 
• en "venturekapitalfond", der bliver en slags "fond i fonden", som forvaltes af EIF på 
Kommissionens vegne med henblik på investeringer i mere risikobetonede venturekapitalfonde, 
der ikke er omfattet af ETM, eller gennem EIF\s egne venturekapitalprojekter; 
• "SMV-garantier" til fordel for SMVer med stort vækstpotentiale, og her især SMVer med under 
100 ansatte. Målet er at forbedre adgangen til de lån, der er dækket af offentlige eller private 
garantiordninger i medlemsstaterne. EIF skal forvalte denne aktivitet, mens den EIF-garanti, der 
eventuelt udløses, dækkes af EUs budget. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 135 
5.4. SAMORDNING MED DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLESSKAB (EKSF) 
EKSF-traktaten udløber i 2002, og den 30. juni 1997 blev der sat en definitiv stopper for EKSF-
lånene med rentegodtgørelse til jobskabende omstillingsinvesteringer. Dette låneinstrument blev 
samordnet af de berørte regionale overvågningsudvalg under strukturfondene. 
I perioden frem til den 30. juni 1997 afgav Rådet samstemmende udtalelse om et sidste samlet 
omstillingslån på 8,9 mio. ECU svarende til ca. 670 nye arbejdspladser. Hvad angår 
rentegodtgørelserne for de allerede ydede lån blev der disponeret over 2 mio. ECU på EKSF-budgettet 
for 1997. Kommissionen udbetalte også i 1997 50 trancher af forskellige omstillingslån til finansielle 
mellemled til i alt 206,8 mio. ECU. 
5.5. DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDES (EØS) 
FINANSIERINGSMEKANISME 
Ved EØS-aftalen er der indført en finansieringsmekanisme til støtte for Fællesskabets målsætning om 
økonomisk og social samhørighed. Finansieringsmekanismen skal i princippet finansieres af EFTA-
landene og forvaltes af EIB. Mekanismens omfang er fastsat i aftalens protokol 38. Ifølge denne 
protokol beløber de samlede tilskud for perioden 1994-1998 sig til 500 mio. ECU. Rentegodtgørelsen 
på 2% om året repræsenterer et samlet beløb på 1,5 mia. ECU over ti år. Støttemodtagerne er 
Grækenland, Irland, Nordirland, Portugal og de spanske mål 1-regioner (perioden 1989-1993). Dette 
finansielle instrument er ifølge sin natur klart til fordel for den økonomiske og sociale samhørighed. 
Efter Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse betales disse tre landes bidrag til EØS-mekanismen 
over fællesskabsbudgettet (post B2-401, årlig tildeling på 108 mio. ECU). Siden disse landes 
tiltrædelse har Kommissionen som ansvarlig for gennemførelsen af Fællesskabets budget været 
medansvarlig for mekanismen, og Kommissionen deltager i det udvalg, der skal godkende 
projekterne. 
Der er udarbejdet en rapport om finansieringsmekanismens anvendelse i perioden I. juli 1996 til 
3(),juni 19971. 
I 1997 blev der indrømmet rentegodtgørelser svarende til et samlet godkendt lånebelob på 426.7 mio. 
ECU i forbindelse med ét projekt i Grækenland (transport 100,4 mio. ECU), lo i Portugal (miljo 92,4 
mio. ECU) og otte i Spanien (transport 125,3 mio. ECU, miljø 162 mio. ECU. uddannelse 39 mio. 
ECU). Udvalget godkendte tilskud på i alt 74,3 mio. ECU. Tilskuddene gik til tre sektorer, der er 
berettiget til støtte i henhold til finansieringsmekanismen, nemlig transport, miljø og uddannelse. 
5.6. SAMORDNING MED UDDANNELSESPROGRAMMERNE 
ESF er EU's vigtigste finansielle instrument til fremme af udviklingen af menneskelige ressourcer. 
ESF investerer massivt i uddannelsesystemer. Det er således vigtigt, at der skabes en forbindelse 
mellem ESF's uddannelsesinterventioner og EU's øvrige aktiviteter på uddannelsesområdet, og at de 
forskellige aktiviteter samordnes. 
I 1997 blev denne forbindelse og samordning sikret på to måder: I) en fori sal samordning mellem 
ESF's aktioner, bl.a. EU-initiativernc EMPLOI og ADAIT, og de to vigtigste 
uddannelsesprogrammer i EU, SOCRATES og LEONARDO DA VINCI; og 2) specifikke initiativer 
til fremme af en debat i hele EU om de mest relevante uddannelsespolitiske spørgsmål. 
KOM(97) 567 endelig udg. 27.11.97 
136 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Hvad angår de igangværende ESF-programmer gælder reglerne for samordning med SOCRATES- og 
LEONARDO DA VINCI-programmerne stadig. Samordningen afspejles dels i udvælgelsen af 
projekter efter den anden og sidste indkaldelse af forslag til EMPLOI- og ADAPT-projekter, dels i 
indkaldelsen af forslag i henhold til artikel 6, som fandt sted i slutningen af 1997 (nyskabende 
aktioner og teknisk bistand, se punkt 2.1.9). 
Andre af Kommissionens uddannelsespolitiske initiativer er inspireret af idéer fra strukturfondene: 
1. Kommissionens arbejdsgruppe om uddannelsesprogrammel og multimedier, som i 1997 
evaluerede, forhandlede om og indgik kontrakter om en første serie af projekter, der skulle 
iværksættes i begyndelsen af 1998, og hvortil der var blevet indkaldt forslag i december 1996; 
2. Kommissionens meddelelse «For et kundskabernes Europa»2, som beskriver retningslinjerne for 
Fællesskabets fremtidige indsats på uddannelses- og ungdomsområdet (perioden 2000-2006); 
3. Forslaget til Rådets afgørelse om fremme af "europæiske praktikbaserede erhvervs- og 
lærlingeuddannelser" i fortsættelse af meddelelsen af juni 1997 «Fremme af lærlingeuddannelsen 
i Europa»3; 
4. Kommissionens forslag om en sammenlignende evaluering af adgangen til efter- o^ 
videreuddannelse; forslaget er baseret på den rapport om adgangen til efter- og videreuddannelse i 
EU, som blev fremlagt efter Ministerrådets henstilling fra 1993; 
5. Kommissionens indkaldelse af forslag i september 1997 om «informationsteknologier til brug for 
læring og uddannelse i industrien» som led i det særlige informationsteknologiske program 
(ESPRIT); 
6. Den foreløbige beretning om gennemførelsen af Leonardo Da Vinci-programmet4 
5.7. SAMORDNING MED FÆLLESSKABETS FINANSIELLE STØTTE TIL 
TRANSEUROPÆISKE NET (TEN) 
Fællesskabets finansielle instrument på TEN-området (forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 
1995) indeholder regler for finansiering i henhold til traktatens artikel 129 C af projekter af fælles 
interesse inden for de transeuropæiske transport-, telekommunikations- og energinet. 
Ser man bort fra ovennævnte TEN-sløtte, er EFRU sammen med Samhørighedsfonden en af de 
vigtigste finansieringskilder for TEN. 
11997 skete der store fremskridt på TEN-området. Bl.a. kan nævnes: 
• Den officielle åbning af jernbaneforbindelsen mellem Dublin og Belfast den 21. oktober; 
• Færdiggørelsen af størstedelen af gaslransportprojektet (indførelse af naturgas i Grækenland, 
Spanien og Portugal og gasledningen mellem Algeriet og EU); 
• Arbejdet på PATHE-motorvejen i Grækenland; 
• Strækningen mellem den franske grænse og Bruxelles til brug for højhastighedstoget «PBKAL» 
blev endelig driftklar den 14. december; 
2 KOM(97) 563 endelig udg. 
3 KOM(97) 300 
4 KOM(97) 399 endelig udg. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 137 
• 28 Euro-ISDN-projekter (tjenesteintegreret digitalnet), som blev finansieret i 1995 og 1996, gør 
tilfredsstillende fremskridt, og ti af projekterne var afsluttet ved udgangen af 1997. 
EFRU's finansiering af TEN - Forpligtelser i 1997 (mio. ECU): 
(listen er ikke udtømmende som følge af EFRU's flerårige programmering) 
Sektor 
TRANSPORT 
ENERGI 
TELEKOMMUNIKATION Veje 
Jernbaner 
Lufthavne 
Havne 
lait 
Naturgas 
Elektricitet 
lait 
-Forpligtelser 
369,9 
136,9 
5,0 
14,9 
526,7 
274,4 
2,9 
277,3 
-BemaBrkninger 
Kan i visse tilfælde omfatte 
forpligtelser indgået i slutning af 1996 
(tallet foreligger ikke) 
•SI^J 
KAPITEL 6: 
FORENELIGHED OG SYNERGI MED DE ØVRIGE FÆLLESSKABSPOLITIKKER •SI^J 
KAPITEL 6: 
FORENELIGHED OG SYNERGI MED DE ØVRIGE FÆLLESSKABSPOLITIKKER 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 141 
Ifølge artikel 7 i Rådets rammeforordning for strukturfondene (EØF) nr. 2081/93 skal aktioner, der 
finansieres af strukturfondene, EIB eller et andet eksisterende finansielt instrument, være i 
overensstemmelse med traktaterne, bl.a. disses konkurrenceregler og regler for indgåelse af offentlige 
aftaler. Aktionerne skal endvidere være forenelige med de øvrige EU-politikker på vigtige områder. 
6.1. STRUKTURFONDENE, BESKÆFTIGELSEN OG SOCIALPOLITIKKEN 
Det Europæiske Råds møde i Amsterdam i juni 1997 markerede et vendepunkt for EU's 
beskæftigelsespolitik. Ved at vedtage afsnittet om beskæftigelse fastslog stats- og regeringscheferne, 
at beskæftigelsen er et fælles anliggende. Den nye traktat styrker samordningen af medlemsstaternes 
beskæftigelsespolitikker og bestemmer, at der skal vedtages fælles retningslinjer, der kan danne 
grundlag for henstillinger til medlemsstaterne. 
På grundlag af beskæftigelsesafsnittet vedtog Det Europæiske Råd på det ekstraordinære møde den 
20. og 21. november 1997, der var forbeholdt beskæftigelsesanliggender, retningslinjerne for 1998. 
Dette var starten på en proces, hvor medlemsstaterne på baggrund af deres beskæftigelsessituation kan 
vedtage nationale beskæftigelsesprogrammer, der er forenelige med retningslinjerne for 
beskæftigelsen. De nationale programmer skal også være i overensstemmelse med den af regeringerne 
valgte model for løsning af beskæftigelsesproblemerne, som også indebærer en tilpasning af den 
makroøkonomiske politik. 
På mødet i december i Luxembourg blev Det Europæiske Råd enigt om en samlet strategi, som 
indebærer samordning af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker og vilje (il at forfølge fælles 
verificerbare og regelmæssigt ajourførte mål. Disse mål skal indarbejdes i medlemsstaternes 
beskæftigelsesprogrammer. Denne samordning af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker vil gå i 
gang, når Rådet har vedtaget retningslinjerne. 
Retningslinjerne er bygget op omkring fire søjler: forbedring af evnen til integration \\\ 
arbejdsmarkedet, udvikling af en iværksætterkultur, fremme af virksomhedernes og de ansattes 
tilpasningsevne for at gøre det muligt for arbejdsmarkedet at reagere på den økonomiske udvikling, 
samt styrkelse af ligestillingspolitikken. 
En sådan strategi kræver en fælles indsats fra medlemsstaterne, regionerne, arbejdsmarkedets parter 
og fællesskabsinstitutionerne. Målet er at opnå en væsentligt højere beskæftigelsesgrad i Europa. Den 
nye strategi er baseret på forebyggelse, hvilket har stor betydning, når tendensen til 
ungdomsarbejdsløshed og langtidsledighed skal vendes, idet forebyggelse indebærer en tidlig 
påvisning af behovene. Der synes al være en præference for aktive foranstaltninger frem for passive 
forsørgelsesforanstaltninger. Ud fra sammenlignelige statistikker er der endvidere opstillet fælles 
indikatorer til sikring af en effektiv overvågning og evaluering af den førte politik og hjælpe med at 
finde frem til eksempler på god praksis. 
I de nationale programmer vil der blive fastsat frister for, hvornår det ønskede resultat skal være 
opnået. Fristerne afhænger bl.a. af de administrative og finansielle ressourcer, der sættes ind. 
Medlemsstaterne skal hvert år forelægge Rådet og Kommissionen deres nationale programmer, 
således at disse kan blive gennemgået før Det Europæiske Råds møde. Rådet forpligter sig til i anden 
halvdel af det pågældende år at undersøge, hvorledes medlemsstaterne har gennemført 
retningslinjerne i deres nationale politik. Rådet vil derefter fremlægge en rapport, der er udarbejdet 
sammen med Kommissionen, om beskæftigelsessituationen i Fællesskabet og om de 
beskæftigelsespolitiske foranstaltninger, medlemsstaterne har truffet på baggrund af retningslinjerne. 
Rapporten vil blive forelagt Det Europæiske Råd ved årets udgang. 
Som følge af Agenda 2000 blev de nye fondsforordninger vedtaget af Kommissionen i marts 1998, 
hvorefter forordningerne blev drøftet i Rådet og Europa-Parlamentet. ESF's rolle efter revisionen af 
strukturfondsbestemmelserne vil blive fastlagt med udgangspunkt i traktatens nye beskæftigelsesafsnit 
og den nye beskæftigelsesstrategi, der bl.a. indebærer udarbejdelse af årlige nationale programmer. 
142 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
6.2. STRUKTURFONDENE OG MILJØET 
Opfølgningen af meddelelsen "Samhørighedspolitik og miljø"1 fortsatte. Europa-Parlamentet styrkede 
endvidere sin indsats for at skabe et "grønnere" (dvs. mere miljøvenligt) budget og oprettede en ny 
budgetpost i 1997-budgettet (post B2-1600), der forbeholdtes miljøaspekterne i 
samhørighedspolitikken. Bevillingerne på denne post blev anvendt til forskellige foranstaltninger som 
f.eks. bevidstgørelsesseminarer for budgetansvarlige og undersøgelser af samhørighedsfonds- og 
strukturfondsaktiviteternes miljøvirkninger. Det lykkedes dog ikke at udnytte alle budgetpostens 
bevillinger, dels fordi der allerede i de eksisterende programmer var finansiel dækning for mange af 
de foranstaltninger, der naturligt hører ind under denne nye budgetpost, dels fordi det tager sin tid at 
få nye aktioner i gang. 
I overensstemmelse med målsætningen om et "grønnere" budget forelagde Kommissionen Europa-
Parlamentet oplysninger om miljøaspekterne i EFRU- og samhørighedsfondsprojekter til over 50 mio. 
ECU. Oplysningerne om 1996-projekterne blev tilstillet Parlamentet den 31. juli 1997. Listen over 
projekter er efterfølgende blevet offentliggjort i EFT2. 
Miljødimensionen i de nye strukturfondsprogrammer: 
De nye mål 2-programmer, der blev godkendt i 1997, lægger vægt på forebyggende 
miljøforanstaltninger, f.eks. foranstaltninger, som fremmer anvendelsen af økologiske produkter eller 
miljøforskningen. Denne prioritering er helt i tråd med de retningslinjer, medlemsstaterne har fået 
forelagt, og de miljøprofiler, som medlemsstaterne fik tilsendt i 1993 og blev mindet om igen i 1996. 
Der er stadig væsentlig forskel mellem de forskellige programmer hvad angår miljødimensionens 
"kvalitet". Det er dog kendetegnende for de nye mål 2-programmer, at også ikke-miljømæssige 
foranstaltninger efterhånden præges af miljøhensyn. Dette er helt bevidst, men vil føre til den 
paradoksale situation, at jo mere miljøforanstaltningerne integreres i de øvrige foranstaltninger, jo 
mindre synlige vil miljødimensionen være, således at det bliver vanskeligere at få et eksakt overblik 
over strukturfondenes miljøvirkninger. 
På denne baggrund vedtog Kommissionen i november 1997 en meddelelse om miljø og 
beskæftigelse3, hvor Kommissionen klart har lagt sig fast på en strategi, der kan skabe synergi mellem 
miljøpolitikken og beskæftigelsespolitikken. Kommissionen opfordrer i meddelelsen parterne til at 
udnytte teknologiens og de nyskabende foranstaltningers muligheder for at fremme oprettelsen og 
udviklingen af virksomheder og støtte bæredygtige produktionsmetoder og forbrugsvaner. 
Halvdelen af programmerne under EU-initiativet INTERREG II-C (tværnationalt samarbejde) blev 
godkendt i 1997. Initiativet tager udtrykkeligt sigte på en bæredygtig udvikling, f.eks. i form af 
samarbejde omkring fysisk planlægning, forebyggelse af tørke ved en rational anvendelse af 
vandressourcerne, forebyggelse af oversvømmelser, forvaltning af vandbassiner samt bæredygtig 
udnyttelse af naturlige ressourcer. 
Overvågning og evaluering af strukturfondsprogrammerne: 
For at finde frem til forebyggende foranstaltninger og god praksis havde Kommissionen iværksat en 
undersøgelse om "det bæredygtige miljø og strukturfondene" i mål 2-regionerne. Undersøgelsens 
resultater blev offentliggjort i juni 1997, og der blev udarbejdet en manual med eksempler på god 
praksis, som vil hjælpe de ansvarlige med at træffe foranstaltninger til fremme af en miljøvenlig 
udvikling. 
1 KOM(95)509 endelig udg. af 22.11.95 
2HFf C30I af 02.10.97 
3 KOM(97)592 endelig udg. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 143 
Hele miljøspørgsmålet er meget komplekst, og der er et utal af måder, hvorpå strukturfondene kan 
påvirke miljøet. Kommissionen iværksatte derfor i august 1997 en omfattende udbudsrunde, hvor 
konsulenterne blev opfordret til at udvikle en metode til kvantitativ evaluering af 
miljøkonsekvenserne ud fra en analyse af de faktiske forhold. Dette projekt finansieres over 
budgetposten B2-1600. 
Samtlige programmer med en varighed på over tre år (for mål 1, 3, 4, 5b og 6) blev i 1997 genstand 
for foreløbige evalueringer (se punkt 3.1). 
Indsats for at bevidstgøre Kommissionens embedsmænd og de nationale 
strukturfondsforvaltere om miljøspørgsmål: 
I efteråret 1997 startede et kursus for Kommissionens embedsmænd om integreringen af miljøet i de 
øvrige politikker. 
Kommissionen organiserede endvidere miljøseminarer for strukturfondsforvalterne i 
medlemsstaterne. Der blev afholdt to seminarer om udviklingsprojekters miljødimension i 
henholdsvis Irland (september 1997) og Det Forenede Kongerige (oktober 1997). Der er planlagt 
lignende seminarer i 1998 i Portugal, Grækenland, Frankrig og Tyskland (budgetpost B2-1600). 
Udvekslinger med ikke-statslige miljøorganisationer: 
Det tilkommer medlemsstaterne at træffe beslutning om miljøbevægelsernes deltagelse i 
miljøaktiviteterne på nationalt og regionalt plan. På fællesskabsplan er udvekslingerne af synspunkter 
og erfaringer med miljøbevægelserne blevet intensiveret. Kommissionen organiserede i november 
1997 et møde på europæisk plan mellem de ansvarlige kommissionsembedsmænd og repræsentanter 
for miljøbevægelser fra seks medlemsstater. På mødet blev der udvekslet synspunkter om, hvorledes 
man kan tage hensyn til miljøet ved den praktiske gennemførelse af programmerne. 
6.3. STRUKTURFONDENES BIDRAG TIL FREMME AF LIGE MULIGHEDER FOR 
MÆND OG KVINDER 
Tilpasning af programmerne for udvikling eller omstilling af regioner: 
Med sine retningslinjer til medlemsstaterne om tilpasningen af strukturfondsprogrammerne inden 
udgangen af 19994 har Kommissionen ønsket al styrke aktionerne til fremme af lige muligheder, enten 
ved at integrere ligestillingsaspektet i programmernes generelle foranstaltninger («mainstreaming»), 
eller ved specifikke foranstaltninger. Nogle af forslagene i disse retningslinjer drejede sig om 
forbedring af de sociale infrastrukturer, adgang til beskæftigelse, adgang til tjenesteydelser og udstyr, 
støtte til kvindelige iværksættere og forening af familie- og arbejdsliv. 
De fleste af medlemsstaterne tog ved tilpasningen af programmerne hensyn til disse ønsker (se punkt 
1.2.2). F.eks. ved at indføre nye foranstaltninger eller støtteordninger for kvindelige iværksættere 
(Italien, Finland, Tyskland og Spanien), ved uddannelsesforanstaltninger (Grækenland, Nederlandene 
og Spanien) eller ved finansiering af vuggestuer eller fritidshjem (Det Forenede Kongerige og Italien). 
Kommissionens meddelelse om de nye programmer for regioner under industriel omstilling for 
perioden I997-995 (se punkt 1.2.1) indeholder en redegørelse for ligestillingssituationen, især hvad 
angår forbedring af kvinders beskæftigelsesmuligheder. 
4 C(97) 1381 
5 KOM(97)524 
/ 44 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
Fremme af lige muligheder i ESF's programmer: 
Medlemsstaterne har i deres mål 3-programmer valgt at tage hensyn til den høje prioritering af lige 
muligheder på to måder. De fleste af medlemsstaterne har vedtaget specifikke programmer til fremme 
af lige muligheder, mens et lille mindretal har valgt integrationsmodellen. Foranstaltningerne er langt 
hen ad vejen ens. De drejer sig om at få flere kvinder ind på områder, hvor de er underrepræsenteret, 
uddannelse af undervisere, grunduddannelse og erhvervsuddannelse for repatrierede og andre kvinder 
uden arbejde, lærlingeuddannelse, beskæftigelsesstøtte og løntilskud, fremme af iværksætterånden hos 
kvinder, efter- og videreuddannelse i SMV'erne, vejledning, rådgivning og arbejdsformidling samt i 
visse lande foranstaltninger til forbedring af børns vilkår og særlig bistand, der kan hjælpe kvinder og 
mænd med at kombinere familie- og arbejdsforpligtelser. Blandt ESF's EU-initiativer er NOW fortsat 
det vigtigste program på ligestillingsområdet. Hvad angår ADAPT blev der i 1997 oprettet en 
arbejdsgruppe med en svensk formand til behandling af ligestillingsspørgsmål. 
EU-initiativer: 
Ved revisionen af EU-initiativprogrammerne blev der udtrykkeligt indført en generel 
ligestillingsklausul. NOW er som nævnt det vigtigste program på ligestillingsområdet, og i 1997 
begyndte man at udnytte og offentliggøre resultaterne af programmet. Hvad angår ADAPT blev der 
under svensk ledelse oprettet en arbejdsgruppe til behandling af ligestillingssporgsmål. Andre 
initiativer som f.eks. URBAN, INTERREG eller LEADER omfatter også mange foranstaltninger, som 
fremmer igangsætningen og opfølgningen af projekter, der har interesse for kvinder. 
Undersøgelser, evaluering og pilotprojekter: 
De i 1996 iværksatte undersøgelser (Finland og Spanien) blev suppleret i 1997 (Irland, Portugal og 
Grækenland) for at finde frem til de af strukturfondenes, særlig EFRU's, interventioner, der har de 
kraftigste positive konnotationer med hensyn til ligestilling mellem mænd og kvinder. For at hjælpe 
programforvalterne og bedømmerne har Kommissionens tjenestegrene i øvrigt onskel al udarbejde el 
notat om, hvilke evalueringsmetoder der egner sig til evalueringen af ligestillingsspørgsmål i 
forbindelse med strukturpolitikken. Eksperter har som led i MEANS-programmet* deltaget i 
udarbejdelsen af dette notat. Arbejdet forventes afsluttet i begyndelsen af 1998. 
Der blev udvalgt en halv snes RECITE Il-projekter (internt tværregionalt samarbejde 1998-1999) om 
etablering af net af ressourcecentre til fremme af kvinders deltagelse i erhvervslivet. De udvalgte 
projekter blev behandlet på et seminar, hvor man drøftede disse nets målsætninger og arbejdsmetoder. 
1 april blev der indkaldt forslag til ECOS-Ouverture-pilotprojekter (eksternt tværregionalt samarbejde) 
bl.a. til fremme af ligestillingen. 
Udarbejdelsen af de nye forordninger: 
Under udarbejdelsen af de nye forordninger blev det overvejet, hvorledes man kunne fremme 
princippet om lige muligheder og omsætte princippet i konkrete regler for udarbejdelse, 
iværksættelse, overvågning og evaluering af programmerne. 
6.4. STRUKTURFONDENE OG FTU (FORSKNING OG TEKNOLOGISKE UDVIKLING) 
FTU og innovation spiller en stadig voksende rolle i strukturfondsinterventionerne. Det 
gennemgående tema i ottende årsberetning (1996) var da også netop FTU og innovation. 1 beretningen 
blev der gjort meget ud af FTU- og innovationsaspektet i de enkelte landes interventioner, ligesom der 
blev givet mange eksempler. Kommissionen besluttede endvidere at udarbejde en meddelelse om 
"Samhørighed, konkurrenceevne og FTU- og innovationspolitik" (se punkt 1.3.5) for at understrege 
6 MEANS: se kapitel 3 om evaluering 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 145 
FTU's og innovationens betydning for moderniseringen og diversificeringen af de regionale 
erhvervsstrukturer. 
Omfanget af mål 2-interventionerne er vokset væsentligt i forhold til den foregående periode. Ca. 
2 500 mio. ECU (svarende til 16,8% af det samlede budget for mål 2), er blevet afsat til FTU-
foranstaltninger. Udviklingen mellem de to delperioder (1994-1996 og 1997-1999) er særlig 
bemærkelsesværdig, idet bevillingerne til FTU og innovation er vokset fra 14,2% til 18,4% af det 
samlede budget. Visse mål 2-regioner har som følge af deres længere industrielle tradition først og 
fremmest anvendt FTU og innovation som led i den økonomiske udvikling. Udgangspunktet har bl.a. 
været partnerskaber mellem offentlige og private instanser samt volontørtjeneste; udvekslinger 
mellem lokale universiteter og større virksomheder; virksomheder med en særlig knowhow på FTU-
og innovationsområdet; en produktionsorienteret industrikultur; produktionsfremmende rammevilkår 
for erhvervslivet; tjenesteydelser tilpasset den lokale industris behov, samt anlæggelse af 
industrizoner rundt om større byer. 
Sideløbende med fondenes hovedinterventioner har Kommissionen iværksat en række pilotprojekter 
til løsning af visse af de vanskeligheder, som regionerne oplever i forbindelse med deres regionale 
innovationsprogrammer. I henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen og i overensstemmelse med 
innovationsprogrammet er der fastlagt regionale innovationsstrategier (RIS) og regionale strategier for 
innovation og teknologioverførsel (RTT - innovationsprogram), der skal styrke samarbejdet mellem 
den private og den offentlige sektor og få regionens virksomheder til at udnytte den tilbudte FTU- og 
innovationsservice samt infrastruktur bedre (se punkt 2.1.9). 
6.5. STRUKTURFONDENE OG DE TRANSEUROIVEISKE NET (TEN) 
Der skete fremskridt på alle tre TEN-områder (transport, telekommunikation, energi) i 1997. Hvad 
angår de retlige aspekter var de vigtigste fremskridt ændringen af Amsterdam-traktatens artikel 129 C 
(for at lette den private sektors projektfinansiering), vedtagelsen af retningslinjerne for TEN-
telekommunikation7, ændringen af retningslinjerne for TEN-energiK for at opdatere listen over 
projekter af fælles interesse, samt forslaget om revision af retningslinjerne for TEN-lransport" med 
henblik på at inkludere intermodale havne og terminaler. 
Med hensyn til finansieringen af TEN offentliggjorde den af kommissionsmedlem N. Kinnock ledede 
gruppe af repræsentanter for transportministrene og den private sektor i juni 1997 sine anbefalinger 
om indførelsen af offentlige/private partnerskaber i forbindelse med transportprojekter. Herefter 
fulgte to meddelelser, ét med Kommissionens svar på de anbefalinger, der tager sigte på EU, og 
Kommissionens forslag i den forbindelse, og ét med en klarlæggelse af, hvilke konkurrenceregler de 
nye transportprojekter skal være underkastet. Kommissionen foreslog i Agenda 2000, at der 
udarbejdes nye finansielle overslag, hvori TEN tillægges større vægt. 
Kommissionen traf foranstaltninger til styrkelse af de strategiske prioriteter for at forbedre 
samordningen mellem de forskellige kommissionstjenestegrene og de øvrige finansielle institutioner 
(som f.eks. EIB og EIF). Et andet formål med foranstaltningerne var at lette den proaktive samordning 
af de forskellige projekter og forbedre udvekslingen af oplysninger. Foranstaltningerne omfatter 
oprettelse af en ledergruppe, som vil mødes mindst to gange om året, samt udarbejdelse af flerårige 
oversigter. 
7 Beslutning 1336-97 af 17/06/97, EFT 183 af 11/07/97 
8 Beslutning 1047/97/EF af 29/05/97, EFT L152 af 11/06/97 
9 KOM(97)68 laf 10/12/97 
146 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
6.6. STRUKTURFONDENE OG TURISMEN 
Flere af de i 1997 lancerede eller gennemførte specifikke turistforanstaltninger er yderst interessante 
fra et lokal- eller regionaludviklingssynspunkt. Dette gælder f.eks. styringen af turiststrømmene og 
transporten, det igangværende netværksprojekt om turisme og miljø og "total quality management"-
undersøgelserne af turistmålene i byerne, på landet og ved kysterne. 
Resultaterne af gennemgangen af programmeringernes turistafsnit vil blive vist i en 
"tilstandsrapport", hvori strategien for og gennemførelsen af de operationelle programmer og de 
turistrelaterede foranstaltninger vil blive bedømt. 
Lande, hvor turistpotentialet er stort, og hvor strukturfondene gør sig kraftigt gældende, vil blive 
genstand for specifikke evalueringstiltag. 
Hvad angår den kvantitative analyse og den kvalitative evaluering af turismens strukturpolitiske 
betydning besluttede Det Rådgivende Udvalg for Turisme på sit møde den 21. oktober 1997 at 
nedsætte en arbejdsgruppe for byturismen i Europa. Arbejdsgruppen skal dels søge at fremme 
udvekslingen af erfaringer og eksempler på god praksis, dels komme med brugbare konklusioner. 
Arbejdet skal i løbet af 1998 udmøntes i en sammenfattende rapport, der kan indgå i den europæiske 
debat om "byspørgsmålet". 
Endelig har Luxembourg-konferencen den 4. og 5. november 1997 om "Beskæftigelsen og turismen: 
retningslinjer for indsatsen"10 samt konklusionerne om samme emne fra Rådets møde den 26. 
november 1997 banet vej for en mere generel analyse af turismens bidrag til den økonomiske, sociale 
og territoriale samhørighed. Der er i den forbindelse nedsat en højtstående gruppe om turisme og 
beskæftigelse, der skal undersøge, hvorledes turismen kan komme til at yde et større bidrag til 
væksten og beskæftigelsen i Europa. Gruppens rapport vil blive forelagt Kommissionen i oktober 
1998. 
6.7. STRUKTURFONDENE OG KULTUREN 
Kulturen spiller en stadig vigtigere rolle i regionaludviklingen og samhørighedspolitikken. På ti\nls 
heraf udnyttes kulturens muligheder ikke fuldt ud i strukturfondenes interventioner. Dette fremgår af 
Kommissionens meddelelse af 1996 om "Samhørighed og kultur: et bidrag til udviklingen"1 '. 
Medlemsstaterne og regionerne bestemmer selv, om og i givet fald hvorledes de vil prioritere 
kulturens integration i programmerne. De nye mål 2-programmer (1997-1999) følger ikke alle lige 
slavisk Kommissionens retningslinjer12, hvori Kommissionen beskriver kulturen som en jobskabende 
faktor, der giver mulighed for en bedre udnyttelse af det lokale og regionale udviklingspotentiale. 
I henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen godkendte Kommissionen i 1997 32 pilotprojekter for 
tværregionalt kulturelt samarbejde. Ved at gøre kulturen til en integreret del af udviklingsindsatsen 
banes vejen for samarbejdsprojekter, hvis økonomiske målsætning har et kulturpolitisk islæt. 
Projekterne kan f.eks. tage sigte på bevarelse og promovering af den regionale kulturarv, jobskabelse, 
erhvervsmæssig integrering af arbejdsløse og unge og udveksling af knowhow og erfaringer. EFRU 
har støttet sådanne projekter med en tildeling på 15 mio. ECU for perioden mellem januar 1997 og 
december 1998. 
10 En publikation om dette emne er under udarbejdelse 
1 ' KOM (96) 512 endelig udg. af 20. november 1996 
12 Dokument C(96) 952 endelig udg. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 147 
6.8. STRUKTURFONDENE OG KONKURRENCEPOLITIKKEN 
Kommissionen skal i henhold til traktatens artikel 92 og 93 løbende kontrollere statsstøtten til 
virksomheder, såfremt statsstøtten er egnet til at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke 
samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen skal især tage hensyn til, hvorledes en 
samtidig ydelse af statsstøtte og fællesskabsstøtte kan indvirke på konkurrencen og samhandelen. I 
1997 afsluttede Kommissionen en undersøgelse af, om de foranstaltninger, der var fastsat i SPD'erne 
for strukturfondenes interventioner i mål 2-regionerne for perioden 1997-1999, var forenelige med 
traktaten. 
Ud fra princippet om at koncentrere støtten om de dårligst stillede regioner fortsatte Kommissionen 
sin indsats for at kodificere reglerne og sikre ligebehandling af alle medlemsstater. Kommissionen 
vedtog den 16. december 1997 nye retningslinjer for regionalstøtten for at sikre ensartede kriterier for 
vurderingen af de forskellige former for statsstøtte med regionalt sigte og samle alle de nuværende 
bestemmelser i én tekst. Blandt de nye elementer kan nævnes reduktionen af den tilladte 
støtteintensitet for større virksomheder. Formålet med den lavere støtteintensitet er at begrænse 
støttens konkurrencefordrejende virkninger, samtidig med at samhørighedskravene tilgodeses. Ved 
siden af denne generelle reduktion af støtteintensiteten indførte Kommissionen regler for 
differentiering af støtte lofterne efter, hvor store problemer regionerne står over for. 
Kommissionens retningslinjer, der giver mulighed for at benytte berettigelsen til at modtage 
strukturfondsstøtte som supplerende kriterium for berettigelse til at modtage nationalstøtte, vil skabe 
større sammenhæng mellem strukturfondene og den nationale støtte. Samtidig med vedtagelsen af 
retningslinjerne fastsatte Kommissionen grænsen for, hvor stor en andel af EU*s befolkning, der i 
perioden 2000-2006 kan være omfattet af de regionale støtteordninger, til 42.7% mod 46.7% for den 
nuværende periode 1994-1999 (se punkt 1.3.4 og meddelelsen «regionalpolitik og 
konkurrencepolitik», der blev udarbejdet i 1997). 
Man søgte også at skabe overensstemmelse mellem de regioner, der kan modtage strukturfondsstøtte, 
og de regioner, der kan modtage statsstøtte med regionalt sigte. For perioden 1997-1999 blev nye kort 
godkendt for Italien (over de regioner, der er støtteberettigede i henhold til traktatens artikel 92, stk. 3. 
litra c)) og for Danmark og Finland. I alle tre tilfælde blev andelen af befolkningen, der var omfattet 
af den regionale støtte, fastsat på en måde, der maksimerede støttens økonomiske effekt, begrænsede 
støttens indvirkning på konkurrencen og sikrede en mere effektiv udnyttelse af budgetmidlerne. 
I 1997 vedtog Kommissionen også tværsektorielle grænser for regionalstøtten til større 
investeringsprojekter. Formålet var at begrænse den ofte for store regionale støtte til større projekter. 
Det overordnede mål for denne disposition er på længere sigt at fjerne de forskellige sektorregler, der 
findes på statsstøtteområdet, og nå frem til ét fælles regelsæt gældende for alle større støtteprojekter, 
uanset hvilken erhvervssektor der er tale om (dog bortset fra kul- og stålsektoren, som er undergivet 
EKSF-traktatens bestemmelser indtil juli 2002). 
Kommissionen påtænker endvidere en forenkling af procedurerne for visse kategorier af støtte for at 
gøre kontrollen med statsstøtten mere effektiv. Som led i forenklingen har Kommissionen på grundlag 
af traktatens artikel 94 forelagt Rådet et forslag til forordning om nye beføjelser. Kommissionen 
ønsker med denne rådsforordning at få beføjelse til at vedtage undtagelscsforordninger, som fritager 
visse støttekategorier fra kravet om forudgående anmeldelse, forudsat at visse kriterier er opfyldt. Det 
drejer sig især om støtte, som Kommissionen har stor erfaring med, og for hvilken der allerede i 
forskellige rammebestemmelser eller retningslinjer (SMV, F&U, miljø, beskæftigelse, uddannelse og 
regionalstøtte) er fastsat præcise kriterier for, hvorledes støttens forenelighed med fællesmarkedet 
skal vurderes. Forslaget har allerede fået Rådets principielle tilslutning og forventes vedtaget i 1998. 
/ 48 Niende årsberetning fra strukturfondene (199 7) 
6.9. STRUKTURFONDENE OG GENNEMSIGTIGHEDEN AF DE OFFENTLIGE 
INDKØB 
Kommissionen har i de tidligere beretninger fremhævet nødvendigheden af at mindske den 
geografiske afstand til de projektansvarlige for at forbedre sagernes forberedelse og overvågning, 
gennemførelsestempoet og forståelsen af fællesskabsbestemmelserne. Da oplysningerne vedrørende 
offentlige indkøb findes på nationalt, regionalt eller lokalt plan, må kontrollen for at være til hjælp for 
beslutningstagerne også gennemføres på henholdsvis nationalt, regionalt eller lokalt plan. 
Kommissionens overvejelser om offentlige indkøb udmøntedes i november 1996 i grønbogen om 
offentlige indkøb13, som i 1997 blev fulgt op af en evaluering og gennemgang af de økonomiske 
aktørers bidrag til overvejelserne. Der blev også taget hul på drøftelserne om fremtiden for denne 
sektor. 
På det strukturpolitiske plan har debatten hovedsagelig handlet om visse af grønbogens forslag til en 
styrkelse af partnerskabet med medlemsstaterne. Kommissionens tanker går ud på at oprette 
uafhængige nationale organer til overvågning af offentlige indkøb, der kan sikre korrekt anvendelse af 
gældende bestemmelser, udvidet brug af attestationsproceduren, hvor en uafhængig instans attesterer 
overholdelsen af fællesskabsreglerne for offentlige indkøb (jf. direktivet om «klagemuligheder inden 
for særlige sektorer»), samt ansvarliggørelse af de personer, der træffer afgørelse om offentlige 
indkøb, og som personligt skal engagere sig i overvågningen af reglernes overholdelse. Det skal dog 
bemærkes, at Kommissionens overvejelser og tanker på ingen måde indebærer, at Kommissionen 
opgiver sine prærogativer. Kommissionen skal fortsat kontrollere, om de offentlige indkøb sker i 
overensstemmelse med traktaten og direktiverne. 
Kommissionen vedtog i begyndelsen af 1998 en meddelelse om konklusionerne af denne debat og de 
af Kommissionen påtænkte foranstaltninger. 
6.10. STRUKTURFONDENE, DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK OG DEN K.EU.KS 
FISKERIPOLITIK 
Det generelle spørgsmål om strukturfondenes forenelighed med den fælles landbrugspolitik blev 
behandlet indgående i den ottende årsberetning om strukturfondene (1996), hvortil der henvises. 
Svaret på spørgsmålet om strukturpolitikkens forenelighed med den fælles landbrugspolitik kan fås 
ved at analysere statsstøtteordningerne og kontrollere de sektorer, der er udelukket fra disse 
ordninger. 
Generelt er det således, at der, hver gang der foreslås en statsstøtteordning, foretages en undersøgelse 
af, om ordningen er forenelig med de gældende regler i den fælles landbrugspolitik samt gældende 
statsstøtteregler. Det er primært foranstaltninger vedrørende anvendelse af nye teknologier, 
energibesparelser, kvalitetsfremme osv., der godkendes. Inden for f.eks. kunstvanding er der for at 
undgå vandtab (fordampning, utætheder m.v.) givet førsteprioritet til aktioner til forbedring af de 
eksisterende anlæg, uden at forbedringerne får indflydelse på størrelsen af det kunstvandede areal. 
Når det har vist sig, at nye arealer berøres, har Kommissionen meget strengt begrænset udvidelserne, 
ligesom Kommissionen har udbedt sig oplysninger om de påtænkte dyrkningsplaner. 
Hvad angår investeringsstøtte fastsættes der for visse sektorer begrænsninger for at undgå 
overskudslagre (svinekød, æg og fjerkræ, oksekød, mælk og mejeriprodukter). På forarbejdnings- og 
afsætningsområdet gives der prioritet til bestemte typer investeringer, f.eks. investeringer i 
miljøbeskyttelse, teknologisk innovation og forbedring af kvalitet og hygiejne. Kommissionen har 
også opstillet udvælgelseskriterier, der er i overensstemmelse med retningslinjerne for 
13 KOM(96)583 endelig udg. af 27. november 1996 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 149 
fællesskabspolitikkerne, især den fælles landbrugspolitik. Det er forbudt at yde investeringsstøtte til 
visse sektorer (tobak, foderplanter), og for andre er der fastsat begrænsninger, undertiden ledsaget af 
forpligtelser, som medfører en formindskelse af kapaciteten (slagtning, omgruppering af 
virksomhederne i vin- og spiritussektoren). 
Kommissionen har i sin meddelelse «Agenda 2000» af 15. juli 1997 foreslået, at man fortsætter den 
gennemgribende reform af den fælles landbrugspolitik, der blev påbegyndt i 1992. Ifølge forslaget 
skal støtten omlægges, således at den for størstedelens vedkommende får form af direkte 
indkomststøtte. Der er fastsat fem mål: 
• Forbedring af konkurrenceevnen for at styrke EU's position som en af verdens førende 
eksportører; 
• Fødevaresikkerhed og fødevarekvalitet. Dette er også en af hovedprioriteterne i den fælles 
landbrugspolitik; 
• Sikring af en rimelig levestandard for landbrugere ved at stabilisere landbrugsindkomsterne; 
• Mere effektiv integrering af miljømål i den fælles landbrugspolitik gennem en bedre forvaltning 
af naturressourcerne og bevarelse af landskabet; 
• Diversificering af aktiviteterne i landdistrikter for at skabe supplerende eller alternative indkomst-
og beskæftigelsesmuligheder såvel på selve bedriften som uden for landbruget. 
Siden 1994, hvor den fælles fiskeripolitik blev integreret i strukturfondsmekauismerne. har man sogt 
at gennemføre de nødvendige strukturtilpasninger for at opnå de fælles fiskeripolitiske mål, bl.a. ved 
at sikre, at interventionerne tager hensyn til kravet om ligevægt mellem fiskeressourcerne og disses 
udnyttelse. De af FIUF finansierede foranstaltninger vedrørende fiskerflåden skal opfylde målene i de 
flerårige udviklingsprogrammer (FUP), som begrænser fiskeriindsatsen pr. medlemsstat. Navnlig 
tillades støtte til bygning af nye fiskerfartøjer kun, såfremt de årlige delmål i henhold til FUP og de 
senere endelige mål opfyldes. 
^u 
KAPITEL 7: 
INTERINSTITUTIONEL DIALOG, DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG 
DE ØKONOMISKE INTERESSEORGANISATIONER, INFORMATION OG 
KOMMUNIKATION 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 153 
7.1. INTERINSTITUTIONEL DIALOG 
EU-institutionernes løbende dialog er et fast element i fællesskabspolitikkerne og herunder naturligvis 
strukturpolitikken. Udvekslingerne finder sted dels på formelle møder (f.eks. Europa-Parlamentets 
møder og udvalgsmøder, ministermøder), dels på uformelle møder (seminarer eller fælles 
arbejdsgrupper) på politisk eller teknisk plan (mellem tjenestegrene og i strukturfondsudvalgene). 
Efter at Kommissionen havde offentliggjort flere meddelelser og dokumenter var de vigtigste emner, 
der blev taget op i 1997, den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed i Unionen, 
vedtagelsen af de nye mål 2-programmer for perioden 1997-1999, effektiviseringen af 
fondsforvaltningen og -kontrollen inden for rammerne af SEM 2000-programmet samt naturligvis 
strukturfondenes fremtid. Sidstnævnte emne blev behandlet på grundlag af meddelelsen af «Agenda 
2000». Fondenes rolle i indsatsen for at fremme informationssamfundet samt foranstaltningerne til 
fordel for byområder og den fysiske planlægning på europæisk plan blev også behandlet indgående. 
7.1.1. DIALOG MED EUROPA-PARLAMENTET 
Kommissionen fremlagde to nye meddelelser om henholdsvis «samhørighed og 
informationssamfundet» og «en dagsorden for byerne». Det var dog ikke så meget disse spørgsmål 
som strukturfondenes fremtid, der var kernen i dialogen med Europa-Parlamentet. I forummet om den 
økonomiske og sociale samhørighed, der blev afholdt i april, deltog Europa-Parlamentets formand 
sammen med mange parlamentsmedlemmer. Det er konklusionerne fra dette forum, der danner 
grundlag for kapitlet om samhørighed i Agenda 2000 (se punkt 1.1.2). Agenda 2000, som beskriver 
udsigterne for EU i begyndelsen af det næste århundrede, blev offentliggjort af Kommissionens 
formand Jacques Santer under Parlamentets plenarsamling i juli måned. Kommissionsmedlemmerne 
med samhørighed og strukturudvikling som kompetenceområde havde indlæg om disse emner under 
møder med de pågældende parlamentsudvalg. Parlamentsmedlemmerne fik på et seminar lejlighed til 
med Kommissionens repræsentanter at drøfte, hvilke prioriteter der skulle fastsættes i forbindelse med 
de nye fondsforordninger. På en offentlig høring om samhørighed og udvidelse præsenterede 
kommissionsmedlem Monika Wulf-Mathies det nye strukturelle førtiltrædelsesinstrument (SFI) og 
fremhævede nødvendigheden af at hjælpe de lokale, regionale og nationale myndigheder i 
ansøgerlandene med en aktiv forberedelse af tiltrædelsen. 
Parlamentets deltagelse i drøftelserne om strukturfondenes fremtid udmøntedes i en beslutning. Emnet 
for beslutningen var den første samhørighedsrapport, som blev vedtaget af Kommissionen i slutningen 
af 1996. I beslutningen går Parlamentet ind for en styrkelse af EU's samhørighedsindsats, 
begrænsning af antallet af mål, opretholdelse af fortrinsstillingen for mål 1-områderne, bedre 
samordning af fællesskabsinstrumenterne og indførelse af et specifikt finansielt instrument for 
strukturtilpasningen i ansøgerlandene. 
Parlamentet vedtog også beslutninger om de nuværende interventioner. Parlamentet konstaterede, at 
bevillingsudnyttelsesgraden var ringe i en del medlemsstater (Italien, Belgien osv.), og anmodede 
Kommissionen om at foreslå en revision af visse retningslinjer. Hvad angår Østrig, Finland og Sverige 
udtalte Europa-Parlamentet, at strukturpolitikken må betragtes som en succes i disse lande trods visse 
startvanskeligheder. Parlamentet var positivt stemt over for interventionerne i de mere velstående 
medlemsstater, men pegede på visse særlige problemer, der skulle løses. Der blev vedtaget 
initiativrapporter om det grænseoverskridende og tværregionale samarbejde i lyset af den fremtidige 
udvidelse. Parlamentet, som ønskede bestemmelser om randområderne optaget i Amsterdam-traktaten, 
vedtog en beslutning herom. 
Hvad angår arbejdsmarkedet og de menneskelige ressourcer fulgte Kommissionen opmærksomt 
arbejdet i Parlamentets Udvalg for Sociale Anliggender. Dette udvalg havde udarbejdet en beslutning 
om ESF's fremtid, som blev vedtaget den 21. november 1997. Kommissionens repræsentanter havde i 
denne forbindelse flere møder me!d parlamentsmedlemmerne. Emnet for disse møder var 
Kommissionens rapporter om ESF's iværksættelse, rapporterne om den økonomiske og sociale 
154 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
samhørighed og forslagene i Agenda 2000. Det frugtbare samarbejde i ad hoc-arbejdsgruppen 
"ESF/Europa-Parlamentet" fortsatte i 1997. Arbejdsgruppen behandlede anvendelsen af ESF's midler, 
drøftede de nyskabende aktioner og udvekslede synspunkter om strukturfondsreformen. 
Parlamentets Udvalg om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (COMAGRI) drøftede 
landbrugsstrukturer og udvikling af landdistrikter med kommissionsmedlemmet med ansvar for 
landbrug og udvikling af landdistrikter. Der var tre sådanne drøftelser i 1997, nemlig i januar om 
konklusionerne af den europæiske konference om udvikling af landdistrikter i Cork (en konference, 
der havde fundet sted i 1996); i juni om situationen for den fælles landbrugspolitik inklusive 
udviklingen af landdistrikter og forholdet til samhørighedspolitikken; og endelig i september om de 
forslag i Agenda 2000, der behandler fortsættelsen af den i 1992 påbegyndte reform af den fælles 
landbrugspolitik, samt om nødvendigheden af en integreret politik for landdistrikter. 
COMAGRI-udvalget gennemgik endvidere rapporterne "Unge landbrugere og 
generationsskifteproblemerne i europæisk landbrug" og "Effektivisering af landbrugsstrukturerne". 
Udvalget afgav ligeledes udtalelser om den første rapport om den økonomiske og sociale 
samhørighed, den syvende årsberetning om strukturfondene samt anvendelsen af 
strukturfondsmidlerne. Udvalget fastslog, at bevillingsudnyttelsesgraden for EUGFL-
Udviklingssektionen kunne betragtes som tilfredsstillende. 
På fiskeriområdet afgav Parlamentets Fiskeriudvalg udtalelse om tre emner: anvendelsen af FlUF-
midlerne, EU's nye finansielle ramme og den syvende årsberetning om strukturfondene. Det første af 
disse tre emner blev behandlet på grundlag af Revisionsrettens årsberetning for 1995 vedrørende den 
dårlige udnyttelse af fondenes bevillinger. Fiskeriudvalget konkluderede, at de dårlige resultater for 
fiskeriets vedkommende klart kunne tilskrives utilstrækkelige bevillinger og ikke en dårlig udnyttelse 
eller underudnyttelse af bevillingerne. 
7.1.2. UDTALELSER FRA STRUKTtfRFONDSDDVALGENE 
Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling i Regionerne holdt fem moder i 1997. Udvalget 
blev hørt om de nye mål 2-SPD'er for perioden 1997-1999 og afgav enstemmigt positive udtalelser 
herom. Syvende årsberetning om strukturfondene (1995) og den første rapport om den økonomiske og 
sociale samhørighed blev gennemgået. Udvalget blev endvidere orienteret om Kommissionens 
meddelelse om «en dagsorden for byerne i Den Europæiske Union» (se punkt 1.3.2). En stor del af 
Det Rådgivende Udvalgs møder i 1997 drejede sig om de udkast til retsakter, som Kommissionen 
havde forelagt udvalget som led i SEM 2000 (se punkt 1.2.4 og 4.2). Udvalget blev således hørt om 
Kommissionens udkast til beslutning om udgifters støtteberettigelse og afgav en positiv udtalelse 
herom i februar. Udkastet til forordning om retningslinjerne for medlemsstaternes finanskontrol og 
udkastet til interne retningslinjer om de nettokorrektioner, der skal foretages ved bestemte 
uregelmæssigheder, måtte drøftes tre gange, bl.a. som følge af udvalgets anmodninger om forklarende 
oplysninger (f.eks. angående frister, terminologi eller organisatoriske tilpasninger i de nationale eller 
regionale administrationer). Udvalget afgav en positiv udtalelse om forordningsudkastet på sit sidste 
møde i 1997, nemlig den 29. september. 
ESF-udvalget holdt fire møder i 1997. Som fastsat i forordningen om samordning af fondene afgav 
udvalget udtalelser om Kommissionens udkast til beslutninger om standardklausuler for mål 2 samt 
om mål 2-SPD'erne for perioden 1997-99. På disse møder behandlede ESF-udvalget også 
tilbagevendende emner, som f.eks. gennemførelsen af aktionerne i henhold til ESF-lbrordningens 
artikel 6, de forskellige aspekter af informationssamfundet, ESF's finansielle situation, de regionale 
og lokale beskæftigelsespagter, EU-initiativerne og informations- og kommunikationsstrategien og 
gjorde status over evalueringsforløbet. ESF-udvalget gennemgik også den endelige rapport om de nye 
områder med stort beskæftigelsespotentiale fra den i 1996 nedsatte arbejdsgruppe. Dette var et nyttigt 
bidrag til debatten om ESF's fremtid. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 155 
I 1997 blev der endvidere afholdt et møde i Luxembourg om ESF's fremtid. På december-mødet blev 
der brugt megen tid på iværksættelsen af mål 4 og fremlæggelsen af modelprojekter under mål 4 og 
EU-initiativet ADAPT. Initiativtagerne til disse projekter deltog også i mødet. Endelig blev 
forbindelsen mellem ESF og samhørigheden drøftet. 
Et andet vigtigt emne for drøftelserne var SEM 2000, herunder bl.a. udgifters støtteberettigelse samt 
finanskontrolprocedurerne og nettokorrektionerne af finansieringen (se punkt 1.2.4 og 4.2). 
Kommissionen underrettede med jævne mellemrum ESF-udvalget om, hvordan det gik med 
drøftelserne om ESF-reformen. 
Forvaltningskomitéen for Landbrugsstrukturer og Udvikling af Landdistrikterne (STAR-komitéen) 
holdt 11 møder i 1997 og afgav 150 positive udtalelser. I tre tilfælde førte høringerne af komitéen ikke 
til nogen udtalelse. De afgivne udtalelser vedrørte retningslinjerne for den finanskontrol, som 
medlemsstaterne skal udføre (se punkt 1.2.4 og 4.2), samt de foranstaltninger, der er fastsat i 
forordning (EF) nr. 950/97 om en effektivisering af landbrugsstrukturerne, i forordning (EF) nr. 
2078/92 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget samt i forordning (EF) nr. 951/97 om 
forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. Komitéen udvekslede også synspunkter om 
forskellige emner som f.eks. additionalitetsprincippet i forbindelse med mål 5a, evaluering, Agenda 
2000 samt klassificering af miljørelaterede udbetalinger i landbrugsregnskaber. Endelig holdt 
forvaltningskomitéen et fælles møde med Den Rådgivende Komité for Landbrugsstrukturer for at 
blive orienteret om resultaterne af det franske pilotprojekt "Planer for en bæredygtig udvikling". 
Den Stående Forvaltningskomité for Fiskeristrukturerne mødtes fire gange i årets løb og fik forelagt 
samtlige strukturaktioner vedrørende fiskerisektoren. Komitéen afgav en enstemmig positiv udtalelse 
om Kommissionens beslutning om udgifters støtteberettigelse i henhold til strukturfondsreglerne. 
Komitéen afgav også en positiv udtalelse om Kommissionens forordning om den finanskontrol, 
medlemsstaterne skal udøve (se punkt 1.2.4 og 4.2). 
Forvaltningsudvalget for EU-initiativer holdt ikke møde i 1997, idet udtalelsen om fordelingen af 
reserven var blevet afgivet i 1996. 
7.1.3. DIALOG MED DET ØKONOMISKE PC SOCIALE UDVALG 
Kommissionen fortsatte på alle niveauer sine kontakter og sin dialog med ØSU. Samtlige udtalelser 
fra ØSU blev nøje gennemgået. 
ØSU blev hørt af Kommissionen om rapporten om Samhørighedsfonden, den syvende årsberetning 
om strukturfondene samt den første treårsrapport om økonomisk og social samhorighed1. Ved alle tre 
høringer fremhævede ØSU den store vægt, udvalget tillægger støttekoncentration, additionalitet, 
forenkling og rationalisering af programmeringsprocedurerne, overvågning, kontrol og evaluering af 
projekter og ikke mindst arbejdsmarkedets parters og de økonomiske interesseorganisationers 
deltagelse i prioriteringen ved gennemførelsen og overvågningen af de finansierede projekter. ØSU 
understregede vigtigheden af sidstnævnte punkt i en initiativudtalelse om «arbejdsmarkedets parters 
og de økonomiske interesseorganisationers rolle i INTERREG- og EURES-programmerne». 
ØSU var endvidere tilfreds med Kommissionens meddelelse om «samhørighed og 
informationssamfundet». ØSU har i sine bemærkninger og henstillinger fremhævet nødvendigheden 
af at tilpasse Unionens aktioner til de teknologiske, økonomiske og sociale behov i de forskellige 
regioner. 
Hvad angår de regionale og lokale beskæftigelsespagter imødekom ØSU en opfordring fra 
kommissionsformand J. Santer og udarbejdede en rapport om disse pagter. ØSU konkluderede, at det 
er vigtigt at integrere beskæftigelsespagterne i en samlet beskæftigelsesstrategi under hensyntagen til 
k()M(96)542 endelig udg. af 6.11.1990 
156 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
den makroøkonomiske politik, beskæftigelsespolitikken, arbejdsmarkedets funktion og den regionale 
og lokale udvikling i beskæftigelsen. 
ØSU behandlede også bypolitiske spørgsmål og især den bæredygtige udvikling af bygge- og 
boligsektoren i Europa. Reguleringen af denne sektor er en fast bestanddel i en moderne by- og 
egnsforvaltning. ØSU udtrykte glæde over fællesskabsforanstaltningerne i turistsektoren, da ØSU 
tillægger denne sektor stor økonomisk, social og kulturel betydning. 
På plenarsamlingen den 20. november 1997 vedtog ØSU en særlig udtalelse om de landbrugsmæssige 
aspekter af meddelelsen «Agenda 2000», som også behandler aspekterne omkring strukturfondene og 
politikken for udvikling af landdistrikter. 
7.1.4. DIALOG MED REGIONSUDVALGET 
Regionsudvalget vedtog i 1997 en del udtalelser, som direkte eller indirekte vedrørte den strukturelle 
udvikling og mere generelt den økonomiske og sociale samhørighed. Regionsudvalgets arbejde 
fordelte sig på fire hovedområder: økonomisk og social samhørighed, beskæftigelse, fysisk 
planlægning og Agenda 2000. Derudover behandlede Regionsudvalget regionalpolitikken i Østrig. 
Finland og Sverige, INTERREG li-initiativet og nærsamfundenes potentielle rolle samt to 
kommissionsmeddelelser vedrørende henholdsvis kulturens og informationssamfundets bidrag til 
samhørigheden. 
Regionsudvalget gik i sin udtalelse om den første samhørighedsrapport ind for en konsolidering af 
strukturfondene som middel til at fremme den økonomiske udvikling og en øget koncentration af 
budgetmidlerne om de prioriterede mål. På beskæftigelsesområdet var Regionsudvalget enigt med 
Kommissionen om betydningen af fondenes strukturindsats for jobskabelsen og bevarelsen af varige 
arbejdspladser. Regionsudvalget kunne også tilslutte sig tanken om at give aktiveringspolitikken en 
fortrinsstilling i forhold til den passive politik med arbejdsløshedsyde Iser. Regionsudvalget 
bekræftede, at det vil bidrage fuldt ud til lanceringen af de regionale og lokale beskæftigelsespagter 
og bekræftede endvidere lokalsamfundenes og regionernes betydning for pagternes iv;erks;ettelse 
samt vigtigheden af at etablere et reelt offentligt/privat partnerskab. 
Monika Wulf-Mathies, som er det kommissionsmedlem, under hvem Regionsudvalget sorterer, havde 
i juni 1997 en grundig drøftelse med udvalget om fysisk planlægning og bypolitik. Hun fremhævede 
vigtigheden af ESDP-projektet (det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv), som 
under overholdelse af subsidiaritetsprincippet skal styrke såvel regionernes konkurrenceevne som den 
økonomiske og sociale samhørighed. Regionsudvalget bekræftede regionernes vilje til at iværksætte et 
tværregionalt samarbejde og en harmonisk fysisk planlægning og udvikling af det europæiske rum. 
Udvalget ønskede at blive inddraget i dette arbejde. 
I november 1997 fremlagde kommissionsformand Jacques Santer hovedlinjerne i Agenda 2000 for 
Regionsudvalget, der var samlet in plenum. De øvrige kommissionsmedlemmer præsenterede 
henholdsvis de regionalpolitiske og de landbrugspolitiske forslag. Regionsudvalget støttede i sine 
udtalelser strukturpolitiske forslag, som kan sikre, at udvidelsen ikke finder sted på bekostning af de 
dårligst stillede regioner i den nuværende Union. 
Regionsudvalget vedtog flere udtalelser om udvikling af landdistrikter. I udtalelsen om "de nye 
aktiviteter og tjenesteydelser i landdistrikter" anbefalede udvalget, at der blev udviklet nye og bedre 
tjenesteydelser samt bedre vilkår for isolerede regioners adgang til disse ydelser og 
telekommunikationsnettet. I en udtalelse om "unge landbrugere og generationsskifteproblemet i 
Europas landbrug" udtrykte Regionsudvalget ønske om mere slagkraftige forslag om 
fremtidsudsigterne for landbrugsbedrifterne, mulighederne for at diversificere aktiviteterne og 
iværksættelsen af en informationspolitik (især om landbrugeres etablering) og uddannelsespolitik. En 
tredje udtalelse vedrørte "en politik for landbruget i Europas bjergområder". I denne udtalelse 
anbefalede Regionsudvalget, at man tog hensyn til de særlige forhold og de naturlige handicap i 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 157 
bjergområder i bl.a. landbrugs-, struktur-, regional-, skov- og miljøpolitikken med henblik på at 
bevare bjergområderne som et fristed for hele befolkningen. 
Under udarbejdelsen af de forskellige udtalelser, især udtalelsen om "den første rapport om den 
økonomiske og sociale samhørighed" og udtalelserne om Agenda 2000 og de foreslåede politikker for 
tiden efter 1999, blev Regionsudvalget i øvrigt opfordret til også at udtale sig om forslagene til en 
reform af den fælles landbrugspolitik og politikken for landdistrikterne. 
På Regionsudvalgets samling den 16. januar underrettede kommissionsmedlemmet for landbrug og 
udvikling af landdistrikter Regionsudvalget om konklusionerne fra den europæiske konference om 
udvikling af landdistrikter, der var blevet afholdt i Cork i november 1996. 
Regionsudvalget vedtog en udtalelse om «den fælles fiskeripolitik - støtte til fiskeriafhængige 
regioner». Formålet med udtalelsen var at belyse hovedpunkterne i den i 1996 afgivne første udtalelse 
om den fælles fiskeripolitiks regionale konsekvenser og på ny fremhæve behovet for et reelt 
partnerskab mellem fiskeriindustrien, medlemsstaterne og Kommissionen. 
7.2. DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG DE ØKONOMISKE 
INTERESSEORGANISATIONER 
Partnerskabets rolle ved gennemførelsen af strukturfondsinterventionerne: 
I fortsættelse af arbejdet i 1996 og med udgangspunkt i den første rapport om den økonomiske og 
sociale samhørighed fortsatte Kommissionen i 1997 sit arbejde med partnerskabsspørgsmålet. 
Kommissionens indsats på partnerskabsområdet tog sigte på at uddybe overvejelserne om en 
forbedring og udvidelse af partnerskabet, fremme nye former for partnerskab og styrke visse partneres 
mulighed for at deltage. 
Kommissionen iværksatte i 1997 en tematisk evaluering af partnerskabet (se punkt 3.2) for at få et 
grundlag for videre overvejelser om og forslag til fremtidige strukturfondsforordninger. Erfaringen 
havde vist, at der var stor forskel på partnerskabets form og indhold i de forskellige medlemsstater, og 
evalueringen havde til formål at analysere de forhold, der påvirkede partnerskabets effektivitet og 
udvikling. Evalueringen vil gøre det muligt at vurdere de administrative og organisatoriske rammers 
indflydelse på regionaludviklingen, analysere de forskellige partnerskabstyper og -strukturer samt 
partnerskabets funktion i medlemsstaterne, måle partnerskabets indvirkning på interventionerne og 
samle eksempler på god praksis. 
Promoveringen af nye former for partnerskab gav sig i 1997 udslag i de regionale og lokale 
beskæftigelsespagter (se punkt 1.2.3) og gennemførelsen af en pilotaktion til fordel for langtidsledige. 
Projektet «Pilotaktioner til fordel for langtidsledige» (budgetpost B2-605), som Europa-Parlamentet 
havde iværksat i 1995 som et eksperiment, blev afsluttet i december 1997. Projektet har et budget på 
15 mio. ECU, som ikke indgår i det egentlige strukturfondsbudget. Projektet går ud på at evaluere 
effekten af foranstaltninger, der skal gøre det lettere for langtidsledige at udnytte de nye 
beskæftigelsesområder (EFT C199/28 af 03/08/95). Projektet er Kommissionens første forsøg på at 
udforske de nye områder med stort beskæftigelsespotentiale. 16 pilotaktioner blev iværksat i hver af 
medlemsstaterne bortset fra Luxembourg. Projektets eksperimentelle karakter forudsatte en høj grad 
af nytænkning hos de offentlige myndigheder og de private aktører, der stod for pilotaktionerne. 
Resultaterne var stort set positive. Ud over resultaterne målt i antallet af nye aktiviteter og 
arbejdspladser, som var lidet spektakulære som følge af de betingelser, der skulle opfyldes (innovative 
målsætninger, ugunstigt stillede områder og befolkninger), kunne der høstes mange nye erfaringer: 
158 Niende årsberetning fra strukturfondene (199 7) 
1. De nye serviceaktiviteter har et interessant jobskabelsespotentiale. Eksemplerne fra Hérault (F), 
Merseyside (UK), West Ireland og Cadiz (E) viser, at der kan skabes konkurrencedygtige 
arbejdspladser, når de offentlige myndigheder støtter sig til et net af aktører med et virkelig godt 
kendskab til lokalsamfundet og især til den lokale samfundsøkonomi. 
2. Iværksætterstrategier får ofte en fortrinsstilling, hvilket kræver en samtidig etablering af varige 
støttestrukturer for projektlederne. 
3. Når målgruppen er personer, der har særlig svært ved at trænge ind på det «klassiske» 
arbejdsmarked, er der tendens til at lægge større vægt på indslusningen end på skabelsen af nye 
aktiviteter, hvilket foringer værdien af de arbejdspladser, der skabes. 
Ovennævnte pilotaktion vil blive behandlet i en særskilt rapport til Budgetmyndigheden. 
Dialog med arbejdsmarkedets narter og de økonomiske interesseorganisationer nå 
fællesskabsplan: 
Den årlige høring af arbejdsmarkedets parter på europæisk plan finder sted i overensstemmelse med 
samordningsforordningens artikel 31, stk. 2. Ved denne lejlighed høres parterne om iværksættelsen af 
fondsinterventionerne, ligesom Kommissionen får mulighed for at fremlægge de vigtigste resultater 
fra det forløbne år. Høringen i januar 1998 om aktiviteterne i 1997 drejede sig hovedsagelig om 
ottende årsberetning om strukturfondene (1996), iværksættelsen af de regionale og lokale 
beskæftigelsespagter, de nye mål 2-programmer for 1997-1999 samt strukturfondenes fremtid (med 
udgangspunkt i Agenda 2000). 
Parternes bemærkninger til den ottende årsberetning (1996) drejede sig dels om fristerne for betaling 
til de endelige støttemodtagere i medlemsstaterne og visse medlemsstaters og regioners 
vanskeligheder med at fremskaffe den nationale medfinansiering, dels om de indviklede 
administrative procedurer og den betydning, som arbejdsmarkedets parter og de økonomiske 
interesseorganisationer tillægger evalueringen som grundlag for kvalificerede udtalelser. 
Hvad angår de nye mål 2-programmer var der delte meninger om, hvor højt beskæftigelsen skulle 
prioriteres. Nogle mente, at indsatsen skulle rettes mod virksomhedstilpassede støtteordninger, mens 
andre fandt, at interventionerne skulle være rettet mod beskæftigelsen med henblik på at opnå 
kvantificerede og målelige resultater. Alle var dog enige om vigtigheden af at skabe varige og 
innovative kvalitetsarbejdspladser. 
Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer var meget interesserede i de lokale 
og regionale beskæftigelsespagter, og det fremgik, at man havde afprøvet mange nye 
partnerskabsformer. Det blev dog understreget, at uanset hvor positive parternes erfaringer er. er disse 
erfaringer ikke et alternativ til Fællesskabets og medlemsstaternes økonomiske politik. 
Kommissionens redegørelse for strukturfondenes fremtid på grundlag af Agenda 2(HK) blev stort set 
positivt modtaget. 
Parterne tog også godt imod Kommissionens udtalelse om, at målet var at forenkle og tydeliggøre 
fondenes arbejdsgange og øge fondenes effektivitet. Parterne opmuntrede endvidere Kommissionen 
til, som den selv havde foreslået, at styrke partnerskabsprincippet ved at gøre partnerskabet mere 
bindende og sikre parternes deltagelse i programbeslutningerne. Herudover skulle parterne have 
adgang til teknisk bistand og til evalueringsresultaterne. Parterne var derimod uenige om, hvorledes 
interventionerne skulle prioriteres. Nogle gik ind for en højere og mere synlig prioritering af 
beskæftigelsen, bl.a. ved en styrkelse af indsatsen til fordel for menneskelige ressourcer. Andre fandt, 
at det var vigtigere at øge konkurrenceevnen, hvilket var en forudsætning for at øge beskæftigelsen. 
De fleste fremhævede nødvendigheden af at investere i forskning og udvikling samt innovation. 
Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation fik i 1996 bevilget teknisk bistand i henhold til 
artikel 7 i EFRU-forordningen. Denne støtte, der skulle give fagforeningerne de tekniske muligheder 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 159 
for at deltage i overvågningen af strukturinterventionerne, bestod af en række seminarer i mål 1- og 2-
regionerne, en række tematiske seminarer og etablering af et net af eksperter i regionaludvikling. 
Hvad angår udviklingen af landdistrikter holdt Den Rådgivende Komité for Landbrugstrukturer tre 
møder henholdsvis i april, juli og oktober 1997. Komitéen blev orienteret om resultaterne af den 
europæiske konference om udvikling af landdistrikter, der var blevet afholdt i Cork (Irland) i 
november 1996, samt om Kommissionens Agenda 2000-forslag om strukturfondene og den fælles 
landbrugspolitik. Komitéen drøftede også den første rapport om den økonomiske og sociale 
samhørighed, der var blevet vedtaget i november 1996, iværksættelsen af sociostrukturelle 
foranstaltninger, beskæftigelsen i landbruget og diversificeringen af aktiviteterne. 
Den 1. oktober holdt Den Rådgivende Komité et møde med Komitéen for Landbrugsstrukturer og 
Udvikling af Landdistrikterne (STAR), hvor der blev redegjort for et pilotprojekt finansieret i henhold 
til artikel 8 i EUGFL-U-forordningen. Pilotprojektet vedrørte planen for den bæredygtige udvikling, 
der skulle være "et innovativt eksperiment til fremme af et dynamisk landbrug i pagt med naturen og 
åbent over for samfundet". 
Komitéens arbejdsgruppe vedrørende kvinder holdt i øvrigt sit første møde den 3. april for at drøfte de 
kvindelige landbrugeres problemer og udsatte stilling; det fjerde program om lige muligheder (1996-
2000), strukturfondenes rolle og håndhævelsen af princippet om lige muligheder i forbindelse med 
Fællesskabets aktioner; samt kvinders mulighed for at få adgang til kommunikationsmidlerne. 
I fiskerisektoren er det Den Rådgivende Komité vedrørende Fiskeri, der er det officielle forum for 
dialogen med fagets udøvere. Komitéen modtog i 1997 information om Agenda 21KK), om 
forhandlingsprocedurerne i forbindelse med det flerårige udviklingsprogram (FUP IV) og 
forbindelsen med FUP Ul-målene. 
7.3. INFORMATION OG KOMMUNIKATION, UDVEKSLING AF ERFARINGER 
Hvad angår EFRU blev der iværksat flere informations- og kommunikationsforanstaltninger: 
- medlemsstaternes foranstaltninger: Kommissionen fortsatte med at indsamle oplysninger om 
medlemsstaternes informations- og offentlighedsforanstaltninger2. Oversigten over 
foranstaltningerne forventes færdig i 1998. Det er meningen, at oversigten skal danne 
grundlag for et seminar, hvor der kan udveksles oplysninger og redegøres for 
informationsindsatsen i perioden 2000-2006. 
- Kommissionens foranstaltninger: Kommissionen udgav en lang række publikationer, 
arrangerede en stor konference om den økonomiske og sociale samhørighed samt 
medfinansierede deltagelsen i mange arrangementer, afholdelsen af seminarer og andre 
punktvise foranstaltninger. 
De nye teknologier blev også taget i brug ved informationsformidlingen. Oprettelsen af en ny website 
på Internettet (inforegio.org) repræsenterede således en markant nyskabelse til fremme af 
formidlingen af oplysninger om EFRU og Samhørighedsfonden. 
Endelig blev der i lyset af den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, som blev 
offentliggjort af Kommissionen i slutningen af 1996, organiseret et samhørighedsforum i Bruxelles i 
april 1997 (se punkt 1.1.1). 
Gennemførelsen af informations- og kommunikationspolitikken vedrørende ESF fortsatte i 
1997. Følgende nye publikationer blev offentliggjort: 
2 Jf. artikel 32 i forordning (EF) nr. 4253/88 og den tilsvarende kommissionsbeslutning af 31. maj 1994. 
/ 60 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
• «Beskæftigelsen og de industrielle forandringer», en brochure indeholdende eksempler på mål 4-
projekter i medlemsstaterne. Fire lignende publikationer om mål 3 vil blive udgivet i 1998; 
• «Regionale og lokale beskæftigelsespagter, eksempler på god praksis», en brochure indeholdende 
eksempler på beskæftigelsespagter, der medfinansieres af strukturfondene; 
• tre numre af publikationen «ESF InfoRevue». 
Af arrangementer kan nævnes oprettelsen af en mobil stand til præsentation af pilotprojekterne på 
informationssamfundsområdet (RISI), samt deltagelsen i eller afholdelsen af flere ESF-møder om 
erhvervsmæssig indslusning af unge (Stockholm, S), erhvervsmæssig indslusning af handicappede 
(Luxembourg), indslusningsforløb (Brugge, B), EU-initiativet Emploi-Integra (Barcelona, E), og 
kvindelige iværksættere (Bruxelles, B). Herudover gik en stor del af 1997 med at organisere den 
første europæiske kongres om Den Europæiske Socialfond, som fandt sted den 26.-28. maj 1998. 
1 anden halvdel af 1997 blev der også gjort meget for at bevidstgøre medierne om ESF-spørgsmål, 
bl.a. opstilling af en liste over særlige «ESF-medier» (dagblade, radio- og fjernsynsstationer) og 
punktvise aktioner. 
Hvad angår udveksling af knowhow mellem medlemsstaterne blev der i henholdsvis maj og november 
1997 afholdt to møder for de nationale ledere af ESF-informationstjenesten. Deltagerne understregede 
betydningen af disse møder, som giver mulighed for en direkte kontakt mellem medlemsstaterne og 
Kommissionen og for at udveksle erfaringer om vellykkede informationsforanstaltninger. Det net. der 
herved er oprettet, modtager regelmæssigt informationer gennem en bulletin indeholdende 
"informationer om informationen", som udkom tre gange i 1997. Der er planlagt to moder i 1998 for 
deltagerne i dette uformelle netværk. 
Kommissionen intensiverede sin indsats for at fremme udviklingen af landdistrikter og lagde en 
strategi for formidling af kendskabet til aktiviteterne. Opgaven blev udliciteret til et konsulentfirma, 
som går i gang i 1998. Hidtil er de væsentligste informationer viderebragt gennem det europæiske net 
for udvikling af landdistrikter, idet Kommissionen har givet den europæiske sammenslutning for 
formidling af lokaludviklingsinformation (AEIDL) til opgave at stå for det europæiske net for 
udvikling af landdistrikter. Publikationerne udgør en væsentlig del af aktiviteterne. Således udgiver 
AEIDL et informationsblad INFO-LEADER (10 numre årligt på syv sprog), LEADER MAGAZINE 
(tre numre i 1997) med oplysninger om LEADER-indsatsen og de vigtigste debatter om udviklingen 
af landdistrikter i Europa; "Cahiers de l'innovation", metode vej ledninger og andre tekniske 
publikationer. Publikationerne i 1997 vedrørte "indførelsen af kollektive procedurer for lokal 
udnyttelse af landbrugsressourcer - et eksempel: osteforarbejdning"; "etablering af lokale 
partnerskaber"; "innovation og udvikling af landdistrikter"; "tværnationalt samarbejde" samt et kort 
over Leader-områderne til brug for det europæiske Leader-kollokvium, der blev arrangeret af AEIDL 
i samarbejde med Kommissionen den 9., 10. og 11. november 1997. De fleste af informationerne er 
også tilgængelige på Kommissionens website, som er forbundet med websiten "Rural Europe", 
hvorfra oplysninger kan hentes på seks sprog, og som udgør et forum for udveksling af synspunkter. 
I fiskerisektoren blev der iværksat flere aktioner rettet mod erhvervets udøvere og den brede 
offentlighed. Særlig kan nævnes: 
• Som led i den tekniske bistand fra FIUF blev der i alle EU-landene iværksat en storstilet 
forbrugeroplysningskampagne om fisk. Kampagnen gik bl.a. ud på at gøre et fremstød for billige, 
ikke-overfiskede fisk med stor næringsværdi. Der blev i den forbindelse gjort en særlig indsats for 
at bevidstgøre de unge, som ikke er de store fiskespisere. 
• Der blev afholdt en temakonference (en årlig begivenhed) om forarbejdning af fiskeri- og 
akvakulturprodukter. I konferencen deltog ca. 350 fagfolk, som herved fik et første indblik i, 
hvorledes man kan sikre betingelser, der fremmer udviklingen af fiskeri- og akvakultursektorens 
forarbejdningsindustri og konkurrenceevne på et omskifteligt globalt marked. 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 161 
• Som led i de tværnationale PESCA-aktioner: 
- blev der udsendt et månedligt nyhedsbrev (PESCA-INFO) til 5 000 abonnenter. Hidtil er der 
udgivet 12 numre på alle fællesskabssprog; 
- blev der afholdt tre tværregionale møder - ét i Spanien (Palma de Mallorca), hvor emnet var 
formidling og udnyttelse af resultaterne af fiskeriforskningen i Middelhavsområdet, ét i 
Frankrig (Lorient) om fiskeforarbejdning og et i Italien (Sciaca) om omstrukturering af 
fiskerflåderne i Middelhavet; 
• endelig blev der i 1997 disponeret over 400 000 ECU i forpligtelsesbevillinger til finansiering af 
FIUF's deltagelse i EU's pavillon på Expo 98 i Lissabon omkring temaet "Havene, en rigdom, der 
skal bevares for fremtiden". Der er tale om en international udstilling med offentlig adgang. Der 
regnes med ca. 1 million besøgende i EU's pavillon. 
A6^> 
BILAG 
Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål 
Bilag 2: Finansiel gennemførelse 1994-1997 af EU-initiativerne 
Bilag 3: Finansiel gennemførelse 1994-1997 af overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner 
Bilag 4: Pilotprojekter og nyskabende aktioner under EFRU, ESF og EUGFL 
Bilag 5: Større projekter 1994-1997 
Bilag 6: Udnyttelse af bevillingerne i 1997 pr. budgetkonto (ekskl. frigjorte og freniforte 
bevillinger) 
Bilag 7: Oversigt over programgennemførelsen pr. medlemsstat (mål og EU-initiativer) - 1997 i 
programmeringsperioden 1994-1999 
Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål* 
MÅL 1 -EUSR 
mio. ECU 
B 
0 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
NL 
A 
P 
UK 
IALT Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) EFRU 
81,68 
223,86 
54,01 
167,76 
75% 
1.417,07 
4.159,39 
967,13 
3.207,59 
77% 
1.707,07 
6.015,63 
1.091,15 
4.182,03 
70% 
2.703,90 
10.827,81 
2.670,00 
8.051,87 
74% 
97,18 
466,69 
157.62 
378,94 
81%, 
110,59 
1.451.05 
396,76 
1.301,30 
90% 
1.974,28 
5.632,63 
823,93 
3.555,64 
63% 
10,40 
34,70 
11,09 
30,53 
88% 
39,42 
59,38 
18,87 
34,84 
59% 
1.622,21 
6.380,86 
1.547,16 
5.277,54 
83%> 
306,10 
854,55 
175,07 
621,95 
73% 
10.069,90 
36.106,55 
7.912,80 
26.809,99 
74% ESF 
38,30 
103,45 
42,02 
90,05 
87% 
638,65 
2.414,63 
796,88 
2.108,07 
87% 
291,96 
1.093,40 
261,40 
793,36 
73%, 
1.037,97 
3.864,39 
845,26 
3.242,37 
84% 
31,33 
299,60 
53,85 
262,44 
88% 
326,74 
1.267,25 
338,70 
1.184,47 
93% 
1.141,36 
1.775,18 
414,75 
737,36 
42% 
0,47 
8,67 
3.61 
8,67 
100% 
5,23 
10,27 
4,82 
8,85 
86% 
408,05 
1.941,44 
364,71 
1.539,61 
79% 
138,69 
460,27 
92,75 
351,59 
76% 
4.058,77 
13.238,55 
3.218,75 
10.326,83 
78% EUGFL 
-
22,00 
-
9,58 
44% 
457,46 
1.825,71 
413,43 
1.399,51 
77% 
339,05 
1.354,17 
307,79 
1.098,81 
81% 
777,41 
2.296,55 
484,59 
1.733,64 
75% 
41,45 
191,98 
70.20 
167,69 
87% 
272,42 
865,05 
144,21 
679,90 
79% 
396,27 
1.101,06 
330,85 
722.91 
66% 
4.72 
11,42 
4.12 
9,51 
837o 
5.35 
14.11 
5,04 
12,05 
85% 
283,11 
1.436.28 
313,18 
1.048,30 
73% 
-
151,15 
24,48 
125,81 
83% 
2.577,23 
9.269,47 
2.097,90 
7.007,70 
76% FIUF 
-
0,37 
-
0,19 
50% 
1,09 
47,59 
12,73 
39,47 
83% 
29,72 
66,82 
31,74 
55,63 
83%. 
183,06 
645.84 
193.69 
532,38 
82% 
3.35 
9.66 
1.69 
5,15 
53% 
11,84 
29.25 
12.78 
26,71 
91% 
31,41 
97.95 
21.75 
56,97 
58% 
0,08 
2.88 
0.8.S 
2,43 
84% 
-
-
-
-
39.84 
112,00 
28,77 
86,99 
78%. 
7,82 
24,86 
9,05 
17,87 
72% 
308.22 
1.037,21 
313,08 
823,80 
79% IALT 
119,99 
349,68 
96,03 
267,57 
77% 
2.514,27 
8.447,32 
2.190,17 
6.754,64 
80% 
2.367,79 
8.530,02 
1.692,08 
6 129,82 
727o 
4.702.34 
17.634,60 
4.193.54 
13.560.26 
77% 
173,31 
967.92 
283,36 
814,22 
84% 
721.59 
3.612,59 
892,44 
3.192,37 
88% 
3.543,32 
8.606.82 
1.591,29 
5.072.88 
59% 
15,68 
b?M 
10.68 
51.15 
89% 
50.00 
83.76 
28.73 
55.74 
67%, 
2.353,21 
9.870,57 
2 253.82 
7.952,44 
81% 
452,62 
1.490,82 
301,36 
1.117,22 
75% 
17.014,11 
59.651.78 
13.542,51 
44.968,31 
75% 
Inkl. frigjorte, (remførte og genopførte bevillinger 
* Budgetpost B2-1000. B2-1100, B2-1200, B2-1300 programmeringsperiode 1994-1999 
165 
Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål* 
MÅL 2 - EUSR 
mio. ECU 
B 
DK 
0 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
IALT Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997(2) 
% (2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) EFRU 
74,01 
184,63 
88,17 
122,59 
66% 
23,23 
67,77 
30,81 
50,68 
75% 
250,66 
733,55 
275,18 
506,01 
69% 
254,15 
1.044,57 
231,96 
674,20 
65% 
621,36 
1.960,81 
748,14 
1.419,95 
72% 
332,42 
748,83 
247,66 
436,64 
58% 
8,01 
12,57 
4,00 
7,02 
56% 
94,03 
238,00 
103,84 
158,32 
67% 
7,76 
54,30 
17,44 
38,71 
71% 
40,77 
86,89 
32,60 
59,23 
68% 
-
83,22 
25,50 
52,28 
63% 
490,70 
2.016,25 
760,96 
1.471,99 
73% 
2.197,10 
7.231,40 
2.566,26 
4.997,62 
69% ESF 
11,42 
41,40 
14,19 
29,79 
72% 
9,85 
18,38 
8,94 
12,73 
69% 
140,29 
323,32 
105,31 
214.16 
66% 
-27,04 
218,93 
2.78 
167.75 
77% 
138,79 
359,50 
101,69 
265,34 
74%, 
89,87 
187,42 
32,03 
88,11 
47% 
1,63 
3,09 
0,91 
2,18 
70% 
63,45 
123,64 
42,35 
79,67 
64% 
3,84 
22,86 
8,73 
18.47 
81% 
16,09 
22,39 
10,87 
14,02 
63% 
-
22,56 
-
11,28 
50% 
153,06 
688,18 
160,40 
539,71 
78% 
601,26 
2.031,66 
486,22 
1.443,21 
71% EUOFL 
-FIUF 
-
-
-
-
-
-I alt 
85,42 
226,03 
102,37 
152,37 
67% 
33,08 
86,15 
39,75 
63,41 
74% 
390,95 
1.056,87 
380,49 
720,17 
68% 
227,12 
1.263.51 
234.74 
841.95 
67% 
760,15 
2.320.31 
849.83 
1.685,29 
73% 
422,28 
936.26 
279,70 
524,75 
56% 
9.64 
15.66 
4,92 
9.20 
5»'\. 
157,48 
361.63 
146,19 
237,99 
66% 
11.61 
77.15 
24.17 
57,19 
74% 
56.87 
109,28 
43.47 
73,25 
67% 
• 
105,78 
25,50 
63,56 
607« 
643,76 
2704,43 
921,36 
2 011.70 
74% 
2.798,35 
9.263,06 
3.052,48 
6.440,83 
70% 
Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger 
* Budgetpost B2-1201, 82-1301, programmeringsperiode 1994-1999 
166 
Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål* 
MÅL 3 - EUSR 
mio. ECU 
B 
DK 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
IALT Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) EFRU 
%(2)/(,1) I ESF 
69,96 
262,52 
61,61 
218,04 
83% 
42,22 
169,22 
39,60 
154,79 
91% 
128,68 
949,08 
295,79 
817,56 
86% 
251,42 
917,93 
208,35 
725,01 
79%, 
221,02 
1.421,01 
274.77 
1.181,33 
83% 
472.23 
822.57 
160,96 
363,64 
44% 
3,31 
13,17 
3,73 
12,68 
96% 
159,41 
593,91 
141,99 
519,92 
88% 
135,60 
265,35 
95,39 
199,19 
75% 
71,90 
167,22 
53,03 
104,29 
62% 
92,58 
165,58 
68,55 
105,05 
63% 
551,23 
2.603,03 
288,56 
1.688,82 
65% 
2.199,57 
8.350,60 
1.692,32 
6.090,30 
73% EUGFL FIUF 
-
-I alt 
69,96 
262,52 
61,61 
218,04 
83% 
42,22 
169,22 
39,60 
154,79 
91% 
128,68 
949,08 
295,79 
817,56 
86% 
251,42 
917.93 
208.35 
725.01 
79% 
221,02 
1.421,01 
274,77 
1.181,33 
83% 
472.23 
822,57 
160.96 
363,64 
44% 
3,31 
13.17 
S.7S 
12,68 
96Vo 
159.41 
593.91 
141.99 
519.92 
88% 
135.60 
265.35 
95.39 
199,19 
75% 
71.90 
167.22 
53.03 
104.29 
62% 
92,58 
165,58 
68,55 
105,05 
63% 
551,23 
2.603,03 
288,56 
1688,82 
65% 
2.199,57 
8.350,60 
1.692,32 
6.090,30 
73% 
Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger 
* Budgetpost B2-1302, programmeringsperiode 1994- 1999 
167 
Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål* 
MÅL 4 - EUSR 
mio. ECU 
B 
DK 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
(ALT Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 EFRU 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2V(1) | ESF 
18,94 
35,32 
9,43 
17,66 
50% 
7,43 
20,43 
4,99 
15,66 
77% 
33,56 
89,78 
33,09 
56,59 
63% 
47,04 
214,69 
81.26 
157,11 
73% 
98,02 
285,09 
83,14 
180,45 
63% 
164,37 
263,27 
85,87 
135,12 
51% 
0,90 
0,59 
66% 
64,72 
86,95 
52,07 
63,19 
73% 
20,91 
32,61 
10,49 
19,85 
61% 
21,92 
45,52 
15,09 
28,00 
62% 
37,50 
18,75 
50% 
476,92 
1.112,05 
375,23 
692,99 
62% EUOFL FIUF 1 alt 
18,94 
35,32 
9,43 
17,66 
50% 
7,43 
20,43 
4,99 
15,66 
77% 
33,56 
89,78 
33,09 
56.59 
63% 
47,04 
214,69 
81.26 
157,11 
73'V 
98.02 
285,09 
83,14 
180.45 
63% 
164.37 
263.27 
85.67 
135,12 
51% 
0.90 
0.59 
66% 
64.72 
86.95 
52,07 
63,19 
73% 
20.91 
32,61 
10.49 
19.85 
61% 
21.92 
45.52 
15.09 
28.00 
62% 
37,50 
18,75 
50% 
476,92 
1.112,05 
375,23 
692,99 
62% 
Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger 
' Budgetpost B2-1303, programmeringsperiode 1994-1999 
168 
Bilag 1 : Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål' 
MÅL 5a landbrug - EUSR 
mio. ECU 
B 
DK 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
IALT Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpliytolsør 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997(2) 
%(2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) EFRU 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-ESF EUGFL 
25,60 
105,43 
20,89 
79,99 
76% 
17,02 
77,77 
20,58 
61,84 
80% 
168,23 
682,79 
146,05 
533.21 
78% 
72,53 
174,94 
67,79 
152,34 
87% 
385,02 
1.124,41 
368,11 
817,97 
73% 
122,95 
372.11 
139,66 
239,46 
64% 
16,53 
4.60 
15.18 
92% 
5,02 
39,34 
2,35 
20,98 
53% 
70,10 
207,55 
81,23 
189,11 
91%, 
67,14 
181,88 
109,35 
166.65 
92% 
13,82 
54.04 
14,00 
48,73 
90% 
26,16 
126,56 
21,44 
97,18 
77% 
973,59 
3.163,35 
996,04 
2.422,64 
77% FIUF I alt 
25,60 
105,43 
20,89 
79,99 
76% 
17,02 
77,77 
20,58 
61,84 
80% 
168,23 
682,79 
146,05 
533.21 
78% 
72.53 
174,94 
67.79 
152.34 
87% 
385.02 
1.124,41 
368,11 
817,97 
73% 
122,95 
372,11 
139.66 
239.46 
64% 
16.53 
4,60 
15,18 
92% 
5,02 
39.34 
2.35 
20.98 
53% 
70.10 
207.55 
81,23 
189,11 
91%, 
67,14 
181,88 
109,35 
168,65 
92% 
13,82 
54,04 
14.00 
48,73 
90% 
26,16 
126,56 
21,44 
97,18 
77% 
973,59 
3.163,35 
996,04 
2.422,64 
77% 
Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger 
* Budgetpost B2-1001, B2-1002, programmeringsperiode 1994-1999 
169 
Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål* 
MÅL 5a fiskeri - EUSR 
m». ECU 
B 
DK 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
IALT Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2y(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2W1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997(2) 
%(2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2V(1) EFRU 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-ESF EUGFL FIUF 
24,50 
19,83 
81% 
69,87 
27,94 
58,23 
83% 
0,12 
37,76 
8,85 
28,87 
76% 
22.28 
82.00 
23.16 
65,86 
. 80% 
31.61 
94.88 
25.29 
66,42 
70% 
2,75 
47.52 
2.47 
25.60 
54% 
1.10 
0,11 
10% 
15.52 
12.66 
82% 
2.00 
1,00 
50% 
23,00 
11,50 
18,40 
80%. 
0,21 
40.21 
20,00 
32.00 
80%, 
44,33 
20,39 
40,49 
91% 
56,97 
482,69 
139,60 
369,47 
77% I alt 
24,50 
19,83 
81% 
69,87 
27,94 
58,23 
83% 
0,12 
37,76 
8,85 
28,87 
76% 
22,28 
82,00 
23.16 
65.86 
80% 
31.61 
94.88 
25.29 
66.42 
70% 
2.75 
47,52 
2.47 
25.60 
54% 
1.10 
0.11 
10% 
15.52 
12.66 
82% 
2.00 
1.00 
50% 
23,00 
11.50 
18,40 
80% 
0,21 
40.21 
20,00 
32,00 
80% 
44,33 
20,39 
40,49 
91% 
56,97 
482,69 
139,60 
369,47 
77% 
Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger 
' Budgetpost B2-1101 ekskl. foranstaltninger i henhold til 
programmeringsperiode 1994-1999 artikel 4 i FlUF-forordningen, 
70 
Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål" 
Mål 5b - EUSR 
mio. ECU 
B 
DK 
D 
E 
F 
1 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
IALT Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997(2) 
%(2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) EFRU 
6,84 
11,67 
4,28 
6,69 
57% 
9,25 
15,18 
9,75 
13,49 
89% 
113,30 
284,99 
51,25 
190,77 
67% 
24,96 
106,94 
26,22 
95,43 
89% 
234,59 
518,86 
179,70 
381,15 
73% 
62,89 
106,75 
34,24 
56,17 
53% 
0,55 
0,98 
0,47 
0,69 
70% 
16,86 
32,97 
9,38 
21,81 
66% 
34,43 
76,10 
32,31 
60,15 
79% 
18,96 
50,15 
15,10 
27,35 
55% 
4,61 
38,70 
17,37 
29,08 
75%, 
131,33 
261,86 
87,24 
178,07 
68% 
658,57 
1.505,15 
467,31 
1 060,86 
70% ESF 
1,48 
5,74 
0,90 
3,74 
65% 
1,42 
2,70 
0,95 
1,73 
64% 
64,70 
107,55 
50,56 
77,46 
72% 
12,81 
35,38 
9,48 
22,93 
65%, 
38,00 
131,12 
36,39 
109,09 
83% 
21,63 
36,40 
9,62 
17,07 
47% 
0,13 
0,24 
0,18 
0,24 
100% 
0,45 
2,91 
0,64 
2,13 
73% 
7,10 
34,63 
4,80 
24,61 
71% 
7,26 
13,56 
4,46 
7,13 
53% 
-
12,83 
-
4,59 
36% 
13,37 
67,60 
13,86 
52,28 
77% 
168,35 
450,66 
131,85 
323,00 
72% EUGFL 
0,54 
7,49 
1,54 
4,34 
58% 
-
6,30 
4,00 
5,29 
84% 
91,80 
326,72 
82,52 
262,86 
80% 
53,54 
283.38 
52.61 
212.80 
75% 
188.48 
520,17 
146,00 
380,00 
73% 
37,53 
119,48 
29.21 
63,19 
53% 
1,03 
1,33 
0.85 
1,00 
75% 
3,82 
26,40 
9,26 
20.59 
78% 
8,16 
68.92 
21,55 
52,40 
76% 
10,64 
22,24 
11,18 
19.87 
89% 
-
17,99 
-
6,34 
35% 
9,65 
28,51 
8,88 
20,52 
72% 
405,19 
1.428,93 
367,62 
1.049,20 
73% FIUF 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-I alt 
8,87 
24,90 
6,72 
14,77 
59% 
10,67 
24,18 
14,71 
20,51 
85% 
269,81 
719,26 
184,32 
531,10 
74% 
91,31 
425,70 
88,31 
331,15 
78% 
461.06 
1 170,15 
362,10 
870,24 
74%, 
122,04 
262,63 
73,08 
136.43 
52% 
1.70 
2.55 
1.50 
1.92 
76% 
21,12 
62.28 
19,28 
44.54 
72% 
49.70 
179.65 
58.66 
137.16 
76% 
36.86 
85,94 
30,74 
54.35 
63% 
4,61 
69,52 
17,37 
40,01 
58% 
154,34 
357.97 
109,98 
250,87 
70% 
1.232,11 
3.384,74 
966,78 
2.433,06 
72% 
Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger 
' Budgetpost B2-1003, B2-1202, 82-1304, programmeringsperiode 1994-1999 
171 
Bilag 1: Finansiel gennemførelse 1994-1997 fordelt på mål* 
MÅL 6 -EUSR 
mio. ECU 
FIN 
S 
IALT Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2J/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) EFRU 
33,20 
86,10 
28,88 
46,80 
54% 
22,93 
44,79 
24,90 
35,83 
80% 
56,13 
130,89 
53,78 
82,63 
63% ESF 
28,82 
63,40 
20,52 
38,83 
61% 
-
11,39 
-
5,70 
50% 
28,82 
74,79 
20,52 
44.52 
60% EUOFL 
51,30 
121,30 
30,92 
76,96 
63% 
-
22,41 
3,44 
17,93 
80% 
51.30 
143,71 
34.36 
94.88 
66% FIUF 
0,80 
1,50 
0,78 
1,13 
75% 
0,77 
1,50 
0,22 
0,58 
39% 
1.57 
3,00 
1,00 
1,72 
57% 1 alt 
114,12 
272,30 
81,09 
163,71 
60% 
23,70 
80,09 
28,56 
60,04 
75% 
137,82 
352,39 
109,65 
223,75 
63% 
Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger 
' Budgetpost B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305, programmeringsperiode 1994-1999 
172 
Bilag 2: Finansiel gennemførelse 1994-1997* af EU-initiativerne** 
mio. ECU 
ADAPT 
EMPLOI 
LEADER 
PESCA 
SMV 
RECHAR 
REGIS 
KONVER 
RESIDER 
RETEX 
URBAN 
INTERREG/PEACE 
IALT Forpligtelser 1997 
Forpligteiser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997(2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2V(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
%(2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtolsor 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(D 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
% (2)/(1) EFRU 
-
10,04 
-
5,02 
50% 
0,04 
9,63 
0,51 
5,10 
53% 
81,92 
408,67 
56,62 
170,28 
42% 
3,28 
88,88 
28,60 
33,10 
37% 
122,89 
479,86 
120,15 
264,29 
55% 
89,07 
342,35 
55,32 
172,96 
51%, 
77,37 
264,46 
47,87 
193,02 
73% 
175,10 
493,57 
58.73 
214,76 
44% 
94,98 
376,04 
52,67 
196,04 
52%, 
84,03 
389,62 
55,73 
192,06 
49%, 
88,89 
409,96 
61,70 
205,00 
50% 
409,58 
1.699,90 
361,62 
1.005,64 
59% 
1.227,15 
4.972,99 
899,53 
2.657,28 
53% ESF 
125,43 
645,48 
147,93 
382,50 
59% 
281,23 
843,65 
246,14 
566,13 
67% 
10,51 
84,91 
3,62 
31,86 
38%, 
13,65 
23,55 
4,15 
7,48 
32% 
10.45 
38,92 
3,49 
15,78 
41% 
24,26 
63.43 
20,13 
39,71 
63% 
8,69 
20,57 
6,81 
11,91 
58% 
16,33 
69,08 
9.96 
36,34 
53% 
10,12 
40,53 
9,43 
23,96 
59% 
1,74 
15,71 
1,06 
8,05 
51% 
29.21 
80,51 
13,94 
36,89 
46% 
66,45 
155,00 
50,28 
89,36 
58% 
598.08 
2.081,34 
516,95 
1.249,95 
60% EUGFL 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
65,42 
384,68 
43,87 
168,28 
44% 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
4.60 
21,60 
1.11 
8.13 
38% 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
30,59 
84,03 
26,55 
49,77 
59% 
100,60 
490,32 
71,53 
226,18 
46% FIUF 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
3,63 
96,10 
1,16 
31.12 
32% 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,80 
0.30 
38% 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0,53 
1,12 
0,26 
0,56 
50%, 
4,16 
98,02 
1,42 
31,99 
33% I alt 
125,43 
655,52 
147,93 
387,52 
59% 
281,27 
853,28 
246,65 
571,23 
67% 
157,85 
878,27 
104,11 
370.43 
42%. 
20,56 
208,52 
33,91 
71,71 
34% 
133,34 
518,78 
123.65 
280,07 
54% 
113.33 
405.78 
75.44 
212.67 
52% 
90.65 
307.43 
55.79 
213,37 
69% 
191.43 
562,65 
68.69 
251.10 
45% 
105,10 
416.57 
62.11 
220.00 
53% 
85.78 
405.33 
56,79 
200,11 
49% 
118.10 
490,47 
75.64 
241,88 
49% 
507,15 
1.940,05 
438.71 
1.145,32 
59%, 
1.929.98 
7.642,66 
1.489,42 
4.165,40 
55% 
Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger 
* Programmeringsperiode 1994-1999 
" Budgetpost B2-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420 
B2-1431, B2-1432, B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2-, B2-1421, B2-1422, 
1460, B2-1470 
173 B2-1423, B2-1424, B2-1430, 
Bilag 3: Finansiel gennemførelse 1994-1997* af overgangsforanstaltninger og 
nyskabende aktioner** 
mk). ECU 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997(1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) EFRU 
2,79 
2,79 
1,65 
8,30 
2,66 
2,86 
1,16 
4,46 
9,63 
12,22 
7,19 
37,33 
7,38 
9,49 
3,41 
11,00 
13,13 
70,37 
5,16 
55,61 
11,46 
11,51 
4,91 
37,70 
5,18 
26,56 
3.42 
25,95 
10,04 
11,24 
10,52 
43,66 
-
-
3,95 
3,95 
1.71 
12,35 
2,24 
2,49 
0,96 
0,96 
3,31 
62,07 
2,39 
64,55 
3.10 
3,35 
1.34 
1,34 
2,38 
2,63 
1.15 
1,15 
6,44 
9,95 
5,57 
12,10 ESF 
17,35 
89,86 
19,90 
90,32 
3,05 
9,35 
1,66 
5,77 
3,01 
14,51 
2,40 
10,66 
0,80 
30,94 
0,81 
19,58 
4,47 
10,85 
1.81 
14,16 
11,05 
17.15 
6,14 
17,90 
4,09 
11,64 
3,12 
11,14 
4,01 
19,13 
2,72 
23,83 
0,62 
2,25 
0,26 
1.41 
0,48 
4,18 
0,62 
3,05 
0,54 
1,55 
0,29 
0,87 
0,68 
9,92 
0,43 
7,02 
1,30 
2,58 
0,55 
1.16 
2,77 
5,19 
1.30 
2,42 
3,13 
9,55 
1.27 
10,89 EUGFL 
3,43 
7.11 
1,06 
3,20 
0,20 
0,20 
-
0,21 
0,01 
2,13 
0,20 
1,70 
-
0,56 
-
6,48 
-0,46 
7.63 
3,31 
12,74 
0,41 
10,39 
1.55 
25,13 
-
1.65 
-
5,23 
0,28 
30,10 
0,86 
61.07 
-
0,00 
-
0.27 
0,11 
0,55 
0,20 
0,33 
-
0,06 
-1,33 
6,45 
0,04 
7,62 
0,20 
0,81 
0.24 
0,25 
0.57 
0,58 
-
0,02 
0,01 
0.71 
0,12 
3,00 FIUF 
0,31 
1,16 
0,25 
0,73 
1,66 
6,08 
1,20 
2,75 
0,96 
2,70 
0,40 
1,18 
2,07 
5,71 
0,72 
3,42 
3,91 
14.66 
3.17 
9,04 
1.55 
5.77 
1.09 
4,33 
3.43 
4,30 
0.12 
0,89 
2.81 
6.15 
1.19 
5,08 
0.51 
4.20 
0.89 
2,88 
-
-
-
-
0,57 
5,68 
0,93 
3,65 
• 
0.59 
0,24 
0,24 
0,34 
1.51 
0,21 
0,35 
1,86 
12,13 
2.70 
6,88 1 alt 
23,88 
100,93 
22,86 
102,55 
7,57 
18,49 
4,02 
13,19 
13,61 
31,55 
10,19 
50,87 
10,25 
46,70 
4.94 
40,49 
21.05 
103.51 
13.45 
91.55 
24.46 
44,82 
13,68 
85,07 
12,70 
44.15 
6.66 
43,21 
17.13 
66.62 
15.29 
133.64 
0.62 
2.25 
0,26 
1.41 
4.94 
12,60 
3,33 
18.82 
2.98 
4.37 
1.25 
1.89 
3.23 
84,11 
3,79 
82.84 
4.60 
7,33 
2,36 
2,99 
6,06 
9,90 
2,66 
3,93 
11,45 
32,33 
9,66 
32,87 
Inkl. frigjorte, fremførte og genopførte bevillinger 
' Betalingerne vedrører ikke nødvendigvis forpligteteerne for samme periode 
** Budgetpost B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830 
174 
mb. ECU 
F/ELLESSKABET 
IALT Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) 
Forpligtelser 1997 
Forpligtelser 1994-1997 (1) 
Betalinger 1997 
Betalinger 1994-1997 (2) EFRU 
85,52 
191,19 
56,80 
164,49 
169,21 
422,67 
107,33 
480,95 ESF 
0,25 
0,42 
0,91 
3,88 
57,61 
239,07 
44,18 
224,06 EUGFL 
0,26 
0,45 
-
-
3,79 
69,35 
7,49 
127,27 FIUF 
0,69 
0,84 
-
0,00 
20,66 
71,47 
13,10 
41,43 I alt 
86,72 
192,91 
57,70 
168,37 
251,26 
802,56 
172,10 
873,70 
175 
Bilag 4: Pilotprojekter og nyskabende aktioner under EFRU, ESF 
og EUGFL 
EF-BIC og regionale og lokale beskæftigelsespagter vedtaget i 1997 
i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen 
mio. ECU 
I Samlede I EFRU-
omkost. stotte 
EF-BIC 
DK Nordjylland 1,329 0,532 
D Schmalkalden 1,017 0,421 
E Bahfade Cadiz 0,632 0,316 
Ciudad Real 0,793 0,397 
F Auch 0,623 0,249 
Caen 1,152 0,445 
Pau 0,826 0,314 
Cornouaille 0,811 0,316 
I BustoArsizio 0,791 0,317 
Catanzaro 0,773 0,387 
Salerno 0,773 0,387 
Trento 0.734 0.294 
Aosta 0.836 0.254 
Legnano 0,753 0.301 
A Eisenstadt 1,144 0,572 
FIN North Karelia 1.009 0.504 
South Karelia 1,198 0.482 
Vaasa 0,930 0.372 
S Umea 1.326 0.614 
UK Kent 0.579 0.231 
Nottingham 1,209 0,417 
EU Ariege/Berga (France/Espagne) 1,164 0.582 
Regionale og lokale beskaftigelsespagter 
B Bassin industriel hennuyer (Hainaut) 0.250 0.200 
Ouestdu Brabant Wallon 0,203 0,162 
D Drehscheibe Chemnitz 0,250 0.200 
Nordrhein-Westfalen 0,250 0.200 
Zeitz 0,250 0.200 
EL Achaia 0.172 0.138 
Athen Vest-Piraeus 0.295 0.200 
Drama 0,165 0,132 
Imathia 0,165 0,132 
Kozani-Fiorina 0,251 0.200 
Magnesia 0,184 0.147 
Viotia 0,165 0.132 
E Bahfade Cadiz 0,247 0.198 
Ceuta 0.121 0.097 
Cuenca Minora de Asturias 0,235 0.188 
Cuencas Mineras de Palencia y Le6n 0,250 0,200 
Melilla 0,100 0.080 
Valles Occidental (Catalogne) 0,250 0.200 
F Herault 0.320 0,200 
Les Hauts de la Reunion 0,259 0,200 
Pays de la Pointe des Ardennes (Champagne-Ardennes) 0,250 0,200 
Roubaix - Tourcoing - Vallee de la Lys (Nord-Pas-de-Calais) 0,275 0.200 
Saint Herblain, Coueron et Indre (Pays de la Loire) 0,243 0,194 
IRL Drogheda/Dundalk 0,250 0,200 
Dublin 0,250 0,200 
Limerick 0,250 0,200 
Westmeath 0,250 0,200 
I Agro Nocerino Sarnese 0,250 0,200 
Alto Belice Corieonese 0,250 0,200 
Appennino Centrale 0,250 0,200 
Area Nord-Est della provincia di Napoli 0,250 0,200 
Calatino-Sud Simeto 0,250 0,200 
Catania 0,250 0,200 
Matese 0,250 0,200 
Nord Barese 0,250 0,200 
Oristano 0,250 0,200 
Sangro-Aventlno (Abruz/o) ___ 0,250 0,200 
176 
mio. ECU 
I Samiede I EFRU-
omkost stgtte 
L Dudelange 0,250 0,200 
NL Flevoland 0,275 0,200 
Limburg 0,300 0,200 
Noord-Brabant 0,300 0,200 
P Alentejo 0,250 0,200 
Marinha Grande 0,250 0,200 
Vale do Sousa 0,250 0,200 
FIN Kemi 0,250 0,200 
Lahti 0,250 0,200 
Northeast Lapland 0.199 0,159 
S Jamtland 0,250 0,200 
UK Birmingham - Solihull - Black Country 0,250 0,200 
East Midlands - 3 cities: Derby, Nottingham and Leicester 0,270 0,200 
Haringey 0,321 0,200 
Metropolitan Borough of Barnsley 0,251 0,200 
South Tyneside 0,279 0,200 
St Helens 0.2501 0,200 
177 
Bilag 4: Pilotprojekter og nyskabende aktioner under EFRU, ESF og EUGFL 
Pilotprojekter vedtaget i 1997 i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen 
mio. ECU 
I Samiede 1 EFRU-
_________^___ omkost. stette 
Internt tvaerregionalt samarbejde 
EUROPARTENARIAT France - Massif Central 1997 3,297 1,000 
EUROPARTENARIAT The Netherlands '98 3,188 0,971 
DIRECTORIA V (Strasbourg) 1,305 0,850 
Teknologloverfursel - RIS 
EL StereaEllada 0,500 0,250 
Thessaly 0,400 0,200 
E Castilla-La Mancha 0,471 0,236 
PafeVasco 0,389 0,195 
I Puglia 0,500 0,250 
FIN Northern Ostrobothnia 0,500 0,250 
UK Strathclyde 0,497 0,249 
West Midlands 0,502 0,250 
Teknologioverfersel - (RTT) 
EL "INTERACTT" 0,099 0,074 
"PROGRESS" 0,100 0,075 
E "FOOTWEAR" 0,137 0,075 
"RECYCLE" 0,100 0,075 
I "IFT" 0,100 0,075 
UK "ADAGIO* 0,100 0.075 
"ESTEEM" 0.10C 0,07*1 
Informationssamfund - strategi (RISI) 
B FASIL 0.600 0.;VV 
EL "RISE" 0,600 0..W 
E INFODEX O.5O0 0,^60 
F "ACTI LIMOUSIN" 0,499 0,250 
SERISE 0,600 0.250 
I ARIANNA 0,500 0,250 
UK "COMPRIS" 0,500 0,250 
Informationssamfund - (RISI 2) 
0 "IDAN" 3,120 1,560 
EL "TEMETEN" 4,670 2,335 
E "OUEA" 2.092 1,046 
F "ENTERSKILLNET" 3,932 1.58(5 
IRL "CRISM" 2.22^ 1.111 
A "RMP" 4.251 2.1<V 
P "TOURIST" 3,430 V\IS 
Kultur 
B "PROMISE* 1.165 O.tnV 
DK Udvikllngscenter lor kulturturisme i Storstroms ami 0,200 0,1 kv 
D "AMPHORA" 0.SH0 0.460 
"European Tower Network" O.noi 0.30T 
"IMKA" 0,831 0,498 
EL "CIED" 0,610 0.400 
"Multi-Cultural Tourism" 0,142 0,099 
"SANVERAL" 0.667 0.500 
"TRAPOWA" 0,610 0,450 
"WITRANET" 0,831 0,500 
E "ATTAS" 0,600 0.450 
"EMPORION" 0,814 0.500 
"LA CULTURA DEL AGUA* 0,904 0,500 
"LUCANO" 0,754 0,440 
"PROGRESS" 0,439 0,302 
"STRATCULT" 0,875 0.560 
F "CISTE" 0,642 0,400 
"MISSIONS" 0,200 0,100 
"REPPIS" 0,849 0.500 
"REVEIL" 0,900 0,450 
"SIMINE" 0,480 0,300 
"TOSCA" 0,835 0,500 
IRL "BRADAN" 0.631 0,409 
"ECONCRAFT" 1,020 0,498 
1 "CASAEUROPA" 0,687 0.400 
"CULTURA MATEHIAl.F" 0,847 0,450 
"REVA" O.H57 0,600 
NL "EUROTEX" 0.760 0,600 
A "Pro Vita Alpina" 0,780 0,350 
P "ARQUEOTEX" 0,941 0,599 
"CEEACT" 0,729 0,500 
S "PLEIADES" 0,720 0,450 
UK "COAST HERITAGE" 0,896 0,485 
"ECHO" 0,645 0,325 
"OUR CITY/NOTRE VILLE" I 0,739| 0,500 
178 
Nye områder med stort beskæftigelsespotentiale 
B Samlede 
omkost 
EL C.E.A.Q.V. 
ETRAVE 
DANSK KUR TURISM 
AKKUREG 
BAMB 
BERLIN-SERVICES 
ESTIA 
JOB SPRING 
SYNERGIA 
ESPARRU17 
GIMUT 
NYE ELCIPE 
TRADESA 
TUTEAR 
DEFI Haute-Saône 
DELGRES 
EED 
EMPLOI 31 
Marseille Méditerranée 
MODE 
IRL CLEAN 
RCCN 
WINN-S.J. 
A.F.L. 
IES2000 
INFORMALAVORO 
LOISIR 
CACEP 
JHC 
FOKIS 
New Jobs for Glasgow P 
FIN 
S 
UK 
Fysisk planlægning 
"ALBA-TER, PATER" 
"Coastlink: The European Network for Sustainable Coasts" 
"CONCERCOST" (PT/FR) 
"Duero-Douro" (E/PT) 
"EUROGISE" 
"GEOPLANTOUR" (D/GR) 
"Grootstad Métropole Lilloise" (F/B) 
"POSIDONIA" (I, E, EL) 
"SRUNA: The Sustainable Recreational Use of Natural Assets" 
"Sustainable Development through Planning" 
"TERRA INCOGNITA" (l/E) 0,623 
0,753 
0,564 
0,516 
0,900 
0,543 
0,497 
0,666 
0,667 
0,800 
0,425 
0,641 
1,035 
0,267 
0,460 
0,692 
0,402 
0,800 
1,000 
0,561 
0,679 
0,553 
0,545 
0,583 
0,340 
0,560 
0.800 
0,438 
1,000 
1,176 
0^961 
1,623 
3,331 
2,092 
1,813 
3.91? 
1.34 
2.6001 
5.19 
2,164) 
1,797 
2,706 mio. ECU 
EFRU-
sftte 
0,263 
0,450 
0,300 
0,340 
0,450 
0,375 
0,373 
0,500 
0,500 
0,400 
0,263 
0,424 
0,450 
0,200 
0,230 
0,500 
0,249 
0,395 
0,450 
0,200 
0,500 
0,350 
0,300 
0,291 
0,205 
0.330 
0,400 
0,300 
0,400 
0,500 
ojux: 
0,709 
1,631 
1,064 
0,986 
1,854 
1.0*1 
i.cu: 
2.S34 
1.190 
0.764 
1,160 
EL Byprojekter 
B "RECYCLART (Ville de Bruxelles)" 
DK "Underværket (The Wonder) (Randers)" 
D "Multifunctional Service Centre Bremerhaven (Bremen)" 
"Strategien fur Friedrichshain (Berlin) 
"System of "Careful Urban Renewal' in Leipzig" 
"Umweltinitlatlve Scharnhorst (Dortmund)" 
"International Networking City - ALEX - POLI NET (Alexandroupolis)" 
"SWANS (West Athens)" 
"BUILDING LEON (A development proposal for the Old City)" 
"Economic Revitalisation of the Historic Centre of "El Albayzin' (Granada)" 
"OTXARKOAGA (Bilbao)" 
"Proyecto Guiniguada - (Gran Canaria)" 
"Bordeaux les deux rives" 
"CHORUS (Besançon)* 
"Maintaining the Historic Heart of Dublin" 
"PROTAGONIST (Brindisi)" 
"Reta di piazza telematlche per la Clttà dl Napoli* 
"Services and time for elderly peoplo ami familias (Milan)" 
"1 he Gate living not leaving ( I urin)" 
"Utrecht Museum Ounitw" 
"Eln Leben mit allen Slnnen (Graz)" 
"Voyage à la Rose des Vents (Vila do Conde)" 
"LASIPALTSI film and media centre (Helsinki)" 
"Ecological sustainablllty as a driving force In a medium-sized urban region (Falun, Borlanga)" 
"Blueprint for Sustainable Development (Leicester)* 
"Hudderstletd - the Creative Town Initiative (Klrklees)* IRL 
I 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Nyskabende aktioner - andre (laboratorium) 
VILLAGES D*EUD'EUROPE - PHASE II B 5.951 
7.732 
4.140 
4,639 
3,919 
2,836 
3,382 
4,641 
7,568 
6,051 
4,963 
7,008 
13,068 
14,272 
2.640 
2.750 
4,007 
3,357 
5,0«» 
t2,68(j 
7,148 
5,066 
9.000 
3,750 
6,479 
10.30C 
2.1521 1.785 
2.24? 
£070 
2.192 
2.939 
1,388 
2.537 
3.016 
3,000 
2,954 
2.481 
2.705 
3.000 
3,168 
1,980 
2,06? 
2,967 
1,007 
2.630 
2.H81 
2,150 
2.999 
2,700 
1,875 
1,940 
0,981 
179 
Bilag 4: Pilotprojekter og nyskabende aktioner under EFRU, ESF og 
EUGFL 
Pilotprojekter og teknisk bistand vedtaget i 1997 i henhold til artikel 6 i 
henhold til ESF-forordningen 
mio. ECU 
Saml. 
omk. ESF-
støtte 
Teknisk bistand 
B Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) 
Seminar, teknisk bistand under mål 3 
Beskæftigelsespagt Bruxelles 
Beskæftigelsespagt Halle-Vilvoorde 
Beskæftigelsespagt Tongeren 
OK Beskæftigelsespagt Århus, Randers (Kronjylland) 
Beskæftigelsespagt Øresund 
Beskæftigelsespagt Sønderjylland 
Beskæftigelsespagt Viborg 
D Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) 
Beskæftigelsespagt Amberg-Sulzbach 
Beskæftigelsespagt Hamburg 
Beskæftigelsespagt Modellregion Land Bremen 
Beskæftigelsespagt Neukolln (Berlin) 
Beskæftigelsespagt Peine 
EL Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) 
E Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) 
Seminar "Los jovenes y el empleo : intervencion del FSE" 
Seminar, teknisk bistand under mål 3 
F Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) 
Beskæftigelsespagt Albertville 
Beskæftigelsespagt Molsheim/Schirmeck 
Beskæftigelsespagt Pays de Valois 
I Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) 
L Seminar, teknisk bistand under mål 3 
A Beskæftigelsespagt Salzburg 
Beskæftigelsespagt Vienna 
Beskæftigelsespagt Vorarlberg 
Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) 
Teknisk bistand EU-initiativprogram (ikke ESF) 
Beskæftigelsespagt Lohjan 
Beskæftigelsespagt Tampere 
Beskæftigelsespagt Turku 
Beskæftigelsespagt Stockholm P 
FIN 
Nyskabende aktioner • Informationssamfund • projekt (RISI2) 
EL Athina (Athen) 0,100 
0,317 
0,250 
0,250 
0,250 
0,265 
0,250 
0,252 
0,464 
0.203 
0,255 
0,249 
0,251 
0.250 
0.336 
0.055 
0,073 
0.364 
0,351 
0,216 
0,250 
0,250 
0,400 
0.100 
0.307 
0.250 
0.240 
0,250 
0,050 
0,061 
0,255 
0,768 
0,250 
0,437 0,100 
0,253 
0,200 
0,200 
0,200 
0,200 
0,200 
0,200 
0,200 
0,203 
0.200 
0.200 
0.200 
0.200 
0.200 
0,055 
0,073 
0.364 
0.158 
0.216 
0,200 
0,200 
0,200 
0.100 
0.276 
0.200 
0.192 
0.200 
0.050 
0.061 
0.200 
0.200 
0,200 
0,200 
0,500 
Nyskabende aktioner - Nye områder med beskæftigelsespotentiale 
B Création agence-conseil pour handicapés (Advice agency for the employment of 
disabled people) 
IGLOO (New forms of partnerships in areas related to housing) 
LEHRMAS (Social economy enterprises in the areas of environment, housing, 
services and restauration of patrimony) 
OLA (Training in "logistic assistant" for hospitals) 
DK Den blandende landhandel (Programme for immigrant families) 
GREEN FUTURE (New sources of jobs in environmental activities) 
Incubator Guided By Seniors (Business dovolopment contre) 
D Lokale Partnerschaften zur Schaffung von Arboilsplat/on (Local network to 
develop innovative methods of job creation) 
TELA-START (Regional telematic network cenlres) 
Transferbetrieb -TB (Social insertion enterprise in the recycling sector) 
EL Women's Micro-Entreprise Birth and Adoption (Intermediate agency for women 
apprenticeships) 
E Autoocupacion juvenil (Assistance for the creation of Micro enterprises) 
EVTV - FS (Feasibility study for the creation of health services) 
PROMETEO (Treatment of agricultural waste by marginalised youth) 
RESTAURA-NATURA (Local office to promote new jobs in the hotel trade) 
SARELAN (Network for protected employment for the disabled) 
SARELAN (Platform to solve problems of jobs offer and demand) 
SERDOM (Domestic services by marginalised people) 
Teletrabajo en Euskadi (New jobs through teleworking and management 0.250 
0.790 
2,145 
0,210 
0,875 
0,360 
1,719 
0,865 
0,804 
3,112 
0,241 
0,751 
0,327 
0,080 
0,178 
1,320 
0,874 
1,200 
1,534 
0,334 0.440 
1.000 
0.157 
0,377 
0,273 
1,000 
0.586 
0,643 
1,000 
0,193 
0,500 
0,163 
0,064 
0,153 
0.750 
0.500 
0,720 
0.720 
0,267 
180 
Saml. 
omk. mk». ECU 
ESF-
støtte 
F Aménagement et réduction du temps de travail (Experiments in enterprises to 
reduce working time) 
ARIMIEL (Platform to network competing SMEs) 
CITY SERVICES (Development of "services de proximité") 
Insertion-Jeunes (Training in the construction trade of disadvantaged youth) 
Itinéraires pour l'emploi (Interenterprises platforms in European regions) 
Le Transport dans son environnement social ("Mediation" agents in the area of 
public transport) 
MERCATOR (Teleworking training centre for disabled people) 
PEVERE (Training of youth in environment related professions) 
Point Accueil Services Cadours Grenade (Job creation in the area of "services d 
proximité") 
PRESENCE (Job creation for disadvantaged youth in the area of "services de 
proximité") 
RATP-BN92 (Partnership to develop quality transport) 
Trois expérimentations Igloo France (Training of disadvantaged groups in 
construction related trades) 
IRL Pathways to Work (Job creation in the areas of childcare, care for the elderly ,.. 
RCCN (Training actions in the community/child/health care sectors) 
I Creazione d'impiego dell'impresa sociale nelle aree urbane (Training and 
creation of employment in social enterprises) 
European Network of Agency for temporary work (Network of interim work 
employment agencies) 
MARE VERDE (Creation of a Sea Agency in the harbours) 
Programmazione Concertata dello sviluppo locale (Local initiatives for the 
creation of jobs) 
Teleworking with good privacy (Multimedia technology in SMEs) 
TRANSFER - COOP (Transfer of management skills between cooperatives) 
P Les 3 E du Développement intégré: Emploi, Environnement, Economie (Local 
multidisciplinary agency in the area of environment) 
PLACE (Network of local partners) 
FIN KUOPIO Dance Festival (Job creation for young people in the area of culture) 
RAIN (Network of rural small enterprises and farms using IT) 
YOPORE (NUOTTA) (Network to promote employment related to the 
S Creation of local work centres (co-ops with monitor) (Local work centres (co-ops 
with monitor) for the unemployed) 
Transnational Training Project (Training for self-employment) 
UK Growth Rural Employment Bureau (Employment service bureau for micro-
businesses and individuals) 
Mobility for food wholesale workers (Three country network) 
SME Base Expansion Through Social Enterprises (Local consortium to support 1,582 
0,415 
5,358 
0,304 
1,588 
2,785 
0,600 
0,505 
0,350 
2,216 
1.069 0,355 
0,220 
1,000 
0,173 
0,760 
0,788 
0,192 
0,326 
0,265 
0,325 
3,584 1,000 
0,406 0,162 
0,365 0,276 
0,334 0,235 
1.508 1.000 
0.643 
0,300 0,200 
0.760 0.608 
3,144 1,000 
0.363 0.259 
0.882 0.554 
0,135 0,118 
0.066 0.052 
0,699 0,086 
0,483 0.277 
1.841 1.000 
1,204 0.641 
0,308 0.149 
0,703 0.300 
0,821 0,657 
0.200 0.180 
2.022 0.987 
3.936 3.543 
4.516 2.258 
1,635 1.384 
0,252 0.189 
0,600 0.300 
0,319 0,319 
0,050 0.050 
0,312 0,148 
2,024 1,012 
0,153 0,115 Pilotprojekter og nyskabende aktioner 
B Social dialog - ES DO Online 
Social dialog Yes for Europe 
Social dialog: A.F.E.T.T. 
F Centres Télétravail 
Forco : Dialogue social dans le secteur du commerce 
IRL New work organisation : Dialogue social 
L Pilotprojekt 
NL Pilotprojekt "Merit" 
A Teknisk bistand 
UK EOEG's Offender Reintegration Programme 
Is tar 
Pilotprojekt Concordia 
181 
Bilag 4: Pilotprojekter og nyskabende aktioner under EFRU, ESF og EUGFL 
Nyskabende aktioner og teknisk bistand vedtaget i 1994-1997 i henhold til artikel 8 i 
EUGFL-forordningen 
mio. ECU 
Evaluering, overvagnlng, teknisk bistand og undersogelser 
DK Beskaaftigelsespagt "Bornholm" 
D Resume af forelebige evalueringer, SPD mal 5b 
EL Forudgaende evaluering LEADER II 
E Resume af forelobige evalueringer, SPD mal 5b 
F Beskssftigelsespagt "Ussel - Limousin" 
Beskasftigelsespagt "Perigord noir - Aquitaine" 
Resume af foretebige evalueringer, SPD mal 5b 
IRL Forudgaende evaluering LEADER II 
1 Resume af foretobige evalueringer, SPD mal 5b 
Teknisk bistand 
A Beskseftigelsespagt "Tyrol, Oberland og Ausserfem" 
Forudgaende evaluering af SPD'er under mal 5b 
P Teknisk bistand til landbruget 
FIN Beskaeftigelsespagt "lisalmi" 
Forudgaende evaluering af SPD'er under mal 5b 
S Beskaeftigelsespagt "Kalmar-len" 
Beskaaftigetsespagt "Varmland" 
Beskaeftigelsespagt "Stromstad" 
Forudgaende evaluering af SPD'er under mal 5b 
UK Resume af foretebige evalueringer, SPD mal 5b 
EU Evaluering af pilot- og demonstrationsprojekter, indkaldelse af forslag 96/C 284/10 
Seminar om ekologiske fordele 
Indikatorer i landdistrikterne 
Undorsagelse, forudgaende evaluering 
Undersagelse, eftertolgende evaluering LEADER I 
Evaluering af pilot- og demonstrationsprojekter (indkaldolse 94/6/303) 
Forvaltningskontrakt for fiiiansiel og administrativ overvagning af mal 1-, 5a- og 5b-
aktioner 
Kontrakt om teknisk bistand til forvaltning og anvendelse af edb Feorient 
Pilot- og demonstrationsprojekter 
B Teknisk sty ring, omstilling og stette til afsaatning af ekologiske landbrugsprodukter 
D Indterelse af akologiske produkter i skole- og virksomhedskantiner 
Udvikling af landdistrikter i E'ichfeld-regionen 
EL Gen plan tning af skove berart af brandene i Grsekenland 
E Dyrkning af aloe-vera 
Demonstratjonsprojekt (etablering af markedsfaringscenter for ekologiske 
produkter og uddannelse i miljavenlige produktionsteknikker og -systemer) 
Produktion, forarbejdning og afsaatning af produkter fremstillet af vilde sorter med 
henblik pa at skabe et akomasrke 
Forarbejdning af harpiks pa landbrugsbedrifter (udtreekning af naturlige aromaer) 
Demonstratjonsprojekt om den tekniske anvendelighed af de nye teknologier i 
forbindetse med dyrkning af afgrader under anvendelse af miljavenlige 
overrislingsmetoder 
F Oprettelse af tropisk vtaksthus (frugt og krydderier) til regulering af produktionen 
med henblik pa den tokale forarbejdningsindustri 
Agroturisme i omrader kendt for den gode smag 
Europaeisk program for indterelse af landbrugsakt'rver i omr. ramt af nedg. 
Forsogsmaessig etablering af unge landbrugere i virksomheder drevet af 
arbejdsmarkedets patter after andelsprincippet 
Demonslrationsprojekt, etablering af afsaitiiingsnet for typiske agroindustrielle og 
Udnyttelsfi at dyrkningsterras.s«r i Middelhavsomiadet (PRO TERRA) 
Unnmnsliationsprojnkt, 0kologisk mad i .skol»kantinoi 
Uonoplagolso af lavori(loldyrkiiing i do traditionolk) (lyikningsomrAder 
IRL Intensiv dyrkning af "Myrtus Communis" 
Udvikling af strukturer til fremme af akoloqisk landbrug i Vestirland Vedtag-
elsesår 
1997 
1997 
1995 
1997 
1997 
1997 
1997 
1995 
1997 
1996 
1997 
1995 
1994 
1997 
1995 
1997 
1997 
1997 
1995 
1997 
1997 
1996 
1996 
1996 
1996 
1995 
1994 
1994 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 Saml. 
omk. 
0,250 
0,011 
0,020 
0,012 
0.250 
0,250 
0,010 
0,010 
0,008 
0,192 
0,250 
0,015 
2,527 
0,250 
0.015 
0,363 
0.250 
0.209 
0.015 
0.014 
0,264 
0.087 
0,122 
0.12;t 
0.098 
0.213 
3.134 
0,061 
0.217 
1.023 
0.370 
0,711 
1.199 
0,272 
0.468 
1.263 
0.429 
0.978 
0.840 
2,565 
0,390 
1.066 
1.191 
0.220 
1,003 
1,079 
0,423 EUGFL-
støtte 
0,200 
0,011 
0,020 
0,012 
0,200 
0,200 
0,010 
0,010 
0,008 
0,125 
0,200 
0.015 
1,895 
0,200 
0,015 
0.200 
0,200 
0,167 
0,015 
0.014 
0,264 
0.020 
0.040 
0.I2H 
0,398 
0,213 
3,134 
0,061 
0.089 
0.512 
0.277 
0.533 
0.899 
0.136 
0.351 
0.947 
0.214 
0.733 
0.456 
0.998 
0.194 
0,800 
0.76H 
0,077 
0.501 
0,809 
0,271 
182 
mio. ECU 
1 Indterelse af dyr med vaerdifulde fibre i Umbrias landomrader og marginale 
Udnyttelse, vedligeholdelse, udvikling og bevarelse af landbrugs-
Socioakonomisk udnyttelse af lokale kulinariske ressourcer og traditioner i Puglia-
omradet 
Fornyelse, forarbejdning og udnyttelse af ekologiske produkter produceret i 
Abruzzo 
Etablering af unge i landbrugssektoren pa grundlag af "felordninger" 
Erhvervsmaessig udnyttelse af lakridsplanteafgrader 
Dyrkning i to italienske regioner (Piemonte og Friuli-Venezia-Giulia) af to ikke-
Telemarked for typiske landbrugsprodukter 
NL Indterelse af system, der kan sikre foreneligheden af mineraler i Storbritannien og 
Frankrig 
A Strategier for kvalitetssikring og afsaetning af ekologisk kompost 
P Demonstratjonsprojekt om udnyttelse af "Garrano de Geres" i forbindelse med 
fritidsaktrviteter 
Fremskyndelse af diversificeringen af erhvervslivet pa Madeira gennem indterelse 
af produktioner til brug for den farmaceutiske indu. (Tea Tree Oil) 
Udnyttelse af gedeproduktionen i Serra do Caldeirao 
FIN Kvalitet som succesfaktor i landvirksomheder 
UK Udvikling af traaprodukter 
Gennemferlighed og akonomisk levedygtighed af "Farm-woodland"-prod. og 
indfar. af "Farm-woodland'-systemer i erhvervsmaes. drevne landbrug 
Formidlingsforanstaltnlnger 
EU Kommunikations- og informationskontorer og -redskaber til formidling af 
oplysninger om Faellesskabets politik for landdistriktudvikling 
Tegnearbejde (kort vedrarende udvikling af landdistrikter) 
Kartografi og trykning (kort vedrarende udvikling af landdistrikter) 
Kartografi og trykning (kort vedrarende landbrug og skove) 
Tegnearbejde (kort vedrarende landbrug og skove) 
Logo, der skal synliggere udviklingen af landdistrikter Vedtagel-
sesar 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1997 
1996 
1996 
1996 
1995 
1995 Saml. 
omk. 
0,714 
0,302 
0,218 
0,304 
0,856 
0,198 
0,655 
0,362 
0,539 
0,226 
0,078 
0,998 
0,856 
0.788 
0.171 
0.438 
3.431 
0.007 
0.123 
0,253 
0.011 
0,019 EUGFL-
støtte 
0.357 
0,151 
0,164 
0,228 
0,642 
0,149 
0,328 
0,181 
0,270 
0,113 
0,059 
0,748 
0,637 
0.591 
0.085 
0.210 
3.431 
0,007 
0.123 
0.230 
0.011 
0.019 
183 
Bilag 5: Større projekter 1994-1997" 
mio. ECU 
Oodkendelsesar/ 
medlemsstat Mal Saml. 
omk. EFRU-
støtte 
(1) Natlonalt 
offantllgt 
bldrag Private 
bldrag 
1997 
SPANIEN 
Opsamlingsanlaeg Bah fa de 
Olieledning Cartagena-Puertollano 1 
1 25,32 
161,23 17,72 
62,90 7,60 
0,00 0,00 
98,33 
1996 
SPANIEN 
Gasledning Gibraltar-Cordoba 
GasledningValencia-Cartagena 
Naturgasinstallationer Huelva 1 
1 
1 298,47 
60,69 
27,40 99,01 
23,81 
7,28 0,00 
0,00 
0,00 199,46 
36,88 
20,12 
1995 
IRLAND 
Tallaght hospital 
ITALIEN 
Havn i Gioia Tauro 1 
1 131,33 
120,00 39,37 
40,00 91,96 
0,00 0,00 
80,00 Forpligtelser 
1997 1994-1997 
(2) % 
(2V(1) Betalinger 
1997 1994-1997 
(3) % 
(3V1 
4,41 
17,67 4,41 
17,67 25% 
28% 2,21 
0,00 2,21 
0,00 12% 
0% 
0,00 
0,00 
0,00 89,81 
23,81 
7,28 91% 
100% 
100% 0,00 
0,00 
1,46 71,85 
19,05 
7,28 73% 
80% 
100% 
0,00 
0,00 39,37 
40,00 100% 
100% 0,00 
12,00 31,50 
32,00 80% 
80% 
* Større projekter i samordningsforordningens artikel 16, stk. 2's forstand 
184 
Bilag 6: Udnyttelse af bevillingerne i 1997 pr, budgetkonto (ekskl. frigjorte og 
fremførte bevillinger) (ECU) Bilag 6: Udnyttelse af bevillingerne i 1997 pr, budgetkonto (ekskl. frigjorte og 
fremførte bevillinger) (ECU) 
185 
H a. < Q < Konto 
B2-1424 
B2-1424 
| ESF 
EFRU Tekst 
ADAPT i alt Forpligtelser 
125.432.619 
0 
125.432.6191 Betalinger| 
147.933.714 
0 
147.933.714) 
B2-143 Industriel omstrukturering 
<r < 
X 
o 
LU 
CE 
ft 
LU 
Q 
CO 
LU B2-1430 
B2-1430 
| 
B2-1431 
B2-1431 
I _______ ESF 
EFRU 
ESF 
EFRU RECHAR i alt 
RESIDER i alt 24.258.838 
89.066.440 
113.325.2781 
10.118.426 
94.983.400 
105.101.826| 20.126.224 
55.316.420 
75.442.6441 
9.432.782 
52.674.200 
62.106.9821 
en 
LU > 
o 
X 
LU 
H 
LU 
rr Konto 
B2-1432 
B2-1432 
| 
B2-1433 
B2-1433 
I ESF 
EFRU 
ESF 
EFRU Tekst 
KONVER i alt 
RETEX i alt Forpligtelser 
16.333.000 
175.098.000 
191.431.000| 
1.743.184 
84.034.099 
85.777.2831 Betalinger 
9.963.291 
58.730.816 
68.694.107| 
1.063.223 
55.730.543 
56.793.7661 
CO 
LU B2-144 
B2-1440 
B2-1440 
B2-1440 
B2-1440 
| REGIS (randomrader) 
ESF 
EUGFL-U 
FIUF 
EFRU 
REGIS i alt 8.685.738 
4.596.000 
0 
77.365.000 
90.646.7381 6.813.734 
1.106.700 
0 
47.871.400 
55.791.8341 
B2-145 URBAN (byområder) 
B2-1450 ESF 
B2-1450 EFRU 29.211.231 
88.887.000 13.937.449 
61.697.600 
URBAN i alt 118.098.231 75.635.049 
DC 
Q < 
LU B2-146 
B2-1460 
B2-1460 
B2-1460 
| LEADER (udvikling af landdistrikter) 
ESF 
EUGFL-U 
EFRU 
LEADER i alt 10.510.696 
65.418.760 
81.920.453 
157.849.9091 3.621.853 
43.870.901 
56.617.267 
104.110.020| 
> 
CO B2-147 
B2-1470 
B2-1470 
I SMV-initiativ???? 
ESF 
EFRU 
PME i alt 10.447.200 
122.889.284 
133.336.4841 3.492.460 
120.154.814 
123.647.2741 
LT DC 
LU LU 
CD -Z. B2-148 Reserve til tidligere og fremtidige aktioner 
B2-1480 ESF 
B2-1480 EUGFL-U 
B2-1480 EFRU 
B2-1480 RESERVE 12.838.524 
10.221.142 
164.532.427 
Tidligere aktioner i alt (*) 187.592.092 
ESF 
EUGFL-U 
FIUF 
EFRU 611.581.374 
100.603.265 
5.052.170 
1.231.880.045 529.784.822 
81.749.219 
1.728.695 
1.064.058.287 
EU-initiativer i alt 1.949.116.854 1.677.321.023 
05 '> 
CO [ANDRE INTERVENTIGNER 
B2-150 
| Bekæmpelse af svig i alt 750.000 
750.0001 449.633 
449.6331 
B2-1600 
B2-1600 EFRU 
ESF 1.487.444 
79.790 
Iværksæt., overvågning og evaluering EUSR7SPD i alt 1.567.234 
! 2 « (0 
2. -d 
6 c B2-180 
B2-181 
B2-182 
B2-183 
| EUGFL-U 
FIUF 
EFRU 
ESF 
Overgangsforanstaltn. og nyskab, aktioner i alt 5.716.381 
20.662.838 
170.629.361 
60.391.626 
257.400.2051 7.487.530 
13.101.443 
107.330.240 
44.182.950 
172.102.163| 
186 
Q 
Q 
X 
UJ Konto 
B2-190 
B2-1900 
B2-1900 
B2-1900 
B2-1900 
I Strukturaktioner 
ESF 
EUGFL-U 
FIUF 
EFRU Tekst Forpligtelser 
henhold til forordning (EØF) nr. 3575/90 (ex-DDR) 
-
-
-
-
EX-DDR i alt -| Betalinger 
-
-
857.840 
29.504.312 
30.362.152] 
O Betalinger for perioden 1989-1993 
187 
Bilag 7: Oversigt over programgennemførelsen pr. medlemsstat (mål og EU-initiativer) - 1997 i 
programmeringsperioden 1994-1999 (mio. ECU) 
BELGIQUE/BELGE 
188 Bilag 7: Oversigt over programgennemførelsen pr. medlemsstat (mål og EU-initiativer) - 1997 i 
programmeringsperioden 1994-1999 (mio. ECU) 
BELGIQUE/BELGE 
188 omkost, 
lilillll SF-statte 
\yyyyyyyyyyyyyyyyy 
yyyyyyyyyyyyyyyyy :;:SS#3™R::;:::::#:: 
yyyWyWMm Forpligtelser mm 
tVXyyyyy-yy. 
WyMm 
<2M1) eetalinger iilisiii iiiiiii Betalinger 
1394-1997 
['•y?'Zy:?yy?'?'-y'j 
'yyyyyyyf&lyyyyW 
ifåjk&tø&^iXW ::::::-:?::::>:::S;:s:s:;;:::::: ::;:::?:?::::; :: S:::;:?:::?::::: ?: iï::::;:::;::;::: i?:? ï KSï; 
SPDHainaut(1994) 2.721,7 748,5 120,0 349,68 47% 96,0 267,6 36% 
•MSE3&::;:&^ 
SPD Aubange 1997-1999 (1997) 
SPD Liege 1997-1999 (1997) 
SPD Limburg 1997-1999 (1997) 
SPDTurnhout 1997-1999 (1997) 
SPD Aubange 1994-1996 (1994) 
SPD Liege 1994-1996 (1994) 
SPD Limburg 1994-1996 (1994) 
SPD Tumhout 1994-1996 (1994) 
I alt 2,2 
442,0 
446,1 
82,1 
3,2 
290,8 
89,2 
44,7 
1.400,5 1,0 
114,4 
67,8 
32,9 
1,3 
80,2 
33,9 
18,1 
349,7 1,0 
36,9 
21,7 
32,9 
0,0 
-0,9 
-4,9 
-1,3 
85,4 1,0 
36,9 
21,7 
32,9 
1,3 
80,2 
33,9 
18,1 
226,0 100% 
32% 
32% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
65% 0,5 
17,4 
10,9 
16,4 
0,0 
39,6 
17,2 
0,3 
102,4 0,5 
17,4 
10,9 
16,4 
0,6 
66,7 
27,8 
12,0 
152,4 50% 
15% 
16% 
50% 
46% 
83% 
82% 
66% 
44% 
mmmmmmmmmmmmmmmmmm^ 
OP Dog flamsksprogede faellesskab (1994) 
OP Dog fransksprogede faellesskab (1994) 
OP Dog tysksprogede faellesskab (1994) 
OP Region Bruxelles Capitale/Brussels Hoofdstedelijk 
Gewest (1994) 
OP Arbejdsministeriog (1994) 
I alt 626,1 
368,0 
12,6 
33,3 
114,3 
1.154,4 190,3 
160,4 
5,6 
12,5 
36,9 
405,8 31,9 
26,6 
3,3 
2,0 
6,2 
70,0 121,5 
104,7 
5,6 
7,7 
23,0 
262,5 64% 
65% 
100% 
62% 
62% 
65% 33,4 
21,9 
0,9 
2,3 
3,1 
61,6 103,2 
87,1 
2,8 
6,2 
18,7 
218,0 54% 
54% 
50% 
50% 
51% 
54% 
^SfejiføiSw^ 
OP Dog flamsksprogedefaellesskab (1994) 
OP Dog fransksprogede faellesskab (1994) 
OP Dog tysksprogede faellesskab (1994) 
OP Region Bruxelles Capitale/Brussels Hoofdstedelijk 
Gewest (1994) 
OP Arbejdsministeriog (1994) 
1 alt 107,9 
54,8 
1,2 
7,0 
15,7 
186,7 43,7 
17,8 
0,5 
2,2 
6,0 
70,2 0,0 
16,6 
0,4 
1,9 
0,0 
18,9 8,8 
17,8 
0,5 
2,2 
6,0 
35,3 20% 
100% 
100% 
100% 
100% 
50% 0,0 
8,3 
0,2 
1,0 
0,0 
9,4 4,4 
8,9 
0,2 
1,1 
3,0 
17,7 10% 
50% 
50% 
50% 
50% 
25% 
tø&|&tøaa&^^ 
Overslag Vlaanderen F. 2328/91 (1995) 
SPD Vlaanderen F. 866 og 867/90 (1995) 
SPD Region Bruxelles Capitale/Brussels Hoofdstedelijk 
Gewest F. 866/90(1995) 
Overslag Wallonie F. 2328/91 (1995) 
SPD Wallonie F. 866 og 867/90 (1995) 
Forbundsoverslag F. 2328/91 (1995) 
I alt 135,8 
352,1 
11,1 
101,1 
46,4 
186,7 
833,2 49,5 
23,8 
1,1 
30,1 
5,4 
63,6 
173,4 9,1 
6,1 
0,0 
0,0 
1,6 
8,8 
25,6 27,0 
16,1 
0,3 
, !— 
11,7 
4,0 
46,5 
105,4 55% 
68% 
24% 
39% 
73% 
73% 
61% —?£ 
0,0 
0,0 
1,2 
10,7 
20,9 22,1 
8,8 
0,1 
9,4 
2,7 
36,8 
80,0 45% 
37% 
12% 
31% 
50% 
58% 
46% 
MiirSii&Sfcàirt:-:^ 
SPD Belgique/Belgie (1994) 103,7 24,5 0,0 24,5 100% 0,0 19,6 80% 
:i™i:Sb^ 
SPD Meogjesland (1995) 
SPD Wallonie (1995) 
SPD Westhoek (1995) 
I alt 
I ALT 
ilillllllKiBiKPIllllllllll 
.•.•.•.•.'.•.'.'.•.•.•.•.•.•.•.•.'.•.'.-.•.•.•.•.v.v.v.- ••:•••• •<.•••. .•.'.'.•.•.•.•.•.•.•.•.•.•:•.•'.•.'.•.•.•.•.•.•.-.•.•.•.•.•.•.•.•.•.•.•.•.•.•.•.•.•.•. .•.•.:• 
•:•:•:::;:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:• •:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:• •:•:•:•:•:• •:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:• •:•:•:•:•:•:•:• •:•:•:•:•:• •:•:•:• 34,2 
135,5 
96,6 
266,3 
•:•:•:•:•:•:-:•:•:•:•:•:•:•:•:•;•:•:•:• 10,3 
41,4 
26,4 
78,1 
1.850,1 
•yyyyyyyyyWyyyy.-:' 
yyyyyyyfflyWV 0,5 
8,3 
0,0 
8,9 
328,8 
Forpligtelser 
illiilliiiiii!: mmmmmm 
•:•:•:•:•:•:•:•:•:•:•::•:•:•:•:•:•:•:•'•:•:•:•:• 1,8 
19,6 
3,5 
24,9 
1.028,4 
Forpligtelser 
\'y''y^y?y?&™?fy;yy[ 
yymmftmm 17% 
47% 
13% 
32% 
56% 
Wyyyyyyyy-yyyyyyyyyy.y; 
llli 0,4 
5,5 
0,8 
6-7 
297,0 
Betalinger 1,0 
11,1 
2,6 
14,8 
770,0 
Betaitnger 
1934-1997 111111:11: 10% 
27% 
10% 
19% 
42% 
(3)/{1) 
AwApTSSSiOSSW 
Vlaanderen (1995) 
Wallonie (1995) 
I alt 43,9 
69,9 
113,8 16,3 
22,4 
38,6 1,3 
6,1 
7,4 16,3 
22,4 
38,6 100% 
100% 
100% 3,6 
6,3 
10,0 8,1 
11,2 
19,3 50% 
50% 
50% 
$litøli;!$&w^ 
Vlaanderen (1994) 
Wallonie (1994) 
I alt 36,7 
63,1 
99,8 16,8 
29,0 
45,8 4,6 
9,1 
13,7 16,8 
29,0 
45,8 100% 
100% 
100% 2,3 
4,5 
6,8 8,4 
14,5 
22,9 50% 
50% 
50% 
Hainaut (1997) 
Meogjesland (1997) 
Wallonie (1997) 
Westhoek (1997) 
I alt 9,3 
4,2 
7,9 
7,2 
28,5 4,1 
1,1 
3,3 
1,8 
10,3 4,1 
0,0 
3,3 
0,0 
7,4 4,1 
0,0 
3,3 
0,0 
7,4 100% 
0% 
100% 
0% 
72% 2,0 
0,0 
1,7 
0,0 
3,7 2,0 
0,0 
1,7 
0,0 
3,7 50% 
0% 
50% 
0% 
36% 
fl$s^:l:l^ 
Belgique/Belgie (1994) I 5,3 2,5 0,5 2,5 100% 0.2 0.8 30% 
Mta^^^mwmmm&mimmiwmwmmmmmmmmmm 
Nog: IBEX Libramont-98: traesektor (1997) 
Vlaanderen (1996) 
Wallonie (1995) 
I alt 1,0 
8,6 
14,2 
23,9 0,3 
2,7 
9,4 
12,4 0,3 
0,0 
0,0 
0,3 0,3 
2,7 
9,4 
12,4 100% 
100% 
100% 
100% 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 0,0 
0,8 
3,2 
4,0 0% 
30% 
34% 
32% 
Ifllflllllllli^ 
ij i ili'i'ii'i'i i'ijli lili'i'i'i'i'iti'ni'i'i'i'i'i 'iii'i'iii'itilili11lili1tili'iNi:ilij:ii3'0JViXiViM;0V0oli 
tmrnzzMmmmmmmmmmmmmmm 
Chatelog (1995) 
Limburg (1995) 
1 alt 
^NSi!i#S^ 
Bruxelles/Brussel (1995) 
Vlaanderen (1995) 
Wallonie(1995) 
r alt 
SB^jBi^^ 
Charleroi (1995) 
Liege (1995) 
1 alt 
l^EXSffiy^ 
Vlaanderen (1996) 
Wallonie(1995) 
1 alt 
mMMMyMMyyyWMm^ 
Bruxelles/Brussel (1996) 
Antwerpen (19951 
Charlwoi (1995) 
1 alt 
IALT 
Mmi^^ 
Pelgique/BelgieTDetjIschland/France/Luxemburg/ 
Nederland P.hin-Meuse (1997) 
Belgique'France/Luxemburg: Wallom'e-I orrainp-
Luxemburg (199P) 
Belgique/Franc.e: Ardennes (1996) 
France/Belgique<Belgi§- Nord-Pas-de CalaisA/laanrieren 
(1996) 
France/Belgique/Belgie: Wallonie/Nord-Pas-de-
Calais/Picardie (1996) 
Belgique/Belgie/Nederland Euregio Scheldemond (1995) 
Belgique/Bolgie/Nederland Middengebied (1995) 
Deutschland/Nederland/Balgique/Belgie: Euregio Meuse-
Rhin(1995) : Samletfe 
;;::p«rtlcost:v:: 
ititi'iii'ifi'i'i'i'i 'i'i'i'i i 
1,9 
56,2 
58,1 
5,8 
11,8 
12,9 
30,4 
31,4 
28,4 
59,8 
3,0 
6,0 
9,0 
yWyWyWÊ 
8,4 
"l5,2 
11,3 
i l^4-9 
; 463,6 
! 
' 426.7 
! 
62,2 
I 27,8 
! 
38.3 
148,4 
£2,8 
66,3 
71,9 lllliilll 
ImiilHTIlTmHIIF 
0,9 
14,8 
15,7 
1,7 
4,8 
4,9 
11,5 
15,2 
12,5 
27,7 
1,4 
3,0 
4,4 
2.2 
2,6 
5.7 
10,4 
179,3 
30.2 
i 12'5: 
i 
18,0 
71,5 
11,1 
32,4 
.35,7 ||l§$$ltl| 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,0 
0,0j 
4,0 
WWy-MMSS. 
0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
33,4 
15,5 
0.0 
0,0 
1.1 
0,0 
0,0 
0,0 FofpKgtetear 
||||w|ii||l| 
' til i'i'i 'i'i'i'i n i nii'i'i'i'i'i'i'i'i 
0,9 
14,8 
15,7 
1,7 
4,8 
4,9 
11,5 
15,2 
12,5 
27,7 
L 1dl 
3,0 
4,4 
2.2 
2,6 
. .A7 
10,4 
176.4, 
15.5 
I 26'2 
12.5 
18.0 
10.n 
11.1 
;v,-i 
33.5 lllil 
111 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
"" ~100% 
loo"/;, 
100% 
98% 
11% 
87% 
100% 
100% 
14°,. 
100% 
100",. 
94% Satailagar 
IPISIillll 
0,3 
0,0 
0,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
0.0 
0,4 
0,0 
°^ 0.6 
0,0 
0.0 
0,4 
0,4 
..--. 22S 
0,0 
I 1'4 
0.0 
0.5 
t 
1.5 
0,0 
0.0 
0.0 1«W-1»87 
ijjjjj Ol'i.'i.i.i'i jj W 
0,7 
7,4 
8,1 
0,9 
2,4 
2,5 
5,7 
6,0 
6,3 
12,2 
0,7 
L_.. 2'1 
2,8 
1,1 
1,.'i 
3.3 
6.6 
85,2 
0.0 
13,5 
3.7 
9.0 
6,5 
3.3 
<»,; 
10.0 iiiit 
80% 
50% 
62% 
50% 
50% 
50% 
50% 
jiwijsHiSS;: 
39% 
50% 
44% 
J 50% 
j 70% 
64% 
:.:•••":;:?:-:; 
•" :i 
%%j 
H 
L ***4 48%| 
•yi:- :;;x:.| 
0%i J 
30%] 
50% 
:«% 
26% 
DANMARK 
189 f^|:||l$|^^ 
W»i:2::-::;;;v::?:?:l^ 
SPD Lolland 1997-1999 (1997) 
SPD Nordjylland 1997-1999 (1997) 
SPD Lolland 1994-1996 (1994) 
rSPD Nordjylland 1994-1996 (1994) 
1 alt 
!f$(;$;$:;;^ 
SPD Danmark (1994) 
W$W&titWx^ 
SPD Danmark (1994) 
i^frS&rtett^^ 
Overslag Danmark F. 2328/91 (1995) 
SPD Danmark F. 866 og 867/90 (1994) 
I ait 
MM. 5»-fl!Sk«iir«::;' y 
SPD fWirn.irk (1994) 
Mai: sir::::',;:::.:: |.; mm t\ • ;::f: ft'lift'; m m- ;::.-•:: 
SPD Danrnaik (1994) 
IALT 
•, m- M M^^MS^^mMMMy^^ 
AfijA^T.:.: ;:•!: • w?m mmM:mmmwmm mm 
ADAPT Danmark (1995) 
^^My^mMMByWf 
EMPLOI Danmark (1994) 
LEADER Danmark (1996) 
PESCA Danmark (1994) 
Siwy: ,:::::;::::: m mmm'm !•'•:•;:•;•;•; •:• ZWi W0 '• mm 
SMV Danmark (1996) 
TOMyER:;:;:;-:8; ::::;::;£: :v;i| 
KONVER Danmark (1995) 3amt«d« 
||rt|||«ili 
L à7A 
222~3 
30,5 
216,4 
516,5 
584,3 
87,7 
352,5 
213,6 
566,1 
444,2 
202,3 
2.401,2 
69,0 
28,1 
26,7 
48,6 
5,1 
5,3 SP-st»tte 
iliiil 
13.8 
"~ 54.4 
7,0 
47,1 
122,3 
268,1 
«tf 
102,7 
26.7 
129,4) 
142.5| 
54,0 
756,3 
«tøøttft" 
WMmm 
14.1] 
8,2'i 
16.4J 
2,6] 
2,4j Forpllgt»)s»r 
13,8 
Ï7.4 
3,4 
33,1 
42,2 
,?;4 
17,0 
0,0 
17,0 
0,0 
10,7 
110,4 
Forpilgtefc« 
2,2 
3,5 
1,6 
0,0 J*orp»9t«(sor 
13.8 
17,4 
" 7,8" 
47.T 
86,1 
169,2 
20,4 
67,3 
10,5 
77,8 
69,9 
24,2 
447,6 
ForpMgtfcl$*r 
IliisMitt:^:: 
.iViY.ViVri-iYiVi'iV.'iVn-i-r. 
14,1 
8,2 
16,4 
2,6 
2,4 100% 
32% 
" in% 
100% 
70% 
63% 
53% 
65% 
39% 
60% 
49",, 
45% 
89% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 8&t»ting*r 
1 6.92 
-0.80 
24.Y3 
39,0 
| 39.6 
4,99 
19.50 
1,08 
20,6 
27.9 
14,7 
146,8 
8etaflng«r 
7,0 
3,9 
0,5 
2,7 
0,0 
0,0 (3) 
8.71, 
.. . *•": 
41.42 
62.fi1 
154,8) 
15,66: 
52.36| 
9.48I 
61,8i 
.5S.2! 
20,5 
373,7 
8»tailng«r 
1»*4.1997 
l-o 
2.4 
4,9 
0,8 
1.2 *.•'• 
mil 
16% 
80% 
51% 
.'::::;•• :r: 
58% 
40% 
51% 
"36% 
48% 
41% 
38% 
49% 
::•.%:•;.: 
50% 
50% 
30% 
30% 
30% 
50% 
!!!!!!!!l$$!^ 
\&BM y y . 
URBAN Danmark (1995) 
IALT 
*®68»iSeiti6SiNP^ 
Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: 0sters0en 
(1997) 
United Kingdom/Danmark/Sverige/ Nederland/ 
Deutschland: Nordsoen (1997) 
Danmark/Sverige (1996) 
Danmark/Deutschland: Fyns Amt/K.E.F.N. (1995) 
Danmark/Deutschland: SBnderjylland/Planungsraum V 
(1995) 
Danmark/Deutschland: Storstram/Ostholstein/Lubeck 
(1995) 
Danmark: Ostersizien (1995) Samlede 
||dm:K^i?|| 
3,0 
185,9 
47,5 
30,3 
28,0 
3,6 
22,2 
10,4 
4,6 SF-stette 
llliill 
1,5 
76,8 
25,0 
14,5 
13,0 
1,8 
11,1 
5,2 
2,0 Forpligtelser 
lllllililii 
0,0 
11,5 
25,0 
14,5 
2,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 Forpligtelser 
y^yimmssm 
1,5 
76,8 
25,0 
14,5 
13,0 
1,8 
11,1 
5,2 
2,0 liill 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% Betalinger 
llllllll 
0,0 
14,1 
12,5 
0,0 
0,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 Betalinger 
iliiiisir'' 
IllfllPil 
0,5 
32,7 
12,5 
0,0 
3,9 
0,5 
3,3 
1,6 
0,6 mm i 
32% 
43% 
50% 
0% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
DEUTSCHLAND 
Programmer 
(godkendolsesar) 
mi 1 
Regionale OP'er 
OP Berlin (Ost) (1994) 
OP Brandeburg (1) (1994) 
OPBrandeburg(2)(1994) 
OP Brandeburg (3) (1994) 
OP Mecklenburg-Vorpommern (1) (1994) 
OP Mecklenburg-Vorpommern (2) (1994) 
OP Mecklenburg-Vorpommern (3) (1994) 
OP Sachsen (1) (1994) 
OP Sachsen (2) (1994) 
OP Sachsen (3) (1994) 
OP Sachsen-Anhalt (1) (1994) 
OP Sachsen-Anhalt (2) (1994) 
OP Sachsen-Anhalt (3) (1994) 
OPThuringen (1)(1994) 
OPThuringen*(2)(1994) 
OPThuringen (3) (1994) 
Tvaerregionale OP'er 
OPFiskeri(1994) 
OP Kvalificering af arbejdskraften (1994) 
I alt 
Mat 2 
SPD Niedersachsen 1997-1999 (1997) 
SPD Bayern 1997-1999 (1997) 
SPD Berlin 1997-1999 (1997) 
SPD Bremen 1997-1999 (1997) 
SPD Hessen 1997-1999 (1997) 
SPD Nordrhein-Westfalen 1997-1999 (1997) 
SPD Rheinland-Pfalz 1997-1999 (1997) 
SPD Saarland 1997-1999 (1997) 
SPD Schleswig-Holstein 1997-1999 (1997) 
SPD Niedersachsen 1994-1996 (1994) 
SPD Bayern 1994-1996 (1994) 
SPD Berlin 1994-1996 (1994) 
SPD Bremen 1994-1996 (1994) 
SPD Hessen 1994-1996 (1994) 
SPD Nordrhein-Westfalen 1994-1996 (1994) 
SPD Rrieinland-Pfalz 1994-1996 (1994) 
SPD Saarland 1994-1996 (1994) 
SPD Schleswig-Holstein 1994-1996 (1994) 
I alt 
SSM8 
Regionale OP'er 
OP Baden-WQrttemberg (1994) 
OP Niedersachsen (1994) 
OP Bayern (1994) 
OP Berlin (1994) 
OP Bremen (1994) 
OP Hamburg (1994) 
OP Hessen (1994) 
OP Nordrhein-Westfalen (1994) Samlede : 
omkost 
2.525,6 
4.573,0 
2.365,3 
776,5 
4.752,4 
1.564,4 
809,9 
9029,0 
1.710,7 
965,9 
9.430,3 
1.844,5 
1 106,2 
5.467,4 
1.928,9 
774,9 
253,6 
2.258,3 
52.136,6 
225,2 
42,7 
413,1 
207,0 
78,2 
1.613,3 
67,1 
104,0 
37,6 
95,7 
30,5 
401,0 
177,6 
48,0 
1.262,2 
49,7 
240,6 
32,4 
5.125,8 
233,9 
276,8 
125,3 
123,2 
93,5 
86,3 
165,9 
743,8 £F-St«ltte 
m 
747,7 
1.006,6 
733,5 
482,1 
810,7 
667,1 
363,0 
2.113,9 
631,3 
648,4 
1.134,4 
597,5 
660,3 
1.060,6 
530,8 
457,9 
109,3 
1.076,7 
13.831,6 
49,9 
19,8 
191,2 
55,1 
30,0 
450,6 
27,6 
58,9 
18,1 
43,1 
12,3 
155,4 
47,6 
16,6 
340,4 
23,8 
48,6 
15,6 
1.604,5 
53,5 
121,2 
56,5 
51,9 
39,5 
39,1 
49,6 
280,6 Forpligtelser 
1397 
39,9 
254,8 
217,0 
80,4 
136,1 
7,1 
47,6 
360,7 
121,4 
131,0 
450,9 
93,5 
142,5 
177,7 
68,9 
77,3 
1,1' 
106,3 
2.514,3 
16,0 
19,8 
61,1 
17,6 
30,0 
144,0 
27,6 
17,5 
18,1 
0,0 
0,1 
39,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
390,9 
7,8 
33,5 
0,0 
9,2 
6,7 
7,8 
7,8 
44,5 Forpligtelser 
1334*1997 
370,2 
581,0 
539,9 
290,1 
501,8 
415,1 
218,5 
1.303,2 
479,0 
361,4 
790,6 
361,3 
405,1 
628,3 
297,9 
272,0 
47,6 
584,3 
8.447,3 
16,0 
19,8 
61,1 
17,6 
30,0 
144,0 
27,6 
17,5 
18,1 
43,1 
14,3 
155,4 
47,6 
16,6 
340,4 
23,8 
48,6 
15,6 
1.056,9 
32,8 
89,3 
25,0 
33,4 
25,5 
25,2 
31,5 
143,3 % I 
50% 
58% 
74% 
60% 
62% 
62% 
60% 
62% 
76% 
56% 
70% 
60% 
61% 
59% 
56% 
59% 
44% 
54% 
61% 
32% 
100% 
32% 
32% 
100% 
32% 
100% 
30% 
100% 
100% 
116% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
66% 
61% 
74% 
44% 
64% 
65% 
65% 
63% 
51% Betalinger 
1337 
109,6 
233,1 
101,7 
91,7 
118,4 
109,5 
83,8 
388,6 
102,5 
109,8 
99,4 
90,2 
127,9 
96,1 
53,7 
88,9 
12,7 
172,6 
2.190,2 
8,0 
9,9 
26,2 
8,8 
15,0 
72,0 
13,8 
8,7 
9,0 
20,6 
0,1 
65,0 
23,3 
1,7 
93,6 
0,0 
1,7 
3,0 
380,5 
10,7 
18,9 
0,0 
6,3 
9,4 
6,9 
9,5 
41,0 Betalinger 
1394-1997 
310,8 
496,1 
367,3 
267,5 
448,0 
371,9 
193,8 
1.163,4 
357,3 
317,5 
402,5 
290,7 
340,8 
417,4 
236,8 
229,6 
39,5 
503,6 
6.754,6 
8,0 
9,9 
26,2 
8,8 
15,0 
72,0 
13,8 
8,7 
9,0 
34,6 
11,8 
110,8 
40,3 
13,2 
278,2 
14,3 
33,1 
12,4 
720,2 
29,4 
65,1 
15,1 
25,7 
23,4 
21,1 
28,1 
126,0 % 
,i3K(1) 
42% 
49% 
50% 
55% 
55% 
56% 
53% 
55% 
57% 
49% 
35% 
49% 
52% 
39% 
45% 
50% 
36% 
47% 
49% 
16% 
50% 
14% 
16% 
50% 
16% 
50% 
15% 
50": 
80% 
96% 
71% 
85% 
80% 
82% 
60% 
68% 
80% 
45% 
55% 
54% 
27% 
50% 
59% 
54% 
57% 
45% 
(1 ) Økonomisk udvikling 
(2) Udvikling af landdistrikter 
(3) Arbejdsmarked 
190 !!!!!!!!l$$!^ 
\&BM y y . 
URBAN Danmark (1995) 
IALT 
*®68»iSeiti6SiNP^ 
Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: Ostersoen 
(1997) 
United Kingdom/Danmark/Sverige/ Nederland/ 
Deutschland: Nordsoen (1997) 
Danmark/Sverige (1996) 
Danmark/Deutschland: Fyns Amt/K.E.F.N. (1995) 
Danmark/Deutschland: SBnderjylland/Planungsraum V 
(1995) 
Danmark/Deutschland: Storstram/Ostholstein/Lubeck 
(1995) 
Danmark: Ostersaen (1995) Samlede 
3,0 
185,9 
47,5 
30,3 
28,0 
3,6 
22,2 
10,4 
4,6 SF-stette 
llliill 
1,5 
76,8 
25,0 
14,5 
13,0 
1,8 
11,1 
5,2 
2,0 Forpligtelser 
lllllililii 
0,0 
11,5 
25,0 
14,5 
2,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 Forpligtelser 
y^yimmssm 
1,5 
76,8 
25,0 
14,5 
13,0 
1,8 
11,1 
5,2 
2,0 liill 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% Betalinger 
llllllll 
0,0 
14,1 
12,5 
0,0 
0,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 Betalinger 
iliiiisir'' 
llllllll'r 
0,5 
32,7 
12,5 
0,0 
3,9 
0,5 
3,3 
1,6 
0,6 mm i 
32% 
43% 
50% 
0% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
DEUTSCHLAND 
Programmer 
(godkendolsesar) 
mi 1 
Regionale OP'er 
OP Berlin (Ost) (1994) 
OP Brandeburg (1) (1994) 
OP Brandeburg (2) (1994) 
OP Brandeburg (3) (1994) 
OP Mecklenburg-Vorpommern (1) (1994) 
OP Mecklenburg-Vorpommern (2) (1994) 
OP Mecklenburg-Vorpommern (3) (1994) 
OP Sachsen (1) (1994) 
OP Sachsen (2) (1994) 
OP Sachsen (3) (1994) 
OP Sachsen-Anhalt (1) (1994) 
OP Sachsen-Anhalt (2) (1994) 
OP Sachsen-Anhalt (3) (1994) 
OPThuringen (1)(1994) 
OPThuringen*(2)(1994) 
OPThuringen (3) (1994) 
Tvaerregionale OP'er 
OPFiskeri(1994) 
OP Kvalificering af arbejdskraften (1994) 
I alt 
Mat 2 
SPD Niedersachsen 1997-1999 (1997) 
SPD Bayern 1997-1999 (1997) 
SPD Berlin 1997-1999 (1997) 
SPD Bremen 1997-1999 (1997) 
SPD Hessen 1997-1999 (1997) 
SPD Nordrhein-Westfalen 1997-1999 (1997) 
SPD Rheinland-Pfalz 1997-1999 (1997) 
SPD Saarland 1997-1999 (1997) 
SPD Schleswig-Holstein 1997-1999 (1997) 
SPD Niedersachsen 1994-1996 (1994) 
SPD Bayern 1994-1996 (1994) 
SPD Berlin 1994-1996 (1994) 
SPD Bremen 1994-1996 (1994) 
SPD Hessen 1994-1996 (1994) 
SPD Nordrhein-Westfalen 1994-1996 (1994) 
SPD Rrieinland-Pfalz 1994-1996 (1994) 
SPD Saarland 1994-1996 (1994) 
SPD Schleswig-Holstein 1994-1996 (1994) 
I alt 
SSM8 
Regionale OP'er 
OP Baden-WQrttemberg (1994) 
OP Niedersachsen (1994) 
OP Bayern (1994) 
OP Berlin (1994) 
OP Bremen (1994) 
OP Hamburg (1994) 
OP Hessen (1994) 
OP Nordrhein-Westfalen (1994) Samlede i 
omkost. 
2.525,6 
4.573,0 
2.365,3 
776,5 
4.752,4 
1.564,4 
809,9 
9029,0 
1.710,7 
965,9 
9.430,3 
1.844,5 
1 106,2 
5.467,4 
1.928,9 
774,9 
253,6 
2.258,3 
52.136,6 
225,2 
42,7 
413,1 
207,0 
78,2 
1.613,3 
67,1 
104,0 
37,6 
95,7 
30,5 
401,0 
177,6 
48,0 
1.262,2 
49,7 
240,6 
32,4 
5.125,8 
233,9 
276,8 
125,3 
123,2 
93,5 
86,3 
165,9 
743,8 £F-St«ltte 
m 
747,7 
1.006,6 
733,5 
482,1 
810,7 
667,1 
363,0 
2.113,9 
631,3 
648,4 
1.134,4 
597,5 
660,3 
1.060,6 
530,8 
457,9 
109,3 
1.076,7 
13.831,6 
49,9 
19,8 
191,2 
55,1 
30,0 
450,6 
27,6 
58,9 
18,1 
43,1 
12,3 
155,4 
47,6 
16,6 
340,4 
23,8 
48,6 
15,6 
1.604,5 
53,5 
121,2 
56,5 
51,9 
39,5 
39,1 
49,6 
280,6 Forpligtelser 
1337 
39,9 
254,8 
217,0 
80,4 
136,1 
7,1 
47,6 
360,7 
121,4 
131,0 
450,9 
93,5 
142,5 
177,7 
68,9 
77,3 
1,1' 
106,3 
2.514,3 
16,0 
19,8 
61,1 
17,6 
30,0 
144,0 
27,6 
17,5 
18,1 
0,0 
0,1 
39,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
390,9 
7,8 
33,5 
0,0 
9,2 
6,7 
7,8 
7,8 
44,5 Forpligtelser 
1334*1397 
370,2 
581,0 
539,9 
290,1 
501,8 
415,1 
218,5 
1.303,2 
479,0 
361,4 
790,6 
361,3 
405,1 
628,3 
297,9 
272,0 
47,6 
584,3 
8.447,3 
16,0 
19,8 
61,1 
17,6 
30,0 
144,0 
27,6 
17,5 
18,1 
43,1 
14,3 
155,4 
47,6 
16,6 
340,4 
23,8 
48,6 
15,6 
1.056,9 
32,8 
89,3 
25,0 
33,4 
25,5 
25,2 
31,5 
143,3 % I 
50% 
58% 
74% 
60% 
62% 
62% 
60% 
62% 
76% 
56% 
70% 
60% 
61% 
59% 
56% 
59% 
44% 
54% 
61% 
32% 
100% 
32% 
32% 
100% 
32% 
100% 
30% 
100% 
100% 
116% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
66% 
61% 
74% 
44% 
64% 
65% 
65% 
63% 
51% Betalinger 
1337 
109,6 
233,1 
101,7 
91,7 
118,4 
109,5 
83,8 
388,6 
102,5 
109,8 
99,4 
90,2 
127,9 
96,1 
53,7 
88,9 
12,7 
172,6 
2.190,2 
8,0 
9,9 
26,2 
8,8 
15,0 
72,0 
13,8 
8,7 
9,0 
20,6 
0,1 
65,0 
23,3 
1,7 
93,6 
0,0 
1,7 
3,0 
380,5 
10,7 
18,9 
0,0 
6,3 
9,4 
6,9 
9,5 
41,0 Betalinger 
1334-1997 
310,8 
496,1 
367,3 
267,5 
448,0 
371,9 
193,8 
1.163,4 
357,3 
317,5 
402,5 
290,7 
340,8 
417,4 
236,8 
229,6 
39,5 
503,6 
6.754,6 
8,0 
9,9 
26,2 
8,8 
15,0 
72,0 
13,8 
8,7 
9,0 
34,6 
11,8 
110,8 
40,3 
13,2 
278,2 
14,3 
33,1 
12,4 
720,2 
29,4 
65,1 
15,1 
25,7 
23,4 
21,1 
28,1 
126,0 % 
,i3K(1) 
42% 
49% 
50% 
55% 
55% 
56% 
53% 
55% 
57% 
49% 
35% 
49% 
52% 
39% 
45% 
50% 
36% 
47% 
49% 
16% 
50% 
14% 
16% 
50% 
16% 
50% 
15% 
50": 
80% 
96% 
71% 
85% 
80% 
82% 
60% 
68% 
80% 
45% 
55% 
54% 
27% 
50% 
59% 
54% 
57% 
45% 
(1 ) Økonomisk udvikling 
(2) Udvikling af landdistrikter 
(3) Arbejdsmarked 
190 
OP Rheinland-Pfalz (1994) 
OP Saarland (1994) 
OP Schleswig-Holstein (1994) 
Tvasrregionale OP'er 
Forbunds OP (1994) 
I alt 
Mil 4 
SPD Deutschland (1994) 
M4t $a>laflc&rt»g 
SPD Niedersachsen F 866 og 867/90 (1995) 
SPD Bayern F.866 og 867/90 (1995) 
SPD Bremen F. 866 og 867/90 (1995) 
SPD Hamburg F 866 og 867/90 (1995) 
SPD Hessen P. 866 og 867/90 (1995) 
SPD Saarland F 866 og 867/90 (1995) 
SPD Schleswig-Holstein R 866 og 86^/90 (1995) 
SPD Baden-Wurttemberg R 866~og867/90"(i"994) 
SPD Nordrhein-Westfahlen F. 866 og 867/91 (1994) 
SPD Rheinland-Pfalz F. 866 og 867/90 (1994) 
Overslag Deutschland F 2328/91 (1995) 
f alt 
Mai Sa-fiskerf 
SPD Deutschland (1994) 
&*ljifci:&l; 
SPD Baden-WQrttemb'erg (1995) 
SPD Nordrhein-Westfalen (1995) 
SPD Saarland (1995) 
SPD Niedersachsen (1994) 
SPD Bayern (1994) 
SPD Hessen (1994) 
SPD RhVnla'n^-Pfaiz~(i994'r' 
SPD Schleswig-Holstein (1994) 
fait """ 
IALT 
iw-iSiSSi:-:^ 
Deutschland (1995) 
EMPLO* . 
Deutschland (1994) 
i£6ii!i!i38li^ 
Reseaux (1996) 
Schleswig-Holstein (1996) 
Baden-Wurttemberg (1995) 
Bayern (1995) 
Berlin (Ost) (1995) 
Brandeburg (1995) 
Hessen (1995) 
Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) _ 
Rheinland-Pfalz (1995) 
Saarland (1995) 
Sachsen (1995) ~ ~~ " 
Sachsen-Anhalt (1995) 
Thiiiingen (1995) 
1 alt 
PESCA 
Deutschland (1994) 
$MV 
Not IBEX Magdeburg 1998 energisektor (1997) 
Baden-Wurttemberg (1996) 
Brandeburg (1996) 
Niedersachsen (1996) 
Rheinland-Pfaiz (1996) 
Saarland (1996) 
Schleswig-Holstein (1996) 
Bayem(1995) 
Beilin (191)5) 
Bremen (1995) 
Hnssen (191)5) 
Meckloiiburg-Vorpommern (1995) 93,1 
108,7 
78,2 
2.589,7 
4.718,4 
648,08 
99,6 
342,2 
4,5 
24,1 
84,8 
T7fi 
10,2 
132,3 
132,5 
76,6 
3.491,8 
4.416,3 
285,2 
451,9 
117,9 
114,1 
699,1 
"2.993,5 
235,2 
426.8 
227~3 
6.265,9 
72.596,4 
Samlede 
«ntftosfc 
539,9 
387,1 
: .. .:, 
2,0 
16,6 
14,3 
113,5 
0,4 
33,7 
24,9 
29,3 
40,1 
8,9 
25,5 
5,4 
~35~5 
29,8 
29,7 
409,6 
62,0 
0,6 
1,8 
20,9 
9.71 
6,4 
3,1 
3,6 
17,8 
43,0 
9,3 
3,5 
36,0 -y^msw*] 
11111111 
29,5 
40,9 
35,0 
887,6 
1.684,9 
265,34 
29,9 
85,5 
0,7 
4,3 
21,2 
3,l" 
3.Ï 
22,3 
30,1 
18,8 
871,8 
1.090,8 
76,0 
74,9 
46,8 
24,1 
245,1 
572.0 
80,8 
111,3 
85,9 
Î .240,8 
19.793,8 
SF-*t*tte 
lllpll 
256,7 
201,0 
1,0 
6,6 
5,7 
43,0 
0,2 
18,8 
7,7| 
15,6 
18,8 
4,4 
8,6 
"2,2 
~18,0 
17,6 
1~3,9 
182,2 
23,0 
0.3 
0,9 
"14,9 
~4& 
3,2 
1,6 
1,8" 
7,1 
16,3 
1,0 
1,2 
18,7 F©rplfgt*ls*r 
0,0 
7,0 
0,3 
4,1 
128,7 
33,56 
0,0 
5,9 
0,0 
1,4 
5,5 
0,5 
0,0 
" """ 3~1 
4,7 
2,1 
145,0 
168,2 
0.1 
21,4 
3,7 
7,1 
78,4 
115,7 
a", 7 
16,1 
18,7 
269,8 
3.506,6 
ForpligteHer 
lillilll 
16,6 
77,9 
0,0 
0,0 
0,0 
2,0 
0,0 
0,0 
0,5 
0,0 
0,0 
"0,6 
0,0 
"0,1 
0,6 
0,0 
0,0 
3,2 
-0,2 
0,3 
0,0 
"0,6 
0,1 
" 0,9 
0,0 
"6,6 
6,2 
1,7 
0,0 
0,0 
3,7 Illlilll 
14,8 
26,1 
23,8 
478,4 
949,1 
89,78 
10,4 
35,7 
0.2 
2,1 
15,1 
2.6 
0,5 
11,7 
19,5 
8,7 
576,3 
682,8 
37.8 
44.4 
15.4 
11,1 
155,8 
330.9 
43,2 
58,6 
59,8 
719,3 
11.982,9 
ForpHgtelser 
iliiifeli'i&lf'I 
93,3 
127,9 
1.0 
6,6 
5,7 
8,1 
0,2 
18,8 
6.7 
15,6 
18,8 
4,2 
8,6 
1,9 
18,0 
15,6 
"l 3.9 
143,7 
23.0 
0,3 
0.9 
4,9 
'""" 3,2 
1,6 
1,8 
7,1 
16,3 
1,0 
1,2 
18,7 liiii 
liiii 50% 
64% 
68% 
54% 
56% 
33,84% 
35% 
42% 
35% 
49% 
71% 
82% 
16% 
52% 
65% 
46% 
66% 
63% 
50% 
59% 
33% 
46% 
64% 
58% 
54% 
53% 
-0% 
68% 
61% 
WW 
36% 
64% 
100°,. 
100% 
100% 
19% 
100% 
100% 
87% 
100% 
100% 
96% 
100",. 
87".. 
100% 
88% 
100% 
79% 
100% 
i 00% 
100% 
{00% 
100% 
" "Tob% 
100"',, 
106% 
100'!,, 
100"/,. 
100";, 
100",, 
100% B«t«il«aer 
Illlilll 
2.6 
6,7 
2,2 
181,7 
296,8 
33,09 
2.8 
13,9 
0,0 
0,7 
2,9 
0,5 
0,0 
0,7 
2,4 
6,5 
121,6 
146,0 
8.9 
17,3 
2.7 
4.8l .-„ 
t>0..-i 
10,0 
14,4 
22.9 
184,3 
3.238,8 
B»toli**9«r 
si;il;i**r:l.'l:: 
14,4 
54,7 
0.0 
0.0 
0,0 
1.5 
0.1 
0,0 
0,1 
0.0 
0,0 
0.2 
1.5 
1.0 
1,3 
1,5 
6,6 
13,9 
5,8 
0,1 
0,0 
0,0 
2,2 
0,0 
0,0 
0,0 
3,6 
3.7 
0,0 
0,0 
1.1 i«9*1«87' 
llliil! 13,0 
24,4 
21,5 
424,8 
817,6 
56,59 
6,6 
32,9 
0,2 
1,1 
8,6 
1,9 
0,2 
7,4 
14,0 
£.7 
454,6 
533,2 
28,9 
28,5 
10,4 
7,1 
114,4 
240,1 
41.1) 
4D.1 
631,1 
9.442,1 
»«t«Sng»r 
53,2 
95,8 
0,4 
2.0 
1.7 
4,6 
0,2 
11.3 
2.0 
4,7 
5,7 
1.3 
4,1 
1.6 
6,7 
10.2 
10.8 
66,9 
7,7 
0,1 
6.4 
4,5 
3,6 
1,2 
0,8 
0,9 
5,7 
8,1 
o,». 
0,4 
5,9 lilll 
liiii 
44% 
60% 
61% 
48% 
49% 
21,33% 
22% 
38% 
25% 
25% 
40% 
62% 
8% 
33% 
46% 
31 •-'; 
52% 
49% 
38% 
38°;, 
22% 
29% 
47% 
43% 
42% 
57",. 
43% 
48% 
WW 
21% 
.- , : 
", >> 
40% 
30% 
30"„ 
11% 
80% 
60% 
26% 
30% 
30% 
29% 
47% 
6D% 
37% 
58% 
T-% 
37% 
: 
34% 
40% 
50% 
" 30% 
75% 
36% 
49% 
50% 
80% 
50% 
49% 
30% 
:.)1% 
191 :::;:::::::::::x:;:::f!^^ 
OP Rheinland-Pfalz (1994) 
OP Saarland (1994) 
OP Schleswig-Holstein (1994) 
Tvasrregionale OP'er 
Forbunds OP (1994) 
I alt 
Mil 4 
SPD Deutschland (1994) 
M4t $a>laflc&rt»g 
SPD Niedersachsen F 866 og 867/90 (1995) 
SPD Bayern F.866 og 867/90 (1995) 
SPD Bremen F. 866 og 867/90 (1995) 
SPD Hamburg F 866 og 867/90 (1995) 
SPD Hessen P. 866 og 867/90 (1995) 
SPD Saarland F 866 og 867/90 (1995) 
SPD Schleswig-Holstein R 866 og 867/90 (1995) 
SPD Baden-Wurttemberg R 866~og867/90"(i"994) 
SPD Nordrhein-Westfahlen F. 866 og 867/91 (1994) 
SPD Rheinland-Pfalz F. 866 og 867/90 (1994) 
Overslag Deutschland F 2328/91 (1995) 
1 alt 
Mai Sa-fiskerf 
SPD Deutschland (1994) 
&*ljifci:&l; 
SPD Baden-WQrttemb'erg (1995) 
SPD Nordrhein-Westfalen (1995) 
SPD Saarland (1995) 
SPD Niedersachsen (1994) 
SPD Bayern (1994) 
SPD Hessen (1994) 
SPD RhVnla'i^-Pfaiz~(i994'r' 
SPD Schleswig-Holstein (1994) 
fait """ 
IALT 
iw-iSiSSi:-:^ 
Deutschland (1995) 
EMPLO* . 
Deutschland (1994) 
i£6ii!i!i38li^ 
Reseaux (1996) 
Schleswig-Holstein (1996) 
Baden-Wurttemberg (1995) 
Bayern (1995) 
Berlin (Ost) (1995) 
Brandeburg (1995) 
Hessen (1995) 
Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) _ 
Rheinland-Pfalz (1995) 
Saarland (1995) 
Sachsen (1995) ~ ~ 
Sachsen-Anhalt (1995) 
Thiiiingen (1995) 
1 alt 
PESCA 
Deutschland (1994) 
$MV 
Not IBEX Magdeburg 1998 energisektor (1997) 
Baden-Wurttemberg (1996) 
Brandeburg (1996) 
Niedersachsen (1996) 
Rheinland-Pfaiz (1996) 
Saarland (1996) 
Schleswig-Holstein (1996) 
Bayem(1995) 
Beilin (191)5) 
Bremen (1995) 
Hnssen (191)5) 
MedvlontHJig-Vorpommem (1995) 93,1 
108,7 
78,2 
2.589,7 
4.718,4 
648,08 
99,6 
342,2 
4,5 
24,1 
84,8 
T7fi 
10,2 
132,3 
132,5 
76,6 
3.491,8 
4.416,3 
285,2 
451,9 
117,9 
114,1 
699,1 
"2.993,5 
235,2 
426.8 
227~3 
6.265,9 
72.596,4 
Samlede 
«ntftosfc 
539,9 
387,1 
: .. .:, 
2,0 
16,6 
14,3 
113,5 
0,4 
33,7 
24,9 
29,3 
40,1 
8,9 
25,5 
5,4 
~35~5 
29,8 
29,7 
409,6 
62,0 
0,6 
1,8 
20,9 
9.71 
6,4 
3,1 
3,6 
17,8 
43,0 
9,3 
3,5 
36,0 -y^msw*] 
illlllill; 
29,5 
40,9 
35,0 
887,6 
1.684,9 
265,34 
29,9 
85,5 
0,7 
4,3 
21,2 
3,l" 
3.Ï 
22,3 
30,1 
18,8 
871,8 
1.090,8 
76,0 
74,9 
46,8 
24,1 
245,1 
572.0 
80,8 
111,3 
85,9 
Î .240,8 
19.793,8 
SF-*t*tte 
lllpll 
256,7 
201,0 
1,0 
6,6 
5,7 
43,0 
0,2 
18,8 
7,7| 
15,6 
18,8 
4,4 
8,6 
"2,2 
~18,0 
17,6 
1~3,9 
182,2 
23,0 
0.3 
0,9 
"14,9 
~4& 
3,2 
1,6 
1,8" 
7,1 
16,3 
1,0 
1,2 
18,7 F©rplfgt*l$*r 
0,0 
7,0 
0,3 
4,1 
128,7 
33,56 
0,0 
5,9 
0,0 
1,4 
5,5 
0,5 
0,0 
" """ 3~1 
4,7 
2,1 
145,0 
168,2 
0.1 
21,4 
3,7 
7,1 
78,4 
115,7 
a", 7 
16,1 
18,7 
269,8 
3.506,6 
ForpllgteJMr 
|||g§|§§| 
16,6 
77,9 
0,0 
0,0 
0,0 
2,0 
0,0 
0,0 
0,5 
0,0 
0,0 
"o,6 
0,0 
"0,1 
0,6 
0,0 
0,0 
3,2 
-0,2 
0,3 
0,0 
"0,6 
0,1 
" 0,9 
0,0 
"6,6 
6,2 
1,7 
0,0 
0,0 
3,7 ;|:;|iS!p|ij8^|| 
Illlilll 14,8 
26,1 
23,8 
478,4 
949,1 
89,78 
10,4 
35,7 
0.2 
2,1 
15,1 
2.6 
0,5 
11,7 
19,5 
8,7 
576,3 
682,8 
37.8 
44.4 
15.4 
11,1 
155,8 
330.9 
43,2 
58,6 
59,8 
719,3 
11.982,9 
ForpHgtelser 
iliiifeli'isl'I 
93,3 
127,9 
1.0 
6,6 
5,7 
8,1 
0,2 
18,8 
6.7 
15,6 
18,8 
4,2 
8,6 
1,9 
18,0 
15,6 
"113.9 
143,7 
23.0 
0,3 
0.9 
4,9 
'""" 3,2 
1,6 
1,8 
7,1 
16,3 
1,0 
1,2 
18,7 llliil 
liiii 50% 
64% 
68% 
54% 
56% 
33,84% 
35% 
42% 
35% 
49% 
71% 
82% 
16% 
52% 
65% 
46% 
66% 
63% 
50°/,, 
59% 
33% 
46% 
64% 
58% 
54% 
53% 
-0% 
68% 
61% 
WW 
36% 
64% 
100°,. 
100% 
100% 
19% 
100% 
100",. 
87% 
100% 
100% 
96",. 
100",, 
87% 
100% 
88% 
100% 
79% 
100% 
i 00% 
100% 
100% 
100% 
"' T6o% 
100"',, 
106% 
100'!,, 
100"/,, 
100"-;, 
100",, 
100% B«t«ll«a«r 
llflijllll 
2.6 
6,7 
2,2 
181,7 
296,8 
33,09 
2.8 
13,9 
0,0 
0,7 
2,9 
0,5 
0,0 
0,7 
2,4 
6,5 
121,6 
146,0 
8.9 
17,3 
2.7 
4.8l 
tf0..-i 
10,0 
14,4 
22.9 
184,3 
3.238,8 
B»toli**9«r 
si;il;i**r:l.'l:: 
14,4 
54,7 
0.0 
0.0 
0,0 
1.5 
0.1 
0,0 
0,1 
0.0 
0,0 
0.2 
1.5 
1.0 
1,3 
1,5 
6,6 
13,9 
5,8 
0,1 
0,0 
0,0 
2,2 
0,0 
0,0 
0,0 
3,6 
3.7 
0,0 
0,0 
1.1 i^«9*-lls7' 
llliil! 13,0 
24,4 
21,5 
424,8 
817,6 
56,59 
6,6 
32,9 
0,2 
1,1 
8,6 
1,9 
0,2 
7,4 
14,0 
£.7 
454,6 
533,2 
28,9 
28,5 
10,4 
7,1 
114,4 
240,1 
41.1) 
4D.1 
631,1 
9.442,1 
»«t«Sng»r 
53,2 
95,8 
0,4 
2.0 
1.7 
4,6 
0,2 
11.3 
2.0 
4,7 
5,7 
1.3 
4,1 
1.6 
6,7 
10.2 
10.8 
66,9 
7,7 
0,1 
6.4 
4,5 
3,6 
1,2 
0,8 
0,9 
5,7 
8,1 
o,». 
0,4 
5,9 lilll 
liiii 
44% 
60% 
61% 
48% 
49% 
21,33% 
22% 
38% 
25% 
25% 
40% 
62% 
8% 
33% 
46% 
31 •-'; 
52% 
49% 
38% 
38°;, 
22% 
29% 
47% 
43% 
42% 
57",, 
43% 
48% 
WW 
21% 
.- , : 
", ,«> 
40% 
30% 
30"„ 
11% 
80% 
60% 
26% 
30% 
30% 
29% 
47% 
6S»% 
37% 
58% 
T-% 
37% 
: 
34% 
40% 
50% 
" 30% 
75% 
36% 
49% 
50% 
80% 
50% 
49% 
30% 
:.)1% 
191 
;>j;;*;£;;;2""-;-;•;-E"E-;*:-:";";";- pfc-ps%;i;*;:;:*^;i;r*-*i;ir--=s-r-r-:-:"s-:"s"--s=S*x-;-s=r-:-i:s ^s" 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Sachsen(1995) 
Sachsen-Anhalt (1995) 
ThGringen (1995) 
t alt 
8$S$^ii;i^ 
Brandeburg (1996) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Saarland (1995) 
Sachsen(1995) 
Sachsen-Anhalt (1995) 
Thuringen (1995) 
I alt 
iROIWfl^iiSiS 
Baden-WOrttemberg (1996) 
Brandenburg (1996) 
Sachsen(1996) 
Bayern(1995) 
Be7iin(T995r 
Bremen (1995) 
Hamburg (1995) 
Hessen(1995) 
Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Rheinland-Pfalz(1995) 
Saarland (1995) 
Sachsen-Anhalt (1995) 
Schleswig-Holstein (1995) 
Thuringen (1995) 
1 alt 
mm&m 
Brandeburg (1996) 
Bayern(1995) 
Bremen (1995) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Saarland (1995) 
Sachsen(1995) 
Sachsen-Anhalt (1995) 
Thuringen (1995) 
1 alt 
8#$lgX:i:i:i% 
Brandeburg (1996) 
Niedersachsen (1995) 
Sachsen(1995) 
Thuringen (1995) 
Baden-Wurttemberg (1993) 
Bayern(1993) 
Hessen (1993) 
Nordrhein-Westfalen (1993) 
1 alt 
mm^mmyyymmmmmmm:mmmmmm 
Sadisen (Zwickau) (1997) 
Schleswig-Hoistein(KieO(1997y 
Hallo (19116) 
Saaibi (taken (1996) 
Berlin (1995) 
Brandenburg (1995) 
Bremen (1995) 
Chemnitz (1995) ~ " 
Duisburg (1995) 
Erfurt (1995) 
Magdeburg (1995) 
Rostock (1995) 
I alt 
I ALT 
|KTtmRlKS/KBG6N 
Belgique/BelgieTDeutschland/France/ Luxemburg/ 
Nederland Rhin-Meuse (1997) 
Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: Ostersoen 
(1997) iitiiiii 
32,7 
101,6 
65,2 
63,7 
419,0 
49,3 
3,4 
299,2 
29,5 
59,0 
34,1 
14,8 
489,3 
51,7 
53,9 
69,2 
39,4 
26,4 
28,4 
3,4 
67,8 
57,2 
43,8 
45,6 
37,5 
9.5 
29,5 
""29,8 
"60,7 
663,8 
42,4 
13,2 
6,7 
53,3 
420,1 
46,8 
37,4 
8,3 
11,2 
639,3 
6,0 
5^0 
108,6 
44,6 
24,5 
141,6 
7,6 
3,7 
341,6 
19,7 
" " " 15,0 
5,2 
22,6 
~ 3Ï.5 
9,6 
16,7 
"14J5 
18,7 
17,5 
20,1 
16,3 
207,3 
4.148,6 
426,7 
47.5 lliiiii; 
8,1 
43,7 
35,8 
29,7 
189,1 
30,3 
1,7 
74,8 
8,3 
34,1 
22,0 
7,4 
178,5 
12,7 
37,1 
43,5 
17,3 
17,5 
6,4 
1,7 
16,7 
33,7 
17,2 
20,3 
18,1 
1,2 
19,3 
8,9 
30,8 
302,6 
26,2 
5,9 
3,3 
17,1 
112,2 
12,9 
16,1 
5,4 
7,4 
206,6 
3,3 
1,8 
46,0 
10,9 
2,1 
9,9 
1,9 
1,6 
77,4 
9,8 
7,1 
2.7 
8.0 
16,4 
7,2 
8.2 
9,4 
8,1 
13,2 
12,9 
12,2 
115,2 
1.732,2 
137,1 
25, C :|||||||||: 
|||:j|i^|||| 
0,2 
8,5 
0,7 
0,6 
16,9 
0,0 
0,0 
15,8 
3,5 
4,3 
4,4 
2,4 
30,4 
0,0 
0,0 
0,3 
4,6 
" "~ 5,8 
1,9 
0,5 
4,0 
14,2 
4,3 
3,8 
4,2 
0,0 
8,2 
0,0 
11.3 
63^2 
0,0 
0,5 
0,1 
0,0 
31,6 
3,5 
1,2 
0,4 
1,3 
38,7 
0,0 
0,0 
0,0 
1,3 
0,0 
1,0 
1,3 
0,3 
4,1 
9,8 
7?î 
0,0 
2,4 
6,3 
0,0 
" 0,2 
02 
0,0 
0,3 
3,7 
0,2 
24,2 
276,0 
15,E 
25,C §l|§|i$i||l 
illlililll 
8,1 
14,5 
35,8 
29,6 
159,8 
30,3 
1,7 
45,4 
8,0 
34,1 
22,0 
7,4 
148,9 
12,7 
37,1 
25,4 
17,3 
17.5 
6,4 
1,7 
16,7 
33,7 
17,2 
18,7 
18,1 
1,2 
19,3 
8.9 
30.8 
282,8 
26,2 
5,9 
3,3 
17.1 
43,3 
12,9 
16,1 
5,4 
7,4 
137,7 
3.3 
1,8 
5,0 
10,9 
2,1 
9,9 
1,9 
1,6 
36,4 
9,8 
7,1 
2,7 
8,0 
16,4 
'" 7,2 
8,2 
9,4 
8,1 
13,2 
12,9 
12,2 
116,2 
1.268,7 
15,5 
25.C m 
100% 
33% 
100% 
100% 
84% 
100% 
100% 
61% 
97% 
100% 
100% 
100% 
83% 
100% 
100% 
58% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
92% 
100% 
100% 
100% 
100",. 
100",, 
93% 
100% 
100% 
100% 
100% 
39% 
100% 
100% 
100% 
100% 
67% 
100",. 
100"., 
11 % 
100% 
100% 
100% 
100",. 
100",. 
47%, 
100% 
100",. 
100% 
100",, 
100% 
100% 
100"/. 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
73% 
11 "A 
100% e*piw8i#ii 
illiiilll 
0,1 
6,8 
0,0 
5,1 
22,8 
0,0 
0,0 
31,4 
1,1 
0,0 
1,4 
3,4 
37,3 
0,0 
3,3 
1,5 
2,9 
2.9 
0,1 
7,0 
17,2 
0,0 
0.0 
5,2 
0,0 
0,0 
1,9 
0,0 
45,2 
0,0 
1,4 
0,0 
0.0 
18.2 
0,0 
0.0 
0.2 
2,9 
22,7 
0.0 
0.0 
0,0 
3,5 
0,0 
3,1 
0,0 
0.3 
6,9 
4,U 
3,6 
0.0 
0,7 
0,1 
0,0 
0,6 
0,4 
0,0 
0,1 
1,9 
o,c 
11,« 
236,3 
o,c 
12,5 SetaSngar 
4,0 
11,4 
17,6 
14,8 
79,9 
15,1 
0,8 
37,0 
3,3 
14,9 
10,2 
5,9 
87,3 
6,3 
21,91 
15 t 
7,9 
8,7 
5,1 
0,5 
13,3 
27,0 
6.4 
7.5 
12,2 
0,6 
5,6 
6.3 
9,7 
164,7 
13.1 
4,1 
1.6 
8,5' 
26.6 
4.7 
7.4 
2."* 
l\0 
W 
I 
0.9 2.5 
8.3 
1.1 
7,9 
0,4 
1.0 
23.8 
4,9 
3,6 
t.4 
2.4 
" 5,6 
2,4 
4,0 
3,4 
2,4 
4,C 
6,4 
5,6 
46,1 
690,1 
o.c 
12,5 iiiii 
50% 
26% 
49% 
50% 
42% 
8i*$8$8 
50% 
49% 
49% 
41% 
44% 
46% 
80% 
49% 
50% 
59% 
S6 »i 
4fJ% 
50% 
80% 
30% 
80% 
80% 
37% 
37% 
67% 
50% 
29% 
71% 
32% 
11% 
50% 
68% 
49% 
50% 
24% 
36% 
I 46% 
50% 
80% 
] 36% 
4:)",. 
i ,.„ 
76",, 
55% 
80% 
23% 
62% 
31% 
50% 
h0% 
"0% 
30% 
34% 
34% 
49% 
36% 
30% 
30% 
50% 
46% 
40% 
40% 
) 0% 
50"/, 
192 i':::':':':::v:'::J'J::-:::':::-i::::::& 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Sachsen(1995) 
Sachsen-Anhalt (1995) 
ThQringen (1995) 
t alt 
8$S$^ii;i^ 
Brandeburg (1996) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Saarland (1995) 
Sachsen(1995) 
Sachsen-Anhalt (1995) 
Thuringen (1995) 
I alt 
iROIWfl^iiSiS 
Baden-WOrttemberg (1996) 
Brandenburg (1996) 
Sachsen(1996) 
Bayern(1995) 
Be7iin(T995r 
Bremen (1995) 
Hamburg (1995) 
Hessen (1995) 
Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Rheinland-Pfalz(1995) 
Saarland (1995) 
Sachsen-Anhalt (1995) 
Schleswig-Holstein (1995) 
Thuringen (1995) 
1 alt 
mm&m 
Brandeburg (1996) 
Bayern(1995) 
Bremen (1995) 
Niedersachsen (1995) 
Nordrhein-Westfalen (1995) 
Saarland (1995) 
Sachsen(1995) 
Sachsen-Anhalt (1995) 
Thuringen (1995) 
1 alt 
8#$lgX:i:i:i% 
Brandeburg (1996) 
Niedersachsen (1995) 
Sachsen(1995) 
Thuringen (1995) 
Baden-Wurttemberg (1993) 
Bayern(1993) 
Hessen (1993) 
Nordrhein-Westfalen (1993) 
1 alt 
mm^mmyyymmmmmmm:mmmmmm 
Sachsen (Zwickau) (1997) 
Schleswig-Hoistein (KJeO (1997J 
Hallo (19116) 
Saaibi (taken (1996) 
Berlin (1995) 
Brandenburg (1995) 
Bremen (1995) 
Chemnitz (1995) ~ " 
Duisburg (1995) 
Erfurt (1995) 
Magdeburg (1995) 
Rostock (1995) 
I alt 
I ALT 
|KT8KRlKi/R6G6N 
Belgique/BelgieTDeutschland/France/ Luxemburg/ 
Nederland. Rhin-Meuse (1997) 
Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: Ostersoen 
(1997) iitiiiii 
!j»iw|$i«!i: 
32,7 
101,6 
65,2 
63,7 
419,0 
49,3 
3,4 
299,2 
29,5 
59,0 
34,1 
14,8 
489,3 
51,7 
53,9 
69,2 
39,4 
26,4 
28,4 
3,4 
67,8 
57,2 
43,8 
45,6 
37,5 
9.5 
29,5 
""29,8 
"60,7 
663,8 
42,4 
13,2 
6,7 
53,3 
420,1 
46,8 
37,4 
8,3 
11,2 
639,3 
6,0 
5^0 
108,6 
44,6 
24,5 
141,6 
7,6 
3,7 
341,6 
19,7 
" " '"' 15,0 
5,2 
22,6 
~ 3Ï.5 
9,6 
16,7 
"14J5 
18,7 
17,5 
20,1 
16,3 
207,3 
4.148,6 
426,7 
47.5 lliiiii; 
8,1 
43,7 
35,8 
29,7 
189,1 
30,3 
1,7 
74,8 
8,3 
34,1 
22,0 
7,4 
178,5 
12,7 
37,1 
43,5 
17,3 
17,5 
6,4 
1,7 
16,7 
33,7 
17,2 
20,3 
18,1 
1,2 
19,3 
8,9 
30,8 
302,5 
26,2 
5,9 
3,3 
17,1 
112,2 
12,9 
16,1 
5,4 
7,4 
206,6 
3,3 
1,8 
46,0 
10,9 
2,1 
9,9 
1,9 
1,6 
77,4 
9,8 
7,1 
2.7 
8.0 
16,4 
7,2 
"8.2 
9,4 
8,1 
13,2 
12,9 
12,2 
115,2 
1.732,2 
137,1 
25, C illlililll i 
0,2 
8,5 
0,7 
0,6 
16,9 
0,0 
0,0 
15,8 
3,5 
4,3 
4,4 
2,4 
30,4 
0,0 
0,0 
0,3 
4,6 
" "~ 5,8 
1,9 
0,5 
4,0 
14,2 
4,3 
3,8 
4,2 
0,0 
8,2 
0,0 
11.3 
63^2 
0,0 
0,5 
0,1 
0,0 
31,6 
3,5 
1,2 
0,4 
1,3 
38,7 
0,0 
0,0 
0,0 
1,3 
0,0 
1,0 
1,3 
0,3 
4,1 
9,8 
7?î 
0,0 
2,4 
6,3 
0,0 
" 0,2 
02 
0,0 
0,3 
3,7 
0,2 
24,2 
276,0 
15,E 
25,C §l|§|i$i||l 
illlililll 
8,1 
14,5 
35,8 
29,6 
159,8 
30,3 
1,7 
45,4 
8,0 
34,1 
22,0 
7,4 
148,9 
12,7 
37,1 
25,4 
17,3 
17.5 
6,4 
1,7 
16,7 
33,7 
17,2 
18,7 
18,1 
1,2 
19,3 
8.9 
30.8 
282,8 
26,2 
5,9 
3,3 
17.1 
43,3 
12,9 
16,1 
5,4 
7,4 
137,7 
3,3 
1,8 
5,0 
10,9 
2,1 
9,9 
1,9 
1,6 
36,4 
9,8 
7,1 
2,7 
8,0 
16,4 
'" 7,2 
8,2 
9,4 
8,1 
13,2 
12,9 
12,2 
116,2 
1.268,7 
15,5 
25.C m 
100% 
33% 
100% 
100% 
84% 
100% 
100% 
61% 
97% 
100% 
100% 
100% 
83% 
100% 
100% 
58% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
92% 
100% 
100% 
100",, 
100",. 
100",, 
93% 
100% 
100% 
100% 
100% 
39% 
100% 
100% 
100% 
100% 
67% 
100",, 
100"., 
11 % 
100% 
100% 
100% 
100% 
100",. 
47%, 
100% 
100",. 
100% 
100",, 
100% 
100% 
100"/. 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
73% 
11 "A 
100% e*piw8i#ii 
illiiilll 
0,1 
6,8 
0,0 
5,1 
22,8 
0,0 
0,0 
31,4 
1,1 
0,0 
1,4 
3,4 
37,3 
0,0 
3,3 
1,5 
2,9 
2.9 
0,1 
7,0 
17,2 
0,0 
0.0 
5,2 
0,0 
0,0 
1,9 
0,0 
45,2 
0,0 
1,4 
0,0 
0.0 
18.2 
0,0 
0.0 
0.2 
2,9 
22,7 
0.0 
0.0 
0,0 
3,5 
0,0 
3,1 
0,0 
0.3 
6,9 
4,U 
3,6 
0.0 
0,7 
0,1 
0,0 
0,6 
0,4 
0,0 
0,1 
1,9 
o,c 
11,« 
236,3 
o,c 
12,5 SetaSngar 
WAAm:y 
4,0 
11,4 
17,6 
14,8 
79,9 
15,1 
0,8 
37,0 
3,3 
14,9 
10,2 
5,9 
87,3 
6,3 
21,91 
1C 6 
7,5 
8,7 
5,1 
0,5 
13,3 
27,0 
6.4 
7.5 
12.2 
0,6 
5,6 
9.7 
164,7 
13.1 
4,1 
1.6 
8,5' 
26.6 
4.7 
7.4 
2."* 
l\0 
U.7 
I 
0.9 2.5 
8.3 
1.1 
7,9 
0,4 
1.0 
23.8 
4,9 
3.6 
t.4 
2.4 
" 5,6 
2,4 
4,0 
3,4 
2,4 
4,C 
6,4 
5,6 
46,1 
690,1 
o.c 
12,5 §111 
tin 50% 
26% 
49% 
50% 
42% 
8i*$8$8 
50% 
49% 
49% 
41% 
44% 
46% 
80% 
49% 
50% 
59% 
S6 »i 
4fJ% 
50% 
80% 
30% 
80% 
80% 
37% 
37% 
67% 
50% 
29% 
71% 
32% 
11% 
50% 
68% 
49% 
50% 
24% 
36% 
I 46% 
50% 
80% 
] 36% 
4:)",. 
i ,.„ 
76",, 
55% 
80% 
23% 
62% 
31% 
50% 
h0% 
"0% 
30% 
34% 
34% 
49% 
36% 
30% 
30% 
50% 
46% 
40% 
40% 
) 0% 
50"/, 
192 
initlattv 
(godkendte&es&r) 
Osterreich/Deutschland/Ellada/ltalia: Central, Adriatic, 
Danubian and South-Eastern European Space (1997) 
United Kingdom/Danmark/Sverige/Nederland/ 
Deutschland: Nordsoen (1997) 
Deutschland/Osterreich (1996) 
Danmark/Deutschland: FynsAmt/K.E.F.N. (1995) 
Danmark/Deutschland: Sonderjylland/Planungsraum V 
(1995) 
Danmark/Deutschland: Storstram/Ostholstein/Lubeck 
(1995) 
Deutschland/France/Suisse: Oberrhein-centre-sud (1995) 
Deutschland France: Rheinland-Pfalz/Saarland/ Lorraine 
(1995) 
Deutschland/Luxemburg Euregio (1995) 
Deutschland/Nederland/Belgique/Belgie: Euregio Meuse-
Rhin(1995) 
Deutschland/Nederland: Ems-Dollard (1995) 
Deutschland/Nederland: Euregio (1995) 
Deutschland/Nederiand: Euregio Rhin-Meuse-Nord (1995) 
Deutschland/Nederland: Euregio Rhin-Waal (1995) 
beutschland/Pologne/Tjekkiet: Sachsen (1995) 
Deutschland/Pologne: Brandenburg (1995) 
Deutschland/Pologne: Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Deutschland/Tjekkiet: Bayern (1995) 
Deutschland/Suisse: Bodensee (1995) 
France/Deutschland: PAMINA (1995) omfcost 
36,8 
30,3 
56,3 
3,6 
22,2 
10,4 
51,4 
46,5 
""'"'30,9 
71,9 
62,7 
53,6 
Ï278 
23,2 
220,0 
110,7 
84,1 
42,2 
13,8 
22,1 SF*st#tte 
20,9 
14,5 
24,6 
1,8 
11,1 
5,2 
25,2 
23,3 
8,0 
35,7 
22,5 
22,6 
6,4 
11,5 
149,4 
73,5 
63,1 
16,8 
6,9 
11.1 Forpttgttber 
1997 
20,9 
14,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
-0,5 
0,0 
' 6j6 
0,0 
0,0 
"" "-2~2 
6,0 
6,0 
32,4 
0,4 
0,0 
0,0 
0,0 
1,0 1994*1997 
m 
20,9 
14,5 
24,6 
1,8 
11,1 
5,2 
22,9 
23,3 
" 8,0 
33,5 
22,5 
19,8 
6,4 
11,5 
52,1 
10,5 
8,8 
16,8 
6,9 
11,1 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
91% 
100% 
100"/,, 
94% 
100% 
90% 
100% 
100% 
35% 
14% 
14% 
100% 
100% 
100°., ''Bttiittttgitr 
4887 
10,5 
0,0 
3,5 
0,0 
0,0 
0.0 
0,4 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 
24,5 
0.8 
0,0 
3.0 
0.4 
0.3 1884*1887 
i m 
10,5 
0,0 
10,9 
0,5 
3,3 
1.6 
7,4 
7,2 
2.4 
10,0 
6,7 
e,tj 
1.'< 
3.7 
34.3 
5.8 
4.4 
8.4 
3.4 
3.3 % 
50% 
0% 
44% 
30% 
30% 
30% 
29% 
31 % 
30% 
28% 
30% 
'fj'k 
•</•/„ 
33% 
23% 
8% 
7% 
50% 
49% 
30% 
ELLAS 
($6dk*ntfe*ji*$$r) 
Man 
Regionale OP'er 
OPAttiki(1994) 
OP Kriti (1994) 
OP Voreio Aigaio (1994) 
OP Notio Aigaio (1994) 
OPEpiros(1994) 
OPStereaEllada(1994) 
OP Dutikh Ellada (1994) 
OP Ionia Nisia (1994) 
OP Kentriki Makedonia (1994) 
OP Ditiki Makedonia (1994) 
OP Makedonia - Thraki (1994) 
OP Peloponnisos (1994) 
OPThessalia(1994) 
Tvaerregionale OP'er 
GTIndustri(1997) 
OP Teknisk bistand (1996) 
OP Kultur-turisme (1995) 
OPPosttjenester(1995) 
OP Telekommunikation (1995) 
OP Landbrug (1994) 
OP Jernbaner (1994) 
OP Byudvikling (metro) (1994) 
OP Skoleudd og erhvervsfaglig grundudd. 1994) 
OPEneigi(1994) 
OPMiljo(1994) 
OF' Sot-ial udstodelse (1994) 
Ol11 inn nIlHiitligH Ijmitiste (1994) 
OP I Itiu on viileiHuddarinelse (1994) 
OP Natulan (1994) 
OP Industri og service (1994) 
OP Fiskeri- akvakultur (1994) 
OP Forskning- teknologi (1994) 
OP Veje - havne - lufthavne (1994) 
OP Sundhed - forsorg (1994) 
Teknisk bistand 
IALT 
JMJii^i:^ 
Ellada (1995) 
6»!#fcii&;i:iii:i;i:i:i:iiS 
Ellada (1994) $*I*M*' 
975,1 
435,3 
327,9 
380,0 
344,9 
623,0 
514,2 
273,9 
816,9 
341,5 
689,0 
440,2 
568,0 
30,0 
84,8 
797,7 
117,1 
383,8 
2.882,7 
548,0 
1.566,0 
1.881,7 
1.116,0 
515,0 
328,0 
305,4 
1 283,0 
825,4 
2 778,9 
314,1 
560,2 
2.542,4 
339,0 
0,7 
26.929,7 
!s!:i-!i!:;i:*;is|i;i|i!i: 
49,7 
104,7 (1) 
685,7 
312,3 
210,2 
224,1 
236,5 
371,8 
310.7 
170,7 
588,5 
244,0 
494,3 
286A 
375,8 
15,0 
67,3 
229,1 
78,0 
203,7 
1.287,4 
329,1 
783,0 
1.411,3 
358.5 
376,7 
246,0 
16(1,1'' 
756,0 
354,6 
705,0 
151,8 
316,2 
1.327,4 
226,4 
0,7 
13.902,3 
"iiii" - •:: ": 
33,5 
70,7 Porp»flW*«r 
1#»T 
188,9 
96,9 
31,8 
35,3 
61,2 
58,4 
80,7 
26,5 
17,7 
50,2 
77,0 
45,2 
113,2 
15,0 
2,0 
0,0 
0,0 
75,8 
232,0 
0,0 
183,5 
139,0 
66,8 
0,0 
51,7 
19,2 
124,4 
47,9 
108,5 
29,7 
28,5 
360,0 
0,0 
0,7 
2.367,8 
SiWKSSSiSSSiwii 
2.5 
15,8 Forpliat*lS*r 
1894.1897 
m 
491,0 
237,4 
121.7 
135.0 
186.3 
215,1 
214,6 
101.7 
354,1 
146,7 
296,8 
137,0 
296,1 
15,0 
15,5 
74,0 
10,8 
165,1 
976,8 
223,5 
657,0 
534,8 
279.3 
157,5 
120,4 
67,4 
43 7,; 1 
249,6 
290,7 
72,5 
155,7 
1 000,4 
57,3 
0,7 
8.496,4 
29,9 
28,4 % 
mm 
72% 
76".. 
58",. 
60% 
79% 
58".. 
69-V 
60% 
60% 
60% 
60% 
48"., 
79"., 
100% 
23% 
32% 
14% 
81% 
76% 
68% 
84% 
38% 
78% 
42% 
49% 
40",, 
fi8"i. 
70"„ 
41% 
48"/., 
49% 
75% 
25% 
100% 
61% 
89% 
40% 1997 
129,3 
48,3 
29,6 
33,4 
39.7 
2'.5 
.C5 
8.4 
58,4 
32,9 
80,4 
7.4 
68.0 
1.1 
7.3 
16,4 
0,0 
46,4 
216,0 
0,0 
81,6 
165,3 
64,7 
49,7 
19,7 
1ti,h 
98,1 
84,2 
87,7 
31.7 
36,6 
73,5 
0,0 
0,0 
1.692,1 
6,5 
11,7 8*t*»nfl«r 
1994-1997 
m 
408,5 
167,8 
107,1 
109,5 
144.1 
148.9 
V»».8 
<;4." 
278,8 
108,6 
24 7,;) 
86,7 
199.1' 
1'1 
•i.C 
59,1 
5,4 
110.3 
818,8 
120,9 
433,7 
417,5 
254,0 
126,9 
59,9 
M.ll 
MfiO.O 
179,1 
231,6 
58,5 
127,6 
438,2 
35,1 
0,0 
6.096,2 
14,9 
18,0 * 
60% 
54% 
51% 
49% 
fi1% 
40% 
42% 
v<*% 
47% 
44% 
50".. 
30% 
53% 
7% 
2' %. 
26% 
7% 
54% 
64% 
37% 
55% 
30% 
71% 
34% 
24% 
.11% 
4K% 
50"., 
33% 
39% 
40% 
33% 
16% 
0% 
44% 
| 45% 
j 25% 
193 initlattv 
(godkendte&es&r) 
Osterreich/Deutschland/Ellada/ltalia: Central, Adriatic, 
Danubian and South-Eastern European Space (1997) 
United Kingdom/Danmark/Sverige/Nederland/ 
Deutschland: Nordsoen (1997) 
Deutschland/Osterreich (1996) 
Danmark/Deutschland: FynsAmt/K.E.F.N. (1995) 
Danmark/Deutschland: Sonderjylland/Planungsraum V 
(1995) 
Danmark/Deutschland: Storstram/Ostholstein/Lubeck 
(1995) 
Deutschland/France/Suisse: Oberrhein-centre-sud (1995) 
Deutschland France: Rheinland-Pfalz/Saarland/ Lorraine 
(1995) 
Deutschland/Luxemburg Euregio (1995) 
Deutschland/Nederland/Belgique/Belgie: Euregio Meuse-
Rhin(1995) 
Deutschland/Nederland: Ems-Dollard (1995) 
Deutschland/Nederland: Euregio (1995) 
Deutschland/Nederiand: Euregio Rhin-Meuse-Nord (1995) 
Deutschland/Nederland: Euregio Rhin-Waal (1995) 
beutscnland/Pologrie/Tjekkiet: Sachsen (1995) 
Deutschland/Pologne: Brandenburg (1995) 
Deutschland/Pologne: Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Deutschland/Tjekkiet: Bayern (1995) 
Deutschland/Suisse: Bodensee (1995) 
France/Deutschland: PAMINA (1995) omfeotst 
36,8 
30,3 
56,3 
3,6 
22,2 
10,4 
51,4 
46,5 
""'"'30,9 
71,9 
62,7 
53,6 
Ï2ia 
23,2 
220,0 
110,7 
84,1 
42,2 
13,8 
22,1 SF*st#tte 
20,9 
14,5 
24,6 
1,8 
11,1 
5,2 
25,2 
23,3 
8,0 
35,7 
22,5 
22,6 
6,4 
11,5 
149,4 
73,5 
63,1 
16,8 
6,9 
11.1 Forpttgttber 
1997 
20,9 
14,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
-0,5 
0,0 
' 6j6 
0,0 
0,0 
"" "-2~2 
6,0 
6,o 
32,4 
0,4 
0,0 
0,0 
0,0 
1,0 1994*1997 
m 
20,9 
14,5 
24,6 
1,8 
11,1 
5,2 
22,9 
23,3 
" 8,0 
33,5 
22,5 
19,8 
6,4 
11,5 
52,1 
10,5 
8,8 
16,8 
6,9 
11,1 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
91% 
100% 
100"/,. 
94% 
100% 
90% 
100% 
100% 
35% 
14% 
14°.. 
100% 
100% 
100°., ''Bttiittttgitr 
4887 
10,5 
0,0 
3,5 
0,0 
0,0 
0.0 
0,4 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 
24,5 
0.8 
0,0 
3.0 
0.4 
0.3 1884*1887 
i m 
10,5 
0,0 
10,9 
0,5 
3,3 
1.6 
7,4 
7,2 
2.4 
10,0 
6,7 
e,tj 
1.'< 
3,7 
34.3 
5.8 
4.4 
8.4 
3.4 
3.3 % 
50% 
0% 
44% 
30% 
30% 
30% 
29% 
31 % 
30% 
28% 
30% 
'fj'k 
•</•/„ 
33% 
23% 
8% 
7% 
50% 
49% 
30% 
ELLAS 
p>QgtattMw 
($6dk4fltt«tyt$4r) 
M*M 
Regionale OP'er 
OPAttiki(1994) 
OP Kriti (1994) 
OP Voreio Aigaio (1994) 
OP Notio Aigaio (1994) 
OPEpiros(1994) 
OP Sterea Ellada (1994) 
OP Dutikh Ellada (1994) 
OP Ionia Nisia (1994) 
OP Kentriki Makedonia (1994) 
OP Ditiki Makedonia (1994) 
OP Makedonia - Thraki (1994) 
OP Peloponnisos (1994) 
OPThessalia(1994) 
Tvaerregionale OP'er 
GT Industri (1997) 
OP Teknisk bistand (1996) 
OP Kultur-turisme (1995) 
OPPosttjenester(1995) 
OP Telekommunikation (1995) 
OP Landbrug (1994) 
OP Jernbaner (1994) 
OP Byudvikling (metro) (1994) 
OP Skoleudd og erhvervsfaglig grundudd. 1994) 
OPEneigi(1994) 
OPMiljo(1994) 
OF' Sot-ial udstodelse (1994) 
Ol11 )tui nIlHiitliuH Ijmitiste (1994) 
OP I Mm on viiiHiHuildaniielse (1994) 
OP Natulan (1994) 
OP Industri og service (1994) 
OP Fiskeri- akvakultur (1994) 
OP Forskning- teknologi (1994) 
OP Veje - havne - lufthavne (1994) 
OP Sundhed - forsorg (1994) 
Teknisk bistand 
IALT 
JMJii^i:^ 
Ellada (1995) 
6»!#fcii&;i:iii:i;i:i:i:iiS 
Ellada (1994) $*I*M*' 
975,1 
435,3 
327,9 
380,0 
344,9 
623,0 
514,2 
273,9 
816,9 
341,5 
689,0 
440,2 
568,0 
30,0 
84,8 
797,7 
117,1 
383,8 
2.882,7 
548,0 
1.566,0 
1.881,7 
1.116,0 
515,0 
328,0 
305,4 
1 283,0 
825,4 
2 778,9 
314,1 
560,2 
2.542,4 
339,0 
0,7 
26.929,7 
!s!:i-!i!:;i:*;is|i;i|i!i: 
49,7 
104,7 (1) 
685,7 
312,3 
210,2 
224,1 
236,5 
371,8 
310.7 
170,7 
588,5 
244,0 
494,3 
286A 
375,8 
15,0 
67,3 
229,1 
78,0 
203,7 
1.287,4 
329,1 
783,0 
1.411,3 
358.5 
376,7 
246,0 
KîH.ii 
756,0 
354,6 
705,0 
151,8 
316,2 
1.327,4 
226,4 
0,7 
13.902,3 
•'iiii" • •:: ': 
33,5 
70,7 Porp»flW*«r 
1#»T 
188,9 
96,9 
31,8 
35,3 
61,2 
58,4 
80,7 
26,5 
17,7 
50,2 
77,0 
45,2 
113,2 
15,0 
2,0 
0,0 
0,0 
75,8 
232,0 
0,0 
183,5 
139,0 
66,8 
0,0 
51,7 
19,2 
124,4 
47,9 
108,5 
29,7 
28,5 
360,0 
0,0 
0,7 
2.367,8 
SiWKSSSiSSSiwii 
2.5 
15,8 Forpliat*lS*r 
1884-1997 
m 
491,0 
237,4 
121.7 
135.0 
186.3 
215,1 
214,6 
101.7 
354,1 
146,7 
296,8 
137,0 
296,1 
15,0 
15,5 
74,0 
10,8 
165,1 
976,8 
223,5 
657,0 
534,8 
279.3 
157,5 
120,4 
67,4 
43 7,; 1 
249,6 
290,7 
72,5 
155,7 
1 000,4 
57,3 
0,7 
8.496,4 
29,9 
28,4 % 
mm 
72% 
76".. 
58"„ 
60".. 
79% 
58".. 
69-V 
60% 
60% 
60% 
60% 
48"., 
79"., 
100% 
23% 
32% 
14% 
81% 
76% 
68% 
84% 
38% 
78% 
42% 
49% 
40",, 
fiH".. 
70"„ 
41% 
48"/., 
49% 
75% 
25% 
100% 
61% 
89% 
40% i«ttrita$*r 
1997 
129,3 
48,3 
29,6 
33,4 
39.7 
2'.5 
.C5 
8.4 
58.4 
32,9 
80,4 
7,4 
68.0 
1.1 
7.3 
16,4 
0,0 
46,4 
216,0 
0,0 
81,6 
165,3 
64,7 
49,7 
19,7 
1ti,h 
98,1 
84,2 
87,7 
31.7 
36,6 
73,5 
0,0 
0,0 
1.692,1 
6,5 
11,7 8*t*ltafl«r 
1994.1997 
m 
408,5 
167,8 
107,1 
109,5 
144.1 
148.9 
V»» .t* 
<;4." 
278,8 
108,6 
24 7,;) 
86,7 
199.1' 
1'1 
•i.C 
59,1 
5,4 
110.3 
818,8 
120,9 
433,7 
417,5 
254,0 
126,9 
59,9 
M.ll 
MfiO.O 
179,1 
231,6 
58,5 
127,6 
438,2 
35,1 
0,0 
6.096,2 
14,9 
18,0 * 
60% 
54% 
51% 
49% 
fi1% 
40% 
42% 
v<*% 
47% 
44% 
50".. 
30% 
53% 
7% 
2' %. 
26% 
7% 
54% 
64% 
37% 
55% 
30% 
71% 
34% 
24% 
.11% 
4H% 
50">. 
33% 
39% 
40% 
33% 
16% 
0% 
44% 
| 45% 
j 25% 
193 
toflMtv 
(gadlMndft£t*sftr) 
ufflsm 
Ellada(1995) 
PE5CA 
Ellada(1994) 
$m 
Ellada(1995) 
SECHAR. 
Ellada(1995) 
mmm 
Ellada(1995) 
RESIDER 
Ellada(1995) 
m*m 
Ellada(1993) 
ttRBAN 
Ellada(1995) 
IALT 
witeRPtEomideN 
Ellada/ltalia. Ipiros, Ionia Nisia, Dutikh Ellada og Puglia 
(1997) 
Osterreidi/Deutschland/Ellada/ltalia: Central, Adriatic, 
Danubian and South-Eastern European Spine (1997) 
Ellada/Albanie/Bulgarie (1995) 
Ellada/ltalia (REQEN Electricity) (1995) 
Ellada: Faerdiggarelse af energinet (REGEN) (1995) 3aml*de 
263,6 
56,8 
156,9 
4,1 
20,3 
8,9 
145,3 
67,2 
877,4 
304,9 
36,8 
494,9 
189,4 
459,2 "$P+st*rtte' 
ttt 
148,0 
31,1 
83,3 
3,1 
12,9 
4,7 
87,5 
45,2 
520,0 
169,2 
20,9 
314.0 
75,8 
183,7 1997 
0,0 
3,8 
0,0 
1,4 
1,4 
0,0 
0,0 
0,0 
24,9 
39,9 
20.9 
41,6 __ 
80.5 F«rplffltej**r 
1994-1997 
m 
22,6 
30,6 
28,8 
2,9 
12,9 
4,7 
61,0 
5,6 
227,4 
39,9 
20.9 
107.9 
22.0 
183,7 * 
15% 
98% 
35% 
95% 
100% 
100% 
70% 
12% 
44% 
24% 
100",, 
34% 
29% 
100% 8#t*nttger 
1887 
3,5 
10,4 
0,0 
0,7 
0.7 
0,0 
11.7 
0,0 
46,2 
19,9 
10,!, 
47.4 
0.0 
79.4 *etaang#r 
1884*1887 
m 
14,8 
13,0 
14,4 
1,5 
6,5 
2,3 
48,4 
2,3 
136,0 
19,9 
10,5 
lUi.4 
11.0 
161,9 % 
./BHflL 
10% 
42% 
17% 
48% 
50% 
50% 
55% 
5% 
26% 
12% 
S0% 
31% 
15% 
88"/*. 
ESPANA 
Programmer 
*»M 
Regionale OP'er 
GTCastillayLe6n(1997) 
SP Colector general Bahia de Santander (1997) 
SP Oleoducto Cartagena-Puertollona (1997) 
GT Castilla-La Mancha (1) (1996) 
OP Ceuta og Melilla (2) (1996) 
OP Commerce og tourisme (2) (1996) 
SP Gazoduc Gibraltar-Cordoba (1996) 
SP Installations gaz naturel Huelva(1996) 
GTAndalucfa(1995) 
OPAndalucia(3)(1995) 
OPCantabria(2)(1995) 
GT Salamanca (1995) 
GT Sodical (Castilla y Le6n) (1995) 
OPAndalucfa(1)(1994) 
OPAndalucfa(2)(1994) 
OPAsturias(1)(1994) 
OPAsturias(2)(1994) 
OP Asturias (3) (1994) 
OP Canarias (1) (1994) 
OP Canarias"(2)"(1994) ""~ " ' 
OP Canarias (3) (1994) 
OP Castilla-La Mancha (1) (1994) 
OP Castilla-La Mancha (2) (1994) 
OP Castilla-La Mancha (3) (1994) 
OP Castilla y Leon (1) (1994) 
OP Castilla y Leon (2) (1994) 
OP Castilla y Leon (3) (1994) 
OP Ceuta (1) (1994) 
OP Donana Phase 2 (4)""(1994) 
OP Extremadura (1) (1994) 
OP Extremadura (2) (1994) 
OP Extremadura (3) (1994) 
OPGalicia(1)"(1994)""" "" ~"~ 
OPGalicia(2)(1994) 
OPGalicia(3)(1994) 
OP Melilla (1994) Samlfcdn 
«WK<MK< 
352,8 
25,3 
161,2 
41,4 
16,3 
41,9 
298,5 
27,4 
1.894,5 
575,3 
12,0 
39,1 
43,1 
6.727,8 
440,4 
1.410,8 
42,8 
116,5 
1."179,4 
"2Ï8.21 
"""'" 201,4 
2.010,4 
47,5 
628,5 
2.752,3 
174,1 
746,3 
70,9 
225,5 
1.603,2 
211,2 
299,8 
"2 537,5 
242,0 
464,1 
82,4 (1) 
56,2 
17,7 
62,9 
6,5 
13,1 
31,4 
99,0 
7,3 
223,9 
342,0 
9.0 
12,9 
6,5 
2.991,6 
330,3 
809,2 
32,1 
81.1 
~ 694,7 
" 185T4 
92,7 
936,6 
35,6 
288,4 
1.612,6 
130,6 
381,1 
47,4 
146,6 
1.019,8 
168,9 
169,8 
1 576,4" 
181,5 
303,5 
42,1 FOrplljtolMr 
198T 
4,7 
4,4 
17.7 
1,7 
0,0 
10,7 
0,0 
0,0 
4,2 
48,7 
1,2 
0,0 
0,0 
740,6 
68,0 
0,0 
5,2 
12,8 
131 ^6 
66,1 
19,8 
285,0 
" " 5~2 
34,7 
363,8 
13.1 
112,6 
"7,3 
0,0 
233,0 
37,5 
29,3 
"27,6 
26,9 
100,3 
0,0 Forpl»atW»*r 
1994.1997 
m 
4,7 
4,4 
17,7 
3,2 
13,1 
31,4 
89.8 
7,3 
106,8 
182,2 
2,6 
6,3 
3,6 
2.388.2 
204,6 
516,0 
21,0 
54,2 
' 637,2 
120,9 
59,3 
799,0 
23,3 
157,9 
1.148,1 
77,4 
284.2 
42,7 
58.1 
605,1 
104,6 
101,5 
""' 1 130,3 
105,1 
242,3 
28,1 8% 
25% 
28% 
50% 
100"., 
100% 
91% 
100% 
48% 
53% 
29% 
49% 
55% 
80% 
62% 
64°,, 
65% 
67% 
92".. 
65% 
(^4% 
85% 
65% 
55"'., 
71% 
59% 
75% 
90% 
40% 
59% 
620/, 
60% 
'""""72°/, 
58'>i 
80% 
67°/ 19*7 
0,0 
2.2 
0.0 
1.3 
6.51 
5,4 
0.0 
1,5 
30,7 
55,9 
0,0 
0,0 
I 1,5 
I 691.6 
47,6 
168,5 
5,1 
14,0 
135.9 
f\3 
18,8 
198,8 
5,8 
41,9 
341,9 
6,8 
53.3 
8,6 
0.6 
70.8 
31.2 
28,2 
'246,7 
22,5 
43,6 
6,1 B*4*Kng«r 
1984-1997 
0.0 
2.2 
0,0 
2.1 
10,4 
15>i 
~1.e 
~.3 
85.0 
166,3 
0,7 
5.0 
3.3 
1 678,2 
153.0 
450,8 
18.4 
51.5 
478.2 
54,!* 
57*3 
20,1 
137.4 
890.0 
49,8 
200.4 
39,8 
46,4 
""" "340I9 
75.1 
89,1 
1023,6 
"83,5 
175,0 
19.E 0% 
12% 
0% 
33".. 
80% 
50% 
"*3% 
100% 
38% 
49% 
8% 
39% 
51% 
56% 
46% 
56% 
57% 
63% 
t^% 
0.6 
61% 
57% 
48% 
55% 
38% 
53% 
84% 
32% 
33% 
44% 
52% 
65% 
46% 
58% 
46% 
(1 ) Enkeltfonds-OP - EFRU 
(2) Enkeltfonds-OP - ESF 
(3) Enkeltfonds-OP - EUGFL 
(4) Inkl bevillinger under budgetpost B2-1820 
194 toflMtv 
(gadlMndft£t*sftr) 
ufflsm 
Ellada (1995) 
PESCA 
Ellada (1994) 
$m 
Ellada (1995) 
SECHAR. 
Ellada (1995) 
mmm 
Ellada (1995) 
RESIDER 
Ellada (1995) 
m*m 
Ellada (1993) 
ttRBAN 
Ellada (1995) 
IALT 
witeRPtEomideN 
Ellada/ltalia. Ipiros, Ionia Nisia, Dutikh Ellada og Puglia 
(1997) 
Osterreioh/Deutschland/Ellada/ltalia: Central, Adriatic, 
Danubian and South-Eastem European Sp.ino (1997) 
Ellada/Albanie/Bulgarie (1995) 
Ellada/ltalia (REQEN Electricity (1995) 
Ellada: Faerdiggarelse af energinet (REGEN) (1995) 3aml*de 
263,6 
56,8 
156,9 
4,1 
20,3 
8,9 
145,3 
67,2 
877,4 
304,9 
36,8 
494,9 
189,4 
459,2 "$P+st*rtte' 
ttt 
148,0 
31,1 
83,3 
3,1 
12,9 
4,7 
87,5 
45,2 
520,0 
169,2 
20,9 
314.0 
75,8 
183,7 ftttpltgttlw 
1997 
0,0 
3,8 
0,0 
1,4 
1,4 
0,0 
0,0 
0,0 
24,9 
39,9 
20.9 
41,6 __ 
80.5 F«rplffltej**r 
1994-1997 
m 
22,6 
30,6 
28,8 
2,9 
12,9 
4,7 
61,0 
5,6 
227,4 
39,9 
20.9 
107.9 
22.0 
183,7 * 
15% 
98% 
35% 
95% 
100% 
100% 
70% 
12% 
44% 
24% 
100",, 
34% 
29% 
100% BetuNnger 
1887 
3,5 
10,4 
0,0 
0,7 
0.7 
0,0 
11.7 
0,0 
46,2 
19,9 
10,!, 
47.4 
0.0 
79.4 *etaBng#r 
1884-1887 
m 
14,8 
13,0 
14,4 
1,5 
6,5 
2,3 
48,4 
2,3 
136,0 
19,9 
10,5 
9ii,4 
11.0 
161,9 % 
./BHflL 
10% 
42% 
17% 
48% 
50% 
50% 
55% 
5% 
26% 
12% 
fi0% 
31% 
15% 
88"/*. 
ESPANA 
Programmer 
*»M 
Regionale OP'er 
GT Castilla yLe6n (1997) 
SP Colector general Bahia de Santander (1997) 
SP Oleoducto Cartagena-Puertollona (1997) 
GT Castilla-La Mancha (1) (1996) 
OP Ceuta og Melilla (2) (1996) 
OP Commerce og tourisme (2) (1996) 
SP Gazoduc Gibraltar-Cordoba (1996) 
SP Installations gaz naturel Huelva(1996) 
GTAndalucfa(1995) 
OPAndalucia(3)(1995) 
OPCantabria(2)(1995) 
GT Salamanca (1995) 
GT Sodical (Castilla y Le6n) (1995) 
OPAndalucfa(1)(1994) 
OPAndalucfa(2)(1994) 
OP Asturias (1) (1994) 
OP Asturias (2) (1994) 
OP Asturias (3) (1994) 
OP Canarias (1) (1994) 
OP Canarias"(2)"(1994) ""~ "" ' 
OP Canarias (3) (1994) 
OP Castilla-La Mancha (1) (1994) 
OP Castilla-La Mancha (2) (1994) 
OP Castilla-La Mancha (3) (1994) 
OP Castilla y Leon (1) (1994) 
OP Castilla y Leon (2) (1994) 
OP Castilla y Leon (3) (1994) 
OP Ceuta (1) (1994) 
OP Donana Phase 2 (4J"(1994) 
OP Extremadura (1) (1994) 
OP Extremadura (2) (1994) 
OP Extremadura (3) (1994) 
OPGalicia(1)"(1994)""" "" ~~ 
OPGalicia(2)(1994) 
OPGalicia(3)(1994) 
OP Melilla (1994) Samlfcdn 
«WK<MK< 
352,8 
25,3 
161,2 
41,4 
16,3 
41,9 
298,5 
27,4 
1.894,5 
575,3 
12,0 
39,1 
43,1 
6.727,8 
440,4 
1.410,8 
42,8 
116,5 
1."179,4 
"2Ï8.21 
"""'" 201,4 
2.010,4 
47,5 
628,5 
2.752,3 
174,1 
746,3 
70> 
225,5 
1.603,2 
211,2 
299,8 
"2 537,5 
242,0 
464,1 
82,4 (1) 
56,2 
17,7 
62,9 
6,5 
13,1 
31,4 
99,0 
7,3 
223,9 
342,0 
9.0 
12,9 
6,5 
2.991,6 
330,3 
809,2 
32,1 
81.1 
~ 694,7 
" I85T4 
92.7 
936,6 
35,6 
288,4 
1.612,6 
130,6 
381,1 
47,4 
146,6 
1.019,8 
168,9 
169,8 
1.576,4 
181,5 
303,5 
42,1 FOrpllgtolMr 
198T 
4,7 
4,4 
17.7 
1,7 
0,0 
10,7 
0,0 
0,0 
4,2 
48,7 
1.2 
0,0 
0,0 
740,6 
68,0 
0,0 
5,2 
12,8 
Ï31|6 
66,1 
19,8 
285,0 
" " 5~2 
34,7 
363,8 
13.1 
112,6 
"7,3 
0,0 
233,0 
37,5 
29,3 
"27,6 
26,9 
100,3 
0,0 Forpl»atW»*r 
1994.1997 
m 
4,7 
4,4 
17,7 
3,2 
13,1 
31,4 
89.8 
7,3 
106,8 
182,2 
2,6 
6,3 
3,6 
2.388.2 
204,6 
516,0 
21,0 
54,2 
' 637,2 
120,9 
59,3 
799,0 
23,3 
157,9 
1 148,1 
77,4 
284.2 
42,7 
58.1 
605,1 
104,6 
101,5 
""' 1 130,3 
105,1 
242,3 
28,1 8% 
25% 
28% 
50% 
100"., 
100% 
91% 
100% 
48% 
53% 
29% 
49% 
55% 
80% 
62% 
64°,, 
65% 
67% 
92".. 
65% 
(^4% 
85% 
65% 
55"'., 
71% 
59% 
75% 
90% 
40% 
59% 
620/, 
60% 
'"""72°/, 
58'>i 
80% 
67°/ 19*7 
0,0 
2.2 
0.0 
1.3 
6.51 
5,4 
0.0 
1,5 
30,7 
55,9 
0,0 
0,0 
I 1,5 
I 691.6 
47,6 
168,5 
5,1 
14,0 
135.9 
f\3 
18,8 
198,8 
5,8 
41,9 
341,9 
6,8 
53.3 
8,6 
0.6 
70.8 
31.2 
28,2 
'246,7 
22,5 
43,6 
6,1 B*4*Kng«r 
1984-1997 
0.0 
2.2 
0,0 
2.1 
10,4 
15>i 
~1.e 
7.3 
85.0 
166,3 
0,7 
5.0 
3.3 
1 678,2 
153.0 
450,8 
18.4 
51.5 
478.2 
54,!* 
57*3 
20,1 
137.4 
890.0 
49,8 
200.4 
39,8 
46,4 
""" "340I9 
75.1 
89,1 
1023,6 
"83,5 
175,0 
19.E 0% 
12% 
0% 
33".. 
80% 
50% 
~3% 
100% 
38% 
49% 
8% 
39% 
51% 
56% 
46% 
56% 
57% 
63% 
t^% 
0.6 
61% 
57% 
48% 
55% 
38% 
53% 
84% 
32% 
33% 
44% 
52% 
65% 
46% 
58% 
46% 
(1 ) Enkeltfonds-OP - EFRU 
194 
GTMurcia(1)(1994) 
OPMurcia(1)(1994) 
OPMurcia(2)(1994) 
OPMurcia(3)(1994) 
Tvaerregional OP Cantabria (1) (1994) 
Tvaerregionalt OP Cantabria (3) (1994) 
Regionalt OP Cantabria (1) (1994) 
OP Comunidad Valenciana (1) (1994) 
OP Comunidad Valenciana (2) (1994) 
OP Comunidad Valenciana (3) (1994) 
Tvxrregionale OP'er 
OP Opdatering af statistikker (1996) 
OP Teknisk bistand (1) (11)96) 
OP Udvikiing af landdistrikter (1996) 
SP Gasledning Valencia-Cartagena (1996) 
GTIDAE(1996) 
OPPITMAlf(5)(19"96) 
OP Teknisk bistand (3) (1995) 
GT Handelskammer (1995) 
OP Regional st0tte (1994) 
GT SMV'ers konkurrenceevne (1994) 
OPLokaltmilJ0(1994) 
OPFORCEM(1994) 
OP Agrolevnedsmiddelindustri (1994) 
OPINEM(6)(1994) 
OP Videnskabelig infrastruktur (1994) 
Lokalt" OP (1994)" '" ' 
OP Undervisningsministeriet (1994) 
OPMinisterier(1994) 
OP Uafhaengige organer (1994) 
OPFiskeri(1994) 
GT Industriteknologi (1994) 
Teknisk bistand 
I alt 
Mai 2 
Regionale OP'er 
OP Aragon 1997-1999 (1997) 
OP Baleares 1997-1999 (1997) 
OP Cataluna 1997-1999 (1997) 
OP La Rioja 1997-1999 (1997) 
OP Navarra 1997-1999 (1997) 
OP Aragon 1994-1996 (1995) 
OP Baleares 1994-1996 (1995) 
OP Cataluna 1994-1996 (1995) 
OP La Rioja 1994-1996 (1995) 
OP Madrid 1994-1996 (1995) 
OP Navarra 1994-1996 (1995) 
OP Pais Vasco 1994-1996 (1995) 
Tvaerregionalt OP 
Tvaerregionalt OP 1994-1996 (2) (1995) 
Talt " " 
miz 
Regionale OP'er 
OP Aragon (1994) 
OP Baleares (1994) 
OP Cataluna (1994) 
OP La Rioja (1994) 
OP Madrid (1994] " 
OP Navarra (1994) 
OP Pais Vasco (1994) 
Tvarregionale OP'er 
OP Diverse organer (1994) 
OP INEM (6)'(1994)" 
Tvaerregionalt OP (1994) 
OPUniversiteter(1994) 
1 alt " 
tota:4:i;:':;i::;;-V:i;:V-i£^ 
SPD Espafia (1994) 
Teknisk bistand 
1 alt iidjrt!*oii^|;:;: 
518,0 
767,3 
60,1 
127,3 
536,6 
110,8 
158,6 
3.691,7 
418,4 
274,2 
79,4 
26,7 
538,2 
"' 60,7 
""" "964,6 
623,7 
18,4 
37,0 
3.125,9 
344,9 
828,6 
447,6 
3.218,3 
3.475,2 
""479,4 
812,5 
1.953,6 
72,2 
352,5 
1.697,0 
472,6 
0,8 
62.264,8 
478,0 
68,3 
3.440,0 
132,0 
136,3 
148,7 
57,6 
4.665,3 
64,9 
314,7 
102,6 
1 889,0 
64,7 
11.662,2 
45,1 
28,8 
210,3 
9,6 
250,2 
94,6 
279,2 
68",3 
1 393,2" 
740,6 
201,2 
3.321,1 
:. '..;'::,:. .. 
1.045,0 
0,2 
1.046,1 •111! 
79,2 
487,3 
45,1 
55,6 
343,0 
54,3 
105,0 
1.207,9 
313,8 
103,5 
59,6 
20.0 
275,4 
23,8 
118,3 
59,7 
13,8 
19,2 
387,0 
241,5 
580,6 
262.5 
1.230,5 
2606,4 
342,2 
580,6 
l î 465,2 
54,2 
264,4 
1.015,51 
143,2 
0,8 
25.705,6 
105,2 
14,8 
688,9 
17,6 
25,4 
40,5 
8,7 
448,2 
8,5 
122,1 
21,4 
311,6 
29,1 
1.841,8 
20,3 
12,9 
94,6 
4,3 
112,6 
42,6 
125,7 
30,7 
626,9 
333,3 
90,5 
1.494,6 
368,6 
0,2 
368,8 F<>rj»||gt*i5«r 
llllllllll 
17,1 
107,1 
6,6 
9,0 
0,0 
13,8 
51,0 
0,0 
45,3 
40,4 
0,0 
0,0 
0,0 
o76 
6,6 
16,4 
2,0 
4~5 
"111.2" 
0,0 
265.0 
38,0 
354,0 
407,5 
60,9 
218,9 
236,9 
9,0 
60,5 
183,1 
30,0 
0,5 
4.702,5 
23,7 
12,6 
181,7 
15,7 
25,4 
-7,2 
-0,6 
0,0 
-0,7 
0,0 
-1,4 
-11,4 
-10.6 
227,1 
0,0 
0,0 
12,8 
0,0 
0,0 
7,3 
19,4 
"373 
ÏÏ 9,0 
81,7 
14,5 
261,4 
::::i:::':::::::i:::i:!:::;::::v;'::':':::::::' 
47,0 
" O^O 
47,0 F6rpligte1*er 
42,7 
335,8 
24,5 
34,5 
247,7 
30,8 
66,0 
936,4 
226,6 
95,3 
20,1 
8,0 
41,4 
2378 
23,7 
24,0 
4,0 
5,6 
331,4 
102,7 
361,8 
176,8 
1 012,9 
1 747,9 
256,9 
, "" 412.4 
, 802,6 
28,9 
153.2 
645.8 
82,8 
0,8 
17.689,8 
23,7 
12,6 
181,7 
15.7 
25,4 
45,6 
9,5 
448,2 
10,7 
128,3 
21,4 
311.6 
29,1 
'" 1.263,5 
20,3 
12,9 
59,7 
4,3 
""" 43.7 
31,1 
81,7 
"30,7 
396,8 
184,1 
52,5 
917,9 
;v;*:y:!^^v:\':::::;.':::':::':':;:':'' 
214,7 
0,2 
214,8 '1M-1 
III! 54% 
69% 
54% 
62% 
72% 
57% 
63% 
78% 
72% 
92% 
34% 
40% 
15% 
100% 
20% 
40% 
29% 
29% 
86'!'.. 
43% 
62% 
67% 
82% 
67°.. 
75% 
71 % 
55% 
53% 
58"., 
64% 
58".,1 
106% 
69% 
23".. 
85% 
26% 
89% 
100% 
113% 
110% 
100% 
126% 
105",. 
100°,. 
100",, 
100% 
69% 
100% 
100% 
63% 
100",, 
"39% 
73% 
65% 
100% 
"63% 
55% 
58% 
61% 
•:':'iv.':-:':':-:v;v: 
58% 
99% 
68% i£|fc!j«|#r1 
§|§||$§|f£ 
8,6 
32,6 
7,9 
7,2 
103,7 
7,9 
46,9 
98,9 
41,2 
24,2 
0,0 
2,4 
0,0 
0,0 
18,9 
f;,i 
2,6 
2.6 
117,3 
0,0 
98,8 
72,9 
186,9 
285.6 
75,5 
136.6 
161.1 
8.2 
61,1 
193,7 
15,0 
0,3 
4.193,6 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
12.7 
9.5 
0,0 
104,1 
-2,2 
0,3 
0,0 
103.0 
0,0 
227,4 
3.5 
0,0 
16,8 
0.8 
1,2 
7,8 
20,1 
2,2 
83,7 
57,1 
15,2 
208,3 
!::-':::!:!:',!:::!v!':::v:v!'':! 
81,3 
0,0 
81,3 :i1»8*1887i 
iliill 31.5 
229,2 
19,8 
30,5 
225,1 
18,2 
54,4 
722,6 
188,2 
75,7 
10,0 
6,4 
20,7 
19,0 
1fs,0 -
*>.1 
3,6 
3,2 
309,1 
77,5 
147,2 
142.3 
712,4 
1 538,5 
184,0 
262.4 
688. ~ 
21.5 
112.9 
532.4 
62.5 
0.3 
13.697,3 
0.0 
0.0 
0 0 
0,0 
12." 
33,1 
7.8 
379,8 
G.9 
68.1 
16.7 
{ 281.7 
834.6 
8.9 
3,0 
48,7 
1.6 
33,4 
27,7 
66,2 
7,0 
339|4 
150,7 
38,4 
726,6 
::'i':'':i':i';i';5;:::'i::'' 
157,1 
0,2 
167,3 l:.-:*:7 
liill 
40% 
47% 
44% 
55% 
66% 
33% 
52% 
60% 
60% 
73% 
17% 
32% 
8% 
80% 
16% 
10% 
26% 
16% 
80% 
32% 
25% 
54% 
58% 
59% 
54% 
45% 
47%, 
40% 
43% 
52% 
44% 
43% 
53% 
. • ,:.. 
0% 
0% 
0% 
0% 
50% 
»2ax, 
90% 
85% 
81% 
56% 
78% 
90% 
1*5% 
45% 
44% 
23% 
51% 
3<J% 
30% 
65% 
53% 
23% 
54% 
45% 
42% 
49% 
:!:l:':!-!:''::;:iv:v: 
43% 
99% 
43% 
(1 ) Enkeltfonds-OP - EFRU 
(2) Enkeltfonds-OP - ESF 
(3) Enkeltfonds-OP - EUGFL 
(5) Industrielt og teknologisk miljøprogram 
(6) Nationalt beskæftigelsesinstitut 
195 •ivj:??:-:?!™ 
GTMurcia(1)(1994) 
OPMurcia(1)(1994) 
OPMurcia(2)(1994) 
OPMurcia(3)(1994) 
Tvaerregional OP Cantabria (1) (1994) 
Tvaerregionalt OP Cantabria (3) (1994) 
Regionalt OP Cantabria (1) (1994) 
OP Comunidad Valenciana (1) (1994) 
OP Comunidad Valenciana (2) (1994) 
OP Comunidad Valenciana (3) (1994) 
Tvxrregionale OP'er 
OP Opdatering af statistikker (1996) 
OP Teknisk bistand (1) (11)96) 
OP Udvikiing af landdistrikter (1996) 
SP Gasledning Valencia-Cartagena (1996) 
GTIDAE(1996) 
'bPPITMA'lf(5)'(1996) 
OP Teknisk bistand (3) (1995) 
GT Handelskammer (1995) 
OP Regional st0tte (1994) 
GT SMV'ers konkurrenceevne (1994) 
OP Lokalt milj0 (1994) 
OPFORCEM(1994) 
OP Agrolevnedsmiddelindustri (1994) 
OPINEM(6)(1994) 
OP Videnskabelig infrastruktur (1994) 
Lokalt" OP (1994)" '" ' 
OP Undervisningsministeriet (1994) 
OPMinisterier(1994) 
OP Uafhaengige organer (1994) 
OPFiskeri(1994) 
GT Industriteknologi (1994) 
Teknisk bistand 
I alt 
Mai 2 
Regionale OP'er 
OP Aragon 1997-1999 (1997) 
OP Baleares 1997-1999 (1997) 
OP Cataluna 1997-1999 (1997) 
OP La Rioja 1997-1999 (1997) 
OP Navarra 1997-1999 (1997) 
OP Aragon 1994-1996 (1995) 
OP Baleares 1994-1996 (1995) 
OP Catalufia 1994-1996 (1995) 
OP La Rioja 1994-1996 (1995) 
OP Madrid 1994-1996 (1995) 
OP Navarra 1994-1996 (1995) 
OP Pais Vasco 1994-1996 (1995) 
Tvaerregionalt OP 
Tvaerregionalt OP 1994-1996 (2) (1995) 
Talt ' " 
miz 
Regionale OP'er 
OP Aragon (1994) 
OP Baleares (1994) 
OP Cataluna (1994) 
OP La Rioja (1994) 
OP Madrid (1994] " 
OP Navarra (1994) 
OP Pais Vasco (1994) 
Tvarregionale OP'er 
OP Diverse organer (1994) 
OP INEM (6)'(1994)" 
Tvaerregionalt OP (1994) 
OPUniversiteter(1994) 
1 alt " 
tota:4:i;:':;i::;;-V:i;7'i£^ 
SPD Espafia (1994) 
Teknisk bistand 
1 alt iidjrt!*oii^|;:;: 
518,0 
767,3 
60,1 
127,3 
536,6 
110,8 
158,6 
3.691,7 
418,4 
274,2 
79,4 
26,7 
538,2 
"' 60,7 
""" "964,6 
623,7 
18,4 
37,0 
3.125,9 
344,9 
828,6 
447,6 
3.218,3 
3.475,2 
""479,4 
812,5 
1.953,6 
72,2 
352,5 
1.697,0 
472,6 
0,8 
52.254,8 
478,0 
68,3 
3.440,0 
132,0 
136,3 
148,7 
57,6 
4.665,3 
64,9 
314,7 
102,6 
1 889,0 
64,7 
11.662,2 
45,1 
28,8 
210,3 
9,6 
250,2 
94,6 
279,2 
68~3 
1 393,2" 
740,6 
201,2 
3.321,1 
:. '..;'::,:. .. 
1.045,0 
0,2 
1.046,1 •111! 
79,2 
487,3 
45,1 
55,6 
343,0 
54,3 
105,0 
1.207,9 
313,8 
103,5 
59,6 
20.0 
275,4 
23,8 
118,3 
59,7 
13,8 
19,2 
387,0 
241,5 
580,6 
262.5 
1.230,5 
2606,4 
342,2 
580,6 
l î 465,2 
54,2 
264,4 
1.015,51 
143,2 
0,8 
25.705,6 
105,2 
14,8 
688,9 
17,6 
25,4 
40,5 
8,7 
448,2 
8,5 
122,1 
21,4 
311,6 
29,1 
1.841,8 
20,3 
12,9 
94,6 
4,3 
112,6 
42,6 
125,7 
30,7 
626,9 
333,3 
90,5 
1.494,6 
368,6 
0,2 
368,8 F^rj»||gt*i5«r 
llllllllll 
17,1 
107,1 
6,6 
9,0 
0,0 
13,8 
51,0 
0,0 
45,3 
40,4 
0,0 
0,0 
0,0 
o76 
6,6 
16,4 
2,0 
4^5 
"111,2 
0,0 
265.0 
38,0 
354,0 
407,5 
60,9 
218,9 
236,9 
9,0 
60,5 
183,1 
30,0 
0,5 
4.702,5 
23,7 
12,6 
181,7 
15,7 
25,4 
-7,2 
-0,6 
0,0 
-0,7 
0,0 
-1,4 
-11,4 
-10.6 
227,1 
0,0 
0,0 
12,8 
0,0 
0,0 
7,3 
19,4 
"373 
TÏ 9,0 
81,7 
14,5 
261,4 
::::i:::':::::::i:::i:!:::;::::v;'::':':::::::' 
47,0 
" 6!o 
47,0 F6rpligte1*er 
||i||i!|||l 
42,7 
335,8 
24,5 
34,5 
247,7 
30,8 
66,0 
936,4 
226,6 
95,3 
20,1 
8,0 
41,4 
237s 
23,7 
24,0 
4,0 
5,6 
331,4 
102,7 
361,8 
176,8 
1 012,9 
1 747,9 
256,9 
, "" 412.4 
, 802,6 
28,9 
153.2 
645.8 
82,8 
0,8 
17.689,8 
23,7 
12,6 
181,7 
15,7 
25,4 
45,6 
9,5 
448,2 
10,7 
128,3 
21,4 
311.6 
29,1 
'" 1.263,5 
20,3 
12,9 
59,7 
4,3 
""" 43.7 
31,1 
81,7 
"30,7 
396,8 
184,1 
52,5 
917,9 
;v;*:y:!^^v:\':::::;.':::':::':':;:':'' 
214,7 
0,2 
214,8 Ilil 
54% 
69% 
54% 
62% 
72% 
57% 
63% 
78% 
72% 
92% 
34% 
40% 
15% 
100% 
20% 
40% 
29% 
29% 
86% 
43% 
62% 
67% 
82% 
67°,. 
75% 
71 % 
55% 
53% 
58"., 
64% 
58".,1 
106% 
69% 
23".. 
85% 
26% 
89% 
100% 
113% 
110% 
100% 
126% 
105",. 
100°,. 
100",, 
100% 
69% 
100% 
100% 
63% 
100",, 
"39% 
73% 
65% 
100% 
"63% 
55% 
58% 
61% 
•:':'iv.':-:':':-:v;v: 
58% 
99% 
68% i£|fc!j«|#r1 
§|§||$§|f£ 
8,6 
32,6 
7,9 
7,2 
103,7 
7,9 
46,9 
98,9 
41,2 
24,2 
0,0 
2,4 
0,0 
0,0 
18,9 
f;,i 
2,6 
2.6 
117,3 
0,0 
98,8 
72,9 
186,9 
285.6 
75,5 
136.6 
161.1 
8.2 
61,1 
193,7 
15,0 
0,3 
4.193,6 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
12.7 
9.5 
0,0 
104,1 
-2,2 
0,3 
0,0 
103.0 
0,0 
227,4 
3.5 
0,0 
16,8 
0.8 
1,2 
7,8 
20,1 
2,2 
83,7 
57,1 
15,2 
208,3 
!::-':::!:!:',!:::!v!':::v:v!'':! 
81,3 
0,0 
81,3 :i1»8*1887: 
iliill 31.5 
229,2 
19,8 
30,5 
225,1 
18,2 
54,4 
722,6 
188,2 
75,7 
10,0 
6,4 
20,7 
19,0 
1fs,0 -
*>.1 
3,6 
3,2 
309,1 
77,5 
147,2 
142.3 
712,4 
1 538,5 
184,0 
262.4 
688.' 
21.5 
112.9 
532.4 
62.5 
0.3 
13.697,3 
0.0 
0.0 
0 0 
0,0 
12." 
33,1 
7.8 
379,8 
G.9 
68.1 
16.7 
{ 281.7 
834.6 
8.9 
3,0 
48,7 
1.6 
33,4 
27,7 
66,2 
7,0 
339|4 
150,7 
38,4 
726,6 
::'i':'':i':i';i';5;:::'i::'' 
157,1 
0,2 
167,3 7-:*:l7 
liill 
40% 
47% 
44% 
55% 
66% 
33% 
52% 
60% 
60% 
73% 
17% 
32% 
8% 
80% 
16% 
10% 
26% 
16% 
80% 
32% 
25% 
54% 
58% 
59% 
54% 
45% 
47%, 
40% 
43% 
52% 
44% 
43% 
53% 
. • ,:.. 
0% 
0% 
0% 
0% 
50%, 
»2ax, 
90% 
85% 
81% 
56% 
78% 
90% 
1*5% 
45% 
44% 
23% 
51% 
3<J% 
30% 
65% 
53% 
23% 
54% 
45% 
42% 
49% 
:!:l:':!-!:''::;:iv:v: 
43% 
99% 
43% 
(1 ) Enkeltfonds-OP - EFRU 
195 
{jgodkiindetsftsar) 
M4J 6«Marj<tt>ryd 
Overslag Espafia F. 2328/91 (1995) 
SPD Espafia F. 866 og 867/90 (1994) 
1 alt 
mm*mt*n 
SPD Espafia (1994) | 
Mai 5b 
SPD Baleares (1995) 
SPD Aragon (1994) 
SPD Catalufia (1994) 
SPDLaRioja(1994) 
SPD Madrid (1994) 
SPD Navarra (1994) 
SPD Pais Vasco (1994) 
1 alt 
1 alt 
toitfoW 
(#>dk*ritf#i*«$ar) 
AJDAPt 
Espafia (1995) 
w» Espafia (1994) 
tEADfiR 
Andalucfa (1995) 
Aragon (1995) 
Asturias (1995) 
Baleares (1995) 
Canarias(1995) 
Cantabria(1995) 
Castillay Le6n(1995) 
Castilla-La Mancha (1995) 
Catalufia(1995) 
Comunidad Valenciana (1995) 
Extremadura (1995) 
Galicia (1995) 
LaRioja(1995) 
Madrid (1995) 
Murcia (1995) 
Navarra (1995) 
Pais Vasco (1995) 
I alt 
PESCA 
Espafia (1994) 
$**V 
Net IBEX Leon-1998 agrolevnedsmiddelsektor (1997) 
Espafia (1996) 
1 alt 
*KCHA« 
Espafia (1996) 
REGIS 
Canarias(1995) 
wwm 
Espafia (1997) 
RESIDER 
Espafia (1996) 
R«TBX 
l-Sp,irV)(1993) 
VWIAN 
Espafia (1995) 
IALT 
MWMMmwzm}^M£M$M®mmmm 
Espafia/Marokko (1996) 
France/Espafia (1996) 
Espafia/Portugal (1995) 
Espafia/Portugal (REGEN naturgas) (1995) 408,26 
585,90 
994,2 
326,8| 
147,3 
776,4 
374,6 
184,7 
113,1 
162,8 
82,1 
1.841,0 
71.345,1 
$artlr*«J* 
461,9 
671,0 
194,6 
137,4 
35,5 
11,3 
30,8 
20,1 
122,9 
110,7 
68,1 
77,6 
62,2 
119,5 
18,4 
14,1 
24,3 
21,5 
12,6 
1.081,7 
| 93,0 
1,0 
1.383,1 
1.384,1 
| 60,0 
| 385,5 
I 56,6 
| 464,3 
" 
| 361,1 
248,7 
6.267,8 
185,3 
142,6 
755,3 
548,2 $F*st*tte 
tl) 
157,00 
175,77 
332,8 
122,5] 
46,5 
306,2 
151,1 
39,7 
49,5 
57,8 
27,1 
677,9 
30.543,8 
(1) 
293,2 
450,1 
77,8 
27,5 
13,0 
3,1 
12,3 
6,4 
53,5 
46,4 
13,6 
23,6 
27,2 
43,8 
3.7 
3,6 
9,5 
5,9 
2,5 
373,6 
41,5 
0,6 
251,1 
251,7 
I 34,2 
| 216,9 
| 23,8 
73,6 
| 90,4 
162.6 
2.011,6 
101,4 
62,4 
552.C 
220.C F9r$Kgt*i$#r 
1997 
40,05 
32,48 
72,6 
22.3J 
5,2 
57,3 
8,9 
2,2 
5,3 
9,7 
2,2 
91,3 
5.414,2 
ForpltgteKer 
1887 
57,4 
52,8 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
10,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
20,1 
0,0 
8,3 
0,0 
0,0 
7,7 
1,1 
0,0 
47,6 
3,8 
0,6 
57,6 
68,3 
I 0,0 
I 41,9 
I 23,8 
| 34,5 
f 43,7 
o,c 
363,7 
23,C 
10,2 
o,c 
23, C Jfetpfiflfefeer 
1994*1997 
m 
91,78 
83,16 
174,9 
82,0| 
23,5 
217,2 
71,3 
21,9 
24,5 
51,1 
16,3 
426,7 
20.768,7 
farf>>igt*jw 
1994-1997 
* 
139,2 
167,5 
10,3 
27,5 
13,0 
3.1 
12,3 
1,1 
10,0 
4,9 
2,2 
23,6 
24,0 
11,8 
3,7 
3.6 
9,5 
5,9 
2,5 
169,1 
| 10,7 
0,6 
92,9 
93,6 
I 32,7 
[ 117,3 
| 23,8 
| 42,1 
j 82,2 
56.C 
934,3 
iiiiiiiiiSfiiiiiiiiliviiiiiiSiii'iiiii'i 
37,1 
19,1 
240,2 
216,4 58% 
47% 
53% 
67%| 
51% 
71% 
47% 
55% 
50% 
88% 
60% 
63% 
68% 
mm 
47%, 
37",, 
13% 
100",. 
100% 
100% 
100% 
16% 
19°o 
11% 
16% 
100% 
88% 
27% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
46% 
| 26", 
100".. 
37% 
37% 
| 95% 
| 54% 
| 100% 
[ 57% 
| 91% 
34% 
46V 
MMm 
37% 
317c 
44°/. 
98% Setattnaer 
1887 
36,70 
31,10 
67,8 
23,2] 
3,0 
51,6 
13,9 
2,3 
6,2 
7,4 
3,7 
88,3 
4.889,9 
»«taijflg«r 
1997 
74,7 
51,3 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
2,7 
0,0 
2,9 
0,0 
0,0 
5.3 
0,0 
5,0 
0,0 
0,0 
2.0 
0.3 
0.0 
18,2 
I 
0.; 
56." 
66,3 
| 9.6 
| 26,£ 
I " o,c 
| 29,S 
| 
10,i 
298.C 
mmm." 
22,e 
7,5 
50,£ 
17,f 3?*fa$ftg*r 
1884-1807 
m 
80,70 
71,64 
162,3 
65,9 
16,5 
161,7 
59,8 
17,3 
20,1 
42,8 
13,0 
331,2 
16.863,6 
**t*ttrt0*r 
1994.1997 
01 , 
117:r? 
116,0 
5,2 
8.2 
3,9 
1.21 
3.7 
0,5 
7,9 
2,5 
1,1 
7,1 
7,2 
6.8 
1,1 
1.1 
2.9 
1.8 
or 
I 62.3 
1 
| SI' 
'4,»-> 
74.1 
1 26,1 
| 86,4 
)| 0.C 
) 33,7 
l s?:: 
44,: 
) 619,1 
'•i7i'ii::i:::ivi"i:iii'i.i. 
29," 
> 11," 
3 154.' 
180,; % 
..flMll.. 
51% 
41% 
46% 
54% 
35% 
53% 
40% 
43% 
41% 
74% 
48% 
49% 
62% 
% : 
40% 
26% 
7% 
30% 
30% 
40% 
30% 
8% 
15% 
5% 
8% 
30%. 
27% 
15% 
30% 
30% 
30% 
30% 
An, 
] 17% 
| 13% 
] 40% 
A>% 
» 30% 
' —••••] 
76% 
| 40% 
i 
)| 0% 
; 
| 46% 
1 58% 
1 27% 
i 31% 
: :-.••;-.: 
' 29% 
r 19% 
1 28% 
i 82% 
196 fcodkiindelsesar) 
Mil 6«Marj<tt>ryd 
Overslag Espafia F. 2328/91 (1995) 
SPD Espafia F. 866 og 867/90 (1994) 
1 alt 
mm*mt*n 
SPD Espafia (1994) | 
Mai 5b 
SPD Baleares (1995) 
SPD Aragon (1994) 
SPD Catalufia (1994) 
SPDLaRioja(1994) 
SPD Madrid (1994) 
SPD Navarra (1994) 
SPD Pais Vasco (1994) 
1 alt 
1 alt 
toitfoW 
(#>dk*ritf#i*«$ar) 
AJPAPt 
Espafia (1995) 
w» Espafia (1994) 
tBAOEfc 
Andalucfa (1995) 
Aragon (1995) 
Asturias (1995) 
Baleares (1995) 
Canarias(1995) 
Cantabria(1995) 
Castillay Le6n (1995) 
Castilla-La Mancha (1995) 
Catalufia (1995) 
Comunidad Valenciana (1995) 
Extremadura (1995) 
Galicia (1995) 
LaRioja(1995) 
Madrid (1995) 
Murcia (1995) 
Navarra (1995) 
Pais Vasco (1995) 
I alt 
PESCA 
Espafia (1994) 
$wv 
Net IBEX Leon-1998 agrolevnedsmiddelsektor (1997) 
Espafia (1996) 
1 alt 
RtCHAR 
Espafia (1996) 
REGIS 
Canarias(1995) 
wwm 
Espafia (1997) 
RESIDER 
Espafia (1996) 
A1T6X 
l-Sp,irV)(1993) 
VWIAN 
Espafia (1995) 
IALT 
MWMMmwzm}^M£M$M®mmmm 
Espafia/Marokko (1996) 
France/Espafia (1996) 
Espafia/Portugal (1995) 
Espafta/Portugal (REGEN naturgas) (1995) 408,26 
585,90 
994,2 
326,8| 
147,3 
776,4 
374,6 
184,7 
113,1 
162,8 
82,1 
1.841,0 
71.345,1 
$a«1r*«J* 
om*««*. 
461,9 
671,0 
194,6 
137,4 
35,5 
11,3 
30,8 
20,1 
122,9 
110,7 
68,1 
77,6 
62,2 
119,5 
18,4 
14,1 
24,3 
21,5 
12,6 
1.081,7 
| 93,0 
1,0 
1.383,1 
1.384,1 
| 60,0 
| 385,5 
I 56,6 
| 464,3 
" 
| 361,1 
248,7 
6.267,8 
185,3 
142,6 
755,3 
548,2 $F*st*tte 
tl) 
157,00 
175,77 
332,8 
122,5] 
46,5 
306,2 
151,1 
39,7 
49,5 
57,8 
27,1 
677,9 
30.543,8 
(1) 
293,2 
450,1 
77,8 
27,5 
13,0 
3,1 
12,3 
6,4 
53,5 
46,4 
13,6 
23,6 
27,2 
43,8 
3.7 
3,6 
9,5 
5,9 
2,5 
373,6 
41,5 
0,6 
251,1 
251,7 
I 34,2 
| 216,9 
| 23,8 
73,6 
| 90,4 
162.6 
2.011,6 
101,4 
62,4 
552.C 
220.C F9r$Kgt*i$#r 
1997 
40,05 
32,48 
72,6 
22.3J 
5,2 
57,3 
8,9 
2,2 
5,3 
9,7 
2,2 
91,3 
5.414,2 
ForpltgteKer 
1887 
57,4 
52,8 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
10,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
20,1 
0,0 
8,3 
0,0 
0,0 
7,7 
1,1 
0,0 
47,6 
3,8 
0,6 
57,6 
68,3 
I 0,0 
I 41,9 
] 23,8 
| 34,5 
f 43,7 
o,c 
363,7 
23,C 
10,2 
o,c 
23, C Jfetpfiflfefeer 
1994*1997 
m 
91,78 
83,16 
174,9 
82,0| 
23,5 
217,2 
71,3 
21,9 
24,5 
51,1 
16,3 
426,7 
20.768,7 
farf>>igt*jw 
1994-1997 
* 
139,2 
167,5 
10,3 
27,5 
13,0 
3.1 
12,3 
1,1 
10,0 
4,9 
2,2 
23,6 
24,0 
11,8 
3,7 
3.6 
9,5 
5,9 
2,5 
169,1 
| 10,7 
0,6 
92,9 
93,6 
I 32,7 
\ 117,3 
| 23,8 
| 42,1 
j 82,2 
56.C 
934,3 
iiiiiiiiiSfiiiiiiiiliviiiiiiSiii'iiiii'i 
37,1 
19,1 
240,2 
216,4 58% 
47% 
53% 
67%| 
51% 
71% 
47% 
55% 
50% 
88% 
60% 
63% 
68% 
mm 
47%, 
37",, 
13% 
100",. 
100% 
100% 
100% 
16% 
19°o 
11% 
16% 
100% 
88% 
27% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
46% 
| 26", 
100".. 
37% 
37% 
| 95% 
| 54% 
| 100% 
[ 57% 
| 91% 
34% 
46V 
MMm 
37% 
317c 
447. 
98% Setattnaer 
1887 
36,70 
31,10 
67,8 
23,2] 
3,0 
51,6 
13,9 
2,3 
6,2 
7,4 
3,7 
88,3 
4.889,9 
»«taijflg«r 
1997 
74,7 
51,3 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
2,7 
0,0 
2,9 
0,0 
0,0 
5.3 
0,0 
5,0 
0,0 
0,0 
2.0 
0.3 
0.0 
18,2 
I 
0.; 
56." 
66,3 
| 9.6 
| 26,£ 
I " o,c 
| 29,S 
| 
10,i 
298.C 
mmm." 
22,e 
7,5 
50,£ 
17,f 3?*fa$ftg*r 
1884-1887 
m 
80,70 
71,64 
162,3 
65,9 
16,5 
161,7 
59,8 
17,3 
20,1 
42,8 
13,0 
331,2 
16.863,6 
**t*ttrt0*r 
1994.1997 
01 , 
117|5 
116,0 
5,2 
8.2 
3,9 
1.21 
3.7 
0,5 
7,9 
2,5 
1,1 
7,1 
7,2 
6.8 
1,1 
1.1 
2.9 
1.8 
or 
I 62.3 
1 
| SI' 
'4,»-> 
74.1 
1 26,1 
| &6,A 
)| 0.C 
) 33,7 
l s?:: 
44,: 
) 619,1 
'•i7i'ii::i:::ivi"i:iii'i.i. 
29," 
» 11." 
3 154.' 
180,; % 
..flMll.. 
51% 
41 % 
46% 
54% 
35% 
53% 
40% 
43% 
41 % 
74% 
487o 
49% 
62% 
% : 
0W> 
40% 
26% 
7% 
30% 
30% 
40% 
30% 
8% 
15% 
5% 
8% 
30%. 
27% 
15% 
30% 
30% 
30% 
30% 
*% 
] 17% 
| 13% 
] 40% 
A>% 
» 30% 
' —••••] 
76% 
| 40% 
i 
)] 0% 
; 
| 46%. 
1 58% 
1 27% 
i 31% 
: :-.••;-.: 
' 29% 
f 197o 
1 28% 
) 82% 
196 
FRANCE 
iiiiiiiiiiiiiiii^ 
$!&$& 
SPD Avesnes-Douai-Valenciennes (1994) 
SPD Corse (1994) 
SPD Guadeloupe (1994) 
SPD Guyane (1994) 
SPD Martinique (1994) 
SPD Reunion (1994) 
Teknisk bistand 
1 ait 
«iat2&:ips^^^ 
Regionale SPD'er 
SPD Alsace 1997-1999 (1997) 
SPD Aquitaine 1997-1999 (1997) 
SPD Auvergne 1997-1999 (1997) 
SPD Basse-Normandie 1997-1999 (1997) 
SPD Bourgogne 1997-1999 (1997) 
SPD Brogagne 1997-1999 (1997) 
SPD Centre 1997-1999 (1997) 
SPD Champagne-Ardenne 1997-1999 (1997) 
SPD Franche-ComtT 1997T99_9 (T997) 
SPD Haute-Normandie 1997-1999 (1997) 
SPD Languedoc-Roussillon 1997-1999 (1997) 
SPD Lorraine 1997-1999 (1997) 
SPD Midi-Pyrenees 1997-1999 (1997) 
SPD Nord-Pas-de-Calais 1997-1999 (1997) 
SPD Pays-de-la-Loire 1997-1999 (1997) 
SPD Picardie 1997-1999 (1997) 
SPD Poitou-Charentes 1997-1999 (1997) 
SPD Provence-Alpes-Cote d'Azur 1997-1999 (1997) 
SPD Rhone-Alpes 1997-1999 (1997) 
SPD Alsace 1994-1996 (1994) 
SPD Aquitaine 1994-1996 (1994) 
SPD Auvergne 1994-1996 (1994) 
SPD Basse-Normandie 1994-1996 (1994) 
SPD Bourgogne 1994-1996 (1994) 
SPD Brogagne 1994-1996 (1994) 
SPD Centre 1994-1996 (1994) 
SPD Champagne-Ardenne 1994-1996 (1994) 
SPD Franche-Comte 1994-1996 (1994) 
SPD Haute-Norm^ie 199~4T996ll 99T) 
SPD Languedoc-Roussillon 1994-1996 (1994) 
SPD Lorraine 1994-1996 (1994) 
SPD Midi-Pyrenees 1994-1996 (1994) 
SPD Nord-Pas-de-Calais 1994-1996 (1994) 
SPD Pays-de-la-Loire 1994-1996 (1994) 
SPD Picardie 1994-1996 (1994) 
SPD Poitou-Charentes 1994-1996 (1994) 
SPD Provence-Alpes-Cote d'Azur 1994-1996 (1994) 
SPD Rhone-Alpes 1994-1996 (1994) 
Tvaerregionalt SPD 
SPD Teknisk bistand 1997-1999 (1997) 
I alt 
8#M&£^ 
SPD France (1994) 
1p!i$!;R 
SPD France (1994) 
MA|; B«-jaftd*riji(jiv $£ 
Overslag France F. 2328/91 (1995) 
SPD France F 866 og867/9cf(T995) 
t alt "~ 
Miii iSMikiiriiww • P;$t; V-; •£:;':'; •'•/:•• 
SPD France (1994) 
M»>M :''.;:;::::^ 
SPP Alsacu (1994) 
SPD Aquitaine (1994) 
SPD Auvoigne (1994) 
SPD Basse-Notmandie (1994) 
SPD Elomgogne (1994) 
SPD Broyagne (1994) 
SPD Centre (1994) 
SPD Champagne-Ardenne (1994) 
SPD Franche-Comte (1994) 
SPD Haute-Normandie (1994) Sanrttede 
1.269,9 
697,8 
832,3 
309,5 
660,4 
1.281,9 
0,6 
5.062,4 
98,4 
498,0 
231,2 
234,9 
204,8 
317,4 
126,1 
297,5 
" 123,6 
"" 503,6 
342,0 
381, f 
175,3 
1.172,7 
395,8 
480,8 
187,6 
428,4 
429,2 
47,3 
372,4 
109,5 
155,9 
122,4 
228,9 
T2M 
245,1 
117,4 
428,9 
231,9 
214,2 
152,5 
925,0 
364,5 
479,2 
130,5 
264,7 
220,7 
2,0 
11.569,3 
7.753,93 
1.820,1 
4.675,5 
T404.5 
6.080,1 
842,99 
170,5 
782, fi 
730,4 
433,4 
409,3 
518,2 
260,3 
102,3 
439,8 
32,9 ^-*»tt*-:: 
449,0 
253,4 
351,9 
164,9 
329,8 
673,2 
0,3 
2.222,7 
21,9 
132,5 
82,3 
80,3 
69,7 
118,3 
38,0 
113,8 
56,2 
164,2 
98~9 
173,6 
53,0 
375,4 
162,5 
139,6 
62,9 
154,4 
148,9 
19,9 
100,2 
52,9 
49,3 
36,5 
82,9 
' " "'" 16,3 
55,7 
40,5 
149.0 
98,1 
41,4 
303,0 
130,2 
122,4 
54,1 
99,4 
65,8 
1,0 
3.828,9 
2.613,61 
653,4 
1.521,6 
"" 258.9 
1.780,5 
189,90 
48,8 
229,9 
166,0 
133,3 
112,7 
188,9 
84,1 
29,3 
78,1 
11,2 IllllBlll 
9,1 
27,2 
78,4 
21,3 
37,1 
0,0 
0,2 
173,3 
21,9 
41,3 
26,2 
26,8 
18,8 
38,0 
38, C) 
36,4 
18,0 
51,2 
34,1 
45,9 
15,3 
------
49,6 
44,7 
20,1 
48,2 
54,8 
0,0 
-0.9 
1,3 
3,5 
-1,0 
0.0 
""".y,6 
5,3 
0,0 
12,2 
-0,8 
-5,8 
0,0 
0,1 
-0,2 
0,0 
0,0 
4,8 
-1,6 
1,0 
760,2 
221,02 
98.0 
339,5 
45.5 
386,0 
31,61 
4,2 
68,8 
38,0 
22,6 
0,0 
45,2 
14,5 
5,3 
9,8 
1,2 Jtor$itytcis«r 
liHiilil 
192,4 
105,2 
191,5 
72,3 
135,4 
270,6 
0,4 
967,9 
21,9 
41,3 
26,2 
26,8 
18,8 
38,0 
38.0 
36,4 
18.0 
51.2 
34,1 
45.9 
15.3 
114.8 
49,6 
44,7 
20,1 
48,2 
54,8 
19,9 
99,3 
52,9 
49,3 
36,5 
82,9 
16,3 
!•. 7 
48.5 
149,0 
55,3 
95,5 
41,4 
303,0 
128,1 
122.4 
54,1 
99,4 
65,8 
1,0 
2.320,3 
1.421,01 
285,1 
997,0 
126,5 
1.123,6 
94,88 
22,4 
152,9 
100,6 
66,0 
49,4 
104,3 
36,6 
11,9 
41,0 
3,5 iflli! 
iili 
43% 
42% 
54% 
44% 
41% 
40% 
103% 
44% 
100% 
31% 
32% 
33% 
27% 
32% 
100% 
32% 
32% 
31% 
35% 
26% 
29% 
31",. 
30% 
32% 
32% 
31% 
37% 
100°* 
99% 
100% 
100% 
100°.. 
100",. 
100% 
100% 
100% 
100% 
99% 
97",, 
100% 
100°,. 
98% 
100",. 
100% 
100% 
100% 
100% 
61% 
54,37% 
44% 
66% 
49% 
63% 
50"',. 
.16";. 
(57% 
61% 
50"/.. 
44% 
55% 
44% 
41%1 
52% 
31% Betaltojter 
llllill 
62,0 
27,9 
82,4 
24,4 
34,7 
51,8 
0,1 
283,4 
11,0 
20,6 
13,1 
13,4 
9,4 
19,0 
19.0 
18.2 
9,0 
25,6 
17.1 
23,0 
7.7 
57.4 
24.8 
22.3 
10.1 
24,1 
27,4 
0,0 
1,1 
17.8 
13.3 
7,4 
21.5 
0.0 
8.!> 
0 8 
23,9 
13.0 
21,6 
7.0 
147,1 
45,7 
40,3 
16,6 
53,1 
38.5 
0.5 
849,8 
274,77 
83,1 
319,7 
48,5 
368,1 
25,29 
3,1 
47,0 
33,5 
19,2 
4,3 
41,3 
10,5 
4,6 
11,9 
2,0 167,2 
88,3 
160,8 
61,9 
95,3 
247,7 
0,2 
821,3 
11,0 
20,6 
13,1 
13,4 
S.4 
19,0 
19.0 
18,2 
9.0 
25.6 
17,1 
23.0 
5".4 
24, H 
22.3 
10.1 
24,1 
27,4 
15,9 
84,4 
46.8 
41,3 
31,3 
68,0 
13,2 
4!>,0 
.W.4 
12^,^ 
47,0 
84.7 
27,2 
249,8 
108,7 
102,8 
47,0 
81.0 
54.3 
C.5 
1.685,3 
1 181,33 
180,5 
722,5 
94.6 
817,1 
66,42 
137 
9H.fi 
02.0 
51,2 
35,1 
89,3 
22,2 
10,3 
28,3 
2,8 1111 
lili 
37% 
35% 
46% 
38% 
29% 
37% 
54% 
37% 
50% 
16% 
16% 
*" 17% 
1 4% 
16% 
50% 
16% 
16% 
16% 
17% 
13% 
14% 
1 f.'\. 
15% 
16% 
16% 
16% 
18% 
80% 
84% 
88% 
84% 
86% 
8?% 
81% 
81% 
*rv 
er% 
84% 
86% 
66% 
82% 
84% 
84% 
87% 
81% 
tv3% 
1 5C% 
44% 
45,20% 
28% 
47% 
37% 
46% 
35% 
.!..'.':• 
2«% 
43% 
49% 
38% 
31'X. 
47% 
26% 
35% 
36% 
25% 
197 FRANCE 
lllllllllliS 
$!&$& 
SPD Avesnes-Douai-Valenciennes (1994) 
SPD Corse (1994) 
SPD Guadeloupe (1994) 
SPD Guyane (1994) 
SPD Martinique (1994) 
SPD Reunion (1994) 
Teknisk bistand 
1 ait 
«iai2:p:i&^^ 
Regionale SPD'er 
SPD Alsace 1997-1999 (1997) 
SPD Aquitaine 1997-1999 (1997) 
SPD Auvergne 1997-1999 (1997) 
SPD Basse-Normandie 1997-1999 (1997) 
SPD Bourgogne 1997-1999 (1997) 
SPD Brogagne 1997-1999 (1997) 
SPD Centre 1997-1999 (1997) 
SPD Champagne-Ardenne 1997-1999 (1997) 
SPD Franche-ComtT 1997T99_9 (T997) 
SPD Haute-Normandie 1997-1999 (1997) 
SPD Languedoc-Roussillon 1997-1999 (1997) 
SPD Lorraine 1997-1999 (1997) 
SPD Midi-Pyrenees 1997-1999 (1997) 
SPD Nord-Pas-de-Calais 1997-1999 (1997) 
SPD Pays-de-la-Loire 1997-1999 (1997) 
SPD Picardie 1997-1999 (1997) 
SPD Poitou-Charentes 1997-1999 (1997) 
SPD Provence-Alpes-Cote d'Azur 1997-1999 (1997) 
SPD Rhone-Alpes 1997-1999 (1997) 
SPD Alsace 1994-1996 (1994) 
SPD Aquitaine 1994-1996 (1994) 
SPD Auvergne 1994-1996 (1994) 
SPD Basse-Normandie 1994-1996 (1994) 
SPD Bourgogne 1994-1996 (1994) 
SPD Brogagne 1994-1996 (1994) 
SPD Centre 1994-1996 (1994) 
SPD Champagne-Ardenne 1994-1996 (1994) 
SPD Franche-Comte 1994-1996 (1994) 
SPD Haute-Normandie T994~1996~(11994) 
SPD Languedoc-Roussillon 1994-1996 (1994) 
SPD Lorraine 1994-1996 (1994) 
SPD Midi-Pyrenees 1994-1996 (1994) 
SPD Nord-Pas-de-Calais 1994-1996 (1994) 
SPD Pays-de-la-Loire 1994-1996 (1994) 
SPD Picardie 1994-1996 (1994) 
SPD Poitou-Charentes 1994-1996 (1994) 
SPD Provence-Alpes-Cote d'Azur 1994-1996 (1994) 
SPD Rhone-Alpes 1994-1996 (1994) 
Tvaerregionalt SPD 
SPD Teknisk bistand 1997-1999 (1997) 
I alt 
jiiM&w^^ 
SPD France (1994) 
1p!i$!;R 
SPD France (1994) 
MA|; B«-jaftd*riji^:: $1: 
Overslag France F. 2328/91 (1995) 
SPD France F 866 og867/9o7J995J 
t alt "~ 
Mii iSMito-irii:^ WmW^W:: '• • 'i •;; • :•: 
SPD France (1994) 
M»>M :'^;:3^^ 
SPP Alsacu (1994) 
SPD Aquitaine (1994) 
SPL^ Auvoigne (1994) 
SPD Basse-Notmandie (1994) 
SPD Elomgogne (1994) 
SPD Broyagne (1994) 
SPD Centre (1994) 
SPD Champagne-Ardenne (1994) 
SPD Franche-Comte (1994) 
SPD Haute-Normandie (1994) 1.269,9 
697,8 
832,3 
309,5 
660,4 
1.281,9 
0,6 
5.062,4 
98,4 
498,0 
231,2 
234,9 
204,8 
317,4 
126,1 
297,5 
" 123,6 
"" 503,6 
342,0 
381, f 
175,3 
1.172,7 
395,8 
480,8 
187,6 
428,4 
429,2 
47,3 
372,4 
109,5 
155,9 
122,4 
228,9 
T2M 
245,1 
117,4 
428,9 
231,9 
214,2 
152,5 
925,0 
364,5 
479,2 
130,5 
264,7 
220,7 
2,0 
11.569,3 
7.753,93 
1.820,1 
4.675,5 
T404.5 
6.080,1 
842,99 
170,5 
782.fi 
730,4 
433,4 
409,3 
518,2 
260,3 
102,3 
439,8 
32,9 ^-*»tt*-:: 
449,0 
253,4 
351,9 
164,9 
329,8 
673,2 
0,3 
2.222,7 
21,9 
132,5 
82,3 
80,3 
69,7 
118,3 
38,0 
113,8 
56,2 
164,2 
98~9 
173,6 
53,0 
375,4 
162,5 
139,6 
62,9 
154,4 
148,9 
19,9 
100,2 
52,9 
49,3 
36,5 
82,9 
' " "'" 16,3 
55,7 
40,5 
149.0 
98,1 
41,4 
303,0 
130,2 
122,4 
54,1 
99,4 
65,8 
1,0 
3.828,9 
2.613,61 
653,4 
1.521,6 
"" 258.9 
1.780,5 
189,90 
48,8 
229,9 
166,0 
133,3 
112,7 
188,9 
84,1 
29,3 
78,1 
11,2 IllllBlll 
9.1 
27,2 
78,4 
21,3 
37,1 
0,0 
0,2 
173,3 
21,9 
41,3 
26,2 
26,8 
18,8 
38,0 
38, C) 
36,4 
18,0 
51,2 
34,1 
45,9 
15,3 
49,6 
44,7 
20,1 
48,2 
54,8 
0,0 
-0.9 
1,3 
3,5 
-1,0 
0.0 
""".y,6 
5,3 
0,0 
12,2 
-0,8 
-5,8 
0,0 
0,1 
-0,2 
0,0 
0,0 
4,8 
-1,6 
1,0 
760,2 
221,02 
98.0 
339,5 
45.5 
386,0 
31,61 
4,2 
68,8 
38,0 
22,6 
0,0 
45,2 
14,5 
5,3 
9,8 
1,2 Jtor$itytcis«r 
liHiilil 
192,4 
105,2 
191,5 
72,3 
135,4 
270,6 
0,4 
967,9 
21,9 
41,3 
26,2 
26,8 
18,8 
38,0 
38.0 
36,4 
18.0 
51.2 
34,1 
45.9 
15,3 
114,8 
49,6 
44,7 
20,1 
48,2 
54,8 
19,9 
99,3 
52,9 
49,3 
36,5 
82,9 
16,3 
!•. 7 
48.5 
149,0 
55,3 
95,5 
41,4 
303,0 
128,1 
122.4 
54,1 
99,4 
65,8 
1,0 
2.320,3 
1.421,01 
285,1 
997,0 
126,5 
1.123,6 
94,88 
22,4 
152,9 
100,6 
66,0 
49,4 
104,3 
36,6 
11,9 
41,0 
3,5 ifllll 
iili 
43% 
42% 
54% 
44% 
41% 
40% 
103% 
44% 
100% 
31% 
32% 
33% 
27% 
32% 
100% 
32% 
32% 
31% 
35% 
26% 
29% 
31",. 
30",. 
32% 
32% 
31% 
37% 
100°* 
99% 
100% 
100% 
100°,. 
100",. 
100% 
100% 
100% 
100% 
99% 
97",, 
100% 
100°,. 
98% 
100",. 
100% 
100% 
100% 
100% 
61% 
54,37% 
44% 
66% 
49% 
63% 
50"',. 
.16";. 
G7% 
61% 
50"/.. 
44% 
55% 
44% 
41%1 
52% 
31% Betaltojter 
llllill 
62,0 
27,9 
82,4 
24,4 
34,7 
51,8 
0,1 
283,4 
11,0 
20,6 
13,1 
13,4 
9,4 
19,0 
19.0 
18.2 
9,0 
25,6 
17,1 
23,0 
7.7 
57.4 
24.8 
22.3 
10.1 
24,1 
27,4 
0,0 
1,1 
17,8 
13,3 
7,4 
21,5 
0.0 
8.J. 
0 8 
23,9 
13.0 
21,6 
7.0 
147,1 
45,7 
40,3 
16,6 
53,1 
38.5 
0.5 
849,8 
274,77 
83,1 
319,7 
48,5 
368,1 
25,29 
3,1 
47,0 
33,5 
19,2 
4,3 
41,3 
10,5 
4,6 
11,9 
2,0 Ippplp 
167,2 
88,3 
160,8 
61,9 
95,3 
247,7 
0,2 
821,3 
11,0 
20,6 
13,1 
13,4 
S.4 
19,0 
19.0 
18,2 
9.0 
25.6 
17,1 
23.0 
57.4 
24, H 
22.3 
10.1 
24,1 
27,4 
15,9 
84,4 
46.8 
41,3 
31,3 
68,0 
13,2 
4!>,0 
.W.4 
12^,^ 
47,0 
84.7 
27,2 
249,8 
108,7 
102,8 
47,0 
81.0 
54.3 
C.5 
1.685,3 
1 181,33 
180,5 
722,5 
94.6 
817,1 
66,42 
137 
9H,fi 
02.0 
51,2 
35,1 
89,3 
22,2 
10,3 
28,3 
2,8 1111 
lili 
37% 
35% 
46% 
38% 
29% 
37% 
54% 
37% 
50% 
16% 
16% 
*" 17% 
1 4% 
16% 
50% 
16% 
16% 
16% 
17% 
13% 
14% 
15",. 
15% 
16% 
16% 
16% 
18% 
80% 
84% 
88% 
84% 
86% 
8?% 
81% 
81% 
TV 
87% 
84% 
86% 
66% 
82% 
84% 
84% 
87% 
81% 
83% 
1 5C% 
44% 
45,20% 
28% 
47% 
37% 
46% 
35% 
.!..'.':• 
28% 
43% 
49% 
38% 
31% 
47% 
26% 
35% 
36% 
25% 
197 
llffllllllllll (^kimdteStjftsAr) 
SPD Languedoc-Roussillon (1994) 
SPD Limousin (1994) 
SPD Lorraine (1994) 
SPD Midi-Pyrenees (1994) 
SPD Pays de la Loire (1994) 
SPD Poitou-Charentes (1994) 
SPD Provence-Alpes-Cdte d'Azur (1994) 
SPD Rhdne-Alpes (1994) 
SPD Teknisk bistand (1997) 
SPD Massif Central (1995) 
SPD Massif des Pyrenees (1995) 
I alt 
IALT 
-fottteav 
(JBOdkftndefoesftr) 
AOAPt 
France (1995) 
SfttPlOi 
France (1994) 
mxm 
Teknisk bistand nationalt net (1997) 
Alsace "(1996") ~ ~~ 
Centre (1996) "" " 
Champagne-Ardenne (1996) 
Douai, Valenciennes (1996) 
Haute-Normandie (1996) 
Lorraine (1996) 
Midi-Pyrenees (1996) 
Pays-de-la-Loire (1996) 
Rhone- Alpes( 1996) 
Aquitaine (1995) 
Auvergne (1995) 
Basse-Normandie (1995) 
Bourgogne (1995) 
Brogagne(1995) 
Corse (1995) 
Franche-Comte (1995) 
Languedoc-Roussillon (1995) 
Limousin (1995) 
Poitou-Charentes (1995) 
Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) 
1 alt 
?£*$& ... 
France (1995) 
awy 
Corse (1995) 
Nord-Pas-de-Calais/Hainaut (1995) 
Mai 2- og 5b-omrader (1995) 
1 alt 
RECHAR 
Nord-Pas-de-Calais (1996) 
Bourgogne (1995) 
Languedoc-Roussillon (1995) 
Lorraine (1995) 
Midi-Pyrenees (1995) 
Piovunoe-Alpes-Cdte d'Azur (1995) 
Rl IOI ie-Alpes( 1995) 
1 alt 
8#!$!i&S^^ 
Guadeloupe (1996) 
Quyane (1996) 
Martinique (1996) 
Reunion (1995) 
1 alt 
^flSi* 
Alsace (1995) 
Aquitaine (1995) 
Auvergne (1995) 
Basse-Normandie (1995) 
Brogagne(1995) 
Centre (1995) 
Champagne-Ardenne (1995) 
lie tie France (1995) 344,3 
569,6 
320,9 
857,2 
342,8 
450,8 
290,8 
851,8 
2,0 
27,4 
17,8 
7.955,0 
41.073,8 
Samled«» 
680,9 
382,1 
0,7 
9.9 
17/7 
8,5 
4,5 
2,8 
19,3 
65,6 
22,6 
33,5 
46,3 
36,6 
28,1 
24,8 
34,5 
7,2 
14,0 
40,9 
50,1 
62,4 
29,8 
669,8 
81,3 
8,6 
25,1 
98,3 
132,1 
39,3 
3,1 
2,7 
25,1 
4,4 
2,0 
2,0 
78,7 
123,9 
47,3 
123,8 
204,0 
498,9 
20,0 
69,9 
3,8 
"'"'6,8 
12,6 
28,9 
6,7 
28,8 119,9 
129,7 
96,8 
283,1 
123,7 
130,1 
95,7 
172,1 
1,0 
12,7 
8,6 
2.266,7 
13.544,6 
„I „WlllM, I 
278,4 
191,2 
0,4 
4,4 
7.7 
" " 27 
2,0 
1,3 
9,0 
25,5 
11,2 
15.9 
20,9 
15.5 
12,3 
10,3 
17,1 
3,0 
7,0 
17,4 
18,2 
11,9 
14,9 
228,5 
28,3 
3,0 
6,3 
49,2 
58,5 
16,9 
1,5 
1,0 
10,9 
1,1 
1.0 
1,0 
33,5 
61,3 
28,4 
60,8 
115,6 
266,1 
4,3 
14,3 
1,5 
3,4 
6,2 
5,2 
3,0 
8,1 Forptffltelser: 
1897 
36,8 
28,8 
22,4 
51,0 
37,8 
22,1 
24,0 
26,2 
1,0 
1,4 
0,0 
461,1 
2.130,2 
''fcrø»itøt»i*#f" 
1997 
25,8 
21,1 
0,4 
1,1 
"" 1,T 
0,5 
1.3 
0,5 
1,5 
3,0 
1,5 
2,2 
3,6 
2,7 
2,1 
""Ta 
2^ 
0,0 
1,2 
2.7 
3.0 
1,7 
2,8 
37,4 
0,0 
0,4 
0,0 
6,7 
7,1 
' 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
"~o,o 
0.0 
0,0 
0~2 
11,5 
0,0 
3,5 
8,7 
23,7 
0,0 
1,1 
0,0 
0,0 
1,1 
1,0 
0,5 
2,3 FcarpllflteKar 
1994*1997 
m 
64,0 
82,7 
53,6 
123,7 
68,0 
64,6 
47,2 
72,0 
1,0 
3,8 
1,1 
1.170,2 
7.382,9 
PorplSflW«er 
1994*1997 
#$,„„„„, 
72,7 
70,7 
0,4 
4,4 
7,5 
2,7 
2,0 
1,3 
9.0 
25,0 
10,8 
15,3 
:o,» 
15.5 
12,3 
10.3 
16,7 
3.0 
7,0 
17,1 
18.0 
11.5 
14,9 
226,7 
28,3 
3.0 
6,3 
13,6 
22,9 
16,9 
1,5 
1,0 
10,9 
1,1 
1.0 
1.0 
33,6 
19,6 
28,4 
11.8 
24,9 
84,6 
4,3 
14,3 
1.5 
2,0 
6,2 
5,2 
3,0 
7,8 i,mn 
53% 
64%, 
55% 
44%, 
55%, 
50% 
497o 
427o 
100%. 
30%, 
137o 
52% 
56% 
% 
267o 
377o 
100%, 
99%. 
97%, 
98%, 
100°., 
100°., 
100",, 
98".. 
96"„ 
;),'%• 
UHVV 
100% 
1(X1"„ 
100",. 
98°,, 
100"o 
100% 
98",. 
99",, 
97% 
100% 
99% 
100% 
100% 
100% 
28% 
39% 
100%, 
100% 
100% 
100% 
100%. 
100%. 
100".. 
100% 
32% 
100% 
19% 
227o 
32% 
100% 
100% 
100% 
60% 
1007, 
100% 
100% 
96% Jfcfciiittgitr 
4997 
25,8 
18,5 
22,6 
33,6 
32,1 
21,4 
17,2 
11,7 
0,3 
1,4 
0,0 
362,1 
2.246,6 
Betalinfler 
1997 
18,1 
29,9 
0,1 
0,4 
0,3 
0.1 
0.4 
0.2 
0,2 
0,9 
0,3 
0.7 
7.0 
0,!> 
O.l! 
0,5 
0.8 
I 6.6 
0,4 
1 1.7 
c.ti 
0,5 
0.8 
19,8 
0,0 
0,1 
0.0 
4,9 
5,1 
0.0 
0.5 
0,1 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,6 
8,1 
0,0 
0,5 
6,8 
15,4 
o.o 
4,4 
o,c 
0,0 
0,0 
0,C 
o,'c 
" 1.4 fteta&tgtr 
1994-1997 
ffl 
47,8 
64,6 
43,8 
91,4 
56,0 
52,1 
35,4 
41,9 
0,3 
2,8 
0,5 
870,2 
5.622,2 
eetalinger 
199*.1997 
{3) 
41,6 
566 
0,1 
2,1 
2.3 
0.8 
0,6 
0,4 
3.4 
7,5 
4,9 
4.6 
12,2 
4,9 
3,9 
3.4 
5,0 
1,0 
2.1 
6.1 
' 7.51 
r 3.8 
4.5 
80,9 
8.5 
0.9 
1.9 
'.1 
I 9.9 
' 
8,4 
1.2 
0,5 
5.5 
o.f. 
O.fv 
0,5 
17,2 
.*£&•£! !:i'!;ivS!v!: 
12,1 
8,5 
4,7 
14,9 
40,2 
"*" 
2,1 
10,9 
0,8 
1,0 
2,6 
2,1 
1,2 
4,2 mm 
40%, 
50%, 
45%, 
3270 
45%, 
40%, 
377o 
24%, 
30%, 
22%, 
6%, 
39% 
42% 
% 
15%, 
30% 
40% 
47%, 
29% 
29% 
30% 
30% 
38%, 
29%. 
44%, 
29%. 
N»% 
32%. 
32%. 
32% 
29%. 
32% 
30% 
35% 
41% 
32% 
30% 
36% 
30° i» 
• 
30% 
30% 
i 14% 
17% 
50% 
80% 
50%. 
50%. 
50%. 
S0%. 
50% 
61% 
20% 
30% 
8% 
13% 
16% 
L... J1 IIU... 1. 
50%, 
77%, 
50%, 
30%, 
42% 
40% 
41%, 
52%, 
198 llffllllllllll (^kimdteStjftsAr) 
SPD Languedoc-Roussillon (1994) 
SPD Limousin (1994) 
SPD Lorraine (1994) 
SPD Midi-Pyrenees (1994) 
SPD Pays de la Loire (1994) 
SPD Poitou-Charentes (1994) 
SPD Provence-Alpes-Cdte d'Azur (1994) 
SPD Rhdne-Alpes (1994) 
SPD Teknisk bistand (1997) 
SPD Massif Central (1995) 
SPD Massif des Pyrenees (1995) 
I alt 
IALT 
-fottteav 
(JBOdkftndefoesftr) 
AOAPt 
France (1995) 
SfttPlOi 
France (1994) 
mxm 
Teknisk bistand nationalt net (1997) 
Alsace "(1996") ~ ~~ 
Centre (1996) "" " 
Champagne-Ardenne (1996) 
Douai, Valenciennes (1996) 
Haute-Normandie (1996) 
Lorraine (1996) 
Midi-Pyrenees (1996) 
Pays-de-la-Loire (1996) 
Rhone- Alpes( 1996) 
Aquitaine (1995) 
Auvergne (1995) 
Basse-Normandie (1995) 
Bourgogne (1995) 
Brogagne(1995) 
Corse (1995) 
Franche-Comte (1995) 
Languedoc-Roussillon (1995) 
Limousin (1995) 
Poitou-Charentes (1995) 
Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) 
1 alt 
?£*$& ... 
France (1995) 
awy 
Corse (1995) 
Nord-Pas-de-Calais/Hainaut (1995) 
Mai 2- og 5b-omrader (1995) 
1 alt 
RECHAR 
Nord-Pas-de-Calais (1996) 
Bourgogne (1995) 
Languedoc-Roussillon (1995) 
Lorraine (1995) 
Midi-Pyrenees (1995) 
Piovunoe-Alpes-Cdte d'Azur (1995) 
Rl IOI ie-Alpes( 1995) 
1 alt 
8#!$!i&S^^ 
Guadeloupe (1996) 
Quyane (1996) 
Martinique (1996) 
Reunion (1995) 
1 alt 
^flSi* 
Alsace (1995) 
Aquitaine (1995) 
Auvergne (1995) 
Basse-Normandie (1995) 
Brogagne(1995) 
Centre (1995) 
Champagne-Ardenne (1995) 
lie tie France (1995) 344,3 
569,6 
320,9 
857,2 
342,8 
450,8 
290,8 
851,8 
2,0 
27,4 
17,8 
7.965,0 
41.073,8 
Samled* 
680,9 
382,1 
0,7 
9.9 
17/7 
8,5 
4,5 
2,8 
19,3 
65,6 
22,6 
33,5 
46,3 
36,6 
28,1 
24,8 
34,5 
7,2 
14,0 
40,9 
50,1 
62,4 
29,8 
669,8 
81,3 
8,6 
25,1 
98,3 
132,1 
39,3 
3,1 
2,7 
25,1 
4,4 
2,0 
2,0 
78,7 
123,9 
47,3 
123,8 
204,0 
498,9 
20,0 
69,9 
3,8 
"'"'6,8 
12,6 
28,9 
6,7 
28,8 119,9 
129,7 
96,8 
283,1 
123,7 
130,1 
95,7 
172,1 
1,0 
12,7 
8,6 
2.266,7 
13.544,6 
,„ „Mm,, i 
278,4 
191,2 
0,4 
4,4 
7.7 
" " 27 
2,0 
1,3 
9,0 
25,5 
11,2 
15.9 
20,9 
15,5 
12,3 
10,3 
17,1 
3,0 
7,0 
17,4 
18,2 
11,9 
14,9 
228,5 
28,3 
3,0 
6,3 
49,2 
58,5 
16,9 
1,5 
1,0 
10,9 
1,1 
1.0 
1,0 
33,5 
61,3 
28,4 
60,8 
115,6 
266,1 
4,3 
14,3 
1,5 
3,4 
6,2 
5,2 
3,0 
8,1 Forptffltelser 
1997 
36,8 
28,8 
22,4 
51,0 
37,8 
22,1 
24,0 
26,2 
1,0 
1,4 
0,0 
461,1 
2.130,2 
''fcrø»itøt»i*#f" 
1997 
25,8 
21,1 
0,4 
1,1 
"" 1,T 
0,5 
1.3 
0,5 
1,5 
3,0 
1,5 
2,2 
3,6 
2,7 
2,1 
""Ta 
2^ 
0,0 
1,2 
2.7 
3.0 
17 
2,8 
37,4 
0,0 
0,4 
0,0 
6,7 
7,1 
' 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
"~o,o 
0.0 
0,0 
0~2 
11,5 
0,0 
3,5 
8,7 
23,7 
0,0 
1,1 
0,0 
0,0 
1,1 
1,0 
0,5 
2,3 FcarpllflteKar 
1994*1997 
m 
64,0 
82,7 
53,6 
123,7 
68,0 
64,6 
47,2 
72,0 
1,0 
3,8 
1,1 
1.170,2 
7.382,9 
PorplSflW«er 
1994*1997 
#$,„„„„, 
72,7 
70,7 
0,4 
4,4 
7,5 
2,7 
2,0 
1,3 
9.0 
25,0 
10,8 
15,3 
:o,» 
15.5 
12,3 
10.3 
16,7 
3.0 
7,0 
17,1 
18.0 
11.5 
14,9 
226,7 
28,3 
3.0 
6,3 
13,6 
22,9 
16,9 
1,5 
1,0 
10,9 
1,1 
1.0 
1.0 
33,6 
19,6 
28,4 
11.8 
24,9 
84,6 
4,3 
14,3 
1.5 
2,0 
6,2 
5,2 
3,0 
7,8 i,mn 
53% 
64%, 
55% 
44%, 
55%, 
50% 
49%, 
42% 
100%, 
30%, 
13%, 
52% 
56% 
% 
26%, 
377o 
100%, 
99%. 
97%, 
98%, 
100°., 
100"., 
100",, 
98".. 
96"„ 
97%. 
UHVV 
100% 
1(X1"„ 
100",. 
98°,, 
100"o 
100% 
98%. 
99",, 
97% 
100% 
99% 
100% 
100% 
100% 
28% 
39% 
100%, 
100% 
100% 
100% 
100%, 
100%. 
100".. 
100% 
32% 
100% 
19% 
22%, 
32% 
100% 
100% 
100% 
60% 
1007, 
100% 
100% 
96% Jfcfciiittgitr 
4997 
25,8 
18,5 
22,6 
33,6 
32,1 
21,4 
17,2 
117 
0,3 
1,4 
0,0 
362,1 
2.246,6 
Betalinfler 
1997 
18,1 
29,9 
0,1 
0,4 
0,3 
0.1 
0.4 
0.2 
0,2 
0,9 
0,3 
0.7 
7.0 
0,!> 
O.l! 
0,5 
0.8 
I 6.6 
0,4 
1 1.7 
c.ti 
0.5 
0.8 
19,8 
0,0 
0,1 
0.0 
4,9 
5,1 
0.0 
0.5 
0,1 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,6 
8,1 
0,0 
0,5 
6,8 
15,4 
o.o 
4,4 
o,c 
0,0 
0,0 
0,C 
o,'c 
" 1.4 fteta&tgtr 
1994-1997 
ffl 
47,8 
64,6 
43,8 
91,4 
56,0 
52,1 
35,4 
41,9 
0,3 
2,8 
0,5 
870,2 
5.622,2 
eetalinger 
1994H1997 
{3) 
41,6 
566 
0,1 
2,1 
2.3 
0.8 
0,6 
0,4 
3.4 
7,5 
4,9 
4.6 
12,2 
4,9 
3,9 
3.4 
5,0 
1,0 
2.1 
6.1 
' 7.51 
r 3.8 
4.5 
80,9 
8.5 
0.9 
1.9 
'.1 
I 9.9 
' 
8,4 
1.2 
0,5 
5.5 
o.f. 
O.fv 
0,5 
17,2 
.*£&•£! !:i'!;ivS!v!: 
12,1 
8,5 
4,7 
14,9 
40,2 
"*" 
2,1 
10,9 
0,8 
1,0 
2,6 
2,1 
1,2 
4,2 mm 
40%, 
50%, 
45% 
3270 
45%, 
40%, 
37%, 
24%, 
30%, 
22%, 
6%, 
39% 
42% 
% 
15%, 
30°^ 
40% 
47%, 
29% 
29% 
30% 
30% 
38%, 
29%. 
44%, 
2t>%, 
N»%» 
;v%. 
32% 
29%. 
32% 
30% 
35% 
41% 
32% 
30% 
36% 
30° i» 
• 
30% 
30% 
i 14% 
17% 
50% 
80% 
50%. 
511%. 
50%. 
50% 
61% 
20% 
30% 
8% 
13% 
16% 
1...IIIIK..1. 
50%, 
77%, 
50%, 
30%, 
42%, 
40% 
41%, 
52%, 
198 
i-s&wi!^ 
Languedoc-Roussillon (1995) 
Limousin (1995) 
Lorraine (1995) 
Midi-Pyrenees (1995) 
Nord-Pas-de-Calais (1995) 
Picardie (1995) 
Poitou-Charentes (1995) 
Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) 
Rhone-Alpes (1995) 
I alt 
W^iSi^^MM^^^X^^^^^X^M 
Basse-Normandie (1996) 
Nord-Pas-de-Calais (1996) 
Bourgogne (1995) 
Lorraine (1995) 
Picardie (1995) 
Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) 
Rhone-Alpes (1995) 
I alt 
#8>^:;is;i^ 
France (1993) 
UftBAN ' . 
Bourgogne (Chalons-sur-Saone) (1997) 
Corse (Bastia) (1997) 
lle-de-France (Clichy-Montfermeil) (1997) 
lle-de-France (Mantes-la-Jolie) (1997) 
Rhone-Alpes (Saint-Etienne) (1997) 
Alsace (Mulhouse) (1996) 
lle-de-France (Aulnay-sous-Bois) (1996) 
lle-de-France (Les Mureaux) (1996) 
Marseille (1996) 
Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-Tourcoing) (1996) 
Nord-Pas-de-Calais (Valenciennes) (1996) 
Picardie (Amiens) (1996) 
Rhone-Alpes (Lyon-Est) (1996) 
1 alt 
IALT 
fflmm^ 
Belgique/BelgieVDeutschland/France/Luxemburg/ 
Nederland: Rhin-Meuse (1997) 
Belgique/Frarvce/Luxemburg: Wallonie-Lorraine-
Luxemburg (1996) 
Belgique/France: Ardennes (1996) 
France/Belgique/Belgie: Nord-Pas-de Calais/ Vlaanderen 
(1996) 
France/Belgique/Belgie: Wallonie/Nord-Pas-de-Calais/ 
Picardie (1996) 
France/Espana (1996) 
France/Italia: Corse/Sardegna (1996) 
France/Italia: Corse/Toscana (1996) 
France/United Kingdom: Haute-Normandie, Picardie og 
East Sussex (1996) 
France/United Kingdom: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) 
Italia/France (1996) 
Deutschland/France/Suisse: Oberrhein-centre-sud (1995) 
Deutschland/France: Rheinland-Pfalz/Saarland/ Lorraine 
(1995) 
France/nmilschland PAMINA(1995) 
France/Suisse Franche-Comte' (1995) 
France/Suisse Rhone-Alpes (1995) |i|<||i^il 
10,1 
28,1 
8,6 
16,1 
2,2 
21,7 
3,1 
16,9 
7,2 
291,5 
21,7 
45,7 
3,7 
73,5 
7,2 
15,3 
6,1 
173,2 
126,2 
14,0 
6,5 
18,5 
16,4 
15,1 
20,9 
22,8 
17,0 
14,7 
17,6 
9,7 
20,5 
26,6 
220,4 
3.226,2 
426,7 
62,2 
27,8 
38,3 
148,4 
142,6 
71,8 
58,2 
80,8 
95,3 
159,1 
51,4 
46,5 
22,1 
14,2 
lT,"6 : $F***itte<:: 
llliill 
3,1 
4,8 
3,9 
5,1 
1,1 
10,0 
1,5 
8,5 
2.2 
86,2 
5,1 
14,4 
1,8 
31,1 
2,5 
5,2 
2,2 
62,3 
39,5 
5'3 
3.5 
5,3 
5,3 
5,3 
7,0 
8,9 
7,0 
7,0 
7,6 
4,9 
7,0 
7,0 
80,5 
1.353,1 
'137,1 
30,2 
12,5 
18,0 
71,5 
62,4 
33,7 
18,6 
34,1 
45,1 
57,0 
25,2 
23,3 
11.1 
7,1 
5,4 Fornltgtelser 
i||||p||||| 
0,0 
0,8 
2,8 
1,0 
0,0 
0,6 
0,0 
2,6 
0,0 
13,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
0,0 
0,2 
30,3 
5.3 
3,0 
5,3 
4,3 
3,9 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
iTe 
0,4 
0,0 
0,6 
23,8 
183,4 
15,5 
0,0 
0,0 
1,1 
0.0 
10,3 
0,6, 
6,0 
0,0 
0,6 
0,0 
-0,5 
0,0 
1,0 
"6,0 
6,6 |i||||||i^97|| 
3,1 
4,8 
3,9 
5,1 
1,1 
10,0 
1,5 
8,5 
2,2 
84,5 
5,1 
14,4 
1,8 
31,1 
2,5 
5,2 
2,2 
62,3 
37,3 
5,3 
3,0 
5,3 
4.3 
3,9 
7,0 
8,9 
7,0 
7,0 
7.0 
4,9 
7,0 
7,0 
77,6 
800,2 
15,5 
26.2 
12,5 
18,0 
10,0 
19,1 
33,1 
18,2 
34,1 
7,6 
15,1 
22,9 
23,3 
11,1 
7,1 
4,3 i" % 
100% 
100%, 
100% 
100%, 
100% 
100%, 
100%, 
100% 
100%, 
98% 
100%, 
100%, 
100%, 
100% 
100%, 
100%, 
100%, 
100% 
94%, 
100% 
86% 
100% 
80% 
74% 
100",, 
100% 
100% 
100% 
100",, 
100",, 
100"., 
100",, 
96% 
59% 
11% 
87% 
100% 
100°., 
14",, 
31 %, 
98%. 
98%, 
100% 
17% 
26%, 
91% 
100%, 
100"., 
100% 
80"/,, eatalinger 
| 1997 
0,0 
0,0 
0,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
6,6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
0,0 
0,0 
0,4 
1.3 
2,7 
1.5 
2.7 
2,1 
2.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,5 
0.1 
0.0 
0,0 
11,5 
108,7 
0,0 
1.4 
0,0 
0,5 
1,5 
7,2 
0,2 
0,0 
0.0 
0.3 
0,0 
0,4 
0.0 
0.3 
0,0 
0,0 BeiaSftger 
1994-1997 
m 
1,6 
2,0 
1,2 
2,0 
0,6 
4,7 
0,8 
2,9 
1,1 
41,8 
2,6 
7,2 
0,9 
15,6 
1,2 
1,6 
0,7 
29,7 
47 
2,7 
1,5 
2.7 
2,1 
2.0 
2,1 
2.7 
2.1 
2.1 
2.1 
2.4 
2,1 
2,2 
28,71 
369.8 
0,0 
13.5 
3,7 
9.0 
6.5 
11." 
10.1 
5,5 
10,2 
3.8 
7,5 
I 7,4 
3,3 
1.3 III!! 
ilii 50% 
42%, 
30% 
40% 
50%, 
47% 
50%, 
35% 
50% 
48% 
50% 
50% 
50%, 
50% 
49% 
30% 
34 %> 
48% 
12% 
':;i':ii:.i.\i;':: 
50% 
43% 
50% 
40% 
37% 
30% 
30% 
30% 
30",, 
30%, 
48%. 
30%, 
32%. 
36% 
27% 
; • 
0% 
45% 
30% 
50%, 
9% 
'?% 
37%-
29% 
30% 
8%, 
13% 
29% 
,n%, 
30%, 
31% 
24%, 
IRELAND 
Programmer 
(9odtand*fM«4ir) 
Mail""' '•••""""• "•' ,,m """"".............. ...... 
OP rekmskbistand(1996) 
SP Tallacjht hospital (1995) 
(')l' 1 .nullniiij, udvikliiKi ,il IfinildiV-liiMei (1!)!M) 
Ol'l nk.iliKlviklinij (1!i:i4) 
HP Imtustli (195)4) 
OF' l.ihveivslnfraslriikturer (1994) 
OPl"iskeri(1994) 
OP Menneskelige ressourcer (1994) 12,6 
131,3 
i »iifi,<; 
442,2 
1 872,6 
346,9 
170,3 
4 670,1 &F-SfMK« 
m 
9,5 
39.4 
9.1.1,1 
•x\y,n 
1 043,3 
109,7 
79,1 
1 789,1 faipKgtelititr 
0,0 
0,0 
277,11 
15.1 
30,8 
21,6 
23,3 
26~5,1 A»r?xltyMsftr 
1994-1897 
$ 
9,5 
39,4 
784,fi 
141,1 
599,2 
48,9 
53,1 
1 120,2 100% 
1(10%, 
84'",, 
54%. 
57%, 
45%, 
67%, 
63% d»t«JHn«*.r 
Ifff 
'" "" 
0,0 
0,0 
120,', 
52,4 
157,4 
19,0 
23,7 
297,4 ifertsiinQftr 
19*4.1 wr 
,„, ffity 
2,8 
31/, 
riUV'l 
125,5 
520,6 
41,2 
47,6 
1 057,8 "it " 
30%, 
H0"„ 
fin's, 
48%. 
50% 
387a 
60%, 
59%, 
199 i-Sli-iwiiSiSSo 
Languedoc-Roussillon (1995) 
Limousin (1995) 
Lorraine (1995) 
Midi-Pyrenees (1995) 
Nord-Pas-de-Calais (1995) 
Picardie (1995) 
Poitou-Charentes (1995) 
Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) 
Rhone-Alpes (1995) 
I alt 
W^iSi^^MM^^^X^^^^^X^M 
Basse-Normandie (1996) 
Nord-Pas-de-Calais (1996) 
Bourgogne (1995) 
Lorraine (1995) 
Picardie (1995) 
Provence-Alpes-Cote d'Azur (1995) 
Rhone-Alpes (1995) 
I alt 
#8>^:;is;i^ 
France (1993) 
UftBAN ' . 
Bourgogne (Chalons-sur-Saone) (1997) 
Corse (Bastia) (1997) 
lle-de-France (Clichy-Montfermeil) (1997) 
lle-de-France (Mantes-la-Jolie) (1997) 
Rhone-Alpes (Saint-Etienne) (1997) 
Alsace (Mulhouse) (1996) 
lle-de-France (Aulnay-sous-Bois) (1996) 
lle-de-France (Les Mureaux) (1996) 
Marseille (1996) 
Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-Tourcoing) (1996) 
Nord-Pas-de-Calais (Valenciennes) (1996) 
Picardie (Amiens) (1996) 
Rhone-Alpes (Lyon-Est) (1996) 
t alt 
IALT 
fflmm^ 
Belgique/BelgieVDeutschland/France/Luxemburg/ 
Nederland: Rhin-Meuse (1997) 
Belgique/Frarvce/Luxemburg: Wallonie-Lorraine-
Luxemburg (1996) 
Belgique/France: Ardennes (1996) 
France/Belgique/Belgie: Nord-Pas-de Calais/ Vlaanderen 
(1996) 
France/Belgique/Belgie: Wallonie/Nord-Pas-de-Calais/ 
Picardie (1996) 
France/Espana (1996) 
France/Italia: Corse/Sardegna (1996) 
France/Italia: Corse/Toscana (1996) 
France/United Kingdom: Haute-Normandie, Picardie og 
East Sussex (1996) 
France/United Kingdom: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) 
Italia/France (1996) 
Deutschland/France/Suisse. Oberrhein-centre-sud (1995) 
Deutschland/France: Rheinland-Pfalz/Saarland/ Lorraine 
(1995) 
France/Dmilschland PAMINA(1995) 
France/Suisse Franche-Comte' (1995) 
France/Suisse Rhone-Alpes (1995) |i|<||i^il 
10,1 
28,1 
8,6 
16,1 
2,2 
21,7 
3,1 
16,9 
7,2 
291,5 
21,7 
45,7 
3,7 
73,5 
7,2 
15,3 
6,1 
173,2 
126,2 
14,0 
6,5 
18,5 
16,4 
15,1 
20,9 
22,8 
17,0 
14,7 
17,6 
9,7 
20,5 
26,6 
220,4 
3.226,2 
426,7 
62,2 
27,8 
38,3 
148,4 
142,6 
71,8 
58,2 
80,8 
95,3 
159,1 
51,4 
46,5 
22,1 
14,2 
lT,"6 : $F***itte<:: 
llliill 
3,1 
4,8 
3,9 
5,1 
1,1 
10,0 
1,5 
8,5 
2.2 
86,2 
5,1 
14,4 
1,8 
31,1 
2,5 
5,2 
2,2 
62,3 
39,5 
5'3 
3.5 
5,3 
5,3 
5,3 
7,0 
8,9 
7,0 
7,0 
7,6 
4,9 
7,0 
7,0 
80,5 
1.353,1 
'137,1 
30,2 
12,5 
18,0 
71,5 
62,4 
33,7 
18,6 
34,1 
45,1 
57,0 
25,2 
23,3 
11.1 
7,1 
5,4 Fornltgtelser 
i||||p||||| 
0,0 
0,8 
2,8 
1,0 
0,0 
0,6 
0,0 
2,6 
0,0 
13,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
0,0 
0,2 
30,3 
5.3 
3,0 
5,3 
4,3 
3,9 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
iTe 
0,4 
0,0 
0,6 
23,8 
183,4 
15,5 
0,0 
0,0 
1,1 
0.0 
10,3 
0,6, 
6,0 
0,0 
0,6 
0,0 
-0,5 
0,0 
1,0 
"6,0 
6,6 |i||||||i^97|| 
3,1 
4,8 
3,9 
5,1 
1,1 
10,0 
1,5 
8,5 
2,2 
84,5 
5,1 
14,4 
1,8 
31,1 
2,5 
5,2 
2,2 
62,3 
37,3 
5,3 
3,0 
5,3 
4.3 
3,9 
7,0 
8,9 
7,0 
7,0 
7.0 
4,9 
7,0 
7,0 
77,6 
800,2 
15,5 
26.2 
12,5 
18,0 
10,0 
19,1 
33,1 
18,2 
34,1 
7,6 
15,1 
22,9 
23,3 
11,1 
7,1 
4,3 i" % 
100% 
100%, 
100% 
1007o 
100% 
100%, 
100%, 
100% 
100%, 
98% 
100%, 
100%, 
100%, 
100% 
100%, 
100%, 
100%, 
100% 
94%, 
100% 
86% 
100% 
80% 
74% 
100",, 
100% 
100% 
100% 
100",, 
100",, 
100"., 
100",, 
96% 
59% 
11% 
87% 
100% 
100°., 
14",, 
31 %, 
98%. 
98%, 
100% 
17% 
26%, 
91% 
100%, 
100"., 
100% 
80"/,, eatalinger 
| 1997 
0,0 
0,0 
0,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
6,6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
0,0 
0,0 
0,4 
1.3 
2,7 
1.5 
2.7 
2,1 
2.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,5 
0.1 
0.0 
0,0 
11,5 
108,7 
0,0 
1.4 
0,0 
0,5 
1,5 
7,2 
0,2 
0,0 
0.0 
0.3 
0,0 
0,4 
0.0 
0.3 
0,0 
0,0 Better 
1994-1997 
m 
1,6 
2,0 
1,2 
2,0 
0,6 
4,7 
0,8 
2,9 
1,1 
41,8 
2,6 
7,2 
0,9 
15,6 
1,2 
1,6 
0,7 
29,7 
47 
2,7 
1,5 
2.7 
2,1 
2.0 
2,1 
2.7 
2.1 
2.1 
2.1 
2.4 
2.1 
2,2 
28,71 
369.8 
0,0 
13.5 
3,7 
9.0 
6.5 
11." 
10.1 
5,5 
10,2 
3.8 
7,5 
I 7,4 
3,3 
1.3 III!! 
ilii 50% 
42%, 
30% 
40% 
50%, 
47% 
50%, 
35% 
50% 
48% 
50% 
50% 
50%, 
50% 
49% 
30% 
34 %> 
48% 
12% 
':;i':ii:.i.\i;':: 
50% 
43% 
50% 
40% 
37% 
30% 
30% 
30% 
30",, 
30%, 
4H".. 
30%, 
32%. 
36% 
27% 
; • 
0% 
45% 
30% 
50%, 
9% 
'?% 
37%-
29% 
30% 
8%, 
13% 
29% 
,n%, 
30%, 
31% 
24%, 
IRELAND 
Programmer 
(9odtand*fs««4ir) 
Mail""' '•••""""• "•' ,,m """"".................... 
OP rekmskbistand(1996) 
SP Tallacjht hospital (1995) 
OI' 1 .uiillnui, udvikliiKi ,il IfinildiV-liiMei (1!)!M) 
Ol'l nk.iliKlviklinij (1!i:i4) 
OP Imtustli (195)4) 
OF' l.ihveivslnfraslriikturer (1994) 
OPl"iskeri(1994) 
OP Menneskelige ressourcer (1994) 4>fttt(0St, 
12,6 
131,3 
i H1(;,(; 
442,2 
1 872,6 
346,9 
170,3 
4 670,1 &F-SfMK« 
m 
9,5 
39.4 
9.1.1,1 
•xv.?,n 
1 043,3 
109,7 
79,1 
1 789,1 fafpKgtelititr 
0,0 
0,0 
277,11 
15,1 
30,8 
21,6 
23,3 
26~5,1 A»r?xltyMsftr 
1994-1897 
$ 
9,5 
39,4 
784,1', 
141,1 
599,2 
48,9 
53,1 
1 120,2 100% 
100%, 
84'",, 
54%. 
57%, 
45%, 
67%, 
63% d»t*)to0*r 
Ifff 
'" "" 
0,0 
0,0 
120,5 
52,4 
157,4 
19,0 
23,7 
297,4 ifertsiinQftr 
1994*199* 
,„, ffity 
2,8 
31,5 
riUV'l 
125,5 
520,6 
41,2 
47,6 
1 057,8 "it " 
30% 
H0"„ 
fin's, 
48"',, 
50%. 
387a 
60%, 
59%, 
199 
:£v>$:#:£:;:::&:#^ 
OP Miljotjenester (1994) 
OP Turisme (1994) 
OP Transport (1994) 
Teknisk bistand 
IALT 
mm 
(gadfc*nde£s«XBr) 
,At>AI*T 
Ireland (1995) 
SttPLOt 
Ireland (1994) 
mm* Teknisk bistand nationalt net (1997) 
Ireland (1995) 
1 alt 
PW& 
Ireland (1994) 
SMV 
Ireland (1995) 
m*x Ireland (1993) 
URBAN 
Ireland (1996) 
IALT 
9&&tL 
Ireland/Northern Ireland (1995) 
WTGRRSG/R606N 
Ireland/United Kingdom Northern Ireland (1995) 
Ireland/United Kingdom: Wales (1995) :yWyyyWyl 
125,6 
848,4 
1.426,6 
0,5 
11.863,7 
$*ml#tø 
37,3 
117,1 
1,5 
166,7 
168,2 
14,4 
66.1 
22,9 
27,7 
463,6 
412,4 
265,7 
""" 146,9 :-9F*t#tt«r: 
llllllli 
78,0 
463,4 
900,8 
0,5 
6.708,4 
;„„„„$}, 
27,8 
88,6 
1,1 
68,4 
69,6 
7,8 
28,8 
11,5 
20,8 
254,8 
301,7 
160,2 
8476" Fdrpllgtel^r 
l|§|$$$|g§g$ 
0,0 
87,5 
0,0 
0,3 
721,6 
Forpltøt%l**r 
1997 
6.9 
12.4 
1,1 
0,0 
1,1 
0.0 
0.0 
3.7 
10,4 
34,6 
53,3 
35,9 
" 1376 llliiiliil 
34,0 
256,4 
496,3 
0,5 
3.583,1 
1994-1997 
M,MM.„!$„„„„„ 
14,3 
41,8 
1,1 
7,5 
8,6 
7,2 
28,8 
11,8 
12,2 
124,7 
176,3 
64,0 
25,4 Jill! 
IHli 44% 
55%, 
557o 
100%, 
63% 
•%• i 
51% 
47%, 
100%, 
11%, 
12% 
91%, 
100%, 
103"/,, 
59% 
49% 
58% 
40%, 
30"., Betallrtger 
llllllli 
1,2 
74,1 
146,6 
0,1 
892,4 
8*t&Httger 
1997 
6,6 
16,9 
0,3 
0,0 
0,3 
2.3 
13,2 
4,1 
3,1 
46,6 
812 
0.5 
14,2 fletaH*tg*r 
1994-1997 
liliili 32,0 
224,0 
466,3 
0,1 
3.162,8 
«etating*r 
1994-1997 
Mi.MiiftLiiu. 
12,6 
33,9 
0,3 
3,8 
4,1 
3,6 
21.9 
8,2 
4.0 
88,1 
136.6 
14.6 
20.1 iiiii 
MM 41%, 
48%, 
52% 
21%, 
66% 
% 
45%, 
: 
38%, 
30% 
5%, 
6% 
, 
46%, 
; 
76% 
71% 
19% 
36% 
I 
45% 
9%, 
24% 
ITALIA 
Reglonale OP'er 
OPPianura(3)(1997) 
QT Brindisi (kriseramt omrade) (3) (1997) 
QT Crotone (3) (1996) 
QT Manfredonia (3) (1996) 
OPAbruzzo(1995) 
OPAbruzzo(1)(1995) 
OP Calabria (1) (1995) 
OP Campania (1995) 
SP>ort de Qioia Tauro (3) (1995) 
OPPuglia(1995) 
OPSicilia(1995) 
OPBasilicata(1994) 
OP Calabria (1994) 
OPMolise(1994) 
OPSardegna(1994) 
Tvasrregionale OP'er 
OPMil)0(3)(1997) 
OP Lutthavnsinfrastrukturer (3) (1997) 
OP Parkprojekter (2) (1997) 
GT Litter®re parker (3) (1997) 
OPCivillorsvar(3)(1997) 
OP Stotte til producentorganisationer i trugt- og 
gronsagssektoren (1) (1997) 
OP "MEGA II" (1996) 
OPEnergi(3)(l996) 
OP Vejtranspoilinlrastruklurer (3) (1996) 
OP Industti og service (1995) 
OP Vandressourcer (1995) 
OP Turisme (1995) 
OP IMlnrtdelse at kendskabet til landbrugel (1) (1995) 
OP "SOS" beskoBttigelse (1994) 
OP Teknisk bistand (2) (1994) 
OP Uddannelse al undervisere (1994) 
OP Uddunnekse af migranter (1994) 
OP Undeivisningsminisleiiot (1994) 
OPFiskeii(1994) 
OP Forskning - udvikling (1994) ii:$jmWtf*i:: 
||$|§$g| 
55,3 
73,2 
90,9 
60,6 
365,7 
187,6 
502,0 
2 964,9 
120,0 
2409,6 
2.560,1 
1.125,0 
1.313,9 
523,5 
1.808,6 
107,1 
10,01 
69,9 
29,3 
120,3 
8,2 
120,0 
485.0 
498,0 
5.359,1 
2 008,3 
274,9 
231,4 
474,3 
101,3 
245,3 
32.0 
471,0 
477,8 
1.258,2 lllfiilll 
25,0 
25,0 
35,0 
25,0 
165,5 
93,9 
241,0 
1.376,7 
40,0 
1 148,4 
1.337,2 
583,2 
580,3 
292,0 
967,1 
48.61 
5,0 
52.4 
18,0 
60,0 
4,1 
72.0 
170.0 
249,0 
2.592,7 
871.0 
130,0 
162.0 
355.7 
76,0 
184,0 
24,0 
300,0 
238,9 
784,0 r«r*«at»i«*r 
25,0 
25.0 
0.0 
0,0 
0,0 
-1.4 
31,1 
278,4 
0.0 
348,4 
395,1 
188,7 
166,8 
93,9 
192,6 
5.71 
5,0 
26,2 
18,0 
20,0 
0,0 
18,0 
0.0 
0,0 
509,4^ 
197,8 
0,0 
13.0 
144,7 
30,9' 
74,9 
4,8 
85,2 
31,4 
269,1 Forj.llflt«l*«r 
25,0 
25,0 
35.0 
25.0 
165,5 
92,5 
107.3 
455.6 
40,0 
552,1 
715,3 
352,1 
290.8 
153.6 
461,7 
5,7 
5,0 
26.2 
18.0 
20,0 
0,0 
21.7 
45,3 
28,8 
2.513,3 
453,2 
22,2 
78,9 
177,4 
37,9 
91,8 
11.0 
1 73,7 
98,0 
335,0 l|l'l?*-!";l 
100% 
100% 
100% 
100% 
100°., 
96",. 
45",. 
33".. 
100%, 
48"„ 
53%, 
60".. 
50".. 
53%, 
48".. 
12%, 
100"., 
50"/,. 
100"',, 
33% 
0% 
30%1 
277o 
12%, 
97%, 
52"/., 
17% 
49%, 
50% 
50% 
50% 
46%, 
!>B%, 
41% 
43%, mmr'-1; 
0,0 
" " "o.o1 
10.5 
0,0 
43,5 
27,1 
33.3 
59.5 
12.0 
194.0 
243,6 
141.9 
23.0 
57,8 
149.2 
.' 0 
2 5 
13.1 
0,0 
10,0 
0,0 
oTol 
0,0 
0,0 
7,8 
76,6 
0,0 
25,1 
55.4 
5,5 
o|o 
2,4 
90.2 
21,8 
129^2 tort»8«ger 
199*1*97 
0.0 
0.0 
10,5 
12.5 
11 7.6 
74,4 
75,1 
149,3 
32.0 
286,9 
450.3 
236.3 
103.2 
96.9 
286,0 
.":> 
2 5 
1.1,1 
0.0 
10,0 
0,0 
1.8 
22,7 
14,4 
1 707,4 
204,2 
11,1 
68,4 
71,7 
9,0 
8,5 
15,5 
133,9 
57,0 
162,1 ••'%'•:•:] 
0% 
0% 
30% 
50%, 
71%, 
79",. 
31".. 
11%, 
80% 
25% 
.«",, 
41"„ 
18%. 
33% 
;<o% 
ti%. 
Ml",. 
25".. 
0%, 
17%, 
0% 
3% 
13%, 
6% 
66%, 
'23% 
9% 
42%. 
20%, 
12%, 
5%, 
2/%. 
45"/,, 
24%, 
21 %, 
(1 ) Enkeltfonds-OP - EUGFL 
(2) Enkelttonds-OP - ESF 
(3) Enkelttondsintervention - EFRU 
200 ;";*v:;::*&:;:;':^ 
OP MiljBtienester (1994) 
OP Turisme (1994) 
OP Transport (1994) 
Teknisk bistand 
IALT 
mm 
($odk*nde£s«XBr) 
W>AI*t 
Ireland (1995) 
SttPLOt 
Ireland (1994) 
mm* Teknisk bistand nationalt net (1997) 
Ireland (1995) 
1 alt 
PW& 
Ireland (1994) 
SMV 
Ireland (1995) 
m*x Ireland (1993) 
URBAN 
Ireland (1996) 
IALT 
9&&tL 
Ireland/Northern Ireland (1995) 
WTGRRSG/R60BN 
Ireland/United Kingdom Northern Ireland (1995) 
Ireland/United Kingdom: Wales (1995) :yWyyyWyl 
125,6 
848,4 
1.426,6 
0,5 
11.863,7 
$*ml#tø 
37,3 
117,1 
1,5 
166,7 
168,2 
14,4 
66.1 
22,9 
27,7 
463,6 
412,4 
265,7 
""" 146,9 :-9F«rt#tt«r: 
llllllli 
78,0 
463,4 
900,8 
0,5 
6.708,4 
;„„„„$}, 
27,8 
88,6 
1,1 
68,4 
69,6 
7,8 
28,8 
11,5 
20,8 
254,8 
301,7 
160,2 
8476" Fdrpllgtel^r 
l|§|$$$|g§g$ 
0,0 
87,5 
0,0 
0,3 
721,6 
Forpltøt%l**r 
1997 
6.9 
12.4 
1,1 
0,0 
1,1 
0.0 
0.0 
3.7 
10,4 
34,6 
53,3 
35,9 
" 1376 llliiiliil 
34,0 
256,4 
496,3 
0,5 
3.683,1 
Fort>«aW««r 
1994-1997 
M,MM.„!$„„„„„ 
14,3 
41,8 
1,1 
7,5 
8,6 
7,2 
28,8 
11,8 
12,2 
124,7 
176,3 
64,0 
25,4 iiiiii 
IHli 44% 
55%, 
557o 
100%, 
63% 
•%• i 
51% 
47%, 
100%, 
11%, 
12% 
91 % 
100%, 
103"/,, 
59% 
49% 
58% 
40%, 
30"., Betallrtger 
llllllli 
1,2 
74,1 
146,6 
0,1 
892,4 
8*t&Httger 
1997 
6,6 
16,9 
0,3 
0,0 
0,3 
2.3 
13,2 
4,1 
3,1 
46,6 
812 
0.5 
14,2 fletaH*tg*r 
1994-1997 
liliili 32,0 
224,0 
466,3 
0,1 
3.162,8 
«etating*r 
1994-1997 
MI.MIlftLllll. 
12,6 
33,9 
0,3 
3,8 
4,1 
3,6 
21.9 
8,2 
4.0 
88,1 
136.6 
14.6 
20.1 iiiii 
MM 41%, 
48%, 
52% 
21%, 
66% 
% 
45%, 
: 
38%, 
30% 
5%, 
6% 
, 
46%, 
; 
76% 
71% 
19% 
36% 
• 
45% 
9%, 
24% 
ITALIA 
Reglonale OP'er 
OPPianura(3)(1997) 
GT Brindisi (kriseramt omrade) (3) (1997) 
GT Crotone (3) (1996) 
GT Manfredonia (3) (1996) 
OPAbruzzo(1995) 
OPAbruzzo(1)(1995) 
OP Calabria (1) (1995) 
OP Campania (1995) 
SP>ort de Gioia Tauro (3) (1995) 
OPPuglia(1995) 
OPSicilia(1995) 
OPBasilicata(1994) 
OP Calabria (1994) 
OPMolise(1994) 
OPSardegna(1994) 
Tvasrregionale OP'er 
OPMil)0(3)(1997) 
OP Lutthavnsinf rastrukturer (3) (1997) 
OP Parkprojekter (2) (1997) 
GT Litter®re parker (3) (1997) 
OPCivillorsvar(3)(1997) 
OP Stotte til producentorganisationer i frugt- og 
gronsagssektoren (1) (1997) 
OP "MEGA II" (1996) 
OPEnergi(3)(l996) 
OP Vejtranspoilinlrastruklurer (3) (1996) 
OP Industti og service (1995) 
OP Vandressourcer (1995) 
OP Turisme (1995) 
OP Udhirtdelse af kendskabet til landbrugel (1) (1995) 
OP "SOS" beskoBftigelse (1994) 
OP Teknisk bistand (2) (1994) 
OP Uddannelse af undervisere (1994) 
OP Llddunnelse af migranter (1994) 
OP Undeivisningsminisleiiot (1994) 
OPFiskeii(1994) 
OP Forskning - udvikling (1994) ii:$jmWtf*i:: 
||$|§$g| 
55,3 
73,2 
90,9 
60,6 
365,7 
187,6 
502,0 
2 964,9 
120,0 
2409,6 
2.560,1 
1.125,0 
1.313,9 
523,5 
1.808,6 
107,1 
10.01 
69,9 
29,3 
120,3 
8,2 
120,0 
485.0 
498,0 
5.359,1 
2 008,3 
274,9 
231,4 
474,3 
101,3 
245,3 
32.0 
471,0 
477,8 
1.258,2 lllfiilll 
25,0 
25,0 
35,0 
25,0 
165,5 
93,9 
241,0 
1.376,7 
40,0 
1 148,4 
1.337,2 
583,2 
580,3 
292,0 
967,1 
48.61 
5,0 
52.4 
18,0 
60,0 
4,1 
72.0 
170.0 
249,0 
2.592,7 
871.0 
130,0 
162.0 
355.7 
76,0 
184,0 
24,0 
300,0 
238,9 
784,0 r«r*«at»i«*r 
25,0 
25.0 
0.0 
0,0 
0,0 
-1.4 
31,1 
278,4 
0.0 
348,4 
395,1 
188,7 
166,8 
93,9 
192,6 
5.71 
5,0 
26,2 
18,0 
20,0 
0,0 
18,0 
0.0 
0,0 
509,4^ 
197,8 
0,0 
13.0 
144,7 
30,9' 
74,9 
4,8 
85,2 
31,4 
269,1 Forj.llflt«l*«r 
25,0 
25,0 
35.0 
25.0 
165,5 
92,5 
107.3 
455.6 
40,0 
552,1 
715,3 
352,1 
290.8 
153.6 
461,7 
5,7 
5.0 
26.2 
18.0 
20,0 
0,0 
21.7 
45,3 
28,8 
2.513,3 
453,2 
22,2 
78,9 
177,4 
37,9 
91,8 
11.0 
1 73,7 
98,0 
335,0 l;i':?*::i.ij:| 
100% 
100% 
100% 
100% 
100°., 
96",. 
45",. 
33".. 
100%, 
48"„ 
53%, 
60".. 
50".. 
53%, 
48".. 
12%, 
100"., 
50"/,. 
100"',, 
33% 
0% 
30%1 
277o 
12%, 
"97% 
52"/., 
17% 
49%, 
50% 
50% 
50% 
46%, 
!>B%, 
41% 
43%, mmr'-1; 
0,0 
" " "o.o1 
10.5 
0,0 
43,5 
27,1 
33.3 
59.5 
12.0 
194.0 
243,6 
141.9 
23.0 
57,8 
149.2 
.• 0 
2 5 
13.1 
0,0 
10,0 
0,0 
oTol 
0,0 
0,0 
7,8 
76,6 
0,0 
25,1 
55.4 
5,5 
o|o 
2,4 
90.2 
21,8 
129|2 tort»8«ger 
1*9*1997 
i.-,;i'„'i^vi •!,''„ 
0.0 
0.0 
10,5 
12.5 
117.6 
74,4 
75,1 
149,3 
32.0 
286,9 
450.3 
236.3 
103.2 
96.9 
286,0 
.":> 
2 5 
1.1,1 
0.0 
10,0 
0,0 
1.8 
22,7 
14,4 
1 707,4 
204,2 
11,1 
68,4 
71,7 
9,0 
8,5 
15,5 
133,9 
57,0 
162,1 ••'%'•:•:] 
0% 
0% 
30% 
50%, 
71%, 
79",. 
31".. 
11%, 
80% 
25% 
.«",, 
41"„ 
18%. 
33% 
;<o% 
ti%. 
50% 
25".. 
0%, 
17%, 
0% 
3% 
13%, 
6% 
66%, 
'23% 
9% 
42%. 
20%, 
12%, 
5"/„ 
2/",. 
45"/,, 
24%, 
21 %, 
(2) Enkeltfonds-OP - ESF 
(3) Enkeltfondsintervention - EFRU 
200 
OP Telekommunikation (1994) 
OP Jernbanetransport (1994) 
Teknisk bistand 
I alt 
»W3 
SPD Emilia-Romagna 1997-1999 (1997) 
SPD Friuli-Venezia Giulia 1997-1999 (1997) 
SPD Lazio 1997-1999 (1997) 
SPD Liguria 1997-1999 (1997) 
SPD Lombardia 1997-1999 (1997) 
SPD Marche 1997-1999 (1997) 
SPD Umbria 1997-1999 (1997) 
SPD Piemonte 1997-1999 (1997) 
SPD Toscana 1997-1999 (1997) 
SPD Valle d'Aosta 1997-1999 (1997) 
SPD Venogo 1997-1999 (1997) 
SPD Emilia-Romagna 1994-1996 (1994) 
SPD Friuli-Venezia Giulia 1994-1996 (1994) 
SPD Lazio 1994-1 996 (1994) 
SPD Liguria 1994-1996 (1994) 
SPD Lombardia 1994-1996 (1994) 
SPD Marche 1994-1996 (1994) 
SPD Umbria 1994-1996 (1994) 
SPD Piemonte 1994-1996 (1994) 
SPD Toscana 1994-1996 (1994) 
SPD Valle d'Aosta 1994-1996 (1994) 
SPD Venogo 1994-1996 (1994) 
1 alt 
WSIi#-3;!::£l:£^ 
Regionale OP'er 
OPAbni?zo(1997) 
OP Bolzano (1994) 
OP Emilia-Romagna (1994) 
OP Friuli-Venezia Giulia (1994) 
OP Lazio ({994) 
OP Liguria "(1994) 
OP Lombardia (1994) 
OP Marche (1994) 
OP Umbria (1994) 
OP Piemonte (1994) 
OP Toscana (1994) 
OP Trento (1994) 
OP Valle d'Aosta (1994) 
OP Venogo (1994) 
Tvserregionale OP'er 
Tvaerregionalt OP (1997) 
OP Nyskabende aktioner (1994) 
OP Teknisk bistand 0994) 
OP Uddannelse( 19947 
1 alt 
MAI 4 
SPD Arbejdsministeriet (1994) 
M*l $Man<ftrug 
Regionale OP'er 
OP Bolzano F. 867/90 (1996) 
OP Emilia-Romagna F. 866/90(19967 ' " 
OP Friuli-Venezia Giulia F 866/90(1996) 
OP Friuli-Venezia Giulia F 867/90 (1996) 
OP Lazio F 866/90(1996) 
OP Lazio F 867/90 (1996) 
OP Liguria F 866/90 (1996) 
OP Liguria F 867/90 (1996) 
OP Lombardia F. 866/90 (1996) 
OP Lombardia F 867/90 (1996) 
OP Marche F 866/90 (1996) 
OP Marche F 86 7/90(1996) 
OP Marche Water Zoo F 866/90 (1996) 
OP Umbria F 866/90(1996) 
OP Umbria F 867/90 (1996) 
OP Piemonte F 866/90(1996) 
OP Piemonte F 867/90(1996) 
OP Toscana F HfiC/'JO (1996) 
OP Toscana F- 867/90(1996) 
OP llolitol Hlili/ll()(1 !)!)(1) Saw We 
1.076,1 
1.981,6 
1,1 
29.600,9 
41,0 
110,1 
187,1 
339,7 
88,2 
86,1 
125,6 
976,4 
511,2 
30,5 
303,6 
39,3 
59,0 
158,4 
219,2 
73,2 
32,0 
37,3 
449,1 
403,1 
1,6 
152,7 
4.424,4 
45,8 
54,4 
409,8 
118,6 
271,7 
94,0 
389,1 
81,7 
67,7 
271,6 
145,8 
62,7 
30,1 
240,7 
60,3 
118,9 
"77,8 
456,8 
2.997,6 
903,7 
1,6 
44,2 
13,3 
"" T.7 
32,1 
2,7 
7,5 
1,1 
132,6 
4,6 
62,7 
1,2 
3,2 
20,4 
"~ Y.6 
82,7 
4,8 
53,0 
4,1 
.«),H illill 
376,7 
791,0 
1,1 
14.500,8 
14,2 
39,2 
76,9 
129,5 
34,0 
31,0 
53,1 
309,5 
158,9 
13,5 
107,8 
12.0 
14,1 
59,0 
81,6 
21,1 
12,3 
17,4 
143,4 
113,6 
0,6 
48,9 
1.491,8 
21,2 
24,5 
184,4 
53,4 
122,3 
42^3 
175,1 
36,8 
30,5 
122,2 
65,6 
28,2 
12,4 
108,3 
27,1 
53,5 
3576 
205,6 
1.348,4 
406,7 
0,4 
8,8 
3,4 
0,5 
8.0 
0,7 
2,3 
0,3 
26,5 
1,2 
16,3 
0,3 
0,8 
4,1 
0^4 
15,2 
1,2 
10,0 
1,0 
i;,.1. ForpKgfcfcer 
1111*111111 
85,7 
259,5 
0,5 
3.543,3 
14,2 
28,0 
14,8 
41,4 
34,0 
31,0 
17,0 
99,0 
50,9 
13,5 
49,5 
0,0 
-2,8 
6,5 
16,4 
-2,0 
0,0 
-3,8 
14,6 
0,0 
0,1 
0,0 
422,3 
6,4 
9,3 
24,7 
20,3 
59.9 
" "7.2 
85,8 
17,8 
9,6 
23,2 
22,0 
5.0 
1,5 
36,3 
27,1 
21,1 
" ~13,8 
81,2 
472,2 
164,4 
0,0 
0,0 
6.0 
"o",0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 ^rpKflt*l«r 
l$|$l§^ll 
lllllllll 
301,6 
644,7 
1,1 
8.606,8 
14,2 
28,0 
14,8 
41,4 
34,0 
31,0 
17,0 
99,0 
50,9 
13*5 
49,5 
12,0 
18,5 
59,0 
81,6 
21,1 
16,6 
24,8 
143,4 
113.6 
3.3 
48,9 
936,3 
6.4 
1 h,,' 
99,3 
34,1 
78,2 
27,0 
112,0 
23,5 
19,5 
78,2 
42,0 
18,1 
6,3 
69,3 
27,1 
30,2 
19,8 
116,0 
822,6 
263,3 
0,4 
8,8 
3,4 
0,5 
8,6 
0,7 
2,3 
0,3 
26,5 
1,2 
16,3 
0,3 
0,8 
4,1 
0^4 
15,2 
1,2 
10,0 
1,0 
1;,!, I::*;::: 
80% 
82% 
100% 
59% 
100% 
71% 
19% 
32% 
100% 
100% 
32% 
32% 
32% 
100% 
46% 
100%J 
T 131% 
100% 
100% 
100% 
135% 
142% 
100% 
100% 
599% 
100% 
63% 
;*0% 
04% 
M",. 
ci4",. 
64% 
64% 
64% 
64% 
64% 
64%l 
64% 
64% 
51% 
64% 
100°.. 
56",. 
56% 
50% 
61% 
65% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
106% 
100"/,. 
100% 
100'%. 
100"-,, 
1 ()()"„ iliiW! 
91,3 
62,0 
0,2 
1.591,3 
7,1 
0,0 
0,0 
20,7 
17,0 
15,5 
8,5 
49,5 
25,4 
6,8 
24,8 
0.0 
-1,7 
0,0 
' 0,0 
0.0 
-4,4 
-7,4 
56,3 
48,1 
-2,8 
0,0 
263,6 
9,3 
0.0 
15,1 
24,7 
11.4 
0.0 
6,9 
3.4 
18,4 
14.1 
7,1 
3,7 
7,3 
13.6 
4,8 
0.0 
18,1 
161,0 
857 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
6~6 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 1834-1687 
264,0 
370,2 
0,3 
5.072,9 
7,1 
0,0 
0,0 
20,7 
17,0 
15,5 
8,5 
49,5 
25,4 
6,8 
24.8 
6,0 
10,3 
26,3 
49,5 
11,6 
6,1 
10,1 
102,8 
85,8 
0,2 
24.5' 
608,6 
•12 
14,2 
59,5 
22,0 
33,9 
1" 1 
_ 1?'1 
I *•*, 
h M 
51,8 
24,1 
16,7 
4,9 
23.8 
13,6 
i',3 
3.0 
as. 4 
363,6 
135.1 
0,1 
i!o 
0,2 
"2.4 
0,2 
07 
0,1 
8.0 
0,4 
4,9 
0,1 
0,4 
1,2 
0.1 
4,6 
0,4 
3,0 
0,3 
2,0 ;7:^':7 
43«1) 
70% 
47% 
28% 
36% 
50% 
0% 
0% 
16% 
50% 
50% 
16% 
16% 
16% 
50% 
23% 
50% 
73% 
45% 
61% 
55% 
50% 
58% 
72% 
76% 
42% 
50% 
34% 
1NV 
58% 
;«2'\. 
41% 
28% 
40% 
-% 
2~% 
2{*% 
42V 
37% 
59% 
39% 
22% 
50% 
17% 
8% 
IT'S. 
27% 
" ' 
33% 
30% 
30% 
30% 
30% 
" 30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30"A. 
30% 
:«)% 
:¥)"/,. 
201 OP Telekommunikation (1994) 
OP Jernbanetransport (1994) 
Teknisk bistand 
I alt 
»W3 
SPD Emilia-Romagna 1997-1999 (1997) 
SPD Friuli-Venezia Giulia 1997-1999 (1997) 
SPD Lazio 1997-1999 (1997) 
SPD Liguria 1997-1999 (1997) 
SPD Lombardia 1997-1999 (1997) 
SPD Marche 1997-1999 (1997) 
SPD Umbria 1997-1999 (1997) 
SPD Piemonte 1997-1999 (1997) 
SPD Toscana 1997-1999 (1997) 
SPD Valle d'Aosta 1997-1999 (1997) 
SPD Venogo 1997-1999 (1997) 
SPD Emilia-Romagna 1994-1996 (1994) 
SPD Friuli-Venezia Giulia 1994-1996 (1994) 
SPD Lazio 1994-1 996 (1994) 
SPD Liguria 1994-1996 (1994) 
SPD Lombardia 1994-1996 (1994) 
SPD Marche 1994-1996 (1994) 
SPD Umbria 1994-1996 (1994) 
SPD Piemonte 1994-1996 (1994) 
SPD Toscana 1994-1996 (1994) 
SPD Valle d'Aosta 1994-1996 (1994) 
SPD Venogo 1994-1996 (1994) 
1 alt 
WSIi#-3;!::£l:£^ 
Regionale OP'er 
OPAbni?zo(1997) 
OP Bolzano (1994) 
OP Emilia-Romagna (1994) 
OP Friuli-Venezia Giulia (1994) 
OP Lazio ({994) 
OP Liguria "(1994) 
OP Lombardia (1994) 
OP Marche (1994) 
OP Umbria (1994) 
OP Piemonte (1994) 
OP Toscana (1994) 
OP Trento (1994) 
OP Valle d'Aosta (1994) 
OP Venogo (1994) 
Tvsrregionale OP'er 
Tvaerregionalt OP (1997) 
OP Nyskabende aktioner (1994) 
OP Teknisk bistaridO 994) 
OP Uddannelse( 19947 
1 alt 
MAI 4 
SPD Arbejdsministeriet (1994) 
M*l fcfcntfvug 
Regionale OP'er 
OP Bolzano F. 867/90 (1996) 
OP Emilia-Romagna F 866/96(19967 
OP Friuli-Venezia Giulia F 866/90(1996) 
OP Friuli-Venezia Giulia F 867/90 (1996) 
OP Lazio F 866/90(1996) 
OP Lazio F 867/90 (1996) 
OP Liguria F 866/90 (1996) 
OP Liguria F 867/90 (1996) 
OP Lombardia F. 866/90 (1996) 
OP Lombardia F 867/90 (1996) 
OP Marche F 866/90 (1996) 
OP Marche F 86 7/90(1996) 
OP Marche Water Zoo F 866/90 (1996) 
OP Umbria F 866/90(1996) 
OP Umbria F 867/90 (1996) 
OP Piemonte F 866/90(1996) 
OP Piemonte F 867/90(1996) 
OP Toscana F HfiC/'JO (1996) 
OP ToscanaF 867/90(1996) 
OP llolitol Hliii/110 (199(1) Sam We 
:;;;:;bh^r>:j^fcS: 
1.076,1 
1.981,6 
1,1 
29.600,9 
41,0 
110,1 
187,1 
339,7 
88,2 
86,1 
125,6 
976,4 
511,2 
30,5 
303,6 
39,3 
59,0 
158,4 
219,2 
73,2 
32,0 
37,3 
449,1 
403,1 
1,6 
152,7 
4.424,4 
45,8 
54,4 
409,8 
118,6 
271,7 
94,0 
389,1 
81,7 
67,7 
271,6 
145,8 
62,7 
30,1 
240,7 
60,3 
118,9 
"77,8 
456,8 
2.997,6 
903,7 
1,6 
44,2 
13,3 
"" T.7 
32,1 
2,7 
7,5 
1,1 
132,6 
4,6 
62,7 
1,2 
3,2 
20,4 
"~ Y.6 
82,7 
4,8 
53,0 
4,1 
.10,8 illill 
376,7 
791,0 
1,1 
14.500,8 
14,2 
39,2 
76,9 
129,5 
34,0 
31,0 
53,1 
309,5 
158,9 
13,5 
107,8 
12.0 
14,1 
59,0 
81,6 
21,1 
12,3 
17,4 
143,4 
113,6 
0,6 
48,9 
1.491,8 
21,2 
24,5 
184,4 
53,4 
122,3 
A2.3 
175,1 
36,8 
30,5 
122,2 
65,6 
28,2 
12,4 
108,3 
27,1 
53,5 
3576 
205,6 
1.348,4 
406,7 
0,4 
8,8 
3,4 
0,5 
8.0 
0,7 
2,3 
0,3 
26,5 
1,2 
16,3 
0,3 
0,8 
4,1 
0^4 
15,2 
1,2 
10,0 
1,0 
i;,.1. ForpKgfcfcer 
1111*111111 
85,7 
259,5 
0,5 
3.543,3 
14,2 
28,0 
14,8 
41,4 
34,0 
31,0 
17,0 
99,0 
50,9 
13,5 
49,5 
0,0 
-2,8 
6,5 
16,4 
-2,0 
0,0 
-3,8 
14,6 
0,0 
0,1 
0,0 
422,3 
6,4 
9,3 
24,7 
20,3 
59.9 
" "7.2 
85,8 
17,8 
9,6 
23,2 
22,0 
5,0 
1,5 
36,3 
27,1 
21,1 
" ~13,8 
81,2 
472,2 
164,4 
0,0 
0,0 
0.0 
"6,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 p6rj)«flt*«er l$|$l§^ll 
lllllllll 
301,6 
644,7 
1,1 
8.606,8 
14,2 
28,0 
14,8 
41,4 
34,0 
31,0 
17,0 
99,0 
50,9 
13*5 
49,5 
12,0 
18,5 
59,0 
81,6 
21,1 
16,6 
24,8 
143,4 
113.6 
3.3 
48,9 
936,3 
6.4 
1 h, / 
99,3 
34,1 
78,2 
27,0 
112,0 
23,5 
19,5 
78,2 
42,0 
18,1 
6,3 
69,3 
27,1 
30,2 
19,8 
116,0 
822,6 
263,3 
0,4 
8,8 
3,4 
0,5 
8,6 
0,7 
2,3 
0,3 
26,5 
1,2 
16,3 
0,3 
0,8 
4,1 
0^4 
15,2 
1,2 
10,0 
1,0 
1;,!, I::*;::: 
80% 
82% 
100% 
59% 
100% 
71% 
19% 
32% 
100% 
100% 
32% 
32% 
32% 
100% 
46% 
100%J 
T 131% 
100% 
100% 
100% 
135% 
142% 
100% 
100% 
599% 
100% 
63% 
;*0% 
04% 
M"„ 
ci4",. 
64% 
64",. 
64% 
64% 
64% 
64%l 
64% 
64% 
51% 
64% 
100°., 
56",. 
56% 
50% 
61% 
65% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
106% 
100"/,. 
100% 
100'%. 
100"-,, 
1 ()()"„ iliiW! 
91,3 
62,0 
0,2 
1.591,3 
7,1 
0,0 
0,0 
20,7 
17,0 
15,5 
8,5 
49,5 
25,4 
6,8 
24,8 
0.0 
-1,7 
0,0 
' 0,0 
0.0 
-4,4 
-7,4 
56,3 
48,1 
-2,8 
0,0 
263,6 
9,3 
0.0 
15.1 
24,7 
11.4 
0.0 
6,9 
3.4 
18,4 
14.1 
7,1 
3,7 
7,3 
13,6 
4,8 
0.0 
18,1 
161,0 
857 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
6~6 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 1834-1687 
264,0 
370,2 
0,3 
5.072,9 
7,1 
0,0 
0,0 
20,7 
17,0 
15,5 
8,5 
49,5 
25,4 
6,8 
24.8 
6,0 
10,3 
26,3 
49,5 
11,6 
6,1 
10,1 
102,8 
85,8 
0,2 
24.5' 
608,6 
•12 
14,2 
59,5 
22,0 
33,9 
1" 1 
_ 1?'1 
I *•*, 
h M 
51,8 
24,1 
16,7 
4,9 
23.8 
13,6 
i',3 
3.0 
as. 4 
363,6 
135.1 
0,1 
i!o 
0,2 
"2.4 
0,2 
07 
0,1 
8.0 
0,4 
4,9 
0,1 
0,4 
1,2 
0.1 
4,6 
0,4 
3,0 
0,3 
2,0 7::V-; 
43«1) 
70% 
47% 
28% 
36% 
50% 
0% 
0% 
16% 
50% 
50% 
16% 
16% 
16% 
50% 
23% 
50% 
73% 
45% 
61% 
55% 
50% 
58% 
72% 
76% 
42% 
50% 
34% 
1NV 
58% 
;«2'\. 
41% 
28% 
40% 
-% 
2~% 
2{*% 
42V 
37% 
59% 
39% 
22% 
50% 
17% 
8% 
IT'S. 
27% 
" •'• 
3S% 
30% 
30% 
30% 
30% 
" 30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
:m% 
:¥)"/,. 
201 
MW^^^^^^f^M^^^^i^^^^^M^^^^M 
OP TrentoF. 867/90(1996) 
OP Valle d'Aosta F. 867/90 (1996) 
OP Venogo F. 866/90 (1996) 
OP Venogo F. 867/90 (1996) 
OP Bolzano F. 866/90 (1995) 
Tvarregionale OP'er 
OP Italia F. 951/97 og 867/90 (1997) 
Overslag Italia F. 2328/91 (1995) 
1 alt 
W$ffitiM8^^nMM^^^Mffi@M$$> 
SPD Italia (1994) 
W8libssi:i:»iis;B^ 
SPD Friuli-Venezia Giulia (1995) 
SPD Liguria (1995) 
SPD Marche (1995) 
SPD Piemonte (1995) 
SPD Bolzano (1994) 
SPD Emilia-Romagna (1994) 
SPD Lazio (1994) 
SPD Lombardia (1994) 
SPD Umbria (7994) 
SPD Toscana (1994) 
SPD Trento (1994) 
SPD Valle d'Aosta (1994) 
SPD Venogo (1994) 
1 alt 
1 alt 
Initial 
(!fr«ft4ta$ftt*«**r) 
ADAPT 
Italia (1995) 
mm& 
Italia (1994) 
LEADER 
Lazio (1996) 
Liguria (1996) 
Lombardia (1996) 
Marche (1996) 
Molise (1996) 
Piemonte (1996) 
Net (1996) 
Sicilia (1996) 
Trento (1996) 
Venogo (1996) 
Abruzzo(1995) 
Basilicata(1995) 
Bolzano (1995) 
Calabria (1995) 
Campania (1995) 
Emilia-Romagna (1995) 
Friuli-Venezia Giulia (1995) 
Puglia(1995) 
Sardegna (1995) 
Toscana (1995) 
Umbria (1995) 
Valle d'Aosta (1995) 
1 alt 
fcBSXJA.i;.;;;: • m 
Italia (1995) 
iPMfl: ; :'::'' 
Italia (1996) 
RECHAR 
Sardegna (1995) 
Toscana (1995) 
1 alt 
KOfclVRR 
Italia (1996) 
P€3ID6ff 
Italia (1996) iiiiiiiii 
;:^l^|t;i; 
3,8 
0,7 
72,6 
3,1 
34,9 
714,0 
1.409,8 
2.744,9 
456,4 
273,4 
185,3 
431,1 
425,0 
159,2 
311,2 
514,9 
"'250,3 
339,5 
728,4 
65,8 
13,9 
1.020,4 
4.718,5 
46.846,6 
405,0 
640,3 
73,9 
18,3 
17,3 
44,6 
18,1 
48,8 
3,1 
65,2 
10,5 
70,5 
31,9 
39,1 
23,4 
47,7 
51,3 
25,1 
17,7 
53,2 
78,0 
65,1 
38,0 
2,2 
843,1 
82,4 
648,5 
1,8 
13,2 
16,0 
317,5 
427,1 lllillli 
1,0 
0,2 
14,5 
0,8 
7,1 
185,6 
457,7 
775,0 
134,4 
44,0 
36,2 
76,2 
83,5 
43,6 
57,1 
145,7 
" 40,3 
"" 75,5 
133,0 
19,9 
4,2 
145,6 
904,7 
19.661,7 
tf) 
219,7 
401,4 
19,9 
4,8 
5,5 
10,3 
9,8 
11,3 
2,0 
32,6 
2,7 
19,9 
16,0 
19,6 
5,9 
23,2 
25,8 
7,7 
6,0 
26,6 
36,4 
18,1 
10,3 
0,6 
314,7 
34,2 
192,5 
0,9 
1,0 
1,9 
64.8 
92,3 For^llgtel^r 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
30,0 
92,9 
122,9 
2,8 
5,7 
4,3 
0,0 
0,0 
2,8 
13,1 
0,0 
"o.o 
0,0 
48,9 
4,1 
0,0 
43,2 
122.0 
4.849,9 
^orpllgfcteer 
0,0 
0.0 
0,6 
0,0 
0,0 
0,7 
0,0 
1.3 
0.0 
4,2 
0,9 
o|6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,0 
0,8 
0,8 
0.0 
13,3 
0,2 
2,0 
0,1 
0,1 
0,2 
0.0 
0.0 ••mpnmm'': 
1,0 
0,2 
14,5 
0,8 
7,1 
30,0 
210,4 
372,1 
47,5 
17,6 
10,5 
9,2 
9,8 
14,7 
19,8 
16,7 
4,8 
10,7 
71.1 
6,7 
0,6 
70,3 
262,6 
11.311,2 
ftwptiptaiMr 
1994-1597 
m 
817 
134,2 
4,2 
3,9 
4,5 
1,9 
0.3 
2,6 
2,0 
11,4 
2 2 
6,0 
15,4 
2,4 
4,8 
7.0 
3,5 
17 
1,5 
6,6 
5,1 
1,5 
2,4 
0,5 
91,2 
:i-:.:/' • • 
4,6 
46,7 
0,9 
1,0 
1,* 
21.6 
42,8 jlfHlt 
nil 100% 
100%, 
100%, 
100% 
100%, 
16%, 
46%, 
48% 
35%, 
40%, 
29% 
12%> 
12% 
34% 
35%, 
11%, 
12% 
14% 
53% 
34% 
14% 
48% 
29% 
68% 
* 
WW 
37% 
33% 
21% 
82%, 
82%, 
18% 
3",, 
23%, 
100",, 
35%, 
82",, 
30",, 
96%, 
12% 
82% 
30",, 
14% 
22% 
25% 
25% 
14% 
8%, 
24%, 
82%, 
29% 
;i;:i I !-ir; :;;:': 
14% 
24%, 
100",, 
100",, 
100% 
33% 
46% 9*t*)lnger 
IlllHill 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2,1 
15,0 
122,5 
139,7 
2,5 
2,8 
3,7 
0,0 
0,0 
0,6 
1,0 
0,0 
0,0 
olo 
38,8 
1,1 
0,0 
25.0 
73,1 
2.316,7 
Bttattaper 
1**T 
0,0 
0.0 
1.2 
6.6 
0.0 
0.4 
0,0 
0,7 
0,0 
2,1 
0,4 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
2.0 
0,4 
0.4 
0,0 
7,8 
0,1 
' "' 1.0 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 1994-1997 
:mmm^ 
0,3 
0,1 
4,4 
0,2 
5,6 
15,0 
181,3 
239,5 
25,6 
8,8 
6,2 
4,6 
4,9 
6,9 
4,4 
8,3 
3,0 
5.4 
46,7 
3.2 
6,3 
33,6 
136,4 
6.481,7 
tortsftnqtr 
19*4.1*97 
(3) 
41.1 
67.6 
. .. V 
i.e 
1.9 
0.9 
0,1 
1,3 
0.8 
5,7 
0.8 
3.0 
1.2 
2,0 
3.5 
1.8 
0.9 
07 
3,3 
2,5 
0,7 
1,0 
0.2 
43,8 
:•.•! :'i;.:-;;.;" 
h 
23,4 
0,4 
0,5 
10,8 
21,4 •lliill 
lili 30%, 
30% 
30% 
30%, 
80%, 
8%, 
40%, 
31% 
19% 
20% 
17%, 
6%, 
6%> 
16% 
8% 
6%, 
8% 
7% 
35% 
16% 
7% 
23% 
15%, 
33% 
* 
19% 
17% 
11% 
33% 
34%. 
9% 
1% 
11%, 
40%. 
17%. 
31%. 
15%. 
48%, 
6% 
35% 
15% 
7% 
11% 
^ 12% 
12% 
7% 
4% 
10% 
27% 
14% 
.; •'•:•]•' ; 
7% 
12% 
50%. 
50%. 
50% 
17% 
| 23%. 
202 MW^^^^^^f^M^^^^i^^^^^M^^^^M 
OP TrentoF. 867/90(1996) 
OP Valle d'Aosta F. 867/90 (1996) 
OP Venogo F. 866/90 (1996) 
OP Venogo F. 867/90 (1996) 
OP Bolzano F. 866/90 (1995) 
Tvarregionale OP'er 
OP Italia F. 951/97 og 867/90 (1997) 
Overslag Italia F. 2328/91 (1995) 
1 alt 
W$ffitiM8^^nMM^^^Mffi@M$$> 
SPD Italia (1994) 
W8libssi:i:»iis;B^ 
SPD Friuli-Venezia Giulia (1995) 
SPD Liguria (1995) 
SPD Marche (1995) 
SPD Piemonte (1995) 
SPD Bolzano (1994) 
SPD Emilia-Romagna (1994) 
SPD Lazio (1994) 
SPD Lombardia (1994) 
SPD Umbria (1994) 
SPD Toscana (1994) 
SPD Trento (1994) 
SPD Valle d'Aosta (1994) 
SPD Venogo (1994) 
1 alt 
1 alt 
Initial 
ADAPT 
Italia (1995) 
mm& 
Italia (1994) 
LEADER 
Lazio (1996) 
Liguria (1996) 
Lombardia (1996) 
Marche (1996) 
Molise (1996) 
Piemonte (1996) 
Net (1996) 
Sicilia (1996) 
Trento (1996) 
Venogo (1996) 
Abruzzo(1995) 
Basilicata(1995) 
Bolzano (1995) 
Calabria (1995) 
Campania (1995) 
Emilia-Romagna (1995) 
Friuli-Venezia Giulia (1995) 
Puglia(1995) 
Sardegna (1995) 
Toscana (1995) 
Umbria (1995) 
Valle d'Aosta (1995) 
1 alt 
^BSXtA.i;.;;;: • m 
Italia (1995) 
iPMfl: ; :'i:'-
Italia (1996) 
RECHAR 
Sardegna (1995) 
Toscana (1995) 
1 alt 
KOfclVRR 
Italia (1996) 
P*3ID6R 
Italia (1996) iiiiiiiii 
;:^l^|t;i; 
3,8 
0,7 
72,6 
3,1 
34,9 
714,0 
1.409,8 
2.744,9 
456,4 
273,4 
185,3 
431,1 
425,0 
159,2 
311,2 
514,9 
"'250,3 
339,5 
728,4 
65,8 
13,9 
1.020,4 
4.718,5 
46.846,6 
405,0 
640,3 
73,9 
18,3 
17,3 
44,6 
18,1 
48,8 
3,1 
65,2 
10,5 
70,5 
31,9 
39,1 
23,4 
47,7 
51,3 
25,1 
17,7 
53,2 
78,0 
65,1 
38,0 
2,2 
843,1 
82,4 
648,5 
1,8 
13,2 
16,0 
317,5 
427,1 lllillli 
1,0 
0,2 
14,5 
0,8 
7,1 
185,6 
457,7 
775,0 
134,4 
44,0 
36,2 
76,2 
83,5 
43,6 
57,1 
145,7 
" 40,3 
"" 75,5 
133,0 
19,9 
4,2 
145,6 
904,7 
19.661,7 
tf) 
219,7 
401,4 
19,9 
4,8 
5,5 
10,3 
9,8 
11,3 
2,0 
32,6 
27 
19,9 
16,0 
19,6 
5,9 
23,2 
25,8 
7,7 
6,0 
26,6 
36,4 
18,1 
10,3 
0,6 
314,7 
34,2 
192,5 
0,9 
1,0 
1,9 
64.8 
92,3 For^llgtel^r 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
30,0 
92,9 
122,9 
2,8 
5,7 
4,3 
0,0 
0,0 
2,8 
13,1 
0,0 
"o.o 
0,0 
48,9 
4,1 
0,0 
43,2 
122.0 
4.849,9 
^orpllgfcteer 
0,0 
0.0 
0,6 
0,0 
0,0 
0,7 
0,0 
1.3 
0.0 
4,2 
0,9 
o|6 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,0 
0,8 
0,8 
0.0 
13,3 
0,2 
2,0 
0,1 
0,1 
0,2 
0.0 
0.0 ••mpnmm'': 
1,0 
0,2 
14,5 
0,8 
7,1 
30,0 
210,4 
372,1 
47,5 
17,6 
10,5 
9,2 
9,8 
14,7 
19,8 
16,7 
4,8 
10,7 
71.1 
6,7 
0,6 
70,3 
262,6 
11.311,2 
ftwptigtaiMr 
1994-1997 
m 
817 
134,2 
4,2 
3,9 
4,5 
1,9 
0.3 
2,6 
2,0 
11,4 
2 2 
6,0 
15,4 
2,4 
4,8 
7.0 
3,5 
17 
1,5 
6,6 
5,1 
1,5 
2,4 
0,5 
91,2 
:i-:.:/' • • 
4,6 
46,7 
0,9 
1,0 
1,* 
21.6 
42,8 jlfHlt 
nil 100% 
100%, 
100%, 
100% 
100%, 
16%, 
46%, 
48% 
35%, 
40%, 
29% 
12%> 
12% 
34% 
35%, 
11%, 
12% 
14% 
53% 
34% 
14% 
48% 
29% 
68% 
* 
WW 
37% 
33% 
21% 
82%, 
82%, 
18% 
3",, 
23%, 
100",, 
35%, 
82",, 
30",, 
96%, 
12% 
82% 
30",, 
14% 
22% 
25% 
25% 
14% 
8%, 
24%, 
82%, 
29% 
;i;:i I !-ir; :;;:': 
14% 
24%, 
100",, 
100",, 
100% 
33% 
46% 9*t*)lnger 
IlllHill 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2,1 
15,0 
122,5 
139,7 
2,5 
2,8 
3,7 
0,0 
0,0 
0,6 
1,0 
0,0 
0,0 
olo 
38,8 
1,1 
0,0 
25.0 
73,1 
2.316,7 
Bttattaper 
1*T 
0,0 
0.0 
1.2 
6.6 
0.0 
0.4 
0,0 
0,7 
0.0 
2,1 
0.4 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
2.0 
0,4 
0.4 
0,0 
7,8 
0,1 
' "' 1.0 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 1994-1997 
:mmm^ 
0,3 
0,1 
4,4 
0,2 
5,6 
15,0 
181,3 
239,5 
25,6 
8,8 
6,2 
4,6 
4,9 
6,9 
4,4 
8,3 
3,0 
5.4 
46,7 
3.2 
6,3 
33,6 
136,4 
6.481,7 
tortsftnqtr 
1**4.1*»7 
(3) 
41.1 
67.6 
. .. V 
i.e 
1.9 
0.9 
0,1 
1,3 
0.8 
5,7 
0.8 
3.0 
1.2 
2,0 
3.5 
1.8 
0.9 
07 
3,3 
2,5 
0,7 
1,0 
0.2 
43,8 
:•.•! :'i;.:-;;.;" 
h 
23,4 
0,4 
0,5 
10,8 
21,4 •lliill 
lili 30%, 
30% 
30% 
30%, 
80%, 
8%, 
40%, 
31% 
19% 
20% 
17%, 
6%, 
6%> 
16% 
8% 
6%, 
8% 
7% 
35% 
16% 
7% 
23% 
15%, 
33% 
* 
19% 
17% 
11% 
33% 
34%. 
9% 
1% 
11%, 
40%. 
17%. 
31%. 
15%. 
48%, 
6% 
35% 
15% 
7% 
11% 
^ 12% 
12% 
7% 
4% 
10% 
27% 
14% 
.; •'•:•]•' ; 
7% 
12% 
50%. 
50%. 
50% 
17% 
| 23%. 
202 
fflllllllll^ 
RBTek 'i :'i:' 1:> 
Italia (mal 1-regioner) (1993) 
Italia (mal 2- og 5b-regioner) (1993) 
f alt 
wmu 
Italia (1996) 
I ALT 
ftWiiftfcgiiS^^ 
Ellada/ltalia: Ipiros, Ionia Nisia, Dutikh Ellada og Puglia 
(1997) 
Italia/Osterreich (1997) 
Italia/Slovenien: Friuli-Venezia Giulia og Venogo (1997) 
Italia: Bekaempelse af tarke (1997) 
Osterreich/Deutschland/Ellada/ltalia: Central, Adriatic, 
Danubian and South-Eastern European Space (1997) 
France/Italia: Corse/Sardegna (1996) 
France/Italia: Corse/Toscana (1996) 
Italia/Albanie Puglia (1996) 
Italia/France (1996) 
ltaiia/Suisse"(1996) 
Ellada/ltalia (REGEN elektricitet) (1995) 
Ellada Faerdiggorelse af energinet (REGEN) (1995) Sam fade 
omfcost 
86,4 
178,8 
266,2 
337,5 
3.981,6 
304,9 
27,4 
31,4 
30,5 
36,8 
71,8 
58,2 
178,2 
159,1 
52,7 
189,4 
459,2 ||||||i| 
43,4 
39,6 
83,0 
136,0 
1.540,5 
169,2 
11,8 
15,6 
15,2 
20,9 
33,7 
18,6 
81,5 
57,6 
" 20.0 
75,8 
183,7 iii$§$l§§l 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
15,7 
39,9 
13,1 
117 
15,2 
20,9 
0,6 
0,0 
00, 
0,0 
- - •— 
6,6 
80,5 P^fpIFgteKer 
1||||||||:| 
7,9 
4,2 
12,1 
26,4 
463,1 
39,9 
13,1 
11,7 
15,2 
20,9 
33,1 
18,2 
15,5 
15,1 
" 20|6 
22,0 
183,7 ii'Mi; 
18% 
10% 
15% 
19% 
30% 
24%, 
110%, 
75%, 
100%, 
100%, 
98%, 
98%, 
19%, 
26% 
100%, 
29%, 
100% ablins* 
lillltllil 
0,0 
0,0 
0,0 
6,8 
15,6 
19,9 
6,5 
5.8 
7,6 
10,5 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
2,2 
" 0,0 
79,4 1994H997 
liiill 
6,3 
3,3 
9,6 
20,0 
241,0 
19,9 
6,5 
5,6 
7,6 
10,5 
10,1 
55 
7,8 
7.5 
10,0 
11,0 
161,9 mBii 
15%, 
8%, 
12% 
• 
15% 
16% 
12% 
55%, 
37% 
50%, 
50%, 
30%, 
297c. 
10%, 
13% 
50% 
15% 
88% 
LUXEMBOURG 
lllllllllf|$^^ 
SPD Luxemburg 1997-1999 (1997) 
SPD Luxemburg 1994-1996 (1994) 
fait 
iM&£3^ 
OP Private initiativtagere (1994) 
OP Offentlige initiativtagere (1994) 
I alt 
iwiHi&iiii 
SPD Offentlige initiativtagere (1994) 
WsfcSiiWisiiii^ 
Overslag Luxemburg F. 2328/91 (1995) 
SPD Luxemburg F 866 og 867/90 (1994) 
I alt 
Maj:6i^sii«j(tf 
SPD Luxemburg (1994) 
MAI $t) . ;••• y;. • -''i m^m^ i''' 7'^i-:777ii;777i 7:ii[ ii' M'' 7771 • i •{ 
SPD Luxemburg (1994) 
IALT 
mm^mmmm^^g^m^mgm^m 
^O^M^^^^^^^^^^^^^^^^^MM 
Luxemburg (1995) 
$te£fcS>^ 
Luxemburg (1994) 
^ISS^^ 
Luxemburg (1995) 
$jw&:7;i^^ 
I uxHinlMirg (1996) 
KOtfVfiR 
Luxeinbiiii) (199 7) 
RlSiOiR •::•:•:•••••: 
Luxemburg (1997) 
mmmiyWmmmmmmmmmmmmM 
Luxemburg (1995) 
IALT 
'$$R$^^ 
Belgique/Belgie/Deutschland/France/Luxemburg/ 
Nederland Rhin-Meuse (1997) 
Holgiiiuo/Fraiice/Luxemburg Wallonie-Lorraine-
Luxembutg (1996) 
Deutschland/Luxemburg: Euregio (19957 Samlede 
45,3 
18,2 
6^6 
21,6 
25,3 
46,9 
6,1 
128,4 
20,5 
148,9 
37 
25,5 
294,7 
0,8 
0,6 
4,8 
^ 
57.9 
1,0 
67,9 
426,7 
62,2 
30,9 SF»$tetfe 
llliilil 
9,8 
5,3 
15,2 
9,7 
11,4 
21,1 
2,3 
36,7 
3,1 
39,8 
1,1 
6,0 
85,5 
9P-trf»tte 
IplPplI; 
0,3 
0,3 
1,0 
0,3 
0,4 
13,3 
0,5 
16,1 
137,1 
30,2 
" " 8,0 Forpllgtelser 
lIllMlIi 
9.8 
"~o',2 
9,6 
1,4 
1,9 
3,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
1,7 
14,7 
f?rp|tø<»h*r 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 
Eiivxi^iyiiiiiiiiiiiiSiiiiiiiii 
11.4 
0,0 
11,7 
15,5 
0,0 
• ôj3 ForpHgteUer 
lllllliiiilliiii 
•••IliPillPi 
9.8 
5.8 
16,7 
6,0 
7,2 
13,2 
0,9 
15,6 
1,0 
16,6 
1.1 
2,5 
49,9 
r^lffltaliter 
Iii9iiiiiirli| 
lflll|lflll; 
0,3 
0,3 
1,0 
" ' ' 0,3 
<W 
11.4 
0,5 
14,1 
15,5 
. 26L2 
8,0 wmm: 
100",. 
109",. 
103% 
62% 
63°oj 
62% 
38% 
42°,, 
31% 
42% 
100",, 
42"., 
58% 
ii'i 
100%, 
100% 
1007o 
7,X 
»> 
86% 
100% 
87% 
11%, 
87'!',, 
100%, BibBHnger 
ll'|7-'1»9l;::'ii|^ 
4.9 
0.0 
4,9 
1.6 
2,1 
3,7 
0.0 
4,4 
0,2J 
4,6 
0,0 
1.5 
14,8 
0.0 
0.0 
0,2 
0,0 
0.1 
3l4 
0,0 
3,8 
•.. :: i "•;•;•:: 
0,0 
1,4 
0,0 Betattnger 
1994-1987 
m-Mm 
4.9 
4,3 
9,2 
5.7 
I 7.0 
12,7 
06 
14,4 
0,6j 
16,2 
0,3 
V.9 
39,9 
*#i33t8ttg*r 
:«**W**i*' 
i-HMi-
0, 
6,2 
o,. 
ai 
3.4 
0,3 
4,7 
;•••; i-: • 
0,0 
13,5 
2,4 •;.:;::ik£ 
50%. 
80%. 
61% 
58%, 
62% 
60% 
. . ' ' 
25% 
a?% 
25%. 
38% 
30%, 
32% 
47% 
i'v^77l 
30% 
...: ::V : 
50% 
.:::•;.;:...: 
65% 
22%. 
22%, 
"!'!!:';':''': 
26% 
50% 
29% 
0%, 
45%, 
"30% 
203 fflllllllll^ 
RBTek 'i :'i:' 1:> 
Italia (mal 1-regioner) (1993) 
Italia (mal 2- og 5b-regioner) (1993) 
f alt 
wmu 
Italia (1996) 
IALT 
ftWiiftfcgiiS^^ 
Ellada/ltalia: Ipiros, Ionia Nisia, Dutikh Ellada og Puglia 
(1997) 
Italia/Osterreich (1997) 
Italia/Slovenien: Friuli-Venezia Giulia og Venogo (1997) 
Italia: Bekaempelse af tarke (1997) 
Osterreich/Deutschland/Ellada/ltalia: Central, Adriatic, 
Danubian and South-Eastern European Space (1997) 
France/Italia: Corse/Sardegna (1996) 
France/Italia: Corse/Toscana (1996) 
Italia/Albanie Puglia (1996) 
Italia/France (1996) 
Itaiia/Suissep996) 
Ellada/ltalia (REGEN elektricitet) (1995) 
Ellada Faerdiggorelse af energinet (REGEN) (1995) Sam fade 
omfcost 
86,4 
178,8 
266,2 
337,5 
3.981,6 
304,9 
27,4 
31,4 
30,5 
36,8 
71,8 
58,2 
178,2 
159,1 
52,7 
189,4 
459,2 ||||||i| 
43,4 
39,6 
83,0 
136,0 
1.540,5 
169,2 
11,8 
15,6 
15,2 
20,9 
33,7 
18,6 
81,5 
57,6 
" 20.0 
75,8 
183,7 iii$§$l§§l 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
15,7 
39,9 
13,1 
117 
15,2 
20,9 
0,6 
0,0 
00, 
0,0 
- - •— 
6,6 
80,5 P^fpIFgteKer 
1||||||||:| 
7,9 
4,2 
12,1 
26,4 
463,1 
39,9 
13,1 
11,7 
15,2 
20,9 
33,1 
18,2 
15,5 
15,1 
" 20|6 
22,0 
183,7 ii'Mi; 
18% 
10% 
15% 
19% 
30% 
24%, 
110%, 
75%, 
100%, 
100%, 
98%, 
98%, 
19%, 
26% 
100%, 
29%, 
100% aktaliftS»r 
llliilil 
0,0 
0,0 
0,0 
6,8 
15,6 
19,9 
6,5 
5.8 
7,6 
10,5 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
2,2 
" 0,0 
79,4 1994-1997 
liiill 
6,3 
3,3 
9,6 
20,0 
241,0 
19,9 
6,5 
5,6 
7,6 
10,5 
10,1 
55 
7,8 
7.5 
10,0 
11,0 
161,9 mBii 
15%, 
8%, 
12% 
• 
15% 
16% 
12% 
55%, 
37% 
50%, 
50%, 
30%, 
297c. 
10%, 
13% 
50% 
15% 
88% 
LUXEMBOURG 
•i:?:£i:7^ 
11111111111$^^ 
SPD Luxemburg 1997-1999 (1997) 
SPD Luxemburg 1994-1996 (1994) 
fait 
iM&£3^ 
OP Private initiativtagere (1994) 
OP Offentlige initiativtagere (1994) 
I alt 
JWiHi&iiii 
SPD Offentlige initiativtagere (1994) 
WsfcSiiWisiiii^ 
Overslag Luxemburg F. 2328/91 (1995) 
SPD Luxemburg F 866 og 867/90 (1994) 
I alt 
MAfi'j&^SJ^ 
SPD Luxemburg (1994) 
Mai $b. ;••• y;. • -''i'7: 7771777 77i :7;; •;••:• 7i,;777i7 7: i;: i-ii :7-7777! • i •;; 
SPD Luxemburg (1994) 
IALT 
mm^mmmm^^g^m^mgm^m 
^O^M^^^^^^^^^^^^^^^^^MM 
Luxemburg (1995) 
$te£fcS>^ 
Luxemburg (1994) 
^ISS^^ 
Luxemburg (1995) 
$jW&:7;i^^ 
I HXfMiilMiru (1996) 
KOtfVfiR 
Luxeinbiiii) (199 7) 
RlSiOiR •::•:•:•••••: 
Luxemburg (1997) 
mmmiyWmmmmmmmmmmmmM 
Luxemburg (1995) 
IALT 
mmi^ 
Belgique/Belgie/Deutschland/France/Luxemburg/ 
Nederland Rhin-Meuse (1997) 
Holgiiiuo/Fraiice/Luxemburg Wallonie-Lorraine-
Luxembutg (1996) 
Deutschland/Luxemburg: Euregio (19957 Samlede 
45,3 
18,2 
6^6 
21,6 
25,3 
46,9 
6,1 
128,4 
20,5 
148,9 
37 
25,5 
294,7 
0,8 
0,6 
4,8 
^ 
57.9 
1,0 
67,9 
426,7 
62,2 
30,9 SF»$tetfe 
IliSI 
9,8 
5,3 
15,2 
9,7 
11,4 
21,1 
2,3 
36,7 
3,1 
39,8 
1,1 
6,0 
85,5 
9P«trfwtte 
IplPplI; 
0,3 
0,3 
1,0 
0,3 
0,4 
13,3 
0,5 
16,1 
137,1 
30,2 
" " 8,0 Forpllgtelser 
lIllMlIi 
9.8 
"~0',2 
9,6 
1,4 
1,9 
3,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
1,7 
14,7 
f?rp||g1»k*r 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 
Eiivxi^iyiiiiiiiiiiiiSiiiiiiiii 
11.4 
0,0 
11,7 
15,5 
0,0 
• o^ ForpHgteUer 
lllllliiiilliiii 
•••IliPillPi 
9.8 
5.8 
16,7 
6,0 
7,2 
13,2 
0,9 
15,6 
1,0 
16,6 
1.1 
2,5 
49,9 
r^lffltaliter 
Iii9iiiiiiriiii| 
iii|llli^lilli; 
0,3 
0,3 
1,0 
" ' ' 0,3 
<W 
11.4 
0,5 
14,1 
15,5 
. 26L2 
8,0 IIP1:' 
100",. 
109",. 
103% 
62% 
63°oj 
62% 
38% 
42°,, 
31% 
42% 
100",, 
42"., 
58% 
ii'i 
100%, 
100°o 
100%, 
7,X 
e 
86% 
100% 
87% 
11%, 
87'!',, 
100%, BibBHnger 
77-'i**!^! 
4.9 
0.0 
4,9 
1.6 
2,1 
3,7 
0.0 
4,4 
0,2J 
4,6 
0,0 
1.5 
14,8 
0.0 
0.0 
0,2 
0,0 
0.1 
w 
0,0 
3,8 
•.. :: i "•;•;•:: 
0,0 
1,4 
0,0 Betattnger 
1994-1987 
ii^iMiiii 
4.9 
4,3 
9,2 
5.7 
I 7.0 
12,7 
06 
14,4 
0,6j 
16,2 
0,3 
V.9 
39,9 
*#i33t8ttg*r 
:«**W**i*' 
i'i^i'Ml-
0, 
6,2 
o,. 
ai 
3.4 
0,3 
4,7 
;•••; i-: • 
0,0 
13,5 
2,4 •lilk?:: 
50%. 
80%. 
61% 
58%, 
62% 
60% 
. . ' ' 
25% 
*% 
25%, 
38% 
30%, 
32% 
47% 
i'v^77| 
30% 
:..: ::V : 
50% 
.:::•;.;:...: 
65% 
22%. 
22%, 
"!'!!:';':''': 
26% 
50% 
29% 
0%, 
45%, 
"30% 
203 
NEDERLAND NEDERLAND 
204 •lllllllll^^ 
MSPSyglix 
SPD Flevoland (1994) 
f^$*&*^^ 
SPD Arnhem-Nijmegen 1997-1999 (1997) 
SPD Groningen-Drenthe 1997-1999 (1997) 
SPD Zuid-Oost Brabant 1997-1999 (1997) 
SPD Zuid-Limburg 1997-1999 (1997) 
SPD Twente-Overijssel 1997-1999 (1997) 
SPD Arnhem-Nijmegen 1994-1996 (1994) 
SPD Groningen-Drenthe 1994-1996 (1994) 
SPD Zuid-Oost Brabant 1994-1996 (1994) 
SPD Zuid-Limburg 1994-1996 (1994) 
SPD Twente-Overijssel 1994-1996 (1994) 
I alt 
*$Pi>&$P^^ 
SPD Nerierland (1994) 
iiiiia^l:;:;^ 
SPD Nederland (1994) 
MiM^aiiaWir&rtig'::;;^ 
Overslag Nederland F. 2328/91 (1995) 
SrJDTMederiandF""866 og 867790" (1994) 
I alt 
j^i**^ 
SPD Nederland (1994) 
SPD Friesland (1994) 
SPD GToningen-Drenthe "(1994) 
SPD Limburg (1994) 
SPD Overijssel (1994) 
SPD Zeeland (1994) 
I alt 
IALT 
llllillll!!!^ 
iJrii||ijip^:':::':':'K^ 
Nederland (1995) 
&i£$®^^M®®^^^B^^^^^^$i 
Nederland (1994) 
LE^]Bft:::::::v: i'SS^ 
Teknisk bistand natinrialt net (1997) 
Drenthe(1995) 
Flevoland (1995) 
Noordoost Friesland/noordwest Groningen (1995J 
Noordwest Friesland (1995) 
I alt 
|*)BS^-:-:-:-:':-:-;-:-™:-:-S 
Nederland (1995) 
Nederland (1995) 
Nederland (1996) 
Nederland (1995) 
Twente (1995) 
MN^AN; ;.;:;.:•!• :77;- -A-:-':' '•:'-: ••'::•' 
Rotterdam (1997) 
IH'echt (1997) "' '""" 
Amsterdam (1995) 
Den Haag (1995) 
fait 
IALT 
ItoiWKWKWiB^^ 
Be Igique/Belgie/Deutschland/France/Luxemburg/ 
Nederland RNn-Mouse (1997) 
United Kingdom/Danmark/Sveriye/Nederland/ 
Deutschland Nordsoen (1997) 
Belgique/Belgie/Nederland: Euregio Scheldernond (1995) 
Belgique/Belgie/Nederland: Middengebied (1995) 
Deutschland/Nederland/Belgique/Belgie: Euregio Meuse-
Rhin (1995) Samteds { 
Sii^'jjS^iifjS::;-;] 
964,9 
249,7 
327,5 
354,5 
222,2 
244,2 
173,1 
195.9 
16976 
T 102,9 
156,4 
2.196,1 
I 2.219,7 
f 376,1 
f* 238,7 
1 298,2 
t S36.9 
j 127,5 
266,9 
157,4 
51,7 
70,2 
49,2 
59S.4 
7.016,5 
| 168,9 
j i~36,6 
0,1 
2,8 
4,4 
~14,4 
13,5 
~3S72 
Y~ 26,9 
L 83'8 
r~ 3,5 
23,6 
2e76 
19,7 
68,2 
137,4 
668,0 
; ;';• VyT^.XX Iv.-/;; 
1 
| 426.7 
j 
j 30,3 
i 22,8 
]"~ 6~S73 f — 
71,9 SF-St»tt<* ] 
150,0| 
76,8 
113,1 
107,3 
65,5 
79,4 
45,6 
54,8 
45,3 
29,5 
49,0 
666,2 
935,3 
156,2 
28,2 
"""46,1" 
68,3 
46,6 
68,7 
""34,9 
19,1 ._^„. 
11,8 
150,0 
2.172,7 
:;.$^*tø!ti$^: 
69,7 
L 62,6 
0,0 
1,1 
2,1 
2,6 
2,7 
10,3 
12,0 
^ 23,5 
1.0 
6,5 
6,5 
4.7 
4.7 
22,3 
220.S 
m^M^\;:'.;:.\ 
137.1 
14,5 
11,1 
32,4 llljl^lll 
15,7| 
24,6 
36,2 
34,4 
21,1 
25,4 
6,3 
4,7 
-0,7 
3,7 
1,8 
157,6 
159,41 
64,7[ 
0,4 
"4,6 
6,0 
0,0 
11.0 
"0,0 
""6,0 
2,5 
1,8 
21,1 
423,4 
illlilPillll 
0,0 
23,1 
0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
"0,2 
0,0 
0,0 
4,4 
0,0 
6,5 
6,5 
'i ,0 
0,4 
14,4 
43,1 
l^^M^s; 
15,5 
14,5 
"'"'"""6,0 
" ~" 0,0 
. °>° For{nt(gtais«r..| 
lltfllltll 
iWiwiTOWiViffiYI 
57,7 
24,6 
36,2 
34,4 
21,1 
25,4 
45,6 
54,8 
45,3 
29,5 
44,9 
361,6 
Mmlmmmi 
593,9 
87,0 
21,3 
18", 1" 
39,3 
15,5 
30,3 
"57 
13,3 
7,4 
5,7 
62,3 
1.217,3 
11,5 
29,5 
0,0 
1.1 
2,1 
2,5 
2,7 
" 8,4 
10,5 
10,3 
12,0 
22,5 
1,0 
6,5 
~ "6,5 
4,7 
4,7 
22,3 
128,1 
15,5 
14,5 
11,1 
32,4 
a3,5 11111 
38% 
32% 
32% 
32% 
32% 
32% 
100% 
100% 
100% 
100% 
92% 
54% 
Mmmi 
63% 
56% 
76%! 
"""' 45%! 
58%' 
33% 
44% 
"~"~16% 
48% 
48% 
42% 
56% 
17% 
,47:,« 
100",, 
100% 
100% 
95% 
100",. 
98% 
99% 
100% 
100% 
96% 
low. 
100% 
"100% 
""""166% 
100% 
100% 
68% 
11 % 
100'%, 
100% 
"106% 
94% Betatingftt 
illlfill 
19,7 
12,3 
18,1 
17,2 
10,5 
12,7 
21,4 
16,7 
14,6 
8,1 
14,6 
146,2 
142,0 
52,1 
1,8 
6,6 
2,3 
0,0 
11,8 
1,5 
3,5 
17 
0.8 
19,3 
381,6 
llllprt.':' 
2.4 
16.4 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.1 
1.4 
0.0 
0,5 
0,0 
0,0 
2,0 
' " " 2,0 
0,3 
0,1 
4.3 
26,2 
0,0 
0,0 
0,0 
"6,0 
0,0 SctatttQer 
51,1 
12,3 
18,1 
17,2 
10,5 
127 
34,1 
46,6 
37,9 
16,4 
32,1 
238,0 
519,9 
63,2 
9,9 
T1.Y 
21,6 
;-;.1:;;-- 7: 
, , 12'7 
22.1 
4,6 
e7o 
5.6 
4,3 
44,6 
950,4 
Beia&fKjer 
1»M-14tt7 
8,2 
19.7 
0,0 
0.3 
0.6 
0.7 
0.8 
2.6 
,1 
,*' 
3.8 
*4 
0.S 
2.0 
2,0 
~1.4 
1.4 
6,7 
66,0 
'^V.V.^-^'AV^XV^V 
0,0 
0,0 
3,3 
"9,7 
10,0 34% 
16% 
16% 
16% 
16% 
16% 
75% 
85% 
84% 
56% 
66% 
36% 
56% 
40% 
35% 
28% 
~31% 
.:.: ;,-: :.:.; 
27% 
32% 
13% 
42% 
36% 
36% 
30% 
44% 
;;:x;;*7i 
12% 
31% 
40'S. 
:«% 
30% 
28% 
30% 
30% 
30% 
32% 
36% 
h0% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
26% 
::':;:::';':'.::'.':V:':': 
0% 
0"/., 
30% 
30% 
28% 
ÔSTERREICH 
mmmmm m § ? % iifciEoj^^ 
m^mmm ** * ¥ * ;i^ii;l2j£ji3^^ 
SPD Burgenland 1995) 
iHH^^i^^^^M^^^^iSMtii 
SPD Niederosterre ch 1995-1999 (1995) 
SPD OberSsterreich 1995-1999 (1995) 
SPD Steiermark 1995-1999 (1995) 
SPD Vorarlberg 1995-1999 (1995) 
1 alt 
Ma|*ss;^^ 
SPD Osterreich (1995) 
|Wi»»:*7;ft7:ii7i;:i';7i;^ 
SPD Osterreich (1995) 
JiMiMi:&ii4iim 
Overslag Osterreich F. 2328/91 (1996) 
SPD Osterreich F 866 og 867/90 (1995) 
f alt 
SPD Osterreich (1995) 
wmmmmymmmmmmmmmmmmm 
SPD Karnten (1995) 
SPD Oberosterreich (1995) 
SPD Salzburg (1995) 
SPD Steiermark (1995) 
SPD Tirol (1995) 
SPD Vorarlberg (1995) 
I alt 
IALT 
mmmmmm * mmM*t&*m * M >W ** & mm w 
:yyyy-:.yyy»yyyyyyyyyyy\ ft' ft ftWS:ft35'ft"?ftft^ftftftft::ft ft ft ft yyy\ yyy\ ftfti Sftftftftft ft"-ftXftftftSftvft^ftftftftftWft ::: ifi^afc&'i^j&iii'ii ft ft ft Sft ftft: ft:ftftftftft 
Osterreich (1995) 
mmmmmm:mmmmmmmmmmmmmm 
Osterreich (1995) 
mmmzmmmmmmmmmmmm® 
Karnten (1996) 
Niederosterreich(1996) 
Oberosterreich (1996) 
Net (1996) 
Salzburg (1996) 
Steiermark (1996) 
Tirol (1996) 
Vorarlberg (1996) 
Burgenland (1995) 
I alt 
Osterreich (1996) 
mmmmmmMmmmmmmm Steiermark, Oberosterreich (1996) 
mmtmmmmmmmmmmmmmmw 
Ktoinrm.iik, NiedtHosturreich, Oberosterreich (1996) 
B«+ev,|,Vl!'!''''u'''!''':'!l!'!'!'M!'!l!'!'!'r!,IV,.!:V"'T',:,rrlrV,m'r"'',x" 
**!**. i i; i i-ivi • • • 
Niedotosterroich, Steiermaik og Vorarlberg (1996) 
URBAN •:• i':• :7''':,,:'':':':''';''':''•''•''"•''••" 
(11.1/(1996) 
Winn (1995) 
fait 
IALT 
mmMomm^sw 
Italia Oslarreioh (1997) 
OsltiiiHidiDeulschland/Ellada/ltalia Central, Adiiatic:, 
Danubi.in and South-Eastern European Space (1997) 
Dei itschland/Osterreich (1996) 822,5 
iiiiWil 
199,2 
67,0 
467^6 
86,6 
mmmm 
797,2 
'•'.'mm..: 
175,0 
1.264,9 
941,7 
2.206,6 
15,6 
mm:. :. 
762,7 
404,8 
539,3 
104,2 
629,2 
181,3 
56,3 
2.679,9 
7.617,2 
ft:ft;ft:::::ft::::::;:::::::-::::: :i i-ivft ift/ftftftftfttf 
iiiftisft'ftliii 
25,8 
' ::' ;• 
49,4 
liii'llii 
8,4 
14,0 
19,0 
0,5 
2,8 
14,9 
5,3 
1,0 
67 
72,7 
marnai 
34,8 
yyyyyx-yy.w-yy: 
7,0 
P-'^^^" 
30,4 
!:7':'l;!7'.'77 
16,2 
.i':.7i77:7li'i:":'i'i 
23,4 
'31,9 
""""" 65,3 
291,5 
:vi.ii:i:':ï::;i:ii:S: 
27,4 
36,8 
56,3 165,6 
mmmm 
22,4 
10,8 
58,0 
9,9 
101,0 
mmmm 
341,3 
mmmm 
62,3 
334,6 
64,3 
398,9 
2,0 
iiiiiiliii 
111,6 
58,0 
98,5 
16,0 
85,3 
34,4 
7,2 
411,0 
1.482,1 
:::::::;:'.:::'.:'.:::'.:::::'.:::,.-'::'.:::::: 
11,6 
mmmmm 
23,0 
iiiiSftwiiliiiiiiiJiiiiiftiii 
2,9 
5.61 
4,9 
0.3 
0,8 
4,3 
1,7 
0,4 
2,6 
23,4 
ll|:iiiiW7i: 
9.0 
mmmmm 
1,8 
wzwm 
5,2 
2,6 
3,6 
9,8 
1M 
90,0 
mmm 
11.8 
20,9 
24,6 "il",6 
0,0 
11,6 
wmmmm. 
135,6 
?|iii?|iii!iiisli|i;iii;iiiS|i|isii|: 
20,9 
64,7 
5,4 
70,1 
0,0 
9,1 
10,0 
11,3 
3,2 
10,1 
5,4 
0,6 
49,7 
337,9 
0,0 
lilii»^^^^^ 
0,0 
?iifi:iSSi:lsftlsî 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 
ftftftWftftftftftftftWftW 
0,0 
'yMMyWi':':ii;.m 
0,7 
71'lliiliiÉii 
0,8 
WTTTTm"r"'nTT'T?Trr 
0,0 
'i'7i77'i7'::7iW:'!:: 
0,7 
0,0 
0,7 
2,6 
7i7iiiii:!i'777'i':'i''7' 
13,1 
20,9 
0,6 83,8 
22,4 
10,8 
34,1 
9,9 
77,2 
mmmmm. 
265,3 
.: •;•:.. . 
32,6 
171.0 
36,6 
207,5 
;77iii7:i7;::i|ii7i|ii7i7lii 
2,0 
mmmmm 
43,0 
32.3 
41,4 
8,0 
36,3 
16,1 
2,6 
179,6 
848,1 
•'iiift^^ijfiiis; 
11,6 
•yyWmyyymm 
23.6 
2,5 
4.5 
4,5 
0,3 
0,8 
4,3 
1,4 
0,4 
2,0 
20,6 
Wymmmm 
9,0 
::i::ii::i::v:iiifti::iiivS::i:::i;i:i::;i 
1.8 
7i7:7!!li'ii7i:::i: 
5,2 
*7r.,.v-r»r,r'T,7,,!,!,M" 
;w::•:;.;•'••:!.••: ; "•;;::::' 
2,6 
iii 77 .'::::::•: 
3,6 
" 9,8 
13,4 
87,1, 
''ft' Wft'!: ••;':'••"'!::!!! 
13,1 
20,9 
24,6 51%, 
100%, 
100% 
59%, 
100%, 
76% 
mm 
78% 
mmm: 
52% 
51% 
57% 
62% 
100% 
Sftftftft'ftft? 
39% 
56% 
42% 
50% 
43%, 
47% 
36% 
44% 
57% 
100%, 
mm 
100",, 
85",, 
80% 
91 %, 
100% 
100"o 
100°* 
80% 
100% 
78% 
88% 
"v"::"':'.':"" 
100". 
mmm 
100%, 
;:; i::;:r ••:;:•• 
100"., 
100%, 
100% 
100% 
100% 
97% 
110%, 
1007,, 
100%, mmmm 
10,3 
3,2 
7,0 
3,6 
24,2 
95.4 
..:•••....: 
10,5 
68.8 
12,4 
81,2 
MP 
0.0 
16,0 
97 
16.7 
2,8 
10,1 
2.7 
, 0.6 
58.7I 
298,7 
iftlllillllii 
&yyyyWyyyyyyy 
0,0 
¥i::i::ftift':;::'::i'::i:':::::: 
" " 6,9 
:' :.':": •::•;;•: 
0,6 
I 0.6 
0.4 
0.0 
0.1 
0,4 
0.0 
0,1 
0,2 
2,4 
:?;!;"."":.;""? 
0,0 
0,4 
m-mm 
0,3 
l,T,T,r„r~..r,r.Trr 
O.fl 
:;.:.• :.- .iii:i-'i 
0,2 
0,0 
0,2 
10,7 
6,5 
10,5 
3,5 55,7 
': ':'ii-iii. 
17,9 
8,6 
22,8 
7.9 
67,2 
wmwim 
199,2 
:;iii;i:::i;iiiii'fti:ii:iii.iiii:: 
19,9 
157,4 
31,7 
189,1 
ii:i|iii:7::i?:::::i:.;i::7i: 
1.0 
35.0 
19,3 
34,4 
5,6 
31,0 
10,0 
2.0 
137.2 
77iiw777:7:ii 
5.8 
is::::'::'::'':':-'"' 
IM 
1.4 
1,9 
1,8 
6,1, 
°-i '.6 
0.4 
0,2 
0.8 
8,6 
777: :'7 7:7;.;: 
0,9 
^ 
1 • •,:* 
1,1 
4,9 
6,6 
46,6 
6.5 
10,5 
10,9 34% 
80%, 
80"/., 
39%, 
80%, 
67% 
mm 
58%, 
32% 
47% 
49% 
47% 
iSxSftft'fti: 
50% 
mmm 
31% 
33% 
35% 
35% 
36% 
29% 
28% 
33% 
44% 
mmm-
•y.:y:y.yyy. 
: " . ' 
50% 
i.i:i:ii'i.iii.f: 
80% 
•""'"49% 
35% 
36% 
40% 
K 37% 
3"% 
24% 
48% 
31% 
36% 
30%, 
yiyyyyy'yy 
'50% 
,.::;:;:::::::: 
47% 
•72%. 
30%, 
50% 
~46% 
62% 
•.:..:'.:.: .v 
55%, 
50% 
44%, 
205 ÔSTERREICH 
mmmmm m § ? % w^&ga^^ii^mmMmmM 
mm:yyyyyyWl ft Z * ¥ Z m^mM^^^mmmmyyyWm0 
:::::: ^myy^yWmWmmmMmmm^ 
SPD Burgenland 1995) 
mmm&sMtmMmmmmmmm 
SPD Niederosterre ch 1995-1999 (1995) 
SPD OberSsterreich 1995-1999 (1995) 
SPD Steiermark 1995-1999 (1995) 
SPD Vorarlberg 1995-1999 (1995) 
1 alt 
Maf&i-iftS'SSi*;^ 
SPD Osterreich (1995) 
0$m:m:mmmmmmmmmmymmmmmmmmm 
SPD Osterreich (1995) 
JiMiM:$ii4iim 
Overslag Osterreich F. 2328/91 (1996) 
SPD Osterreich F 866 og 867/90 (1995) 
1 alt 
SPD Osterreich (1995) 
wmmmmmmmmmmm^mmmmmmi 
SPD Karnten (1995) 
SPD Oberosterreich (1995) 
SPD Salzburg (1995) 
SPD Steiermark (1995) 
SPD Tirol (1995) 
SPD Vorarlberg (1995) 
I alt 
IALT 
mmmmm& : mmMttiMm * M >W & & mm $ 
ftft:'ft':.ft:ftftiftft'xfti-iftft'i:ft ft' ft ftWS:ft35'ft"?ftft^ftftft:ft:ft ft ft ft yyy\ ft:ft ft:ft Sftftftftft 'ft"-;:::;:::::;:::::;:;:;:::;:;::;:::::::::::::::::::::t: ::: ifi^afc&iiiiiiiftiitii S ft y. yyy[ yy< ft:ftftftftft 
Osterreich (1995) 
mmmmmm:myymmmmmmmmmmmmm 
Osterreich (1995) 
mmmzmmmmmmmmmmmm® 
Karnten (1996) 
Niederosterreich(1996) 
Ober6sterreich(1996) 
Net (1996) 
Salzburg (1996) 
Steiermark (1996) 
Tirol (1996) 
Vorarlberg (1996) 
Burgenland (1995) 
I alt 
Osterreich (1996) 
immB^^m^^^^m^^^ 
Steiermark, Oberosterreich (1996) 
mmtmmmmmmmmmmmmmmw 
Stoinrrnaik, NiedtHosturreich, Oberosterreich (1996) 
**!**. i i i i i-ivi ' • • 
Niedotosterroii.ti, Steiermaik og Vorarlberg (1996) 
URBAN •:• i':• :7''':,,:'':':':''';''':'''''•'"''••" 
(11.1/(1996) 
Winn (1995) 
fait 
IALT 
mmMomm^sw 
Ilalia0sleireic:h(1997) 
OsltiiiHidiDeulschland/Ellada/ltalia Central, Adiiatic. 
Danubian and South-Eastern European Space (1997) 
Dei itschland/Osterreich (1996) 822,5 
iiiiWil 
199,2 
67.0 
46776 
86,6 
mmmm 
797,2 
'•:mm. 
175,0 
1.264,9 
941,7 
2.206,6 
15,6 
::.:m\: :. 
762,7 
404,8 
539,3 
104,2 
629,2 
181,3 
56,3 
2.679,9 
7.617,2 
ft:ft;ft:::::ft::::::::::::::-::::: 
:: :.ivft ::x:ft:ft:::ft^:ft: 
iftiiiiiiiiiiftgiiiftiiii 
25,8 
' :-' ;• 
49,4 
liii'llii 
8,4 
14,0 
19,0 
0,5 
2,8 
14,9 
5,3 
1,0 
67 
72,7 
wmmmm 
34,8 
yyyyyx-yy.w-yy: 
7,0 
mmmm: 
30,4 
•••mmmm 
16,2 
.i':.i777:7li'i:":'i'i 
23,4 
'31,9 
" 65,3 
291,5 
S:.::: i :':ï::;i::i:S: 
27,4 
36,8 
56,3 165,6 
iiiiiili 
22,4 
10,8 
58,0 
9,9 
101,0 
mmmm 
341,3 
«7:li:l:« 
62,3 
334,6 
64,3 
398,9 
2,0 
mmmm 
111,6 
58,0 
98,5 
16,0 
85,3 
34,4 
7,2 
411,0 
1.482,1 
:::::::;:'.:::'.:'.:::'.:::::'.:::,.-'::'.:::::: 
11,6 
mmmmm 
23,0 
iliiiiiiiiijiiiiiftii: 
2,9 
5.61 
4,9 
0.3 
0,8 
4,3 
1,7 
0,4 
2,6 
23,4 
llsiiiiiiiii 
9.0 
iiiiiiliii^: 
1,8 
wmmm: 
5,2 
2,6 
3,6 
9,8 
1M 
90,0 
mmm 
11.8 
20,9 
24,6 "il",6 
0,0 
11,6 
wmmmm. 
135,6 
?|iii?|i:i:ii;i:i:i|i:iiiS|i|i:7i|: 
20,9 
64,7 
5,4 
70,1 
0,0 
9,1 
10,0 
11,3 
3,2 
10,1 
5,4 
0,6 
49,7 
337,9 
0,0 
mmmm 
0,0 
iiiifiSaiiiiiiisiiSiiftiftiii? 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,2 
0,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 :ft":::ft:,:ft:::"!:ft"ft:":ft :ftft:ftft:;:ft:ft:;ftft:ft:ftft-W 
0,0 
ftlftyyiftivftSftift«.:;:;::^ 
0,7 
lil'liiiliiii 
0,8 
WTTTTm"r"'nTT',rrrr 
.............,;.,.,,..... 0,0 
'i':i7i:i7'i77i"::':7'7 
07 
0,0 
0,7 
2,6 
77;iii::!'77':':':ii''7' 
13,1 
20,9 
0,6 83,8 
22,4 
10,8 
34,1 
9,9 
77,2 
::::;::i:^:i:i;^^:;i:i;^:::^ 
265,3 
•;.; •:•:.. . 
32,6 
171.0 
36,6 
207,6 
;i:i:i:i:i:i7:i:iift:iiii7i|ii7i|:|i|ii 
2,0 
mmmmm 
43,0 
32.3 
41,4 
8,0 
36,3 
16,1 
2,6 
179,6 
848,1 
;:;i;il>|s:;i7iil7 
11,6 
•iymymmmm 
23.6 
2,5 
4.5 
4,5 
0,3 
0,8 
4,3 
1.4 
0,4 
2,0 
20,6 
Wy>mmmw 
9,0 
riftftftvftiftiftiv^SftftXft: 
1.8 
7i7;7i:7:.:ii:::i: 
5,2 
^"'"•rw"""!"'"" 
•yy•:;.:•':\;- ;'v;:;:;:-
2,6 
:': 7:7:7' 77 ..:;:::•: 
3,6 
" 9,8 
13,4 
87,1, 
mW.y''myy'. 
13,1 
20,9 
24,6 51%, 
100%, 
100<X, 
59%, 
100%, 
76% 
mm 
78% 
i:i;ii:i;iiisiSiiS|iii 
52% 
51% 
57% 
62% 
100% 
iftii;ii'ftft:::;;ift: 
39% 
56% 
42% 
50% 
43% 
47% 
36% 
44% 
57% 
100%, 
«ii 
100",, 
85",, 
80% 
91 %, 
100% 
100% 
100°* 
80% 
100% 
78% 
88% 
;:,:v"::"':'.,:'"> 
100". 
mmm 
100%, 
::; :::;:•:• ••:;:•• 
100"., 
100%, 
100% 
100% 
100% 
97% 
110%, 
1007,, 
100%, mmmm 
10,3 
3,2 
7,0 
3,6 
24,2 
95.4 
..:•••....: 
10,5 
68.8 
12,4 
81,2 
MP 
0.0 
16,0 
97 
16.7 
2,8 
10,1 
2.7 
, 0.6 
58.7I 
298,7 
iftllilillllii 
myWrnmyy 
0,0 
fti::i::ftift':i:::-::':::::::ft 
" " 6,9 
:' :.':": '::•::': 
0,6 
i 0.6 
0.4 
0.0 
0.1 
0,4 
0.0 
0,1 
0,2 
2,4 
:":!:•.""•".•"Vftft 
0,0 
0,4 
:•!::;'••!::•• •:;•?"•" 
0,3 
W,T,r,,rm,r,r.Trr 
o.n 
:;.:.• :.- .iii:i-'i 
0,2 
0,0 
0,2 
10,7 
6,5 
10,5 
3,5 55,7 
': '-i'-iiii. 
17,9 
8,6 
22,8 
7.9 
67,2 
wmwim 
199,2 
:;iii;i:::i;iii'ii'ftift:iii.iiii:i: 
19,9 
157,4 
31,7 
189,1 
ii:7i:7::ift':::i:.;::7i: 
1.0 
35.0 
19,3 
34,4 
5,6 
31,0 
10,0 
2.0 
137.2 
77ii77l7?ii 
5.8 
ft:':::':"::''':':-;"' 
19.4 
1.4 
1,9 
1,8 
6,1, 
°-i '.6 
0.4 
0,2 
0.8 
8,6 
777ii'7 ii7 :,:.•; 
0,9 
^ 
' ' 'l|9 
1,1 
4.9 
6,6 
46,6 
6.5 
10,5 
10,9 34% 
80%, 
80"/., 
39%, 
80%, 
67% 
mmw; 
58%, 
32% 
47% 
49% 
47% 
iiftiftKiiii'fti: 
50% 
mmm 
31% 
33% 
35% 
35% 
36% 
29% 
28% 
33% 
44% 
mmm-
•y.:y:y.yyy. 
: " . ' 
50% 
i-iftiiiiiii; 
80% 
"""49% 
35% 
36% 
40% 
K 37% 
3"% 
24% 
48% 
31% 
36% 
30%, 
: v';::':ftft''ft':: 
'50% 
,.::;:;:::::::: 
47% 
•72%. 
30%, 
50% "46% 
62% 
•y.yy.'y.y. .:'•. 
55%, 
50% 
44%, 
205 toftiatfv 
(jgotJkendteteeitar) 
Deutschland/Nederland Ems-Dollard (1995) 
Deutschland/Nederland: Euregio (1995) 
Deutschland/Nederland: Euregio Rhin-Meuse-Nord (1995) 
Deutschland/Nederland: Euregio Rhin-Waal (1995) Samf^de 
omtEost 
62,7 
53,6 
12,8 
23,2 m 
22,5 
22,0 
6,4 
11,5 Forplfatelser 
1997 
0,0 
-2,2 
0,0 
0,0 ^xtptl^iHt 
1994*1997 
IB? 
22,5 
19,8 
6,4 
11,5 WW 
100% 
90% 
100%, 
100%, Qttalftqpir 
1997 
0,0 
0,0 
0,0 
0,3 fieta&nger 
1994-1997 
: » 
6,7 
6,6 
1,9 
3,7 % • 
30% 
30%, 
30%, 
33%, 
foiitaav 
Osterreich/Hongrie (1995) 
dsterreich/Tjekkiet (1995) 
Osterreich/Slovakiet (1995) 
Ssterreich/Slovenien (1995) 28,2 
12,1 
16,0 
22,6 m 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 Fo^lfgt*la*r 
1397 
2,2 
0,0 
0,0 
0,0 pdfplfgt^ser 
1984*1*9? ' 
^ m 11,0 
4,5 
5,5 
9,0 mm, 
100% 
100% 
100% 
100% 8*taHi*8#r 
1*67 
0,7 
0,0 
0,0 
0,0 iaa^iS87 
m 3,3 
1,4 
17 
2,7 30% 
30% 
30% 
30% 
SUOMI/FINLAND 
Pj-t>arart»rn«t 
(06dk*nti*t*w*r) 
Mai 2 
SPD Suomi Finland 1997-1999 (1997) 
SPD Suomi Finland 1995-1996 (1995) 
fait 743,6 
346.4 
1.090,0 (1) 
135,3 
54,1 
189,4 Pofj»(iflW<»r 
1*W 
55,2 
17 
56,9 mum 
m 
55,2 
54,1 
109,3 41% 
100% 
68% 1997 
27,6 
15,9 
43,6 »%t*ttttfi«r 
1994<1t97 
27,6 
45,7 
73,3 20% 
84% 
"~39% 
(1) Slatistisk infrastruktur 
206 foiitaav 
{0ttdk»nidWttMir): 
Osterreich/Hongrie (1995) 
dsterreich/Tjekkiet (1995) 
Osterreich/Slovakiet (1995) 
Ssterreich/Slovenien (1995) 28,2 
12,1 
16,0 
22,6 m 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 For^lfgt*la*r 
1997 
2,2 
0,0 
0,0 
0,0 ^rpifgtelser 
1994*1997 ' 
^ m 11,0 
4,5 
5,5 
9,0 mm, 
100% 
100% 
100% 
100% 8*taHi*8#r 
1*67 
0,7 
0,0 
0,0 
0,0 iaa^iS87 
m 3,3 
1,4 
17 
2,7 „\MM, 
30% 
30% 
30% 
30% 
SUOMI/FINLAND 
(06dk*nti*t*w*r) 
Mai 2 
SPD Suomi Finland 1997-1999 (1997) 
SPD Suomi Finland 1995-1996 (1995) 
fait 743,6 
346.4 
1.090,0 . *F4*ti* 
(1) 
135,3 
54,1 
189,4 Pofj»(iflW<»r 
WW 
55,2 
17 
56,9 FotiolKjt^aor 
wttww 
m 
55,2 
54,1 
109,3 41% 
100% 
68% 1*97 
27,6 
15,9 
43,6 »%t*ttttfi«r 
1994*1997 
27,6 
45,7 
73,3 20% 
84% 
"~39% 
(1) Slatistisk infrastruktur 
206 PORTUGAL 
pragpuanw 
M*11 
Regionale OP'er 
OP Zone Alqueva (1997) 
OP Acores (1994) 
OP Alentejo (1994) 
OPAIgarve(1994) 
OP Centra (1994) 
OP Lisboa e Vale do Tejo (1994) 
OP Madeira (1994) 
OP Norte (1994) 
Tvaerregioanle OP'er 
GT Statte til lokale investeringer (1995) 
OP Teknisk bistand (1994) 
OP Viden og innovation (1994) 
OP Udvikling at lokalt polentiale (1994) 
OP Milje/byf ornyelse (1994) 
OP Uddannelse og beskaeftigelse (1994) 
OP Infrastrukturer (1994) 
OP Modernisering af erhvervslivet (1994) 
OP PRJNESf"(1")"(T9947~ 
OP Sundhed og social integration (1994) 
Teknisk bistand 
IALT 
A&APT 
Portugal (1995) 
Portugal (1994) 
tmm 
Portugal (1995) 
Portugal (1994) 
SMV 
Portugal (1995) 
Portugal (1995) 
mm 
Portugal (1995) 
wwm 
Portugal (1995) 
RES10ER 
Portugal (1994) 
mtm 
Portugal (1993) 
WBAN 
Lislvu on Porto (1995) 
IALT 
INTERREQ/REGEN 
Portugal: Bekaampelse af torke (1997) 
Espafla/Portugal (1995) 
Esparto/Portugal (REGEN naturgas) (T995) ~ 9«mtft<t« 
376,7 
872,9 
250,6 
101,9 
490,5 
517,2 
677,8 
729,5 
33,3 
135,6 
2.276,2 
941.6 
952,3 
1.912,8 
3.979,6 
10.492,7 
40,0 
942,3 
1.2 
26.724,8 
''»4«'; 
I 29,8 
| 61,8 
174,5 
* I 53,2 
) 238,6 
| 3,0 
161,5 
I 16,2 
I 14,9 
| 478,2 
69,6 
1.303,4 
8,4 
755,3 
548*2 «F*tatte 
m '• 
203,1 
647,0 
182,0 
76,0 
362,0 
382,0 
374,3 
541,1 
25,0 
101,7 
1 689.4 
" 401,9 
559,0 
1.407,8 
1.997,9 
'"""" 4.420,5 
30,0 
705,0 
1,1 
14.106,8 
.ro.... 
21,4 
45.5 
130,9 
29.3 
125,4 
2.3 
126,5 
I.f.,9 
9.7 
204,9 
50,0 
769,2 
6,2 
552.0 
" 220,0 ForpKgtefcer. 
1**? 
39,0 
155,4 
36,5 
14,9 
78,1 
88,8 
55,0 
105,8 
0,0 
0,0 
166.5 
~ 99,4 
246,4 
105,0 
352.2 
628,0 
0,0 
l8l",~9 
0,3 
2.363,2 
Fvrplrgt*l?tr 
1997 
°:< 
11,6 
39,9 
0.0 
1.4 
25,1 
6, 
2,2 
0,0 
11,8 
100,2 
6,2 
0,0 
23,0 Forpltytelser 
m 
39,0 
528,6 
145,0 
59,4 
275,5 
288,8 
328,3 
423,3 
25,0 
44,0 
1 062,0 
181,5 
475,8 
872,3 
1 630,5 
" " " "2 957,4 
30,0 
502,9 
" 1,1 
9.870,6 
forpftfttator 
<994>1997 
(2) 
21.4J 
21,2| 
50.6J 
29.3| 
14,4] 
2,2] 
105.5J 
14,0| 
9,11 
194,8 
21.1 
483,6 
6.2 
240,2 
216,4 % 
19% 
82% 
80% 
78% 
76% 
76% 
88% 
78% 
100°,. 
43% 
63",. 
45".. 
" "85% 
62% 
82% 
67",. 
100% 
' 71""., 
97% 
70% 
100% 
47% 
39% 
100% 
12". 
99% 
83% 
100% 
100% 
95% 
42". 
64% 
100% 
44% 
98% fcetaJSn^tsr 
: WW • 
19,5 
118,4 
47,9 
15,1 
51,0 
77,8 
79,1 
103,5 
""0.0 
0,6 
198.5 
73.9 
115.7 
132.3 
628.9 
482,5 
7.6 
102,2 
0,0 
2.263,8 
1997 
4.4 
7* 
20.5 
2,2 
[ 0.0 
0.4 
I 13,8 
I 
I 
| 10,0 
11.8 
80,0 
2.5 
50,5 
17,8 Be&tj&tger 
W94*199? 
(3) 
19,5 
437,0 
120,7 
53,2 
222,2 
229,3 
288,0 
349,7 
7,5 
31.0 
865.3 
135.9 
~" 318,2 
685.6 
"1 489,4 
2 287,3 
28.5 
383.1 
0.8 
7.962,6 
19**4*» 
m....: 
107 
12.9 
28.9 
8,8 
,r 
1.1 
I 86.7 
.1* 
7,3 
100,4 
16.4 
291,7 
2.5 
154.4 
180,3 10% 
68% 
66% 
70% 
61% 
60% 
77% 
65% 
30% 
30% 
51% 
34%, 
57% 
" 49% 
76% 
52% 
95% 
54% 
67% 
6C% 
* \ 
50% 
28% 
22% 
30% 
50% 
69% 
80% 
80% 
49% 
:w% 
38% 
40% 
28% 
82% 
Pr Gramme? 
(©adkenctftJsesar) 
mi* 
SPD Suomi Finland (1995) 
Mai 4 
SPD Suomi Finland (1995) 
MftttJa-Jand^rug 
Overslag Suomi Finland F. 2328/91 (1996) 
SPD Suomi Finland F. 866 og 867/90 (1995) 
I alt 
-jmM&^^wmmm^mmmmm. 
SPD Suomi Finland (1995) 
WMliSbiiliii^ 
SPD Aland (1995) 
SPD Manner-Suomi (1995) 
1 alt 
Mi&ifciiS 
SPD Suomi Finland (1995) 
I ALT 
i7i;::i|::3i|||ll:|l|ll^ 
iliiilllW^iilsiilil;;sS 
Suomi Finland (1995) 
eww£mmmmmmmmmmmmmmmmmm:m: 
Suomi Finland (1995) 
mmmmm::;mmmmmmmmmmmyymmmm 
Teknisk bistand nationalt net (1997) 
Su~om7Rnl"and (ma75b)r???"(1996) 
Suomi Finland (mal 6)???7 (1996) 
t alt 
Siis^i;^ 
Suomi Finland (1996) 
SBM^^ 
Suomi Finland (1996) 
j^ANiiiiilii^ 
Helsinki/Vantaa (1997) 
Joensuu (1996) 
I alt 
IALT 
miwiti^^ 
Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: Ostersaen 
(1997) 
Suomi Finland/de Raltiske lande: sydfinsk kystomrade 
(1996) 
Suomi Finland/Rusland: Karelia (1996) 
Suomi Finland/Rusland: Sydestfiniand (1996) 
Suomi Finland/Sverige/Norge: Nordkalotten (1996) 
Suomi Finland/Sverige/Norge: Kvarken og Mittskandia 
(1996) 
Suomi Finland/Sverige: 0er (1996) 
Sverige/Suomi Finland/Norge/Rusland: Barentshavet 
(1996) Saroted* 
omkost. 
931,3 
318,5 
1.153,9 
359,2 
1.613,1 
78,5 
10,3 
613,8 
624,0 
1.316,9 
6.872,2 
SamM* 
ililiiiiil 
51,2 
73,7 
0,5 
44^3 
" "32,1 
77,0 
8,8 
27,9 
10,2 
5,3 
15,5 
254,0 
47,5 
22.7 
"31,8 
40,7 
29,2 
14,6 
9,5 
23,4 m 
258,4 
87,6 
294,2 
43,1 
337,3 
23,0 
2,6 
191,4 
194,0 
459,9 
1.549,6 
?l;?ft>ftft^l^iiil 
iifiii 
23,6 
33,2 
0,2 
16\2 
11,9 
2873 
3,4 
11,1 
3,9 
4,0 
7,9 
107,5 
25,0 
6.1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4,0 
10,5 1997 
71,9 
21,9 
55,0 
12,1 
67,1 
0,0 
0,0 
36,9 
36,9 
114,1 
368,8 
3,9 
4,0 
0,0 
0,0 
" " " " 6,0 
0,0 
0,0 
3,7 
2,5 
0,8 
3,4 
14,9 
25,0 
2,0 
3,4 
" 1,9 
3,4 
1,6 
0,4 
3,8 Forplffltelser 
1994*1997 
IMrmM<3$ 
167,2 
45,5 
162,8 
19,0 
181,9 
23,0 
2,6 
83,3 
85,9 
272,3 
885,1 
mimiim^m:: 
fflifipllll'ii,!,'!; 
23,6 
33,2 
0,0 
""""" 16|2 
11,9 
28,1 
3,4 
11.1 
2,5 
4,0 
6,5 
106,8 
25,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12.2 
6,6 
4.0 
10,5 MB 
65% 
52%, 
557o 
44%, 
64% 
100% 
100%, 
44%, 
44% 
59%, 
57% 
$yWll 
100",, 
100% 
0% 
100",, 
100",, 
99% 
100% 
100%, 
65%, 
100%, 
82% 
98% 
100",, 
100%, 
100",. 
100%, 
100",. 
100",. 
100%, 
100% 8*tsfittger 
1997 
53,0 
15,1 
99,0 
10,3 
109,3 
11,5 
0,6 
30,2 
30,7 
81,1 
344,3 
9*ta)ln$«r 
mjtiff • 
0.0 
3.9 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
1.1 
1,3 
0,4 
1,7 
6,7 
12,5 
0,6 
1,0 
0,6 
3.3 
1.8 
0.2 
3.1 $6fe8ft0ftf 
1994»1997 
llll.lllffl. Mill 
104,3 
28,0 
150,8 
15,8 
166,7 
18,4 
1.4 
53,0 
54,3 
163,7 
608,6 
Sctattngar 
1994-1997 
.•I,/,-,*?!,,-.,, 
9,9 
18,5 
0.0 
4,6 
3.6 
8,4 
1-1 
3,3 
1.3 
2.0 
3,3 
44,6 
12,5 
1.8 
4,2 
2,9 
3.7 
.\0 
1.2 mm 
40% 
: 
32% 
: 
51 % 
37% 
49% 
SSSSSiftft: 
80% 
ft;|||::;|::fti 
52%, 
28%, 
28% 
ftfftWttftVftv' 
36%, 
39% 
% 
mi 
42% 
56% 
":'•':'•:'.'••'.'V. 
0%. 
30%. 
30%. 
30% 
33"o 
i'iii :ii' : ••': 
., ®>. 
32% 
50% 
41% 
41% 
50%, 
30%. 
;«>"„ 
;»%. 
,»0"„ 
30% 
^0% 
SVERIGE 
mm<wiyyymyiy^i^^^^^^^^^^^^^^^^i^^^ 
iijfliH 
Si&^^^ SPD Angerlandskusten 1995-1999 (1995) 
SPD BVgslagen 19957 999Yll>95) """ 
SPD Blekinge 11995-1999 (1995) 
SPD Fyrstad 1995-1999 (1995) 
SPD Norra Norrlandskusten 1995-1999 (1995) 
1 alt 
t^:m-mmmmmm-:mm::mm:mmmmmy'mm 
SPD Sverige (1995) 
Mal 4 :-:'i--;.7l'':7'l:7:7:i777^77-7:7'7^^'^-'^-S77 ;'^ 
SPD Sverige (1996) 
mi6ww&tmmmmm.mm:mmmmmmm. 
Overslag Sverige F. 2328/91 (1996) 
SPD Sven'ge F 866 og 867/90 (1996) 
lalt " 
^Lto^wimmm-: • i :mmmm:mm 
SPD Sverige (1995) ifiamMe 
7<>m*oJrt. 
89,5 
321,4 
85,8 
145,5 
161,2 
803,ï 
771,0 
612,6 
304,6 
187,8 
492,4 
120,4 9F,8tttte 
llffili! 
18,0 
67,0 
15,0 
24.6' 
36,0 
160,0 
347,0 
1 73,0 
79,7 
23,5 
103,2 
41,4 jippijilpp:; 
|i||l|l|l|| 
0,0 
"". ^ 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
92.6 
0,0 
13,0 
0,8 
13,8 
0,2 :ii]r%i[g|&t*iiiia;ri:! 
lilifS! 
18,0 
"" 1278 
15,0 
24,0 
36,0 
106,8 
165,6 
37,5 
42,2 
11,8 
64,0 
40,2 ilill 
100% 
19% 
100%, 
100%, 
100% 
66% 
48% 
22% 
53%, 
50%, 
62% 
97%, Bamirmt 
il||:l'lM|7|: 
7,1 
2,7 
' "6,2 
3,8 
5,7 
26,6 
68,5 
0,0 
10,0 
4,0 
14,0 
20,0 >9«t*««flar 
1994-1997 
.;,',;>),, 
13,3 
9,1 
" 77,2 
12,0 
18,0 
63,6 
105,0 
18,8 
39,3 
9,4 
48,7 
32,0 74% 
"" "l4% 
75%> 
50% 
50% 
40% 
30%, 
ft'iiftTi.'ii: 
117o 
49%, 
407., 
47% 
77%, 
207 Programme? 
mi* 
SPD Suomi Finland (1995) 
Mal 4 
SPD Suomi Finland (1995) 
MftttJa-Jand^rug 
Overslag Suomi Finland F. 2328/91 (1996) 
SPD Suomi Finland F. 866 og 867/90 (1995) 
lalt 
-jmM&^^wmmm^mmmmm. 
SPD Suomi Finland (1995) 
WMliSbiiliii^ 
SPD Aland (1995) 
SPD Manner-Suomi (1995) 
lalt 
MalSi&S 
SPD Suomi Finland (1995) 
IALT 
i;7£i!f!!^ 
iliiilllW^iilsiilil;;sS 
Suomi Finland (1995) 
eww£mmmmmmmmmmmmmmmmmm:m: 
Suomi Finland (1995) 
mmmmm::;mmmmmmmmmmmyymmmm 
Teknisk bistand nationalt net (1997) 
Su~om7Rnl"and ("maT^)????""(1996) 
Suomi Finland (mal 6)???7 (1996) 
lalt 
Siis^i;^ 
Suomi Finland (1996) 
SBM^^ 
Suomi Finland (1996) 
j^ANiiiiilii^ 
Helsinki/Vantaa (1997) 
Joensuu (1996) 
lalt 
IALT 
I^ERRIgGf!^ 
Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: Ostersaen 
(1997) 
Suomi Finland/de Raltiske lande: sydfinsk kystomrade 
(1996) 
Suomi Finland/Rusland: Karelia (1996) 
Suomi Finland/Rusland. Sydestfiniand (1996) 
Suomi Finland/Sverige/Norge: Nordkalotten (1996) 
Suomi Finland/Sverige/Norge: Kvarken og Mittskandia 
(1996) 
Suomi Finland/Sverige: 0er (1996) 
Sverige/Suomi Finland/Norge/Rusland: Barentshavet 
(1996) Saroted* 
omkost. 
931,3 
318,5 
1.153,9 
359,2 
1.613,1 
78,5 
10,3 
613,8 
624,0 
1.316,9 
6.872,2 
SamM* 
ililiiiiil 
51,2 
73,7 
0,5 
44~3 
" "32,1 
77,0 
8,8 
27,9 
10,2 
5,3 
15,5 
254,0 
47,5 
22.7 
"31,8 
40,7 
29,2 
14,6 
9,5 
23,4 m 
258,4 
87,6 
294,2 
43,1 
337,3 
23,0 
2,6 
191,4 
194,0 
459,9 
1.549,6 
?l;?ft>ft?w|^iiil 
iifiii 
23,6 
33,2 
0,2 
16\2 
11,9 
2873 
3,4 
11,1 
3,9 
4,0 
7,9 
107,5 
25,0 
6.1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4,0 
10,5 1997 
71,9 
21,9 
55,0 
12,1 
67,1 
0,0 
0,0 
36,9 
36,9 
114,1 
368,8 
3,9 
4,0 
0,0 
0,0 
" " " " 6,0 
0,0 
0,0 
3,7 
2,5 
0,8 
3,4 
14,9 
25,0 
2,0 
3,4 
" 1,9 
3,4 
1,6 
0,4 
3,8 Forplfatefser 
1994*1997 
IMrmM<3$ 
167,2 
45,5 
162,8 
19,0 
181,9 
23,0 
2,6 
83,3 
85,9 
272,3 
885,1 
mimiim^m:: 
llB'-l-P 
23,6 
33,2 
0,0 
""""" 16|2 
11,9 
28,1 
3,4 
11.1 
2,5 
4,0 
6,5 
106,8 
25,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4.0 
10,5 MB 
65% 
52%, 
557o 
44%, 
64% 
100% 
100%, 
44%, 
44% 
59%, 
57% 
$yWll 
100",, 
100% 
0% 
100",, 
100",, 
99% 
100% 
100%, 
65%, 
100%, 
82% 
98% 
100",, 
100%, 
100",. 
100%, 
100",. 
100",. 
100%, 
100% 8*tsfittger 
1997 
53,0 
15,1 
99,0 
10,3 
109,3 
11,5 
0,6 
30,2 
30,7 
81,1 
344,3 
9*ta)ln$«r 
ip7t*7' • 
0.0 
3.9 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
1.1 
1,3 
0,4 
1,7 
6,7 
12,5 
0,6 
1,0 
0,6 
3.3 
1.8 
0.2 
3.1 $6fe8ft0ftf 
1994x1997 
llll.lllffl. Mill 
104,3 
28,0 
150,8 
15,8 
166,7 
18,4 
1.4 
53,0 
54,3 
163,7 
608,6 
Sctattngar 
1994-1997 
.•I,/,-,*?!,,-.,, 
9,9 
18,5 
0.0 
4,6 
3.6 
8,4 
1-1 
3,3 
1.3 
2.0 
3,3 
44,6 
12,5 
1.8 
4,2 
2,9 
3.7 
.\0 
1.2 mm 
40% 
: 
32% 
: 
51 % 
37% 
49% 
SSSSSiftft: 
80% 
ft;|||::;|::fti 
52%, 
28%, 
28% 
ftfftWttftVftv' 
36%, 
39% 
% 
42% 
56% 
'['•':'•:'. y'V. 
0%. 
30%. 
30%. 
30% 
33"o 
:ii' : ••': 
., ®>. 
32% 
50% 
41% 
41% 
50%, 
3(i%, 
;«)"„ 
:»%, 
,»0"„ 
CV%, 
30% 
^v 
SVERIGE 
mm<wiyyymyiy^i^^^^^^^^^^^^^^^^i^^^ 
7iif7;7iii7i7:ft|iii|7i|i|i;|:|iiiii^^ 
SiP K!:!':;7";7^ 
SPD Angerlandskusten 1995-1999 (1995) 
SPDB^rgslagen799"5'7"999Yi995J """ 
SPD Blekinge 11995-1999 (1995) 
SPD Fyrstad 1995-1999 (1995) 
SPD Norra Norrlandskusten 1995-1999 (1995) 
lalt 
t^:m-mmmmmm:mm::mm:mmmmmy'mm 
SPD Sverige (1995) 
M«I4'^7' :-:'i--;.7l'':7'l:7:7:i777^77-7:7'7^^'^-'^-S77 ;'^ 
SPD Sverige (1996) 
mi6ww&tmmmmm.mm:mmmmmmm. 
Overslag Sverige F. 2328/91 (1996) 
SPD Sven'ge F 866 og 867/90 (1996) 
lalt " 
Mal ;g»*rfck»r(i:i;i:::::i;i:i::i m. •: :l mmmmmmm 
SPD Sverige (1995) ifiamMe 
76iwfM»Jrt. 
89,5 
321,4 
85,8 
145,5 
161,2 
803,ï 
771,0 
612,6 
304,6 
187,8 
492,4 
120,4 9F,8tttte 
llffill! 
18,0 
67,0 
15,0 
24.6' 
36,0 
160,0 
347,0 
1 73,0 
79,7 
23,5 
103,2 
41,4 iippigpili 
|i||l|l|l|| 
0,0 
"". ^ 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
92.6 
0,0 
13,0 
0,8 
13,8 
0,2 ::i]r%i[g||0t*iiiia7:! 
WBtSS 
18,0 
"" 1278 
15,0 
24,0 
36,0 
106,8 
165,6 
37,5 
42,2 
11,8 
64,0 
40,2 llill: 
100% 
19% 
100%, 
100%, 
100% 
66% 
48"/i, 
22% 
53%, 
50%, 
62% 
97%, BataJto0«r 
il||:l'lM|7|: 
7,1 
2,7 
' "6,2 
3,8 
5,7 
26,6 
68,5 
0,0 
10,0 
4,0 
14,0 
20,0 >9«t*««flar 
1994-1997 
.'•,',;'„<»,, 
13,3 
9,1 
" 77,2 
12,0 
18,0 
63,6 
105,0 
18,8 
39,3 
9,4 
48,7 
32,0 74% 
" "14% 
75%> 
50% 
50% 
40% 
30%, 
:i:i;':i;':.':::: 
117o 
49%, 
407., 
47% 
77%, 
207 
P»<^ittw»r 
{JEpdkindstaesftr) 
**M9» 
SPD Gotland (1996) 
SPD Skargarden (1996) 
SPD Sydostra Sverige (1996) 
SPD Vasterbotten/Gavle/Dala (1996) 
SPD Vastra Sverige (1996) 
1 alt 
itf«9 
SPD Sverige (1995) 
I ALT 
inlHatfr 
MOAft 
Sverige (1995) 
©WPLO* 
Sverige (1995) 
tEAGER 
Nationalt net (1997) 
Sverige (Mai 5b) (1996) 
Sverige (Mai 6) (1996) 
1 alt 
*»ESCA 
Sverige (1996) 
*MV 
Sverige (1996) 
KONVIER 
Karlskoga, Karlsborg (1996) 
wmn 
Malm6(1996) 
IALT 
fMTERREfSttEGEN 
Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: Osterseen 
(1997) 
United Kingdom/Danmark/Sverige/Nederland/ 
Deutschland: Nordsoen (1997) 
Danmark/Sverige (1996) 
Suomi Finland/Sverige/Norve: Nordkalotten (1996) 
Suomi Finland/Sverige/Norge: Kvarken og Mittskandia 
(1996) 
Suomi Finland/Sverige: 0er (1996) 
Sverige/Norge: Nordens gr0nne baelte (1996) 
Sverige/Norge: Q5teborg/Bohus/Alvsborg (1996) 
Sverige/Norge: indre Skandinavien (1996) 
Sverige/Suomi Finland/Norge/Rusland: Barentshavet 
(1996) 50,1 
30,3 
327,0 
199,7 
120,1 
727,1 
635,0 
4.162,0 
ftaflKfeâ« 
28,3 
50,7 
0,5 
71,8 
14,1 
86,4 
10,5 
48,8 
11,4 
11,9 
248,1 
47,5 
30,3 
28,0 
29,2 
14,6 
9,5 
13,0 
13,0 
10,8 
23,4 mm*-: 
11,2 
7,2 
49,0 
42,9 
30,7 
141,0 
252,0 
1.217,6 
$F*f»ttft 
m 
13.1 
24,0 
0,2 
12,1 
4,0 
16,4 
4,0 
17,2 
3,3 
5,0 
82,9 
25,0 
14,5 
13,0 
12,2 
6,6 
4,0 
5,5 
5,5 
4,5 
10,5 F<?rpttetel$*r 
1997 
0,0 
0,0 
4,6 
0,0 
0,0 
4,6 
23,7 
134,9 
4Ô9? 
1.8 
3,3 
0,2 
2,1 
0,7 
3,0 
0,0 
4.2 
0.7 
1,8 
14,9 
25,0 
14,5 
2,4 
3,4 
1,6 
0,4 
2,4 
1,0 
1.4 
3,8 Forpimtelser 
1994*1997 
m 
11,2 
7,2 
12,5 
8,0 
30,7 
69,5 
80,1 
552,7 
forpttytttair 
J$l • 
13,1 
24,0 
0,2 
12,1 
4,0 
16,4 
4,0 
17.2 
5.0 
82,9 
25.0 
14,5 
13,0 
12,2 
6,6 
4,0 
5,5 
5,5 
4,5 
10,5 mm 
100% 
100% 
25% 
19%, 
100% 
49% 
32% 
45% 
% 
100%3 
100% 
100%, 
100%, 
100%, 
100% 
100% 
100"., 
100% 
100% 
100% 
100% 
1007o 
1007o 
100%, 
100% 
100%, 
100% 
100% 
100"., 
100",, 8*tk»t*g*r 
1997 
2,3 
0,0 
5,0 
0,9 
9,1 
17,4 
28,6 
174,0 
BrtaJfogtr 
199? 
0,9 
17 
0,1 
0,6 
0,2 
0,9 
0.0 
1,3 
0,4 
0,5 
6,7 
12.5 
0,0 
0.7 
3.3 
1,6 
0.2 
0,7 
0.3 
0,4 
3,1 1994x1997 
m 
5,7 
2,1 
9,0 
4,9 
18,3 
40,0 
60,0 
368,1 
1994*1997 
6,5 
12,0 
0,1 
3,6 
1.2 
4,» 
1.2 
5.2 
'•» 
1.5 
32,6 
12.5 
0,0 
3.9 
37 
2.0 
1.2 
17 
17 
1.4 
3.1 % 
50% 
30% 
18% 
11% 
60%, 
28% 
• 
24%, 
30% 
% _; 
• 
50% 
50% 
40% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
34% 
30% 
39% 
50% 
0% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30%, 
30%, 
UNITED KINGDOM 
mmmmmymW0^yW^m:mm 
%m^m^^^H^K^^^^^^l^^ 
SPD Highlands and Islands (1994) 
SPD Northern Ireland (1994) 
SPD Merseyside (1994) 
Teknisk bistand 
1 alt 
#fiii|;i8^ 
SPD East London and the Lee Valley 1997-1999 (1997) 
SPD East Midlands 1997-1999 (1997) 
SPD Eastern Scotland 1997-1999 (1997) 
SPD Gibraltar 1997-1999 (1997) 
SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1997-
1999(1997) 
SPD Industrial South Wales 1997-1999 (1997) 
SPD North East' England 1997-1999 (1997) 
SPD Plymouth 1997-1999 (1997) 
SPD Thanog 1997-1999 (1997) 
SPD West Cumbria and Furness 1997-1999 (1997) 
SPD Wesl Midlands 1997-1999 (1997) 
SPD Western Scotland 1997-1999 (1997) 
SPD Yoikshire and Humberside 1997-1999 (1997) $»«ntedr 
T*lff**l.: 
1014,2 
2.267,4 
2 114,7 
0,2 
6.396,6 
250,0 
284,5 
326,5 
13,8 
1.031,3 
629,3 
973,6 
87,5 
81,8 
78,6 
1 045,2 
804,8 
1012,1 9P*Wtr 
iiiii! 
311,0 
1 242.2 
832.8 
0,2 
2.386,3 
101,7 
113,7 
139,9 
6,1 
404,9 
254,4 
378,4 
38,6 
22,4 
32,4 
448,2 
334^ 5 
400,7 F<?rptltat»t«r 
IllllWllil 
43,5 
257,0 
152,0 
0,1 
452,6 
siiiiiliiliilS 
21,6 
36,7 
47,5 
6,1 
57,7 
57,3 
66,4 
38,6 
22,4 
"32,4 
93, { 
74,0 
129,4 Forpttflt«l««r 
1994-1997 
i!!!i.ii:ii!i:pi:!i:ii7:i;7i 
168,3 
883,9 
438,4 
0,2 
1.490,8 
|i;i|i|ii;i:iiii:iiii 
21,6 
36,7 
47,5 
6,1 
57,7 
""'" " "57,3 
66,4 
38,6 
22,4 
32,4 
93,1 
74,0 
129,4 •;.;,% : 
l$$h 
54% 
71%, 
53%, 
100% 
62% 
21%, 
32%, 
34%, 
100%, 
14%, 
23% 
18% 
100%, 
100% 
100% 
21%, 
227., 
""" 32%, totaling** 
1997 
37,8 
137,7 
125,9 
0.0 
301,4 
Mmmm 
10,8 
18,4 
23,8 
3,0 
28,9 
28,7 
.i3,2 
19,3 
11.2 
16,2 
26,5 
37,0 
64,7 1994.1997 
:::!il>77i 
132.4 
627,4 
:<57,4 
0.1 
1.117,2 
jftiiijiiiiigiiiiiftiSi: 
10,8 
18,4 
23,8 
3,0 
28,9 
28,7 
a3,2 
10,3 
11.2 
1C.2 
26,5 
37.0 
64,7 mMyy 
43% 
51% 
43% 
22% 
47% 
!:!iii:fti: 
11% 
16% 
17% 
50% 
7%, 
11% 
9%, 
un, 
50%, 
50%, 
6%, 
11%, 
16%. 
208 **M9» 
SPD Gotland (1996) 
SPD Skargarden (1996) 
SPD Sydostra Sverige (1996) 
SPD Vasterbotten/Gavle/Dala (1996) 
SPD Vastra Sverige (1996) 
1 alt 
itf«9 
SPD Sverige (1995) 
IALT 
inlHatfr 
MOAft 
Sverige (1995) 
©WPLO* 
Sverige (1995) 
LEADER 
Nationalt net (1997) 
Sverige (Mai 5b) (1996) 
Sverige (Mai 6) (1996) 
1 alt 
PESCA 
Sverige (1996) 
*MV 
Sverige (1996) 
KONVIEH 
Karlskoga, Karlsborg (1996) 
wmn 
Malm6(1996) 
IALT 
IWTERREO^EGEN 
Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: Osterseen 
(1997) 
United Kingdom/Danmark/Sverige/Nederland/ 
Deutschland: Nordsoen (1997) 
Danmark/Sverige (1996) 
Suomi Finland/Sverige/Norve: Nordkalotten (1996) 
Suomi Finland/Sverige/Norge: Kvarken og Mittskandia 
(1996) 
Suomi Finland/Sverige: 0er (1996) 
Sverige/Norge: Nordens gnanne baelte (1996) 
Sverige/Norge: Q6teborg/Bohus/Alvsborg (1996) 
Sverige/Norge: indre Skandinavien (1996) 
Sverige/Suomi Finland/Norge/Rusland: Barentshavet 
(1996) $»mf*le 
amkott 
50,1 
30,3 
327,0 
199,7 
120,1 
727,1 
635,0 
4.162,0 
ftaflKfeâ« 
28,3 
50,7 
0,5 
71,8 
14,1 
86,4 
10,5 
48,8 
11,4 
11,9 
248,1 
47,5 
30,3 
28,0 
29,2 
14,6 
9,5 
13,0 
13,0 
10,8 
23,4 mm*-: 
11,2 
7,2 
49,0 
42,9 
30,7 
141,0 
252,0 
1.217,6 
$F*f»ttft 
m 
13.1 
24,0 
0,2 
12,1 
4,0 
16,4 
4,0 
17,2 
3,3 
5,0 
82,9 
25,0 
14,5 
13,0 
12,2 
6,6 
4,0 
5,5 
5,5 
4,5 
10,5 F<?rpttetel$*r 
1997 
0,0 
0,0 
4,6 
0,0 
0,0 
4,6 
23,7 
134,9 
1.8 
3,3 
0,2 
2,1 
0,7 
3,0 
0,0 
4.2 
0.7 
1,8 
14,9 
25,0 
14,5 
2,4 
3,4 
1,6 
0,4 
2,4 
1,0 
1.4 
3,8 Forpimtelser 
1994*1997 
m 
11,2 
7,2 
12,5 
8,0 
30,7 
69,5 
80,1 
552,7 
forpttytitair 
18*4*1*87 
J$l • 
13,1 
24,0 
0,2 
12,1 
4,0 
16,4 
4,0 
17.2 
5.0 
82,9 
25.0 
14,5 
13,0 
12,2 
6,6 
4,0 
5,5 
5,5 
4,5 
10,5 * I 
mm 
100% 
100% 
25% 
19%, 
100% 
49% 
32% 
45% 
% 
100%3 
100% 
100%, 
100%, 
100%, 
100% 
100% 
100"., 
100% 
100% 
100% 
100% 
1007o 
1007o 
100%, 
100% 
100%, 
100% 
100% 
100"., 
100",, 1997 
2,3 
0,0 
5,0 
0,9 
9,1 
17,4 
28,6 
174,0 
199? 
0,9 
17 
0,1 
0,6 
0,2 
0,9 
0.0 
1,3 
0,4 
0,5 
6,7 
12.5 
0,0 
0.7 
3.3 
1,6 
0.2 
0,7 
0.3 
0,4 
3,1 1994x1997 
m 
5,7 
2,1 
9,0 
4,9 
18,3 
40,0 
60,0 
368,1 
1994*1997 
6,5 
12,0 
0,1 
3,6 
1.2 
4,» 
1.2 
5.2 
'•» 
1.5 
32,6 
12.5 
0,0 
3.9 
37 
2.0 
1.2 
17 
17 
1.4 
3.1 % 
50% 
30% 
18% 
11% 
60%, 
28% 
• 
24%, 
30% 
% _; 
• 
50% 
50% 
40% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
34% 
30% 
39% 
50% 
0% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30%, 
30%, 
UNITED KINGDOM 
mmmmmymW0^yW^m:mm 
%m^m^^^H^K^^^^^^l^^ 
SPD Highlands and Islands (1994) 
SPD Northern Ireland (1994) 
SPD Merseyside (1994) 
Teknisk bistand 
1 alt 
#fiii|;i8^ 
SPD East London and the Lee Valley 1997-1999 (1997) 
SPD East Midlands 1997-1999 (1997) 
SPD Eastern Scotland 1997-1999 (1997) 
SPD Gibraltar 1997-1999 (1997) 
SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1997-
1999(1997) 
SPD Industrial South Wales 1997-1999 (1997) 
SPD North East England 1997-1999 (1997) 
SPD Plymouth 1997-1999 (1997) 
SPD Thanog 1997-1999 (1997) 
SPD West Cumbria and Furness 1997-1999 (1997) 
SPD Wesl Midlands 1997-1999 (1997) 
SPD Western Scotland 1997-1999 (1997) 
SPD Yoikshire and Humberside 1997-1999 (1997) $»«ntedr 
T*lff**l.: 
1014,2 
2.267,4 
2 114,7 
0,2 
6.396,6 
250,0 
284,5 
326,5 
13,8 
1.031,3 
629,3 
973,6 
87,5 
81,8 
78,6 
1 045,2 
804,8 
1012,1 9P*Wt* 
iiiii! 
311,0 
1 242.2 
832.8 
0,2 
2.386,3 
101,7 
113,7 
139,9 
6,1 
404,9 
254,4 
378,4 
38,6 
22,4 
32,4 
448,2 
334^ 5 
400,7 F<?rptltat»t«r 
IllllWllil 
43,5 
257,0 
152,0 
0,1 
452,6 
siiiiiliiliilS 
21,6 
36,7 
47,5 
6,1 
57,7 
57,3 
66,4 
38,6 
22,4 
"32,4 
93, { 
74,0 
129,4 Forpttflt«l««r 
1994-1997 
i!!!i.ii:ii!i:pi:!i:ii7:i;7i 
168,3 
883,9 
438,4 
0,2 
1.490,8 
|i;i|i|ii;i:iiii:iiii 
21,6 
36,7 
47,5 
6,1 
57,7 
""'" " "57,3 
66,4 
38,6 
22,4 
32,4 
93,1 
74,0 
129,4 •;.;,% : 
7:7#jfc: 
54% 
71%, 
53%, 
100% 
62% 
21%, 
32%, 
34%, 
100%, 
14%, 
23% 
18% 
100%, 
100% 
100% 
21%, 
227., 
""" 32%, totaling** 
1997 
37,8 
137,7 
125,9 
0.0 
301,4 
Mmmm 
10,8 
18,4 
23,8 
3,0 
28,9 
28,7 
.i3,2 
19,3 
11.2 
16,2 
26,5 
37,0 
64,7 1994.1997 
:::li::7i>!77i;i 
132.4 
627,4 
:<57,4 
0.1 
1.117,2 
jftiiijiiiiigiiiiiftiSi: 
10,8 
18,4 
23,8 
3,0 
28,9 
28,7 
a3,2 
10,3 
11.2 
1C.2 
26,5 
37.0 
64,7 mMyy 
43% 
51% 
43% 
22% 
47% 
!:!iii:fti: 
11% 
16% 
17% 
50% 
7%, 
11% 
9%, 
un, 
50%, 
50%, 
6%, 
11%, 
16%. 
208 
:;ift:$ii:j:j::^ 
SPD East London and the Lee Valley 1994-1996 (1994) 
SPD East Midlands 1994-1996 (1994) 
SPD Eastern Scotland 1994-1996 (1994) 
SPD Gibraltar 1994-1996 (1994) 
SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1994-
1996(1994) 
SPD Industrial South Wales 1994-1996 (1994) 
SPD North East England 1994-1996 (1994) 
SPD Plymouth 1994-1996 (1994) 
SPDThanog 1994-1996 (1994) 
SPD West Cumbria and Furness 1994-1996 (1994) 
SPD West Midlands 1994-1996 (1994) 
SPD Western Scotland 1994-1996 (1994) 
SPD Yorkshire and Humbeiside 1994 1996 (1994) 
I alt 
MiifciSSiiiviiiiiiiiSi:^ 
SPD United Kingdom (1996) 
SPD United Kingdom (1994) 
I alt 
Mai 5a»lan<ft>rug 
Overslag United Kingdom F. 2328/91 (1995) 
SPD United Kingdom F 866 og 867/90 (1994) 
I alt 
MatiSi&fiSfceft^ 
SPD United Kingdom (1994) 
Mat 6b 
SPD Borders Region (1995) 
SPD Central Scotland / Tayside (1995) 
SPD Dumfries and Galloway (1995) 
SPD Grampian (1995) 
SPD Lincolnshire (1995) 
SPD Wales (1995) 
SPD East Anglia (1994) 
SPD English Northern Uplands (1994) 
SPD South West England (1994) 
SPD English Midland Uplands (1995) 
SPD The Marches (1995) 
1 alt 
1 alt 
llliiflii 
ilii'!® 
^#F$i|i:ii7:7iiiiilii!lii:ii:ii 
Northern Ireland (1995) 
United Kingdom (1995) 
1 alt 
>^w^;:m:mm 
Northern Ireland (1994) 
United Kingdom (1994) 
1 alt 
LEADER 
England (1995) 
Highlands and Islands (1995) 
Northern Ireland (1995) 
Scotland (1995) 
Wales (1995) 
1 alt 
PBSCA 
United Kingdom (1995) 
PMV 
Frujl.tiiilmal 5t> itigionHr (1997) 
England mal 2 ionium>r (199 7) 
Merseysido (199 7) 
Highlands (1995) 
Northern Ireland (1995) 
Scotland (1995) 
Wales (1995) 
I alt 
MCHAK 
East Midlands (1995) 
Eastern Scotland (1995) 
North East England (1995) ~ 
North West" England (1995) "'" 9*i*tf«te 
lyyW^y%'l 
187,6 
195,2 
287,0 
13,5 
818,8 
400,9 
729,0 
61,6 
25,2 
62,2 
983,8 
759,8 
738,0 
177881,7 
3.662,0 
4.012,4 
7.674,4 
600,7 
204,7 
806,4 
240,8 
l:l:is:ll;lil 
76,6 
64,0 
125.3 
96,2 
133,6 
488,2 
132,4 
262,3 
514,3 
33,3 
90,8 
2.017,0 
28.015,8 
-, Samlede 
i:::|iW^iirtii' 
5,5 
676,4 
681,9 
19,5 
466,8 
486,3 
57,8 
27,9 
31,5 
24,4 
18,8 
160,4 
84,7 
24,6 
74, t 
9,8 
7,0 
12,5 
19,7 
5,2 
163,0 
110,1 
""25~3 
56,8 
" 18,0 SF^Mtt* 
llllllll 
73,2 
66,2 
117,9 
5,1 
332,2 
151,1 
291,9 
27,1 
8,9 
24.2 
372,8 
'"" 262,7 
284,8 
4.693,2 
1.655.4 
1 522,1 
3.177,5 
137,7 
51,2 
188,9 
88,7 
30,4 
25,4 
47,7 
39,5 
53,7 
184,0 
60,0 
108,0 
219,0 
12,2 
40,6 
820,6 
11.356,0 
iiiiiii 
3,5 
313,3 
316,8 
12,8 
181,0 
193,8 
25,8 
12,0 
11,4 
8,4 
8,6 
66,2 
37,4 
11,3 
32,4 
4,9 
3,0 
6,2 
8,5 
2,3 
68,7 
46,8 
11,6 
26,0 
8,1 wotptiQbum 
||||||||:||| 
0,0 
-3,9 
-1,4 
0,0 
-1,5 
0,5 
-6,2 
0,0 
-0,4 
-0,5 
-2,2 
" -2,4 
-21^4 
643,8 
551,3 
-0,1 
661,2 
26,2 
0,0 
26,2 
0,0 
9,2 
4,1 
16,3 
12,2 
5,6 
54,1 
7,7 
11,7 
26,1 
3,1 
4,4 
164,3 
1.828,1 
Forpltøa1*«r 
illllliiilll 
0,4 
0,0 
0,4 
0.9 
41,1 
42,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
" • 6|1 
9,3 
27,3 
4,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
40,9 
33,9 
6,9 
2,2 
" 1,0 F^rpllfltelidr 
l||||l|||| 
73,2 
66,2 
117,9 
5,1 
332,2 
151,1 
291,9 
28,6 
11,3 
24,2 
372,8 
"" 262,1 
284,8 
2.704,4 
1.081,0 
1.522.0 
2.603,0 
88.0 
38,6 
126,6 
44.3 
18,0 
8,8 
30,5 
23.4 
14,6 
104,1 
16.31 
39.4 
81,9 
5.1 
15,9 
368,0 
7.327,1 
}^irj>IK|it»i!»»r 
illliiiiil 
iSs:ii|^Bp|ft?ftli: mMyimmm 
' ' 3.5 
69,1 
72,6 
12,8 
79,0 
91,8 
25,8 
12,0 
11,4 
8,4 
8,6 
66,2 
37,4 
9,3 
27,3 
4,2 
3,0 
6,2 
" 8,5 
2,3 
61,0 
39,1 
10,9 
25.6 
7,9 iiiii 
liiili 100%, 
1007o 
100%, 
100%, 
100% 
100%, 
100%, 
105%, 
126%, 
100%, 
100%, 
7o6%, 
100"/,, 
68% 
65%, 
100% 
82% 
64% 
75%, 
67% 
50% 
59% 
35% 
64%, 
59",, 
27% 
57% 
27%^ 
36% 
37% 
42% 
39%. 
44% 
66% 
mm 
ifrm 
100%, 
22% 
23% 
I 100% 
44% 
47% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100%, 
100% 
100%, 
113'!,, 
M4%. 
80%, 
100% 
100% 
"106% 
100%, 
89% 
84%, 
957,, 
99%, 
98%, B.taUnger 
llllllli 
22,3 
14,6 
2,1 
0,2 
151,9 
54,1 
72,7 
-0,4 
-2,5 
1,8 
152,6 
"" 4,8" 
111,5 
907,3 
288,6 
0,0 
288,6 
21,4 
^~ 6,6 
21,4 
20,4 
5,0 
3,4 
10,5 
7,3 
5.9 
217 
5,8 
167 
26,1 
1.71 
5.9 
110,0 
1.649,1 
ft*taHn«»r 
lliiliiil 
0.8 
0,0 
0,8 
4.0 
32.5 
36,4 
0.0 
3.3 
0,0 
2.8 
3,7 
9,8 
6.8 
4.7 
13,/ 
2,1 
0,0 
1,9 
0,0 
0,0 
22,3 
18.2 
'l7 
1.1 
""""'"• 0"a liiili 
57,6 
55,4 
99,5 
4,2 
276,7 
130,8 
246,1 
22,8 
5,1 
19,8 
309,9 
216,2 
232,0 
1.997,7 
288,6 
1 400,3 
1.688,8 
66,3 
30,9 
97,2 
40,5 
12.2 
7.3 
20,0 
15,8 
11.1 
56.2 
10,4 
33.6 
68,5 
I 3.6 
12.9 
MO* 
6.192,3 
199*1997 
1.8 
26,6 
28,4 
9.7 
64,0 
" 737 
7.5 
6.9 
3,1 
5.4 
6,5 
29,4 
11.2 
4,7 
13,/ 
2.1 
1,0 
5,0 
2,7 
0.7 
29,8 
20,8 
6,1 
12.8 
4,3 liiili 
lilii 79% 
84%, 
84% 
84% 
83% 
87% 
84% 
84% 
57% 
82%, 
83%, 
82%, 
(}1%. 
43% 
,:i..'iii:iii'ii 
1 7% 
92%, 
63% 
. 
46% 
60% 
61% 
-;:;;iiii 
46% 
ftft;:';:..:;:'ftift: 
40%, 
29% 
42% 
40% 
21%, 
31 %. 
17% 
31% 
31% 
25% 
3*% 
31* 
49% 
% 
WTO 
50% 
8% 
9% 
i'iii 
76% 
35%, 
39% 
2S% 
5"% 
28% 
64% 
76% 
44% 
30%, 
41%, 
42%, 
43% 
31 %, 
80%, 
32% 
30% 
43% 
44 % 
52% 
497,, 
53%, 
209 SPD East London and the Lee Valley 1994-1996 (1994) 
SPD East Midlands 1994-1996 (1994) 
SPD Eastern Scotland 1994-1996 (1994) 
SPD Gibraltar 1994-1996 (1994) 
SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 1994-
1996(1994) 
SPD Industrial South Wales 1994-1996 (1994) 
SPD North East England 1994-1996 (1994) 
SPD Plymouth 1994-1996 (1994) 
SPDThanog 1994-1996 (1994) 
SPD West Cumbria and Furness 1994-1996 (1994) 
SPD West Midlands 1994-1996 (1994) 
SPD Western Scotland 1994-1996 (1994) 
SPD Yorkshire and Humbeiside 1994 1996 (1994) 
I alt 
m^mMmmmmmmiymmmmmmymymmmm 
SPD United Kingdom (1996) 
SPD United Kingdom (1994) 
I alt 
Mai 5a»lan<ft>rug 
Overslag United Kingdom F. 2328/91 (1995) 
SPD United Kingdom F 866 og 867/90 (1994) 
I alt 
MatiSi&fiSfceft^ 
SPD United Kingdom (1994) 
Mat 6b 
SPD Borders Region (1995) 
SPD Central Scotland / Tayside (1995) 
SPD Dumfries and Galloway (1995) 
SPD Grampian (1995) 
SPD Lincolnshire (1995) 
SPD Wales (1995) 
SPD East Anglia (1994) 
SPD English Northern Uplands (1994) 
SPD South West England (1994) 
SPD English Midland Uplands (1995) 
SPD The Marches (1995) 
1 alt 
1 alt 
llliiflii 
iiiii'!® 
^#F$i|i:ii7:7iiiiilii!lii:ii:ii 
Northern Ireland (1995) 
United Kingdom (1995) 
1 alt 
swi^lS^ 
Northern Ireland (1994) 
United Kingdom (1994) 
1 alt 
LEADER 
England (1995) 
Highlands and Islands (1995) 
Northern Ireland (1995) 
Scotland (1995) 
Wales (1995) 
1 alt 
PBSCA 
United Kingdom (1995) 
PMV 
Frujl.tiiilmal 5t> itigionHr (1997) 
England mal 2 ionium>r (199 7) 
Merseysido (199 7) 
Highlands (1995) 
Northern Ireland (1995) 
Scotland (1995) 
Wales (1995) 
I alt 
MCHAK 
East Midlands (1995) 
Eastern Scotland (1995) 
North East England (1995) " 
North West" England (1995) "'" 9*i*tf«te 
lyyW^y%'l 
187,6 
195,2 
287,0 
13,5 
818,8 
400,9 
729,0 
61,6 
25,2 
62,2 
983,8 
759,8 
738,0 
177881,7 
3.662,0 
4.012,4 
7.674,4 
600,7 
204,7 
806,4 
240,8 
liiisliiiil 
76,6 
64,0 
125.3 
96,2 
133,6 
488,2 
132,4 
262,3 
514,3 
33,3 
90,8 
2.017,0 
28.015,8 
-, Samlede 
!::|iW^iirtii' 
5,5 
676,4 
681,9 
19,5 
466,8 
486,3 
57,8 
27,9 
31,5 
24,4 
18,8 
160,4 
84,7 
24,6 
74, t 
9,8 
7,0 
12,5 
19,7 
5,2 
163,0 
110,1 
""25~3 
56,8 
" 18,0 SF^Mtt* 
llllllll 
73,2 
66,2 
117,9 
5,1 
332,2 
151,1 
291,9 
27,1 
8,9 
24.2 
372,8 
'"" 262,7 
284,8 
4.693,2 
1.655.4 
1 522,1 
3.177,5 
137,7 
51,2 
188,9 
88,7 
30,4 
25,4 
47,7 
39,5 
53,7 
184,0 
60,0 
108,0 
219,0 
12,2 
40,6 
820,6 
11.356,0 
iiiiiii 
3,5 
313,3 
316,8 
12,8 
181,0 
193,8 
25,8 
12,0 
11,4 
8,4 
8,6 
66,2 
37,4 
11,3 
32,4 
4,9 
3,0 
6,2 
8,5 
2,3 
68,7 
46,8 
11,6 
26,0 
8,1 wotptiQbum 
||||||||:||| 
0,0 
-3,9 
-1,4 
0,0 
-1,5 
0,5 
-6,2 
0,0 
-0,4 
-0,5 
-2,2 
" -2,4 
-21^4 
643,8 
551,3 
-0,1 
661,2 
26,2 
0,0 
26,2 
0,0 
9,2 
4,1 
16,3 
12,2 
5,6 
54,1 
7,7 
11,7 
26,1 
3,1 
4,4 
164,3 
1.828,1 
Forpltøa1*«r 
illllliiilll 
0,4 
0,0 
0,4 
0.9 
41,1 
42,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
" • 6|1 
9,3 
27,3 
4,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
40,9 
33,9 
6,9 
2,2 
" i',0 F^rpllfltelidr 
l||||l|||| 
73,2 
66,2 
117,9 
5,1 
332,2 
151,1 
291,9 
28,6 
11,3 
24,2 
372,8 
"" 262,1 
284,8 
2.704,4 
1.081,0 
1.522.0 
2.603,0 
88.0 
38,6 
126,6 
44.3 
18,0 
8,8 
30,5 
23.4 
14,6 
104,1 
16.31 
39.4 
81,9 
5.1 
15,9 
368,0 
7.327,1 
}^irj>IK|it»i!»»r 
illliiiiil 
i^iifti^iiiliiii mMyimmm 
' ' 3.5 
69,1 
72,6 
12,8 
79,0 
91,8 
25,8 
12,0 
11,4 
8,4 
8,6 
66,2 
37,4 
9,3 
27,3 
4,2 
3,0 
6,2 
" 8,5 
2,3 
61,0 
39,1 
10,9 
25.6 
7,9 iiiii 
liiili 100%, 
1007o 
100%, 
100%, 
100%, 
100%, 
100%, 
105%, 
126%, 
100%, 
100%, 
7o6%, 
100"/,, 
68% 
65%, 
100% 
82% 
64% 
75%, 
67% 
50% 
59% 
35% 
64%, 
59",, 
27% 
57% 
27%^ 
36% 
37% 
42% 
39%. 
44% 
66% 
mm 
ifrm 
100%, 
22% 
23% 
I 100% 
44% 
47% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100%, 
100% 
100%, 
113'!,, 
M4%. 
80%, 
100% 
100% 
" ioo% 
100%, 
89% 
84%, 
957,, 
99%, 
98%, llllllli 
22,3 
14,6 
2,1 
0,2 
151,9 
54,1 
72,7 
-0,4 
-2,5 
1,8 
152,6 
"" 4,8" 
111,5 
907,3 
288,6 
0,0 
288,6 
21,4 
^~ 6,6 
21,4 
20,4 
5,0 
3,4 
10,5 
7,3 
5.9 
217 
5,8 
167 
26,1 
1.71 
5.9 
110,0 
1.649,1 
ft*taHn«»r 
lliiliiil 
0.8 
0,0 
0,8 
4.0 
32.5 
36,4 
0.0 
3.3 
0,0 
2.8 
3,7 
9,8 
6.8 
4.7 
13,/ 
2,1 
0,0 
1,9 
0,0 
0,0 
22,3 
18.2 
'l7 
1.1 
""""'"' 0,8 i99li|ii997ii 
liiili 57,6 
55,4 
99,5 
4,2 
276,7 
130,8 
246,1 
22,8 
5,1 
19,8 
309,9 
216,2 
232,0 
1.997,7 
288,6 
1 400,3 
1.688,8 
66,3 
30,9 
97,2 
40,5 
12.2 
7.3 
20,0 
15,8 
11.1 
56.2 
10,4 
33.6 
68,5 
I 3.6 
12.9 
MO* 
6.192,3 
199*1997 
1.8 
26,6 
28,4 
9.7 
64,0 
" 737 
7.5 
6.9 
3,1 
5.4 
6,5 
29,4 
11.2 
4,7 
13,/ 
2.1 
1,0 
5,0 
2,7 
0.7 
29,8 
20,8 
6,1 
12.8 
4,3 iiiii 
lilii 79% 
84%, 
84% 
84% 
83% 
87% 
84% 
84% 
57% 
82%, 
83%, 
82%, 
(}1%. 
43% 
,:i..'iii:iii'ii 
1 7% 
92%, 
63% 
. 
46% 
60% 
61% 
-;:;;iiii 
46% 
ftft;:';:..:;:'ftift: 
40%, 
29% 
42% 
40% 
21%, 
31 %. 
17% 
31% 
31% 
25% 
3*% 
31* 
49% 
% 
WTO 
50% 
8% 
9% 
iiii 
76% 
35%, 
39% 
2S% 
5"% 
28% 
64% 
76% 
44% 
30%, 
41%, 
42%, 
43% 
31 %, 
80%, 
32% 
30% 
43% 
44 % 
52% 
497,, 
53%, 
209 
'^^^^iw^mmmsj^^s^^^^^^Mim^M^mMmM 
Wales (1995) 
West Midlands (1995) 
Western Scotland (1995) 
Yorkshire (1995) 
1 alt 
|*0NWS|i 
United Kingdom & Gibraltar (1995) 
*&*!£>«* 
England (1996) 
Wales (1995) 
Western Scotland (1995) 
!?lt 
«"«et 
Northern Ireland (1995) 
United Kingdom (1995) 
lali 
v*$m 
Brighton (1997) 
Bristol (1997) 
Coventry (1997) 
Leeds (1997) 
East London and the Lee Valley (Hackey Towers) (1996) 
East Midlands (Nottingham)"(1996) 
GMLC (Moss'sTdVand Hulme) (MancTie"sle"r) (1996) 
London (Park Royal") (1996)"" 
Merseyside (North Huyton, Liverpool, Nogherton) (1996) 
Wales (Swansea) (1996) 
West Midlands (Birmingham) (1996) 
Western Scotland (Glasgow) (1996) 
Yorkshire and Humberside (Sheffield) (1996) 
Northern Ireland (1995) 
1 alt 
IALT 
fKACS 
Ireland/Northern Ireland (1995) 
£9&&R&M$ftN 
United KingdoTi/Danmark/Sverige/Nederland/ 
Deutschland: Nordseen (1997) 
France/United Kingdom: Haute-Normandie, Picardie og 
East Sussex (1996) 
France/United Kingdom: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) 
Ireland/United Kingdom: Northern Ireland (1995) 
Ireland/United Kingdom. Wales (1995) 
United Kingdom/Maroc: Gibraltar (1995) |i$§|$l$l 
57,3 
30,9 
7,5 
106,4 
412,4 
307,7 
54,3 
35,0 
27,9 
117,2 
10,1 
79,0 
89,1 
9,4 
11,5 
9,5 
9,6 
17,3 
-----
16,3 
40,1 
11,7 
20,6 
32,7 
14,8 
27,9 
254,0 
2.746,7 
412,4 
30,3 
80,8 
95,3 
265,7 
146,9 
1.7 iiiiilll 
25,2 
14,1 
3,5 
49,5 
184,7 
136,9 
24,7 
15,7 
117 
62,2 
5,1 
36,7 
41,8 
4,5 
4,5 
4,5 
4,5 
8,0 
6,8 
8,0 
7,7 
19,5 
5,6 
8,0 
13,6 
6,8 
19,4 
121,4 
1.219,9 
301,7 
14,5 
34,1 
45,1 
160,2 
84,6 F^llat*)aar 
llllllplll 
3,8 
1,1 
0,5 
35,5 
79,0 
81,1 
5,4 
2,2 
1,3 
8,9 
1,3 
3,1 
4,6 
3,4 
3,5 
3,1 
3.4 
1.6 
f,2 
" ~ao 
1,5 
2,2 
0,0 
1.6 
3,7 
0,0 
2,4 
27,5 
290,4 
53,3 
14,5 
0,0 
0,6 
35.9 
13.6 
0,0 lillllltl 
24,3 
13,8 
3,5 
40,9 
166,1 
93,6 
24,4 
15,2 
11,5 
51,0 
-
5,1 
35,5 
40,6 
3,4 
3,5 
3.1 
3,4 
8,0 
6,8 
8,0 
77 
19,5 
5,6 
8,0 
13,6 
6.8 
19,4 
116,7 
797,1 
176,3 
14,5 
34,1 
7,6 
64,0 
25,4 
07 I!!!! 
Wm 96%, 
98%, 
100%, 
83%, 
90% 
68%, 
99%, 
97%, 
98%, 
98% 
100%, 
97%, 
97% 
75%, 
77% 
69% 
75%. 
100".. 
100% 
100% 
100",. 
100% 
100% 
100%, 
100%, 
100"., 
100% 
96% 
65% 
58% 
100%, 
100% 
17% 
40% 
30",, 
100% 8«t»UnQ*r 
|||!i$|||i 
0,0 
0,6 
0,4 
3,7 
25,9 
8,0 
27 
0,0 
0,6 
3,3 
2,1 
1,6 
3,6 
17 
17 
1,6 
17 
0.8 
0.6 
0.0 
0.8 
1,1 
h 6,0 
0,8 
1.8 
0,0 
0,7 
13,3 
130,3 
81.2 
0.0 
0,0 
0.3 
0,5 
14.2 
do fiotafingsr 
1994-1997 
lliiill! 10,2 
6,9 
1,9 
6,5 
69,6 
14,2 
12,2 
6,5 
5,7 
24,4 
3,9 
17,8 
21,7 
1 7 
1.7 
1,6 
1,7 
4,0 
3.4 
4.0 
3,8 
97 
2.8 
4,0 
0.8 
3.4 
7.6 
56,3 
368,5 
136.6 
0.0 
" 
10.2 3.8 
14,6 
20,1 
0,2 !|ii%77 
41% 
49% 
55%, 
13% 
38% 
10%, 
49% 
41% 
49% 
47% 
: 
77% 
48%, 
62% 
38% 
38% 
34% 
38% 
50% 
50% 
60% 
50% 
50% 
50% 
60% 
50% 
50% 
39% 
46% 
29% 
; 
45% 
0% 
30% 
8% 
9% 
24% 
30% 
EUROPA 
*«»««* 
(3^(c«n<*itMsar} 
*#«Pw 
Net (1994) 
flBSCA 
Tvaernationalt projekt Amble Dabs Prqect (UK/E/P) (1997) 
Tvrsrnationalt projekt: Development of software to 
exchange auction information (B/NL) (1997) 
Tvaernationalt projekt: Diversification by developing new 
markogs by new technology (D/DK) (1997) 
Tvaernationalt projekt: Electronic chart display and 
information system (B/F/EL/IT/IRL) (1997) 
TvcBrnationalt projekt. Information exchange bogween 
auction and remote markogs (B/F/E) (1997) 
Tvi»rnationalt projekt L'iititurismo come strumento di 
sviluppo nulla (l/GR) (1997) 
Tveernationall projekt: RECIPE (E/P) (1997) 
Tvaernationalt projekt: Reseau Langoustines (F/UK) (1997) 
Tvaernationalt projekt: Technical support development in 
waterfood mussel cooperative (UK/IRL) (1997) 
TycBrnationalt projekt: Aqualine (1996) 
Tvaernationalt projekt: Maisons de la Mer (1996) 
Tvawnationalt projekt. Maredunog (1996) 
Tvaernationalt projekt: Peche-Fish Co (1996) 
Tvaernationalt projekt Rogifour (1996) 
1 alt daix?lt<l« 
-onwtwtv 
16,0 
0,1 
0,0 
00 
0,1 
0,1 
0.1 
01 
0,1 
0,1 
0,1 
0.3 
0,1 
00 
0,3 
1,6 Staftite 
rø """" 
16,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,1 
0.0 
0,0 
0,1 
0,7 ForpHgtotow 
1997 
'""" " 
2,9 
' 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,1 
01 
0,1 
0.0 
0,1 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 Forpttgtelstr 
1994x1997 
,„,„„„$ ., 
10,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,1 
0,7 % 
„Mtt 
67% 
100% 
100%, 
100°., 
100% 
100% 
100"/,, 
100% 
100%, 
100% 
100"/,, 
100"/,, 
100%, 
100%, 
100% 
100% ••teifagtr 
1997 
2.9 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 tttsttoger 
1994**997 
»••••• 
' ' -.6 
0.0 
0,0 
0.0 
00 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 *.:i 
w# 
48% 
.. • '•.';..; 'ft': 
0% 
0%, 
0% 
0% 
0%, 
0"„ 
0% 
0*% 
ox, 
70%, 
40%, 
40% 
0% 
40%, 
17% 
210 '^^^^iw^mmmsj^^s^^^^^^Mim^M^mMmM 
Wales (1995) 
West Midlands (1995) 
Western Scotland (1995) 
Yorkshire (1995) 
1 alt 
|*0NWS|i 
United Kingdom & Gibraltar (1995) 
*&*!£>«* 
England (1996) 
Wales (1995) 
Western Scotland (1995) 
lalt 
&**W 
Northern Ireland (1995) 
United Kingdom (1995) 
1 alt 
&***H 
Brighton (1997) 
Bristol (1997) 
Coventry (1997) 
Leeds (1997) 
East London and the Lee Valley (Hackey Towers) (1996) 
East Midlands (Nottingham)"(1996) 
GMLC (Moss"side~and Hulme) (MancTie"sle"r) (1996) 
London (Park Royal") (1996)"" 
Merseyside (North Huyton, Liverpool, Nogherton) (1996) 
Wales (Swansea) (1996) 
West Midlands (Birmingham) (1996) 
Western Scotland (Glasgow) (1996) 
Yorkshire and Humberside (Sheffield) (1996) 
Northern Ireland (1995) 
1 alt 
IALT 
?!3AC& 
Ireland/Northern Ireland (1995) 
£9&&R&M$ftN 
United KingdoTi/Danmark/Sverige/Nederland/ 
Deutschland: Nordseen (1997) 
France/United Kingdom: Haute-Normandie, Picardie og 
East Sussex (1996) 
France/United Kingdom: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) 
Ireland/United Kingdom: Northern Ireland (1995) 
Ireland/United Kingdom. Wales (1995) 
United Kingdom/Maroc: Gibraltar (1995) ft>wTv""vTv7vftv 
|i$§|$l$l 
57,3 
30,9 
7,5 
106,4 
412,4 
307,7 
54,3 
35,0 
27,9 
117,2 
10,1 
79,0 
89,1 
9,4 
11,5 
9,5 
9,6 
17,3 
-----
16,3 
40,1 
11,7 
20,6 
32,7 
14,8 
27,9 
254,0 
2.746,7 
412,4 
30,3 
80,8 
95,3 
265,7 
146,9 
1.7 iiiiilll 
25,2 
14,1 
3,5 
49,5 
184,7 
136,9 
24,7 
15,7 
117 
62,2 
5,1 
36,7 
41,8 
4,5 
4,5 
4,5 
4,5 
8,0 
6,8 
8,0 
7,7 
19,5 
5,6 
8,0 
13,6 
6,8 
19,4 
121,4 
1.219,9 
301,7 
14,5 
34,1 
45,1 
160,2 
84,6 F^llat*)aer 
llllllplll 
3,8 
1,1 
0,5 
35,5 
79,0 
81,1 
5,4 
2,2 
1,3 
8,9 
1,3 
3,1 
4,6 
3,4 
3,5 
3,1 
3.4 
1.6 
f,2 
" ~o.b 
1,5 
2,2 
0,0 
1.6 
3,7 
0,0 
2,4 
27,5 
290,4 
53,3 
14,5 
0,0 
0,6 
35.9 
13.6 
0,0 lillllltl 
24,3 
13,8 
3,5 
40,9 
166,1 
93,6 
24,4 
15,2 
11,5 
51,0 
-
5,1 
35,5 
40,6 
3,4 
3,5 
3.1 
3,4 
8,0 
6,8 
8,0 
77 
19,5 
5,6 
8,0 
13,6 
6.8 
19,4 
116,7 
797,1 
176,3 
14,5 
34,1 
7,6 
64,0 
25,4 
07 I!!!! 
Wm 96%, 
98%, 
100%, 
83%, 
90% 
68%, 
99%, 
97%, 
98%, 
98% 
100%, 
97%, 
97% 
75%, 
77% 
69% 
75%. 
100".. 
100% 
100% 
100",. 
100% 
100% 
100%, 
100%, 
100"., 
100% 
96% 
65% 
58% 
100%, 
100% 
17% 
40% 
30",, 
100% 8«t»UnQ*r 
|||!i$|||i 
0,0 
0,6 
0,4 
3,7 
25,9 
8,0 
27 
0,0 
0,6 
3,3 
2,1 
1,6 
3,6 
17 
17 
1,6 
17 
0.8 
0.6 
0.0 
0,8 
1,1 
h 6,0 
0,8 
1.8 
0,0 
0,7 
13,3 
130,3 
81.2 
0.0 
0,0 
0.3 
0,5 
14.2 
do fiotafingsr 
1994-1997 
lllftiill! 
10,2 
6,9 
1,9 
6,5 
69,6 
14,2 
12,2 
6,5 
5,7 
24,4 
3,9 
17,8 
21,7 
1 7 
1.7 
1,6 
1,7 
4,0 
3.4 
4.0 
3,8 
97 
2.8 
4,0 
0.8 
3.4 
7.6 
56,3 
368,5 
136.6 
0.0 
" 
10.2 3.8 
14,6 
20,1 
0,2 !|ii%77 
41% 
49% 
55%, 
13% 
38% 
10%, 
49% 
41% 
49% 
47% 
: 
77% 
48%, 
62% 
38% 
38% 
34% 
38% 
50% 
60% 
60% 
50% 
50% 
50% 
60% 
50% 
50% 
39% 
46% 
29% 
; 
45% 
0% 
30% 
8% 
9% 
24% 
30% 
EUROPA 
*«»««* 
(gioc'fcffmtetMs&f} 
*#«Pw 
Net (1994) 
flBSCA 
Tvaernationalt projekt Amble Dabs Prqect (UK/E/P) (1997) 
Tvrsrnationalt projekt: Development of software to 
exchange auction information (B/NL) (1997) 
Tvasrnationalt projekt: Diversification by developing new 
markogs by new technology (D/DK) (1997) 
Tvaernationalt projekt: Electronic chart display and 
information system (B/F/EL/IT/IRL) (1997) 
TvcBrnationalt projekt. Information exchange bogween 
auction and remote markogs (B/F/E) (1997) 
Tvi»rnationalt projekt L'iititurismo come strumento di 
sviluppo nulla (l/GR) (1997) 
Tveernationall projekt: RECIPE (E/P) (1997) 
Tvaernationalt projekt: Reseau Langoustines (F/UK) (1997) 
Tvaernationalt projekt: Technical support development in 
waterfood mussel cooperative (UK/IRL) (1997) 
TycBrnationalt projekt: Aqualine (1996) 
Tvaernationalt projekt: Maisons de la Mer (1996) 
Tvawnationalt projekt. Maredunog (1996) 
Tvaernationalt projekt: Peche-Fish Co (1996) 
Tvaernationalt projekt Rogifour (1996) 
1 alt daix?lt<l« 
-ØHJJKM& 
16,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,1 
0,1 
0.1 
01 
0,1 
0,1 
0,1 
0.3 
0,1 
00 
0,3 
1,6 Staftite 
rø """" 
16,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,1 
0.0 
0,0 
0,1 
0,7 ForpHgtotow 
1997 
'""" " 
2,9 
' 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,1 
01 
0,1 
0.0 
0,1 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,4 Forpttgtelstr 
1994-1887 
,„,„„„$ ., 
10,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,1 
0,7 % 
„Mtt 
67% 
100% 
100%, 
100°., 
100% 
100% 
100"/,, 
100% 
100%, 
100% 
100"/,, 
100"/,, 
100%, 
100%, 
100% 
100% ••teifagtr 
1997 
2.9 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 tttsttoger 
1994*4997 
»••••• 
' ' -.6 
0.0 
0,0 
0.0 
00 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,1 *.:i 
w# 
48% 
.. • '•.';..; 'ft': 
0% 
0%, 
0% 
0% 
0%, 
0"„ 
0% 
0% 
ox, 
70%, 
40%, 
40% 
0% 
40%, 
17% 
210 
PBACfi 
Ireland/Northern Ireland (1995) Samlede 
XX&tiik0Mx 
412,4 SF-statte 
lllilil 
301,7 Forpligtelser 
|i|ii|||ii| 
53,3 Forpligtelser 
••llfflPIII 
176,3 :||ill 
58% Betalinger 
||||S||:|:| 
81,2 Betalinger 
1994-1887 
RIPS! 
136,6 llill: 
45%. 
fl^ÉRftEQfiRÉSewi^ 
Belgique/Belgie/Deutschland/France/Luxemburg/ 
Nederland: Rhin-Meuse (1997) 
Danmark/Deutschland/Suomi Finland/Sverige: 0stersoen 
(1997) 
Ellada/ltalia: Ipiros, Ionia Nisia, Dutikh Ellada og Puglia 
(1997) 
Italia/Osterreich (1997) 
Italia/Slovenien: Friuli-Venezia Giulia og Venogo (1997) 
Italia: Bekasmpelse af torke (1997) 
Osterreich/Deutschland/Ellada/ltalia: Central, Adriatic, 
Danubian and South-Eastern European Space (1997) 
Portugal: Bekasmpelse af torke (1997) 
United Kingdom/Danmark/Sverige/Nederland/ 
Deutschland: Nordsoen (1997) 
Belgique/France/Luxemburg: Wallonie-Lorraine-
Luxemburg (1996) 
Belgique/France: Ardennes (1996) 
Danmark/Sverige (1996) 
Deutschland/Osterreich (1996) 
Espana/Maroc (1996) 
France/Belgique/Belgie: Nord-Pas-de Calais/Vlaanderen 
(1996) 
France/Belgique/Belgie: Wallonie/Nord-Pas-de-
Calais/Picardie (1996) 
France/Espana (1996) 
France/Italia: Corse/Sardegna (1996) 
France/Italia: Corse/Toscana(1996) 
France/United Kingdom: Haute-Normandie, Picardie og 
East Sussex (1996) 
France/United Kingdom: Nord-Pas-de-Calais/Kent (1996) 
Italia/Albanie: Puglia (1996) 
Italia/France (1996) 
italia/Suisse(1996) 
Suomi Finland/de Baltiske lande: sydfinsk kystomrade 
(1996) 
Suomi Finland/Rusland: Karelia (1996) 
Suomi Finland/Russie: Sydostfinland (1996) 
Suomi Finland/Sverige/Norge: Nordkalotten (1996) 
Suomi Finland/Sverige/Norge: Kvarken og Mittskandia 
(1996) 
Suomi Finland/Sverige: 0er (1996) 
Sverige/Norge: Nordens gronne baelte (1996) 
Sverige/Norge: Goteborg/Bohus/Alvsborg (1996) 
Sverige/Norge: indre Skandinavien (1996) 
Sverige/Suomi Finland/Norge/Rusland: Barentshavet 
(1996) 
Belgique/Belgie/Nederland: Euregio Scheldemond (1995) 
Belgique/Beigie/Nederland: Middengebied (1995) 
Danmark/Deutschland. FynsAmt/K.E.F.N. (1995) 
Danmark/Deutschland: Sonderjylland/Pianungsraum V 
(1995) 
Danmark/Deutschland: Storstrom/Ostholstein/Lubeck 
(1S95) 
Danmark: 0stersoen (1995) 
Deutschland/France/Suisse: Oberrhein-centre-sud (1995) 
Deutschland/France: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine 
(1995) 
Deutschland/Luxemburg: Euregio (1995) 
Deutschland/Nederland/Belgique/Belgie: Euregio Meuse-
Rhin(1995) 
Deutschland/Nederland: Ems-Dollard (1995) 
DeLJtschland/Nederland: Euregio (1995) 
Deutschland/Nederland. Euregio Rhin-Meuse-Nord (1995) 
Deutschland/Nederland: Euregio Rhin-Waal (1995) 
Deutschland/Polen/Tjekkiet: Sachsen (1995) 
Deutschland/Polen: Brandenburg (1995) 
Deutschland/Poiogne: Mecklenburg-Vorpommern (1995) 
Deutschland/Tjekkiet: Bayern (1995) 
Deutschland/Suisse: Bodensee (1995) 
Ellada/Albanien/Bulgarien (1995) 426,7 
47,5 
304,9 
27,4 
31,4 
30,5 
36,8 
8,4 
30,3 
62,2 
27,8 
28,0 
56,3 
185,3 
38,3 
148,4 
142,6 
71,8 
58,2 
80,8 
95,3 
178,2 
159,1 
52,7 
22,7 
31,8 
40,7 
29,2 
' 14,6 
9,5 
13,0 
13,0 
10,8 
23,4 
22,8 
66,3 
3,6 
22,2 
10,4 
4,6 
51,4 
46,5 
30,9 
71,9 
62,7 
53,6 
12,8 
23,2 
220,0 
110,7 
84,1 
42,2 
13,8 
494,9 137,1 
25,0 
169,2 
11,8 
15,6 
15,2 
20,9 
6,2 
14,5 
30,2 
12,5 
13,0 
24,6 
101,4 
18,0 
71,5 
62,4 
33,7 
18,6 
34,1 
45,1 
81,5 
57,0 
20,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4,0 
5,5 
5,5 
4,5 
10,5 
11,1 
32,4 
1,8 
11,1 
5,2 
2,0 
25,2 
23,3 
8,0 
35,7 
22,5 
22,0 
6,4 
11,5 
149,4 
73,5 
63,1 
16,8 
6,9 
314,0 15,5 
25,0 
39,9 
13,1 
11,7 
15,2 
20,9 
6,2 
14,5 
0,0 
0,0 
2,4 
0,0 
23,0 
1,1 
00 
10,3 
0,6 
0,0 
0,0 
0,6 
0,0 
0,0 
4,4 
2,0 
3,4 
1,9 
3,4 
1,6 
0,4 
2,4 
1,0 
1,4 
3,8 
00 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
00 
-0,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
-2,2 
0,0 
00 
32,4 
0,4 
00 
0,0 
0,0 
41,6 15,5 
25,0 
39,9 
13,1 
11,7 
15,2 
20,9 
6,2 
14,5 
26,2 
12,5 
13,0 
24,6 
37,1 
18,0 
10,0 
19,1 
33,1 
18,2 
34,1 
7,6 
15,5 
15,1 
20,0 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,6 
4,0 
5,5 
5,5 
4,5 
10,5 
11,1 
32,4 
1,8 
11,1 
5,2 
2,0 
22,9 
23,3 
8,0 
33,5 
22,5 
19,8 
6,4 
11,5 
52,1 
10,5 
8,8 
16,8 
6,9 
107,9 11% 
100% 
24% 
110% 
75% 
100% 
100% 
100% 
100%o 
87% 
100%, 
100%! 
100%, 
37% 
100%, 
14% 
31% 
98% 
98% 
100% 
17% 
19% 
26% 
100%. 
100% 
100%, 
100% 
100%! 
100% 
100% 
100%i 
100%, 
100%, 
100% 
100%, 
100% 
100%, 
100%) 
100%) 
100%. 
91% 
100%, 
100%. 
94% 
100% 
90%o 
100%. 
100%. 
35%. 
14% 
14% 
100% 
100%> 
34%) 0,0 
12,5 
19,9 
6,5 
5,8 
7,6 
10,5 
2,5 
0,0 
1,4 
00 
07 
3,5 
22,6 
0,5 
1,5 
7,2 
02 
0,0 
00 
0,3 
0,0 
0,0 
2,2 
0,6 
1,0 
06 
3,3 
1,8 
0,2 
07 
03 
0,4 
3,1 
0,0 
0,0 
0,0 
00 
0,0 
0,0 
0,4 
00 
0,0 
00 
0,0 
00 
00 
03 
24,5 
08 
00 
3,0 
0,4 
47,4 0,0 
12,5 
19,9 
6,5 
5,8 
7,6 
10,5 
2,5 
0,0 
13,5 
3,7 
3,9 
10,9 
29,7 
9,0 
6,5 
11,7 
10,1 
5,5 
10,2 
3,8 
7,8 
7,5 
10,0 
1,8 
4,2 
2,9 
3,7 
2,0 
1,2 
1,7 
1,7 
1,4 
3,1 
3,3 
9,7 
0,5 
3,3 
1,6 
0,6 
7,4 
7,2 
2,4 
10,0 
6,7 
6,6 
1,9 
3,7 
34,3 
5,8 
4,4 
8,4 
3,4 
96,4 0%. 
50% 
12%. 
55% 
37%. 
50% 
50% 
40% 
0% 
45%. 
30% 
30%> 
44%> 
29% 
50%. 
9%o 
19% 
30% 
29%> 
30% 
8% 
10% 
13% 
50% 
30% 
30%. 
30%, 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30%, 
30%. 
30%. 
30%, 
30%. 
30%> 
30%) 
30%) 
29%> 
31% 
30%. 
28% 
30% 
30% 
30% 
33% 
23% 
8% 
7% 
50% 
49% 
31% 
211 
Initiativ 
(jgodkendstsesar) 
Ellada/ltalia (REGEN elektricitet) (1995) 
Ellada: Faerdiggorelse af energinet (REQEN) (1995) 
Espafia/Portugal (1995) 
Espafia/Portugal (REQEN naturgas) (1995) 
France/Deutschland: PAMINA(1995) 
France/Suisse: Franche-Comte (1995) 
France/Suisse: Rhone-Alpes (1995) 
Ireland/United Kingdom: Northern Ireland (1995) 
Ireland/United Kingdom: Wales (1995) 
Ssterreich/Ungarn (1995) 
6sterreich/Tjekkiet (1995) 
Ssterreich/Slovakiet (1995) 
Ssterreich/Slovenien (1995) 
United Kingdom/Marokko: Gibraltar (1995) 
lalt 
IALT Samlede 
omkost. 
189,4 
459,2 
755,3 
548,2 
22,1 
14,2 
11,6 
265,7 
146,9 
28,2 
12,1 
16,0 
22,6 
1,7 
6.479,5 
6.909,4 SF-statt© 
. . (1) . . 
75,8 
183,7 
552,0 
220,0 
11,1 
7,1 
5,4 
160,2 
84,6 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 
07 
3.289,9 
3.608,3 Forpligtelser 
1997 
0,0 
80,5 
00 
23,0 
1,0 
0,0 
0,0 
35,9 
13,6 
2,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
453,8 
510,4 Forpligtelser 
1994*1997 
(2) 
22,0 
183,7 
240,2 
216,4 
11,1 
7,1 
4,3 
64,0 
25,4 
11,0 
4,5 
5,5 
9,0 
0,7 
1.763,8 
1.951,5 : % : 
mm) 
29% 
100%, 
44%. 
98%) 
100%) 
100%. 
80%. 
40%. 
30%. 
100%. 
100% 
100%, 
100%, 
100%, 
54% 
54% Betalinger 
1997 
0,0 
79,4 
50,5 
17,8 
0,3 
0,0 
0,0 
0,5 
14,2 
0,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
357,6 
441,7 Betalinger 
1994-1997 
m . 
11,0 
161,9 
154,4 
180,3 
3,3 
2,2 
1,3 
14,6 
20,1 
3,3 
1,4 
1,7 
2,7 
02 
1.008,8 
1.153,0 15% 
88%. 
28%. 
82%. 
30%. 
31%. 
24% 
9%, 
24%. 
30%. 
30%) 
30%> 
30%, 
30%> 
31% 
32% 
212 
FORKORTELSER 
dA'h FORKORTELSER 
dA'h 
Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 215 
ADAPT 
CEEP 
ECOS-OUVERTURE 
EF-BIC 
EFRU 
EFS 
EFTA 
EIB 
EIF 
EKSF 
EMPLOI 
ESDP 
ESF 
EUGFL 
EUROPARTENARIAT 
EUSR 
F&U 
FIUF 
FORCEM 
FTU 
FUP 
GT 
HORIZON 
INTERREG 
ISDN 
KONVER 
LAG 
LEADER 
NOW 
OD 
OP 
PACTE 
PEACE 
PESCA 
PHARE 
RECIIAU 
RECITE 
REGEN 
REGIS 
RESIDER 
RETEX 
RIS 
R1SI 
SMV 
SMV'er EU-initiativ for tilpasning af arbejdsstyrken til de industrielle 
forandringer 
Det Europæiske Center for Offentlige Virksomheder 
Net for samarbejde med byer i Central- og Østeuropa 
Det Europæiske Fællesskabs Erhvervsfremme- og Innovationscentre 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling 
Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation 
Den Europæiske Frihandelssammenslutning 
Den Europæiske Investeringsbank 
Den Europæiske Investeringsfond 
Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab 
EU-initiativ for udvikling af menneskelige ressourcer 
"European Spatial Development Projekt - Det europæiske fysiske og 
funktionelle udviklingsperspektiv 
Den Europæiske Socialfond 
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget 
Fremme af kontakter mellem virksomheder i regioner, der modtager 
strukturfondsstøtte, og virksomheder i hele EU i øvrigt og i tredjelande 
EU-støtteramme 
Forskning og udvikling 
Det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet. 
Fond for efteruddannelse (Spanien) 
Forskning og teknologisk udvikling 
Flerårigt udviklingsprogram for fiskerisektoren 
Globaltilskud 
EU-initiativ for erhvervsmæssig integrering af handicappede og visse 
dårligt stillede befolkningsgrupper 
EU-initiativ til fremme af det grænseoverskridende og tværregionale 
samarbejde 
Tjenesteintegreret digitalnet 
EU-initiativ for omstilling i områder, der er afhængige af 
forsvarsindustrien 
Lokalaktionsgruppe 
EU-initiativ til støtte for projekter vedrørende udvikling al landdistriktet 
EU-initiativ for erhvervsmæssig integrering af kvinder 
Oversøisk departement (Frankrig) 
Operationelt program 
Program for udveksling af erfaringer mellem lokale og regionale 
myndigheder i Europa 
EU-initiativ til fremme af fred og forsoning i Nordirland og i de 
tilgrænsende irske amter 
EU-initiativ for fiskerisektoren 
Program for støtte til økonomisk omstilling i landene i Central- og 
Østeuropa 
EU-inilialiv til fremme af omstillingen i kulmineområder 
Program for etablering af nol mellem Europas regioner og byer 
EU-initiativ vedrørende gasledningsnel 
EU-initiativ til fordel for regioner med perifer beliggenhed 
EU-initiativ til fremme af omstillingen i jern- og slålområder 
EU-initiativ til fremme al diversificering af aktiviteterne i områder, der 
er stærkt afhængige al tekstil- og beklædningsindustrien 
"Regional Innovation Strategy" - Strategi for regional innovation 
"Regional Information Society Initiative" - Regionalt initiativ 
vedrørende informationssamfundet 
EU-initiativ for tilpasning af SMV'er til det indre marked 
Små og mellemstore virksomheder 
216 Niende årsberetning fra strukturfondene (1997) 
SP 
SPD 
STRIDE 
TEN 
UNICE 
URBAN 
YOUTHSTART Større projekt 
Samlet prorgrammeringsdokument 
EU-initiativet "Forskning og teknologi til fremme af den regionale 
innovation og udvikling i Europa" 
Transeuropæiske net 
Sammenslutning af industri- og arbejdsgiverorganisationer i Det 
Europæiske Fællesskab 
EU-initiativ vedrørende kriseramte byområder 
EU-initiativ for erhvervsmæssig integrering af unge 
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 562 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 13 03 04 10 
Katalognummer : CB-CO-98-567-DA-C 
ISBN 92-78-39637-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg