P8_TC1-COD(2018)0229

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 18. april 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/… om oprettelse af InvestEU-programmet

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 173 og artikel 175, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

Med en investeringskvote på 1,8 % — sammenlignet med 2,2 % i 2009 — lå infrastrukturinvesteringernes andel af BNP i Unionen i 2016 omkring 20 % under investeringsniveauet før den globale finanskrise. Skønt der kan konstateres en stigning i investeringskvoterne i Unionen, er niveauet fortsat lavere, end man kunne forvente i en periode med kraftigt opsving, og det er ikke tilstrækkeligt til at opveje flere års underinvestering. Hvad der er endnu vigtigere er, at de aktuelle investeringsniveauer og fremskrivninger heraf ikke kan dække Unionens behov for strukturelle investeringer til at opretholde vækst på lang sigt i lyset af den teknologiske udvikling og den globale konkurrenceevne, herunder inden for innovation, færdigheder, infrastruktur, små og mellemstore virksomheder (SMV'er), samt nødvendigheden af at tackle vigtige samfundsmæssige udfordringer såsom bæredygtighed og befolkningsaldring. For at opfylde Unionens politiske mål er det derfor nødvendigt fortsat at støtte afhjælpning af markedssvigt og suboptimale investeringsforhold for at dække det investeringsunderskud, der findes i bestemte sektorer.

Evalueringer har understreget, at de mange forskellige finansielle instrumenter, der blev oprettet under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020, har medført visse overlapninger. Denne mangfoldighed af instrumenter har også skabt vanskeligheder for formidlere og slutmodtagere, som har skullet opfylde mange forskelligartede støtteberettigelses- og rapporteringsregler. Manglen på indbyrdes kompatible regler har desuden gjort det vanskeligt at kombinere forskellige EU-fonde, skønt en sådan kombination ville have været gavnlig for projekter med behov for forskellige former for finansiering. Der bør derfor oprettes én enkelt fond, EUInvest-fonden , som også bygger på erfaringerne med Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, der blev oprettet under investeringsplanen for Europa, med henblik på at sikre en mere effektiv støtte til slutmodtagerne ved at integrere og forenkle det finansielle tilbud under én enkelt budgetgarantiordning, hvilket dermed vil give Unionens indsats større gennemslagskraft og samtidig reducere omkostningerne for Unionens budget.

Unionen har i løbet af de seneste år vedtaget ambitiøse strategier til at fuldføre det indre marked og stimulere bæredygtig og inklusiv vækst og jobskabelse, f.eks. Europa 2020-strategien, kapitalmarkedsunionen, strategien for et digitalt indre marked , den europæiske kulturdagsorden , pakken om ren energi til alle europæere, Unionens handlingsplan for den cirkulære økonomi, strategien for lavemissionsmobilitet, EU's ambitionsniveau på sikkerheds- og forsvarsområdet ▌, rumstrategien for Europa og den europæiske søjle for sociale rettigheder . InvestEU-fonden bør udnytte og øge synergierne mellem disse gensidigt forstærkende strategier ved at yde støtte til investeringer og adgang til finansiering.

På EU-plan tjener det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker til at udpege nationale reformprioriteter og følge gennemførelsen heraf. I samarbejde med lokale og regionale myndigheder, hvis det er hensigtsmæssigt, udvikler medlemsstaterne deres egne nationale flerårige investeringsstrategier til støtte for disse reformprioriteter. Strategierne bør fremlægges sammen med de årlige nationale reformprogrammer og opridse og samordne de prioriterede investeringsprojekter, som vil blive støttet af medlemsstaten eller Unionen eller dem begge. De bør også sikre, at EU-midlerne anvendes på en sammenhængende måde, så der skabes størst mulig merværdi af den finansielle bistand, der især ydes af de europæiske struktur- og investeringsfonde, den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion og InvestEU-fonden, alt efter omstændighederne.

InvestEU-fonden bør medvirke til at øge Unionens konkurrenceevne og socioøkonomiske konvergens , bl.a. inden for innovation ▌, digitalisering, effektiv ressourceudnyttelse i overensstemmelse med den cirkulære økonomi , bæredygtighed og inklusion i den økonomiske vækst i Unionen og den sociale resiliens ▌og integration af Unionens kapitalmarkeder, herunder løsninger på fragmenteringen heraf og diversificeringen af finansieringskilderne for virksomheder i Unionen. InvestEU-fonden bør med henblik herpå støtte teknisk og økonomisk levedygtige projekter ved at skabe en ramme for anvendelse af gælds-, risikostyrings- og egenkapitalinstrumenter, som understøttes af en garanti fra Unionens budget og af finansielle bidrag fra gennemførelsespartnere, alt efter hvad der er relevant . Den bør være efterspørgselsbaseret, samtidig med at støtten under InvestEU-fonden også bør fokusere på at skabe strategiske, langsigtede fordele inden for de af Unionens politiske hovedområder, som ellers ikke ville blive finansieret eller tilstrækkeligt finansieret, og dermed bidrage til at opfylde Unionens politiske mål. Støtte inden for rammerne af fonden bør dække en bred vifte af sektorer og regioner og samtidig undgå overdreven sektoriel og geografisk koncentration.

De kulturelle og kreative sektorer er modstandsdygtige og hurtigt voksende sektorer i Unionen og skaber både økonomisk og kulturel værdi fra intellektuel ejendomsret og individuel kreativitet. Deres aktivers immaterielle karakter begrænser imidlertid deres adgang til privat finansiering, som er afgørende for at kunne investere, opskalere og konkurrere på internationalt plan. InvestEU-programmet bør fortsat lette adgangen til finansiering for SMV'er og organisationer fra de kulturelle og kreative sektorer.

Unionen har tilsluttet sig målene i FN's 2030-dagsorden og målene for bæredygtig udvikling, Parisaftalen fra 2015 samt Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030. For at opfylde de vedtagne mål, herunder målene for Unionens miljøpolitikker, bør indsatsen for at sikre en bæredygtig udvikling intensiveres væsentligt. Principperne for bæredygtig udvikling bør derfor indtage en fremtrædende plads i udformningen af InvestEU-fonden.

InvestEU-programmet bør bidrage til at opbygge et bæredygtigt finansieringssystem i Unionen, som kan hjælpe med at dirigere privat kapital over i bæredygtige investeringer i overensstemmelse med målene i Kommissionens handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (4) .

For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling skal InvestEU-programmet bidrage til at integrere klimatiltag og til at nå det overordnede mål om, at mindst 25 % af udgifterne i EU-budgettet bidrager til klimamålene i hele perioden for den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, og et årligt mål på 30 % så hurtigt som muligt og senest i 2027 . Aktioner inden for rammerne af InvestEU-programmet forventes at bidrage med mindst 40 % af InvestEU-programmets samlede finansieringsramme til klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive udpeget under forberedelsen og gennemførelsen af InvestEU-programmet og revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser.

InvestEU-fondens bidrag til opfyldelsen af klimamålene vil blive kortlagt ved hjælp af et EU-system til klimakortlægning, der udvikles af Kommissionen i samarbejde med potentielle gennemførelsespartnere, og som på passende vis anvender de kriterier, der er fastsat i [forordning om oprettelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer (5) ], til at fastslå, hvorvidt en økonomisk aktivitet er miljømæssigt bæredygtig. InvestEU-programmet bør også bidrage til gennemførelsen af andre dimensioner af målene for bæredygtig udvikling.

Ifølge World Economic Forum's Global Risk Report fra 2018 er halvdelen af de ti største risici, som truer verdensøkonomien, relateret til miljø. Disse risici omfatter forurening af luft, jord, indre vandveje og hav , ekstreme vejrforhold, tab af biodiversitet og mislykkede tiltag til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. Miljøprincipperne er dybt forankret i traktaterne og mange af Unionens politikker. Derfor er det vigtigt at fremme integrationen af miljømål i de foranstaltninger, der gennemføres inden for rammerne af InvestEU-fonden. Miljøbeskyttelse og den dermed forbundne risikoforebyggelse og -håndtering bør tages i betragtning ved forberedelsen og gennemførelsen af investeringer. EU bør også spore sine udgifter relateret til biodiversitet og bekæmpelse af luftforurening med henblik på at opfylde rapporteringskravene under konventionen om den biologiske mangfoldighed og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (6) . Investeringer inden for målene for miljømæssig bæredygtighed bør derfor spores ved hjælp af fælles metoder, der stemmer overens med dem, der udvikles under EU-programmer vedrørende forvaltning af klima, biodiversitet og luftforurening for at gøre det muligt at vurdere investeringernes individuelle og kombinerede indvirkning på de centrale komponenter af naturkapitalen, herunder luft, vand, jord og biodiversitet.

Investeringsprojekter, der modtager omfattende EU-støtte, særligt inden for infrastruktur, bør screenes af gennemførelsespartneren for at fastslå, om de har miljømæssige, klimarelaterede eller sociale virkninger, og bør i så fald være underlagt bæredygtighedskontrol i overensstemmelse med den vejledning, som bør udarbejdes af Kommissionen i tæt samarbejde med potentielle gennemførelsespartnere inden for rammerne af InvestEU-programmet, og under behørig anvendelse af de kriterier, der er fastlagt i [forordning om oprettelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer] til bestemmelse af, hvorvidt en økonomisk aktivitet er miljømæssigt bæredygtig og i overensstemmelse med den vejledning, der udarbejdes for andre EU-programmer. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør denne vejledning indeholde hensigtsmæssige bestemmelser til at undgå unødige administrative byrder , og projekter, der er under en vis størrelse som fastsat i vejledningen, bør være undtaget fra bæredygtighedskontrollen . Hvis gennemførelsespartneren konkluderer, at der ikke skal foretages en bæredygtighedskontrol, bør vedkommende give en begrundelse til Investeringsudvalget. Foranstaltninger, der er uforenelige med opfyldelsen af klimamålene, bør ikke være støtteberettigede i henhold til denne forordning.

Lave niveauer for investering i infrastruktur i Unionen under finanskrisen undergravede Unionens evne til at fremme bæredygtig vækst, konkurrenceevne og konvergens. Det er afgørende at foretage investeringer i europæisk infrastruktur , navnlig med hensyn til sammenkobling og energieffektivitet og til at etablere et fælles europæisk transportområde, for at opfylde Unionens bæredygtighedsmål, herunder Unionens forpligtelser med hensyn til målene for bæredygtig udvikling og klima- og miljømålene for 2030. Derfor bør støtten under InvestEU-fonden være rettet mod investeringer i transport- og energiinfrastruktur, herunder energieffektivitet og vedvarende energi og andre sikre og bæredygtige lavemissionsenergikilder , miljø- og klimainfrastruktur samt maritim og digital infrastruktur. InvestEU-programmet bør prioritere områder, der er underinvesterede, og hvor der er behov for yderligere investeringer . For at sikre at EU-finansieringsstøtten får størst mulig indvirkning og skaber størst mulig merværdi, bør der arbejdes for en strømlinet investeringsproces, som synliggør projektpipelinen og maksimerer synergierne på tværs af relevante EU-programmer på blandt andet transport- og energiområdet og på det digitale område . Med tanke på sikkerhedstruslerne bør investeringsprojekter, der modtager EU-støtte, omfatte infrastrukturernes modstandsdygtighed, herunder vedligeholdelse af infrastruktur og infrastrukturens sikkerhed, og tage hensyn til principperne om beskyttelse af borgerne i det offentlige rum. Dette bør være et supplement til andre EU-fondes indsats, f.eks. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, som yder støtte til sikkerhedselementerne af investeringer i det offentlige rum, transport, energi og anden kritisk infrastruktur.

Reel multimodalitet giver mulighed for at skabe et effektivt og miljøvenligt transportnet, som udnytter det maksimale potentiale i alle transportformer og skaber synergi mellem dem. InvestEU-programmet kan støtte investeringer i multimodale transportknudepunkter, som — på trods af deres betydelige økonomiske og forretningsmæssige potentiale — indebærer en betydelig risiko for private investorer. Programmet kan også bidrage til udviklingen og udbredelsen af intelligente transportsystemer (ITS). InvestEU-programmet bør bidrage til at øge bestræbelserne på at udforme og anvende teknologier, der bidrager til at forbedre køretøjers og vejinfrastrukturers sikkerhed.

InvestEU-programmet bør bidrage til EU's politikker vedrørende have og oceaner gennem udvikling af projekter og virksomheder inden for den blå økonomi og dens finansprincipper. Dette kan omfatte tiltag inden for maritim iværksætterkultur og den maritime sektor, en innovativ og konkurrencedygtig maritim sektor samt vedvarende havenergi og en cirkulær økonomi.

Mens det overordnede investeringsniveau i Unionen stiger, foretages der stadig ikke tilstrækkelige investeringer i mere risikobetonede aktiviteter såsom forskning og innovation. Den deraf følgende underinvestering i forskning og innovation skader Unionens industrielle og økonomiske konkurrenceevne og forringer borgernes livskvalitet. InvestEU-fonden bør tilvejebringe passende finansielle produkter til at dække forskellige stadier af innovationscyklussen og en bredere vifte af interessenter, navnlig for at give mulighed for opskalering og kommerciel udbredelse af løsninger i Unionen, så de også kan konkurrere på verdensmarkedet , og for at fremme Unionens ekspertise inden for bæredygtige teknologier på et globalt niveau i synergi med Horisont Europa, herunder Det Europæiske Innovationsråd . I denne henseende bør de indhøstede erfaringer fra de finansielle instrumenter, der anvendes under Horisont 2020, såsom InnovFin, til at lette og fremskynde adgangen til finansiering til innovative virksomheder, udgøre et stærkt grundlag for at yde denne målrettede støtte .

Turisme er et vigtigt område i Unionens økonomi, og InvestEU-programmet bør bidrage til at styrke sektorens konkurrenceevne på lang sigt ved at støtte foranstaltninger, der sigter mod at fremme bæredygtig, innovativ og digital turisme.

Der er et presserende behov for at investere i og fremme den digitale omstilling og for at sprede fordelene heraf mellem alle borgere og virksomheder i Unionen. Den solide politiske ramme for strategien for et digitalt indre marked bør nu følges op med tilsvarende ambitiøse investeringer, bl.a. inden for kunstig intelligens i overensstemmelse med programmet for et digitalt Europa .

▌SMV'er repræsenterer over 99 % af virksomhederne i Unionen, og deres økonomiske værdi er både betydelig og afgørende ▌. De har imidlertid vanskeligt ved at få adgang til finansiering på grund af den formodede større risiko og manglen på sikkerhedsstillelse. Samtidig står SMV'er og socialøkonomiske virksomheder over for yderligere udfordringer, fordi de er nødt til at forblive konkurrencedygtige ved at engagere sig i digitalisering, internationalisering, omdannelse til en cirkulær økonomi , innovationsaktiviteter samt opkvalificering af deres medarbejdere. Sammenlignet med større virksomheder har de desuden adgang til langt færre finansieringskilder: De udsteder typisk ikke obligationer og har kun beskeden adgang til børser eller store institutionelle investorer. Innovative løsninger som f.eks. virksomhedsovertagelse eller ansattes deltagelse i en virksomhed bliver også stadig mere almindelige for SMV'er og socialøkonomiske virksomheder. Udfordringerne med at få adgang til finansiering er endnu mere udtalte for de SMV'er, der beskæftiger sig med immaterielle aktiver. SMV'er i Unionen er yderst afhængige af banker og lånefinansiering i form af kassekreditter, banklån eller leasing. Det er nødvendigt at støtte SMV'er ved at gøre det nemmere for dem at få adgang til finansiering og at tilbyde mere varierede finansieringsmuligheder for at sætte dem i stand til at finansiere deres oprettelse, vækst , innovation og bæredygtige udvikling, sikre deres konkurrenceevne og modstå økonomiske tilbageslag samt for at skabe en mere resilient økonomi og et robust finansielt system i tilfælde af økonomiske nedture eller chok og i stand til at skabe arbejdspladser og social velfærd. Dette komplementerer også de initiativer, der allerede er truffet inden for rammerne af kapitalmarkedsunionen. InvestEU-fonden bør derfor bygge på vellykkede programmer såsom Cosme og tilvejebringe driftskapital og investeringer i hele en virksomheds livscyklus, finansiering af leasingtransaktioner og en mulighed for at fokusere på specifikke og mere målrettede finansielle produkter.

Som beskrevet i oplægget om Europas sociale dimension (7) , den europæiske søjle for sociale rettigheder (8) og EU-rammen for FN's konvention om rettigheder for personer med handicap er opbygningen af en mere inklusiv og retfærdig Union en af Unionens vigtigste prioriteter med henblik på at bekæmpe ulighed og fremme politikker for social inklusion i Europa. Ulige muligheder er navnlig fremherskende, når det kommer til adgang til uddannelse, kultur, beskæftigelse, sundhed og sociale tjenester . Investering i de sociale dele af økonomien, der vedrører færdigheder og menneskelig kapital, samt i integrationen af sårbare befolkningsgrupper i samfundet kan øge de økonomiske muligheder, navnlig hvis de koordineres på EU-plan. InvestEU-fonden bør anvendes til at støtte investeringer inden for almen og erhvervsrettet uddannelse , herunder omskoling og opkvalificering af arbejdstagere, bl.a. i regioner, som er afhængige af en kulstofintensiv økonomi, og som er påvirket af den strukturelle overgang til en lavemissionsøkonomi, bidrage til at øge beskæftigelsen, særligt blandt ufaglærte og langtidsledige, og forbedre situationen med hensyn til ligestilling, lige muligheder, solidaritet mellem generationerne, sundheds- og socialsektoren , almennyttige boliger , hjemløshed, digital inklusion, udvikling af lokalsamfundet, de unges rolle og plads i samfundet samt sårbare personer, herunder tredjelandsstatsborgere. InvestEU-programmet bør også hjælpe med at støtte europæisk kultur og kreativitet. For at håndtere de omfattende samfundsmæssige forandringer i Unionen og arbejdsmarkedsudviklingen i de kommende ti år er det nødvendigt at investere i menneskelig kapital, social infrastruktur, mikrofinansiering, finansiering af etiske og sociale virksomheder og nye samfundsøkonomiske forretningsmodeller, herunder investeringer med social indvirkning og sociale resultatkontrakter. InvestEU-programmet bør understøtte det fremspirende sociale markedsøkosystem, forbedre udbuddet af og adgangen til finansiering til mikrovirksomheder, sociale virksomheder og institutioner, der udfører frivilligt samfundsarbejde, med det formål at opfylde efterspørgslen blandt dem, der har størst behov. I rapporten fra taskforcen på højt plan for investering i social infrastruktur i Europa (9) peges der på et samlet investeringsunderskud på mindst 1,5 billioner EUR for perioden 2018-2030 inden for social infrastruktur og sociale tjenester, bl.a. uddannelse, sundhed og bolig, som kræver støtte, også på EU-plan. Derfor bør offentlige, erhvervsrettede og filantropiske midler samt støtte fra alternative former for finansielle udbydere, herunder etiske, sociale og bæredygtige aktører, og fra velgørende fonde samles og udnyttes mest muligt til støtte for udviklingen af en social værdikæde på markedet og en mere resilient Union.

Selv om SMV-vinduet primært bør fokusere på at tilgodese SMV'er, er små midcapselskaber også støtteberettigede inden for rammerne af dette vindue. Midcapselskaber bør være støtteberettigede inden for rammerne af de tre andre vinduer.

Hvert politikområde bør være opdelt i to segmenter, henholdsvis et EU-segment og et medlemsstatssegment. EU-segmentet bør afhjælpe EU-dækkende eller medlemsstatsspecifikke markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt afpasset måde, dvs. at de støttede transaktioner bør have en klar europæisk merværdi. Medlemsstatssegmentet bør give medlemsstaterne og de regionale myndigheder via deres medlemsstat mulighed for at hensætte en del af deres midler i fonde under delt forvaltning til EU-garantien med henblik på at anvende EU-garantien i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner til afhjælpning af specifikke markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på deres eget område , som fastsat i bidragsaftalen, herunder i mindre udviklede regioner og i udsatte og afsidesliggende områder såsom Unionens fjernområder, med henblik på at realisere målene for fonden under delt forvaltning. Transaktioner, der støttes af InvestEU-fonden via enten EU- eller medlemsstatssegmentet, bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller forvride konkurrencen i det indre marked.

Medlemsstatssegmentet bør udformes specifikt således, at midler under delt forvaltning kan anvendes som hensættelser til en garanti ydet af Unionen. Denne mulighed bør øge de EU-støttede budgetgarantiers merværdi, idet de gøres tilgængelige for en bredere vifte af slutmodtagere og projekter, og der anvendes flere forskellige midler til at nå målene for fondene under delt forvaltning , samtidig med at der sikres en konsekvent risikostyring af eventualforpligtelser ved at anvende den garanti, der ydes af Kommissionen under indirekte forvaltning. Unionen bør garantere de finansierings- og investeringstransaktioner, som er fastlagt i de garantiaftaler, der indgås mellem Kommissionen og gennemførelsespartnere inden for medlemsstatssegmentet, og midler under delt forvaltning bør kunne hensættes til garantien med udgangspunkt i en tilførselssats, der efter aftale med medlemsstaten fastsættes af Kommissionen og angives i den bidragsaftale, der blev undertegnet med medlemsstaten, afhængigt af transaktionernes art og de deraf følgende forventede tab, mens medlemsstaten vil dække tab ud over de forventede tab ved at udstede en back-to-back-garanti til Unionen. Disse ordninger bør fastlægges i en samlet bidragsaftale, der indgås med hver enkelt af de medlemsstater, der vælger at anvende denne mulighed. Bidragsaftalen bør gælde for en eller flere af de specifikke garantiaftaler, der gennemføres i den berørte medlemsstat, samt enhver regional øremærkning på grundlag af reglerne for InvestEU-fonden . Muligheden for at fastsætte en tilførselssats i hvert enkelt tilfælde kræver en fravigelse af [artikel 211, stk. 1] i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (10) (»finansforordningen«). En sådan udformning kræver desuden et fælles regelsæt for budgetgarantier, der støttes med centralt forvaltede midler eller midler under delt forvaltning, hvilket vil gøre det lettere at kombinere dem.

Der bør etableres et partnerskab mellem Kommissionen og EIB-Gruppen på grundlag af den enkelte partners relative styrker med henblik på at sikre den maksimale politiske virkning, gennemførelseseffektivitet, passende budgetkontrol og risikoforvaltningskontrol og bør støtte en effektiv og inklusiv direkte adgang.

Kommissionen bør indhente synspunkter fra andre potentielle gennemførelsespartnere sammen med EIB-Gruppen om investeringsretningslinjer, overvågning af klimarelaterede udgifter og bæredygtighedsvejledninger og fælles metoder, alt efter hvad der er relevant, med henblik på at sikre inklusion og operationalitet, indtil styringsorganerne er etableret, hvorefter inddragelsen af gennemførelsespartnerne bør finde sted inden for rammerne af det rådgivende udvalg og Styringsrådet.

InvestEU-fonden bør være åben for bidrag fra tredjelande, der er medlem af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater, lande omfattet af naboskabspolitikken samt andre lande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastlagt mellem Unionen og disse lande. Dette bør give mulighed for at fortsætte samarbejdet med de relevante lande, hvis det er hensigtsmæssigt, navnlig inden for forskning og innovation samt SMV'er.

Ved denne forordning fastlægges der en finansieringsramme for andre foranstaltninger vedrørende InvestEU-programmet end hensættelser til EU-garantien, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (11) ,] for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.

Den [dato] erklærede Kommissionen, at »uden at det berører Rådets beføjelser i forbindelse med gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten, bør engangsbidrag fra medlemsstaterne — enten fra en medlemsstat eller fra nationale erhvervsfremmende banker, der er klassificeret i sektoren offentlig forvaltning eller handler på vegne af en medlemsstat — til tematiske eller tværnationale investeringsplatforme i princippet betragtes som engangsforanstaltninger, jf. artikel 5, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97. Uden at det berører Rådets beføjelser i forbindelse med gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten, vil Kommissionen desuden overveje, i hvilket omfang den samme behandling som for EFSI i forbindelse med Kommissionens meddelelse om fleksibilitet kan anvendes på InvestEU som det efterfølgende instrument til EFSI med hensyn til engangsbidrag fra medlemsstaterne til at finansiere et yderligere beløb for EU-garantien med henblik på medlemsstatssegmentet«.

Den EU-garanti, der ligger til grund for InvestEU-fonden, bør gennemføres indirekte af Kommissionen via gennemførelsespartnere, som kan nå direkte ud til de endelige formidlere, hvor det er relevant, og til slutmodtagerne . Udvælgelsen af gennemførelsespartnere bør være gennemsigtig og fri for interessekonflikter. Der bør indgås en garantiaftale om tildeling af en garanti over InvestEU-fonden mellem Kommissionen og hver eneste gennemførelsespartner med henblik på at støtte de finansierings- og investeringstransaktioner, som opfylder InvestEU-fondens mål og kriterier for støtteberettigelse. Risikostyringen af garantien bør ikke hindre gennemførelsespartnernes direkte adgang til garantien. Når garantien ydes under EU-segmentet til gennemførelsespartnerne, bør de være fuldt ansvarlige for hele investeringsprocessen og for kontrollen af, at der handles med rettidigt omhu i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner. InvestEU-fonden bør støtte projekter, der typisk har en højere risikoprofil end de projekter, som støttes af gennemførelsespartnernes normale drift, og som ikke eller ikke i samme omfang kunne have været gennemført af andre offentlige eller private kilder i den periode, hvor EU-garantien kan anvendes, uden støtte fra InvestEU-fonden.

InvestEU-fonden bør udstyres med en ledelses- og forvaltningsstruktur, hvis funktion bør stå i et rimeligt forhold til det ene formål at sikre en hensigtsmæssig anvendelse af EU-garantien, idet det samtidig sikres, at investeringsbeslutningerne er politisk uafhængige. Denne ledelses- og forvaltningsstruktur bør bestå af et rådgivende udvalg, et styringsråd og et fuldstændig uafhængigt investeringsudvalg. Ledelses- og forvaltningsstrukturens overordnede sammensætning bør tilstræbe at opnå en ligelig kønsfordeling. Ledelses- og forvaltningsstrukturen bør ikke gribe ind i eller blande sig i EIB-Gruppens eller andre gennemførelsespartneres beslutningstagning eller være en erstatning for deres respektive styrende organer.

Der bør oprettes et rådgivende udvalg bestående af repræsentanter for gennemførelsespartnerne og repræsentanter for medlemsstaterne, af en sagkyndig udpeget af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og af en sagkyndig udpeget af Regionsudvalget, med henblik på at udveksle oplysninger og drøfte anvendelsen af de finansielle produkter, der lanceres inden for rammerne af InvestEU-fonden, samt skiftende behov og nye produkter, bl.a. specifikke territoriale markedssvigt.

Et styringsråd sammensat af repræsentanter for Kommissionen, af gennemførelsespartnere og af en sagkyndig uden stemmeret, der er udpeget af Europa-Parlamentet, bør fastlægge de strategiske og operationelle retningslinjer for InvestEU.

Et uafhængigt sekretariat, som ledes af Kommissionen, og som er ansvarlig over for formanden for Investeringsudvalget , bør bistå Investeringsudvalget .

Et Investeringsudvalg bestående af uafhængige sagkyndige bør træffe beslutning om, hvorvidt EU-garantien skal ydes til støtte for finansierings- og investeringstransaktioner, der opfylder kriterierne for støtteberettigelse, og vil således bidrage med ekstern ekspertise i forbindelse med investeringsvurderinger af projekter. Investeringsudvalget bør mødes i forskellige sammensætninger for på bedste vis at dække forskellige politikområder og sektorer.

Ved udvælgelsen af gennemførelsespartnere til gennemførelse af InvestEU-fonden bør Kommissionen tage hensyn til modpartens evne til at opfylde målene for InvestEU-fonden og bidrage med egne ressourcer med henblik på at sikre en passende geografisk dækning og spredning såvel som dens evne til at tiltrække private investorer og sikre tilstrækkelig risikospredning samt til at bidrage med ▌løsninger til afhjælpning af markedssvigt og suboptimale investeringsforhold. Den Europæiske Investeringsbank (EIB-Gruppen) bør i betragtning af dens rolle i henhold til traktaterne, dens evne til at operere i alle medlemsstater og dens erfaringer med forvaltningen af nuværende finansielle instrumenter og af EFSI forblive en privilegeret gennemførelsespartner under InvestEU-fondens EU-segment. Foruden EIB-Gruppen bør nationale erhvervsfremmende banker eller institutter kunne tilbyde en komplementær række finansielle produkter, eftersom deres erfaring og kapacitet på nationalt og lokalt plan vil kunne hjælpe med at maksimere virkningerne af de offentlige midler på hele Unionens område og sikre en rimelig geografisk balance blandt projekterne . InvestEU-programmet bør gennemføres på en sådan måde, at der skabes lige vilkår for mindre og yngre erhvervsfremmende banker eller institutter. Det bør desuden være muligt at have andre internationale finansielle institutioner som gennemførelsespartnere, navnlig når de frembyder en komparativ fordel med hensyn til særlig ekspertise og erfaring i bestemte medlemsstater , og når de udgør en EU-aktiemajoritet . Det bør også være muligt for andre enheder, som opfylder kriterierne i finansforordningen, at fungere som gennemførelsespartnere.

For at fremme den geografiske diversificering kan der etableres investeringsplatforme, som kombinerer gennemførelsespartnernes indsats og ekspertise med andre nationale erhvervsfremmende banker med begrænset erfaring i forbindelse med anvendelsen af finansielle instrumenter. Sådanne strukturer bør fremmes, bl.a. i kraft af støtte fra InvestEU-rådgivningsplatformen. Det er hensigtsmæssigt at samle medinvestorer, offentlige myndigheder, sagkyndige, uddannelses-, erhvervsuddannelses- og forskningsinstitutter, de relevante arbejdsmarkedsparter og repræsentanter for civilsamfundet samt andre relevante aktører på EU-plan, nationalt plan og regionalt plan for at fremme anvendelsen af investeringsplatforme i relevante sektorer.

EU-garantien under medlemsstatssegmentet bør ydes til enhver gennemførelsespartner, der kan komme i betragtning efter finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra c), herunder nationale eller regionale erhvervsfremmende banker eller institutter, EIB, Den Europæiske Investeringsfond og andre internationale finansielle institutioner . Ved udvælgelsen af gennemførelsespartnere under medlemsstatssegmentet bør Kommissionen tage medlemsstaternes forslag i betragtning , således som det afspejles i bidragsaftalen . I overensstemmelse med finansforordningens artikel 154 skal Kommissionen foretage en vurdering af gennemførelsespartnerens regler og procedurer for at forvisse sig om, at Unionens finansielle interesser beskyttes på et niveau, der svarer til Kommissionens beskyttelsesniveau.

InvestEU-fonden bør, hvor det er hensigtsmæssigt, give mulighed for på let, problemfri og effektiv vis at blande tilskud eller finansielle instrumenter eller begge dele, som finansieres over EU-budgettet eller af andre fonde såsom Innovationsfonden under EU's emissionshandelssystem (ETS), med garantien i de tilfælde, hvor det er nødvendigt for på bedste vis at understøtte investeringer til afhjælpning af særlige markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold.

Projekter, som indgives af gennemførelsespartnere med henblik på at modtage støtte under InvestEU-programmet, og som omfatter blanding med støtte fra andre EU-programmer, bør som helhed også stemme overens med de mål og kriterier for støtteberettigelse, der er indeholdt i reglerne for de pågældende EU-programmer. Beslutningen om anvendelse af EU-garantien træffes med udgangspunkt i reglerne for InvestEU-programmet.

InvestEU-rådgivningsplatformen bør støtte udviklingen af en solid pipeline af investeringsprojekter inden for hvert politikområde gennem rådgivningsinitiativer, som skal gennemføres af EIB-Gruppen, andre rådgivningspartnere eller direkte af Kommissionen . InvestEU-rådgivningsplatformen bør fremme den geografiske spredning med henblik på at bidrage til Unionens mål om økonomisk, social og territorial samhørighed og indskrænkning af regionale forskelle. InvestEU-rådgivningsplatformen bør især fokusere på at lægge små projekter sammen i større porteføljer. Kommissionen, EIB-Gruppen og de øvrige rådgivningspartnere bør arbejde tæt sammen med henblik på at sikre effektivitet, synergi og effektiv geografisk dækning af støtte i hele Unionen under hensyntagen til de lokale gennemførelsespartneres ekspertise og lokale kapacitet samt Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning. Samtidig bør InvestEU -rådgivningsplatformen ▌tilbyde et centralt kontaktpunkt for bistand til projektudvikling , der leveres inden for rammerne af InvestEU-rådgivningsplatformen til myndigheder og projektpromotorer.

InvestEU-rådgivningsplatformen bør oprettes af Kommissionen sammen med EIB-Gruppen som hovedpartner, navnlig med udgangspunkt i de indhøstede erfaringer fra Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning. Kommissionen bør være ansvarlig for den politiske styring af InvestEU-rådgivningsplatformen og for forvaltningen af det centrale kontaktpunkt. EIB-Gruppen bør iværksætte rådgivningsinitiativer inden for rammerne af politikområderne. EIB-Gruppen bør desuden levere operationelle tjenester til Kommissionen, herunder ved at give input til de strategiske og politiske retningslinjer, kortlægge eksisterende og nye rådgivningsinitiativer, vurdere rådgivningsbehov og rådgive Kommissionen om, hvordan disse behov bedst kan håndteres gennem eksisterende eller nye rådgivningsinitiativer.

For at sikre, at rådgivningstjenesterne dækker geografisk bredt i hele Unionen, og for at udnytte den lokale viden om InvestEU-fonden bedst muligt bør InvestEU-rådgivningsplatformen sikres en lokal tilstedeværelse, hvor det er nødvendigt og under hensyntagen til eksisterende støtteordninger og lokale samarbejdspartnere , med henblik på at tilvejebringe konkret, proaktiv, skræddersyet bistand på stedet. For at gøre det lettere at yde rådgivningsstøtte på lokalt plan og for at sikre effektivitet, synergier og effektiv geografisk dækning af støtten i hele Unionen bør InvestEU-rådgivningsplatformen samarbejde med nationale erhvervsfremmende banker eller institutter og drage nytte og gøre brug af deres ekspertise.

InvestEU-rådgivningsplatformen bør yde rådgivningsstøtte til små projekter og projekter for nystartede virksomheder, især når nystartede virksomheder søger at beskytte deres forsknings- og innovationsinvesteringer ved at erhverve rettigheder til immateriel ejendom (IP), f.eks. patenter, idet der søges synergier med — og tages hensyn til forekomsten heraf — andre tjenester, der kan dække sådanne tiltag.

I forbindelse med InvestEU-fonden er der også behov for at støtte projektudvikling og kapacitetsopbygning for at udvikle den organisatoriske kapacitet og de markedsudviklingsaktiviteter , der er nødvendige for at tilvejebringe projekter af høj kvalitet. Samtidig er målet at skabe de rette betingelser for at udvide det potentielle antal støtteberettigede modtagere i fremspirende markedssegmenter, især dér hvor de individuelle projekter på grund af deres beskedne størrelse medfører større transaktionsomkostninger på projektniveau, f.eks. økosystemer for social finansiering , herunder filantropiske organisationer, og de kulturelle og kreative sektorer. Støtten til kapacitetsopbygning bør ▌komplementere og supplere foranstaltninger inden for rammerne af andre EU-programmer, som dækker et specifikt politikområde. Der bør også gøres en indsats for at støtte kapacitetsopbygningen hos potentielle projektpromotorer, navnlig lokale organisationer og myndigheder.

InvestEU-portalen bør oprettes med henblik på at udgøre en lettilgængelig og brugervenlig projektdatabase, som kan synliggøre investeringsprojekter, der søger finansiering, med et solidt fokus på at forsyne gennemførelsespartnerne med en eventuel pipeline af investeringsprojekter, som er forenelig med EU's lovgivning og politikker.

I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 (12) bør InvestEU-programmet evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet gennem specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, der kan danne grundlag for en evaluering af InvestEU-programmets virkninger i praksis.

Der bør anvendes en pålidelig overvågningsramme, som bygger på output-, resultat- og effektindikatorer, til at følge fremskridt med opfyldelsen af Unionens mål. For at sikre ansvarlighed over for de europæiske borgere bør Kommissionen årligt rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet om InvestEU-programmets fremskridt, virkning og operationer.

Horisontale finansielle bestemmelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler, der er fastsat i finansforordningen, regulerer navnlig proceduren for opstillingen og gennemførelsen af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse, og de sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, vedrører også beskyttelsen af EU's budget i tilfælde af generelle mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for forsvarlig økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering.

Forordning (EU, Euratom) [den nye finansforordning] finder anvendelse på InvestEU-programmet. Den fastsætter regler for gennemførelsen af EU-budgettet, herunder reglerne for budgetgarantier.

Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 2018/1046 (13) (finansforordningen) , Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (14) , Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95 (15) , Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (16) og Rådets forordning (EU) 2017/1939 (17) . Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge ▌lovovertrædelser, der skader Unionens finansielle interesser ▌, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (18) . I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO med hensyn til de medlemsstater, der deltager i forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder.

Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage på et andet retsgrundlag. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser.

I henhold til [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: artikel 88 i Rådets afgørelse 2013/755/EU] kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og målsætninger, der gælder for InvestEU-programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.

Med henblik på at supplere ikkevæsentlige bestemmelser i denne forordning med investeringsretningslinjer og en resultattavle med indikatorer , at facilitere en hurtig og fleksibel tilpasning af performanceindikatorer og tilpasse tilførselssatsen bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår udarbejdelsen af investeringsretningslinjer for finansierings- og investeringstransaktionerne under de forskellige politikområder, resultattavlen, ændringen af bilag III til denne forordning med henblik på at revidere indikatorerne og tilpasning af tilførselssatsen. I tråd med proportionalitetsprincippet bør sådanne investeringsretningslinjer omfatte passende bestemmelser til at undgå unødige administrative byrder. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Endelig fastsættes målene for InvestEU-programmet, et budget for og størrelsen af EU-garantien for perioden 2021-2027, formerne for EU-finansiering samt reglerne for ydelse af denne finansiering.

Der oprettes ligeledes en mekanisme til at yde rådgivningsbistand for at støtte udviklingen af investeringsegnede projekter og adgangen til finansiering og den dertil knyttede kapacitetsopbygning (»InvestEU-rådgivningsplatformen«). Der oprettes desuden en database til at synliggøre projekter, som projektpromotorer søger finansiering til, og som vil indeholde oplysninger til investorer om investeringsmuligheder (»InvestEU-portalen«).

Ved denne forordning oprettes InvestEU-fonden til at yde en EU-garanti , som støtter finansierings- eller investeringstransaktioner, der foretages af gennemførelsespartnere til støtte for Unionens interne politikker.

»investeringsplatforme«: special purpose vehicles, forvaltede konti, kontraktbaserede samfinansierings- eller risikodelingsordninger eller ordninger oprettet på anden måde, som enheder kanaliserer finansielle bidrag igennem for at finansiere en række investeringsprojekter, og som kan omfatte:

»rådgivningspartner«: en støtteberettiget enhed såsom en finansiel institution eller en anden enhed, med hvem Kommissionen har indgået en aftale om gennemførelse af et eller flere rådgivningsinitiativer, med undtagelse af de rådgivningsinitiativer, der gennemføres via eksterne tjenesteydere, som Kommissionen eller forvaltningsorganerne har indgået aftale med

»garantiaftale«: det retlige instrument, hvori Kommissionen og en gennemførelsespartner præciserer betingelserne for at lade finansierings- eller investeringstransaktioner være omfattet af EU-garantien, for at yde budgetgarantien i forbindelse med disse transaktioner og for at gennemføre transaktionerne i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning

»fonde under delt forvaltning«: fonde, der giver mulighed for at tildele en del af beløbet deri til hensættelser til en budgetgaranti under medlemsstatssegmentet i InvestEU-fonden, dvs. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond+ (ESF+), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)

»finansielt produkt«: en finansiel mekanisme eller ordning ▌, i henhold til hvilken gennemførelsespartneren yder direkte eller formidlet finansiering til slutmodtagere under en af de i artikel 13 omhandlede former

»bidragsaftale«: det retlige instrument, hvorved Kommissionen og en eller flere medlemsstater angiver betingelserne for EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet som fastsat i artikel 9

»finansielt bidrag«: et bidrag fra en gennemførelsespartner i form af egen risikotagningskapacitet, som ydes på pari passu-basis med EU-garantien eller i andre former, der muliggør en effektiv gennemførelse af InvestEU-programmet, samtidig med at der sikres en passende afstemning af interesser

foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, og som kombinerer ikketilbagebetalingspligtig støtte eller tilbagebetalingspligtig støtte eller begge dele fra EU's budget med tilbagebetalingspligtig støtte fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer; med henblik på denne definition kan andre EU-programmer, som modtager finansiering fra andre kilder end EU-budgettet, f.eks. Innovationsfonden under EU's emissionshandelssystem (ETS), sidestilles med EU-programmer, der finansieres over EU-budgettet »EU-garanti«:

at forbedre adgangen til og tilgængeligheden af mikrofinansiering og finansiering til sociale virksomheder, støtte finansierings- eller investeringstransaktioner i forbindelse med sociale investeringer , kompetencer og færdigheder og udvikle og konsolidere markederne for sociale investeringer, på de områder der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra d).

at støtte finansierings- eller investeringstransaktioner inden for forskning, innovation og digitalisering , herunder støtte til opskalering af innovative virksomheder og markedsføring af teknologier

at støtte finansierings- eller investeringstransaktioner inden for bæredygtig infrastruktur på de områder, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra a)

EU-garantien kan tilføres et yderligere beløb med henblik på medlemsstatssegmentet, jf. artikel 8, stk. 1, litra b), forudsat at medlemsstaterne tildeler de tilsvarende beløb, jf. artikel [10, stk. 1,] i forordning [[CPR] number] (20) og artikel [75, stk. 1,] i forordning [[CAP plan] number] (21) .

sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i Unionens programmer

Rapporteringen skal ligeledes indeholde en redegørelse for overholdelsen af de politiske mål og kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i reglerne for det EU-program, hvorunder støtten ydes, samt for overholdelsen af denne forordning.

4. I overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, indrømmes de ikketilbagebetalingspligtige former for støtte og/eller finansielle instrumenter fra EU-budgettet, som indgår i den i stk. 2 og 3 nævnte blandingsoperation, efter reglerne for det relevante EU-program og gennemføres inden for rammerne af blandingsoperationen i overensstemmelse med denne forordning og [Afsnit X] i [finansforordningen].

3. Blandingsoperationer, som omfatter et finansielt instrument, der er fuldt finansieret af andre EU-programmer eller af ETS-Innovationsfonden uden anvendelse af EU-garantien i denne forordning, skal være i overensstemmelse med de politiske mål og kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i bestemmelserne for det EU-program, hvorunder støtten ydes.

være i overensstemmelse med de politiske mål og overholde de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i bestemmelserne for det EU-program, hvorunder støtten ydes

2. Finansierings- eller investeringstransaktioner, som er dækket af EU-garantien, og som indgår i en blandingsoperation, der kombinerer støtte ydet under denne forordning med støtte ydet under et eller flere andre EU-programmer eller af Innovationsfonden under EU's emissionshandelssystem (ETS), skal:

1. EU-garantien gennemføres ved indirekte forvaltning sammen med de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra c), nr. ii) , iii), v), og vi) . Andre former for EU-finansiering, der ydes i henhold til denne forordning, gennemføres ved direkte eller indirekte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen, herunder tilskud, der gennemføres i overensstemmelse med dens Afsnit VIII , og blandingsoperationer, der gennemføres i overensstemmelse med denne artikel så gnidningsløst som muligt og sikrer effektiv og sammenhængende støtte til Unionens politikker.

Gennemførelse og former for EU-finansiering

KAPITEL II

InvestEU-fonden

6. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 med henblik på at fastsætte investeringsretningslinjerne for hvert politikområde. Investeringsretningslinjerne udarbejdes i tæt dialog med EIB-Gruppen og andre potentielle gennemførelsespartnere.

Kommissionen tilstræber sammen med gennemførelsespartnerne at sikre, at den del af budgetgarantien, der anvendes under politikområdet bæredygtige investeringer, fordeles med henblik på at skabe balance mellem de forskellige områder.

5. Gennemførelsespartnerne skal tilstræbe, at mindst 55 % af investeringerne under området »bæredygtig infrastruktur« bidrager til at opfylde Unionens mål vedrørende klima og miljø.

4. Gennemførelsespartnerne skal tilvejebringe de oplysninger, som er nødvendige for at kunne spore de investeringer, der bidrager til at opfylde Unionens klima- og miljømæssige mål, på basis af vejledning, der udarbejdes af Kommissionen.

at vejlede gennemførelsespartnerne med henblik på den i stk. 3, afsnit 1, omhandlede screening. Hvis gennemførelsespartneren konkluderer, at der ikke skal foretages en bæredygtighedskontrol, skal vedkommende forelægge en begrundelse for Investeringsudvalget.

at tage højde for projektets samlede indvirkning med hensyn til de væsentligste elementer af naturkapitalen vedrørende luft, vand, jord og biodiversitet

med hensyn til tilpasning, at sikre resiliens mod klimaforandringernes potentielle negative virkninger ved hjælp af vurderinger af klimasårbarheden og -risici, herunder relevante tilpasningsforanstaltninger samt, med hensyn til afbødning, at integrere drivhusgasomkostningerne og de positive virkninger af foranstaltninger til modvirkning af klimaforandringer i cost benefit-analysen

3. Finansierings- og investeringstransaktioner screenes for at fastslå, om de har en miljømæssig, klimamæssig eller social virkning og underlægges i så fald prøvning med hensyn til deres klima- og miljøvirkning og sociale bæredygtighed med henblik på at minimere deres skadelige virkning og maksimere fordelene for klimaet, miljøet og den sociale dimension. Promotorer, der anmoder om finansiering, skal med henblik herpå tilvejebringe de fornødne oplysninger med udgangspunkt i den vejledning, som Kommissionen udarbejder. Projekter, der er under en vis størrelse som defineret i denne vejledning, er undtaget fra prøvning. Projekter, der er uforenelige med opfyldelsen af klimamålene, er ikke støtteberettigede i henhold til denne forordning.

2. Hvis en finansierings- eller investeringstransaktion, der forelægges for det i artikel 19 omhandlede Investeringsudvalg, hører ind under mere end et politikområde, placeres den inden for det område, som dens primære mål eller de primære mål for størsteparten af dens delprojekter hører ind under, medmindre andet er fastsat i investeringsretningslinjerne.

politikområdet »sociale investeringer og færdigheder«: Det omfatter mikrofinansiering, finansiering af sociale virksomheder og den sociale økonomi samt foranstaltninger til fremme af færdigheder inden for ligestilling mellem mænd og kvinder , uddannelse og relaterede tjenester; sociale infrastrukturer (herunder sundheds- og uddannelsesinfrastruktur og socialt byggeri og studenterboliger); social innovation; sundheds- og langtidspleje; inklusion og tilgængelighed; kulturelle og kreative aktiviteter med et socialt formål; integration af sårbare personer, herunder tredjelandsstatsborgere.

politikområdet »bæredygtig infrastruktur«: Det omfatter bæredygtige infrastrukturinvesteringer inden for transport , herunder multimodal transport, vejsikkerhed, også i overensstemmelse med EU-målet om at afskaffe trafikulykker med dødelig udgang og alvorlige kvæstelser senest i 2050, renovering og vedligeholdelse af jernbane- og vejinfrastruktur, energi, navnlig vedvarende energi, energieffektivitet i overensstemmelse med energirammerne for 2030, bygningsrenoveringsprojekter med fokus på energibesparelser og integrering af bygninger i et forbundet system af energi, lagring, digitalisering og transport, forbedring af sammenkoblingsfaciliteter, digital konnektivitet og adgang i blandt andet landdistrikterne, forsyning og forarbejdning af råvarer, rumfart, oceaner, vand , herunder indre vandveje, affaldshåndtering i overensstemmelse med affaldshierarkiet og den cirkulære økonomi, natur og andre miljøinfrastrukturer, kulturarv, turisme, udstyr, mobile aktiver og udbredelse af innovative teknologier, som bidrager til Unionens mål for miljø, modstandsdygtighed over for klimaændringer eller social bæredygtighed eller begge dele og opfylder Unionens miljømæssige standarder eller standarder for social bæredygtighed

2. De i stk. 1 omhandlede segmenter skal, hvor det er relevant, anvendes komplementært til støtte for en finansierings- eller investeringstransaktion, f.eks. ved at kombinere støtte fra begge segmenter.

medlemsstatssegmentet vedrører specifikke markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold i én eller flere regioner eller medlemsstater i henseende til opfyldelse af politikmålene for de relevante fonde under delt forvaltning , navnlig til at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Den Europæiske Union ved at rette op på ubalancer blandt dens regioner .

1. Politikområderne , jf. artikel 7, stk. 1, består hver især af to segmenter til at afhjælpe ▌markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold:

Kommissionen underretter øjeblikkeligt medlemsstaten, hvis niveauet af hensættelser til denne del af EU-garantien falder til under 20 % af de oprindelige hensættelser som følge af træk på denne del af EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet

uanset [finansforordningens] [artikel 213, stk. 4], foretages der efter udløbet af den i denne artikels stk. 3, litra a), omhandlede oprettelsesfase ikke årlige genopfyldninger af hensættelser i rådighedsperioden for denne del af EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet

oplysninger om en eventuel kombination med midler under EU-segmentet, herunder i en lagdelt struktur, med henblik på at opnå en bedre risikodækning i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2.

bestemmelser om vederlaget for den del af EU-garantien, der er under medlemsstatssegmentet

årlige rapporteringskrav over for medlemsstaten, herunder rapportering i overensstemmelse med de relevante indikatorer, som vedrører de politikmål, der er omfattet af partnerskabsaftalen eller -programmet, og som er omhandlet i bidragsaftalen

den samlede størrelse af den del af EU-garantien under medlemsstatssegmentet, der vedrører medlemsstaten, tilførselssatsen, størrelsen af bidrag fra fonde under delt forvaltning, fasen for oprettelse af hensættelserne i overensstemmelse med en årlig finansieringsplan samt størrelsen på de deraf følgende eventualforpligtelser, som skal dækkes af en back-to-back-garanti fra den berørte medlemsstat

Uanset [finansforordningens] [artikel 211, stk. 1] fastsættes tilførselssatsen for EU-garantien under medlemsstatssegmentet til 40 %, og den kan ned- eller opjusteres i hver bidragsaftale for at tage hensyn til de risici, der knytter sig til de finansielle produkter, der ventes anvendt.

2. Oprettelsen af denne del af EU-garantien under medlemsstatssegmentet er betinget af, at medlemsstaten og Kommissionen indgår en bidragsaftale.

1. Beløb, der tildeles af en medlemsstat på frivillig basis efter artikel [10, stk. 1,] i forordning [[CPR] number] eller artikel [75, stk. 1,] i forordning [[CAP plan] number], anvendes som hensættelse i den del af EU-garantien under medlemsstatssegmentet, der dækker finansierings- eller investeringstransaktioner i den berørte medlemsstat eller på området for den regionale eller lokale myndighed, som forvalter bidragsfondene, eller for eventuelle bidrag fra fondene under delt forvaltning til InvestEU-rådgivningsplatformen . Disse beløb skal bidrage til at nå de politiske mål, der er opstillet i partnerskabsaftalen og i de programmer, der bidrager til InvestEU.

KAPITEL IIA

PARTNERSKAB MELLEM KOMMISSIONEN OG EIB-GRUPPEN

5. De omkostninger, som EIB-Gruppen har afholdt i forbindelse med udførelsen af de operationelle opgaver, der er omhandlet i stk. 1, litra d), nr. ii), dækkes fuldt ud og betales ved hjælp af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, litra d), nr. i), efter at EIB-Gruppen har fremlagt en begrundelse for disse omkostninger og inden for et samlet loft på [10 000 000 EUR].

4. Uden at det berører artikel 15, stk. 3, og artikel 20, stk. 4, skal de omkostninger, der afholdes af EIB-Gruppen med henblik på udførelse af de opgaver, der er omhandlet i stk. 1, litra b) og c), opfylde de betingelser, der er aftalt i henhold til den aftale, som er omhandlet i stk. 2, litra b), og kan dækkes af de tilbagebetalinger eller indtægter, som kan tilskrives EU-garantien, og som bidrog til hensættelserne, i overensstemmelse med artikel 211, stk. 4 og 5, i finansforordningen, eller kan blive opkrævet inden for den finansieringsramme, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, efter at EIB-Gruppen har fremlagt en begrundelse for disse omkostninger og inden for et samlet loft på [7 000 000 EUR].

2. De bankrelaterede oplysninger, som Kommissionen fremsender til EIB-Gruppen i henhold til nr. ii), iv), v) og vi) i punkt 1b, begrænses til oplysninger, der er strengt nødvendige for, at EIB-gruppen kan opfylde sine forpligtelser i henhold til disse numre. Kommissionen fastlægger i tæt dialog med EIB-Gruppen og potentielle gennemførelsespartnere arten og omfanget af ovennævnte oplysninger under hensyntagen til kravene om forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-garantien, gennemførelsespartnerens legitime interesser vedrørende kommercielt følsomme oplysninger og EIB-Gruppens behov med henblik på at opfylde sine forpligtelser i henhold til disse numre.

udarbejde en vurdering af anmodninger om rådgivningstjenester, der af Kommissionen ikke anses for at høre under eksisterende rådgivningsinitiativer, med henblik på at støtte Kommissionens afgørelse om tildeling

rådgiver Kommissionen og udføre operationelle opgaver, som skal fastsættes i den aftale, der er omhandlet i artikel 9a, stk. 2, litra c), ved at:

at levere omstrukturerings- og inddrivelsestjenester som fastsat i den aftale, der er omhandlet i artikel 9a, stk. 2, litra b), til Kommissionen efter anmodning fra Kommissionen og efter aftale med gennemførelsespartneren, jf. artikel 14, stk. 2, litra g), hvis gennemførelsespartneren ikke længere er ansvarlig for at gennemføre omstrukturerings- og inddrivelsesaktiviteter i henhold til den relevante garantiaftale

at gennemføre simuleringer og prognoser for den finansielle risiko og vederlaget for den samlede portefølje baseret på antagelser, der er aftalt med Kommissionen

sammen med Kommissionen og potentielle gennemførelsespartnere at fastlægge risikostyringsmetoden og risikokortlægningssystemet for gennemførelsespartnernes finansierings- og investeringstransaktioner for at gøre det muligt at vurdere sådanne transaktioner på en fælles vurderingsskala

sammen med potentielle gennemførelsespartnere at bidrage til investeringsretningslinjerne i overensstemmelse med artikel 7, stk. 6, at bidrage til udformningen af resultattavlen i overensstemmelse med artikel 19, stk. 1a og til andre dokumenter, der fastlægger InvestEU-fondens operationelle retningslinjer

1. Kommissionen og EIB-Gruppen indgår i et partnerskab i henhold til denne forordning med det formål at støtte programgennemførelsen og dens sammenhæng, inklusivitet, additionalitet og effektivitet. I overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning og som yderligere præciseret i de i stk. 2 omhandlede aftaler fastsættes det, at EIB-Gruppen:

Artikel 9b

Interessekonflikter

EIB-Gruppen træffer inden for rammerne af partnerskabet alle nødvendige foranstaltninger og forholdsregler for at undgå interessekonflikter med andre gennemførelsespartnere, herunder ved at nedsætte en særlig og uafhængig gruppe til at varetage de opgaver, som er omhandlet i artikel 9a, stk. 1, litra b), nr. iii), iv), v) og vi), og som underlægges strenge fortrolighedsregler, der fortsat skal gælde for dem, som har forladt gruppen. EIB-Gruppen eller andre gennemførelsespartnere underretter straks Kommissionen om enhver situation, der udgør eller kan forventes at føre til en sådan konflikt. I tvivlstilfælde træffer Kommissionen afgørelse om, hvorvidt der foreligger en interessekonflikt, og underretter EIB-Gruppen herom. I tilfælde af en interessekonflikt træffer EIB-Gruppen passende foranstaltninger. Styringsrådet underrettes om de foranstaltninger, der træffes, og om resultaterne heraf.

EIB-Gruppen træffer de nødvendige foranstaltninger for at undgå situationer med interessekonflikter i forbindelse med gennemførelsen af InvestEU-rådgivningsplatformen, navnlig i forbindelse med de operationelle opgaver, der knytter sig til dens rolle med at støtte Kommissionen, jf. artikel 9a, stk. 1, litra d), nr. ii). I tilfælde af en interessekonflikt træffer EIB-Gruppen passende foranstaltninger.