KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 26.07.1996 
KOM(96) 245 endelig udg. 
RAPPORT OM 
MEDLEMSSTATERNES 
FORHANDLERKONTROL 
SYSTEMER 
(forelagt af Komissionen) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 5 
KAPITEL 1 BAGGRUNDEN FOR DET AFGIFTSFRIE SALG INDEN 
FOR FÆLLESSKABET INDTIL 30. JUNI 1999 9 
Afsnit 1. Situationen før 1993 9 
Afsnit 2. Ophævelse af toldkontrollen og af grænserne for, hvor meget 
rejsende må købe afgiftsfrit 10 
Afsnit 3. Rådets beslutning om opretholdelse af det afgiftsfrie salg i 
trafikken inden for Fællesskabet indtil 30. juni 1999 10 
Afsnit 4. Kontrolaspekter 12 
Afsnit 5. Forhøjelse af værdigrænsen 12 
KAPITEL 2 FORHANDLERKONTROLSYSTEMET OG DETS 
ANVENDELSE I MEDLEMSSTATERNE 14 
Afsnit 1. Indledende bemærkninger 14 
Afsnit 2. Rådets retningslinjer 14 
Afsnit 3. Forhandlerkontrollen i de forskellige medlemsstater 16 
• I lufthavne 16 
• Om bord på fly 17 
• Om bord på skibe 17 
Afsnit 4. Beskrivelse af de af medlemsstaterne benyttede kontrol­
mekanismer 18 
1 
• I lufthavne 18 
• Om bord på fly v .^ 18 
• Om bord på skibe 18 
• Almindelige bemærkninger 19 
Afsnit 5. Evaluering 19 
• I lufthavne 19 
• Om bord på fly 20 
• Om bord på skibe 22 
• Almindelige bemærkninger 23 
KAPITEL 3 UDVIKLINGEN AF DET AFGIFTSFRIE SALG INDEN 
FOR FÆLLESSKABET SIDEN 1993 25 
Afsnit 1. Indledende bemærkninger 25 
Afsnit 2. Almindelig udvikling: afgiftsfrit salg fra 1992 til 1993 i ECU 26 
Afsnit 3. Økonomisk vurdering: afgiftsfrit salg i 1992 og 1993 i national 
valuta og i ECU 27 
Afsnit 4. Evaluering 30 
KONKLUSIONER .....31 
BILAG 1 SPØRGESKEMA OM NATIONALE 
FORANSTALTNINGER TIL KONTROL AF DET 
AFGIFTSFRIE SALG VED REJSER INDEN FOR 
FÆLLESSKABET 33 
BILAG 2 ARTIKLER I FÆLLESSKABSLOVGIVNINGEN, DER 
VEDRØRER DET AFGIFTSFRIE SALG 39 
BILAG 3 "RETNINGSLINJER VEDRØRENDE KONTROL MED 
DET AFGIFTSFRIE SALG I FÆLLESSKABET" SOM 
VEDTAGET AF MINISTERRÅDET DEN 14. DECEMBER 
1992 45 
BILAG 4 SPØRGESKEMAER TIL STATISTISKE OPLYSNINGER 
OM DET AFGIFTSFRIE SALG 51 
BILAG 5 DE FORSKELLIGE MEDLEMSSTATERS FOR­
HANDLERKONTROLSYSTEMER IFØLGE SVARENE PA 
KOMMISSIONENS SPØRGESKEMAER 61 
BILAG 6 DE ENKELTE MEDLEMSSTATERS FORHANDLER­
KONTROLSYSTEMER, SOM DISSE FREMSTAR 
IFØLGE KOMMISSIONENS UNDERSØGELSER PA 
STEDET 73 
BILAG 7 RESULTATER AF DEN STATISTISKE UNDERSØGELSE 
AF MEDLEMSSTATERNES SVAR PA DE UDSENDTE 
SPØRGESKEMAER 91. 

INDLEDNING 
1. Gennemførelsen af det indre marked den 1. januar 1993 betød ophævelse af enhver 
skatte- og afgiftsmæssig kontrol ved Det Europæiske Fællesskabs indre grænser. Varer, 
der cirkulerer mellem medlemsstater, pålægges ikke længere afgifter, blot fordi de bliver 
indført til en anden medlemsstat. Følgelig er alle regler om, hvor meget rejsende må 
medbringe på rejser, blevet ophævet, bortset fra visse undtagelser vedrørende punkt­
afgiftspligtige varer, der medbringes til Danmark, Finland og Sverige. I princippet kan 
enhver borger i Den Europæiske Union således vælge at købe enhver vare til eget brug 
overalt i Fællesskabet. Moms og punktafgifter betales sædvanligvis i det land, hvor 
varerne er købt (selv om der stadig gælder særlige regler for fjernsalg, såsom 
postordresalg mv., hvor afgifterne som regel betales i køberens medlemsstat). 
2. Muligheden for afgiftsfrie indkøb er egentlig ikke i overensstemmelse med et indre mar­
keds grundelementer. Navnlig kan denne mulighed skabe alvorlige konkurrence­
fordrejninger mellem forretninger, der sælger afgiftsfrie varer, og forretninger, der 
sælger afgiftsbelagte varer. Af samme årsag har medlemsstaterne ikke tilladt muligheden 
for afgiftsfrie indkøb på deres eget område, hvis ikke der er sikkerhed for, at de købte 
varer bringes ud af landet. Dette er grunden til, at de afgiftsfrie butikker som regel ligger 
ved grænsen eller ved afgangsstedet for et transportmiddel, der forlader landet -direkte. 
3. Under disse omstændigheder blev varekøbet betragtet som foretaget med henblik på 
udførsel, og afgiftsfritagelsen var i overensstemmelse med den almindelige afgiftsfri­
tagelse ved udførsel. Det skal dog erindres, at indførselsmedlemsstaten havde ret til at 
lægge afgift på disse varer, der var købt afgiftsfrit, såfremt de oversteg visse værdi- eller 
mængdegrænser. Da afskaffelsen af grænsekontrollen var et af hovedelementerne i det 
indre marked, forsvandt muligheden for at lægge afgift på en vare ved indførslen. 
Følgelig kunne overholdelsen af værdi- og mængdegrænserne ikke længere kontrolleres 
ved grænserne. 
4. Ministerrådet fandt dog ikke, at det ville være hensigtsmæssigt at bringe afgiftsfrie ind­
køb inden for Fællesskabet til ophør straks den 1. januar 1993. Der var flere grunde 
hertil, f.eks. behovet for at finansiere den ombygning af lufthavnene, der var nødvendig 
for at adskille internationale flyvninger fra indenrigsflyvninger og flyvninger inden for 
Fællesskabet samt behovet for at støtte finansieringen af færgeruter, der sikrede vigtige 
søforbindelser. Rådet fastsatte derfor en overgangsperiode indtil 30. juni 1999, hvorved 
alle brancher, der var involveret i afgiftsfrie salg, fik mulighed for at forberede sig til den 
nye situation. Teknisk set skulle Rådet fastlægge, hvem der skulle kunne købe afgiftsfrie 
varer, hvorledes dette kunne gennemføres uden grænsekontrol, og endelig hvilke kon­
trolmekanismer der kunne indføres for at begrænse konkurrencefordrejningerne. 
5. Da hensigten kun var at fastsætte en overgangsperiode, og ikke at skabe nye muligheder 
for afgiftsfrie indkøb, søgte Rådet alene at forlænge de gældende bestemmelser. Med 
henblik herpå gav Rådet medlemsstaterne tilladelse til at fritage varer leveret af 
afgiftsfrie butikker til passagerer rejsende med fly eller skib inden for Fællesskabet til en 
anden medlemsstat, når disse medbringer varerne i deres personlige bagage. For at sikre 
ligebehandling med færgerne gav Rådet tillige tilladelse til at fritage varer leveret af 
butikker beliggende i en af de to adgangsterminaler til Kanal-tunnelen. De nøjagtige 
regler for disse ordninger blev fastsat for henholdsvis moms i direktiv 91/680/EØF (om 
indsættelse af artikel 28k i direktiv 77/388/EØF) og for punktafgifter i direktiv 
92/12/EØF (artikel 28). 
6. Med hensyn til kontrol måtte der opfindes en helt ny mekanisme, da der ikke var nogen 
mulighed for at kontrollere passagerne i bestemmelsesmedlemsstaten. Den eneste 
person, der kan kontrollere, at afgiftsfritagelsesordningen er anvendt korrekt, er 
forhandleren selv. Det må dog erkendes, at forhandleren ligeledes er interesseret i at 
sælge så meget som muligt. I princippet er det altid i vid udstrækning blevet overladt til 
medlemsstaterne selv at fastsætte afgiftskontrolforanstaltninger. Rådet indskrænkede sig 
derfor til - politisk - at vedtage en vis mindstekontrolstandard, som medlemsstaterne 
skulle anvende. Den bygger på forhandlerens egen kontrol og på afgiftsmyndighedernes 
efterfølgende kontrol af forhandleren. Kontrolmekanismerne skulle under alle 
omstændigheder sikre overholdelse af de værdi- og mængdegrænser, der gælder for de 
generelle fritagelser pr. rejse og pr. passager. Rådet opfordrede Kommissionen til at 
fremlægge en rapport om, hvorledes dette såkaldte forhandlerkontrolsystem fungerer i 
medlemsstaterne. Med nærværende rapport imødekommes opfordringen. 
7. Ministerrådet vendte tilbage til spørgsmålet om afgiftsfrie indkøb i 1994, da det ændrede 
grænserne for, hvor meget rejsende, der kom fra tredjelande, må medbringe afgiftsfrit. 
Disse grænser havde hidtil tjent som reference ved fastsættelsen af grænserne for 
afgiftsfritagelserne i forbindelse med afgiftsfrie indkøb inden for Fællesskabet. Da 
grænsen for rejsende fra tredjelande blev hævet fra 45 ECU til 175 ECU, skulle grænsen 
ved rejser inden for Fællesskabet derfor automatisk være hævet. Men hensigten var jo 
alene at opretholde, og ikke at fremme de afgiftsfrie indkøb. Under hensyntagen hertil, 
men også til, at en grænse på 45 ECU måske ikke var tilstrækkelig høj til at opretholde 
det afgiftsfrie indkøb på samme niveau i faste priser som før 1993, besluttede Rådet at 
hæve grænsen til 90 ECU. Denne stigning trådte i kraft 1. april 1994. Rådet anmodede 
endvidere Kommissionen om at aflægge rapport om gennemførelsen af denne nye 
grænse og om det eventuelle behov for at tilpasse denne grænse i fremtiden. Da denne 
anmodning klart har forbindelse med, hvorledes medlemsstaternes kontrolmekanismer 
fungerer, behandler Kommissionen begge emner i denne rapport. 
8. Under udarbejdelsen af rapporten har Kommissionen benyttet følgende informations­
kilder: 
• medlemsstaternes besvarelse af et spørgeskema udarbejdet af Kommissionens 
tjenestegrene (bilag 1); 
• undersøgelser i medlemsstaterne foretaget af tjenestemænd fra Kommissionen i 
samarbejde med de kompetente nationale myndigheder; 
• statistikker over det afgiftsfrie salg forelagt af medlemsstaterne på anmodning af 
Kommissionen; 
• dokumenter fremlagt af de relevante sammenslutninger af afgiftsfrie butikker. 
9. De fleste af disse oplysninger er ved flere lejligheder blevet drøftet med 
medlemsstaternes delegationer i en ad-hoc arbejdsgruppe under Kommissionen. 
10. Da størsteparten af de relevante oplysninger er indhentet før 1995, behandler denne 
rapport ikke situationen i de tre nye medlemsstater. Disse vil dog blive opfordret til 
udførligt at kommentere rapportens oplysninger. 

KAPITEL 1 
BAGGRUNDEN FOR DET AFGIFTSFRIE SALG INDEN FOR 
FÆLLESSKABET INDTIL 30. JUN11999 
Afsnit 1. Situationen før 1993 
11. Før 1993 fastsatte Rådets direktiv 69/169/EØF om harmonisering af lovgivning om 
fritagelse for omsætningsafgifter og punktafgifter ved indførsel i den internationale rejse­
trafik rammerne for rejsendes afgiftsfrie indkøb. Der blev sondret mellem rejsende fra 
tredjelande og rejsende fra en anden medlemsstat. 
12. Der blev ydet større afgiftslettelser til rejsende inden for Fællesskabet, som havde købt 
afgiftsbelagte varer i en anden medlemsstat. Der blev ydet mindre lettelser for varer købt 
i tredjelande. Sondringen afspejlede den større integration mellem Fællesskabets 
medlemsstater og tog særlig hensyn til, at stort set alle medlemsstater anvendte indirekte 
afgifter, der lignede hinanden, mens det samme ikke påregnes at være tilfældet i tredje­
lande. 
13. Indkøb foretaget i en såkaldt afgiftsfri butik i en anden medlemsstat hører (helt 
bogstaveligt) ikke ind under nogen af disse to kategorier. I dette tilfælde er varerne købt, 
uden at der er betalt afgifter, selv om indkøbet ikke er foretaget i et tredjeland. For ikke 
at stille en rejsende, der kommer fra en anden medlemsstat, ringere end en rejsende fra et 
tredjeland, som også kunne have købt varer uden afgift, bekræftede EF-Domstolen i en 
række domme, at reglerne for, hvor meget der måtte indføres afgiftsfrit fra tredjelande, 
også skulle gælde for varer, der var købt afgiftsfrit i Fællesskabet. 
14. Afgiftsmæssigt byggede det afgiftsfrie salg på begreberne "indførsel" og "udførsel". 
Salget var nemlig fritaget for afgifter, fordi varerne var beregnet til udførsel. Fritagelsen 
behøvede ikke engang at være dokumenteret, da omstændighederne omkring købet (i 
lufthavnenes internationale område, om bord på færger osv.) allerede viste, at køberen 
var ved at forlade landet med varerne. Men i bund og grund var reglerne de samme som 
dem, der gjaldt (og stadig gælder med hensyn til tredjelande) for afgiftsfrit salg fra 
butikker beliggende inde i byen, som solgte til rejsende, der skulle forlade landet. Den 
eneste forskel var, at den rejsende i sidstnævnte tilfælde skulle fremlægge et skrillligt 
udførselsbevis, der som regel blev stemplet af toldvæsenet. Ved indrejse i en anden 
medlemsstat skulle den rejsende deklarere alle de varer, som denne agtede at indføre, og 
i princippet betale afgift af alle indførte varer. Her spillede reglerne om, hvor meget 
rejsende kunne indføre afgiftsfrit, ind, og der blev givet tilladelse til afgiftsfri indførsel 
inden for de fastsatte grænser. 
15. For at systemet kunne fungere, måtte afgiftspligten indtræde ved indførslen, og 
toldmyndighederne måtte have mulighed for at foretage undersøgelser for at kontrollere 
en rejsendes indførselsdeklaration. 
Afsnit 2. Ophævelse af toldkontrollen og af grænserne for, hvor 
meget rejsende må købe afgiftsfrit 
16. Et af dé hovedresultater, der blev opnået med det indre marked, var afskaffelsen af al 
kontrol ved Fællesskabets indre grænser. På det fiskale område indebar dette, at der ikke 
længere kunne tales om "indførsel" og "udførsel" mellem medlemsstater. Varers bevæ­
gelser mellem to medlemsstater har således ikke længere automatiske afgiftsmæssige 
følger. 
17. I overensstemmelse hermed er ét hovedmål nået: privatpersoner kan købe varer til 
personlig brug i enhver medlemsstat og bringe de anskaffede varer ind i enhver anden 
medlemsstat uden at skulle deklarere dem ved grænsen eller betale afgifter. Herved er 
princippet om beskatning i oprindelseslandet blevet omsat til praksis. Der findes ganske 
vist visse undtagelser, feks. overgangsordningerne for Danmark, Sverige og Finland, 
reglerne om beskatning af nye biler og visse fjernsalgsordninger, men de drager ikke 
princippet som sådant i tvivl. Kun såfremt købet ikke er foretaget med henblik på privat 
brug, men til erhvervsmæssige formål, siger afgiftsreglerne fortsat, at varerne skal 
beskattes i bestemmelsesmedlemsstaten, hvor det endelige forbrug sandsynligvis vil finde 
sted. 
18. I denne nye situation, hvor der ikke længere kan lægges afgift på indførsel inden for 
Fællesskabet, har det ikke længere nogen mening at håndhæve regler om, hvor meget 
rejsende må medbringe. Følgelig skulle muligheden for afgiftsfrie indkøb inden for 
Fællesskabet være bortfaldet. 
Afsnit 3. Rådets beslutning om opretholdelse af det afgiftsfrie salg 
i trafikken inden for Fællesskabet indtil 30. juni 1999 
19. Afgiftsfrit salg er ikke alene en fordel for rejsende inden for Fællesskabet. Det kan også 
have andre følger. De afgiftsfrie butikker i lufthavnene betaler meget store beløb til 
lufthavnsmyndighederne og er i visse tilfælde endog drevet af, eller sammen med, disse 
myndigheder. Dette giver mulighed for en vis indirekte finansiering af denne 
infrastruktur uden for det • nationale budget. Det gør det ligeledes muligt at holde 
lufthavnsafgifter nede på et lavt niveau, hvilket fremmer turismen. Færgeselskaber fir en 
stor del af deres indtægter fra det afgiftsfrie salg, således at de kan holde færgeprisen på 
et lavere niveau, end det ellers ville have været tilfældet. Alle disse 
finansieringsmuligheder hidrører fra medlemsstaternes afkald på at opkræve indirekte 
afgifter på salg fra afgiftsfrie butikker. 
20. Selv om medlemsstaterne tilpassede reglerne om indirekte afgifter til det indre markeds 
grundlæggende krav om afskaffelse af grænsekontrol, var de ikke rede til samtidig at 
ændre situationen for de afgiftsfrie butikker. Rådet besluttede derfor at forlænge 
situationen midlertidigt indtil udgangen af juni 1999. Denne beslutning var begrundet i 
ønsket om "at afbøde både de sociale følger i de pågældende sektorer og de regionale 
vanskeligheder, navnlig i grænseområderne, som måtte opstå som følge af afskaffelsen af 
betalingen af afgifter ved indførsel og fritagelse for afgiftsbetaling ved udførsel for så 
10 
vidt angår samhandelen mellem medlemsstaterne"1. Overvejelser om ovennævnte finan-
sieringsbidrag fra de afgiftsfrie butikker kan også have spillet en rolle. 
21. Efter denne beslutning skulle de retlige rammer tilpasses det nye afgiftskoncept, der blev 
indført i 1993. Da rejsende ikke længere indførte varer, kunne afgiftsfritagelsen ikke læn­
gere gælde den rejsende selv, dvs. køberen. Det samme resultat i form af en endelig 
afgiftsfritagelse til den rejsendes fordel ville imidlertid kunne opnås ved at opretholde 
afgiftsfritagelsen i forhandlerleddet. Men denne fritagelse kunne på den anden side ikke 
fortsat baseres på udførsel af varerne til en anden medlemsstat, da en sådan udførsel ikke 
længere eksisterede som en afgiftsudløsende begivenhed. Derfor måtte der fastsættes nye 
betingelser for denne fritagelse. 
22. Med artikel 28k i det sjette momsdirektiv (direktiv 77/388/EØF), som blev indsat ved 
artikel 1, nr. 22, i direktiv 91/680/EØF, og artikel 28 i direktiv 92/12/EØF (for punkt­
afgifter) tillades det medlemsstater at indrømme afgiftsfritagelse til afgiftsfrie butikker 
for levering af varer, som passagerer medbringer i deres personlige bagage på en rejse 
med fly eller skib inden for Fællesskabet ril en anden medlemsstat og som falder inden 
for de grænser, der også gælder for rejsende fra tredjelande, der rejser ind i Fællesskabet 
(se artikel 1 i direktiv 69/169/EØF). Fritagelsen gælder ligeledes for varer leveret af 
afgiftsfrie butikker beliggende i en af de to adgangsterminaler til Kanal-tunnelen til 
passagerer med gyldig rejsehjemmel til strækninger mellem de to terminaler. Den 
nøjagtige ordlyd af de relevante artikler er gengivet i bilag 2. 
23. Selv om Rådet faktisk forsøgte så nøjagtigt som muligt at genskabe situationen fra før 
1993, kan der påvises to større ændringer. Den første vedrører medtagelsen af de 
afgiftsfrie butikker i adgangsterminalerne til Kanal-tunnelen. Denne ændring skyldtes et 
ønske om ikke at stille denne nye forbindelse mellem Frankrig og Det Forenede 
Kongerige ringere end de færger, der sikrer søforbindelsen. Den anden ændring vedrører 
mængden af de afgiftsfrie varer, som den rejsende har ret til at købe. Dengang der var 
tale om indførsel, blev mængden fastsat ud fra de relevante værdi- og mængdegrænser, 
der fandt anvendelse på indførselstidspunktet. Selv om Rådet ikke ændrede disse 
grænser, giver de nye regler også ret til at medbringe afgiftsfrie varer, der er købt på 
rejsens første etape, og som efter de tidligere regler enten skulle forbruges i den anden 
medlemsstat eller medregnes blandt de varer, som udgjorde den afgiftsfrie "ration". 
Navnlig i forbindelse med endagsrejser kan dette bevirke en fordobling af de tidligere 
tilladte indførselsrationer. Men at undgå dette ville have krævet et meget indviklet og 
uigennemførligt regelsæt. 
24. Beslutningen om at fastsætte en overgangsperiode indtil 1999 skulle give de pågældende 
sektorer (lufthavnsmyndigheder, flyselskaber, færgeselskaber, fabrikanter af varer, der 
normalt sælges i afgiftsfrie butikker, og butiksindehaverne selv) tilstrækkelig tid til at 
forberede sig til en situation uden afgiftsfrit salg inden for Fællesskabet. Alle medlems­
stater benytter den mulighed, der er givet dem, men to af medlemsstaterne begrænser 
fritagelsen til alene at omfatte varer, som er belagt med punktafgifter. 
i Betragtninger til de relevante direktiver. 
11 
Afsnit 4. Kontrolaspekter 
25. I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet overlades gennemførelsen af fælles­
skabslovgivningen og indførelsen af passende kontrolmekanismer som regel til 
medlemsstaterne. Derfor er medlemsstaterne ifølge artikel 28k i direktiv 77/388/EØF og 
artikel 28 i direktiv 92/12/EØF alene forpligtet til at træffe de nødvendige 
foranstaltninger for at sikre en korrekt og enkel anvendelse af fritagelserne i disse 
artikler og for at forhindre enhver form for svig, unddragelse og misbrug. 
26. Da effektiviteten af kontrollen med fritagelsen ikke nødvendigvis har indvirkning på det 
kontrollerende lands interesser, men måske har større betydning for bestemmelses­
medlemsstaten, hvor de indkøbte afgiftsfrie varer vil blive forbrugt, blev Rådet og 
Kommissionen i en erklæring til mødeprotokollen enige om, at der måtte sikres et vist 
kontrolniveau i hele Fællesskabet. For at undgå genindførelse af grænsekontrollen blev 
det ligeledes besluttet, at kontrolforanstaltningerne i første række ville blive centreret om 
forhandleren. 
27. Da afgiftsfritagelsen skal administreres af forhandleren, er denne nemlig den eneste, der 
kan bekræfte, at salget ikke overstiger de relevante værdi- eller mængdegrænser. Dette 
gælder dog kun for så vidt angår de varer, som forhandleren selv leverer - det giver 
ingen beskyttelse mod, at den samme passager på samme rejse køber ind flere steder. 
Derfor må enhver kontrolordning tage hensyn til, hvorledes gentagne indkøb foretaget af 
en passager i afgiftsfrie indkøbsområder kan undgås, måske oven i købet i forskellige 
områder (f.eks. i lufthavnen og om bord på flyet). Det er klart, at forhandleren ikke kan 
være i besiddelse af alle relevante oplysninger, hvis ikke der findes en mekanisme, der 
sikrer, at denne far disse oplysninger. Endvidere sætter dette system forhandleren i en 
meget vanskelig situation, idet overholdelsen af grænserne for det afgiftsfrie salg støder 
sammen med dennes forretningsmæssige interesse i at fremme dette salg. 
28. For at tage denne udfordring op vedtog Rådet den 14. december 1992 et dokument med 
titlen "Retningslinjer, der er aftalt mellem medlemsstaterne vedrørende kontrol med det 
afgiftsfrie salg i Fællesskabet". Disse retningslinjer fastsætter en mindstekontrol og 
bygger på et totrins kontrolsystem. Det første trin vedrører den kontrol, der skal udøves 
af forhandleren selv, mens det andet trin vedrører den eventuelle kontrol, som afgifts­
myndighederne udøver over for forhandleren. 
29. Selv om disse retningslinjer ikke har form af en retligt bindende bestemmelse, er det 
klart, at de udgør grundlaget for denne rapport, hvori medlemsstaternes kontrol­
foranstaltninger evalueres. Teksten til de nævnte retningslinjer er gengivet i bilag 3. 
Afsnit 5. Forhøjelse af værdigrænsen 
30. Indtil 31. marts 1994 havde medlemsstaterne ret til at tillade afgiftsfrie køb af varer 
inden for følgende grænser, som også gjaldt som maksimumgrænser for rejsende fra 
tredjelande: 
31. Nedenstående tabel viser de kvantitative begrænsninger: 
12 
Tobaksvarer Alkoholholdige drikkevarer Parfume og toiletvand 
200 cigaretter 1 liter spiritusholdige drikkevarer 50 gram parfume 
med et alkoholindhold over 22% 
eller og 
eller 
100 cigarillos 250 gram toiletvand 
2 liter spiritusholdige drikkevarer 
eller med et alkoholindhold af 22% eller 
derunder 
I 50 cigarer 
eller 
eller 
2 liter hedvin og mousserende vin 
250 gram røgtobak 
og 
2 liter ikke-mousserende vin 
32. Værdigrænsen blev oprindelig fastsat til 45 ECU. Den gælder alle varer, som ikke er 
omfattet af en kvantitativ begrænsning. 
33. Med vedtagelsen af direktiv 94/4/EF hævede Rådet værdigrænsen for rejsende fra 
tredjelande fra 45 ECU til 175 ECU og fastsatte en særlig værdigrænse for afgiftsfrit 
salg inden for Fællesskabet på 90 ECU. 
34. Dette var første gang, der blev fastsat forskellige værdigrænser for rejsende fra 
tredjelande og for afgiftsfrit indkøb inden for Fællesskabet. Denne differentiering er nu 
berettiget på grund af, at der er tale om forskellige situationer. For rejsende fra 
tredjelande gælder fritagelsen for indførselsafgifter stadig, mens det afgiftsfrie salg inden 
for Fællesskabet har fordel af en afgiftsfritagelse for forhandlerens leverance. Dette 
afspejler gennemførelsen af det indre marked, som indebærer, at der skal gælde samme 
afgiftsordning for alle købere inden for Fællesskabet, også selv om de kommer fra en 
anden medlemsstat. 
35. Umiddelbart stemmer beslutningen om at hæve værdigrænsen for salg inden for 
Fællesskabet ikke overens med Rådets oprindelige holdning, som gik ud på, at en 
overgangsperiode kun skulle fastsættes med henblik på at opretholde det afgiftsfrie salg 
og ikke for at fremme det. Men der blev fremlagt en række objektive begrundelser for at 
retfærdiggøre forhøjelsen: 
• grænsen på 45 ECU gjorde det ikke muligt for de erhvervsdrivende at opretholde det 
afgiftsfrie salg på samme niveau som før 1993 i faste priser; 
• da medlemsstaternes indførselskontrol ved de indre grænser allerede var væsentligt 
indskrænket før 1993, skete det stadig oftere, at de rejsende overskred værdigrænsen. 
Skulle denne igen overholdes strengt, ville det føre til utilfredshed blandt passagerer 
og erhvervsdrivende; 
• de administrative omkostninger og byrder, som forhandleren måtte bære for at 
gennemføre forhandlerkontrolsystemet, stod i misforhold til den meget lave værdi af 
13 
de pågældende varer. 
36. I betragtning af disse grunde taget under ét anmodede Rådet Kommissionen om at 
undersøge, om en yderligere ændring af værdigrænsen burde tages under overvejelse. 
KAPITEL 2 
FORHANDLERKONTROLSYSTEMET OG DETS ANVENDELSE I 
MEDLEMSSTATERNE 
Afsnit 1. Indledende bemærkninger 
37. Afgiftsfrit salg er kun tilladt på særlige betingelser og under særlige omstændigheder. 
Disse begrænsninger er fastsat i fællesskabslovgivningen og udgør således en fælles 
ramme for alle medlemsstater. Men i praksis afhænger anvendelsen af denne ramme 
meget af geografiske og lokale omstændigheder. Afgiftsfrit salg er alene tilladt i 
lufthavne og havne, om bord på fly eller skibe under rejsen og ved Kanal-tunnelen, som 
er i en særlig situation. Hvert af disse steder har sit eget særpræg og udgør en særlig 
kategori med egne praktiske problemer. Endvidere kan der kun være tale om sørejser 
mellem visse medlemsstater, og de enkelte rejsers længde varierer væsentligt. 
38. Medlemsstaterne har endelig valgt forskellige muligheder med hensyn til gennemførelsen 
af det afgiftsfrie salg. Visse medlemsstater tillader køb, der overstiger grænsen for 
afgiftsfritagelsen, når blot der betales afgift for den del af købet, som overstiger grænsen, 
mens andre medlemsstater ikke tillader dette. Visse medlemsstater tillader drift af 
afgiftsfrie og afgiftspligtige butikker i det samme område, mens andre giver ikke denne 
mulighed. Undertiden drives alle afgiftsfrie butikker af én virksomhed, som kan være 
enten privatejet eller helt eller delvis statsejet. I andre områder har hver butik sin ejer. 
39. Alle disse forskelle taler for, at medlemsstaterne selv fastsætter de nødvendige 
kontrolforanstaltninger for afgiftsfrie butikker, ligesom de plejer at gøre med hensyn til 
anvendelsen af andre nationale afgiftsfritagelser. Men sagen stiller sig dog anderledes, 
idet fritagelsen for afgiftsfrit salg pr. definition vedrører varer, der skal transporteres til 
en anden medlemsstat, og som i mangel af effektiv kontrol kan skabe fordrejninger til 
ulempe for forretningerne i sidstnævnte stat. Dette fik Rådet til i form-af "retningslinjer" 
at vedtage en mindstekontrolstandard, uden dog at forpligte medlemsstaterne retligt. 
Disse retningslinjer er ligeledes tilstrækkelig smidige til, at hver enkelt medlemsstat kan 
tilpasse sit kontrolsystem til bestemte situationer. 
Afsnit 2. Rådets retningslinjer 
40. Retningslinjerne, som er gengivet i bilag 3, skal udgøre grundlaget for ethvert 
kontrolsystem, der indføres af en medlemsstat, og følgelig også for denne rapports 
vurdering af systemet. 
41. Retningslinjerne opstiller for det første et princip, der giver sig selv, nemlig at 
forhandleren skal overholde betingelserne for afgiftsfritagelsen og følgelig overholde de 
fastsatte mængde- og værdigrænser. 
14 
42. Problemet er herefter, hvorledes det kan sikres, at forhandleren har adgang til alle de 
oplysninger, som har betydning for afgiftsfritagelsen og navnlig for dens rækkevidde. 
Principielt kan forhandleren have to oplysningskilder: passageren og enhver anden 
forretningsdrivende. 
43. Passageren er den eneste, der kan oplyse forhandleren om omstændighederne ved rejsen. 
Denne har gyldig rejsehjemmel, det umiddelbare mål for rejsen er et sted i en anden 
medlemsstat osv. Såfremt passageren ikke allerede er om bord på transportmidlet, og 
såfremt disse oplysninger ikke giver sig selv, plejer passageren at fremlægge disse 
oplysninger ved at vise den forretningsdrivende sin billet eller sit boardingkort. 
44. Situationen er mere kompleks, når det drejer sig om oplysninger om passagerens 
tidligere indkøb, som skal tages i betragtning ved beregningen af, hvor meget af den 
afgiftsfrie ration, der endnu er tilbage. Passageren kan fremvise fakturaen, men hvorledes 
kan denne forpligtes til at gøre dette? Igen er det letteste at lade de pågældende 
oplysninger fremgå af billetten eller boardingkortet, som passageren måske alligevel skal 
fremvise. Derfor gås der i retningslinjerne ind for denne fremgangsmåde, idet det 
anføres, at billetten eller boardingkortet eventuelt kan erstattes af en såkaldt voucher. En 
anden mulighed kan være at sikre, at oplysningerne om en passagers afgiftsfrie indkøb 
lagres på en måde, der gør det muligt for alle forretningsdrivende at få adgang til dem. I 
så fald vil den derpåfølgende forretningsdrivende kunne nøjes med at identificere 
passageren, f.eks. ved nummeret på dennes plads i flyet. 
45. Uanset hvilken model, der vælges, vil medlemsstaten skulle vælge i hvert fald ét system, 
der sikrer, at forhandleren har adgang til de relevante oplysninger. 
46. Et andet aspekt vedrører de nationale myndigheders kontrol af forhandleren. En sådan 
kontrol kræver for det første, at forhandleren fører pålidelige regnskaber og bøger. Det 
vil dog i praksis være umuligt for forhandleren at opbevare bevis for omstændighederne 
ved enkeltsalg. Dette ville nemlig kræve opbevaring af billetter eller andre dokumenter 
og ville være umuligt at gennemføre uden en kraftig forøgelse af den tid, der er 
nødvendig for et bestemt salg. Derfor blev en anden model nævnt i retningslinjerne, den 
såkaldte "samlede opgørelse". Efter denne metode skal afgiftsmyndighederne sammen­
ligne det samlede afgiftsfrie salg med det samlede antal passagerer på en bestemt rejse 
eller på alle rejser i en bestemt periode. Det samlede salg må under ingen omstæn­
digheder overstige de tilladte grænser ganget med passagerantallet. Dette tal kan justeres 
for at tage hensyn til, at det som regel ikke er alle rejsende, der udnytter muligheden for 
afgiftsfrit indkøb. På denne måde kan myndighederne i det mindste foretage en samlet 
kontrol af pålideligheden af forhandlerens egen kontrol. 
47. For så vidt angår søforbindelser mellem to medlemsstater kan en række særlige forhold 
gøre sig gældende. F.eks. kan færgeselskabet være ansvarligt over for begge landes 
myndigheder. Derfor skulle dette område dækkes af bilaterale aftaler mellem de berørte 
medlemsstater til fastsættelse af kontrolsystemet og retningslinjerne for kontrollens 
udførelse. 
48. At der eventuelt kan være to forskellige medlemsstater, der berøres, har endvidere ført 
til en erklæring i retningslinjerne om, at medlemsstaterne skal udnytte fællesskabsbe­
stemmelserne om administrativt samarbejde og gensidig bistand bedst muligt. 
15 
Afsnit 3. Forhandlerkontrollen i de forskellige medlemsstater 
49. Det er allerede nævnt, at de faktiske situationer varierer meget, afhængig af hvor den 
afgiftsfrie butik er beliggende. For at tage hensyn til disse store forskelle sondres der i 
denne rapport mellem tre hovedkategorier: 
• salg i lufthavne; 
• salg om bord på fly; 
• salg om bord på færger. 
50. Dette afsnit begrænser sig til en redegørelse for hovedlinjerne i medlemsstaternes 
kontrolsystemer. Nærmere oplysninger om situationen i de enkelte medlemsstater findes 
i bilag 6, som navnlig indeholder en sammenfatning af resultaterne af undersøgelserne på 
stedet i medlemsstaterne. 
• I lufthavne 
51. Der kan være tale om forskellige situationer. Passagererne kan købe afgiftsfrie varer 
mere end én gang i samme butik, de kan købe i forskellige butikker i lufthavnen, og de 
kan endog købe i lufthavnen og derefter om bord på flyet. Alle disse potentielle mulig-
. heder for afgiftsfrit indkøb skal overholde grænserne pr. passager pr. rejse. Derfor bør 
det system, der anvendes af én forhandler, principielt tage højde for alle de muligheder, 
som passageren har for at købe afgiftsfrie varer. Et system, hvor en forhandler kun 
kontrollerer individuelle salg, er utilstrækkeligt til at opfylde ovennævnte kriterier. 
Forhandlerne er som regel opmærksomme på de bestående grænser og underretter og 
rådgiver potentielle købere herom. Derfor holder de individuelle salg foretaget af samme 
forhandler sig normalt inden for grænserne. 
52. For at forhindre, at der senere sælges afgiftsfrie varer, således at grænserne pr. passager 
pr. rejse overskrides, plejer forhandlere i lufthavne at anvende boardingkortet eller 
tilsvarende transportdokumenter til at kontrollere disse salg. Når salget er gennemført, 
stemples boardingkortet af forhandleren for at forhindre et nyt salg fra samme butik eller 
andre salg (fra andre butikker i lufthavnen). 
53. De nærmere enkeltheder i denne afstemplingsprocedure er forskellige fra medlemsstat til 
medlemsstat. I de fleste medlemsstater angiver stemplet på boardingkortet alene, at der 
har fundet et afgiftsfrit salg sted. I visse medlemsstater angives også værdien og/eller 
mængden af de solgte varer. I én medlemsstat hæftes salgsbonen sammen med 
boardingkortet for at gøre det muligt for efterfølgende forhandlere at kontrollere passa­
gerens ret til flere afgiftsfrie indkøb (i samme butik eller i andre butikker). Én medlems­
stat benytter overhovedet ikke proceduren med et stempel på boardingkortet. I dette 
tilfælde bygger forhandlerkontrollen alene på forhandlerens kontrol med de enkelte 
transaktioner. Dette system synes ikke at kunne forhindre ikke autoriserede afgiftsfrie 
salg. I visse medlemsstater registreres hvert salg i kasseapparatet og kombineres med 
oplysninger om den enkelte passager, som f.eks. fly- og pladsnummer. Senere salg i 
samme butik eller i andre butikker, der er forbundet med dette registreringssystem, kan 
da sammenlignes med tidligere salg. I visse medlemsstater er der udviklet egnet software 
og edb-udstyr (enten af de erhvervsdrivende eller af toldmyndighederne) for at sikre, at 
16 
forhandlerkontrolsystemet anvendes korrekt, mens andre medlemsstater sætter deres lid 
til "traditionelle" kontrolmetoder. Er der installeret edb-systemer i butikkerne, er de i 
visse lande forbundet med toldvæsenets edb-net. 
• Om bord på fly 
54. Med henblik på kontrollen med afgiftsfrit salg om bord på fly anvender medlemsstaterne 
som regel ikke boardingkortet eller tilsvarende dokumenter. Ifølge medlemsstaterne vil 
anvendelsen af et sådant dokument give praktiske problemer, da passagererne, når først 
de er om bord, ofte undlader at beholde deres boardingkort. 
55. En anden grund til, at medlemsstaterne accepterer en mere begrænset kontrol med salg 
om bord på flyet er, at situationen ikke er den samme som for en afgiftsfri butik i en 
lufthavn. Omfanget af det afgiftsfrie salg om bord på fly er ifølge sin natur begrænset. 
Kontrollen ligger i, at besætningen overvåger de faktiske salg og overholder værdi- og 
mængdegrænserne for de enkelte transaktioner. 
56. Næsten ingen af medlemsstaterne anvender et system, der gør det muligt at sætte 
afgiftsfrie indkøb i lufthavnen i forbindelse med eventuelle senere køb om bord på flyet 
(dette er den samme situation som for de afgiftsfrie salg i havnene og eventuelle senere 
salg om bord på færgerne). Men visse medlemsstater har dog et system til kontrol af 
dette efterfølgende afgiftsfrie salg, idet de benytter et forudbestillingssystem eller et 
system med en såkaldt voucher, der skal fremvises og stemples ved hver afgiftsfri 
transaktion. Efter forudbestillingssystemet stemples boardingkortet allerede ved 
udstedelsen. 
• Om bord på skibe 
57. Billedet af forhandlerkontrolsystemet er her mere diffust. Som regel udleveres en 
voucher sammen med boardingkortet. Af voucheren fremgår de mængdegrænser, der 
gælder for punktafgiftbelagte varer. Den påtegnes, når der er købt en vare fra denne 
kategori. Køberen kan kun købe flere af disse varer, såfremt denne ved hjælp af 
kvitteringen for det første køb kan påvise, at den tilladte grænse endnu ikke er nået. For 
varer, der er undergivet en værdigrænse, er kontrollen ofte mindre streng, idet der ikke 
sker nogen påtegning. I disse tilfælde er kontrollen en følge af, at de enkelte afgiftsfrie 
køb ikke må overstige værdigrænsen. 
58. Voucherordningen benyttes sjældent på korte ruter. Den eneste form for kontrol er, at 
passagererne informeres om de tilladte grænser for afgiftsfrit indkøb og at forhandleren 
udviser tilbageholdenhed ved at begrænse det enkelte afgiftsfrie salg til det tilladte beløb 
eller den tilladte mængde. Grunden til, at der ikke anvendes et vouchersystem i disse 
situationer, synes at være rejsernes korte varighed og det store antal passagerer. Et 
yderligere argument er, at passagererne kan udveksle vouchere, hvorved målet om at 
begrænse det afgiftsfrie indkøb pr. passager let kan blive forpurret. 
59. Så vidt Kommissionen er bekendt, synes der hidtil kun at være indgået én bilateral aftale 
om afgiftsfrit salg om bord på færger. 
17 
Afsnit 4. Beskrivelse af de af medlemsstaterne benyttede kontrol­
mekanismer 
• I lufthavne 
60. Medlemsstaterne kontrollerer forhandlernes salg i de afgiftsfrie butikker i lufthavnene 
gennem deres regnskaber. L praksis er der tale om flere former for kontrol. Men med­
lemsstaternes egentlige kontrol begrænser sig til en undersøgelse af, hvad den afgiftsfrie 
butik eller virksomhed har købt og solgt. Denne form for kontrol er i overensstemmelse 
med og følger af de normale momskontrolforanstaltninger. Der foreligger sjældent 
oplysninger om salg til individuelle kunder, selv om det er et oplagt kontrolmål. I visse 
tilfælde foreligger der oplysninger om salget i en bestemt periode, undertiden om salget 
pr. dag eller pr. fly. Dette giver en vis idé om de individuelle salg. I en række medlems­
stater skal forhandlere af afgiftsfrie varer benytte et told- og/eller afgiftsoplagssystem. 
Dette system giver mulighed for en vis kontrol med forhandlerens omdømme og evne til 
at sikre en overholdelse af de gældende afgiftsfritagelsesregler. I disse situationer gælder 
visse bogføringsregler, der som regel gør det muligt at følge varetilgangen og -afgangen 
op. 
61. Visse medlemsstater foretager undersøgelser på stedet (stikprøveundersøgelser) af 
forhandlere og deres kunder. Dette indebærer kontrol i og omkring de butikker, der har 
ret til at sælge afgiftsfrie varer. 
62. I over halvdelen af medlemsstaterne foretages der samlede opgørelser af det afgiftsfrie 
salg. De bygger på daglige eller månedlige salgsopgørelser og kan indeholde oplysninger 
som f.eks. salgsdato, flynummer, varekode, varemængde og værdien af varerne, 
undertiden sat i relation til individuelle passagerer. I visse medlemsstater behandles disse 
oplysninger på edb, mens behandlinger i andre medlemsstater sker manuelt. 
• Om bord på fly 
63. For så vidt angår afgiftsfrit salg om bord på fly benytter medlemsstaterne egentlig de 
samme kontrolsystemer som i lufthavnene. Dette betyder, at deres system fokuserer på 
bogføringen og omfatter begreber som godkendte told-/afgiftsoplag, stikprøvekontrol og 
efterfølgende kontrol, samlede opgørelser osv. De fleste medlemsstater kontrollerer 
lagrene hos flyselskaberne selv og/eller leverandørerne af disse lagre. De samlede 
opgørelser skal bidrage med oplysninger om det samlede salg om bord. Disse 
oplysninger kan principielt sammenholdes med afgangen fra lagrene. Men det er ikke så 
meget det samlede salg sammenholdt med det samlede antal passagerer, der betyder 
noget, men at den enkelte passagers afgiftsfrie indkøb ikke overskrider de tilladte 
grænser. I øvrigt findes der ét system, der giver adgang til lister med navnene på de 
passagerer, som har købt afgiftsfrie varer. 
• Om bord på skibe 
64. Også her anvender medlemsstaterne de foranstaltninger, der gælder for salg i lufthavne 
og om bord på fly. Én medlemsstat nævner stikprøveundersøgelser (af passagererne) ved 
afgang eller ankomst. Undertiden sammenlignes listerne over de samlede salg pr. rejse 
med de salgskvitteringer, der er udstedt til de individuelle passagerer, og antallet af 
passagerer. 
18 
• Almindelige bemærkninger 
65. Det skal bemærkes, at der i alle medlemsstater findes særlige sanktionsformer, som tages 
i anvendelse, hvis forhandleren ikke overholder forhandlerkontrolreglerne, og i visse 
tilfælde er der også mulighed for at idømme virksomheder, der sælger disse varer, bøder. 
Afsnit 5. Evaluering 
66. I dette afsnit gennemgås den nuværende situation. Denne gennemgang er af betydning 
for Kommissionens endelige konklusioner med hensyn til den afgiftsfrie ordning og 
medlemsstaternes anvendelse af ordningen. 
Afsnittet viser endvidere, at der i forbindelse med det fortsatte afgiftsfrie salg i det indre 
marked er en række (andre) problemer, der hindrer en effektiv kontrol af det afgiftsfrie 
salg i passagertrafikken mellem medlemsstaterne, eller som afslører den manglende 
effektivitet. 
• I lufthavne 
67. De fleste medlemsstater har indført brugen af boardingkortet som grundlag for 
forhandlerkontrolsystemet - i hvert fald for så vidt angår det afgiftsfrie salg i lufthavne. 
På denne måde har disse medlemsstater opfyldt forpligtelsen til at "indføre et system" 
med henblik på kontrol af afgiftsfrie salg. Men her ophører ligheden mellem medlems­
staternes situationer, og der må foretages en mere kritisk vurdering af fremgangsmåden 
for og effektiviteten af anvendelsen af boardingkortet som kontrolmiddel. 
68. Det er klart, at brugen af boardingkortet som kontrolmiddel kunne være nyttig, såfremt 
dette kort eller andre dokumenter skulle benyttes ved alle afgiftsfrie indkøb, og såfremt 
alle indkøb blev anført på kortet for at undgå overskridelse af de vedtagne grænser. 
69. Medlemsstaterne anvender kortet forskelligt, men ingen af dem anvender det på den 
teoretisk korrekte måde eller udnytter dets muligheder fuldt ud. Der synes at ligge 
praktiske overvejelser til grund for denne begrænsede anvendelse af kortet. Det er klart, 
at et system baseret på anvendelsen af et kort, som ikke angiver værdien og/eller 
mængden af købte varer, har begrænsede muligheder for at forhindre gentagne eller 
efterfølgende salg. Et enkelt stempel på kortet, hvilket synes at være fremgangsmåden i 
de fleste medlemsstater, er kun en angivelse af, at noget er blevet købt afgiftsfrit, og 
garanterer på ingen måde, at der ikke vil blive foretaget (yderligere) afgiftsfrie salg, som 
overskrider de tilladte grænser. Generelt synes der at være en vis disciplin, således at 
forhandlere og deres personale ikke tillader individuelle afgiftsfrie salg ud over de tilladte 
grænser. Som allerede nævnt, er dette ikke tilstrækkeligt til at forhindre efterfølgende og 
gentagne afgiftsfrie salg. Kommissionen finder ikke, at disse bestemmelser er egnede til 
at opnå det mål, som Rådet har fastsat i sine retningslinjer. 
70. Med hensyn til de foranstaltninger, medlemsstaterne har truffet for at kontrollere 
forhandlerne, må det erindres, at medlemsstatens kontrolsystem teoretisk set ikke kan 
opnå de samme mål som forhandlerens kontrol. Da forhandleren befinder sig i første 
linje, skulle forhandlerkontrolsystemet faktisk forhindre, at en passager køber flere 
afgiftsfrie varer end tilladt. Gør det ikke det, kan det næppe forventes, at medlemsstatens 
19 
kontrolsystem kan rette op på det. Medlemsstaterne har derfor først og fremmest til 
opgave at godkende visse former for forhandlerkontrolsystemer, eller at forkaste dem 
som værende utilstrækkelige. Derefter skal medlemsstaterne kontrollere, at disse syste­
mer anvendes efter deres formål. Endelig skal medlemsstaterne generelt undersøge, om 
det enkelte forhandlerkontrolsystem under ét kan siges at have opfyldt forventningerne. 
Sidstnævnte kontrol er pr. definition af generel karakter og finder sted efterfølgende, 
hvorfor den aldrig kan erstatte forhandlerens kontrolsystem, som skal bruges til at 
efterprøve passagerers individuelle afgiftsfrie køb. 
71. Der kan knyttes en række bemærkninger til disse systemer. Det hænder, at en medlems­
stat nævner kontrol på stedet (stikprøver) af forhandlere og rejsende. En sådan kontrol 
kan være meget effektiv, men det er klart, at foranstaltningerne skal gennemføres på 
medlemsstatens område på den rigtige måde, uden at de ikke annullerer fordelene ved 
det indre marked falder bort. Med hensyn til kontrollen af forhandleren, som er det 
vigtigste kontrolpunkt i systemet, kan selv truslen om varslede potentiel kontrol fra de 
kompetente myndigheders side vise sig at være meget effektiv. Denne type fysisk kontrol 
kunne være yderligere et element, der far forhandlerkontrolsystemet til at fungere bedre. 
Eksempelvis kan det ved ankomsten af visse fly fra andre medlemsstater konstateres, at 
der dér er solgt unormalt store mængder varer fra afgiftsfrie butikker. Med hensyn til 
kontrollen med den rejsende ønsker Kommissionen endnu en gang at understrege, at den 
rejsende ikke har ansvaret for forhandlerkontrolsystemets effektivitet og ikke kan 
afkræves afgiften, selv om denne har overskredet de tilladte grænser for afgiftsfrit 
indkøb. 
72. I almindelighed har medlemsstaterne et system med forudgående godkendelse af 
erhvervsdrivende, der vil sælge afgiftsfrie varer (på grundlag af oplagsbestemmelserne). 
De benytter en form for bogføringskontrol, der som regel understøttes af told- eller 
oplagssystemer med ledsagende kontrolregler. Det svage punkt i disse systemer er, at de 
som regel ikke eller næsten ikke er udstyret til at sammenligne salgsoplysninger med 
individuelle passagerer. Hele mekanismen afhænger af kvaliteten af oplysningerne på 
forhandlerplan. Derfor kan disse systemer kun give et meget overfladisk billede af 
forholdet mellem det samlede afgiftsfrie salg i en bestemt periode og det faktiske 
afgiftsfrie salg til passagerer, som har ret til at købe afgiftsfrie varer. Hvor dette endnu 
ikke er tilfældet, bør opgørelsessystemerne forbedres, således at en sådan forbindelse 
mellem individuelle passagerers afgiftsfrie indkøb og det samlede afgiftsfrie salg 
etableres. 
• Om bord på fly 
73. Den generelle holdning her synes at være, at for strenge kontrolforanstaltninger 
vedrørende salg om bord på fly kan skabe konkurrencefordrejninger i forhold til butikker 
i lufthavnen, som har den første kontakt med passageren. Dette argument kan ikke tages 
til følge, idet det strider mod formålet med kontrollen. 
74. Der kan drages den slutning, at anvendelsen af et boardingkort betragtes som 
uhensigtsmæssig i størsteparten af de tilfælde, hvor der er tale om kontrol med salg om 
bord på fly. Grunden hertil synes at være af praktisk snarere end af teoretisk karakter. 
Anvendelsen af et boardingkort betragets i denne forbindelse som upraktisk, fordi 
passagererne ikke altid gemmer kortet, eller fordi et simpelt stempel på kortet uden 
angivelse af værdi eller mængde begrænser nytten af denne fremgangsmåde. Et andet 
20 
argument er, at det afgiftsfrie salg om bord ifølge sin natur har begrænset omfang. 
75. Disse argumenter er lidt mærkelige. Hvis en passager ikke kan bekvemme sig til at 
gemme sit kort for at købe afgiftsfrie varer, er spørgsmålet, om denne overhovedet 
ønsker at udøve sin ret. En kontrolmekanisme, der ikke anvendes korrekt, kan ikke være 
et argument for at fjerne alle kontrolsystemer, men bør snarere være en grund til at 
forbedre systemet ved at anføre flere oplysninger på kortet. Argumentet om, at det er 
begrænset, hvad der kan købes af afgiftsfrie varer om bord, kan være rigtigt ved visse 
former for afgiftsfrie salg, men da ikke ved dem alle. 
76. Salg om bord på fly afviger på ét punkt fra andre afgiftsfrie salg. De er pr. definition 
passagerens sidste mulighed for at købe afgiftsfrie varer. Såfremt salget om bord knyttes 
sammen med (se nedenfor) det afgiftsfrie salg i lufthavnen, og såfremt hver person om 
bord kun får én mulighed for at købe afgiftsfrit, er besætningen i stand til at kontrollere, 
at grænserne for det afgiftsfrie salg ikke overskrides, idet der ikke er mulighed for 
gentagne eller efterfølgende salg. 
77. Et vigtigt element, som næsten alle medlemsstater mangler, er et system til at knytte det 
afgiftsfrie salg i lufthavne og om bord på fly sammen. Som nævnt ovenfor synes 
problemet med gentagne salg i lufthavne kun at kunne løses ved en korrekt anvendelse af 
boardingkortet eller et andet dokument og/eller anvendelsen af et system, der registrerer 
alle afgiftsfrie indkøb pr. passager og knytter disse sammen med alle afgiftsfrie salgs­
steder. Anvendes boardingkortet på denne måde, vil det samtidig løse problemet med 
efterfølgende afgiftsfrie salg. Visse medlemsstater har et forudbestillingssystem. Såfremt 
kortet i denne forbindelse stemples på korrekt vis ved udstedelsen, og såfremt dette kort 
med de korrekte oplysninger afkræves i forbindelse med eventuelle (yderligere) 
afgiftsfrie indkøb i lufthavnen og/eller om bord på flyet, kan systemet vise sig at være 
effektivt. Selv om visse medlemsstater, så vidt det Kommissionens tjenestegrene 
bekendt, synes at have indført nogle af elementerne fra dette system, synes ingen 
medlemsstat at anvende dem alle på samme tid. 
78. Med hensyn til medlemsstaternes kontrolsystemer er der igen lagt vægt på kontrollen af 
forhandlernes bogføring og opgørelser. Ovenstående bemærkninger om begrænsningerne 
i denne metode til kontrol af de afgiftsfrie salg i lufthavne gælder også her. Men når 
disse salg sker om bord på fly, findes der andre mere specifikke kontrolmetoder, da 
salgene alene vedrører én forhandler (flyselskabet). Derfor har visse medlemsstater i 
forskellige former indført et system, der gør det muligt at sammenligne den samlede 
varemængde, der er bragt om bord med henblik på en bestemt tur, og antallet af varer 
solgt på turen. Dog foreligger der sjældent oplysninger om de individuelle indkøb pr. 
passager, hvilket betyder, at kontrollen selv i disse medlemsstater kun kan give et samlet 
billede af situationen. 
79. Der er et bestemt problem, der skal løses, nemlig at anvendelsen af fællesskabsbestem­
melserne i forhold til udenlandske flyselskaber, navnlig fra tredjelande, synes at volde 
medlemsstaterne vanskeligheder. Der opstår f.eks. kontrolproblemer, når tredjelandes 
flyselskaber, som har en mellemlanding på fællesskabsområde, foretager flyvninger 
mellem to fællesskabslufthavne. 
21 
• Om bord på skibe 
80. Bortset fra at give de ansatte instrukser om ikke at sælge mere end de tilladte mængder i 
individuelle afgiftsfrie salg er forhandlerkontrolsystemet i visse tilfælde baseret på 
anvendelsen af en voucher, der som regel angiver de tilladte afgiftsfrie mængder. 
Voucheren synes dog kun at blive anvendt ved salg af varer, der er underkastet disse 
mængdegrænser, og ikke varer, der er underkastet en værdigrænse. 
81. En væsentlig forskel mellem de boardingkort, som benyttes i flytrafikken, og voucherne 
er, at sidstnævnte ikke er udstedt på passagerens navn. Det er således en svaghed ved 
vouchersystemet, at voucherne let kan byttes mellem personer, der ønsker at benytte 
dem, og personer, der ikke ønsker det. Dette synes at være en af grundene til, at 
vouchersystemet overhovedet ikke benyttes på visse travle færgeruter. Såfremt der 
anvendes vouchere, skal disse påtegnes. I tilfælde af senere køb skal sælgeren, på grund 
af påtegningen, anmode om kvitteringen for det tidligere køb for at afgøre, om det 
efterfølgende køb stadig ligger under den tilladte grænse for afgiftsfrit salg. Systemet er 
ikke vandtæt, idet passageren ved senere køb kan fremlægge en (tidligere) kvittering og 
samtidig tilbageholde andre kvitteringer. Der er også muligheden for at benytte andre 
passagerers vouchere. Herudover er der fare for falske vouchere og for, at der opstår en 
"sortbørshandel" med vouchere. 
82. Den manglende anvendelse af et system for kontrol af køb på korte strækninger og af 
varer, der er underkastet værdigrænser samt vouchersystemets indbyggede svagheder 
(byttemulighed, ingen angivelse af solgte mængder og manglende anvendelse af 
systemet) giver kun ringe garanti for, at afgiftsfrit salg ud over grænserne kan forhindres 
på en acceptabel måde. Dette gør det meget let at misbruge muligheden for at købe 
afgiftsfrie varer om bord på færger. 
83. Svagheden ved de'forhandlerkontrolsystemer, der anvendes på færger, synes ikke at 
være opvejet af de kontrolsystemer, der anvendes af medlemsstaterne. Som nævnt 
ovenfor er disse systemer kun de næstbedste efter forhandlerkontrolsystemerne, da de 
ikke er i stand til at hindre individuelle køb, der overskrider grænserne. 
84. Kommissionen er bekendt med, at visse færgeselskaber arrangerer éndagsture til andre 
medlemsstater til meget lave billetpriser. Undertiden går passagererne ikke fra borde i 
nabomedlemsstaten. Det eneste formål med sidstnævnte ture synes at være det afgiftsfrie 
salg. 
85. Færgeselskaber og de nationale myndigheder i nogle medlemsstater klager over, at 
færgeselskaber og de nationale myndigheder i andre medlemsstater ikke udfører forhand­
lerkontrol på ruterne mellem medlemsstaterne. Dette kan føre til konkurrence­
fordrejninger. 
86. Den i Rådets retningslinjer nævnte mulighed for bilaterale aftaler er endnu på 
forberedelsesstadiet. For Kommissionen viser denne situation, at medlemsstaterne i 
denne sag ikke opfylder den forpligtelse, der er fastsat alf Rådet i dets retningslinjer. 
87. De af medlemsstaterne trufne foranstaltninger ligner de systemer, som medlemsstaterne 
benytter for at kontrollere det afgiftsfrie salg i lufthavne og på fly, idet de bygger på 
bogførings- og oplagssystemerne. Her gælder de samme bemærkninger som ovenfor for 
22 
så vidt angår de strukturelle muligheder. I nogle medlemsstater er der udviklet egnede 
programmer og edb-systemer (enten af selskaberne eller af toldvæsenet) for at sikre, at 
det anvendte forhandlerkontrolsystem fungerer rigtigt, mens andre medlemsstater ude­
lukkende sætter deres lid til "traditionelle" kontrolprocedurer. Når der er installeret edb-
systemer for butikkerne, er de i visse medlemsstater forbundet med toldvæsenets 
netværk, og i andre ikke. Ligheden mellem salg på færger og på fly, nemlig at der i 
begge tilfælde kun er én forhandler, har i visse tilfælde ført til kontrolsystemer baseret på 
sammenligninger mellem det samlede afgiftsfrie salg og antallet af passagerer, også for 
så vidt angår kontrollen om bord på færger. Selv i disse tilfælde kan resultaterne af kon­
trolforanstaltningerne kun vurderes helt generelt, hvorfor disse systemer ikke kan 
opfylde målet om at hindre afgiftsfrit salg ud over de tilladte grænser i enkel tilfælde. 
88. På grundlag af det, der er anført i dette afsnit, må vurderingen klart være, at de 
mekanismer og procedurer, der er indført for at gennemføre forhandlerkontrolsystemet, 
ikke er tilstrækkelige til at nå de af Rådet opstillede mål. 
• Almindelige bemærkninger 
89. Systemet kan give anledning til visse interessekonflikter, nemlig mellem den økonomiske 
interesse, indehaverne af de afgiftsfrie butikker (ligesom indehaverne af afgiftspligtige 
butikker) har i at sælge, og deres forpligtelse til samtidig at sikre overholdelse af 
grænserne. 
90. Denne bemærkning må ses på baggrund af den omstændighed, at informationerne til 
offentligheden om gennemførelsen af forhandlerkontrollen og navnlig om værdi- og 
mængdegrænserne, kan fremstå som fejlagtige eller mangelfulde. F.eks. er færgeselska­
bernes informationer af varierende kvalitet - nogle er udmærkede, mens andre er dårlige 
og dette selv inden for samme selskab. Passagererne får som regel oplysninger om 
mængdegrænserne for afgiftsfrit køb gennem opslag eller prislister. Oplysningerne om 
gældende værdigrænser er for det meste mindre klare, eller de mangler helt eller delvist. 
Eksempelvis kan det være oplyst, at der er visse regler, der skal overholdes, uden at 
reglernes indhold nævnes. 
91. Undertiden er der fastsat én og samme pris for varer, uanset om disse sælges med eller 
uden afgift. Efter denne ordning opgøres momsen på grundlag af en blandet beregning af 
afgiftsfrie og afgiftspligtige køb. Uden at være klar over det betaler passagerer med 
andre ord den samme gennemsnitsmoms, uanset om de er berettiget til at købe afgiftsfrit 
eller ikke. Ordningen er heller ikke i overensstemmelse med de grundlæggende moms-
opkrævningsprincipper. Med denne beregningsmetode er det klart, at den skyldige afgift 
ikke kan beregnes helt nøjagtigt. Prispolitikken er sådan, at køberen ikke ved, hvor stor 
en del af salgsprisen, der udgøres af afgifter. 
I de fleste tilfælde går kontrollen ikke ud over den kontrol, der udøves af en 
lagerforvalter. Det kontrolleres nemlig alene, at antallet af varer, der har forladt oplaget 
eller det toldfrie område, er registreret korrekt, og ikke hvad de nærmere omstændig­
heder omkring det afgiftsfrie salg er. 
92. På fællesskabsplan varierer gennemførelsen af forhandlerkontrolsystemet meget, selv 
inden for samme medlemsstat. Da medlemsstaterne i vid udstrækning er afhængige af de 
kontrolsystemer, der anvendes af andre medlemsstater, har visse medlemsstaters 
23 
lempeligere systemer medført klager over konkurrencefordrejning fra erhvervsdrivende i 
andre medlemsstater. 
93. Kommissionen adspurgte en række repræsentative internationale sø- og lufttrafik-
sammenslutninger og sammenslutninger af afgiftsfrie butikker om deres umiddelbare 
opfattelse af, hvorledes deres medlemmer gennemfører forhandlerkontrollen. Svarene 
varierede på visse punkter på grund af de mange forskellige varer, der var tale om, og 
fordi sammenslutningerne ikke havde sammenfaldende interesser. 
94. Ikke desto mindre gik den opfattelse igen, at Kommissionen skal træffe effektive for­
anstaltninger for at sikre, at alle forhandlere og salgssteder i Fællesskabet har 
gennemført forhandlerkontrolsystemet med en vis konsekvens, således at unødige kon­
kurrencefordrejninger og unødig forvirring hos passagererne undgås. 
95. Sektorens videre udvikhng svarer ikke til Rådets retningslinjer, som kun tilsigtede en 
midlertidig opretholdelse af aktiviteterne i de afgiftsfrie salgssteder, som eksisterede i 
1993. Tværtimod 
• er der indført nye former for afgiftsfrit salg (f.eks. særlige ordninger, som omfatter 
salg af flybillet, indkvartering og en "pakke" af afgiftsfrie varer, og ordninger med 
"færdigpakkede varer") (se bilag 6, kapitel 2, afsnit 2); 
• er visse (allerede eksisterende) afgiftsfrie salgsområder blevet udvidet (se bilag 6, 
kapitel 2); 
• har nogle afgiftsfrie butikker udvidet deres sortiment (med el-artikler, radioer, kvali-
tetstekstilvarer osv.) (se bilag 6, kapitel 2, afsnit 5); 
• er der eller er der planer om snart at åbne nye afgiftsfrie og afgiftspligtige butikker (se 
bilag 6, kapitel 2, afsnit 1 og 7). 
96. Kommissionen bekræfter i den forbindelse, at den er modstander af, at der oprettes nye 
afgiftsfrie salgssteder i Fællesskabet i henhold til et for denne sektor særligt system. Den 
bekræfter endvidere, at den finder, at alle berørte parter må betragte denne situation som 
en særlig og tidsbegrænset undtagelse fra reglerne om det indre marked. 
24 
KAPITEL 3 
UDVIKLINGEN AF DET AFGIFTSFRIE SALG INDEN FOR 
FÆLLESSKABET SIDEN 1993 
Afsnit 1. Indledende bemærkninger 
97. De handlendes erfaring med forhandlerkontrollen i de første seks måneder af 1993 ef, at 
forhandlerkontrolsystemet i det store og hele synes at fungere. Men de er bekymret for 
det fald (på i gennemsnit mindst 10%), der er sket i omsætning og overskud trods det 
stigende passagertal. Den faldende omsætning kan efter deres opfattelse betragtes som 
et tegn på, at forhandlerkontrolsystemet er mere restriktivt end den tidligere procedure 
med toldkontrol ved ankomsten. 
98. Formålet med at anmode medlemsstaterne om statistikker over det afgiftsfrie salg i 1992 
og 1993 var at sætte Kommissionen i stand til at foretage en økonomisk analyse af 
konsekvenserne af indførelsen af forhandlerkontrolsystemet for handelen. De vigtigste 
resultater af denne økonomiske analyse findes i dette kapitel. De fuldstændige 
oplysninger i en sammenfattet form, der gør dem lettere at analysere, og den detaljerede 
vurdering af disse oplysninger findes i bilag 7. 
99. De oplysninger om omsætning, passagerantal, butikker, salgssteder samt om disses 
samlede areal, der er forelagt Kommissionen, er ufuldstændige. Nogle medlemsstater er 
ikke fremkommet med oplysninger om alle punkter, navnlig salgssteder (BE, DK, IRL, 
NL, PT og UK). Spanien har ikke afgivet detaljerede oplysninger, men i visse tilfælde 
kun angivet samlede tal (for lufthavne) eller kun tal for 1993 (for færger). Frankrig har 
alene oplyst samlede tal og har (uopfordret) skelnet mellem franske og udenlandske 
varer. Danmark har ikke kunnet angive alle detaljer vedrørende lufthavne og salg om 
bord på fly. Tre medlemsstater har ikke returneret de af Kommissionen fremsendte 
spørgeskemaer (DE, IT og LU). 
I denne forbindelse skal det noteres, at oplysningerne vedrørende lufthavne omfatter salg 
til rejsende inden for Fællesskabet og rejsende til og fra tredjelande. Oplysningerne, som 
medlemsstaterne har afgivet vedrørende fly og færger, dækker alene salg på afgange 
inden for Fællesskabet. 
100. Kommissionen har ikke været i stand til at kontrollere pålideligheden og fuldstændig­
heden af de fremlagte tal. Ovennævnte mangel på informationer skyldes flere årsager, 
f.eks. at de pågældende tal slet ikke er indsamlet, at de ikke foreligger på grund af større 
konkurser, at de ikke er tilgængelige på grund af organisatoriske vanskeligheder osv. De 
udeblevne oplysninger fra Luxembourg og Tyskland påvirker ikke de konklusioner, der 
kan drages, eftersom momsen i disse lande opkræves som en standardsats. Derfor 
skønner Kommissionen, at de foreliggende oplysninger til brug for den økonomiske 
analyse er tilstrækkelige til at finde frem til de underliggende tendenser i det afgiftsfrie 
salg i de forskellige medlemsstater og på de forskellige salgssteder. 
101. Ved nedenstående analyse søges det også gjort klart, hvad der er hovedårsagerne til den 
udvikling i det afgiftsfrie salg, som fremgår af statistikkerne. Men det er ikke muligt at 
25 
tage hensyn til alle generelle forhold, der påvirker det afgiftsfrie salg, som f.eks. 
"normale" konjunktursvingninger, svingninger i industrien, ændringer i forbrugernes 
smag osv. 
Analysen fokuserer på forbindelsen mellem udviklingen i det afgiftsfrie salg på den ene 
side og i antallet af passagerer og butikker på den anden side samt på de skiftende 
valutakursers mulige indflydelse. Der tages ikke direkte hensyn til inflationen. Rent 
bortset fra at valutakurser til en vis grad afspejler inflationen, formodes inflationen at 
være af mindre betydning i denne sammenhæng, i hvert fald for årene 1992 og 1993. 
Derfor påregnes det, at eventuelle større påvirkninger, der konstateres på grundlag af 
statistikkerne, og som ikke kan forklares af de ovenfor beskrevne forhold, har 
forbindelse med indførelsen af forhandlerkontrolsystemet. Det følger heraf, at der ikke 
benyttes samme metode ved analysen i ECU som ved analysen i national valuta. 
Afsnit 2. Almindelig udvikling: afgiftsfrit salg fra 1992 til 1993 i 
ECU' 
102. På baggrund af de oplysninger, som Kommissionen har haft tilgang til, voksede det 
afgiftsfrie salg i lufthavne med ca. 6% fra 1992 til 1993 (beregnet for syv lande; inklusive 
salg til rejsende inden for Fællesskabet og rejsende til og fra tredjelande), om bord på fly 
med ca. 3% (beregnet for syv lande; alene for rejsende inden for Fællesskabet) og om 
bord på færger med ca. 25% (beregnet for seks lande; alene for rejsende inden for 
Fællesskabet)3. Der er set bort fra salget i havnene, da kun én medlemsstat har bidraget 
med komplette oplysninger herom. 
De afgivne tal viser en stigning i det afgiftsfrie salg i ECU trods indførelsen af for­
handlerkontrolprocedurer i Fællesskabet. Det afgiftsfrie salg voksede endog i 
lufthavnene (hvor det måtte formodes at være let at indføre kontrolsystemer), men særlig 
om bord på færgerne. Det skyldes øjensynligt, at forhandlerkontrolprocedurerne i 
almindelighed anvendes mindre strengt eller slet ikke anvendes om bord på færger. Der 
kan ikke siges noget om det mindre fald i det afgiftsfrie salg i havnene, da 
vurderingsgrundlaget er for tyndt, når der kun foreligger oplysninger om enkelte havne i 
to medlemsstater. 
103. Ifølge de tilgængelige oplysninger udgør ændringerne i det afgiftsfrie salg i ECU fra 
1992 til 1993: BE -10,3%, DK +0,6%, EL +9,2%, ES +4,6%, FR -10,4%, IRL +1,0%, 
KL +2,5%, PT -9,4% og UK +30,7%. Med andre ord var der i tre medlemsstater et 
væsentligt fald i det afgiftsfrie salg fra 1992 til 1993 (ca. 10% i BE, FR og PT), der var 
et mindre fald i det afgiftsfrie salg i Spanien, i tre medlemsstater var omsætningen 
nogenlunde den samme i 1992 og 1993 (DK, IRL, og NL) og i to medlemsstater steg 
det afgiftsfrie salg betydeligt fra 1992 til 1993 (EL og UK). 
104. Der er store afvigelser mellem medlemsstaterne for så vidt angår resultaterne for de 
Den anvendte omregningskurs er den kurs, som er offentliggjort henholdsvis 30. september 1992 og 30. 
september 1993. 
I denne forbindelse skal det noteres, at salget om bord på fly og færger omfatter det salg, som er fore­
taget af selskaber, der har etableret hjemsted for deres virksomhed i den omhandlede medlemsstat. 
26 
samme typer salgssteder (f.eks. om bord på fly fra -13% i PT til +235% i EL). I visse 
tilfælde er der særlige forklaringer på fænomenet. Stigningen for salgsstederne i Græken­
land under ét skyldes navnlig salget om bord på fly. I betragtning af, at passagerantallet 
kun har ændret sig lidt i denne periode, synes det at være klart, at der er sket en 
væsentlig forskydning af det afgiftsfrie salg. Frankrig har haft et forholdsvis brat fald i 
det afgiftsfrie salg, navnlig på grund af rejser inden for Fællesskabet (fald på 22,3%). 
Men selv det afgiftsfrie salg til rejsende til og fra tredjelande har været aftagende, dog 
ikke i samme grad. Dette viser, at forhandlerkontrolprocedurerne ikke er den afgørende 
forklaring. 
105. Medlemsstaternes oplysninger om det afgiftsfrie salg pr. varekategori viser, at der ikke 
er nogen bestemt varekategori, der tegner sig for en særlig stor stigning. Stigningen i 
ECU er for alle varer fra 9% til 16% (beregnet på grundlag af tal fra otte 
medlemsstater). I denne sammenhæng er Frankrig til en vis grad en undtagelse fra 
reglen. Salgstallene for de forskellige varekategorier varierer efter, hvor salget er sket. 
Hovedparten afstigningen har fundet sted om bord på fly og færger. 
Afsnit 3. Økonomisk vurdering: afgiftsfrit salg i 1992 og 1993 i na­
tional valuta og i ECU 
106. Følgende tabel danner det statistiske grundlag for den økonomiske analyse af 
udviklingen i det afgiftsfrie salg i Fællesskabet fra 1992 til 1993. Til dette formål er de 
procentvise ændringer beregnet 
• for totalt salg i national valuta og i ECU; 
• for salg pr. passager alene i ECU. 
Oplysningerne er givet for hver enkelt medlemsstat og for hvert salgssted. 
27 
(1) 
MSa 
BE 
DK 
EL 
ES 
IRL 
NL 
PT 
UK (2) (3) (4) 
Lufthavne6 
Ændr. 
Nat. 
vaLd 
(%) 
-10,18 
+22,16 
+16,22 
+5,87 
+4,93 
-1,10 
+2,05 
+17,60 Ændr. 
ECU 
p/pe 
(%) 
-21 
+11 
-1 
-7 
-4 
-10 
-9 
+14 Ændr 
ECU 
(%) 
-11 
+21 
+7 
-5 
-4 
+3 
-9 
+19 (5) (6) (7) 
FlyC 
Ændr. 
Nat. 
val.d 
(%) 
-4,22 
+29,79 
+209,27 
+13,39 
+42,61 
-15,80 
-2,60 Ændr. 
ECU 
P/Pe 
(%) 
-30,10 
-1,51 
+227,36 
-5,25 
+26,91 
-16,04 
-23,97 Ændr. 
ECU 
(%) 
-5,62 
+28,53 
+235,05 
+1,77 
+31,04 
-12,66 
-13,11 (8) (9) (10) 
Færger0 
Ændr. 
Nat. 
val.d 
(%) 
-5,59 
+9,91 
+15,05 
+14,03 
+9,05 
+51,81 Ændr. 
ECU 
p/pe 
(%) 
-7,96 
+6,22 
+17,68 
+9,34 
+12,76 
+32,79 Ændr 
ECU 
(%) 
-6,97 
+0,01 
+6,04 
+4,78 
+13,13 
+53,76 
107. Med hensyn til lufthavnene viser udviklingen i det afgiftsfrie salg pr. land fra 1992 til 
1993 i national valuta (spalte 2) og i ECU (spalte 4) en forskellig udvikling i 
medlemsstaterne. I nogle medlemsstater har vekselkursen til en vis grad haft en 
indflydelse på udviklingen i det afgiftsfrie salg (EL, ES, IRL og PT), mens der i andre 
medlemsstater ikke har kunnet spores indvirkning af større omfang. Hvor en sådan 
indflydelse har gjort sig gældende, er stigningen i national valuta større end i ECU eller 
der er endog et fald i salget opgjort i ECU. Dette er den logiske følge af 
valutanedskrivning, som kan tænkes at være en af årsagerne til den generelle stigning. En 
sammenligning af spalte 3 [ændring i ECU pr. passager] og spalte 4 [ændring i absolutte 
tal] viser en klar tendens. For Irlands, Portugals og Spaniens vedkommende er der ingen 
eller kun små udsving mellem de to tal, hvilket synes at indikere, at stigningen i det 
afgiftsfrie salg relaterer sig til stigningen i antal passagerer. For Belgien, Danmark, 
Grækenland, Holland og Det forenede Kongerige er faldet i absolutte tal mindre end 
udviklingen i salget pr. passager. 
108. Kun fire medlemsstater var i stand til bidrage med specifikke oplysninger om salg til 
rejsende til andre medlemsstater. De nævnte oplysninger fremgår af nedenstående tabel: 
Medlemsstat. 
Inkluderer salg til rejsende indenfor Fællesskabet of til og fra tredjelande. 
Alene salg på rejser med fly og færger indenfor Fællesskabet. 
National valuta. 
Pr. passager. 
28 
(1) 
Med­
lems­
stat 
BE 
EL 
IRL 
UK (2) 
Salg inden 
for Fælles­
skabet 
i 1992 (natio­
nal valuta) 
2.093.790.244 
11.922.295.077 
36.076.977 
117.576.077 (3) 
Salg inden 
for Fælles­
skabet 
i 1993 (natio­
nal valuta) 
1.642.015.562 
13.702.175.556 
37.555.866 
129.984.163 (4) 
Ændring 
-22% 
+15% 
+4% 
+11% (5) 
Passagerer 
i 1992 
(inden for 
Fællesska­
bet) 
4.478.437 
3.085.179 
13.721.009 (6) 
Passage­
rer i 1993 
(inden for 
Fællesska­
bet) 
4.941.906 
3.141.186 
14.211.040 (7) 
Procentvis 
ændring i 
salget inden 
for Fælles­
skabet p/p (i 
ECU) 
-4% 
-6% 
+8% (8) 
Procentvis 
ændring i 
det totale 
salg inden 
for Fælles­
skabet (i 
ECU) 
-23% 
+6% 
-4% 
+12% 
I Grækenland og Irland er der fra 1992 til 1993 sket ændringer i det afgiftsfrie salg i 
lufthavnene fordelt på medlemsstat, både for så vidt national valuta (spalte 4) og ECU 
(spalte 8). Ændringerne skyldes hovedsagelig ændringer i valutakurserne. Sådanne 
ændringer optræder ikke i Belgien og Det Forenede Kongerige. Ved at sammenhgne 
spalte 7 [procentvis ændring i salget pr. passager i ECU] med tallene i spalte 8 
[procentvis ændring i det totale salg per passager i ECU], viser der sig kun betydelige 
ændringer i Grækenland, hvilket stemmer overens med den gennemgående tendens, som 
er slået fast ovenfor. Der er derfor intet, som tyder på, at tendenserne i det samlede 
afgiftsfrie salg på daværende tidspunkt ikke reflekterer Fællesskabsandelen på korrekt vis. 
109. For så vidt angår salg om bord på fly, som vist i tabellen under afsnit 106, kan det ved at 
sammenligne ændringen i det afgiftsfrie salg om bord på fly i 1992 og 1993 i national 
valuta (spalte 5) og i ECU (spalte 7) ses, at ændringerne i valutakurserne kan have 
påvirket udviklingen, . Denne sammenligning viser, at der ikke kan konstateres nogen 
større forskel for så vidt angår Belgien, Danmark og Nederlandene, mens ændringen i 
national valuta er større (eller mindre negativ) end ændringen i ECU for Irland, Portugal 
og Spanien (hvilket synes at have stimuleret det afgiftsfiie salg om bord på fly). Med 
hensyn til antallet af transporterede passagerer og dets betydning for udviklingen i det 
afgiftsfrie salg på fly tyder spalte 6 [ændring i ECU pr. passager] og spalte 7 [ændring i 
de absolutte tal] på, at passagererne i de fleste af landene har ændret deres indkøbsvaner 
i væsentlig grad. Mens faldet i det afgiftsfrie salg på fly pr. passagerer generelt er større 
pr. passager end i absolutte tal, gør det modsatte sig gældende i Danmark. 
110. For det afgiftsfrie salg på færger viser den procentvise udvikling i national valuta (spalte 
8) og i ECU (spalte 10), at de to tal afviger meget fra hinanden i tre lande: I Danmark, 
Irland og Grækenland er den positive tendens mere udpræget i national valuta end i 
ECU, hvilket måske er en antydning af den indflydelse, en devaluering har på det 
stigende afgiftsfrie salg i et land, hvis valuta svækkes. Tallene i spalte 9 [ændring i ECU 
pr. passager] og spalte 10 [ændring i de absolutte tal] viser, at salgsnedgangen i 
absolutte tal i Belgien modsvares af en stigning pr. passager eller med andre ord, at 
Belgien har oplevet et endnu større fald i den afgiftsfrie omsætning, end det umiddelbart 
skulle antages ud fra de rene tal. Også i Danmark, Irland og Spanien er stigningen pr. 
29 
passager større end stigningen i absolutte tal. Kun i Det Forenede Kongerige, som har 
den største markedsandel på dette område, er stigningen pr. passager mindre end i 
absolutte tal, Men en stigning på over 30% må dog stadig betragtes som imponerende. 
Afsnit 4. Evaluering 
111. At dømme ud fra de foreliggende oplysninger viser den statistiske undersøgelse af 
udviklingen i det afgiftsfrie salg i ECU i hele Fællesskabet klart, at der fra 1992 til 1993 
er sket en generel stigning i det afgiftsfrie salg. Denne stigning er ikke lige stor i de 
forskellige medlemsstater. Endvidere kan der konstateres større forskelle med hensyn til 
salgssted (som hænger sammen med transportmidlet), mens varekategori ikke spiller en 
væsentlig rolle i denne forbindelse. 
112. Det er tydeligt, at de forskellige medlemsstaters forhandlerkontrolsystemer ikke er til 
hindring for en forskellig udvikling i det afgiftsfrie salg. I hele Fællesskabet er kontrollen 
på fly og særlig på færger væsentlig mindre streng end kontrollen i lufthavne. Passa­
gererne er øjensynligt blevet klar over disse forskelle og har tilpasset deres indkøbs­
adfærd derefter. 
113. Passagertrafikken voksede som helhed fra 1992 til 1993, hvilket førte til stigninger i det 
afgiftsfrie salg. Men med hensyn til indkøb pr. passager er dog alene sket en væsentlig 
stigning i salget på færger, hvilket kan sættes i relation til forhandlerkontrolprocedurer. 
Der er ikke andre overbevisende forklaringer på denne ændring, for det er ikke 
sandsynligt, at der er sket en generel stigning i efterspørgslen efter alkoholholdige 
drikkevarer, tobaksvarer, parfumer, toiletvand og luksusartikler i den periode. 
114. I visse lande stimulerede devalueringen af den nationale valuta i nogen grad udviklingen i 
det afgiftsfrie salg. Men foreløbig påvirker kurserne ikke udviklingen i det afgiftsfrie salg 
i nævneværdig grad. 
115. I betragtning af udviklingen i det afgiftsfrie salg fra 1992 til 1993 og udviklingen i 
passagertrafikken og valutakurserne i samme tidsrum må det i almindelighed på grundlag 
af statistikkerne konkluderes, at indføreisen af forhandlerkontrolprocedurerne ikke har 
påvirket det afgiftsfrie salg negativt. Skulle der have været en sådan påvirkning i et 
bestemt tilfælde, har den ikke været afgørende. De foreliggende oplysninger gør det 
klart, at der generelt har været en stigning i det afgiftsfrie salg siden 1993. Derfor kan 
der drages den slutning, at de nye systemer ikke fungerer godt nok til at umuliggøre et 
afgiftsfrit salg ud over de tilladte grænser. 
116. Med udgangspunkt i Rådets beslutning af 14. december 1992 fører den statistiske 
analyse til to hovedresultater: det mål, der blev opstillet om at give de afgiftsfrie butikker 
mulighed for at opretholde deres salg i en overgangsperiode er nået, og der er derfor 
ikke behov for at hæve værdigrænsen på 90 ECU yderligere. 
30 
KONKLUSIONER 
117. Rådet opfordrede i sine konklusioner af 14. december 1992 Kommissionen til at 
"undersøge, hvordan medlemsstaternes kontrol fungerer, navnlig for så vidt angår en 
effektiv forebyggelse af flere og gentagne salg". 
118. Denne rapport viser, at situationen i de fleste medlemsstater er langt fra tilfredsstillende. 
Kun få medlemsstater har sikret, at det indførte system gør det muligt for de afgiftsfrie 
butikker at tage hensyn til en passagers tidligere afgiftsfrie indkøb, når denne senere 
foretager yderligere indkøb under samme rejse. Næsten ingen medlemsstat har sørget 
for, at den afgiftsfrie butik bliver tilstrækkeligt forsynet med oplysninger om passagerens 
tidligere indkøb, således at den afgiftsfrie ration kan reduceres tilsvarende. Stort set 
ingen af medlemsstaterne har været i stand til at sørge for, at sådanne oplysninger kan 
sendes fra lufthavnen til flyet med henblik på salget om bord på dette. Således er der 
ikke indført noget system, som kan garantere, at de nuværende grænser for 
afgiftsfritagelse overholdes. Som nævnt i rapporten har dette klare følger for alle 
medlemsstater, idet de således udførte varer vil blive indført afgiftsfrit til en anden 
medlemsstat, hvilket vil medføre et fald i den hjemlige omsætning, som igen vil medføre 
faldende afgiftsindtægter. 
119. Afgiftsmyndighederne kontrollerer som regel forhandleren, men der kan sættes spørgs­
målstegn ved kontrollens effektivitet. Kontrollen synes nemlig ikke at være mere omfat­
tende end kontrollen af en hvilken som helst lagerforvalter. Det sikres således alene, at 
varer ikke forlader lageret eller det afgiftsfrie område uden at blive registreret. Omstæn­
dighederne omkring afgiftsfritagelsen i øvrigt kontrolleres ikke. 
120. Det såkaldte "samlede opgørelsessystem" vil, såfremt det benyttes, sandsynligvis ikke 
give et realistisk resultat, så længe det antages, at passageren udnytter sin afgiftsfrie 
ration fuldt ud. 
121. Med hensyn til kontrollen med sørejser, navnlig på færger, må det fremhæves, at 
Kommissionen ikke har fået meddelelse om så meget som én bilateral aftale indgået 
mellem medlemsstaterne. I praksis synes der kun at eksistere én sådan aftale. 
122. Dette fører til den konklusion, at medlemsstaterne ikke har taget deres ansvar for 
indførelsen af passende kontrolmekanismer særlig alvorligt. Medlemsstaterne har ikke 
engang opfyldt de mindstestandarder, der er fastsat af Rådet. Dette bekræfter den tvivl, 
Kommissionen gav udtryk for under forhandlingerne i Rådet, hvor den påpegede, at der 
muligvis slet ikke kunne blive tale om nogen effektiv kontrol efter afskaffelsen af 
grænsekontrollen. 
123. Manglen på tilstrækkelig kontrol kan resultere i en fordrejning af konkurrencen, både 
over for de afgiftspligtige butikker, men navnlig mellem de forskellige transportmidler, 
hvoraf nogle tilbyder afgiftsfrit salg, og andre ikke. Dette burde ikke alene bekymre 
Kommissionen, men også medlemsstaterne. 
124. Endvidere er den nævnte praksis sandsynligvis med til at mindske grundlaget for 
Fællesskabets egne momsindtægter. Som en følge af den konkurrencefordrejende effekt 
og virkningen på de fælles indtægter kan Kommissionen kan se sig nødsaget til at 
31 
anvende de under traktaten tildelte beføjelser for at sikre et minimum af kontrol. 
125. Rapporten viser også, at omsætningen i de afgiftsfrie butikker ikke har lidt under den 
nye ordning vedrørende afgiftsfrit salg. Samtidig påvises det, at forøgelsen af 
værdigrænsen på den ene side var i overensstemmelse med formålet med 
overgangsperioden for det afgiftsfrie salg, og på den anden side var og stadig er 
tilstrækkelig til at sikre opfyldelse af disse mål i fremtiden. Den betydelige stigning i det 
afgiftsfrie salg i visse sektorer vil sandsynligvis blive dæmpet, når medlemsstaterne 
indfører mere effektive kontrolforanstaltninger. Derfor betragtes en yderligere regulering 
af denne værdigrænse i opad- eller nedadgående retning ikke som værende berettiget. 
126. Denne situation må vække betydelig bekymring. Men det skal dog erindres, at det 
afgiftsfrie salg til rejsende inden for Fællesskabet efter planen skal afskaffes om godt tre 
år. Under disse omstændigheder er det måske forståeligt, at medlemsstaterne kan leve 
med et noget mangelfuldt kontrolsystem, selv om Kommissionen er af den opfattelse, at 
medlemsstaterne stadig bør søge at stramme deres kontrol i den resterende periode. 
127. Endvidere må Kommissionen understrege sin skuffelse over, at der så vidt 
Kommissionen er bekendt ikke hidtil er gjort tilstrækkeligt meget af de erhvervsdrivende 
og medlemsstaterne for at forberede sig til situationen efter juni 1999, på hvilket 
tidspunkt det afgiftsfrie salg skal bringes til ophør i henhold til Rådets beslutning. 
32 
BILAG 1 
SPØRGESKEMA OM NATIONALE FORANSTALTNINGER TIL 
KONTROL AF DET AFGIFTSFRIE SALG VED REJSER INDEN FOR 
FÆLLESSKABET 
33 

SPØRGESKEMA OM NATIONALE FORANSTALTNINGER TIL 
KONTROL AF DET AFGIFTSFRIE SALG VED REJSER INDEN FOR 
FÆLLESSKABET 
Dette spørgeskema falder i fire afsnit. De tre første omhandler henholdsvis salg i lufthavne, 
salg om bord på fly og salg om bord på skibe. De bedes skelne klart mellem eventuelle 
forskellige systemer inden for et afsnit, f.eks. mellem mindre og større lufthavne. Det sidste 
afsnit vedrører generelle spørgsmål, som har relation til de tre forudgående kategorier. 
Besvarelserne skulle give os en idé om, i hvilken udstrækning Deres kontrolsystem forhindrer 
salg pr. passager og pr. rejse, der overstiger de i fællesskabslovgivningen fastsatte værdi- og 
mængdegrænser, og give Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at udarbejde 
rapporten til Rådet om disse kontrolsystemers funktion. 
Vedlæg venligst Deres besvarelser kopier af alle love, forskrifter, cirkulærer, bekendtgørelser 
osv., som gennemfører artikel 28k i direktiv 91/680/EØF og artikel 28 i direktiv 92/12/EØF, 
og som gennemfører de retningslinjer, der blev vedtaget af Rådet den 14. december 1992. 
1. Salg I lufthavne 
1. Kan De give en almindelig beskrivelse af det anvendte kontrolsystem? 
2. Hvilke foranstaltninger er truffet for at undgå flere salg på forskellige afgiftsfrie 
salgssteder eller gentagne salg på ét afgiftsfrit salgssted? Hvilke foranstaltninger er 
truffet for at forhindre yderligere salg til transitpassagerer, som allerede har foretaget 
køb på flyet på den første del af en flyrejse inden for Fællesskabet eller i den oprindelige 
afgangslufthavn? 
3. Benytter De boardingkortet eller tilsvarende dokumenter udstedt til den rejsende som 
led i Deres kontrol til undgåelse af flere og gentagne salg? 
I bekræftende fald, 
• Hvilke oplysninger indeholder dette kort? 
• Hvad er konsekvenserne af disse oplysninger? Forhindrer de yderligere salg? 
• Kan dette kort eller tilsvarende dokument anvendes senere af de kompetente 
myndigheder til kontrolformål? 
• Skelnes der på dette kort mellem varer, der er underkastet den generelle 
værdigrænse, og varer, der er underkastet mængdegrænser? Skelnes der i sidstnævnte 
kategori mellem de forskellige varer (cigaretter, stærke alkoholholdige drikkevarer, 
aperitiffer, vine, parfume og toiletvand)? 
4. Hvilke foranstaltninger har De truffet for at overvåge systemets funktion? Hvad er 
konsekvenserne for forhandleren, hvis det viser sig, at reglerne ikke er overholdt? 
5. Har De indført et system med samlede opgørelser? I bekræftende fald, hvilke principper 
35 
bygger systemet på? Hvad skal det vise, bevise eller kontrollere? 
6. Gør rede for eventuelle særlige problemer, der er opstået under anvendelsen af 
kontrolsystemet på nationalt og fællesskabsplan, og giv Deres vurdering af problemernes 
betydning. 
2. Salg om bord på fly 
1. Kan De give en almindelig beskrivelse af det anvendte kontrolsystem? 
2. Hvilke foranstaltninger er truffet for at undgå salg eller for at undgå, at salget pr. 
passager og pr. rejse overstiger den tilladte værdi- eller mængdegrænse, såfremt de 
rejsende allerede har købt afgiftsfrie varer på salgssteder i lufthavnen eller på en tidligere 
del af flyrejsen? 
3. Benytter De boardingkortet eller tilsvarende dokumenter udstedt til den rejsende som 
led i Deres kontrol til undgåelse af flere og gentagne salg? 
I bekræftende fald, 
• Hvilke oplysninger indeholder dette kort? 
• Hvad er konsekvenserne af disse oplysninger? Forhindrer de yderligere salg? 
• Kan dette kort eller tilsvarende dokument anvendes senere af de kompetente 
myndigheder til kontrolformål? 
. Skelnes der på dette kort mellem varer, der er underkastet den generelle 
værdigrænse, og varer, der er underkastet mængdegrænser? Skelnes der i sidstnævnte 
kategori mellem de forskellige varer (cigaretter, stærke alkoholholdige drikkevarer, 
aperitiffer, vine, parfume og toiletvand)? 
4. Hvilke foranstaltninger har De truffet for at overvåge systemets funktion? Hvad er 
konsekvenserne for forhandleren, hvis det viser sig, at reglerne ikke er overholdt7 
5. Har De indført et system med samlede opgørelser? I bekræftende fald, hvilke principper 
bygger systemet på? Hvad skal det vise, bevise eller kontrollere? 
6. Gør rede for eventuelle særlige problemer, der er opstået under anvendelsen af 
kontrolsystemet på nationalt og fællesskabsplan, og giv Deres vurdering af problemernes 
betydning. 
3. Salg om bord på færger 
1. Kan De give en almindelig beskrivelse af det anvendte kontrolsystem? 
2. Hvilke foranstaltninger er truffet for at undgå flere salg på forskellige afgiftsfrie 
salgssteder på en færge eller gentagne salg på ét afgiftsfrit salgssted? 
3. Har de sørget for, at færgeselskabets billetsystem eller en anden procedure kan anvendes 
som led i Deres kontrol til undgåelse af flere og gentagne salg? 
36 
I bekræftende fald, 
• Hvilke oplysninger indeholder denne billet? 
• Hvad er konsekvenserne af disse oplysninger? Forhindrer de yderligere salg? 
• Kan denne billet anvendes senere af de kompetente myndigheder til kontrolformål? 
• Skelnes der på denne billet mellem varer, der er underkastet den generelle værdi­
grænse, og varer, der er underkastet mængdegrænser? Skelnes der i sidstnævnte 
kategori mellem de forskellige varer (cigaretter, stærke alkoholholdige drikkevarer, 
aperitiffer, vine, parfume og toiletvand)? 
4. Hvilke foranstaltninger har De truffet for at overvåge systemets funktion? Hvad er 
konsekvenserne for forhandleren, hvis det viser sig, at reglerne ikke er overholdt? 
5. Har De indført et system med samlede opgørelser? I bekræftende fald, hvilke principper 
bygger systemet på? Hvad skal det vise, bevise eller kontrollere? 
6. Har De indgået bilaterale ordninger med andre medlemsstater for at sikre passende 
kontrol på færgeruter mellem Deres land og disse medlemsstater? 
I bekræftende fald, 
• Med hvilke medlemsstater? 
• Hvilke foranstaltninger er der fastsat i ordningerne? 
• Vedlæg en kopi af ordningerne. 
7. Gør rede for eventuelle særlige problemer, der er opstået under anvendelsen af 
kontrolsystemet på nationalt og fællesskabsplan, og giv Deres vurdering af problemernes 
betydning. 
4. Almindelige spørgsmål 
1. Hvilke foranstaltninger har De truffet for at sikre, at rejsende på de afgiftsfrie salgssteder 
underrettes om de relevante mængde- og værdigrænser, der gælder? Sørger 
forretningerne også for denne underretning ved opslag og/eller annoncer? Er dette et 
krav? De bedes venligst medsende eksempler på både de officielle opslag o.lign. og 
forretningernes ditto. 
2. Har De ved nogen lejlighed gjort brug af Fællesskabets bestemmelser om administrativt 
samarbejde og gensidig bistand? I så fald, har dette givet de ønskede resultater? Kan De 
kort give os nogle oplysninger herom? 
3. Har De bemærkninger til den måde, hvorpå reglerne generelt anvendes i Fællesskabet 
som helhed? 
37 

BILAG 2 
ARTIKLER I FÆLLESSKABSLOVGIVNINGEN, DER VEDRØRER DET 
AFGIFTSFRIE SALG 
39 

ARTIKLER I FÆLLESSKABSLOVGIVNINGEN, DER VEDRØRER DET 
AFGIFTSFRIE SALG 
Artikel 28k i direktiv 77/388/EØF (moms) 
(som ændret ved artikel 2 i direktiv 94/4/EF) 
I perioden indtil den 30. juni 1999 gælder følgende bestemmelser: 
1. Medlemsstaterne kan fritage leveringer fra afgiftsfrie butikker af goder, som medføres i 
den personlige bagage af en rejsende, der begiver sig til en anden medlemsstat ad hift-
eller søvejen inden for Fællesskabet, for afgift. 
I denne artikel forstås ved: 
a) "afgiftsfri butik": enhver forretning på en lufthavns eller havns område, der 
opfylder de krav, de kompetente offentlige myndigheder stiller under anvendelsen 
af navnlig nr. 5; 
b) "rejsende, der begiver sig til en anden medlemsstat": enhver passager med en 
rejsehjemmel til fly eller skib, der som direkte bestemmelsessted anfører en 
lufthavn eller havn i en anden medlemsstat; 
c) "rejse ad luft- eller søvejen inden for Fællesskabet": enhver rejse ad luft- eller 
søvejen, som begynder i indlandet som omhandlet i artikel 3, og hvis faktiske 
ankomststed ligger i en anden medlemsstat. 
Goder, der leveres om bord på fly eller skibe under en rejse inden for Fællesskabet, 
sidestilles med levering af goder fra afgiftsfrie butikker. 
Denne fritagelse gælder ligeledes levering af goder fra afgiftsfrie butikker 
beliggende inden for en af de to terminaler, der giver adgang til tunnelen under 
Kanalen, til passagerer med gyldig rejsehjemmel til strækningen mellem de to 
terminaler. 
2. Den i nr. 1 omhandlede afgiftsfritagelse gælder kun for levering af goder: 
a) hvis samlede værdi pr. person og pr. rejse ikke overstiger 90 ECU. 
Uanset artikel 28m fastsætter medlemsstaterne modværdien af ovennævnte beløb i 
national valuta i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i direktiv 69/169/EØF. 
Når den samlede værdi af flere goder eller af flere leveringer af goder pr. person 
og pr. rejse overstiger disse grænser, indrømmes der afgiftsfritagelse indtil disse 
beløb, idet værdien af et gode ikke kan opdeles; 
b) i mængder, som pr. person og pr. rejse ikke overstiger de grænser, der er fastsat i 
de gældende fællesskabsbestemmelser for passagertrafik mellem tredjelande og 
Fællesskabet. 
Værdien af de goder, der leveres inden for de i første afsnit fastsatte kvantitative 
41 
grænser, tages ikke i betragtning ved anvendelse af litra a). 
3. Medlemsstaterne indrømmer enhver afgiftspligtig person fradrag eller tilbagebetaling af 
merværdiafgiften, som omhandlet i artikel 17, stk. 2, dersom goderne og tjenesteydelser 
anvendes til hans levering af goder, som er fritaget for afgift i henhold til nærværende 
artikel. 
4. Medlemsstater, der gør brug af muligheden i artikel 16, stk. 2, lader ligeledes denne 
bestemmelse gælde for indførsel, erhvervelse inden for Fællesskabet og levering af goder 
bestemt til en afgiftspligtig person i forbindelse med hans levering af goder, som er 
fritaget for afgift i henhold til nærværende artikel. 
5. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre en korrekt og enkel 
anvendelse af de i denne artikel nævnte afgiftsfritagelser og hindre enhver mulig form for 
svig, unddragelse og misbrug. 
42 
Artikel 28 i direktiv 92/12/EØF (punktafgifter) 
Følgende bestemmelser finder anvendelse i en periode, som udløber den 30. juni 1999: 
1) Medlemsstaterne kan fritage varer leveret af afgiftsfrie butikker, som en passager på en 
rejse til en anden medlemsstat med fly eller skib inden for Fællesskabet medbringer i sin 
personlige bagage. 
I denne bestemmelse forstås ved: 
a) "afgiftsfri butik": en forretning beliggende i en lufthavn eller en havn, som opfylder 
de betingelser, der er fastsat af de kompetente offentlige myndigheder, navnlig i 
henhold til denne artikel nr. 3 ; 
b) "rejsende, der rejser til en anden medlemsstat": enhver passager i besiddelse af 
rejsehjemmel til en fly- eller sørejse, hvorpå en lufthavn eller en havn beliggende i 
en anden medlemsstat står angivet som det umiddelbare bestemmelsessted; 
c) "rejse med fly eller skib inden for Fællesskabet": enhver fly- eller sørejse med 
udgangspunkt i en medlemsstat og med endeligt ankomststed i en anden 
medlemsstat. 
Varer udleveret om bord på et fly eller skib under passagertransport inden for 
Fællesskabet ligestilles med varer udleveret i afgiftsfrie butikker. 
Denne fritagelse gælder ligeledes for varer leveret af afgiftsfrie butikker beliggende 
i en af de to adgangsterminaler til Kanal-tunnelen for passagerer med gyldig 
rejsehjemmel til strækninger mellem de to terminaler. 
2) Fritagelsen i nr. 1 gælder kun for varer, hvis mængde ikke overstiger de grænser, der er 
fastsat pr. person og pr. rejse i de fællesskabsbestemmelser, der gælder for rejsetrafikken 
mellem tredjelande og Fællesskabet. 
3) Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre en korrekt og enkel 
anvendelse af fritagelserne i denne artikel og for at forhindre enhver form for svig, 
unddragelse og misbrug. 
43 
Artikel 1 i Rådets direktiv 69/169/EØF 
(som ændret ved artikel 1 i direktiv 94/4/EF) 
1. I rejsetrafikken mellem tredjelande og Fællesskabet fritages varer, der indføres af 
rejsende i deres personlige bagage, for omsætningsafgifter og punktafgifter ved 
indførslen, når denne ikke har erhvervsmæssig karakter, og varernes samlede værdi ikke 
overstiger 175 ECU pr. person. 
2. For rejsende under femten år kan medlemsstaterne nedsætte det fri beløb til 90 ECU. 
3. Overstiger den samlede værdi af flere medførte varer pr. person henholdsvis det ifølge 
stk. 1 eller 2 fastsatte beløb, indrømmes der afgiftsfritagelse op til disse beløb for varer, 
som, hvis de var blevet indført særskilt, havde kunnet fritages for de omtalte afgifter; 
herved kan en opdeling af en enkelt vares værdi ikke finde sted. 
44 
BILAG 3 
"RETNINGSLINJER VEDRØRENDE KONTROL MED DET 
AFGIFTSFRIE SALG I RÆLLESSKABET" SOM VEDTAGET AF 
MINISTERRÅDET DEN 14. DECEMBER 1992 
45 

"RETNINGSLINJER VEDRØRENDE KONTROL MED DET 
AFGIFTSFRIE SALG I FÆLLESSKABET" SOM VEDTAGET AF 
MINISTERRÅDET DEN 14. DECEMBER 1992 
Rådet (ECOFIN) 
14. december 1992 
Vedr.: Retningslinjer vedrørende kontrol med det afgiftsfrie salg i 
Fællesskabet 
De Faste Repræsentanters Komité vedtog på sit møde den 9. december 1992 at foreslå Rådet 
at vedtage følgende konklusioner som "A"-punkt på dagsordenen for mødet den 14. december 
1992: 
Rådet minder om, at det i forbindelse med vedtagelsen af direktiv 91/680/EØF og 92/12/EØF 
fremsatte det synspunkt, at der er brug for effektive foranstaltninger på fællesskabsplan, så der 
kan foretages hensigtsmæssig kontrol med det afgiftsfrie salg i Fællesskabet, og at der desuden 
var enighed om det nødvendige i at få fastlagt retningslinjer herfor. 
Rådet vil gerne understrege, at det anser det for vigtigt at sikre, at der i samtlige 
medlemsstater findes passende kontrolordninger, så både passagerer og virksomheder 
behandles retfærdigt og ens, samtidig med, at behovet for at beskytte hver enkelt medlemsstats 
økonomi respekteres. 
Rådet forventer, at hver enkelt medlemsstat træffer alle de foranstaltninger, der er nødvendige 
for at rette eventuelle fejl i kontrollen, som den får underretning om fører til svig, unddragelse 
eller misbrug. 
Rådet finder det væsentligt, at hver enkelt medlemsstat træffer passende foranstaltninger for at 
sikre, at rejsende i told- og afgiftsfrie forretninger underrettes om de gældende mængde- og 
værdimæssige begrænsninger. 
Rådet er enigt om, at medlemsstaterne ved fastsættelsen af det nødvendige minimum af 
kontrol skal overholde principperne i bilaget til disse konklusioner. 
Rådet opfordrer Kommissionen til, på baggrund af de praktiske erfaringer, at undersøge, 
hvordan medlemsstaternes kontrol fungerer, navnlig for så vidt angår en effektiv forebyggelse 
af flere og gentagne salg. Rådet henstiller indtrængende til Kommissionen, at den snarest 
muligt aflægger rapport til Rådet om udøvelsen af denne kontrol og, om nødvendigt, foreslår 
eventuelle passende foranstaltninger til vedtagelse så tidligt som muligt og under ingen 
omstændigheder senere end den 31. december 1993. 
47 
BILAG 
Retningslinjer, der er aftalt mellem medlemsstaterne vedrørende 
kontrol med det afgiftsfrie salg i Fællesskabet 
1. Indledning 
I henhold til bestemmelserne i Rådets direktiv 91/680/EØF og 92/12/EØF er moms- og 
punktafgiftsfrit salg til rejsende inden for Fællesskabet fortsat tilladt på visse betingelser 
indtil den 30. juni 1999. 
Et grundprincip i EF-lovgivningen, som skal overholdes, er, at individuelle forhandlere 
ikke må sælge moms- og punktafgiftsfrie varer til individuelle rejsende ud over de 
mængder, der er fastsat i de pågældende direktiver. Hvis medlemsstaterne som følge af 
ophævelsen af grænsekontrollen ikke har mulighed for at kontrollere dette salg ved de 
rejsendes ankomst til de enkelte medlemsstater, må medlemsstaterne sikre, at 
forhandlere, der sælger moms- og punktafgiftsfrie varer, overholder EF-reglerne om de 
begrænsninger, der gælder for dette salg. 
Bestemmelserne specielt om punktafgifter henviser til de varer, som harmoniseres på 
fællesskabsplan, samt parfume og toiletvand. 
For at nå dette mål skal kontrolordningen have det indhold, som er skitseret nedenfor. 
Kontrolordningen er baseret på, at forhandlerne selv skal kontrollere deres salg til 
individuelle købere, og at myndighederne skal kontrollere forhandlernes salg. 
2. Forhandlerkontrol 
a) Den enkelte forhandler må til individuelle rejsende inden for Fællesskabet kun sælge 
varer, der ikke overstiger det maksimumbeløb (eller den maksimummængde), som 
er tilladt i henhold til de pågældende direktiver. Salg ud over disse tærskler er 
moms- og/eller punktafgiftspligtigt. 
For at sikre, at dette princip overholdes, skal medlemsstaterne indføre en ordning, 
hvorefter forhandlernes salg til individuelle købere ikke må overstige disse grænser. 
b) Herudover kan der foretages en samlet opgørelse for hver enkelt moms- og 
punktafgiftsfri forretning. 
c) Medlemsstaterne skal sikre, at hver enkelt forhandler fører regnskaber og bøger på 
en sådan måde, at de pågældende medlemsstaters myndigheder kan undersøge og 
efterprøve, hvilken type og mængde varer hver enkelt forhandler har solgt. 
Myndighederne skal herved kunne sikre, både at salgsgrænserne ikke er blevet 
overskredet i enkelttilfælde, og at forhandlerne giver de nødvendige oplysninger 
med henblik på den i b) ovenfor nævnte samlede opgørelse. 
2.1. Salg i lufthavne og om bord på fly 
For punktafgiftspligtige varer skal medlemsstaterne, hvis det er hensigtsmæssigt, 
48 
bestemme, at forhandlere skal angive på et boardingkort eller lignende dokument, do-
udstedes til hver rejsende, at de har foretaget et salg til en individuel rejsende. 
2.2. Salg om bord på færger 
Hvad angår moms- og punktafgiftsfrit salg om bord på færger mellem medlemsstaterne 
skal de pågældende medlemsstater indføre bilaterale ordninger for at sikre passende 
kontrol på disse færgeruter. De bilaterale ordninger skal navnlig omfatte foranstaltninger 
til at sikre, at salget til individuelle passagerer ikke overskrider de beløbs- eller 
mængdegrænser, der er fastsat i de to direktiver. 
Medlemsstaterne skal med henblik herpå bestemme, hvis det er hensigtsmæssigt, at 
færgeselskabets billetsystem eller en anden procedure skal bruges til at sikre 
overholdelsen af grænserne. 
3. Anvendelse af retningslinjerne 
Ovenstående retningslinjer er udtryk for et minimum, som medlemsstaterne skal 
overholde ved kontrollen af de grænser for moms- og punktafgiftsfrit salg, som er fastsat 
i artikel 28k, nr. 5, i Rådets direktiv 91/680/EØF og artikel 28, nr. 3, i Rådets direktiv 
92/12/EØF. 
Ud over de kontrolforanstaltninger, som medlemsstaterne anvender for at sikre 
tilfredsstillende kontrol med det moms- og punktafgiftsfrie salg, skal medlemsstaterne, 
hvor dette er hensigtsmæssigt, anvende EF-bestemmelserne om administrativt sam­
arbejde og gensidig bistand. 
49 

BILAG 4 
SPØRGESKEMAER TIL STATISTISKE OPLYSNINGER OM DET 
AFGIFTSFRIE SALG 
51 

SPØRGESKEMAER TIL STATISTISKE OPLYSNINGER OM 
DET AFGIFTSFRIE SALG 
Skema I. Afgiftsfrit salg i lufthavne 
I dette skema angives de samlede tal for de vigtigste internationale lufthavne i Deres 
medlemsstat. 
1. Berørte lufthavne 
2. Antal passagerer, der flyver fra disse lufthavne 
i i 
Bestemmelsessted 1992 1993 
Andre medlemsstater 
Tredjelande lIdt 1 I I 
53 
3. Omsætning hidrørende fra det afgiftsfrie salg 
Berørte varer4 
Alkoholholdige drikkevarer 
Tobak 
Parfume og toiletvand 
Andre varer 
lait 1992 
lait Inden for EF5 1993 
lait Inden for EF5 
4. Antal salgssteder og butiksareal 
1992 1993 
Antal salgssteder 
Antal forhandlere 
Samlet butiksareal for disse 
salgssteder 
4 Der sondres om muligt mellem varekategorierne. Ellers gives de samlede tal. 
5 Såfremt det er muligt. 
54 
Skema II. Afgiftsfrit salg om bord på fly 
I dette skema angives de samlede tal for det (de) luftfartsselskaber, der har sit (deres) 
hovedforretningssted i Deres medlemsstat. 
1. Berørt(e) luftfartsselskab(er) 
2. Antal transporterede passagerer 
1992 1993 
Antal passagerer, der flyver inden 
for EF med dene (disse) 
luftfartsselskaber (afgang eller 
ankomst i Deres medlemsstat) 
55 
3. Samlet omsætning af afgiftsfrie varer opnået af dette (disse) 
luftfartsselskab(er) på flyvninger inden for EF (med afgang eller ankomst i 
Deres medlemsstat) 
Berørte varer4 1992 1993 
Alkoholholdige drikkevarer 
Tobak 
Parfume og toiletvand 
Andre varer 
lait 
56 
Skema III. Afgiftsfrit salg om bord på færger 
I dette skema angives de samlede tal for de færgeselskaber, der har deres hovedforretningssted 
i Deres medlemsstat, og som driver faste ruter mellem Deres medlemsstat og andre 
medlemsstater 
1. Berørte ruter og selskaber 
2. Antal transporterede passagerer 
1992 1993 
Antal passagerer, der transpor­
teres af disse færgeselskaber på 
faste ruter mellem Deres 
medlemsstat og andre 
medlemsstater 
57 
3. Samlet omsætning af afgiftsfrie varer opnået af disse selskaber på faste 
ruter mellem Deres medlemsstat og andre medlemsstater 
Berørte varer4 1992 1993 
Alkoholholdige drikkevarer 
Tobak 
Parfume og toiletvand 
Andre varer 
lait 
sa 
Skema IV. Afgiftsfrit salg i havne 
I dette skema angives de samlede tal for de salgssteder, hvortil der er adgang i havne i Deres 
medlemsstat før sørejser til andre medlemsstater. 
1. Berørte havne 
2. Antal passagerer, der sejler fra disse havne 
1992 1993 
Antal passagerer, der sejler fra 1 
disse havne til andre medlemssta- I 
ter I 
59 
3. Disse salgssteders samlede salg af afgiftsfrie varer til passagerer, der 
sejler til andre medlemsstater 
Berørte varer4 1992 1993 
Alkoholholdige drikkevarer 
Tobak 
Parfume og toiletvand 
Andre varer 
lait 
4. Antal salgssteder og forhandlere 
1992 1993 
Antal salgssteder 
Antal forhandlere 
* 
* * 
60 
BILAG 5 
DE FORSKELLIGE MEDLEMSSTATERS 
FORHANDLERKONTROLSYSTEMER IFØLGE SVARENE PA 
KOMMISSIONENS SPØRGESKEMAER 
61 

DE FORSKELLIGE MEDLEMSSTATERS 
FORHANDLERKONTROLSYSTEMER IFØLGE SVARENE PA 
KOMMISSIONENS SPØRGESKEMAER 
INDLEDNING 
Det første skridt i Kommissionens initiativer var udarbejdelsen af et spørgeskema om anven­
delsen af forhandlerkontrolsystemet og fremsendelse af spørgeskemaet til medlemsstaterne og 
brancheorganisationerne. 
Medlemsstaternes besvarelser af spørgeskemaet blev drøftet og uddybet på mødet den 28. juni 
1993 i ad-hoc arbejdsgruppen vedrørende afgiftsfrit salg. 
I nedenstående redegørelse søges såvel medlemsstaternes besvarelser af spørgeskemaet som 
disses uddybende bemærkninger til svarene på nævnte møde sammenfattet. 
Kriterierne herfor er de retningslinjer, der er aftalt mellem medlemsstaterne vedrørende kontrol 
med det afgiftsfrie salg i Fællesskabet på Rådets (ECOFIN) møde den 14. december 1992. 
Af et uddrag af disse retningslinjer fremgår det, hvad "forhandlerkontrollen" går ud på: 
"Den enkelte forhandler må til individuelle rejsende inden for Fællesskabet kun sælge varer, 
der ikke overstiger det maksimumbeløb (eller den maksimummængde), som er tilladt i henhold 
til de pågældende direktiver. 
Salg ud over disse tærskler er moms- og/eller punktafgiftspligtigt. 
For at sikre, at dette princip overholdes, skal medlemsstaterne indføre en ordning, hvorefter 
forhandlernes salg til individuelle købere ikke må overstige disse grænser". 
Heraf følger, at forhandlerkontrolsystemet som sådant omfatter to former for kontrol, nemhg 
forhandlerens egen kontrol og myndighedernes kontrol af, om forhandlerens system fungerer 
korrekt. 
63 
KAPITEL 1 
SALG I LUFTHAVNE 
Afsnit 1. Kontrol foretaget af forhandlerne selv 
Rådet har opstillet principper, som skal overholdes af medlemsstaterne for at sikre det 
minimum, der kræves for at gennemføre en passende kontrol. 
Forhandlerne er ansvarlige for, at de i de pågældende direktiver fastsatte værdi- og mængde­
grænser for det afgiftsfrie salg til rejsende inden for Fællesskabet ikke overskrides. På grund af 
den særlige karakter af de punktafgiftspligtige varer, der især er tale om på dette område, har 
Rådet besluttet at præcisere, hvorledes sådanne køb kan kontrolleres. 
Almindelig beskrivelse af medlemsstaternes forhandlerkontrolsystemer 
• To medlemsstater (DE og LU) anvender kun forhandlerkontrolsystemet på punktafgifts­
området. Der kan ikke købes momsfrie varer. 
• I elleye af de tolv medlemsstater bygger forhandlerkontrolsystemet på et boardingkort eller 
tilsvarende dokument, som passagererne skal fremvise i butikken. 
• Såfremt det umiddelbare bestemmelsessted er beliggende i en anden medlemsstat, skal for­
handleren begrænse salget til de relevante mængde- og værdigrænser. 
f Når der er foretaget et salg, stemples boardingkortet af forhandleren for at undgå gentagne 
køb (køb af de samme varer på det samme salgssted) og flere køb (køb af de samme varer på 
flere salgssteder). 
• Men medlemsstaterne anvender forskellige fremgangsmåder. 
• I de fleste af medlemsstaterne angiver stemplet på boardingkortet alene, at der er sket et 
afgiftsfrit salg. 
• I én medlemsstat (PT) fremgår mængden og værdien af de solgte varer af den udstedte 
kassebon. Denne hæftes sammen med boardingkortet, således at de efterfølgende forhand­
lere kan kontrollere, om der er mulighed for yderligere køb. 
• I tre medlemsstater (DE, EL og IT) viser en påtegning på boardingkortet eller et 
tilsvarende dokument værdien og/eller mængden af de solgte varer. 
• I ovennævnte tre medlemsstater er der én medlemsstat (DE), som skelner mellem de 
forskellige varer (cigaretter, stærke alkoholholdige drikkevarer, vin, andre varer). 
• Én medlemsstat (NL) mener ikke, at der er behov for særlige foranstaltninger ud over den 
almindelige kontrolmekanisme for at kontrollere gentagne og flere salg. 
Nederlandene er ikke overbevist om, at et stempel på boardingkortet vil gøre 
kontrolsystemet mere effektivt. 
Der gives tre grunde til ikke at benytte boardingkortet som kontrolsystem: 
64 
1. Undertiden anvendes boardingkortet ikke længere ved ombordstigningen. 
2. Påtegningen af boardingkortet øger blot forretningernes administrative byrde og giver 
ikke et mere effektivt kontrolsystem. 
3. Erfaringen viser, at der i praksis sjældent sker gentagne salg i lufthavne. 
Da det ikke er anset for hensigtsmæssigt at anvende boardingkortet, har Nederlandene 
indført kontrol i form af samlede opgørelser, dvs. et kontrolsystem der sikrer, at de samlede 
mængde- og værdigrænser pr. flyvning ikke overskrides. Nederlandene fokuserer med 
andre ord på de ansvarlige myndigheders kontrol af forhandlerne (se afsnit 2). 
• Ingen medlemsstat har oplyst, hvad den gør for at undgå yderligere salg til 
transitpassagerer, dvs. passagerer, som allerede har købt varer om bord på flyet på den 
første del af en flyrejse inden for Fællesskabet eller i flyets oprindelige afgangslufthavn. 
• Der er ej heller nogen medlemsstat, der anvender boardingkortet i forbindelse med efter­
følgende kontrol. 
Konklusion 
På grundlag af medlemsstaternes svar på spørgeskemaet, drøftelserne og medlemsstaternes 
uddybende kommentarer i ad-hoc arbejdsgruppen om afgiftsfrit salg kan der drages følgende 
konklusion. 
11 af 12 medlemsstater er af den overbevisning, at stempling af boardingkortet skal være det 
mindsteniveau, der skal kræves af forhandlerkontrollen. 
Nederlandenes holdning synes ikke at være tilfredsstillende. Samlede opgørelser som eneste 
alternativ til stempling af boardingkortet opfylder ikke behovet for en kontrol med de indivi­
duelle afgiftsfrie køb. 
Selv om påtegning af boardingkortet ikke er obligatorisk, hedder det i retningslinjerne, at 
medlemsstaterne "skal indføre en ordning, hvorefter forhandlernes salg til individuelle købere 
ikke må overstige disse grænser", og at der herudover kan foretages en samlet opgørelse. 
Derfor kan systemet med samlede opgørelser ikke erstatte medlemsstaternes forpligtelse til at 
indføre et system, der forhindrer gentagne og flere salg til individuelle købere ud over de i 
fællesskabslovgivningen fastsatte grænser. 
Flertallet af medlemsstater finder ikke, at stempling af boardingkortet giver tilstrækkelige kon­
trolmuligheder, medmindre de solgte varers værdi og mængde fremgår af en påtegning på 
boardingkortet. En sådan påtegning anvendes allerede i Grækenland og Italien, mens det i 
Tyskland anføres, hvilken kategori de solgte punktafgiftspligtige varer tilhører. 
Det er givet, at et forhandlerkontrolsystem, som begrænser sig til et enkelt stempel på 
boardingkortet, har sine svagheder. Stemplerne viser, at der er købt "noget", men ikke hvor 
meget og til hvilken pris. 
Men disse medlemsstater understreger, at et strengere kontrolsystem end et "mindsteniveau 
for forhandlerkontrol" kun kan accepteres, såfremt det anvendes på samme måde i alle med-
65 
lemsstater. 
Er dette ikke tilfældet, vil der opstå klager om konkurrencefordrejning. 
Afsnit 2. De nationale myndigheders kontrol af forhandlerne og 
følgerne for forhandleren, såfremt reglerne ikke 
overholdes 
Almindelig beskrivelse af de nationale myndigheders kontrol af forhandlerne 
• Samtlige medlemsstater anvender egentlig de samme kontrolprocedurer, men de tillægger 
disse forskellig vægt. Kontrollen fokuserer som regel på den erhvervsdrivendes bogføring. I 
visse medlemsstater bygger kontrollen på et edb-bogføringsprogram i de afgiftsfrie butikker. 
Generelt foretages der også inspektion på stedet og (mere eller mindre regelmæssige) stik­
prøveundersøgelser (hos forhandlerne og deres kunder). 
t Det fremgår, at forhandleren i de fleste medlemsstater er ansvarlig for betaling af moms eller 
andre afgifter samt bøder, der pålægges af de kompetente myndigheder. 
• I seks af de tolv medlemsstater er de afgiftsfrie butikker godkendte told- og/eller afgifts-
oplagsholdere. Derfor er de underkastet bestemte bogføringsregler, der som regel kræver 
mulighed for en opfølgning af varebevægelserne ind og ud af oplaget. 
• I Danmark skal alle forhandlere godkendes af myndighederne, hvilket indebærer, at de skal 
forpligte sig til at følge egnede bogføringsregler (salg og lager). 
• Samtlige medlemsstater har fastsat en eller anden form for straf i tilfælde af, at en forhandler 
ikke overholder forhandlerkontrolreglerne. I ni af de tolv medlemsstater kan koncessions­
indehaverens tilladelse inddrages (midlertidigt eller endeligt) i tilfælde af groft og/eller vedva­
rende misbrug. I Grækenland kan salg til personer, der ikke har ret til at købe afgiftsfrit (f.eks. 
besætningsmedlemmer) medføre retsforfølgning på grundlag af bestemmelserne om smugleri. 
• Kontrollens regelmæssighed svinger mellem ugentlig kontrol og undtagelsesvis kontrol. Myn­
dighederne i de fleste af medlemsstaterne gennemfører regelmæssigt månedlig kontrol 
suppleret med yderligere kontrol, når det skønnes nødvendigt. 
• I syv af de tolv medlemsstater anvendes et system med samlede opgørelser for at fa et indtryk 
af, om forhandlerne i almindelighed overholder betingelserne for afgiftsfrit salg eller ej, eller -
med andre ord - for at sikre, at det samlede salg af punktafgiftspligtige varer ikke overstiger 
den samlede mængde, der efter reglerne kan sælges i forbindelse med en bestemt flyvning, og 
for at beregne forhandlerens skyldige moms på det overskydende salg. Der er bemærkel­
sesværdige forskelle mellem disse systemer. De bygger på daglige eller månedlige salgsop-
gørelser, de indeholder en række oplysninger (eventuelt: dato, flynummer, kode, mængde og 
værdi af de varer, der leveres til hver enkelt passager), de forelægges automatisk myndig­
hederne via et edb-net eller udleveres manuelt. I Italien er et kontrolsystem med samlede 
opgørelser stadig under overvejelse. 
66 
KAPITEL 2 
SALG OM BORD PA FLY 
Afsnit 1. Kontrol foretaget af forhandlerne selv 
Almindelig beskrivelse af medlemsstaternes forhandlerkontrolsystemer 
• Medlemsstaterne anvender som regel ikke boardingkortet eller tilsvarende dokumenter til at 
kontrollere salget om bord på fly. Ifølge medlemsstaterne er det navnlig en følge af, at 
passagererne i de fleste tilfælde ikke er i besiddelse af det længere, når de er kommet om bord, 
og at de fleste luftfartsselskaber ikke mener, at det kan betale sig at indføre et egnet 
kontrolkort (et vouchersystem), som skal opbevares af passagererne under hele rejsen. 
• Trods den manglende anvendelse af boardingkortet eller andre dokumenter som f.eks. en 
voucher understreger medlemsstaterne, at de trufne foranstaltninger efter deres opfattelse er 
tilstrækkelige til at undgå uberettiget salg om bord på fly. 
Der er tale om følgende foranstaltninger: 
• grænsernes overholdelse sikres gennem instrukser til besætningen og foldere om bord på 
flyet, som gør passagererne opmærksom på de relevante grænser (f.eks. ES, IRL, IT, NL, 
PTogUK), 
• der udarbejdes salgslister for hver enkelt rejse, eller salgene registreres på en PC'er med 
angivelse af navnene og/eller pladsnumre for de passagerer, der har købt afgiftsfrie varer 
(f.eks. FR og UK), 
• eller de aftalte grænser håndhæves gennem et system med forudgående bestillinger. Hvis 
passageren i forvejen har bestilt varer, afstemples passagerens boardingkort, når denne får 
det udleveret, for at forhindre passageren i at købe afgiftsfrit både om bord på flyet og i 
lufthavnen. 
$ Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt medlemsstaterne anvender et kontrolsystem, der 
forbinder salget om bord med salg i afgiftsfrie butikker i lufthavnen, kan der siges følgende: 
Mangelen på en sådan kontrolforbindelse som følge af manglende koordinering mellem salg i 
lufthavnen og salg om bord gør det muligt, at de aftalte grænser faktisk overholdes for de 
enkelte afgiftsfrie salgssteder, men ikke pr. rejse. 
Det ses, at medlemsstaterne ikke anvender et forhandlerkontrolsystem, der sætter salget i 
lufthavnen i forbindelse med salget om bord på flyet, og at de således ikke har truffet 
foranstaltninger til at forhindre flere salg (først i lufthavnen, derefter om bord). 
Undtagelsen, der bekræfter reglen, er Danmark, hvor charterselskaberne har et forudbe-
stillingssystem (boardingkortet stemples, førend varerne leveres om bord). 
Endvidere finder medlemsstaterne, at et forhandlerkontrolsystem, der forbinder salget i luft­
havnen med salget om bord, er overflødigt i betragtning af den begrænsede risiko (f.eks. kan 
flyene kun lastes med begrænsede mængder afgiftsfrie varer, omsætningen ved salg om bord 
67 
på flyene er forholdsvis lav, der er tidsmæssige begrænsninger) og de praktiske økonomiske og 
administrative vanskeligheder, der vil være forbundet med indførelsen af et sådant kon­
trolsystem. 
Medlemsstaterne erklærer, at de kan leve med et system, der sikrer overholdelse af værdi- og 
mængdegrænserne i forbindelse med det faktiske salg om bord på fly. 
• I overensstemmelse med fællesskabsreglerne tillader medlemsstaterne - i det mindste 
principielt - ikke salg af afgiftsfrie varer til besætninger på fly, der flyver inden for 
Fællesskabet. 
Konklusion 
Alle medlemsstater henstiller til deres nationale luftfartsselskaber, at de overholder grænserne, 
også selv om der ikke er noget kontrolsystem. 
De fleste medlemsstater finder, at de særlige forhold omkring det afgiftsfrie salg om bord på 
fly overflødiggør anvendelsen af et boardingkort eller en voucher. Der ligger som regel 
praktiske overvejelser til grund for denne tankegang. Men det må ikke desto mindre 
understreges, at det endelige resultat synes at være en svagere kontrolmekanisme for det 
afgiftsfrie salg om bord end for det afgiftsfrie salg i lufthavnene, og at den manglende 
forbindelse mellem salgsstederne udgør yderligere et svagt punkt. 
Medlemsstaterne finder, at salg om bord på fly ud over de tilladte grænser har mindre 
betydning end en overskridelse af grænserne i lufthavnene ud fra den betragtning, at flyene kun 
kan rumme begrænsede mængder af varer, og at der kun er begrænset tid til rådighed til at 
foretage køb. 
Der er ikke truffet særlige foranstaltninger til at forhindre salg ud over grænserne i de tilfælde, 
hvor en passager allerede har foretaget indkøb i lufthavnen (flere køb). 
Med undtage af én medlemsstat findes der således ikke noget forhandlerkontrolsystem, der 
forbinder salg om bord med salg i lufthavnen. 
Nogle medlemsstater finder, at det vil være nyttigt med et kontrolsystem, der forbinder salget 
om bord med salget i lufthavnen, men at det ikke kan betale sig i betragtning af den ringe 
risiko, der er tale om, og de administrative vanskeligheder, et sådant system ville medføre. 
Afsnit 2. De nationale myndigheders kontrol af forhandlerne og 
følgerne for forhandleren, såfremt reglerne ikke 
overholdes 
Almindelig beskrivelse af de nationale myndigheders kontrol af forhandlerne 
Systemet for kontrol af forhandlerne om bord på fly er grundlæggende det samme som for salg 
i lufthavnene (fokusering på bogføring, status som godkendt told-/afgiftsoplag, 
stikprøvekontrol og efterfølgende kontrol, anvendelse af system med samlede opgørelser 
osv.). Det er som regel luftfartsselskabet, der hæfter for betaling af afgifterne af overskydende 
salg. 
68 
I Grækenland er kontrollen baseret på en sammenligning af to kartotekskort, der udfyldes af 
luftfartsselskabet, dvs. først et kort med angivelse af de varer, der transporteres med fly 
(beskrivelse af varerne, kode, antal og pris pr. vare) og derefter et tilsvarende kort, som 
udfyldes, efter at flyet er vendt hjem, og hvoraf det fremgår, hvor meget der er solgt på rejsen. 
Kortet viser, hvor mange varer der var til rådighed ved afgangen, og hvor mange der er tilbage 
ved hjemkomsten. 
I Spanien bygger kontrollen på luftfartsselskabernes bogføring, hvori der skelnes mellem de 
forskellige typer indkomst (hvilket gør det muligt at holde salg om bord adskilt fra salg i 
lufthavnene). Overholdes grænserne ikke, ikendes forhandleren en bøde. 
I Frankrig skal forhandleren til støtte for sin bogføring gemme det kort, der udstedes ved 
lastningen af varerne, og som viser ruteplanen, samt de lister over varer solgt afgiftsfrit, som 
udarbejdes for hver enkelt rejse. Disse lister indeholder navnene på de passagerer, der har købt 
afgiftsfrit. 
I Irland kan luftfartsselskabets leverandør af afgiftsfrie varer og selve luftfartsselskabet 
straffes, herunder fratages retten til at opmagasinere/sælge afgiftsfrie varer. 
I Luxembourg sælger intet luftfartsselskab på afgange fra Luxembourg til et andet sted inden 
for Fællesskabet afgiftsfrie varer på flyet. 
De fleste medlemsstater har truffet passende lagerkontrolforanstaltninger. I Nederlandene er 
kontrollen centreret om leverandørfirmaerne, som ikke må tage flere varer ud af lageret, end 
den rette køberadfærd berettiger til. 
I Italien (ligesom i EL og NL) kontrollerer myndighederne forhandlerne efterfølgende på 
grundlag af samlede opgørelser. Dette system gør det muligt at fastslå, hvor meget der er solgt 
i alt om bord på fly, mens mængden pr. passager ikke underkastes egentlig kontrol. 
69 
KAPITEL 3 
SALG OM BORD PA FÆRGER 
Afsnit 1. Kontrol foretaget af forhandlerne selv 
Da Rådet vedtog retningslinjerne for kontrol med det afgiftsfrie salg om bord på færger, lagde 
det særlig vægt på to forhold: 
• der er større fare for misbrug end ved salg om bord på fly, idet passagererne har bedre tid 
til de afgiftsfrie køb om bord på færger; 
• kontrollen bør baseres på bilaterale ordninger mellem medlemsstaterne. 
Almindelig beskrivelse af medlemsstaternes forhandlerkontrolsystem 
• Generelt afviger kontrolsystemet om bord på færger ikke meget fra det system, der anvendes i 
de afgiftsfrie butikker i lufthavnene. 
I modsætning til salg i lufthavnene, hvor selve boardingkortet stemples, når der er sket salg, 
sker det oftere om bord på færger, at der ud over boardingkortet eller et tilsvarende 
rejsedokument udstedes en særskilt "voucher" (f.eks. et købepas til afgiftsfrie køb) med 
oplysmnger navnlig om mængdegrænserne. 
Voucheren påtegnes ved salget. Passageren kan ikke købe flere varer af samme kategori, 
medmindre denne på grundlag af kvitteringen for sit tidligere salg kan bevise, at grænsen ikke 
er nået endnu. 
Kontrolforanstaltningerne er ofte lempeligere for varer, der er underkastet værdigrænsen. 
• Ingen af medlemsstaterne anvender boardingkortet eller voucheren til efterfølgende kontrol. 
• I medlemsstater, som ikke anvender boardingkort eller tilsvarende dokumenter, f.eks. 
vouchere eller kuponer, håndhæves de aftalte grænser som regel ved instrukser til 
besætningerne og lagerkontrol. 
På korte ruter, der dog har mange etaper og passagerer (f.eks. Dover-Calais-overfarten), 
anvendes der kun sjældent vouchere. 
På Dover-Calais-ruten foretages kontrollen på salgsstedet kombineret med en efterfølgende 
opgørelse. 
Der anvendes ikke noget vouchersystem på grund af den begrænsede tid og den store 
passagertæthed. Der er indgået en aftale mellem myndighederne og forhandlerne for at undgå 
gentagne salg. Ved aftalen har forhandlerne givet tilsagn om ikke at sælge mere end tilladt. 
Bilaterale ordninger 
• For så vidt angår moms- og punktafgiftsfrit salg om bord på færger mellem medlemsstaterne 
skal de pågældende medlemsstater ifølge Rådets retningslinjer indføre bilaterale ordninger for 
at sikre passende kontrol på disse færgeruter. I overensstemmelse hermed er medlemsstaterne 
blevet spurgt, om de har indført bilaterale ordninger, og de er blevet anmodet om at beskrive 
det deri indeholdte forhandlerkontrolsystem. 
• Selv om flere medlemsstater svarede, at de var i færd med at forhandle om bilaterale 
ordninger, fremgik det, at der på tidspunktet for det andet møde i ad hoc-arbejdsgruppen 
vedrørende afgiftsfrit salg (afholdt den 19. september 1994), dvs. twe måneder efter det 
tidspunkt, hvor retningslinjerne blev aftalt, kun var underskrevet én udtrykkelig aftale. 
Endvidere omfatter denne eneste ordning, der er aftalt mellem Danmark og Tyskland, alene 
punktafgifterne og ikke momsaspekterne. Derfor udgør den ikke et passende eksempel til 
efterfølgelse ved vedtagelsen af andre ordninger. 
»På ovennævnte møde blev medlemsstaterne anmodet om at forelægge Kommissionen 
genparter af eventuelle udtrykkelige aftaler, således at Kommissionen kunne underrette de 
øvrige medlemsstater. 
Hidtil har Kommissionen ikke modtaget én eneste udtrykkelig aftale. 
Så vidt det er Kommissionen bekendt, har Det Forenede Kongeriges myndigheder ved udgan­
gen af juli 1994 fremsendt alene udkast til bilaterale ordninger til alle de medlemsstater, som 
Det Forenede Kongerige har færgeforbindelse til. 
Afsnit 2. De nationale myndigheders kontrol af forhandlerne og 
følgerne for forhandleren, såfremt reglerne ikke 
overholdes 
Almindelig beskrivelse af de nationale myndigheders kontrol af forhandlerne 
Systemet for kontrol af forhandlerne om bord på færger er grundlæggende det samme som for 
salg i lufthavnene (fokusering på bogføring, status som godkendt told-/afgiftsoplag, stikprøve­
kontrol og efterfølgende kontrol, anvendelse af system med samlede opgørelser osv.). Det er 
som regel færgeselskabet, der hæfter for betaling afgifterne af overskydende salg. 
I Grækenland udføres der hver måned eller lejlighedsvis (så ofte det skønnes nødvendigt) 
kontrol på grundlag af en samlet oversigt over salg pr. rejse, pr. produkt, pr. mængdeenhed og 
pr. værdienhed. Oversigten sammenholdes med de kasseboner, der udleveres af det afgiftsfrie 
salgssted til hver passager, og med antallet af passagerer. 
I Irland bygger kontrollen på detaljerede lageropgørelser, genparter af hver enkelt ordre, en 
månedlig oversigt over det samlede passagerantal og mængden af varer, der er solgt til passa­
gererne pr. produktkategori, samt lageropgørelser for hver produktkategori. 
I Nederlandene foretages der stikprøvekontrol under rejsen og på grundlag af oplysninger fra 
færgeselskabets administration. 
Portugal synes at være den eneste af de tolv medlemsstater, hvor denne transportform ikke har 
væsentlig betydning. 
I Det Forenede Kongerige anvender myndighederne de samme kontrolforanstaltninger på 
Dover-Calais-ruten som ved salg i lufthavnene og om bord på fly (herunder anvendelse af 
71 
samlede opgørelser). De øvrige selskabers arkiver og regnskaber kan til enhver tid 
kontrolleres. 
* * 
72 
BILAG 6 
DE ENKELTE MEDLEMSSTATERS 
FORHANDLERKONTROLSYSTEMER, SOM DISSE FREMSTAR 
IFØLGE KOMMISSIONENS UNDERSØGELSER PA STEDET 
73 
DE ENKELTE MEDLEMSSTATERS FORHANDLERKONTROL­
SYSTEMER, SOM DISSE FREMSTAR IFØLGE KOMMISSIONENS 
UNDERSØGELSER PA STEDET 
KAPITEL 1 
OVERSIGT 
Afsnit 1. Indledende bemærkninger 
I juli 1994 foretog kommissionstjenestemænd fra GD XXI inspektionsrejser til ni med­
lemsstater (BE, DK, DE, EL, ES, FR, IT, NL og UK) 
• for at supplere oplysningerne givet i besvarelserne af spørgeskemaerne og af de berørte 
internationale organisationer og 
• for at kontrollere, om de enkelte forhandlerkontrolsystemer fungerede. 
Derfor fokuserede undersøgelserne navnlig på de tekniske aspekter af den praktiske 
anvendelse af forhandlerkontrolsystemet. 
Disse inspektionsrejser omfattede som regel møder med de kompetente nationale 
myndigheder, lufthavns- eller havnemyndighederne, kontakter med lederne af afgiftsfrie 
butikker samt et besøg på stedet. 
Afsnit 2. Forskelle mellem de anvendte systemer 
De forskellige medlemsstater har naturligvis under en eller anden form indført et for­
handlerkontrolsystem. Men der er store forskelle mellem de anvendte systemer. Forskellene er 
i hovedtræk følgende: 
• Visse medlemsstater (f.eks. EL) tillader ikke salg ud over den afgiftsfrie ration (selv om der 
opkræves moms af det overskydende salg). Andre medlemsstater tillader salg ud over 
denne ration (ES, FR og NL), og opkræver moms heraf. 
• I visse medlemsstater tolereres det, at der findes afgiftsfrie og afgiftspligtige frrøfttøyr ved 
fliden flf føtøflnflen på bestemte salgsområder (ES, FR og IT). I andre medlemsstater 
tolereres dette ikke (EL). 
• Visse medlemsstater giver besætningsmedlemmer mulighed for at købe afgiftsfrie varer. 
Andre medlemsstater tillader ikke dette. I Nederlandene findes der et system med 
færdigpakkede varer, som alene gælder for besætningsmedlemmer. I Tyskland må kun 
besætningsmedlemmer fra ikke-tyske luftfartsselskaber købe afgiftsfrie varer. 
• I visse medlemsstater er der kun ét selskab, der driver afgiftsfrie butikker på landjorden 
(EL: lufthavne og havne og ES: lufthavne). I de fleste medlemsstater er der flere selskaber, 
som driver sådanne butikker. 
• I visse medlemsstater er de selskaber, der driver de afgiftsfrie butikker, statsejede eller 
74 
(delvis) statskontrollerede, mens de i andre medlemsstater udelukkende er private. 
• I visse medlemsstater er der udviklet egnede edb-programmer og -systemer (enten af 
forhandlerne eller af toldvæsenet) til sikring af, at det anvendte forhandlerkontrolsystem 
fungerer rigtigt. Andre medlemsstater sætter sin lid til "traditionelle" kontrolprocedurer. Er 
der installeret edb-systemer til brug for butikkerne, er disse systemer i visse lande forbundet 
med toldvæsenets netværk. I andre medlemsstater er dette ikke tilfældet. 
• Kun i de færreste medlemsstater er der forbindelse mellem salget i lufthavnen og i havnen 
og salget om bord på flyet eller færgen. I nogle medlemsstater er der dog i hvert fald en 
delvis forbindelse (DK og UK). 
• Kun i visse medlemsstater foretages der stikprøvekontrol. Én medlemsstat (NL) overlader 
det til en privat virksomhed at kontrollere kvalitetsstandarderne, holdningen til kunderne, 
informationen til passagererne og overholdelsen af de afgiftsfrie grænser. 
• Der synes at være store forskelle for så vidt angår sanktionerne, når grænserne for det 
afgiftsfrie salg og køb overskrides. 
Afsnit 3. Fælles problemer 
Forhandlerkontrolsystemet er baseret på, at forhandlerne udviser selvdisciplin, når de sælger. 
Det er klart, at denne (på en måde paradoksale) situation giver anledning til problemer, ikke 
mindst fordi omkostningerne ved at drive en afgiftsfri butik og præsentere luksusartiklerne på 
den af producenterne krævede måde er høje. 
Kontrollen omfatter som regel kun én forretning, således at det er muligt at foretage gentagne 
køb i andre forretninger. Endvidere er der sjældent nogen forbindelse mellem salget i de 
afgiftsfrie butikker og salget om bord på fly. Selve kontrolprocedurerne bygger på traditionelle 
metoder såsom tilsyn med godkendte toldoplag, lageroptælling (for at fa en oversigt over 
varerne i de afgiftsfrie butikker), kontrol af toldangivelser og registrering af salget om bord på 
fly. Alle disse procedurer finder i de fleste tilfælde sted efterfølgende. Der findes øjensynlig 
intet (eller næsten intet) reelt samlet kontrolsystem. 
Passagerer får som regel oplysninger om mængdegrænserne for køb af afgiftsfrie varer. De 
relevante oplysninger findes på opslag eller angives i prislisterne. I de fleste tilfælde er 
oplysningerne om værdigrænserne mindre klare eller endog ikke-eksisterende, eller de 
begrænser sig til en neutral tilkendegivelse af, at der er visse regler, der skal overholdelse, 
uden at sige noget om reglernes indhold. 
Den yderligere udvikling af denne sektor, som synes at finde sted her og der, tager ikke hensyn 
til de af Rådet fastsatte bestemmelser, som kun tager sigte på en midlertidig opretholdelse af 
de aktiviteter i de afgiftsfrie salgssteder, som eksisterede i 1993. 
Tværtimod 
• er der blevet indført nye former for afgiftsfrit salg (f.eks. særlige ordninger med salg af 
flybillet, hotelværelse og en "pakke" af afgiftsfrie varer, eller systemer med "færdigpakkede 
varer"), 
75 
• er nogle (allerede eksisterende) salgsarealer blevet udvidet, 
• har visse afgiftsfrie butikker udvidet vareudvalget (med el-artikler, radioapparater, tekstil­
varer af høj kvalitet osv.), og 
• er der eller er der planer om snart at åbne nye afgiftsfrie og afgiftspligtige butikker. 
For øjeblikket er det vanskeligt at fastslå, om denne udvikling blot viser den gradvise og 
nødvendige omstilling til en situation, hvor de afgiftsfrie butikker tilpasser og forbereder sig på 
en situation, hvor salget bliver afgiftsbelagt, eller om den tager sigte på at styrke de gældende 
forhold (sektorens økonomiske betydning, investeringer osv.). 
76 
KAPITEL 2 
RESULTATERNE AF BESØGENE I DE FORSKELLIGE 
MEDLEMSSTATER 
Afsnit 1. Belgien 
Indledende bemærkninger 
Inspektionsrejsen gik til Zaventem lufthavn i Bruxelles og Postende havn. Den omfattede 
møder med told- og skattemyndighederne, repræsentanter for "Brussels Airport Terminal 
Company", en stor privat virksomhed med afgiftsfrie butikker og luftfartsselskabet SABENA. 
Endvidere var der en demonstration af de kontrolprocedurer, der er gældende i Zaventem. Det 
skal bemærkes, at der på tidspunktet for inspektionsrejsen blev arbejdet med en udvidelse af 
lufthavnsområdet (herunder butiksområdet). 
Zaventem Lufthavn 
Kontrol foretaget af forhandlerne selv 
Forhandlerne stempler deres kunders flybillet uden nogen specifikation af købene. Ved kassen 
er der opstillet kurve, som viser de mængdegrænser, der skal overholdes. Prisskiltene i de 
afgiftsfrie butikker viser som regel prisen både med og uden afgifter. Således bliver kunden 
klar over, hvor meget denne skal betale i moms eller punktafgifter, såfremt værdigrænsen på 
90 ECU overskrides. 
Der må ikke sælges til besætningsmedlemmer, der flyver inden for Fællesskabet. Der findes 
imidlertid en særlig "besætningsbutik", der leverer til luftfartsselskaberne, og som ikke er 
under lufthavnsmyndighedernes kontrol. 
For så vidt angår salg om bord på fly skal de belgiske forhandlere have et godkendt told- og 
afgiftsoplag. Disse oplag kontrolleres nøje af toldmyndighederne. Om bord på flyene anvender 
SABENA et edb-system, som sikrer, at der beregnes belgisk moms af køb ud over værdi­
grænsen på 90 ECU. Således beregnes der belgisk moms, også selv om flyvningen er påbe­
gyndt i en anden medlemsstat. I brochurer angives prisen både med og uden afgifter. Toldvæ­
senet får udleveret en kopi af de kasseboner, der er udstedt for salget i flyene. Der er ingen 
forbindelse mellem salget om bord på flyet og salget i selve lufthavnen. 
De nationale myndigheders kontrol af forhandlerne 
For at opnå den - lovpligtige - tilladelse til at drive en afgiftsfri butik fra lufthavnsmyndig-
hederne skal forhandlerne have et godkendt told- (og afgifts-) oplag for hvert salgssted. 
Toldmyndighedernes kontrol af forhandleren udøves hovedsagelig af toldere, som har fået 
bemyndigelse hertil af momsmyndighederne. Momsvæsenets embedsmænd griber kun ind med 
intervaller på 3-5 år. Der foretages ingen samlet opgørelse til brug for kontrollen. I stedet 
bygger kontrollen på den enkelte forhandlers bogføring og den relevante tolddokumentation 
(fakturaer, kasseboner med angivelse af kundens flynummer, lister osv). Fra tid til anden 
foretager toldvæsenet stikprøveundersøgelser. 
77 
Særlige problemer, der blev rejst under besøget 
Ifølge oplysningerne fra de belgiske myndigheder havde der indtil besøgstidspunktet ikke 
været tale om større tilfælde af misbrug. Kun luftfartsselskaberne fra tredjelande synes at have 
problemer med at håndhæve grænserne, navnlig på den del af en flyvning fra og/eller til et 
tredjeland, der finder sted inden for Fællesskabet. 
Forhandlerne har planer om at indføre nye salgsformer som f.eks. "afhentningsordninger" 
(kunderne bestiller varerne, når de forlader landet, og får dem udleveret ved hjemkomsten) og 
afgiftspligtigt salg ved ankomsten. Repræsentanter for "Brussels Airport Terminal Company" 
og for en større privat virksomhed, der driver afgiftsfrie butikker, gjorde opmærksom på, at de 
stod for at omorganisere deres virksomhed for at tilpasse sig de nye forhandlerkontrolordnin­
ger (facadeændringer, ændring af salgsareal pr. produkt, produktspredning, nye salgsformer). 
Selv om der ikke foreligger nøjagtige tal for hver enkelt produkt og hver enkel distri­
butionskanal, lader det til, at omsætningen fra det afgiftsfrie salg - trods stigende 
passagertrafik - er faldet væsentligt siden indførelsen af "forhandlerkontrol". 
Ifølge forhandlerne har passagererne som regel kun ringe forståelse for, at der gælder 
begrænsninger på rejser inden for Fællesskabet, men ikke på rejser til og fra tredjelande. 
Endvidere blander de ofte disse begrænsninger sammen med de "TTC"-grænser, der gælder 
for tobaksvarer og alkoholholdige produkter i den belgiske vejtrafik. 
Havne og jernbanestationer 
Kun færgerne fra det belgiske færgeselskab (Régie Maritime Transport, dvs. Oostende Lines) 
kontrolleres af de belgiske myndigheder. De afgiftsfrie butikker drives af en privat virksomhed. 
Det vigtigste kontrolmiddel er boardingkortet. Der er planer om at forbedre kontrolproce­
durerne ved at indgå en egnet samarbejdsaftale med de britiske myndigheder. Under alle 
omstændigheder har mobile kontrolgrupper fundet ud af, at ordningerne med afgiftsfrit salg er 
blevet misbrugt i Oostende havn. 
78 
Afsnit 2. Danmark 
Indledende bemærkninger 
Inspektionsrejsen omfattede møder med embedsmænd fra Skatteministeriet i København og 
med toldmyndighederne i Københavns Lufthavn, besøg på stedet, uformelle kontakter med 
ejerne af afgiftsfrie butikker samt et møde med toldmyndighederne i Nykøbing og - i form af et 
besøg på stedet - en færgerejse fra Rødbvhavn i Danmark til Puttgarden i Tyskland. 
Evalueringen af denne færgerute bygger på oplysninger fra toldmyndighederne i Nykøbing 
(som har ansvaret for anvendelsen af forhandlerkontrolsystemet på færgen) og på erfaringer 
fra en færgerejse, der blev foretaget under besøget. En normal færgeoverfart varer som regel 
en time. De fleste passagerer synes at tage denne tur alene for at købe afgiftsfrie varer. Der er 
44 daglige afgange i hver retning. 
Københavns Lufthavn 
Kontrol foretaget af forhandlerne selv 
I det eneste afgiftsfrie salgssted i Københavns Lufthavn skal passagererne vise deres 
boardingkort ved kontrolskranken. Forhandleren stempler boardingkortet for at vise, at et salg 
har fundet sted. De solgte varers art angives ikke. For salg af varer, der er underkastet 
værdigrænsen, men overstiger denne, opkræver forhandlerne momsen, som anføres på kvitte­
ringen. Der er imidlertid ingen prisforskel for kunden. Kontrollen af salget er forbundet med 
kontrollen af salget om bord på charterfly, men kun for disse. I forbindelse med charter­
flyvninger fra Københavns Lufthavn anvendes et særligt forudbestillingssystem. Ifølge dette 
system leveres de afgiftsfrie varer om bord på flyet. Derfor er passagerens boardingkort 
allerede afstemplet, førend denne får udleveret de bestilte afgiftsfrie varer. 
De nationale myndigheders kontrol af forhandlerne 
Toldmyndighedernes kontrol af forhandleren omfatter ikke særlige stikprøveundersøgelser af 
de rejsendes indkøb. Men der foretages stikprøveundersøgelser af kassebonerne for at 
kontrollere, om individuelle passagerer har overskredet grænserne, og af besætningsmedlem­
mer, der kommer tilbage fra flyvninger inden for Fællesskabet (under hvilke der ikke må 
sælges afgiftsfrie varer). Der findes ikke noget system med samlede opgørelser. 
Særlige problemer, der blev rejst under besøget 
Blandt de emner, der blev drøftet på møderne, er der to, der bør fremhæves. Danmark har 
indgået en aftale med Sverige og Norge om at holde det afgiftsfrie salg inden for de grænser, 
der gælder ved indførsel til disse stater. SAS-ansatte har klaget over uredelig konkurrence fra 
tredjelande, der ikke vil overholde grænserne på den del af en flyvning fra tredjeland via 
Danmark til en anden medlemsstat, der foregår inden for Fællesskabet. 
79 
Færgen mellem Rødbyhavn (Danmark) og Puttgarden (Tyskland) 
Kontrol foretaget af forhandlerne selv og de nationale myndigheders kontrol af 
forhandlerne 
Når passagerne går om bord, modtager de et kontrolkort. På dette kort er der nævnt to typer 
varer (spiritus og tobak). I Danmark er kortet ikke dateret, mens dette er tilfældet i Tyskland. 
Dette kontrolkort bruges som følge af en mundtlig aftale mellem de to landes lokale 
myndigheder. I den afgiftsfrie butik om bord på færgen stemples kontrolkortet i den pågælden­
de rubrik, når der sælges alkoholholdige drikkevarer med en alkoholprocent på over 22% eller 
tobaksvarer. Det synes, som om grænserne pr. passager i almindelighed accepteres, selv om 
der ikke er truffet særlige foranstaltninger for at kontrollere salget af andre varer end spiritus 
og tobak. Fra tid til anden foretager toldmyndighederne stikprøvekontrol af kassebonerne. 
Det er meningen, at personer med bopæl i Danmark, som er væk i over 36 timer, på en 
toldformular, som de selv udfylder, skal angive, hvor meget de har købt ud over de gældende 
danske grænser. Der udfyldes kun et ret begrænset antal formularer af denne type. 
80 
Afsnit 3. Tyskland 
Indledende bemærkninger 
Inspektionsrejsen omfattede et besøg på stedet i Hamburg lufthavn (samt ligeledes kontakter 
med bestyrerne af de afgiftsfrie butikker) og et møde med tyske'embedsmænd på toldvæsenets 
kontor i Hamburg lufthavn. 
Kontrol foretaget af forhandlerne selv 
Forhandlernes egen kontrol fungerer som følger: Passageren skal vise sit boardingkort ved 
kassen. Kortet stemples. Stemplet er delt i fire dele (alkoholholdige drikkevarer, tobaksvarer, 
parfume og varer, der er underkastet særlige tyske punktafgifter). Forhandlerne laver en 
påtegning i den rigtige rubrik og slår flynummeret op på kasseapparatet. Der udstedes en 
særskilt bon pr. boardingkort. Da inspektionsrejsen fandt sted, stod de edb-programmer, der 
blev benyttet i butikkerne, netop for at blive ændret for at forhindre udstedelse af kasseboner 
for mængder, der overskrider grænserne (som i det græske system). 
Et særligt træk ved det tyske system er, at salget af varer (herunder varer, som er undergivet 
en mængdegrænser) til passagerer på rejser inden for Fællesskabet ikke altid er momsfritaget. 
Salg om bord på fly og færger er momsfritaget inden for værdi- og mængdegrænserne. Men 
priserne i lufthavnene er alligevel de samme for passagerer på rejser inden for Fællesskabet og 
for passagerer til tredjelande. Moms på salg til passagerer rejsende inden for Fællesskabet 
berigtiges af forhandleren på grundlag af kassebonerne, som indeholder oplysning om 
flynummeret. Der er ingen forbindelse mellem salget om bord og salget i lufthavnen. Det er 
tilladt at sælge til besætningsmedlemmerne på udenlandske fly, der foretager flyvninger inden 
for Fællesskabet. Catering-firmaerne står for dette salg. 
De nationale myndigheders kontrol af forhandlerne 
Toldmyndighedernes kontrol af forhandlerne omfatter ikke noget system med samlede 
opgørelser. Der foretages stikprøvekontrol af kassebonerne for at undersøge, om individuelle 
passagerer har overskredet grænserne. Der er ikke konstateret misbrug. I 1993 faldt det 
afgiftsfrie salg i Hamburg lufthavn betydeligt i forhold til 1992, selv om passagertrafikken 
voksede lidt. 
81 
Afsnit 4. Grækenland 
Indledende bemærkninger 
Inspektionsrejsen omfattede møder med toldembedsmænd (fra Finansministeriet) og med 
repræsentanter for "Hellenic Duty Free Sales" (HDFS), kontakter med forhandlerne og et 
besøg på stedet. HDFS er et statskontrolleret privat organ, som omfatter alle afgiftsfrie 
butikker i Grækenland undtagen én ved grænsen til (eks-) Jugoslavien. Der er i alt 22 
afgiftsfrie butikker i Grækenland, i lufthavne, havne og ved grænseovergange. Der sælges ikke 
afgiftsfrie varer om bord på krydstogtskibe inden for Grækenlands grænser. 
Kontrol foretaget af forhandlerne selv 
I Athens lufthavn anvender forhandlerne et edb-system, der skal hindre uberettiget salg. HDFS 
har udviklet systemet i samarbejde med afgiftsmyndighederne. Forhandlerne indkoder bestem­
melsesstedet, flynummeret og passagerens pladsnummer i kasseapparatet. Såfremt tærsklen 
(værdi- eller mængdegrænsen) overskrides, blokeres der for gentagne salg til samme kunde. 
Såfremt toldvæsenet ønsker det, kan det fra centralcomputeren få en daglig udskrift med 
oplysninger om alt salg. 
Da besætningsmedlemmer ikke har noget boardingkort, kan de ikke købe afgiftsfrie varer. 
Der er ingen forbindelse mellem salget i de afgiftsfrie butikker og salget om bord på fly. Dog 
kontrolleres sidstnævnte salg ved hjælp af detaljerede lister over de solgte varer. Ifølge de 
græske myndigheder er dette salg under alle omstændigheder ret begrænset (på grund af de 
tids- og pladsmæssige begrænsninger om bord på fly). 
Der anvendes en tilsvarende kontrolordning for så vidt angår salg om bord på færger (bortset 
fra krydstogter). 
De nationale myndigheders kontrol af forhandlerne 
Toldvæsenet gennemfører en detaljeret kontrol på månedsbasis. Afgiftskontrollen finder sted 
hver tredje eller fjerde måned. Punktafgifterne kontrolleres konstant af toldvæsenet på de 
godkendte toldoplag, hvor varerne sælges. 
Særlige problemer, der blev rejst under besøget 
Under møderne klagede ejerne af de afgiftsfrie butikker over de store investeringer, det har 
krævet at indføre ovennævnte edb-system. Passagererne har som regel kun ringe forståelse for 
nødvendigheden af salgsbegrænsninger og kontrol. Endvidere medfører kontrolprocedurerne, 
at der opstår flaskehalse ved kasserne. Dette har ført til et væsentligt fald i omsætningen i de 
afgiftsfrie butikker, selv om passagerantallet er steget. 
82 
Afsnit 5. Spanien 
Indledende bemærkninger 
Inspektionsrejsen til Spanien gik til lufthavnen i Palma de Mallorca over Barcelona lufthavn. 
Rejsen omfattede møder med repræsentanter for ALDEASA, den statskontrollerede private 
virksomhed, der har koncession på det afgiftsfrie salg i alle spanske lufthavne, med 
repræsentanter for et stort charterselskab, med lufthavns- og toldmyndighederne i Palma samt 
besøg på stedet i Palma og - kort - i Barcelona. 
Palma blev valgt som rejsemål, fordi det er en meget vigtig (navnlig charter-) lufthavn for 
ferietrafikken med ca. 12 millioner passagerer hvert år. Ca. 96% af det afgiftsfrie salg i denne 
lufthavn finder sted i lufthavnscentret. 
Palma de Mallorca 
Kontrol foretaget af forhandlerne selv 
Forhandlernes eget kontrolsystem fungerer som følger: Passagererne skal i den afgiftsfrie butik 
fremvise deres boardingkort, som stemples med gummistemplet for den virksomhed, der driver 
den afgiftsfrie butik. Forhandleren underretter kunderne om de gældende grænser. For så vidt 
angår mængdegrænserne er der opstillet særlige kurve ved kassen. Hver forhandler er tilsluttet 
et edb-net, der er forbundet med kasseapparaterne, og som blokerer for salg ud over de 
tilladte grænser til en passager. Dette system er imidlertid ikke forbundet med lufthavnsmyn-
dighedernes edb-system (det er de "normale" butikkers system). Der er ingen forbindelse 
mellem salget om bord på fly og i lufthavnen. 
Besætningsmedlemmer har ikke mulighed for at foretage afgiftsfrie indkøb. Om bord på fly 
kontrolleres salget ikke (bortset fra at der udarbejdes samlede lister). Der forelå ingen 
detaljerede oplysninger om det afgiftsfrie salg om bord på færger. 
De nationale myndigheders kontrol af forhandlerne 
Toldmyndighedernes kontrol af forhandleren bygger navnlig på de trufne told- og afgifts­
foranstaltninger (lageroptælling på det godkendte toldoplag, toldangivelser, lister over salget 
om bord på fly). Hvert år kontrolleres virksomhedens lagre omhyggeligt. Der foretages ikke 
særlige stikprøveundersøgelser. 
Særlige problemer, der blev rejst under besøget 
Ifølge forhandlerne og lufthavnsmyndighederne vil de ændringer, der træder i kraft i 1999, 
ikke påvirke omsætningen i de (til den tid ikke længere afgiftsfrie) butikker i lufthavnen, 
såfremt der udarbejdes en ny og hensigtsmæssig prispolitik, og såfremt fordelingen af 
fortjenesten mellem producenter, lufthavnsmyndigheder og forhandlere ændres. 
Der blev rejst nogle problemer på møderne med lufthavnsmyndighederne og forhandlerne: 
• De særlige ordninger (som navnlig tilbydes af visse charterselskaber), som omfatter salg af 
flybillet, hotelværelse og en "pakke" afgiftsfrie varer. Dette system vil skulle overvejes på 
ny med hensyn til de konkurrencefordrejende aspekter. 
83 
• De rejsende har som regel ringe forståelse for de pålagte begrænsninger. Ansatte i den 
afgiftsfrie butik finder det stadig vanskeligere at udføre deres arbejde. 
• Visse charterselskaber anvender stadig oftere de såkaldte forudbestillingssystemer (se afsnit 
2, Danmark). 
• Lufthavnen i Mallorca de Palma var på besøgstidspunktet under udvidelse og udvalget af 
varer solgt i afgiftsfrie butikker var blevet udvidet. 
Barcelona 
Besøget på stedet i Barcelonas lufthavn viste, at der stadig er vanskeligheder med at anvende 
forhandlerkontrolsystemet. I visse tilfælde bad forhandleren ikke om boardingkortet. Således 
var sondringen mellem den situation, hvor varerne blev solgt afgiftsfrit, og den, hvor varerne 
blev beskattet på normal vis, ikke altid klar, hverken for forhandleren eller for kunden. 
84 
Afsnit 6. Frankrig 
Indledende bemærkninger 
Inspektionsrejsen gik til Paris-Orlv-lufthavnen. Rejsen omfattede et møde med de franske told­
myndigheder, kontakter med ejerne af afgiftsfrie butikker og et besøg på stedet. 
Kontrol foretaget af forhandlerne selv 
For at købe afgiftsfrie varer skal passageren fremvise sit boardingkort, hvorefter forhandleren 
kontrollerer bestemmelsessted, flynummer og passagerens identitet. Men det lader ikke til, at 
passageren ved denne procedure forhindres i at foretage gentagne køb i andre af de forskellige 
afgiftsfrie butikker i Orly. Kasseapparaterne er ikke forbundet med en central computer. Salg 
til besætningsmedlemmer er hverken tilladt på fly inden for Fællesskabet eller på fly til tredje­
lande. 
De nationale myndigheders kontrol af forhandlerne 
De afgiftsfrie butikker i lufthavnen skal ansøge om tilladelse til at drive virksomhed. De får 
kun en sådan tilladelse, såfremt de indgår en aftale om at fungere som godkendt told- og 
afgiftsoplag. 
Toldmyndighederne får på anmodning udleveret en liste over det ugentlige salg pr. butik. Der 
gennemføres en form for revision hvert halve år. For så vidt angår punktafgifter gennemføres 
de sædvanlige foranstaltninger, der er fastsat i direktiv 92/12/EØF. Der foretages ingen særlig 
stikprøvekontrol. Der er ej heller nogen forbindelse mellem salget om bord på fly og salget i 
lufthavnen, hvilket ikke er noget større problem, da omsætningen om bord på fly er ret 
begrænset. 
86 
Afsnit 7. Italien 
Indledende bemærkninger 
Inspektionsrejsen gik til Milano-Linate-lufthavnen. Rejsen omfattede møder med de italienske 
toldmyndigheder, med repræsentanter for DUFRITAL s.p.a., som er en Schweiz-baseret virk­
somhed, der har koncession på det afgiftsfrie salg i lufthavnen, og med repræsentanter for 
ALITALIA s.p.a. samt et besøg på stedet. Den besøgte lufthavn, Linate, benyttes navnlig til 
forretningsrejser, hvilket forklarer, hvorfor en meget høj procentdel af det afgiftsfrie salg kan 
henføres til trafikken inden for Fællesskabet. I Italien er de afgiftsfrie butikker i almindelighed 
beliggende i havne og lufthavne. Der er åbnet afgiftspligtige butikker på jernbanestationer 
(Milano), og det overvejes at oprette sådanne butikker egnede steder langs motorvejene. 
Kontrol foretaget af forhandlerne selv 
Ejerne af afgiftsfrie butikker kontrollerer overholdelsen af mængdegrænserne for det afgiftsfrie 
salg direkte ved kasseapparaterne. Såfremt værdigrænsen for varer, der er underkastet denne 
grænse, overskrides, opkræver forhandlerne moms for alle varer. Kunden opdager det ikke, 
idet der ikke er nogen prisforskel. Ved afgiftsfrie køb i den afgiftsfrie butik stemples kundens 
boardingkort. Der er ingen forbindelse med salget om bord på fly. Besætningsmedlemmer på 
flyvninger inden for Fællesskabet eller fra tredjelande har ikke mulighed for at foretage 
afgiftsfrie indkøb. 
De nationale myndigheders kontrol af forhandlerne 
Toldmyndighederne har ret til at foretage stikprøvekontrol af passagerernes indkøb. Derfor er 
kvitteringen altid hæftet til posen med varer ved hjælp af tape. Kasseapparaterne i de afgiftsfrie 
butikker er direkte forbundet med en central computer, der gør det muligt for myndighederne 
til enhver tid at få en udskrift over transaktionerne. Under alle omstændigheder skal butikkerne 
hver aften udlevere en liste, der viser omsætningen og momsen for hver transaktion til 
myndighederne. Hvert andet år foretager myndighederne lageroptællinger for at få en 
detaljeret fortegnelse over varerne i de afgiftsfrie butikker. Dette betragtes også som værende 
tilstrækkeligt til (indirekte) at kontrollere salget om bord på fly. Ikke desto mindre sendes en 
liste over alle de afgiftsfrie salg, der har fundet sted om bord på flyene, til luftfartsselskabet i 
Rom, som da sørger for momsopkrævningen vedrørende den del af salget, der overstiger 
grænsen. 
Ifølge oplysningerne fra de italienske myndigheder anvendes det her beskrevne kontrolsystem 
på mere eller mindre samme måde i forbindelse med det afgiftsfrie salg om bord på færger. 
Særlige problemer, der blev rejst under besøget 
Som resultat af indførelsen af forhandlerkontrolsystemet er omsætningen af spiritus og 
cigaretter faldet betydeligt, mens parfumesalget er uændret. Passagererne har som regel ringe 
forståelse for begrænsningerne og klager over flaskehalsene ved kasserne. Forhandler-
kontrolsystemet anvendes forskelligt i de forskellige lufthavne i og uden for Italien, hvilket 
bekymrer de italienske forhandlere, som frygter konkurrencefordrejninger. Desuden er der 
trods Rådets bestemmelser, som tager sigte på en midlertidig opretholdelse af det afgiftsfrie 
salg, planer om nye afgiftsfrie butikker i Italien. 
86 
Afsnit 8. Nederlandene 
Indledende bemærkninger 
Inspektionsrejsen gik til Amsterdams Schipol-lufthavn. Rejsen omfattede møder med 
toldmyndighederne og lufthavnsmyndighederne, kontakter med forhandlere og et besøg på 
stedet. 
Kontrol foretaget af forhandlerne selv 
Forhandlerne benytter et edb-program, der er godkendt af toldvæsenet. Flynummeret og 
antallet af passagerer, der køber afgiftsfrie varer, skal registreres i kasseapparatet. Forhand­
lerne beder altid deres kunder om boardingkortet (men stempler det ikke). Begrænsningerne 
gælder alene passagerer til en lufthavn i en anden medlemsstat, ikke lufthavne i tredjelande. 
Derfor er det ikke tilladt (i hvert fald siden februar 1994) at sælge til besætningsmedlemmer på 
flyvninger inden for Fællesskabet, mens besætningsmedlemmer på flyvninger til og fra 
tredjelande kan forudbestille afgiftsfrie varer, som leveres om bord på flyet. Passagerer, som 
skal til en anden medlemsstat, kan købe afgiftsfrie varer inden for og ud over de gældende 
(værdi- og mængde-) grænser. Ved salg ud over grænserne opkræver forhandleren moms, 
uden at dette påvirker den pris, som passageren skal betale. 
Kasseapparaterne i de afgiftsfrie butikker er direkte forbundet med en central computer, som 
beregner momsen for de varer, der er solgt ud over grænsen. Den centrale computer laver 
derefter en udskrift over salget pr. flynummer. 
De nationale myndigheders kontrol af forhandlerne og følgerne for 
forhandleren, såfremt reglerne ikke overholdes 
Toldmyndighedernes kontrol af forhandleren begynder allerede, før denne får tilladelse til at 
have toldoplag, med en kontrol af gennemsigtigheden af forhandlerens bogføring og admini­
stration. To gange om året foretages der besøg på stedet, hvor toldvæsenet spørger (de 
ombordstigende) passagerer på en bestemt flyrejse, om de har købt afgiftsfrie varer, og hvad 
de har købt. Ifølge en oversigt fra 1993 overskrider gennemsnitligt ca. 7% af de adspurgte 
passagerer mængdegrænserne. Til tider forsøger toldere at foretage køb ud over de tilladte 
grænser, men ingen forhandler synes at overskride grænserne. 
Fire gange om året kontrollerer et privat firma (som handler på toldmyndighedernes vegne) 
kvalitetsstandarden, holdningen over for kunder, den information, der gives rejsende, og over­
holdelsen af de afgiftsfrie grænser. Endvidere foretages der en efterfølgende administrativ 
kontrol, hvor antallet af transaktioner pr. flyrejse og transaktionernes omfang sammenholdes 
med antallet af passagerer på et bestemt fly og omfanget af transaktioner pr. passager, der har 
ret til at købe afgiftsfrit. Hvis en forhandler misbruger sin ret til at sælge afgiftsfrie varer, vil 
dennes tilladelse blive trukket tilbage med den begrundelse, at forhandleren har misligholdt sin 
aftale med lufthavnsmyndighederne om overholdelse af lovgivningen pm afgiftsfrit salg. 
Særlige problemer, der blev rejst under besøget 
• For så vidt angår den manglende stempling af boardingkort i Nederlandene har 
lufthavnsmyndighederne påpeget, at deres undersøgelser af rejsendes indkøbsadfærd og 
praktisk erfaring synes at vise, at der sjældent foretages gentagne salg. Ifølge 
87 
lufthavnsmyndighederaes årlige undersøgelse af indkøbsmønstrene og -tallene er der -
generelt - ikke sket større ændringer i forhold til situationen før 1993. Men den samlede 
omsætning og omsætningen pr. passager har dog været faldende, selv om passagerantallet 
som helhed er vokset. Denne udvikling hævdes at være en følge af indførelsen af 
forhandlerkontrolsystemet. 
For visse fly, der ankommer fra andre medlemsstater, har toldmyndighederne haft 
problemer med salg ud over mængdegrænserne. 
Ifølge forhandlerne har de rejsende som regel ringe forståelse for, at der er begrænsninger 
ved rejser inden for Fællesskabet, men ikke ved rejse til og fra tredjelande. 
88 
Afsnit 9. Det forenede Kongerige (og den franske kanalkyst) 
Indledende bemærkninger 
Inspektionsrejsen vedrørte kanaloverfarten med færge fra Caiais til Dover og med jetfoil fra 
Ramsgate til Postende. Rejsen omfattede flere møder med toldmyndighederne i Dover og 
Caiais, med ejere af afgiftsfrie butikker og med erhvervslivet. Der blev foretaget besøg på 
stedet i de afgiftsfrie butikker ved hydrofoii-havnen, i terminalen til Kanal-tunnelen, i Jetfoil 
Duty Free Shop, på Caiais-Dover-færgen og på Ramsgate-Oostende-jetfoilen. 
Caiais (Frankrig) 
Kontrol foretaget af forhandlerne selv 
Undtagen på Calais-Dover-overfarten bygger forhandlerkontrolsystemet på et vouchersystem, 
som indeholder oplysninger om mængdegrænserne. Voucheren påtegnes på salgstidspunktet. 
Der må ikke sælges flere varer af samme kategori, medmindre passageren på grundlag af 
kvitteringen for sit tidligere køb kan bevise, at grænsen endnu ikke er nået. 
På Dover-Calais-overfarten anvendes ikke noget vouchersystem på grund af den begrænsede 
tid og det store antal passagerer (ca. 16 millioner passagerer om året). I modsætning til de 
områder, hvor vouchere anvendes, er der her indført et kontrolsystem på grundlag af samlede 
opgørelser. Endvidere skal kassereren på hvert salgssted kontrollere, om grænserne for 
afgiftsfrie køb er overskredet. På de to færger på denne rute er der afgiftsfrie butikker, som 
drives af et datterselskab til det franske SNCF og kontrolleres af de franske myndigheder. 
Besætningsmedlemmer må ikke foretage afgiftsfrie indkøb. 
I hydrofoii-havnen er der afgiftsfrie butikker, som er godkendt og kontrolleret af de franske 
myndigheder. Boardingkortet stemples ved hvert salg. Forhandlerkontrolsystemet i havnen 
(under fransk tilsyn) og om bord på hydrofoilen (som drives med tilladelse fra Det forenede 
Kongeriges myndigheder og under disses kontrol) er ikke forbundet, men der er en officiel 
anmodning om en bilateral aftale undervejs fra britisk side. 
På tidspunktet for besøget stod de irsk drevne afgiftsfrie butikker i Kanal-tunnelens terminal 
(for passager- og godstrafik) for at indføre et nyt forhandlerkontrolsystem, hvis endelige 
udformning endnu ikke var helt klar. 
Dover og Ramsgate (Det Forenede Kongerige) 
Kontrol foretaget af forhandlerne selv 
For så vidt angår forhandlernes egne kontrolordninger findes der to typer i Det forenede 
Kongerige: 
1. For det første kan der anvendes vouchere, hvilket er tilfældet for alle færgeruter (bortset 
fra Dover-Calais-færgen, men inklusive hydrofoil-ruten mellem Dover og Caiais). 
Vouchersystemet fungerer således: I check-in hallen får hver passager udleveret en billet 
og en særskilt voucher (et afgiftsfrit 'Shopping Pass'). Voucheren er forsynet med 
farvekoder og indeholder oplysninger om rejsedato og om, hvor meget der må 
89 
medbringes afgiftsfrit (forhandlerne benytter det også ofte i markedsføringen). 
Voucheren krydses af på salgstidspunktet, og kunden kan kun købe yderligere varer af 
samme kategori, såfremt denne på grundlag af kvitteringen for sine tidligere indkøb kan 
bevise, at grænsen endnu ikke er nået. I havnen, hvorfra hydrofoilen afgår, findes der 
også en afgiftsfri butik. Køb foretaget i denne butik skrives på en voucher, og om bord 
på hydrofoilen kan der derefter kun købes det, som er tilbage af rationen. Således er der 
etableret en kontrolforbindelse mellem salget i havnen og om bord på hydrofoilen. 
2. For det andet kan forhandlerkontrollen bygge på "gentlemen's agreements" mellem 
forhandlerne og toldmyndighederne samt på traditionelle kontrolmetoder. Grunden til at 
denne fremgangsmåde er valgt på Dover-Calais-færger er det store antal rejsende (ca. 16 
millioner om året), som kun er kort tid om bord, og fordi det ikke giver mening at 
benytte et vouchersystem på denne rute, da kun ca. 30% af passagererne udnytter deres 
ration (hvilket betyder, at 70% af de udstedte vouchere kunne bringes i fri cirkulation på 
en slags "sortbørs" eller blive kastet bort og samlet op igen). Der oplyses tydeligt om de 
gældende grænser. Kontrollen udøves af kassereren, som vil afkræve (et vist antal 
kunder/passagerer for dette særlige salg) dokumentation, såfremt grænsen for det 
afgiftsfrie salg nås tre gange eller mere. Endvidere har forhandleren, forhandlerens 
konkurrenter og toldvæsenet placeret inspektører ved kasserne for at påse, at systemet 
fungerer, som det skal. 
Det er ikke tilladt at sælge til besætningsmedlemmer. Salg ud over værdigrænsen på 90 ECU 
er muligt. I så fald opkræver forhandleren momsen, uden at dette påvirker den pris, passageren 
skal betale. Det Forenede Kongeriges færgeselskaber er momsregistreret i Frankrig (gennem 
en filial eller en fiskal repræsentant) med henblik på momsafregning for salg på færgeafgange 
fra Caiais til Dover, idet varerne anses for at være leveret i den medlemsstat, i hvilken 
transporten begynder. Franske færgeselskaber er ikke momsregistrerede i Det Forenede 
Kongerige og foretager ikke momsafregning for salg på hjemturen (Dover-Calais). Dette er et 
emne, som for tiden drøftes mellem de franske og britiske myndigheder. Ca. 50% af den 
opkrævede moms på ud- og hjemturen betales til de franske myndigheder. 
I EUROTUNNEL'S afgiftsfrie butikker udstedes der ikke nogen vouchere. I stedet er der aftalt 
et system med samlede opgørelser (men på det pågældende tidspunkt blev der ikke foretaget 
nogen revision, idet tunnelen endnu ikke var helt i drift). For så vidt angår det afgiftsfrie salg i 
havnene anvendes der et vouchersystem og et forhandlerkontrolsystem, som forbinder salget i 
havnen med salget om bord på skibene (hydrofoil, jetfoil). 
De nationale myndigheders kontrol af forhandlerne 
For så vidt angår myndighedernes kontrol af forhandlerne anvendes der alene et system med 
samlede opgørelser på ruter, hvor der ikke anvendes vouchere, dvs. Dover-Caiais. Forhand­
lerne skal forelægge myndighederne månedlige statistikker vedrørende salg pr. varekategori og 
antallet af passagerer. På ruter, hvor der anvendes vouchere, anvendes et af toldvæsenet 
indført revisionssystem. Toldmyndighederne gennemførte i juni 1993 en generel undersøgelse 
og evaluering af det anvendte forhandlerkontrolsystem. Konklusionen var, at der ikke kunne 
konstateres svig, unddragelse eller misbrug af nogen betydning. Tværtimod synes forhandlerne 
at være meget omhyggelige med at overholde grænserne. 
90 

BILAG 7 
RESULTATER AF DEN STATISTISKE UNDERSØGELSE AF 
MEDLEMSSTATERNES SVAR PA DE UDSENDTE 
SPØRGESKEMAER 
Q« 
RESULTATER AF DEN STATISTISKE UNDERSØGELSE AF 
MEDLEMSSTATERNES SVAR PA DE UDSENDTE 
SPØRGESKEMAER 
INDLEDNING 
Kommissionen har anmodet medlemsstaterne om statistiske oplysninger vedrørende det 
afgiftsfrie salg. Ni af medlemsstaterne (BE, DK, EL, ES, FR, IRL, NL, PT og UK) har 
besvaret brevet med de fire skemaer (se bilag 4), der skulle udfyldes med oplysninger om: 
• antal passagerer, 
• omsætning af afgiftsfrie varer (med en sondring mellem de forskellige varekategorier: 
alkoholholdige drikkevarer, tobak, parfume og toiletvand, andre varer), 
• antal salgssteder, 
• antal forhandlere og, hvis det giver mening, 
• salgsstedernes samlede butiksareal. 
Skemaerne vedrører henholdsvis: 
1. Det afgiftsfrie salg i lufthavne (totalt salg og salg til rejsende inden for Fællesskabet). 
2. Det afgiftsfrie salg om bord på fly (på afgange inden for Fællesskabet betjent af 
flyselskaber, som har etableret hjemstedet for deres virksomhed i 
afgangsmedlemsstaten). 
3. Det afgiftsfrie salg om bord på færger (ruter inden for Fællesskabet betjent af 
færgeselskaber, som har etableret hjemstedet for deres virksomhed i afgangsmedlemssta­
ten). 
4. Det afgiftsfrie salg i havne (til passagerer, der rejser til en anden medlemsstat). Da kun 
én medlemsstat har været i stand til at bidrage med komplette tal over disse salg, er 
tallene herfor ikke underkastet en nærmere analyse. 
De øvrige medlemsstater har erklæret, at de for øjeblikket ikke kan bidrage med disse 
oplysninger. 
I følgende økonomiske analyse af de statistiske oplysninger er det tilstræbt 
• nærmere at undersøge den påstand (som ofte blev fremført af forhandlere og branche­
foreninger under besøgene i de forskellige medlemsstater), at indførelsen af forhandler-
kontrolsystemet har medført et brat fald i det omhandlede afgiftsfrie salg, 
• at finde ud af, om der kan spores en bestemt tendens i salgsudviklingen efter indførelsen af 
forhandlerkontrolsystemet, og i givet fald hvilken, 
93 
• at få en ide om, hvorvidt tendensen eventuelt er forskellig for de forskellige regioner og 
salgssteder (lufthavne, færger og fly), og 
• at finde frem til i hvert fald nogle afgrundene til den konstaterede udvikling 
Det er naturligvis ikke muligt at tage hensyn til alle de faktorer, der påvirker udviklingen af det 
afgiftsfrie salg af bestemte afgiftsfrie varer i bestemte lande på bestemte steder. Der er for 
mange vigtige aspekter, der ikke er dækket af de oplysninger, der er anmodet om, og som 
Kommissionen har modtaget (f.eks. "normale" konjunkturbevægelser, industrielle udsving, 
ændringer i forbrugernes adfærd osv.; alle disse faktorer kan være forskellige fra medlemsstat 
til medlemsstat). Der tages ikke direkte hensyn til inflationen. Bortset fra, at valutakurserne til 
en vis grad afspejler inflationen, er det antaget, at den ikke har større betydning i denne 
sammenhæng, i hvert fald ikke for årene 1992 og 1993. 
Derfor fokuserer nedenstående analyse på følgende spørgsmål: 
• Er der en vis tendens i udviklingen af det afgiftsfrie salg fra 1992 til 1993 fordelt på 
salgssted? 
• Er der en vis tendens i udviklingen af det afgiftsfrie salg fra 1992 til 1993 fordelt på 
medlemsstat? 
• Er den en vis tendens i udviklingen af det afgiftsfrie salg fra 1992 til 1993 fordelt efter 
varekategori? 
• Kan tendensen i udviklingen i det afgiftsfrie salgs udvikling fra 1992 til 1993 fordelt på land 
eller salgssted forklares ved udviklingen i antallet af forhandlere og salgssteder eller i 
salgsstedernes samlede butiksareal? 
• Kan ændringerne i efterspørgslen forklares ved udviklingen i de pågældende medlemsstaters 
valutakurser? 
De statistiske oplysninger analyseres nedenfor for at finde svaret på disse spørgsmål. Det kan 
ikke lade sig gøre i en rapport som den foreliggende at skelne nøjagtigt mellem udviklingen i ni 
medlemsstaters afgiftsfrie salg fordelt på fire varekategorier, som sælges i fire forskellige 
situationer, og hvis priser beregnes i to valutaer (national valuta og ECU6 ). Derfor vil den 
generelle udvikhng fordelt på salgssted, medlemsstat og varekategori først blive vurderet, og 
derefter vil resultaterne af denne vurdering blive sammenfattet i en mere detaljeret redegørelse 
og analyse. 
Kvaliteten af de oplysninger, der er forelagt Kommissionen, er ikke altid tilstrækkelig god til, 
at der kan drages statistisk velfunderede konklusioner. Hver medlemsstat har på sin måde 
udfyldt skemaerne, som derfor ikke altid kan sammenlignes (f.eks. er der undertiden kun givet 
samlede tal, eller der foreligger kun tal for ét år). Dette må der tages hensyn til, når der skal 
drages konklusioner af analyseresultaterne. 
Den anvendte omregningskurs er den kurs, som er offentliggjort henholdsvis 30. september 1992 og 30. 
september 1993. 
94 
KAPITEL 1 
UDVIKLING I DET AFGIFTSFRIE SALG I FÆLLESSKABET 
Afsnit 1. Indledende bemærkninger 
Det er umuligt at give et detaljeret og fuldstændigt billede af udviklingen i det afgiftsfrie salg i 
hele Fællesskabet fra 1992 til 1993, fordi ikke alle medlemsstater har reageret på Kommis­
sionens anmodning. Desuden har de medlemsstater, der har reageret, i flere tilfælde givet tal, 
der ikke er komplette (af forskellige grunde: fordi de pågældende tal ikke har været tilgænge­
lige eller - i visse tilfælde - fordi oplysningerne ikke længere foreligger på grund af uforudsete 
konkurser (i DK) eller på grund af organisatoriske vanskeligheder). Derfor fører nedenstående 
analyse ikke til "hårde kendsgerninger", men beskriver de underliggende tendenser ret godt. 
Grundlaget for de tabeller og tal, der findes i dette kapitel, fremgår af følgende oversigt: 
95 
Medlemsstat 
BE 
DE 
DK7 
EL 
ES 
FR 
IRL 
IT 
LU 
NL 
PT 
UK I lufthavne 
Komplette Afgiftsfrit salg 
Om bord på fly Om bord på 
færger 
Komplette Komplette I havne 
-/-
Der foreligger ingen tal. Da Tyskland opkræver moms ved salg i afgiftsfrie butikker, 
giver de manglende tal ikke større problemer. 
Komplette 
Komplette 
I procent og i alt Komplette, men 
kun samlede 
beløb 
Komplette 
Komplette Komplette 
Komplette 
Komplette for 
1993 -/-
Komplette 
Barcelona 
Samlede tal, hvor der skelnes mellem franske og udenlandske produkter 
Komplette Komplette 
(samlede tal) Komplette -/-
Der foreligger ingen tal. 
Der foreligger ingen tal. Da Luxembourg opkræver moms ved salg i afgiftsfrie 
butikker, giver de manglende tal ikke større problemer. 
Komplette 
Komplette 
Komplette Komplette 
Komplette 
-/-Komplette 
-/-
Komplette -/-
-/-
-/-
Tabel 1. Viser, hvor komplette de tal er, som er oplyst til Kommissionen 
Udtrykket "komplet" betyder, 
• at alle relevante salgssteder i landet synes at være dækket, 
• at alle tallene gælder for alle varekategorier, og 
• at der foreligger tal for både 1992 og 1993. 
Tabellerne i afsnit 2 og 4 nedenfor behandler et bestemt aspekt af det afgiftsfrie salg 
(henholdsvis salgssted, medlemsstat og varekategori). Det skal erindres, at tallene vedrørende 
salg om bord på fly og færger kun relaterer sig til passagerer rejsende inden for Fællesskabet. 
Der foreligger ikke komplette tal for København, hvorfor der ikke er taget hensyn til disse ved udarbej­
delsen af tabellerne. 
96 
Tallene vedrørende salg i lufthavne indeholder også salg til passagerer rejsende til tredjelande. 
Dette skyldes, at kun få medlemsstater har bidraget med separate tal for salget til passagerer 
rejsende inden for Fællesskabet (disse tal er analyseret i. dette bilags kapitel 2). 
Afsnit 2. Afgiftsfrit salg i ECU fordeit på salgssted 
Ifølge de generelle retningslinjer for analysen er det første spørgsmål, der skal undersøges på 
grundlag af de fremlagte statistiske oplysninger, hvorledes det afgiftsfrie salg har1 udviklet sig 
på de forskellige salgssteder og under ét. 
Nedenstående tabel bygger på tallene (for det afgiftsfrie salg) fra syv lande8 (maksimalt) og ser 
bort fra Spanien (kun delvis9), Frankrig, Italien, Tyskland og Luxembourg samt Københavns 
Lufthavn. 
Salgssted 
Lufthavne 
Om bord på fly 
Om bord på færger 
lait 1992 
989.688.422 
46.062.852 
447.339.638 
1.483.090.912 1993 
1.050.156.959 
47.543.582 
556.774.704 
1.654.475.245 Ændring 
+ 6,11% 
+ 3,21% 
+ 24,46% 
+11,56% 
Tabel 2. Udvikling i det afgiftsfrie salg fordelt på salgssted (samlede tal for salg ved rejser inden for 
Fællesskabet og rejser til og fra tredjelande, i ECU) 
Tallene i tabellen viser 
• en stigning i det afgiftsfrie salg trods indførelsen af forhandlerkontrolprocedurer i Fælles­
skabet, og 
• en stigning i det afgiftsfrie salg selv i lufthavne, men særlig om bord på færger, hvilket 
muligvis skyldes, at forhandlerkontrolprocedurerne som regel anvendes mindre strengt eller 
overhovedet ikke om bord på færger. 
Ved vurderingen af disse resultater må der dog tages hensyn til, at der mangler tal for fire 
medlemsstater, og at beregningen er foretaget i ECU. Derfor må det undersøges, om 
udviklingstendensen er den samme i national valuta, eller om ændrede valutakurser og den 
ændrede sammensætning af ECU'en har fordrejet tallene. Dette vil blive undersøgt i kapitel 2. 
Det næste skridt er at undersøge, om der er forskelle i udviklingen i det afgiftsfrie salg i de 
forskellige lande. 
Afsnit 3. Afgiftsfrit salg fordelt på medlemsstater i ECU 
Spørgsmålet her er, hvorledes det afgiftsfrie salg - ifølge de statistiske oplysninger, Kommis-
Tallene for det afgiftsfrie salg om bord på fly i Grækenland er konstrueret ved at gange de oplyste tal 
med to, da der kun har foreligget tal for andet halvår. 
Der har kun foreligget tal for det afgiftsfrie salg på færger for 1993, hvorfor tallene er udeladt. 
97 
sionen råder over - har udviklet sig i forskellige medlemsstater, og om forskellene kan skyldes 
forskelle i forhandlerkontrolsystemerne10. 
Nedenstående tabel giver et overblik over de oplysninger om det afgiftsfrie salg i 1992 og 
1993, som medlemsstaternes myndigheder har givet på dette område11 : 
Medlemsstat 
BE 
DK 
EL 
ES 
FR 
IRL 
NL 
PT 
UK lait 
lait 
lait 
lait 
lait 
lait 
lait 
lait 
lait 1992 
104.881.409 
177.019.597 
92.888.368 
152.136.565 
314.678.877 
89.578.783 
262.541.616 
37.899.950 
571.308.511 1993 
94.019.025 
178.171.573 
101.498.967 
145.017.367 
281.941.458 
90.475.830 
269.133.939 
34.310.496 
746.811.814 Ændring I 
-10,36% 
+0,65% 
+9,27% 
-4.68% 
-10,40% 
+1,00% 
+2,51% 
-9,47% 
+30,72% 
Tabel 3. Udvikling i det afgiftsfrie salg fordelt på medlemsstater (samlede tal for salg ved rejser inden for 
Fællesskabet og til og fra tredjelande i ECU) 
Tallene viser, 
• at der i tre medlemsstater skete et betydeligt fald i det afgiftsfrie salg fra 1992 til 1993 (ca. 
10% i BE, FR og PT); et mindre fald har fundet sted i Spanien, 
• at det afgiftsfrie salg i tre medlemsstater var mere eller mindre lige stort i 1992 og 1993 
(DK, IRL og NL); 
• at det afgiftsfrie salg i to medlemsstater steg betydeligt fra 1992 til 1993 (EL og UK); 
• at der er store afvigelser mellem medlemsstaterne med hensyn til resultaterne for samme 
salgssted (f.eks. om bord på fly fra -13% i PT til +185% i EL). 
Stigningen for alle salgssteder i Grækenland skyldes hovedsagelig salget om bord på fly. I 
betragtning af, at passagerantallet kun ændrede sig ganske lidt i denne periode (fra 1.266.695 i 
1992 til 1.301.810 i 1993) synes det klart, at der er sket en væsentlig ændring i det afgiftsfrie 
salg. Dette resultat må dog vurderes med varsomhed, fordi de græske tal for færgerne ikke er 
komplette. Det har været nødvendigt at foretage et skøn for at kunne benytte disse tal. 
10 Det skal erindres, at salget om bord på fly og færger relaterer sig til salg-foretaget af selskaber, der er 
etableret i den omhandlede medlemsstat. 
Tallene for det afgiftsfrie salg om bord på fly i Grækenland er konstrueret ved at gange de oplyste tal 
med to, da der kun har foreligget oplysninger for andet halvår. 
98 
Frankrig har haft et forholdsvis brat fald i det afgiftsfrie salg, navnlig på rejser inden for 
Fællesskabet (fra 162.042.108 ECU i 1992 til 125.809.440 ECU i 1993, dvs. et fald på 
22,36%12). Men selv det afgiftsfrie salg ved rejser til og fra tredjelande er faldet, dog ikke så 
voldsomt. Desværre foreligger der intet skøn over antallet af passagerer, antallet af 
salgssteder, antallet af forhandlere eller salgsstedernes samlede butiksareal, hvorfor det ikke er 
muligt at give en egentlig vurdering af udviklingen. Men det kan under ingen omstændigheder 
fastslås, at forhandlerkontrolprocedurerne har haft afgørende indflydelse, idet i hvert fald 
udviklingen i salget for rejser til og fra tredjelande viser, at der må være andre årsager til 
faldet. 
Størstedelen af stigningen i det afgiftsfrie salg i Fællesskabet (som det er vist ovenfor) skyldes 
klart udviklingen i Det forenede Kongerige, hvor stigningen har været på ca. 30%. I absolutte 
tal opvejer denne tendens den negative tendens i nogle af de øvrige medlemsstater. På 
grundlag af antallet af passagerer i lufthavnene og på færgerne i Det forenede Kongerige kan 
det fastslås, at stigningen pr. person i ECU har været på henholdsvis 32,79% (færger) og 14% 
(lufthavne). Dette tyder på, at tendensen for det afgiftsfrie salg til dels skyldes stigningen i 
passagertransporten som helhed (se nærmere herom i kapitel 2, men desværre foreligger der 
ingen tal vedrørende de britiske lufthavne). 
Ved vurderingen af disse resultater skal der igen tages hensyn til, at der mangler tal for fire 
medlemsstater, og at beregningen er foretaget i ECU. Derfor må det undersøges, om 
udviklingstendensen er den samme i national valuta, eller om ændringer i valutakurserne og i 
ECU'ens sammensætning har forvrænget resultatet (se kapitel 2). 
Afsnit 4. Afgiftsfrit salg i ECU fordelt på varekategori 
Spørgsmålet er her, hvorledes det afgiftsfrie salg har udviklet sig for forskellige varekategorier 
ifølge de oplysninger, Kommissionen har fået forelagt. 
I nedenstående tabel sammenfattes de af medlemsstaterne afgivne oplysninger: 
12 De franske tal omfattede ikke salg om bord på fly. 
99 
Varekategori 
Alkoholholdige drikkevarer Sted 
Fly 
Færge 
Lufthavn 
lait 
I alt inkl. Frankrig 
Tobaksvarer Fry 
Færge 
Lufthavn 
lait 
I alt inkl Frankrig 
Parfume Fly 
Færge 
Lufthavn 
lait 
I alt inkl. Frankrig 
Andre varer Fly 
Færge 
Lufthavn 
lait 
I alt inkl. Frankrig 1992 
3.041.970 
138.731.608 
199.463.600 
341.237.178 
401.432.640 
8.905.785 
137.592.930 
191.399.489 
337.898.204 
395.337.772 
12.713.394 
59.011.765 
228.409.888 
300.135.047 
391.852.391 
13.861.828 
112.003.335 
370.257.754 
496.122.917 
601.449.420 1993 
3.539.345 
182.126.334 
201.383.590 
387.049.269 
438.035.778 
12.961.983 
186.631.961 
186.117.166 
385.711.110 
439.358.683 
13.022.946 
68.942.102 
240.756.251 
322.721.299 
404.710.367 
12.943.062 
119.074.308 
421.775.087 
553.792.457 
649.110.765 Ændr. 
+16,35% 
+31,28% 
+0,96% 
+13,43% 
+9,12% 
+45,55% 
+35,64% 
-2,76% 
+14,15% 
+11,14% 
+2,43% 
+16,83% 
+5,41% 
+7,53% 
+3,28% 
-6,63% 
+6,31% 
+13,91% 
+11,62% 
+7,92% 
Tabel 4. Udvikling i det afgiftsfrie salg fordelt på varekategori (samlede tal i ECU for salg i forbindelse med 
rejser indenfor Fællesskabet og rejser til og fra tredjelande)^ 
Stigningen i det afgiftsfrie salg i ECU på grundlag af medlemsstaternes oplysninger er 
nogenlunde jævnt fordelt på de enkelte varekategorier (mellem 9% og 16% uden FR; selv når 
de samlede tal for FR for rejser inden for Fællesskabet og til og fra tredjelande medregnes, er 
der tale om en væsentlig stigning). Naturligt nok varierer salgstallene for de forskellige 
13 De franske tal bygger på de officielle statistikker og skelner derfor mellem franske og udenlandske 
varer. Derfor kan de ikke integreres i tabellerne. De samlede tal kan betragtes som supplerende 
oplysninger. 
100 
varekategorier efter, hvor salget har fundet sted (største stigning om bord på fly og færger) 
Det synes unødvendigt at undersøge dette spørgsmål nærmere. Det er åbenbart, at 
forhandlerkontrolprocedurerne - som ikke er helt ens for varer, der er underkastet en 
værdigrænse, og varer, der er underkastet en mængdegrænse - ikke påvirker de pågældende 
salgstal. 
Afsnit 5. Konklusion 
Tendensen for det afgiftsfrie salg i hele Fællesskabet er, at der er sket en bemærkelsesværdig 
forøgelse af salget (i ECU), som navnlig skyldes udviklingen i enkelte medlemsstater. 
Størsteparten af medlemsstaterne har i øvrigt haft stabile eller faldende salgstal på dette 
område. Der er ikke konstateret større forskelle afhængig af varekategori, men det ses, at 
stigningen i det afgiftsfrie salg navnlig har fundet sted på færgerne. 
101 
KAPITEL 2 
UDVIKLING I DET AFGIFTSFRIE SALG FORDELT PA SALGSSTED 
Nedenstående analyse fokuserer på følgende nøgletal (hvis de foreligger): 
• samlede tal i national valuta (1992 og 1993); 
• procentvis ændring (1992 og 1993); 
• antal passagerer på rejse (1992 og 1993); 
• procentvis ændring i ECU af det totale salg pr. passager; 
• ændring i ECU afdet totale salg. 
Disse aspekter behandles i de følgende afsnit, hvor der skelnes mellem de enkelte salgssteder 
(det synes at være det mest interessante ud fra et forhandlerkontrolsynspunkt). 
Afsnit 1. Afgiftsfrit salg i lufthavne 
Table 1, som findes i kapitel 1, viser, at der er sket en mindre forøgelse afdet afgiftsfrie salg i 
lufthavne, hvis der regnes i ECU. Selv når der tages hensyn til, at udviklingen i Frankrig var 
negativ, og at der mangler tal for Italien14, synes den konklusion, som er nået, nemlig at der i 
hvert fald ikke er sket noget væsentligt fald i det afgiftsfrie salg i lufthavne fra 1992 til 1993, at 
være berettiget. Derfor rejser det spørgsmål sig, om dette resultat navnlig er påvirket af 
indførelsen af forhandlerkontrolsystemet, eller af andre forhold, f.eks. valutakursændringer 
eller ændringer i passagertallet. I nedenstående tabel søges dette spørgsmål besvaret med nogle 
tal: 
14 De tyske og luxembourgske tal mangler ligeledes, men i disse medlemsstater opkræves momsen under 
alle omstændigheder. 
102 
(1) 
Medlems­
stat 
BE 
DK 
EL 
ES 
IRL 
NL 
PT 
UK (2) 
Totalt salg i 
1992 (national 
valuta) 
3.262.646.613 
40.923.139 
18.702.567.579 
20.152.105.000 
46.207.247 
476.449.100 
5.820.592.000 
295.550.658 (3) 
Totalt salg i 
1993 (national 
valuta) 
2.930.494.311 
49.992.499 
21.736.643.472 
21.336.566.000 
48.483.862 
471.210.200 
5.940.101.000 
347.568.461 (4) 
Ændring 
i det tota­
le salg 
(national 
valuta) 
-10% 
+22% 
+16% 
+6% 
+5% 
-1% 
+42% 
+18% (5) 
Passagerer 
i 1992 
(i alt) 
4.672.186 
369.038 
6.893.769 
16.850.960 
6.684.887 
9.546.070 
4.685.965 
29.610.495 (6) 
Passagerer 
i 1993 
(i alt) 
5.203.062 
401.373 
7.446.528 
17.287.620 
6.723.915 
10.862.006 
4.663.813 
30.951.629 (7) 
Ændr. 
p/p 
(ECU) 
-21% 
+11% 
-1% 
-7% 
•4% 
-10% 
-9% 
+14% (8) 
Ændr. 
(ECU) 
-11% 
+21% 
+7% 
-5% 
+4% 
+3% 
-9% 
+19% 
Tabel 5. Afgiftsfrit salg i lufthavne (salg til passagerer rejsende indenfor Fællesskabet og til og fra tredjelande) 
Hvis ændringen i det afgiftsfrie salg i lufthavne pr. land fra 1992 til 1993 i national valuta 
(spalte 4) og i ECU (spalte 8) sammenlignes, nås det resultat, at valutakurserne - undtagen for 
så vidt angår Grækenland - åbenbart ikke påvirkede udviklingen i det afgiftsfrie salg i lufthavne 
i væsentlig grad. Procenttallene for ECU og national valuta afviger ikke meget fra hinanden. 
Den stigning, der er konstateret for Grækenland, er endnu større i national valuta. Dette er en 
logisk konsekvens af nedskrivningen af den græske valuta, som også kan have været årsag til 
stigningen som helhed. 
Ved at sammenholde tallene i spalte 7 [ændring i ECU pr. passager] med tallene i spalte 8 
[ændring i absolutte tal], fas et indtryk af, i hvor høj grad passagertallet har påvirket 
udviklingen i det afgiftsfrie salg i lufthavne. Ej heller her kan der peges på én enkelt tendens 
for hele Fællesskabet. Forøgelsen afdet afgiftsfrie salg i Grækenland, Irland og Nederlandene 
synes ganske enkelt at hænge sammen med det stigende passagertal. Stigningen i Det 
Forenede Kongerige og Danmark er ikke så stor, når den beregnes pr. passager. I Spanien, 
Belgien og Portugal har der været et endnu voldsommere fald i det afgiftsfrie salg i lufthavne 
(pr. passager), end det kunne forventes ud fra de absolutte tal. 
Generelt må det siges, at passagertrafikken i lufthavnene er vokset. Og det er givet en fordel 
for forretningerne, hvadenten disse er afgiftsfrie eller (senere) afgiftspligtige. 
Kun fire medlemsstater har været i stand til at bidrage med specifikke oplysninger for salg til 
passagerer rejsende til andre medlemsstater. Disse oplysninger fremgår af følgende tabel: 
103 
(1) 
Med­
lems­
stat 
BE 
EL 
IRL 
UK (2) 
Totalt salg i 
1992 (national 
valuta) 
2.093.790.244 
11.922.295.077 
36.076.977 
117.576.077 (3) 
Totalt salg i 
1993 (national 
valuta) 
1.642.015.562 
13.702.175.556 
37.555.866 
129.984.163 (4) 
Ændring 
i det tota­
le salg 
(national 
valuta) 
-22% 
+15% 
+4% 
+11% (5) 
Passagerer 
i 1992 
(i alt) 
4.478.437 
3.085.179 
13.721.009 (6) 
Passagerer 
i 1993 
(i alt) 
4.941.906 
3.141.186 
14.211.040 (7) 
Ændr. 
p/p 
(ECU) 
-4% 
-6% 
+8% (8) ] 
Ændr. 
(ECU) 
-23% 
+6% 
-4% 
+12% 
Tabel 5a. Afgiftsfrit salg i lufthavne til passagerer rejsende til andre medlemsstater 
Sammenholdes ændringen i det afgiftsfrie salg i lufthavne fordelt på medlemsstater fra 1992 til 
1993 i national valuta (spalte 4) og i ECU (spalte 8), viser der sig tydelige ændringer for 
Grækenland og Irland. Som forklaret ovenfor skyldes disse formentlig nedskrivningen af disse 
medlemsstaters valuta. Der viser sig ikke samme udsving i Belgien og Det Forenede Kongerige. 
Ved at sammenligne spalte 7 [ændring i ECU pr. passager] med tallene i spalte 8 [ændring i 
absolutte tal] ses det, at der alene i Grækenland er sket en større ændring, hvilket stemmer 
overens med den generelle udvikling i Grækenland. Omfanget af oplysninger, som har været til 
rådighed, tillader ikke at drage overordnede konklusioner. For de medlemsstater, som har 
bidraget med oplysninger, lader det dog til, at tallene for salg til rejsende inden for Fællesskabet 
har fulgt nogenlunde samme udvikling, som de samlede tal. 
Afsnit 2. Afgiftsfrit salg om bord på fly inden for Fællesskabet 
Det første resultat af den statistiske analyse af tallene i ECU var, at det afgiftsfrie salg om bord 
på fly er vokset. Denne udvikling kan skyldes indførelsen af forhandlerkontrolsystemet (som 
ikke synes at fungere ordentligt om bord på fly) eller ændringer i valutakurser eller passagertal. 
I nedenstående tabel gøres der et forsøg på at afklare dette spørgsmål. Det skal erindres, at 
tallene for de enkelte medlemsstater relaterer sig til salg på flyrejser inden for Fællesskabet 
med flyselskaber, der har etableret hjemsted for deres virksomhed i den omhandlede 
medlemsstat. 
104 
(1) 
Medlems­
stat ' 
BE 
DK 
EL 
ES 
IRL 
NL 
|PT (2) 
Totalt salg i 
1992 
(national 
valuta) 
244.482.166 
396.000 
15385.140.300 
908.768.220 
5.047.669 
45.411.287 
828.878.510 (3) 
Totalt salg i 
1993 
(national 
valuta) 
234.169.623 
514.000 
1.191.111.290 
1.030.477.563 
7.198.306 
38.234.430 
807.298.150 (4) 
Ændring 
i det 
totale 
salg 
(national 
valuta) 
-4,22% 
+29,79% 
+209,27% 
+13,39% 
+42,61% 
-15,80% 
-2,60% (5) 
Passagerer 
i 1992 
(i alt) 
1.550.854 
23.410 
1.266.695 
2.368.138 
4.563.861 
3.998.390 
1.601.888 (6) 
Passagerer 
i 1993 
0 alt) 
2.093.949 
30.550 
1.301.810 
2.543.750 
4.712.446 
4.159.570 
1.830.854 (7) 
Ændr 
p/p 
(ECU) 
-30,10% 
-1,51% 
+227,36% 
-5,25% 
+26,91% 
-16,04% 
-23,97% (8) 
Ændr. < 
(ECU) 
-5,62% 
+28,53% 
+235,05% 
+1,77% 
+31,04% 
-12,66% 
-13,11% 
Tabel 6. Afgiftsfrit salg om bord på fly 
For så vidt angår den mulige indflydelse, som valutakursændringerne har haft, viser en 
sammenligning mellem ændringen i det afgiftsfrie salg om bord på fly i 1992 og 1993 i national 
valuta (spalte 4) og i ECU (spalte 8), at der ikke kan konstateres nogen større forskel for så 
vidt angår Belgien, Danmark og Nederlandene. I Spanien, Irland og Portugal var ændringen i 
national valuta større end i ECU. Navnlig i Spanien og Irland synes valutanedskrivningen at 
have stimuleret det afgiftsfrie salg om bord på fly. 
Med hensyn til forholdet mellem antallet af transporterede passagerer og udviklingen i det 
afgiftsfrie salg om bord på fly tyder tallene i spalte 7 [ændring i ECU pr. passager] og spalte 8 
[ændring i absolutte tal] på, at passagererne i visse lande har ændret indkøbsadfærd i 
bemærkelsesværdig grad. Mens nedgangen i det afgiftsfrie salg om bord på fly pr. passager er 
endnu større end nedgangen i absolutte tal, gør det modsatte sig gældende i Danmark. På 
nuværende stade er det vanskeligt at afgøre, om denne udvikling skyldes forskellene i, 
hvorledes forhandlerkontrolsystemerne fungerer, eller andre aspekter, som f.eks. forskelle i 
markedsføring, reklamer osv. 
Afsnit 3. Afgiftsfrit salg om bord på færger på ruter inden for 
Fællesskabet 
I overensstemmelse med den fremgangsmåde, der er valgt for denne del af undersøgelsen, skal 
det herefter undersøges, om påstanden i kapitel 1 om, at det afgiftsfrie salg om bord på færger 
er vokset markant, kan opretholdes, når beregningerne sker på grundlag af den nationale 
valuta (i stedet for ECU), og når resultaterne sammenholdes med udviklingen i 
15 Tallene for det afgiftsfrie salg om bord på fly i Grækenland er konstrueret ved at gange de oplyste tal 
med to, da der kun har foreligget oplysninger for andet halvår. 
105 
passagertrafikken i samme periode. Følgende tabel giver nogle nyttige tal. Det skal erindres, at 
tallene for de enkelte medlemsstater relaterer sig til salg på sørejser inden for Fællesskabet 
med færgeselskaber, der har etableret hjemsted for deres virksomhed i den omhandlede 
medlemsstat. 
(1) 
Medlems­
stat 
BE 
DK 
EL 
ES 
IRL 
NL 
UK (2) 
Totalt salg i 
1992 
(national 
valuta) 
752.294.000 
1.310.129.894 
3.184.660.486 
15.936.159 
60.982.000 
154.800.000 (3) 
Totalt salg i 
1993 
(national 
valuta) 
710.255.000 
1.323.109.019 
3.663.831.486 
2.863.099 
18.172.800 
66.502.000 
235.000.000 (4) 
Ændring 
i det to­
tale salg 
(national 
valuta) 
-5,59% 
9,91% 
15,05% 
14,03% 
9,05% 
51,81% (5) 
Passagerer 
i 1992 
(i alt) 
2.167.652 
1.710.628 
708.535 
1.630.260 
1.906.708 
19.000.000 (6) 
Passagerer 
i 1993 
(i alt) 
1.867.897 
1.610.558 
638.445 
294.195 
1.562.346 
1.913.009 
22.000.000 (7) 
Ændr 
p/p 
(ECU) 
+7,96% 
+6,22% 
+17,68% 
+9,34% 
+12,76% 
+32,79% (8) 
Ændr. 1 
(ECU) 
-6,97% 
+0,01% 
+6,04% 
+4,78% 
+13,13% 
+53,76% 
Tabel 7. Afgiftsfrit salg om bord på færger 
En sammenligning mellem den procentvise ændring i det afgiftsfrie salg om bord på færger fra 
1992 til 1993 i national valuta (spalte 4) og i ECU (spalte 8) fører til følgende konklusioner 
med hensyn til, hvorledes de skiftende valutakurser har påvirket udviklingen i det afgiftsfrie 
salg om bord på færger. I tre medlemsstater er der en væsentlig forskel mellem de to tal, 
nemlig i Danmark, Irland og Grækenland. I alle tre medlemsstater er den positive tendens 
endnu stærkere i national valuta end i ECU. Dette kan være en antydning af devalueringers 
egentlige indflydelse på væksten i det afgiftsfrie salg i et land, hvis valuta svækkes. 
Det stigende passagerantal kan være endnu en "naturlig" grund til den konstaterede stigning i 
det afgiftsfrie salg på dette område. Tallene i spalte 7 [ændring i ECU pr. passager] og spalte 8 
[ændring i absolutte tal] viser, at nedgangen i Belgien i absolutte tal modsvares af en stigning 
pr. passager eller, med andre ord, at Belgien har haft en endnu større nedgang i det afgiftsfrie 
salg, end de rene tal synes at pege på ved første øjekast. I Danmark, Irland og Grækenland er 
stigningen pr. passager også større end stigningen i absolutte tal. Kun i Det Forenede 
Kongerige, som har den største markedsandel på dette område, er stigningen pr. passager 
mindre end i absolutte tal. Men en stigning på over 30% må dog stadig siges at være særdeles 
væsentlig. 
Sammenfattende synes det åbenbart, at stigningen i det afgiftsfrie salg om bord på færger i 
forhold til passagertrafikken er endnu større, end det kunne forventes ud fra den beregning i 
ECU, der er foretaget i kapitel 1. Det er muligt, at valutakursudviklingen har en vis (salgs­
fremmende, positiv) indflydelse i flere medlemsstater, men der kan ikke på grundlag af tallene 
drages nogen sikker konklusion i denne retning. 
106 
Afsnit 4. Konklusion 
Selv om oplysningerne ikke er komplette, viser den statistiske analyse af udviklingen i det 
afgiftsfrie salg i ECU i hele Fællesskabet klart, at der fra 1992 til 1993 skete en generel, men 
geografisk ulige fordelt, stigning i det afgiftsfrie salg. Endvidere kan der konstateres større 
forskelle med hensyn til salgssted (og transportmiddel), mens varekategorien ikke i denne 
henseende har spillet nogen afgørende rolle (udviklingen i salget var nogenlunde den samme 
for alle varekategorier). Konklusionen må være, at de forhandlerkontrolsystemer, der 
anvendes i de forskellige medlemsstater, synes at give mulighed for forskelle i udviklingen i det 
afgiftsfrie salg, og at kontrollen om bord på fly og navnlig om bord på færger i hele 
Fællesskabet i alt væsentligt er mindre streng end kontrollen i lufthavnen. Passagererne er 
åbenbart blevet opmærksomme på disse forskelle og har tilpasset deres indkøbsadfærd herefter 
(f.eks. ved at købe cigaretter på flyene i stedet for i lufthavnen). 
Udviklingen i valutakurser eller i passagertal synes ikke at have påvirket disse første resultater 
i særlig grad. Bortset fra visse ubetydelige tilfælde medførte beregningen af tallene i national 
valuta eller i forhold til passagertallet i 1992 eller 1993 ikke nogen ændring af den tendens, der 
tidligere har kunnet konstateret (fordelt på medlemsstat eller salgssted). 
Passagertrafikken voksede som helhed fra 1992 til 1993 og fremmede således den positive 
udvikling i det afgiftsfrie salg. Men hvad købene pr. passager angår er der en betydelig stigning 
i salget om bord på færger, hvilket kan sættes i forbindelse med forhandlerkontrolpro­
cedurerne. Der er ikke andre overbevisende forklaringer på denne ændring, idet det synes lidet 
sandsynligt, *t der på daværende tidspunkt var en generelt stigende efterspørgsel efter 
alkoholholdige drikkevarer, tobaksvarer, parfume, toiletvand og luksusartikler. 
I visse medlemsstater synes devalueringen af den nationale valuta ligeledes at have haft en vis 
stimulerende virkning på det afgiftsfrie salg, men heller ikke på dette punkt kan der 
konstateres nogen egentlig påvirkning af tendensen. 
107 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 245 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 09 02 
KataJognummcr : CB-CO-96-323-DÀ-C 
ISBN 92-78-05927-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
tor