MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet

Indledning

Den økonomiske krise har ekstraordinært alvorlige virkninger for unge: Ungdomsarbejdsløsheden var på 23,6 % i januar 2013 og således mere end dobbelt så høj som arbejdsløsheden blandt voksne, og der er ingen tegn på forbedringer. 7,5 millioner europæere i alderen 15-24 er hverken i beskæftigelse eller under uddannelse.

Situationen er særligt alvorlig i visse medlemsstater og i visse regioner. Dette udgør en alvorlig trussel mod den sociale samhørighed i EU og risikerer at få langsigtede negative virkninger for det økonomiske potentiale og konkurrenceevnen. EU's institutioner og regeringerne, virksomhederne og arbejdsmarkedets parter på alle niveauer skal gøre alt, hvad de kan, for at undgå, at en generation går tabt.

For at løse problemerne vedrørende den uacceptabelt høje ungdomsarbejdsløshed vedtog Kommissionen ungdomsbeskæftigelsespakken den 5. december 2012. Den omfatter et forslag til Rådets henstilling om oprettelse af en ungdomsgaranti[1], iværksætter en anden fase af høringen af arbejdsmarkedets parter om en kvalitetsramme for praktikophold[2], bekendtgør en europæisk alliance for lærlingeuddannelser og skitserer, hvordan man kan mindske hindringerne for unges mobilitet[3].

EU's strukturfonde har allerede ydet et betydeligt bidrag til den igangværende bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed, især gennem de aktionshold, der er nedsat under initiativet "Muligheder for unge", der blev vedtaget i december 2011[4].

På Det Europæiske Råds møde den 7.-8. februar 2013 blev der mindet om den betydelige støtte, som EU allerede yder. Rådet, som erkender den særligt vanskelige situation for unge i visse regioner, har foreslået et ungdomsbeskæftigelsesinitiativ med et budget på 6 mia. EUR over syv år (2014-2020), som er åbent for alle regioner med en ungdomsarbejdsløshed på mere end 25 %.

Dette initiativ vil under udgiftsområdet for samhørighedspolitikken blive finansieret med 3 mia. EUR fra Den Europæiske Socialfonds (ESF's) målrettede investeringer og 3 mia. EUR fra en specifik budgetpost.

For at etablere alle de forhold, der er nødvendige for en hurtig gennemførelse af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, fastsætter Kommissionen herefter de nøgleparametre, den foreslår for initiativet, og forelægger Kommissionens forslag til de relevante ændringer af forordningen om fælles bestemmelser, som dækker de europæiske struktur- og investeringsfonde, og af forordningen om Den Europæiske Socialfond. Disse forslag drøftes for nærværende af Europa-Parlamentet og Rådet.

Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i praksis

Ved at styrke og fremskynde gennemførelsen af aktiviteter, som støttes af ESF, bør ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i de støtteberettigede regioner støtte gennemførelsen af Kommissionens vigtige initiativer, dvs. ungdomsbeskæftigelsespakken og navnlig henstillingen om oprettelse af en ungdomsgaranti, som Rådet nåede til politisk enighed om den 28. februar 2013, og som sigter mod at sikre, at alle unge i alderen 15-24 år, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, får et tilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en læreplads eller et praktikophold af høj kvalitet inden for en frist på fire måneder, efter at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem.

Den præcise udformning af foranstaltningerne aftales mellem Kommissionen og medlemsstaterne i forbindelse med processen for programmering af samhørighedspolitikken, men alle aktiviteter, der støttes gennem ungdomsbeskæftigelsesinitiativet vil være rettet mod enkeltpersoner, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, snarere end systemer eller strukturer. Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet vil således supplere tiltag, der gennemføres på nationalt plan, herunder tiltag, der modtager ESF-støtte, med henblik på at etablere og gennemføre ungdomsgarantiordninger. For at opnå denne komplementaritet bør gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet være fuldt integreret i ESF-programmeringen under investeringsprioriteten om støtte til en bæredygtig integration af unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, på arbejdsmarkedet. Hvor det er hensigtsmæssigt, bør medlemsstaterne som en del af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet med henblik på løsning af problemet med ungdomsarbejdsløshed og inaktivitet tillades og tilskyndes til at afsætte flere ESF-midler end det mindstebeløb på 3 mia. EUR, der under ESF kræves som medfinansiering af den specifikke tildeling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.

De investeringer, som støttes under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, bør være stærkt orienteret mod opnåelse af konkrete resultater - hurtigt. Kommissionen foreslår derfor at fremskynde ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, bl.a. ved ikke lade det være omfattet af resultatreservemekanismen, for at opnå mærkbare virkninger på et tidligt tidspunkt i gennemførelsen. Det vil også anspore medlemsstaterne til at anvende det nye instrument med fælles handlingsplaner, der foreslås for programperioden 2014-2020, til at forenkle gennemførelsen og fokusere på resultater. For at undgå, at budgetbegrænsningerne bliver en hindring for en smidig gennemførelse af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, foreslås det, at kun ESF's bidrag skal medfinansieres med nationale ressourcer.

Gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet bør baseres på en samlet strategi for opnåelse af målene i ungdomsbeskæftigelsespakken og for indførelse af en ungdomsgaranti i overensstemmelse med Rådets henstilling. Som beskrevet i Rådets henstilling vil medlemsstaterne udforme ordningen med udgangspunkt i nationale, regionale og lokale forhold f.eks. under hensyntagen til den omstændighed, at unge ikke er en homogen gruppe, principper om gensidige forpligtelser og behovet for at imødegå risikoen for perioder med inaktivitet. Makroøkonomisk konditionalitet bør finde anvendelse. Når der tages hensyn til de økonomiske og sociale forhold i de pågældende medlemsstater, bør man dog være opmærksom på situationen på arbejdsmarkedet og unges muligheder.

På medlemsstatsniveau vil ungdomsbeskæftigelsesinitiativet være programmeret under ESF. Særlige bestemmelser for offentliggørelse, overvågning af udviklingen og evaluering af virkningerne samt økonomisk forvaltning og indberetning vedrørende ungdomsbeskæftigelsesinitiativet vil være af særlig stor betydning for at sikre, at dets gennemførelse er enkel, og dets virkninger kan måles og er synlige.

Med henblik herpå ændrer Kommissionen sine forslag vedrørende forordningen om fælles bestemmelser og ESF-forordningen.

Konklusion

Hvis ungdomsgarantien skal være en realitet, er der behov for målrettede offentlige investeringer, som kan modtage omfattende støtte under ESF. Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet bør styrke den nødvendige ESF-støtte til investeringer i menneskelig kapital som ønsket af Det Europæiske Råd. Kommissionen gentager derfor sit forslag vedrørende fastsættelse af ESF-mindsteandele for at sikre, at ESF's andel af EU's midler under samhørighedspolitikken øges fra de nuværende 22 % til mindst 25 %.

[1] COM(2012) 729 final.

[2] COM(2012) 728 final.

[3] COM(2012) 727 final.

[4] KOM(2011) 933 endelig.