ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 240 
 
 
 
Vol. 1983/0 100 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K0M(83) 240 endelig udg.  
Bruxelles, den 30. maj 1983
ÅRSBERETNING
OM KOMMISSIONENS VIRKSOMHED PB INFORMATIKOMRBDET
1982
(Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa­
parlamentet)
K0M(83) 240 endelig udg.

Årsberetning
OM KOMMISSIONENS VIRKSOMHED PÂ INFORMATIKOMRÅDET
1982

INDHOLDSFORTEGNELSE
DEL A: Anvendelse af informatik i Kommissionens tjenestegrene  
INDLEDNING
1. MÅLSÆTNING OG RETNINGSLINJER
2. ORGANISATION, PERSONALE OG UDDANNELSE
3. INFORMATIKPROGRAM
4. REGNECENTRE
5. INTEGREREDE INFORMATIONSSYSTEMER
6. UDVIKLING AF INFRASTRUKTUR
7. UDVIKLING AF APPLIKATIONER
8. TVÆRINSTITUTIONELT SAMARBEJDE OG INSIS
9. KVALITETSSTYRING OG INTERN KONTROL
10. BUDGET FOR INFORMATIKOMRÅDET
11. KONKLUSION OG PERSPEKTIVERING
DEL B: Anvendelsen af informatik i Det fælles Forskningscenter  
INDLEDNING
1. ANLÆG, UDVIKLING, PROGNOSER PÅ KORT OG LANG SIGT
2. REGNECENTRETS MASKINEL
3. PERSONALE, BASISPROGRAMMEL OG DRIFT
4. BRUGERSERVICE
5. BUDGET
6. KONKLUSION
TABEL A: OVERSIGT OVER BRUGERSERVICEN  
TABEL B: OVERSIGT OVER OMKOSTNINGERNE  
TABEL C: REGNECENTRETS KONFIGURATION
BILAG: Bilag 1 :  Retningslinjer for indførelsen af distribueret databehand­
ling i EF's institutioner 1981 - 1986
Bilag 2 :  Generelle retningslinjer for indkøb af udstyr og tjeneste­
ydelser på informatikcmrådet
Bilag 3 :  Guide informatique - indholdsfortegnelse
Bilag 4 :  Forkortelsesliste

INDLEDNING
Styrelsesudvalget for databehandling i Kommissionen (CDIC) har besluttet  
at ændre indholdet i årsberetningerne ved at medtage planerne for området  
på kort og mellemlangt sigt, som samtidig indeholder en specificeret over­
sigt over de nødvendige ressourcer.
På grund af den fortsatte ekspansion på informatikområdet er der på bestemte  
tidspunkter behov for betydelige investeringer med henblik på i de følgende  
år at bremse væksten i udgifterne. Derfor er det ikke tilstrækkeligt blot  
at beskrive aktiviteterne i et enkelt år, hvis man ønsker at gøre rede for  
de problemer, der er forbundet med styring af informatiken, og de resultater,  
der opnås.
De oplysninger, der er indeholdt i planen, vil ofte blive ændret, idet Kom­
missionens aktioner på området og nye tekniske muligheder, der viser sig  
på markedet, vil nødvendiggøre andre prioriteringer. Vi mener alligevel,  
at det er nyttigt hvert år at fremlægge en oversigt over planen for budget­
myndighederne, brugerne og det personale, der er beskæftiget inden for om­
rådet i form af et øjebliksbillede, der samtidigt dækker fortiden og frem­
tiden og indeholder specificerede og gennemskuelige oplysninger.
Det må stå klart, at de planlagte udgifter, der er angivet i dette dokument, 
blot er vejledende, og at de derfor på ingen måde kan være forpligtende  
for Kommissionen i forbindelse med de forslag, den forelægger budgetmyndig­
hederne.
Denne beretning omfatter følgende hovedelementer
.  I planen regnes der med en gennemsnitlig årlig vækst på 25 - 30% i den  
edb-service, der ydes brugerne. Samtidig skal en forsinkelse på 2 til  
3 år indhentes.
.  Det anslås, at der med et konstant ressourceniveau vil være behov for  
5 år (1988) til at afvikle ventelisten for nye applikationer. Dette  
tidsrum kan indskrænkes til 3 1/2 år (midten af 1986) ved en forøgelse  
af bevillingerne.

/
-  2 -
En forøgelse af Kommissionens produktivitet på det administrative område  
afhænger for en stor del af investeringer i ny informationsteknologi,  
især kontorautomatisering. Deraf følger, at arbejdsopgaverne for et  
stadigt stigende antal tjenestemænd vil undergå gennemgribende foran­
dringer i de røermeste år. Hvis en sådan ændring skal lykkes, kræver  
det en stor indsats på uddannelsesområdet og et tæt samarbejde med per­
sonalet.
Regnecentret anslår, at det vil kunne øge sin kapacitet med en faktor  
10 i løbet af 5 år på grundlag af et næsten stationært budget (målt  
i faste ECU).
Der er i 1984 behov for en global forøgelse af budgettet for informatik-  
området på 7 mio ECU (17%) (målt i faste 1983-ECU),  som især vil blive  
anvendt til netværk, kontorautomatiser ing og udvikling af applikationer.  
Med denne investering vil man nå op til den minimale kritiske tærskel,  
der vil gøre det muligt at videreføre ekspansionen på grundlag af et  
stationært budget (målt i faste ECU).
Datatransmissionsnetværket vil blive det grundlæggende arkitektoniske  
element i informatikstrukturen, især i den tværinstitutionelle kommuni­
kation (elektronisk post og TNSIS).
På grund af det heterogene og inkompatible maskinel og programmel der  
findes på markedet vil indførelsen af distribueret databehandling for­
udsætte en række kostbare og vanskelige tekniske løsninger og en nøje  
overholdelse af de internationale standarder på informatik-området.
Der påregnes en særlig indsats med henblik på forbedring af kvalitet  
og sikkerhed i edb-servicen samt med henblik på at gennemføre besparel­
ser på grundlag af cost/benefit-analyser.
Væksten i edb-personale på kontrakt, der er 40% dyrere end fastansat  
personale, har skabt en farlig afhængighed på emråder, hvor der er behov  
for tjenesteireend til planlægning og kontrol. Dette problem vil kunne  
afhjælpes ved bevilling af 20 ekstra stillinger.

DEL A
anvendelse  af informatik  i kommissionens  tjenestegrene

1. MÅLSÆTNING OG RETNINGSLINJER
Det centrale formål med indførelsen af informatik (*) er ved det tek­
niske fremskridts hjælp hvert år at øge effektiviteten i den administra­
tion, der benytter informatikken, ved at levere redskaber til styring,  
kommunikation og informationsbehandling. Der er intet, der er mere uøko­
nomisk end at spare på anstrengelserne for at øge produktiviteten, og  
Styrelsesudvalget for databehandling i Kommissionen (CDIC) har derfor  
i ønsket an at klare den øgede efterspørgsel fra generaldirektoraterne  
fastlagt en gennemsnitlig årlig stigning i den edb-service, der ydes  
brugerne, på 25 - 30% som sin centrale målsætning, samtidig med at man  
kun regner med en svag stigning i udgifterne til informatik. Denne ud­
vikling adskiller sig iøvrigt ikke fra, hvad man kan iagttage andre  
steder i verden.
Udvalget konstaterer, at Kommissionen har anvendt en lang række informatik  
ressourcer på ekstraordinære opgaver (sammenslutningen af Kommissioner  
og Råd i 1967, flytning fra Bruxelles til Luxembourg i 1968/1969, syv  
konverteringer mellem 1980 og 1981 på grund af ombytning af centrale  
computere med maskinel, son ikke var kompatibelt med det foregående),  
hvilket nødvendiggør, at man som supplerende mål sætter en indhentelse  
af en forsinkelse på 2 til 3 år.
Dette er forklaringen på, at CDIC har udformet et udviklings- og genepret-
ningsprogram over flere år med særskilte målsætninger for hvert år:
1981 :  - Flytning og reorganisering af regnecentret i Luxembourg_
- afslutning af konverteringen (se kapitel 4)
- Fastlæggelse af en politik for distribueret databehandling  
på mellemlangt sigt (se kapitel 3 og bilag 1)
- Nyorganisering på informatikområdet med inddragelse af tele­
kommunikation, kontorautomatisering og dokumentationsdata­
baser (se kapitel 2)
- Installering af et nyt telefonnet i Bruxelles med henblik  
på at dække behovet i årene 82-90
(*) Ved "informatik" forstås al informationsbehandling herunder kontorma­
teriel (kontorautomatisering) og telekommunikation (telematik), der  
udvikles fortløbende henimod en integration af data, tekst, billede  
og tale.

-  2 -
1982 :  - Fremadskridende decentral organisering af informatikken
i de enkelte generaldirektorater (se kapitel 2)
- Udformning af datamanagementmetoder (planlægning - budget­
ter - projektmanagement - uddannelse)
- Første plan for informatikområdet på mellemlangt sigt
- Udformning af en ny politik for indkøb af maskinel, program­
mel og tjenesteydelser på informatikområdet (se bilag 2).
Målsætningerne for 1981 og 1982 er realiseret.
1983 :  - Installering af et nyt datakonmunikationsnet, son skal dække
behovet i årene 1984 - 1990 (se kapitel 6)
- Igangsætning af et stort antal applikationsprojekter (se  
kapitel 7)
- Forhandlinger med henblik på at opnå personalets tilslutning  
til indførelse af ny teknik i arbejdsmiljøet
- Forbedring af udbyttet på informatikområdet (kvalitet, sik­
kerhed, cost/benefit-analyser,  produktivitet i udviklings­
fasen)
- Udformning af en ny politik for databasemanagement
1984-85 :  - Betydelige fremskridt med henblik på en integration af kontor­
automatisering og telematik på brugerniveauet
- Den første elektroniske post (se kapitel 6)
- Etablering af infrastrukturen til brug i årene 1986 - 1990  
(se kapitel 8 - INSIS)
- Udvikling af en række vigtige tværinstitutionelle applika­
tioner under samtidig inddragelse af medlemsstaternes admi­
nistrationer (se kapitel 8 - INSIS)
Målsætningen, son er indførelse af en avanceret informatik i Kommissionen,  
vil således kunne realiseres i løbet af anden halvdel af 1980erne.

ORGANISATION, PERSONALE OG UDDANNELSE
ORGANISATION
Efter nyorganiseringen af informatikcmrådet i slutningen af 1981 dæk-  
kes emrådet af følgende forvaltningsudvalg (*):
- Styrelsesudvalget for databehandling i Kommissionen (CDIC) hvis formand  
er generaldirektøren for personale og administration (GD IX), og som  
i øvrigt består af generaldirektørerne fra GD^XIII, EUROSTAT, GD XVII  
samt en repræsentant for Generalsekretariatet, den assisterende gene­
raldirektør fra GD III og direktøren for institut A ved FPC i Ispra.
Dette udvalg fastlægger under ansvar overfor Kommissionen strategi,  
retningslinjer, organisering og budget på grundlag af forslag fra  
direktøren for Databehandlingsdirektoratet.
CDIC bistås af 2 centrale udvalg, hvis formand er direktøren for Data­
behandl i ng sd i r e k tor at et:
- Brugerudvalget (CU),  som er sammensat af de ansvarlige fra de GD,  
der er brugere af Databehandlingsdirektoratets faciliteter, og har  
til opgave at tage sig af spørgsmål, der vedrører brugerne, især plan­
lægning, prioritering, budgetter og projekter;
- Udvalget for edb-teknologi (CTI) er et rådgivende organ for CDIC og  
den såkaldte "permanent nucleus", der beskæftiger sig med industriel  
innovation, og det består af direktørerne for institut A ved FFC i  
Ispra, GD III/B og GD XIII/B og har til opgave at udforme henstillinger  
vedrørende teknologiske spørgsmål i forbindelse med retningslinjerne  
for indførelse af distribueret databehandling.
- CTI assisteres af Udvalget for normer og standarder (SIC),  hvis for­
mand er direktøren for institut A ved FPC i Ispra, og sem har til  
opgave at overvåge, om normer og standarder overholdes og respekteres.
)  Forkortelsesliste i bilag 4.

-  2 -
- Personaleudvalget har nedsat et Underudvalg for databehandling,  der  
regelmæssigt mødes med direktøren for Databehandlingsdirektoratet  
og dennes medarbejdere med henblik på drøftelse af de personalemæs­
sige problemer, der opstår ved indførelse af informatik i tjeneste­
grenene.
- Til disse interne kammissionsudvalg skal tilføjes Det tværinstitu­
tionelle Datamatikudvalg (CII),  hvis formand er direktøren for Kan-  
missionens Direktorat for Databehandling, og som består af repræsen­
tanter for de enkelte institutioner. Dette udvalg har udformet et  
tvær institutionelt samarbejdsprogram og udvidet sit arbejdsområde  
til også at omfatte INSIS-programmet (se kapitel 8).
Direktoratet for Databehandling (DI) er det centrale element i den nye  
organisatoriske struktur på informatikområdet. Det består af følgende  
afdelinger og særlige tjenester:
- Planlægning og administration (IPA):  ansvarlig for koordinering af  
planer og budgetter, administration af bevillinger, administrative  
og kontraktmæssige aspekter i forbindelse med indkøb samt Brugerud­
valgets sekretariat.
- Kvalitetsstyring og intern kontrol (QA) udformer på grundlag af ana­
lyser henstillinger med henblik på forbedring af kvaliteten, sikker­
heden, udbyttet og de ergonomiske aspekter af edb-servicen.
- Datacentret (CC) stiller driftstid på de centrale computere til rådig­
hed for brugerne og varetager samtidig de hertil knyttede tjeneste­
ydelser i form af "system engineering", brugerstøtte, datafangst og  
datamanagement; idet de to sidstnævnte aktiviteter dog i stigende  
grad bør decentraliseres.
- Integrerede informationssystemer (Sil):  ansvarlig for telekommuni­
kation, distribueret udstyr, kontorautomatisering og tilgang til  
interne og eksterne databaser. Samtidig ydes brugerstøtte i forbindel­
se med denne service, herunder også til udformning og styring af pro­
jekter.
- Datateknik (II): har til opgave at planlægge edb-servicens infrastruk­
tur og sætte den i drift. Samtidig varetages her de fremtidsorien­
terede opgaver i form af indføring af nye metoder og tekniske facili­
teter.
- Udvikling af applikationer (DA): ansvarlig for planlægning, udform­
ning og vedligeholdelse af centralt udviklede applikationer.

- 3 -
I generaldirektoraterne er der indført lokale organisatoriske struk­
turer på informatikområdet.  Deres størrelse og ansvarsområde varTerer  
i forhold til graden af automatisering af arbejdsgangen i generaldi­
rektoraterne. I generaldirektoraterne er der udnævnt en ansvarlig di­
rektør for organisationen på informatikområdet samt en "information  
system manager" (ISM),  der har det daglige ansvar for informatikken  
i generaldirektoratet.
Disse personer udgør på administrations- og styringsområdet forbindel­
seslinjerne mellem den centrale organisation og brugerne, og de er med­
lemmer af Brugerudvalget, hvor generaldirektoraternes problemer på in­
formatikområdet behandles. Direktoratet for Databehandling udøver en  
faglig autoritet i forhold til generaldirektoraternes personale, især  
i medfør af de retningslinjer, der er optrykt i Guide Informatique (se  
bilag 3).
PERSONALE
Nedenstående tabel viser, hvilket personale der i Kommissionen er beskæf­
tiget på informatikområdet:
Tabel 1
PERSONALE 1982 LX BX TOT
DI/IPA/QA 7 21 (a) 28
CC 88 - 88
Sil 27 194(b) 221
II 28 4 32
DA 41 2 43
I alt Dir. Databehandling 191 221 412
Generaldirektoraterne 60 71 131
Kontraktansatte 80 45 125
(a) Tallet dækker i alt væsentligt administrativt personale og sekre­
tariat, især i IPA, med administrative opgaver i Direktoratet for  
Databehandling.
(b) Størrelsen af dette personale skyldes, at Direktoratet for Databe­
handling har fået underlagt telekommunikationen (telefoncentral
+ telex), der beskæftiger mere end 140 personer.

Den gennemsnitlige årlige vækst på 25 - 30% i omfanget af den service,  
der ydes af Direktoratet for Databehandling, kan ikke sikres, hvis di­
rektoratets personale ikke forøges. De anmodninger cm supplerende stil­
linger, der er fremsat i de senere år, er regelmæssigt blevet afvist,  
og planen for informatikområdet er derfor baseret på en hurtig vækst  
i det kontraktansatte personale. Ved udgangen af 1982 svarede dette  
personale til 125 mandår, hvoraf 83 varetager permanente arbejdsopgaver.  
De hermed forbundne omkostninger er store, eftersom man kan gå ud fra,  
at en kontraktansat gennemsnitligt er 40% dyrere end en tjenestemand  
med lignende kvalifikationer. I øvrigt er antallet af kontraktansatte  
foruroligende, for så vidt son det skaber en afhængighed af eksterne  
faktorer, som kan være farlig på visse særligt følsomme organisatoriske  
felter. Dette er tilfældet for 20 mandårs vedkommende.
I generaldirektoraterne er en stadig stigende del af personalet beskæf­
tiget helt eller delvist på informatikområdet enten som brugere eller  
i forbindelse med udformning eller management af applikationer. Det  
databehandlingspersonale i generaldirektoraterne, der er antalt i tabel  
1, dækker ikke
- personale, der er beskæftiget med registrering af data eller tekster,  
idet dette arbejde i stadigt stigende grad integreres i de øvrige  
administrative opgaver,
- brugere, der optræder scm databasemanagers,
- brugere, der anvender computere til individuelle databehandlingsop­
gaver (statistik, økonometri osv.). Denne sidstnævnte kategori om­
fatter omkring 170 personer, der bruger mellem 25 og 75% af deres  
tid.
Udviklingen i anvendelsen af informatik og den forøgede kontorautoma­
tisering, der påregnes i årene 84 - 85, vil medføre gennemgribende æn­
dringer af arbejdsopgaverne for en række funktionærer, og disse ændrin­
ger vil kun kunne gennemføres i et tæt samarbejde med personalet.
UDDANNELSE
I denne sammenhæng er uddannelsen en central faktor. Generaldirektora­
ternes kapacitet vil kunne øges ved en udbygning af deres muligheder  
på informatikområdet og uddannelse af et stigende antal brugere, hvis  
arbejdsopgaver - der tidligere var rent administrative - i stadig høj­
ere grad vil kræve anvendelse af informatik (søgning i databaser, op­
datering af filer, anvendelse af højtudviklede søgesprog osv.). Paral­
lelt hermed bør der gøres en indsats for at uddanne informatikerne både  
på grund af den hurtige tekniske udvikling på området og med henblik  
på at udbygge deres funktion i den nye organisationsstruktur.

Den samlede interne uddannelsesindsats på informatikområdet i Kommis­
sionen i 1982 omfatter 3 000 elevdage. Dette tal dækker især uddannelse  
af 150 tjenestemænd i søgning i databaser, andre 130 i anvendelse af  
tekstbehandlingssystemer og kurser i programmeringssprog (COBOL, APL,  
osv.), i alt 450 elevdage. Ved en række foredrag, som er holdt af Kom­
missionens dataloger under titlen "Pratiques de 1'informatique",  har  
40 af Kommissionens overordnede funktionærer fået lejlighed til at lære  
informatikkens muligheder og retningslinjer bedre at kende.
De "professionelle" informatikere har haft lejlighed til at følge mere  
specifikke aktiviteter i form af eksterne kurser eller seminarer af  
mere teknisk karakter med henblik på ajourføring eller tilpasning af  
deres kundskaber.
I betragtning af behovets emfang bør et mere ambitiøst uddannelsespro­
gram imidlertid iværksættes, og der er udarbejdet og distribueret hen­
stillinger vedrørende metoder og organisering af uddannelse på infor­
matikområdet.
Den forøgede kontorautomatisering, der påregnes i årene 84 - 85, fortje­
ner en særlig omhyggelig forberedelse og en speciel plan for uddannelse  
af det berørte personale, således at denne ny teknik kan indføres i  
arbejdsmiljøet på den bedst mulige baggrund.

INFORMATIKPRDGRAM
Informatikprogrammet fastlægger en arkitektur og en række tekniske kri­
terier for den mængde maskinel og programmel, der skal installeres mellem  
1983 og 1990. Der er tale cm et vanskeligt kompromis mellem målsætnin­
ger og begrænsninger, der er gensidigt modstridende:
~ Distr ibueret databehandling
Kommissionen besluttede i 1980 at indføre distribueret databehandling  
(se bilag l),  idet man af økonomiske årsager ønskede en stadigt større  
integration af databehandling, tekstbehandling, billeder og tale på  
brugerniveauet (multifunktionelle arbejdspladser).  De stadigt faldende  
priser på mini- og mikrocomputere (cirka 20% pr. år), gør det muligt  
at placere disse maskiner i umiddelbar nærhed af brugerne. De store  
computere, der benyttes af alle brugere, benyttes i stigende grad  
til store databaser. Det centrale element i informatikarkitekturen  
bliver derfor telekommunikationsnettet, som forbinder arbejdspladserne  
med computerne og giver adgang til værtscomputere uanset afstanden.
En fundamental betingelse herfor er, at alt det anvendte maskinel  
og programmel, uanset oprindelse, er kompatibelt.
- Kompatibelt udstyr
Kommissionen bør - for ikke at blive afhængig - af en enkelt leve­
randør til opfyldelsen af samtlige institutionens behov på informatik-  
området - kræve, at de forskellige konstruktørers materiel lader sig  
sammenkoble. Kommissionen står i den forbindelse overfor de samme  
problemer som de øvrige kunder i Europa, og den kan være et eksempel  
for de øvrige ved at fastlægge en indkøbspolitik for informatikudstyr  
(se bilag 2).
Dette problem lader sig kun løse ved indførelse af internationalt  
respekterede normer. De eksisterende normer dækker kun en mindre del  
af det område, der nødvendigvis må dækkes. Der findes en kategoriel  
model, som er inddelt i lag, og som har opnået international accept.  
Det er den såkaldte Open System Interconnection (OSI) med følgende  
lag: 1. det fysiske, 2. koblingsniveauet, 3. netværket, 4. overfør­
sel, 5. dialogafvikling, 6. præsentation, 7. applikation.

-  2 -
Lagene 1 til 3 er dækket af internationale normer, som i princippet  
gør det muligt for netværkene at overføre data. Men der mangler normer  
for lagene 4 til 7, scm vil gøre det muligt for computerne og arbejds­
pladserne at kommunikere direkte, idet de protokoller, som er nødven­
dige hertil, drejer sig om programmelniveauet. Konstruktørerne afventer  
vedtagelsen af en international overenskomst, idet de accepterer den  
filosofi, der ligger bag OSI, men i mellemtiden holder de sig til deres  
•agne indbyrdes inkompatible protokoller (C.I.I./H.B. :  D6A, Digital  
Equipment: DECNET, I.B.M. :  SNA, I.C.L. :  IPA, I.T.T. :  CNA, SIEMENS  
:  TRANSDATA, UNIVAC :  DCA, osv.). Den enkelte konstruktør kan altså  
i almindelighed kun sælge udstyr, der passer ind i konstruktørens egen  
arkitektur. Dermed kammer informatikmarkedet til at bestå af adskil­
te sektorer, hvilket kun er en fordel for den, hvis sektor er størst.  
Det er aldeles utænkeligt, at Kommissionen eller andre kunder instal­
lerer et kcmplet netværk til distribueret databehandling fra hver  
enkelt konstruktør.
Dette er den væsentligste forhindring for yderligere fremskridt, og  
det er en forhindring, som kan føre til, at de allerede foretagne  
investeringer i industriel udvikling ikke kan udnyttes. Det er derfor  
af overordentlig stor betydning for informatikmarkedet og informatik­
industrien i Europa, at man hurtigt finder frem til en afgørelse om  
de internationale normer, son i det mindste indebærer en vedtagelse  
af de normer, der på nuværende tidspunkt er mest udbredt.
I en række tilfælde (teletype, teletex, videotex, overførsel af filer)  
foreligger der protokoller, som dækker lagene 4 til 7 i OSI. Men disse  
protokoller lægger en række stærke begrænsninger på udviklingsmulighe­
derne i den informatikarkitektur, der benyttes i Kommissionen^ i forhold  
til det teknisk mulige.
- De tekniske muligheder
Manglen på normer og økonomiske vanskeligheder er årsagerne til, at  
nye produkter er meget længere om at trænge ind på markedet, end man  
skulle forvente på basis af det tekniske fremskridt.
I årene 84 - 86 vil man således være nødt til at nøjes med følgende  
nyskabelser: integration af tekst og data, installering af et digi­
talt netværk parallelt med det analoge telefonnet, igangsættelse af  
elektronisk post (bygget på teletex samt en hurtig vaskst i og en bedre 
kvalitet af telekopiering) og en forbedring og udvidelse af den eksis­
terende edb-service. Minicomputere vil stadig spille en vigtig rolle,  
men fremkomsten af arbejdspladser med mikrocomputere vil sætte en  
grænse for deres anvendelighed. Denne globale udvikling i årene 84 -  
86 vil især være til gunst for kontorautomatiseringen.

- 3 -
I årene 86 - 90 vil der efter pilotprojekter i 84 - 86 blive indført  
lokale udgaver af bredbåndsnet, son giver mulighed for en integration  
af statiske billeder og tale, lokale netværk samt arkivering på op­
tisk disk med fuldt udbygget elektronisk post. Man må i den forbin­
delse erindre sig, at en vellykket indførelse af de nye lokale konfi­
gurationer fra 1986 i høj grad afhænger af, cm de internationale nor­
mer, der i dag diskuteres, til den tid er indført.
I mellemtiden arbejdes der fortsat på udviklingen af telekonferencer  
ved parallel kommunikation (telefon, kabel, satellit) og en moderni­
sering (telekopi, fast billede) med henblik på at nå frem til video­
konferencer, så snart dette er økonomisk rimeligt.
Et fuldstændigt integreret kommunikationsnet i form af et integreret  
digitalt netværk (ISDN) forventes ikke at blive indført i Kommissionen  
før 1990.
- Flersprogethed
Fællesskabets behov i retning af flersprogethed kan kun opfyldes,  
hvis der ydes en stor teknisk og økonomisk indsats, men resultaterne  
af en sådan indsats må antages at kunne anvendes bredt. Inden for  
rammerne af GD III's arbejde har Kommissionen igangsat udviklingen  
af et flersproget tastatur.
- Synkronisering med INSIS-progranmet (hvis målsætning er fastlagt i
kapitel 8)
INSIS-programmet bygger på tekniske løsninger, som vanskeligt lader  
sig forene med behovet for at afvente vedtagelsen af internationale  
normer som grundlag for valget af maskinel og programmel.
Under hensyntagen til ovenstående fastlægges følgende arkitektur.
De lokale konfigurationer,  som omfatter computere og arbejdspladser  
i umiddelbar nærhed af brugeren, vil give adgang til central edb-ser-  
vice gennem et institutionelt datakommunikationsnetværk (omfattende  
alle Kommissionens brugere) af pakkekcmmunikationsnettypen i henhold  
til den internationale norm X25 i lighed med de offentlige netværk (se  
kapitel 6, projekt 1).
For at undgå at konstruktørernes protokoller efterhånden kommer til  
at dominere al aktivitet i Kommissionen, vil adgangen til den centrale  
service så vidt muligt kun blive formidlet ved hjælp af protokoller,  
som er udarbejdet uafhængigt af konstruktørerne, nemlig teletype og ECMA-  
videotex ved søgning i databaser, NIFTP (Network Independant File Trans­
fer Protocol) og senere ECMA-normen for overførsel af filer og fjern­
kørsel i batch, samt teletex for tekstoverførsel. Al tilgang i henhold  
til konstruktørprotokoller vil blive midlertidig og kræve særlig til­
ladelse. Tilpasningen af computerne til ovennævnte protokoller er en  
kostbar operation (se kapitel 6, projekt 2).

- 4 -
Den lokale kommunikation mellem arbejdspladser og lokale computere må  
nødvendigvis bygge på en række ikke-standardiserede løsninger, så længe  
der stadig ikke er indført standardiserede lokale netværk. Konstruk­
tørernes egne protokoller vil derfor blive accepteret for så vidt son  
de kun anvendes lokalt. Det vil være muligt at skabe en konkurrencemæs-  
sig ligevægt mellem de forskellige konstruktører på grundlag af antallet  
af generaldirektorater, der har behov for en lokal konfiguration. Dette  
vil imidlertid også medføre, at disse konfigurationer må konverteres,  
når man får adgang til standardiseret udstyr.
Med henblik på at nedbringe omkostningerne ved lokale konverteringer  
til et minimum fastlægger informatikprogrammet en række snævre betin­
gelser, der skal gøre programmellet så uafhængigt som muligt af valget  
af maskinel (kompatibilitet).  Tidligere blev programmellet valgt ud  
fra de computere, man havde til rådighed, men det er nødvendigt, at  
man i fremtiden i stadigt stigende grad foretager en selektion af pro­
grammellet og sikrer sig, at maskinellet støtter programmelfunktionen.  
En anden foranstaltning til minimering af den kommende konverterings­
indsats er en maksimal standardisering af det humane interface, d.v.s.  
flersprogede karaktersystemer, tastaturer, kommandosprog og ergonomiske  
betingelser.
Der vil blive gjort en særlig indsats for at fastlægge en politik for  
databasemanagement, idet dette applikationsområde er det største i Kom­
missionen (se kapitel 1, målsætning for 1983).
Informatikprogrammets tekniske side fastlægger infrastrukturprojekter  
(se kapitel 6) og udformningen af specifikationer for maskinel og pro­
grammel til anvendelse i udbud samt retningslinjer for udviklingen af  
de applikationer, der skal dække Kommissionens behov (se kapitel 7).
Underudvalget for normer og Standarder vil få stigende betydning i for­
bindelse med gennemførelsen af informatikprograrmiet, ikke blot fordi  
det skal overvåge overholdelsen af de eksisterende normer (f.eks. god­
kendelsen af magnetbånd og TTY-protokollen i 1982), men også fordi det  
skal bidrage til udviklingen af nye normer, som er nødvendige for ind­
førelsen af den kommende infrastruktur på informatikområdet.

REGNECENTRE
I 1981 rådede det tidligere regnecenter i Luxembourg over en overbelas­
tet ICL 2980 computer, en SIEMENS 7760, sctn var anbragt i en anden byg­
ning, samt en ICL 2976 computer, son var i drift i et servicebureau.
Man råder nu over en ny ICL 2982 canputer (dual),  og ICL 2976 computeren  
samt SIEMENS 7760 computeren er i overensstemmelse med de oprindeligt  
fastlagte målsætninger blevet placeret i maskinrummet i det ny regne­
center og drives af Kommissionens personale under en ny og mere funk­
tionel organisationsform. ICL (2980) computerens opgaver er efter ra­
tionelle kriterier blevet opdelt mellem de øvrige computere ved en større  
konvertering, som med rimelighed kan forventes at blive den sidste i  
en række konverteringer, der har lammet Kommissionens edb-service.
Der har været tale cm en gradvis forøgelse af edb-servicens driftstid,  
idet den er gået fra 91% ved udgangen af 1980 til 97% son månedligt  
gennemsnit ved indgangen til 1983 (tabel 2 - linje 4).
Der har været tale cm en betydelig forøgelse af databehandlingskapaci­
teten, scm på et år er gået fra 4,4 mips til 7,5 mips (tabel 2 - linje  
1) d.v.s. en forøgelse på 70%, og lagerkapaciteten er i samme periode  
øget med 88%. Disse vækstrater kan forklares ved, at udgangssituationen  
var unormalt lav for en organisation af Kommissionens størrelse. Dertil  
kommer, at væksten lige netop har gjort det muligt at følge udviklingen  
i efterspørgslen, eftersom der ved årets udgang ikke længere var disponibel  
reservekapacitet på den anden SIEMENS canputer (7551), der blev instal­
leret i maj 1982.
Denne hurtige vækst i efterspørgslen er ikke enestående for Kommissio­
nen. Man kan generelt i de store offentlige eller private organisatio­
ner konstatere en årlig vækst i konfigurationerne på ca. 50%. Denne  
vækstrate kan især forklares ved, at der indføres databasemanagement-  
systemer, der er overordentlig tilfredsstillende for brugerne, men som  
også lægger beslag på en stor maskinkapacitet.

-  2 -
Når målsætningen er at tilbyde en service af høj kvalitet i dagtimerne,  
afhænger computerkonfigurationernes størrelse alene af den mængde op­
gaver, der skal udføres interaktivt, idet den disponible databehandlings­
kapacitet gør det muligt også at klare batchkørslerne. Derfor omfatter  
tabel 3 ikke batchkørslerne, selv om der er tale om en stor mængde, da  
de ikke udgør nogen ekstra belastning. En forøgelse af computerkapaci­
teten med henblik på at afskaffe natarbejdet vil dog være en økonomisk  
rentabel operation (tabel 2, linje 5 og 8 for 1984).
I tabel 3 gives en detaljeret oversigt over ressourceudviklingen ind­
delt efter applikationstype (den øverste del) og efter bruger (den ne-  
derste del).  De anvendte måleenheder er databehandlingskapacitet udtrykt  
i Gins (giga-instructions) pr. år i den interaktive periode samt lager­
volumen på magnetdisks udtrykt i mega-bytes an året. Forbruget af eks­
terne ressourcer (servicebureauer) er inkluderet i tallene undtagen  
i de nederste 4 linjer, der kun omhandler Kommissionens regnecenter  
(udvikling og vedligeholdelse, drift, reservekapacitet og samlet netto-  
kapacitet).
De største ressourceforbrugere er statistik-, dokumentations- og admi­
nistrationssystemerne, men det er interessant at se, at det er i rubrik­
ken "andre generaldirektorater", man finder den stærkeste vækst, hvil­
ket viser, at anvendelsen af informatik bliver mere og mere udbredt.
På trods af en stærk årlig forøgelse af konfigurationernes kapacitet  
må man forvente, at de fremtidige omkostninger målt i faste BCU kun  
vil stige svagt takket være en betydelig forbedring af forholdet mellem  
udstyrets ydeevne og pris. Dette mål forudsætter imidlertid næsten kon­
tinuerte forhandlinger med konstruktørerne inden for rammerne af de  
eksisterende kontrakter. Dertil kommer, at de samlede udgifter til reg-  
necentret under hensyntagen til det lave antal ansatte, såvel internt  
(tabel 2 - linje 6) som eksternt (tabel 2 - linje 7), må forventes at  
falde svagt, og at omkostningerne pr. databehandlingskapacitetsenhed,  
der leveres af regnecentret ved udgangen af 1983 (den samlede maskinpark  
og udgifterne til personale),  må forventes at udgøre mindre end 50%  
af enhedsprisen på den kapacitet, der leveres udefra.

- 3 -
Da regnecentrets interne konfigurationer har været utilstrækkelige,  
er man i stigende grad gået over til at benytte servicebureauer: CII/HB's  
EURIS-center til dokumentationsbaserne, IBM servicebureau især til Gene­
raldirektoratet for Økonaniske og finansielle Spørgsmåls applikationer.  
Den anvendte bruttobehandlingskapacitet er steget med 50% mellem 1981  
og 1982 (tabel 2 - linje 10), det disponible lagervolumen er steget med  
43% (tabel 2 - linje 11) og antallet af simultane tilgangsmuligheder  
med 24% (linje 12). Parallelt hermed er udgifterne til eksterne service­
bureauer (linje 13) steget med 30% i den samme periode.
Der er nu iværksat en plan med henblik på at reducere disse omkostning­
er. Man regner med, at der i alt kan spares 1,5 mio ECU på et år ved  
indkøb af en canputer. Imidlertid vil dette udstyr først kunne leveres  
ved udgangen af 1983, og dets virkning på udgifterne til ekstern data­
behandling vil altså først virkelig kunne konstateres i 1984.
I årene 85 - 86 vil der, i forbindelse med at de eksisterende kontrak­
ter udløber, kunne foretages en fornyelse af maskinparken. Denne opera­
tion vil blive forberedt under anvendelse af de principper, der er ned­
fældet i politikken for indkøb af maskinel og programmel (se bilag 2).
Umiddelbart, d.v.s. i 1983, prioriteres regnecentrets forskellige ar­
bejdsområder som følger:
- Reorganisering og forbedring af den direkte brugerservice.
- En kritisk gennemgang af management og inddatering set i lyset af  
den distribuerede databehandling samt udarbejdelse og igangsættelse  
af en specifik decentraliseringsplan for management og inddatering,  
således at disse lægges ud til de ansvarlige brugere.
- En fornyet indsats for at forbedre forholdet mellem ydelse og pris  
på regnecentrets udstyr på basis af den ovenfor anførte argumenta­
tion.
- Afskaffelse af det tredje skift (natarbejde) med henblik på at finan­
siere en øget databehandlingskapacitet og driftstid i centret på den  
tid af døgnet, hvor brugernes produktive periode ligger.
- En kritisk gennemgang af metoderne til lagring og arkivering af in­
formation, især båndbibliotektet.
- Standardisering af de kontraktlige og tekniske relationer til ser­
vicebureauerne .
i

Enhed
Tabel 2 REGNECENTRE (a) 808182838485
INTERNT (Luxembourg^
1. Behandlingskapacitet MIPS(b) 34,47,5152230
2. Lagerkapacitet Gb (c) 10,618,735,15580110
3. Simultane brugertil-
slutninger Antal 45150170217280!  358
4. Computernes drifts-
tid % 91959797,59898,5
5. Udgifter til udstyr
(art. 210) MECU(d) (e)(f)6,0 9,39,79,49,4
6. Kommissionens perso-
nåle Antal 108 9288868686
7. Personale på kon-
trakt Antal 605350363228
8. Udgifter til perso-
nåle på kontrakt
(art. 212) MECU(d) (e) 2.82.71.81.61.4
EKSTERNT (service-'
bureauer)
9. Antal centre Antal 999922
10. Behandlingskapacitet MIPS (b) 1,62,13,04,11,61,6
11. Lagerkapacitet Gb. (c) 3,03,55,05,03,33,5
12. Simultane brugertil-
slutninger Antal 476277807272
13. Driftsudgifter
(art. 213) VIECU(d) (e) 2.93.84.03.12.9
14. Samlede udgifter
INTERN+EKSTERN
(art. 210, 212, 213) 4ECU (d) (e)11,715,815,514,113,7
(f)
(a) Alle angivelser undtagen udgifterne viser situationen den 31. december.
(b) MIPS = millioner instruktioner pr. sekund. Den leverede maskintid fra  
servicebureauerne angives som en computers ækvivalente databehandlings­
kapacitet.
(c) Gb = Gigabyte = 1 milliard karakterer.
(d) Løbende priser for 81, 82, 83. Faste priser (83) for 84 og 85.
(e) Budgetnomenklaturen giver en anden definition.
(f) ICL 2976-kontrakten indeholdt en bestemmelse cm, at maskinen stilledes  
gratis til rådighed det første år, den var i drift.

Tabel 3
ANVENDELSE AF REGNE-  
CENTRENEBehandlingskapacitet  
(GINS/år) (a)Lagerkapacitet  
(Mb-år)(b)
8283848582838485
PR. APPLIKATION
Administrative syste-
mer 11752010311045203380541075059540
Finanssystemer 200280420630238350400500
Statistiske systemer 223829705145780012376162502454536750
Dokumentations-
systemer 18142195309545503772532065957960
I  Kontrolsystemer 309740108016001733231039005550
Modeller 14071860251534601629193023702930
Andre applikationer 41802404502452703253801
Udvikling og vedlige-
holdeIse 32303900470056005726600063006600
Computerdrift 21832400260029001215130014001500
Reservekapacitet 26984130994010840 141588601420512150
Samlet nettokapacitet 1342517760303003840028600440006400080000
PR. BRUGER (c)
Tolketjenesten 243250 2020324350400500
EUROSTAT 211228004425665012189160002419036250
TU 1261401802502793104005501
GD II 9591350196528601518178022002730)
GD III 18360090013501454100015002000
GD IV 56100200300 5102030
GD VI 1883009701450 58690018853110
GD IX 7921200160021002953440050005500
GD XI 6990110150161200230260
ID XII 448500550600111150170200
(ID XIII 448500550600642700750800
CID XVI 57806101000 2650125240
CD XVII 132160320650 3350500700J
C2) XVIII 2002804206302383504005001
7tndre GD 2550200400229250300350!?anvendelse - alle GD 11461725258540002625534075709890]
tidvikling og vedlige-
holdelse 323039004700560057266000630066001
Computerdrift 218324002600290012151300140015003
Reservekapacitet 269841309940 1084014158860 I4205 121503
1  Samlet nettokapacitet l 3425 L17760 [30300 [38400 [28600 |44000 6 4000 f 80000 jj
(a) Giga-instructions pr. år i interaktiv drift.
(b) Mb-år = 1 million karakterer lagret i et år.
(c) Forkortelsesliste i bilag 4.

5. INTEGREREDE INFORMATIONSSYSTEMER
Kamussionens beslutning om at udvikle sine tjenestegrene henimod "en  
integration af informatik, kontorautcmatisering og telekommunikation"
(se bilag 1) indebar, at der skulle skabes en egnet administrativ struk­
tur, nemlig afdelingen "Integrerede Informationssystemer" (Sil),  hvis  
organisatoriske struktur skulle etableres gradvist. Afdelingen omfattede  
i begyndelsen af 1982 følgende fire områder: Telekommunikation (telefon,  
telex); distribueret udstyr (kontorautomatisering og netværk, der blev  
omlagt i foråret 1982); interne databaser udover de baser, der direkte  
er underlagt tjenestegrenene (ECO 1, ACTU og CELEX);  gruppen "nye pro­
jekter" .
I begyndelsen af 1983 er en femte gruppe ved navn "Data Information  
Service" ved at blive etableret.
Væksten i det distribuerede udstyr (fra 1982 - 1983 er- antallet af mini-  
ccmpxitere steget fra 14 til 20 og antallet af ikke-intelligente termi­
naler fra 459 til 628) samt en vedholdende efterspørgsel fra brugerne  
på området databaser har skabt et stort behov for kvalificeret persona­
le i S. 1.1.-af del i ngen med henblik p>å at klare de øgede krav om assistan­
ce, teknisk støtte og uddannelse af brugere.
En eksp>ansion af denne art i et decentraliseret system forudsætter gan­
ske klart kontrol med effektivitet og omkostninger. Dette er da også  
formålet med den etablerede organisationsstruktur, både for så vidt  
angår koordineringen som placeringen af ansvaret i de forskellige GD.
Det er op til personalet i de lokale edb-enheder selv at skabe en orga­
nisation, der i stadig højere grad under anvendelse af egne ressourcer  
kan påtage sig de nødvendige produktionsopgaver på det udstyr, de råder  
over, og som ligeledes skal stå for datafangst og den daglige operatio­
nelle styring af deres egne edb-applikationer.

-  2 -
Uden at gøre forsøg på en udtømmende opremsning af alle de lokale or­
ganisationsformer kan man nævne den, der i lang tid har eksisteret i  
GD II (Økonomiske og finansielle Spørgsmål) med henblik på anvendelsen  
af edb til økonomisk og valutarisk statistik, især i forbindelse med  
modeller. Også Det statistiske Kontor kan nævnes, idet det alene lægger  
beslag på røsten halvdelen af regnecentrets samlede nettolagerkapaci­
tet (se tabel 3).
Generelt set kan man pege på betydelige fremskridt i 1982 inden for  
GD IX (Personale og Administration) og GD XII (Videnskab, forskning  
og Udvikling),  der ligesom GD XVII (Energi) nyder godt af at have et  
videnskabeligt og teknisk uddannet personale. C® XVII har desuden etab­
leret en selvstændig edb-organisation, der råder over sit eget udstyr,  
og scrn står for applikationen Kontrol med fissile materialer. Dette  
udstyr er blevet operationelt i 1982 og gør det muligt at opfylde nogle  
komplicerede fortrolighedskrav.
Kontoret for De europæiske Fællesskabers officielle Publikationer har  
igangsat aktiviteter med henblik på automatisering på flere forskel­
lige områder og benytter sig først og fremmest af edb. GD XIV (Fiskeri)  
og GD XVI (Regionalpolitik) har ligesom TU (Tjenesten for Toldunionen)  
og GD III (Det interne marked og Industrien) fortsat udviklingsproces­
ser, der blev sat igang for adskillige år siden.
DET DISTRIBUEREDE UDSTYR
Tabel 4 giver en oversigt over væksten i det distribuerede udstyr, både  
edb-maskinel og udstyr til kontorautomatisering. Skemaet viser i øvrigt  
de voldsomme variationer i maskinellet, der i øjeblikket er tale cm,  
og de ekstra omkostninger, der følger heraf, samt den vigtige tekniske  
og økonomiske rationalisering, der vil kunne gennemføres ved indførelse  
af multifunktionelle arbejdspladser i fremtiden. Tabellens kolonne 2  
viser, at den gsaldende budgetnomenklatur ikke er egnet til sit formål  
og derfor bør ændres.
En analyse af tallene under hensyn til udviklingen af udstyrsbestanden  
fører til en skelnen mellem tre kategorier:
a) Maskinel med svag vækstrate (fra 3% til 5% pr. år):  det drejer sig  
om klassisk kontormateriel (skrivemaskiner, bordregnemaskiner, mikro-  
fichelæsere, fotokopieringsmaskiner osv.). Det vigtigste aspekt at  
erindre sig ved dette meget udbredte materiel er behovet for at  
fastlægge materiellets fornyelsesrate, der grundlæggende afhænger  
af en meget uregelmæssig alderspyramide, som er fremkommet på grund  
af variationer i de tidligere indkøbte mængder.

- 3 -
b) Maskinel med middelvækstrate (20% - 30% pr. år): det drejer sig  
om edb-maskinel, især ikke-intelligente terminaler og fjernindlæs­
ningsterminaler (RJE).  Maskinelbehovet er endnu ikke opfyldt, og  
den aktuelle vækstrate må forventes at vare ved frem til 1985. Fra  
dette tidspunkt skulle der blive tale am, at det ovennævnte maski­
nel i stigende grad erstattes af funktionsintegrerede arbejdspladser  
(mikrocomputere til tekstbehandling + teletex + interface til net­
værket) .
c) Maskinel med kraftig vækst (70% til 100% pr. år).  Det drejer sig  
om mikrocomputere til arbejdspladser med tekstbehandling, telekopi-  
maskiner "gruppe'III" som i 1984/85 skal tilsluttes teletextermina-  
lerne. Dette maskinel undergår i øjeblikket en kraftig udvikling  
henimod en funktionsintegreret arbejdsplads, der vil blive fremti­
dens arbejdsplads (terminal).
Indførslen af dette maskinel (f.eks. tekstbehandlingsanlæg) vil  
komme til at berøre et stort antal ansatte, scan for de flestes ved-  
kormende aldrig har været i kontakt med edb-udstyr. Det er således  
en dobbelt betingelse for en vellykket indførelse af denne type  
maskinel, at der satses på uddannelse og brugerstøtte. Men det er  
en ufravigelig forudsætning for, at der kan iværksættes et adækvat  
uddannelsesprogram, at de nødvendige menneskelige og budgetmæssige  
ressourcer står til rådighed, idet risikoen for økonomisk kostbare  
blokeringer og en faldende administrativ og personalemæssig effek­
tivitet i modsat fald vil være overhængende.
TELEKOMMUNIKATION
Der er sket en udvikling af telefonnettet i Luxembourg og Bruxelles  
med henblik på at klare en stigende belastning (6,6 millioner indgåen­
de samtaler i 1982, anslået 8 millioner i 1983), idet væksten især er  
begrundet i en ekspansion på informatikområdet (telekopiering, facsi-  
mile, osv.). I slutningen af 1981 blev der i Bruxelles installeret en  
ny automatisk telefoncentral med stor kapacitet (potentiale = 20 000  
linjer), der giver brugerne en lang række muligheder. Der er også fore­
taget kapacitetsudvidelser i Luxembourg.
Telexnettet udvides stadig, men i en langsommere takt (191 linjer i  
1982 og anslået 194 i 1983). Dette net er forgængeren for den elektro­
niske post, der er baseret på datakonmunikationsnet.
Datakommunikationsnettets vækst er bestemt af antallet af terminaler,  
der er tilsluttet nettet, d.v.s. 20 - 30% pr. år.

- 4 -
I 1983 påbegyndes installeringen af et standardnetværk i henhold til  
normen X 25 (se 6 - Udvikling af infrastruktur), son på mellemlangt  
sigt vil muliggøre en integration af datakanmunikationsnettet, tele­
matikken og den elektroniske post. Til denne integration samt til ud­
viklingen af kontorautomatiseringen er der behov for menneskelige res­
sourcer til installation og vedligeholdelse af udstyr samt til bruger­
støtte og -uddannelse.
DATABASER *
Der er tale cm en særlig stærk efterspørgsel fra brugernes side på dette  
område, og af tabel 6 fremgår den betydelige mængdemæssige stigning  
i databaserne, der forudses i de kcmmende år. Parallelt hermed er der  
tale am en kraftig stigning i antallet af søgninger såvel i de interne  
sesn i de eksterne baser. Derfor er en af de vigtigste målsætninger for  
året 1983 at udforme en ny politik for databasemanagement (se kapitel  
1) .
På det organisatoriske plan blev der for nogle år siden indført en sær­
lig organisationsstruktur for brugerstøtte. Alle generaldirektorater  
råder over en eller flere "information officer", der kan bistå tjene-  
stemændene ved informationssøgning. Dertil kommer at der på centralt  
plan i begyndelsen af 1983 er oprettet en "Data Information Service",  
hvis opgave det er efterhånden at bringe brugernes efterspørgsel efter  
informationer i overensstemmelse med det udbud, der tilvejebringes af  
samtlige de databasemanagers, der har ansvaret for datastyringen.
Kvaliteten af de oplysninger, der er indeholdt i databaserne, og som  
følge heraf også kvaliteten af den tilbudte service afhænger for en  
stor dels vedkommende af fødningen af databaserne, og der er iværksat  
en særlig organisatorisk indsats på dette område.

- 5 -
Der er i 1982 udviklet programmer, sam giver offentlig adgang til den  
engelske og den tyske version af den juridiske database Celex. I øvrigt  
resterer der stadig en række afgørende beslutninger på budgetområdet,  
hvis man ønsker at sikre den flersprogethed og dækning, som blev annon­
ceret ved lanceringen af denne database.
I 1982 blev databasen CFONOS (se tabel 6) udvidet, således at dens ind­
hold af statistiske serier steg fra 1 million til 1,4 millioner. Denne  
udvidelse har medført en række problemer i forbindelse med informations­
kvaliteten og -pålideligheden ved fødning af databasen. Disse problemer  
bliver af endnu større vigtighed, når man betænker, at basen fremover  
er tilgængelig for eksterne brugere. Det interne behov for søgning i  
CRDNOS og andre statistiske databaser er også vokset, og den såkaldte  
"Data Shop" i Bruxelles har måttet videreudvikle sine støtteaktivite­
ter for at dække brugernes individuelle behov, både i Kommissionen og  
andre administrative institutioner.
Fødningen af databaser som IFC eller CERES (se kapitel 7 - Udvikling  
af applikationer) har i 1982 krævet et udvidet samarbejde mellem mange  
forskellige tjenestegrene. Det arbejde med databasen SESåME, der var  
færdiggjort ved indgangen til 1983, bygger på en kraftig integration  
af forberedende arbejder udført i GD XII og GD XVII med henblik på ud­
formningen af en fælles database.
Den største og ældste interne dokumentationsdatabase EGO 1 revideres  
for øjeblikket. En decentral fødning, som praktisk taget er foregået  
i alle generaldirektorater, har i realiteten på visse områder medført  
at informationerne er blevet af ringere kvalitet og mindre fyldestgø­
rende. Derfor er der i slutningen af 1982 blevet igangsat en kritisk  
vurdering af ressourcer, metoder og målsætninger.

TABEL i Budg Mængde (Mg!]Fter" #3"“(mECU) TTdg ~
DISTRIBUERET UDSTYR Art82838485ILVT82
1. Skrivemaskiner 2204935509050905090398 178576507
2. Bordregnemaskiner 2202206226623662486 31-376845
3. Ikke-intelligente
terminaler 21145962873887052463347016271053
222222426302-686
4. Arbejdsplads med
mikrocomputer 211 2105612089-2211114
5. Tekstbehandlings-
anlæg 222198349449549606271948811056
6. Telex 23198888565-192-192170
7. Teletex --2070-——- —
8. Inddaterings-
terminal 21130303028-233-222222
9. Mikrofichelæser 22015817620122650-95947
10. Telekopimaskine 2225696116146-185-185117
11. Fotokopimaskine 22225626227228260700100860902
12. Lokal skriver 211207290350400954453192137
22260110110120- 303025
13. Højhastigheds-
skr iver 211 4667-49-4932
222 1111-25-2525
14. Telekonference-
studier 231 2466321-2412
15. Fjernindlaesnings-
terminal (RJE) 21126303234 -274 -274240
16. Minicomputer 21114202224 -1221 -1221771
222 68911-606-606509
17. Programmel 211- - -----273112
118. Leverancer og
flytninger 211-------281139
19. Specialudstyr 222----400356147903900
211-------899574
20. Andet 220 31-164753
211 44-186228
21. Prisindeks 211 ———100-
82838485
Udgifter (itiECU) 2113322531155756635752245454153113322
2206507508451100510-240750650
2223540353848755030522249947735383540
231182216230250 3213 I-2.16182
iriECU = tusind ECU  
I = Køb
V = Vedligeholdelse  
L = Leje inklusive vedligeholdelse  
T = Total

Tabel 5
TELEKOMMUNIKATIONEnhed 82838485
TELEFONNETTET
1. Interne linjer
2. Eksterne linjer
3. Interne samtaler/år (i millioner)
4. Indgående samtaler/år (i millioner)
5. Udgående samtaler/år (i millioner)
6. Udgifter til P&T (art. 231)
7. Udgifter til udstyr (art. 222)Antal
Antal
Antal
Antal
Antal
mECU
mECU11000
922
18
6.6
11
5613
19213000
1012
20
8
13
5644
18014000
1072
24
10
15
5780
19015000
1112
30
14
18
6190
200
TELEXNETTET
8. Linjer
9. Udgifter til telexservice (art. 231)Antal
mECU191
1760194
1800207
1900198
2000
DATAKONMUNIKATIONSNETTET
10. Eksterne linjer
11. Ekstern trafik (a)
12. Interne linjer 1 200 b/s
13. 2 400 b/s
14. 4 800 b/s
15. 9 600 b/s
16. 48 000 b/s
17. Intern trafik (a)
18. Udgifter P&T (art. 211)
19. Udgifter til udstyr (art. 211)
20. Udgifter til udstyr (art. 222)Antal
Kb/s
Antal
Antal
Antal
Antal
Kb/s
mECU
mECU
mECU18
173
238
90
49
130
1984
318
740
1822
240
290
90
70
150
2340
435
1196
3224
288
350
100
85
180
2796
537
2812
3526
317
440
110
100
210
3252
627
2158
40
Udgifter i alt :  art. 211  
art. 222  
art. 231mECU
mECU
mECU1058
210
73731631
212
74443355
225
76802785
240
8190
rriECU :  tusind ECU
(a) Udtrykt i tusind bits, idet en bit er en basal informationsenhed  
(0 eller 1)

Tabel 6 Volumen (MB)
DE VIGTIGSTE INTERNE DATABASER
82838485
Personaleadministrationssystem (SYSPER) 560560560560
Automatiseret adresseringssystem og administra-
tion af publikationer (SAGAP) 225230240250
Regnskab over lån og investeringer
(CRIMSON) 120180250300
Kronologiske statistiske serier (CRONOS) 1800240024002400
Udenrigshandel (SIENA) 700150025003000
Tilgangssystem til databanken for europæiske
nomenklaturer (SABINE) 78094011001420
Institutionernes juridiske dokumentation
(CELEX) 700118013001450
Kommissionens interne dokumentation (E001) 620700750850
Teminologisk databank (EURDDICAUTQM) 160200240280
Fællesskabets finansieringsinstrumenter (IFC) 758595105
Kontrol med gennemførelsen af direktiver
(ASMDDEE) 50556065
Automatiseret bibliotekskatalogiseringssystem
(ECLAS) 50708090
Mikroøkonomisk dokumentation (DOME) 30395166
Tekstilkontrol 50400400450
Stålkontrol 40190350410
Andre operative dokumentationsdatabaser og
støttefiler til udvikling (ACTU, PRC, osv.) 970118510651130
I alt 693099141144112826
Databaser under udvikling 10084031354260
Samlet total 7030107541457617086
Udgifter til eksterne baser (i mECU) 0.1440.2100.4500.450
Udgifter til dokumentanalyse (i mECU) 0.7330.7950.8500.850

6. UDVIKLING AF INFRASTRUKTUR
Formålet med infrastrukturprojekterne i informatikken er at gennemføre  
informatikprogrammet (kapitel 3) i overensstemmelse med den priorite­
ring der er fastlagt i målsætningerne (kapitel 1).
Den første etape (tabel 1, projekt 1) indebærer, at det nuværende primi­
tive datakommunikationsnet erstattes af et moderne netværk, som kan  
forbinde de forskellige maskiner, terminaler og automatiserede kontorar­
bejdspladser med hinanden og de offentlige netværk. Dette netværk vil  
blive etableret i overensstemmelse med normen X.25, der tidligere er  
anvendt til Euronet, og som anvendes af alle de europæiske P&T'er i  
deres datakommunikationsnetværk.
Sammenkoblingen af heterogent maskinel fra det europæiske marked forud­
sætter mange forundersøgelser, tilpasning af programmel, tests og prøve­
kørsler, før man kan anvende de normer og protokoller, der er accep­
teret globalt (ISO, CCITT),  på europæisk plan (E5CMA, CEPT) og internt  
(projekt 2). Det vigtigste element er her overførsel af filer mellem  
computere fra forskellige konstruktører.
Udviklingen af et elektronisk postsystem (INSEM) under anvendelse af  
datakommunikationsnetværk vil ikke blot kunne accelerere og simplifi­
cere dokumentcirkulationen i institutionerne, men også medføre bety­
delige besparelser ved at undgå, at dokumenter må skrives flere gange  
efter hinanden (projekt 3 i forbindelse INSIS-programmet).
Den elektroniske post vil først kunne komme til fuld udfoldelse, når  
den fødes fra et rimeligt stort antal arbejdspladser, som i den nuvæ­
rende situation ikke umiddelbart kan udveksle informationer.
Den første etape i integreringen af tekst og data i og mellem lokale  
konfigurationer og tilpasningen til standardiserede protokoller påreg­
nes gennemført i 1984 (projekt 4). Dette projekt er en forudsætning  
for, at der kan gøres virkelige fremskridt i kontorautomatiseringen  
fra 1984 og fremefter (se kapitel 1).

-  2 -
Forberedelserne til anden etape indledes i 1983, og etapen, son påreg­
nes afsluttet i 1986, dækker udover tekst og data også integration af  
grafiske fremstillinger (logos, facsimiler),  udvikling af lokale netværk  
og elektronisk arkivering (projekt 5).
Integreringen af den ny teknologis elementer vil blive baseret på under­
søgelser og forsøg udført inden for rammerne af INSIS med henblik på  
at gøre de nye systemer operationelle på så godt et grundlag som mu­
ligt både i relation til sikkerhed og til kendskab til det europæiske  
marked i perioden 1986 - 1990 (se kapitel 8).
Det statistikprogrammel, der for øjeblikket anvendes til fødning af  
og søgning i de store statistiske databaser vedrørende europæiske økono­
miske forhold, må konsolideres, hvis det skal kunne klare den betydelige  
forøgelse af mængden af lagrede data (projekt 7). Samtidig er dette  
programmel utilstrækkeligt, når det drejer sig om at dække behovene  
for data til økonomisk analyse og kontrol, og det må suppleres af ny-  
udviklet prograirmel, især når det drejer sig cm strukturering af data­
støtte til de store strukturelle filer og tilpasning til det nye distri­
buerede udstyr (projekt 8).
Den voksende anvendelse af databasemanagementsystemer scm informations­
støtte på forskellige af Kommissionens arbejdsområder har skabt behov  
for en teknisk støtte, der kan muliggøre overførsel mellem baserne og  
tilpasning til arbejdspladsernes udvikling (9).
Det er tidligere nævnt, at udviklingen af applikationer (analyse, pro­
grammering) er en kritisk faktor i informatikudviklingen både på grund  
af de voksende relative omkostninger og på grund af den heraf følgende  
inerti, der giver sig udtryk i forsinkelser. En stigende produktivitet  
på dette område forudsætter en betydelig indsats, da den bygger på et  
heterogent udstyr, og der er derfor behov for programmeringshjælpemidler  
og adapteret dokumentation.
Til slut må det fremhæves, at den samlede udvikling af de forskellige  
grene af informatikken må undersøges, planlægges og styres i lyset af  
den komplekse udvikling af behovene og teknologien med henblik på at  
nå frem til et bedre forhold mellem effektivitet og omkostninger. Der  
er samtidig behov for, at en ekspertgruppe konstant er til rådighed  
til støtte og uddannelse af informatikere i generaldirektoraterne og  
den centrale edb-service (11).
i

Tabel 7
UDVIKLING AF INFRASTRUKTURENEget personale  
(mandår)Eksternt personale  
(mandår)
8283848582838485
1. Datakcmmunikationsnet 1.01.51.0-0.601.050.45-
2. Udstyrets kompatibilitet 1.21.21.01.00.451.963.903.00
3. Tvær institutionel elek-
tronisk post (INSEM) (a) -1.42.03.0-1.0510.0712.92
4. Lokale konfigurationer
i 84 6.14.54.0-0.604.057.96-
5. Lokale konfigurationer
i 86 -0.22.07.0-0.603.156.01
6. Eksperimentelle projekter
og undersøgelser INSIS(a) 2.35.84.02.0----
7. Konsolidering af statis-
tisk programmel 5.05.52.01.03.159.328.273.15
8. Nyt statistisk program-
mel 2.01.55.06.01.582.103.158.71
9. Databasestøtte 4.54.54.54.50.902.702.105.26
10. Produktivitet i udvik-
lingen af applikationer 2.52.73.03.01.053.004.504.50
11. Informatikprogram, under-
søgelser, uddannelse,
styring, teknisk as-
sistance 7.45.25.56.5—1.201.501.50
I alt: 32.034.034.034.08.3327.0345.0545.05
Udgifter (i tusind ECU) til
personale og ekstern service
- art. 214 (0.066 tusind ECU
pr. mandår) 555180030003000
(a) Bidrag til INSIS-programnet

7. UDVIKLING AF APPLIKATIONER
Med konstante ressourcer vil ventetiden på nye applikationer være 5 år,  
hvilket betyder, at nye behov først kan tages i betragtning fra 1988.  
Dette er en uacceptabel situation, og der er derfor planlagt en betyde­
lig forøgelse af det eksterne personale med henblik på at reducere for­
sinkelsen til 3,5 år (d.v.s. midten af 1986 - se tabel 8 og 9).
Generaldirektoraterne opfordres til inden for rammerne af den distri­
buerede databehandling i stadig højere grad at overtage ansvaret for  
udviklingen af deres egne applikationer. Nogle generaldirektorater har  
oprettet lokale informatikstrukturer, der giver dem mulighed for at  
etablere deres egne applikationer eller entrere med eksterne grupper  
med henblik på udvikling af lokale projekter. Bland disse generaldirek­
torater kan man især nævne EUROSTAT, Publikationskontoret, GD II, VI,  
VII, XIV, XVII samt TU (forkortelsesliste i bilag 4). Sammenlagt kan  
generaldirektoraternes egen indsats i forbindelse med udvikling af ap­
plikationer anslås til 55 personer/år.
Tjenesten for udvikling af applikationer,  der har til opgave at udforme  
interinstitutionelle applikationer eller applikationer af interesse  
for flere generaldirektorater, samt den gruppe i afdelingen S.1.1 ., der 
har til opgave at planlægge og styre projekter, samarbejder på centralt  
niveau om denne aktivitet.
Efter at have fuldført den konvertering og overførsel af applikationer,  
som er beskrevet i kapitel 4, koncentrerer Databehandlingsdirektoratet  
sig om de udviklingsaktiviteter, der er nævnt i tabel 8. Denne tabel  
indeholder på samme tid en status over det forløbne år, en oversigt  
over opgaverne i 1983 og en prognose over opgaverne i de kcmmende år  
i forbindelse med de registrerede applikationer i februar 1983.

-  2 -
Blandt de nye systemer til administration og styring af personalet kan  
nævnes den hurtige etablering af databasen MINI-SYSPER. Takket være  
oprettelsen af denne database kan de tjenestegrene, der varetager per­
sonaleadministrationen, hurtigt tilvejebringe statistiske oplysninger  
eller andre specifikke oplysninger til støtte for beslutningsprocessen. 
Systemet SYSPER, der er under udvikling, vil på samme måde hurtigt og  
let kunne tilvejebringe oversigter over personaleudviklingen og det  
nuværende personale. De beslutninger, der tages i forbindelse med per­
sonaleadministrationen, vil blive registreret, og en lang række stan­
darddokumenter og korrespondance af repetitiv karakter vil blive pro­
duceret automatisk. .
Formålet med SAFlR-projektet er at styre tolketildelingen til møder.
Der er på nuværende tidspunkt ansat 400 tjenestemænd som tolke i Kom­
missionen, der samtidig kan trække på cirka 1200 uafhængige tolke ("free  
lance").  Det er beregnet, at der i 1982 er tildelt tolke til 8 100 møder.  
Styringen af tildelingen af et så stort antal tolke - det største antal  
i verden - kræver en så stor operationel indsats, at den ikke ville  
kunne gennemføres manuelt. Systemet foreligger kun i en foreløbig ud­
gave, men er allerede af stor betydning på området.
Kontrollen med produktions- og leveringskvoter for jern- og stålpro­
dukter, der blev besluttet af Rådet i henhold til EKSF-traktatens ar­
tikel 58, er blevet fortsat og udvidet ved oprettelse af en database.  
Begrænsningen af eksporten til USA og kontrollen med handlen med jern-  
og stålprodukter i Fællesskabet er under udvikling. Udviklingsaktivi­
teten på området finansieringsinstrumenter er fortsat inden for en række  
forskellige sektorer, isser Regionalfonden og Socialfonden samt Gene­
raldirektoratet for Lån og Investering.
Blandt de statistiske undersøgelser er lønundersøgelsen og undersøgel­
sen af jern- og stålindustriens struktur blevet gennemført, og man har  
påbegyndt udviklingen af en ulykkesundersøgelse inden for fiskeriet  
og en konjunkturundersøgelse på transportområdet.
Databasen TARIC er beregnet til styring af den fælles toldtarif son  
er etableret inden for rammerne af toldunionen.
Databasen TEXTILES indeholder udenrigshandelsoplysninger om tekstiler  
samt det styrings- og analyseprogransnel, der anvendes i forbindelse  
med multifiberforhandlingerne.
Databasen SIENA indeholder samtlige udenrigshandelsoplysninger fra 1976  
og fremefter samt det statistiske progransnel til behandling af disse  
oplysninger.

- 3 -
På området udenrigshandelsstatistik er der etableret statistikker på  
grundlag af det generaliserede toldpreeferencesystem med henblik på at  
kontrollere importen under den nye udgave af dette system, og der er  
etableret. AVS-statistikker på grundlag af data, der leveres af De For­
enede Nationers Statistiske Kontor til databasen CRONOS.
Blandt dokumentationsapplikationerne er der to udviklingsprojekter,  
scm er færdiggjort i 1982, der fortjener at nævnes:
- databasen CELEX, der indeholder fællesskabsretlig dokumentation, er  
blevet reorganiseret og udvidet, således at den udover i sin oprin­
delige udgave på fransk nu også foreligger på engelsk og tysk;
- der er oprettet to nye databaser, hvoraf den ene indeholder dokumen­
tation vedrørende Fællesskabets finansieringsinstrumenter (IFC) og  
giver oplysninger cm disse finansieringsinstrumenters regionale ef­
fekt, mens den anden benyttes til styring af Fællesskabets undersø­
gelsesprojekter (CERES), ligefra indgivelsen af den første ansøg­
ning til aflevering af den endelige rapport.
Inden for rammerne af databasen "Dokumentation og Information" (CEDIN)  
påregnes i 1983 åbnet mindst to satellitfiler.
løvrigt vil der blive oprettet en database med dokumentation vedrørende  
demonstrationsprojekter inden for de nye energiformer (SESAME) samt 
en applikation til administration af svarene på spørgsmål fra parlamen­
tarikerne (ROGER).
GD XVII's applikation "Kontrol med fissile materialer", der hidtil har  
været varetaget af et servicebureau, er blevet konverteret og implemen­
teret på en computer, der blev installeret i 1982, og hvis drift vare­
tages direkte af generaldirektoratets eget personale.
Systemet SAGAP, der bruges til adressering og administration af Publi­
kationskontorets udgivelser, vil blive overført fra den computer, hvor  
det nu er i drift, idet den er blevet for lille, til et nyt udstyr,  
der vil gøre det muligt at klare Publikationskontorets fremtidige behov,  
og som vil kunne integreres i Kommissionens datakommunikationsnet. Sy­
stemet vil blive udvidet til også at omfatte den kommercielle styring  
(registrering af bestillinger, fakturering, regnskab), når det er over­
ført til det nye udstyr.

- 4 -
Der er tale an en hurtigt voksende efterspørgsel efter nye applikatio­
ner (se tabel 9) fra Kommissionens tjenestegrene. Efterspørgslen drejer  
sig ofte an oprettelse af informationssystemer, der kan støtte Kommis­
sionen i løsningen af dens opgaver: overvågningssystemer, kontrol med  
gennemførelsen af traktater og direktiver, administration af fonds og  
bedre systemer for udenrigshandelsstatistikken. Udviklingen af sådanne  
applikationer giver koordineringsproblemer både inden for den enkelte  
tjenestegren og mellem forskellige tjenestegrene med ensartede proble­
mer. Derfor ønsker Databehandlingsdirektoratet, at der etableres grup­
per med repræsentation fra de forskellige tjenestegrene, således at  
det bliver muligt at harmonisere de forskellige ønsker og spare på ressour  
cerne, samtidig med at man respekterer den kompetence, Kommissionen  
har delegeret ud til de berørte tjenestegrene. Dette bør suppleres med,  
at tjenestegrenene formelt påtager sig det fulde ansvar og den daglige  
drift af applikationerne, når de først er blevet operationelle.
Tabel 8 indeholder en vurdering af ankostningerne i perioden 1983 -  
1985 ved udviklingen af de nye projekter, hvoraf en del er af central  
politisk betydning: udvidelse af kontrollen med stålproduktionen efter  
juni 1983, kontrol med statsstøtteordningerne, administration af fonds,  
konstatering af uregelmæssigheder og bedrageri begået mod Kommissionen  
og administration af data på energiområdet. CDIC har vedtaget præcise  
regler for prioritering af de nye applikationer (se bilag 3). De vig­
tigste kriterier herfor er bidrag til realisering af Kommissionens mål­
sætninger, en positiv udvikling af cost/benefit-forholdet og en vurde­
ring af, an forarbejdet er tilstrækkeligt til at sikre et projekts vel­
lykkede gennemførelse.
På grundlag af de foreliggende budgetprognoser og de behov, som kendes  
på nuværende tidspunkt, kan udviklingen af en lang række projekter,  
der er opregnet i den øverste del af tabel 9, gennemføres i perioden  
fra nu til udgangen af 1985. Den nederste del af tabellen viser, hvilke  
ressourcer der er disponible fra nu til udgangen af 1985 og det deraf  
følgende deficit i forhold til det planlagte arbejde udtrykt i mandår.
Dette deficit vil kunne afvikles i løbet af 1986 under forudsætning  
af, at der ikke opstår nye behov inden da, hvilket er særdeles usand­
synligt. Man kan billedeligt talt sige, at "vores ordreseddel er fuld"  
frem til 1986.
Tjenesten for udvikling af applikationer følger nøje den generelle ud­
vikling inden for informatikken. Det er en udvikling, der gør, at appli­
kationerne i stadig større grad trækker på databaser og kræver øjeblik­
kelig præsentation af de søgte informationer på videoskærm og dermed  
en dialog mellem menneske og maskine. Dette betyder en forbedring af  
den service, der ydes brugerne. Der er taget endnu et skridt i denne  
retning ved indførelse af relativt brugervenlige søgesprog til benyt­
telse i databaserne.

- 5 -
Ved indførelse af et generelt databaseprogrammel, der opfylder de oven­
nævnte kriterier, har det været muligt at øge de udviklede applikatio­
ners produktivitet. Det er tjenestegrenenes hensigt at arbejde videre  
i denne retning og fortsat at søge frem mod programmel, der kan øge  
produktiviteten. Dette besværliggøres imidlertid af, at det udstyr, man  
har til rådighed på informatikområdet, stammer fra forskellige konstruk­
tører, hvilket også har en negativ indvirkning på omkostningerne.

Tabel 8
UDVIKLING AF APPLIKATIONER
VEDLIGEHOLDELSE, FORBEDRINGER OG  
AIMINDELIG STØTTE
Administrative systemer  
F i nanssys terner  
Statistiske systemer  
Dokumentationssystemer  
Kontrolsystemer
I alt
IGANGVÆRENDE PROJEKTER
Spørgsmål fra parlamentarikerne  
(ROGER) (tvær institioneltEget personale'  
(mandår) ___(a)
82
1
7.13
4.05
6.52
2.10
6.39
36.1983
13.24
5.56
2.35
1.50
5.19
27.8484
0.10 0.20
Direktivdatabase (ASMODEE II)
(GS, generelt)
Offentligt tilgængelig juridisk  
dokumentation (CELEX)
(Tvær institutionel)
Statistiske undersøgelser
(EUROSTAT, GD VII, XI, XVIII)  
(periodika)
Statistik over udenrigshandel og  
GATT-forhandlinger (EUROSTAT,
GD I)
Udenr igshandeldatabase (SIENA)  
(EUROSTAT)
Administration af toldtariffen  
(TARIC II) (TTU)
Tolketildeling (SAFIR) (tolketjene­
sten)
Stålkontrol (GD III)
Tekstilkontrol (GD III)
Socialfonden (1. fase) (GD VI)  
EUGFL-udvikling (GD VI)
Styring af udviklingsfonds for  
tredje lande (PICS) (GD VIII)  
Administration af programmer for  
fødevarehjælpen (GD VIII)  
Personaleadministration (SYSPER)
(GD XI)
Administration af kontrakter (DIO-  
DON II og PROMAN) (GD XII, XVII)  
Den regionale udviklingsfond (EFRU,  
l.fase) (GD XVI)
Forskning- og energidokumentation  
(SESAME) (GD XVII)
Kontrol med lån og investeringer  
(RIMSON) (GD XVIII)
Budgetbibliotek (GD XIX)
I alt:
RESSOURCER TIL NYE PROJEKTER
I ALT:
Udgifter til personale og tjene­
steydelser (art. 214) (i 1000 ECU)13.00
4.81
2.74
1.50
3.56
25.61
1.00
0.810.50
1.00
1.7385
12.66
5.23
4.13
1.00
0.55
23.57“Eksternt personale"  
(mandår)
8283
0.94
1.08
1.89
1.89 
0.14 
0.54
1.34
0.27
0.20
0.95
0.60
10.81
47.000.75
3.83
0.90
0.228.44
2.67
3.74
3.18
4.78
22.81
0.268.33
6.97
5.63
3.15
4.52
28.6084
8.36
7.19
5.76
3.12
4.58
29.0185
5.66
7.08
5.60
3.00
4.58
25.92
0.15 0.08 0.06
2.25
0.920.36
3.03
2.43
0.67
0.20
0.27
3.30
0.45
0.20
1.68
0.60
15.36
3.80
47.003.81
0.27
0.94
7.10
14.29
47.000.95
0.20
0.271.763.00
6.05
0.13
0.67
8.27
15.16
47.000.562.51
6.66
1.16
1.20
0.60
1.439.01
3.11
3.32
0.87
1.62
0.322.79
0.061.61
4.702.01
0.160.75
0.961.74
0.270.17
1.82
25.09
47.901.41
0.58
42.48
9.33
80,41
319C53551.11 ■  1.26
4.43  3.09
3.001 4.50  
1.76
9.67| 3.33
1.94 
0.35
3.001 1.00
4.68 4.85
0.080.06
0.860.86
33.9621.02
47.4765.67
110.44112.61
73557500
(a) De forskellige generaldirektoraters eget personale er ikke medtaget, idet den gælden­
de organisationsstruktur først er etableret i 1982, hvilket har gjort, at der hat  
været for kort tid til at udskille udviklingsarbejdet fra generaldirektoraternes  
øvrige aktiviteter på informatikområdet. Den samlede indsats anslås til 55 mandår pr  
år.

"Tabel 9 Anslået nødvendig
udviklingsindsat
NYE PROJEKTER i mandår
KONSTATERING AF UREGELMÆSSIGHEDER OG BEDRAGERI I FORHOLD TIL  
FÆLLESSKABETS FORORDNINGER (GD III, VI, XIX, XX, TU, GS) 11.6
OVERTRÆDELSER AF GÆLDENDE BESTEMMELSER (GS, GD III, VI) 3.0
KONTROL MED NATIONALE STØTTEORDNINGER (GD IV, VI, XIV, XVII, GS)
Væksten i antallet af nationale støtteordninger, der er under­
lagt Kommissionens kontrol umuliggør en manuel administration. 11.6  
ADMINISTRATION AF BEVILLINGER (CUC) (GD XIX, XX, GENERELT)
Modernisering af finansforvaltningsprocedurerne. 9.7
DATABASE - FÆLLESSKABSRET (CELEX) (Generelt)
Konsolidering af det eksisterende dokumentationssystem. 6.0
DATABASE - ALLE INFORMATIONER OFFENTLIGGJORT AF DE EUROPÆISKE  
INSTITUTIONER SAMT INFORMATIONER OFFENTLIGGJORT OM INSTITUTION­
ERNE (CEDIN) (Tværinstitutionel).  5.7
DATABASE - ENERGI (SIRENE) (GD XVII, VI, EUROSTAT) 12.0
KONTROL MED STÅLSEKTOREN (DG III)
Ændringer af kontrolsystemet i henhold til politiske beslutninger  
der tages fra juni 1983. 9.4
STYRING AF UDENRIGSHANDELSSTATISTIKKER, DER INDSENDES AF .MEDLEMS­
STATERNE (UDENRIGSHANDEL) 5.9
ADMINISTRATION AF SOCIALFONDEN (fase 2) (GD V)
Videreudvikling af den eksisterende applikation. 6.3
DEN REGIONALE UDVIKLINGSFOND (fase 2) (EFRU) (GD XVI)
Videreudvikling af den eksisterende applikation. 4.3
SIPA (GD IX - informatik)
Integreret planlægnings- og administrationssystem. 6.0
NY PAIE (GD IX)
Omlægning af en applikation, der er for gammel til at kunnne ga­
rantere pålidelige resultater og normal drift. 10.3
EUGFL-FISK (DG VI, XIV)
Udvidelse af den eksisterende applikation. 3.0
ADMINISTRATION AF TJENESTEREJSER (TAMIS2) (GD IX)
Omlægning og modernisering af en gammel applikation. 6.8
OMLÆGNING OG UDVIDELSE AF DEN LANDØKONOMISKE BOGFØRING (INLB)
(GD VI) 11.7
ADMINISTRATION AF BANKINDESTÅENDER (CRIMSON FINANSFORVALTNING)
(GD XVIII) 7.7
VEDTÆGTSBIBLIOTEK (GD IX, XX) 3.0
NYE DATABASER - DOKUMENTATION OG ADMINISTRATION 15.0
APPLIKATIONER UDVIKLET AF GENERALDIREKTORATERNE (FLERE GD) 30.0
I alt: 179.0
DISPONIBLE RESSOURCER FREM TIL 1985 IFØLGE TABEL 8  
(Internt og eksternt personale)
BUDGETUNDERSKUD I PERIODEN 1983/85- 155.0
24.0

8. 'IVÆRINSTITUTIONEI.T SAMARBEJDE OG INSIS
På de administrative chefers initiativ er der nedsat et tværinstitu­
tionelt datamatikudvalg (CII) med henblik på at koordinere de forskel­
lige institutioners arbejdsinsats på informatikanrådet og at arbejde  
for en optimal udnyttelse af de disponible ressourcer.
I 1982 vedtog institutionerne en samarbejdsprotokol, der fastlægger  
tre gensidige forpligtelser:
- alle beslutninger af tværinstitutionel betydning, der træffes i en  
institution, meddeles de øvrige institutioner;
- der fremsættes forslag til tvær institutionelle henstillinger: hvis  
et forslag opnår en positiv udtalelse i CII, påtager den enkelte in­
stitutions repræsentant i udvalget sig at opnå tilslutning på kom­
petent plan i sin egen institution (otte henstillinger i 1982);
- systematisk distribution af alle sammenfattende dokumenter vedrøren­
de organisering af aktiviteter på informatikområdet og disponibel  
edb-service samt alle dokumenter vedrørende tværinstitutionelle hen­
stillinger .
Et af formålene med disse henstillinger er at standardisere metoder  
og valg af maskinel og programmel, især i forbindelse med udbud. Det  
vigtigste element i denne proces er at tilvejebringe normer, der kan  
sikre, at de forskellige institutioners udstyr et kompatibelt (se  
kapitel 3).
I 1983 vil udvalget foretage en gennemgribende analyse af de forskel­
lige institutioners planer på informatikområdet med henblik på en høj­
ere grad af integration. Udvalget vil over for de administrative chef­
er fremhæve betydningen af, at der skabes et mindre dokumentationscenter  
for informatik, son skal have til opgave at yde permanent støtte til  
det tværinstitutionelle samarbejde. Kommissionen er blevet opfordret  
til at varetage administrationen af et sådant center, der skal fungere  
som serviceorgan for de øvrige institutioner.

-  2 -
CII danner også den nødvendige ramme omkring styringen af tværinsti­
tutionelle projekter (brugerudvalg):  personaleadministration, publi­
kationssystemer, tvær institutionelle databaser (CELEX, CEDIN: se tabel 
6) og i særdeleshed INSIS-programmet.
INSIS (Interinstitutional System of Integrated Services) er et ambi­
tiøst program, som har til formål at frerrane innovationen på det euro­
pæiske informatikmarked gennem en etablering af kommunikationssystemer  
og anvendelse af ny informationsteknologi af interesse for de europæ­
iske institutioner og medlemsstaternes administrationer, og på samme  
tid også at fremme udviklingen af internationale kompatibilitetsnormer  
for maskinel og programmel.
Kommissionens bidrag til dette program bygger på et samarbejde mellem  
GD III, IX, XII, XIII og GS (forkortelsesliste i bilag 4). Direktorat­
et for Databehandling er i medfør af sit ansvar over for brugerne i  
høj grad impliceret i dette program og har indbefattet.INSIS-program­
met i sit informatikprogram (kapitel 3) og sine infrastrukturprojekt­
er (kapitel 6). Et af de første projekter, der har stor tvær institu­
tionel betydning, er oprettelsen af et netværk til tvær institutionel  
elektronisk post (INSEM) (se kapitel 6 - tabel 7) og eksperimenterne  
med videokonferencer. På kort sigt er der planlagt forsøgsprojekter,  
som skal danne grundlaget for de tekniske beslutninger på mellemlangt  
og langt sigt.

9. KVALITETSSTYRING OG INTERN KONTROL
Kvaliteten af edb-service kan måles på brugerens tilfredshed. Det er  
ikke en garanti for et tilfredsstillende kvalitetsniveau, at en appli­
kation er godt programmeret. Den skal også opfylde en række specifika­
tioner i retning af pålidelighed, sikkerhed, ergonomi, tilgængelig­
hed og støtte.
Brugerne stiller overalt stadig stigende kvalitetskrav til edb-appli-  
kationerne, som efterhånden bør nå op på et kvalitetsniveau, der kendes  
fra andre grene af den menneskelige aktivitet (tog, biler, fly osv.).
En særlig indsats er påkrævet i Kommissionen både på grund af de mange  
konverteringer i de senere år (jvf. kapitel 1, punkt 4) og på grund  
af det heterogene maskinel og programmel.
Derfor besluttede Kommissionen at oprette en tjeneste.med navnet "Kva­
litetsstyring og intern kontrol". Denne tjeneste blev operationel i an­
den halvdel af 1982. Den har et meget lille personale, men råder over  
et budget, som gør det muligt for den at engagere konsulentfirmaer.
Dens vigtigste opgaver er:
- at udforme planer for kvalitetskontrol og sikkerhed samt at over­
våge at disse planer følges af de øvrige administrative enheder
på informatikområdet. Det drejer sig bl.a. cm ergonomiplaner, idet  
dette emråde henregnes under kvalitetsaspekterne og behandles i ■  
nært samarbejde med repræsentanter for personalet og Udvalget for  
arbejdssikkerhed og -hygiejne.
- at gennemføre interne kontrolopgaver (kontrol af organisationsstruk­
turen, udviklingsprojekter, eksisterende applikationer osv.).
I 1983 vil hovedvægten i tjenestens program være lagt på:
- cost/benefit-analyser (metodik og kontrol) med henblik på en prio­
ritering af nye projekter;
- kvalitets- og sikkerhedsnormer;
- kontrol;
- ergonomiske analyser af arbejdspladser.

10. BUDGET POR INFORMATIKQMRÂDET
I 1982 blev der indført nye metoder til planlægning af aktiviteter på  
informatikområdet på kort og mellemlangt sigt. Disse metoder danner  
grundlaget for omkostningsvurderingerne i de forskellige kapitler i  
denne beretning. Tabel 10 giver en specificeret oversigt, der skelner  
mellem forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger i planen for  
informatikormådet. Forskellen mellem de to tal skyldes overførsler til  
dækning af kontrakter, der løber over 2 regnskabsår^ samt overførte be­
villinger.
1982 var det første hele regnskabsår, hvor der var tale om en opera­
tionel integrering af de forskellige områder af den automatiske informa­
tionsbehandling (databehandling, tekstbehandling, reprografi, telekom­
munikation) .  Erfaringerne fra dette første år viser, at der er behov  
for en anlægning af budgetnomenklaturen, således at den bringes i over­
ensstemmelse med de udgifter, der faktisk afholdes på informatikområdet,  
hvilket i øvrigt også fremgår af tabellerne i denne beretning.
Ved en gradvis indføring af analytisk regnskabsføring vil det i 1983  
være muligt at uddybe oversigten over de samlede udgifter på informa­
tikområdet. De første resultater af denne proces .vil blive meddelt i  
årsberetningen for 1983.
En gennemgang af tabel 10 viser, at der er tre karakteristiske træk ved  
et informatikbudget, som skal finansiere en udvidelse af den edb-service,  
der ydes brugerne, på 25 - 30% an året:
- Faldende bevillinger (målt i faste ECU) i artiklerne 210, 212 og 213  
taget under et på trods af en kraftig udvidelse af de hertil hørende  
tjenesteydelser. Dette skyldes rationalisering og forhandlinger med  
leverandørerne, men især investeringer (art. 210), der muliggør en  
nedbringelse af udgifterne til serviceydelser indkøbt udefra (art.
212 og 213).
- En hurtig vækst i bevillingerne til netværk og distribueret udstyr  
(art. 211 og 222), idet der på dette område er behov for stærkt for­
øgede investeringer i udstyr til infrastruktur (datakommunikations-  
net og elektronisk post) med henblik på at nå fran til den endelige  
dynamiske udformning.

-  2 -
- En hurtig vækst i bevillingerne til infrastruktur (kapitel 6) og  
især til applikationer (kapitel 7). Denne sektor har længe lidt under  
et unormalt lavt bevillingsniveau (9% af det samlede budget i 1982),  
hvilket har gjort det umuligt at indhente den forsinkelse, der skyldes  
tidligere problemer.
Det fremgår klart af denne analyse, at bevillingerne til informatikom-  
rådet nødvendigvis må bringes op til en kritisk minimumstærskel,  der  
ligger på 33,2 MECU (faste 83-ECU) for kapitel 21 (se tabel 10). Inve­
steringerne vil gøre det muligt fortsat at udvide den ydede service  
med næsten stationære omkostninger (målt i faste ECU) ved at gennem­
føre rationaliseringsprogrammer, men også takket være det stadige fald  
i prisen på edb-udstyr (se tabel 10 - bevillinger til kapitel 21 i 85).  
Disse konklusioner er allerede forelagt budgetmyndighederne i forbind­
else med budgetterne for 82 og 83, idet de er udformet af tre eksterne  
konsulenter (en person fra DIEBOLD, en tjenestemand fra den franske  
statsadministration og edb-direktøren fra et stort tysk firma) i 1981.  
Det er i den forbindelse vigtigt at erindre, at hvis man forhaler for­
øgelsen af bevillingerne op til den kritiske tærskel, opnår man blot  
at forsinke de rationaliseringsprogrammer, der kan føre til en stabili­
sering af budgettet.
Da udgifterne i artikel 210, 212, 213, 215 og 231 af naturlige årsager  
ikke lader sig ændre, vil en reduktion af de fremsatte bevillingsønsker  
ramme følgende områder:
- udviklingen af kontorautomatisering og distribueret databehandling  
med den heraf følgende øgede produktivitet (art. 211 og 222).
- etablering af en tværinstitutionel elektronisk postservice (art. 214  
- se også tabel 7, projekt 3).
- igangsættelsen af nye projekter (se tabel 9) og indsatsen for en re­
ducering af ventetiden fra 5 til 3,5 år (art. 214) (se kapitel 7).

Tabel 10
BEVILLINGER TIL INPORMATIKOIRÅDET I MECU
Art. Tekst F = forpligtelser  
B = betalinger828384 (a) 85 (ai
210Regnecentrets drift F9.538.169.12 9.12
B9.309.709.40 9.40
211Datanetværk F4.386.788.10 8.32
B4.386.948.93 9.42
212Driftspersonale F2.492.222.28 2.10
B3.202.402.30 2.10
213Driftsopgaver som varetages af F3.803.873.14 2.89
eksternt personale B3.804.003.11 2.89
214Analyse og programmering samt F3.956.319.7110.12
foranalyse og særlige projekter B3.757.2010.36 10.49
som udføres af eksternt personale
215Dokumentanalyse udført af eks- F0.850.660.85 0.85
ternt personale B0.730.800.85 0.85
21I alt kapitel 21 (b) F25.0028.0033.20 33.40
B25.2031.0035.00 35.20
220Kontormaskiner F0.650.750.85 1.10
B0.650.750.85 1.10
222Materiel og tekniske installa- F3.753.755.10 5.27
tiener (c) B3.753.755.10 5.27
231Porto og telekommunikations- F7.607.707.90 8.50
gebyrer (d) B7.607.707.90 8.43
I alt kapitel 21, 22, 23 F37.0040.2047.05 48.30
B37.2043.2048.85 50.00
(a) I faste 83-ECU.
(b) Bevillingsønskerne blev forøget til 30,50 MECU for 1982 og 32,50 MECU  
for 1983.
(c) Tallene dækker ikke bevillinger til andet end informatikområdet, der  
er indeholdt i samme artikel.
(d) Tallene dækker kun bevillinger til telefonudgifter.

11. KONKLUSION OG PERSPEKTIVERING
Den målsætning, der er fastlagt i kapitel 1, vil kunne realiseres, for  
så vidt son de tildelte ressourcer når op til den kritiske minimumstær­
skel, og der bevilges 20 ekstrastillinger.  Formålet med disse stilling­
er er at gøre os uafhængige af kontraktansat personale på de områder,  
hvor denne afhængighed skønnes at være risikabel for Kcrnmissionen (kapi­
tel 2). Det gælder især for det personale, der skal overvåge den stadigt  
stigende mængde bevillinger, der går til eksternt personale, som er be­
skæftiget med udvikling af applikationer.
Udviklingen af applikationer er den sektor, hvor mangelen på bevilling­
er er mest foruroligende. Efter flere års konverteringer er der tale  
om en betydelig forsinkelse, som må indhentes. Selv med den betydelige  
vækst i bevillingerne til udvikling, der påregnes i planen for informa­
tikområdet, vil der være disponeret over de eksisterende ressourcer  
frem til midten af 1986. Dette betyder, at projekter, som tilføjes lis­
ten i tabel 9 (kapitel 7), først kan påbegyndes efter dette tidspunkt.
Der regnes ganske vist med besparelser (se kapitel 4, kapitel 6 - pro­
jekt 10, kapitel 7), men det er vanskeligt at fortsætte en ekspansion  
på 25 - 30% cm året uden forøgelse af personalet. Det er imidlertid  
netop denne ekspansion på informatikområdet, der gør det muligt for  
Kommissionen at øge sin produktion og at påtage sig de ekstra opgaver,  
der kræves opfyldt af Fællesskabet. Dette vil kræve gennemgribende for­
andringer af det administrative arbejde, og hvis disse forandringer  
skal være vellykkede, kræver det en stor indsats på uddannelsesområdet  
og et tæt samarbejde med personalet.
På det tekniske plan er det nødvendigt at forlange af de europæiske  
konstruktører af maskinel og programmel, at de yder en supplerende  
indsats for at sikre en højere grad af kompatibilitet mellem deres res­
pektive udstyr. Det er dyrt for Kommissionen at integrere heterogent  
udstyr (se kapitel 6, tabel 7 - projekt 2, 4, 5, 6), og det gælder også  
mange andre organisationer i Europa, scm for flere og fleres vedkommen­
de befinder sig i den samme situation. Det er helt afgjort op til Kommis­
sionen at spille rollen som forsvarer for kunderne på det europæiske  
informatikmarked, og denne rolle stemmer også overens med Kommissionens  
forpligtelse til at støtte informatikindustriens udvikling. Et godt ud­
gangspunkt vil være at skabe et interessebaseret samarbejde med lignende  
administrationer (se kapitel 8).
Endelig er det evident, at en styrkelse af samarbejdet mellem de euro­
pæiske institutioner er en væsentlig forudsætning for en forbedret in­
formation og en økonomisk anvendelse af de enkelte institutioners re-  
sourcer på informatikområdet.

D E L  B
ANVENDELSE AF INFORMATIK I  
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER

INDLEDNING
Størstedelen af behovene for videnskabelig teknisk og administrativ data­
behandling ved centret i Ispra, dækkes af Regnecentret.
Derudover findes der i forskellige laboratorier specielle minicomputere,  
der anvendes til registrering og forbehandling af eksperimentelle data  
samt til højt specialiseret databehandling som f.eks. billedbehandling.
Centrets udvikling på informatikområdet følger en plan, son blev udarbej­
det i 1979-1980 med henblik på FFC's program 1980-1983.'
Afdelingen for datamatik under institut A har ud over at dække de projek­
ter, der har med informatik at gøre, til opgave at styre Regnecentret, og  
afdelingens kontorchef er ansvarlig for Regnecentret.
Der findes et brugerudvalg,  hvis medlemmer er udpeget af anlæggets direk­
tør, og som i princippet består af de forskellige institutters og direkto­
raters direktører samt de rådgivere, scrn disse medlemmer har fundet det  
adækvat at medtage i udvalget. Udvalget afholder regelmæssigt møder, son  
indkaldes af direktøren for institut A, der også er formand for udvalget,  
og det fremlægger forslag til de overordnede retningslinjer for Regnecen­
tret med henblik på den bedst mulige opfyldelse af brugernes behov.
Desuden har hver enkelt kontorchef udnævnt en brugerrepræsentant, hvis funk­
tion er at opretholde kontakten mellem divisionens personale og den ansvar­
lige for Regnecentret.

-  2 -
Regnecentret budget har form af en samlekonto (1.30.2.), der modtager bi­
drag fra de forskellige programmer i det omfang, disse programmer trækker  
på Regnecentrets service. Dette betyder, at ydelserne til de forskellige  
brugere faktureres.
Regnecentrets aktiviteter dækker:
- den egentlige ccmputerdrift, herunder også det interne datatransmissions­
net;
- implementering og vedligeholdelse af basisprogrammellet;
- implementering og vedligeholdelse af videnskabelige og tekniske biblio­
teker, herunder også meget store generelt anvendte programmer, især på  
det ingeniørvidenskabelige område;
- brugerstøtten består af
.  direkte mundtlige oplysninger  
.  organisering af kurser og seminarer
.  distribution af detaljerede skriftlige oplysninger (10 årlige publi­
kationer)
.  udformning af oversigtshåndbøger cm tekniske emner.
Maskinel- og programmelbehovene undersøges regelmæssigt gennem forespørgs­
ler hos brugerne, idet svarene derefter sammenholdes med den foreliggende 
viden an centrets udvikling og den faktiske brug af de edb-hjælpemidler,  
centret stiller til rådighed.
Regnecentret indkøber maskinel efter udbud af indkøbskontrakter og indhent­
ning af udtalelser fra CDIC og CCAM (Det rådgivende udvalg for indkøb og  
kontrakter) - FFC.
Ved valget af maskinel baserer Regnecentret sig på overensstemmelse med  
de normer, der fremgår af henstillingerne fra Udvalget for normer og stand­
arder (S.I.C.).
Kontrakten med AMDAHL, Italien, er i årets løb blevet ændret med tilføjelse  
af et bilag, der drejer sig cm normer og standarder.

1. ANLÆG, UDVIKLING, PROGNOSER PÅ KORT
OG LANG SIGT
Det eksisterende maskinel er udvalgt efter udbud i årene 1979 og 1980.
Installeringen af maskinellet startede i august 1980 og fortsatte i 1981  
og 1982 i takt med udviklingen af de reelle behov.
Den installerede databehandlingskapacitet er efterhånden blevet for lille  
til at opfylde brugernes behov.
1
7
Hertil må bemærkes, at de foreliggende statistikker, der dækker en periode  
på mere end 10 år, viser, at efterspørgslen efter databehandling i den cen­
trale procesenhed i praksis vokser med 30% om året i forhold til det fore­
gående år. Denne vækst kan betragtes som normal i sammenligning med, at  
man i forskningscentrene tillader en almindelig årlig vækst på 25-35%.
Hvad angår behovet for direkte tilgængelig perifer lagerkapacitet, dækker  
de foreliggende statistikker en kortere årrække, men de viser også en ud­
videlseskoefficient på ca. 1,3 pr. år.

-  2 -
I øvrigt har brugerne udtrykt ønske c*n en større variation i databehand­
lingsudstyret med henblik på at kunne køre deres programmer på netop den  
type computer, son progrartinerne er udformet til, for derved at undgå kon­
verter ingsproblemer,  der i nogle tilfælde kan være særdeles komplicerede.
f

2.REGNECENTRETS MASKINEL
Regnecentrets maskinel består hovedsageligt af en AMDAHL 470/VB canputer  
med en kapacitet på 6,5 Mips samt en betydelig mængde perifere enheder og  
et netværk bestående af 7 SOLAR 16 computere.
Der er sket en betydelig udvidelse af maskinellet i 1982 i form af en kapa­
citetsforøgelse af både de centrale og de perifere lagre.
Der findes omkring 160 ikke-intelligente terminaler og ca. 20 minicomputere,  
der udgør de intelligente terminaler, i de forskellige bygninger i anlægget  
i Ispra.
Tabel C giver en detaljeret oversigt over den eksisterende konfiguration.
Tilgangen til computeren lettes af et internt netværk, der består af de  
7 SOLAR 16/65 computere af fransk fabrikat (SEMS),  som udover deres anven­
delse i telematikprojektet giver adgang til den centrale computer via EURO­
NET.
Efter en positiv udtalelse fra CDIC blev en af minicomputerne i slutningen  
af 1982 installeret i GD XII med henblik på at styrke samarbejdet mellem  
Kommissionens tjenestegrene og FFC.
Dette projekt blev gennemført i samarbejde med GD IX og GD XII - Bruxelles.

3. PERSONALE, BASISPROGRAMMEL OG DRIFT
PERSONALE
Regnecentrets personale omfattede i januar 1982 27 personer og nåede i de­
cember 1982 op på 30 personer, og det lå således i hele perioden under det  
budgetterede personale på 36 personer.
'  Personalet fordeler sig som følger:
JANUAR DECEMBER
Administration 2 2
Operatørvirksomhed 10 10
Datafangst 3 3
Basisprogr ammel 5 8
Netværk 2 2
Brugerstøtte 5 5
27 30
I årets løb har personalet deltaget i en række specialkurser og seminarer  
som en forberedelse af den fremtidige udvikling.

-  2 -
BASISPROGRAMMEL
Computerens driftssystem var frem til december 1982 det absolut forældede  
MVT.
Det blev først muligt at gå over til et andet system, da der i 1980 blev  
installeret en computer af en senere generation.
Overgangen til det nye system efter installering af den nye computer er  
blevet forberedt omhyggeligt for at undgå at skabe vanskeligheder for bru­
gerne, både under installeringen og igangsættelsen, og det har taget lang  
tid at organisere og gennemføre denne proces.
Det nye driftssystem (MVS) blev igangsat den 1. januar 1983, og de to syste­
mer arbejder parallelt i en 6-måneders periode, således at brugerne gradvist  
og gnidningsløst kan gå fra det ene system til det andet.
I perioden fra igangsættelsen af MVS-systemet frem til MVT-systemet tages  
ud af drift, arbejder de to systemer parallelt under et tredje systems (VM)  
kontrol, hvilket garanterer en ligelig ressourcemæssig fordeling mellem  
de to driftssystemer.
Installering og vedligeholdelse af driftssystemerne varetages praktisk taget  
udelukkende af Regnecentrets personale.
DRIFT
Computeren drives i:
- 2 skift med operatørkontrol fra kl. 7.00 til 24.00
- 1 skift uden operatørkontrol fra kl. 24.00 til 7.00.

- 3 -
Derudover anvendes lørdag formiddag til vedligeholdelse af filer på disks.  
Dette arbejde udføres som overtimer.
Under "unatténded" (dvs. uden operatør) drift køres dele af meget store  
programmer uden operatørstøtte, scan i øvrigt heller ikke er disponibel i  
denne periode.
j

4. BRUGERSERVICE  
DATABEHANDLING
I 1982 har Regnecentret ydet følgende service:
C.P.U.-timer, son faktureret nyttetid 2402
heraf Batch-kørsel 2018
og interaktiv drift (TSO) 384
hvilket dækker 99.100 Batch-opgaver  
og 76.600 opgaver i Time Sharing.
Der er tale am en produktionsforøgelse i forhold til 1981 på
38% Batch-kørsel  
og 65% Time Sharing opgaver.
Fordelingen af denne service på de forskellige programmer og samlekonti  
(administration) er angivet i tabel A.
Det lader sig let konstatere, at 90% af Regnecentrets aktivitet består af  
serviceydelser til forskningsprogrammer, mens 9% dækkes af generelle tjene­
steydelser og lidt mindre end 1% af eksterne kontrakter, hvoraf nogle er  
indgået med andre af Kommissionens organer.

-  2 -
BRUGERSTØITE
Ud over de mundtlige konsultationer, der når op på ca. 30 om dagen, er der  
blevet organiseret kurser am emner inden for informatikken og udgivet 10  
numre af "Computing Centre Newsletter" og følgende 4 publikationer:
Converting CDC FIN4 to IBM FORTRAN IV maj 1982
JRC Ccnrputer Graphics maj 1982
The Librarian maj 1982
The Computing Centre Program Library september 1982
Volume I - Program Descriptions
Derudover har Regnecentrets personale bidraget til FFC's eget uddannelses­
program, der omfatter et stort antal informatik-kurser for Regnecentrets  
brugere, tilrettelagt i forhold til deltagernes forhåndsviden.

5. BUDGET
UDGIFTER
Ud over det sekundære budget, der vedrører personalets lønninger, dispone­
rer Regnecentret over et primært budget, der dækker alle andre udgifter  
såsom leje af maskinel, programmel, indkøb, vedligeholdelse, materiale,  
der forbruges osv.
Regnecentrets bevillinger fordelte sig i 1982 son følger (i 1000 ECU):
Primært
Sekundært3.000
1.038
I ALT 4.038
Tabel B viser i store linjer, hvorledes hovedparten af udgifterne er for­
delt.
PRIS/YDEEVNE
Regnecentret kontrollerer nøje forholdet mellem maskinellets pris og yde­
evne.

-  2 -
Denne kontrol gav i 1982 følgende resultat:
den centrale enheds ydeevne  
årets omkostninger6,5 Mips  
840 000 ECU
1 Mips pr. år = 129 200 ECU
diskkapacitet  
årets omkostninger12,2 Gibabytes  
396 000 ECU
1 Gigabyte pr. år = 35 400 ECU
Det kan en passant bemærkes, at anlægget omfatter ca. 2 Gigabytes perifert  
lager pr. Mips i den centrale enhed.
Under hensyntagen til Regnecentrets totale omkostninger fremgår, at  
6,5 Mips + 11,2 Gigabytes i alt koster 4 038 000 ECU.
Prisen på 1 Mips + 2 Gigabytes pr. år ligger i størrelsesordenen 621 000  
ECU eller 28 mio. FB, dvs. 2 330 000 FB/måned.
Hver C.P.U.-time (2 402 timer) kostede 1 681 ECU, hvilket er det sanrne som  
0,0718 ECU eller ca. 3,25 FB pr. mio. instruktioner.
Dette er en særdeles favorabel pris sammenlignet med servicebureauernes
priser.
>
i

6. KONKLUSION
Regnecentrets aktiviteter i 1982 har været karakteriseret af, at maskinel  
og programmel har udvist en høj pålidelighed samtidig med, at anvendelsen  
er vokset med 35%, og der er sket en mindre udvidelse af maskinellet, især  
i form forøget lagerkapacitet.
Efter vor opfattelse nærmer centret sig imidlertid sit mætningspunkt, og  
der er allerede igangsat en foreløbig planlægning i samarbejde med brugerne.

TABEL A
OVERSIGT OVER BRUGERSERVICEN FORDELT PÂ PROGRAMMER
OG SAMLEKONTI
73001 Reaktorsikkerhed 43,16%
73003 Sikkerhed i forbindelse med nukleare
materialer 0,67%
73004 Safeguards og forvaltning af fisile stof­
fer 3,20%
73005 Super-SARA Test Programme SSTP 22,31%
I alt 69,34%
73011 Solenergi 0,96%
73012 Brintproduktion, energi, oplagring og
transport 0,06%
73013 Termonuklear fusionsteknologi 3,22%
73014 Højtemperaturforsøg 0,61%
I alt 4,87%
73021 Miljøbeskyttelse 8,40%
73022 Teledetektion fra luften og rummet 0,15%
I alt 8,55%
73041 Informatik 5,96%
73043 Støtte til Fællesskabets referencebureau
(BCR)
73046 Uddannelse 1,16%
I alt 7,12%
1.20 Administration og teknisk service - Ispra 7,89%
1.30.3 Centralværkstedet- Ispra 0,17%
1.40.2 ESSOR 0,41%
1.50.1 De videnskabelige afdelinger 0,67%
I alt 9,14%
1.94.0 Ekstern brugerservice 0,96%
100,00%
iI

TABEL B
UDGIFTSFORDELING
Leje og vedligeholdelse af main-frame computer
Leje og vedligeholdelse af direkte tilgængelige  
enheder
Leje og vedligeholdelse af andet maskinel  
Leje af programmel  
Elektricitet
Lokalevedligeholdelse (brandsikring osv.)  
Materiale, sc*n forbruges  
Mindre investeringer (modemier, racks osv.)  
Forskellige kontraktarbejder840.000 ECU
perifere
396.000 ECU
784.000 ECU
390.000 ECU
125.000 ECU  
65.000 ECU
125.000 ECU
135.000 ECU
140.000 ECU
3.000.000 ECU

TABEL C
REGNECENTRETS KONFIGURATION
1 AMDAHL 470/V8 computer med en kapacitet på
20 Pladestationer med mobilt hoved, magnetisk belæg og  
udskiftelige plader med en kapacitet på
24 Pladestationer med mobilt hoved, magnetisk belæg  
og faste plader med en kapacitet på
1 pladestation med tromle og en kapacitet på
1 direkte tilgængelig perifer enhed med en kapacitet på
6 båndstationer med høj tæthed (6250/1600 bpi)
3 båndstationer med middel tæthed (1600/800 bpi)
2 kortlæsere
1 båndlæser
3 skrivere med en sammenlagt kapacitet på 4000 linjer  
pr. minut
2 styreenheder til telekommunikation, hver omfattende  
96 kommunikationslinjer med direkte forbindelse til  
mere end 160 ikke-intelligente terminaler og ca. 10  
intelligente terminaler (nogle intelligente termina­
ler sammenkobler andre intelligente eller ikke-in­
telligente terminaler)6.5 Mips
3.6 Gigabytes
7.6 Gigabytes  
11,5 Gigabytes
23 Megabytes

BILAG

BILAG 1
RETNINGSLINJER FOR INDFØRELSEN AF DISTRIBUERET DATABEHANDLING  
I EF'S INSTITUTIONER 1981 - 1986
INDLEDNING
Kommissionen vedtog den 7. maj 1980 følgende beslutning:
"Kommissionen vedtog en principbeslutning om politikken for udvikling af  
den nye informationsteknologi som en langsigtet målsætning, med henblik  
på at tjenestegrene arbejder frem imod en integrering af informatik, kon­
torautomatisering og telekommunikation; samtidig tilsluttede Kommissionen  
sig, at denne målsætning i særdeleshed realiseres ved indførelse af distri­
bueret databehandling over en periode på mellem 5 og 6 år" (KOM(80), P.V.  
558 § x 2a).
I medfør af denne beslutning vedtog Kommissionen den 20. maj 1981 en rap­
port, der som bilag indeholdt "Retningslinjer for indførelsen af distribu­
eret databehandling i Kommissionen 1981 - 1986" (1). Hovedlinjerne i denne  
tekst er gengivet nedenfor, og teksten foreligger i ,sin helhed som dokument  
SEC 780-1 ændr. 1, 2, 3.
Denne tekst blev udformet på Det tværinstitutionelle Datamatikudvalgs møde  
den 27.07.1982 med henblik på at give dokumentets indhold en tvær institu­
tionel karakter.
Formålet med det foreliggende dokument er at fremlægge:
- de generelle udviklingstendenser på informatikområdet (kapitel 1)
- de specifikke faktorer, der gælder for Kommissionen (kapitel 2)
- de specifikke faktorer, der gælder for de øvrige institutioner (kapitel 3)
(1) Dok. CII 81-08

I det følgende anvendes termen "informatik" ikke blot i den snævre betyd­
ning af databehandling (EDB),  men i sin brede betydning, der omfatter en  
fremadskridende integration af data, tekst, billede og tale herunder også  
kontormateriel (kontorautomatisering) og telekommunikationsnetværk (tele­
matik) .
Ved "distribueret databehandling" forstås et netværk af edb-udstyr, der  
fungerer lokalt hos brugerne og derudover giver adgang til centrale edb-  
centre. Selv om ordet "distribueret" ikke eksplicit er medtaget, forstås  
"databehandling" eller "informatik" i denne betydning, ligesom de centrale  
edb-centre altid benævnes "regnecentre".
1. DE GENERELLE UDVIKLINGSTENDENSER
1.1 Faldende priser på maskinel og stigende personaleomkostninger
Fremskridtene på mikroelektronikområdet har medført faldende priser  
på maskinel (lager 40% cm året, logik 25% om året, telekommunikation  
11% cm året).
Derfor er det nødvendigt at omlægge informationssystemernes arkitek­
tur. Det er muligt geografisk at placere billig databehandlingskapa­
citet, hvor der er behov for den. De tekniske begrænsninger elimineres  
i stadig stigende grad, og personaleomkostningerne bliver derfor den  
dominerende faktor ved udformningen af tekniske løsninger. Følgelig  
vil det være muligt at foretage en betydelig forøgelse af de produk­
tive investeringer pr. person i den tertiære sektor, som i dag kun  
udgør 0,1 MFB mod 1,4 MFB i industrien og 2 MFB i landbruget.
Den distribuerede databehandling er et væsentligt redskab til forbed­
ring af produktiviteten og beslutningsprocessen. Det er ud fra dette  
kriterium, valget af udstyr eller organisationsform for den ønskede  
brugerservice bør foretages.
1.2 Brugernes kendskab til informatik bliver en afgørende parameter
Uddannelsesmulighederne på informatikområdet kombineret med den per­
sonlige interesse og de tekniske muligheder, der tilbydes af informa­
tikleverandørerne, gør at talrige brugere ikke længere venter på hjælp  
fra den centrale edb-service, når det drejer sig cm at forøge produkti­
viteten. De finder midler til at tilvejebringe deres egne løsninger  
ved at anvende deres eget personale til at etablere den service, de  
har brug for, og derved undlader de ofte at tage hensyn til allerede  
udformede regler og prioriteringer.
Der er ingen grund til, at personalet i den centrale edb-service foru­
roliges over denne udvikling, idet det drejer sig om en sund udviklings­
tendens, selv cm den ofte indebærer en kostbar læreproces. Imidlertid  
bør de professionelle informatikere nok revidere deres opfattelse af  
deres egen rolle, idet de fremover bør koncentrere sig cm infrastruk­
tur, styring og kontrol med henblik på at beskytte brugernes investe­
ringer i programmel mod de konverteringsproblener, der følger af den  
stadige udvikling på det teknologiske område. Det er derfor af afgø­
rende vigtighed, at der indføres normer og standardiserede metoder,  
og at de aktiviteter, der udvikles, underkastes en stram styring.

.3 Fra terminal til multifunktionel arbejdsplads
Oprindeligt var terminalen en integreret del af computerkonfigurationen,  
hvilket medførte, at hver enkelt type edb-service havde sin egen termi­
nal.
Udfra almindelige produktivitetshensyn er det klart, at ingen ønsker  
at have en række forskellige terminaler på sit kontor. Derfor peger  
udviklingen frem imod en multifunktionel arbejdsplads med en databe­
handlingskapacitet svarende til vore dages middelstore computere og  
med alle de hermed forbundne fordele: tekstbehandling med tilhørende  
tekstforberedelse og udskrift, telex, teletex, videotex, fac-simile,  
elektronisk post, individuelle filer, tilgang til den centrale edb-  
service og store databaser via datakommunikationsnet og endog den klas­
siske telefons funktioner.
Denne integration af de forskellige funktioner i en multifunktionel  
arbejdsplads vil naturligvis ikke foregå fra den ene dag til den an­
den, og der forestår mange trinvise integrationsfaser, før den ende­
lige integration er gennemført.
Det må derfor anbefales, at alle nye informatikapplikationer udformes  
med den størst mulige fleksibilitet med henblik på den fremtidige in­
tegration.
I et europæisk perspektiv er udviklingen af flersprogede arbejdspladser  
og edb-service en ekstra udfordring, som ikke gør sig gældende på de  
store engelsktalende markeder, og her ligger en mulighed for de europæ­
iske fabrikanter for at ændre dette handicap til et forspring.
4 Integrering i netværket
Med den hurtige udvikling af digitale bredbåndsnet vil det i fremtid­
en være muligt at integrere data, tekst, billede og tale i det samme  
netværk. Det endelige resultat vil blive et integreret digitalt net­
værk (ISDN), og den hastighed, hvormed dette netværk udvikles, kan  
meget vel komme til at afhænge af en lang række begrænsninger, der  
ikke er af teknisk art. Derfor vil der formodentlig kunne gøres langt  
hurtigere fremskridt ved etableringen af lokale private netværk, som  
forbinder arbejdspladser inden for den samme organisation, end ved  
etableringen af offentlige netværk. Heldigvis er det ikke en betingel­
se for at integrere arbejdspladsens funktioner, at samtlige netværkets  
funktioner er integrerede, når blot der via arbejdspladsen er adgang  
til forskellige disponible netværk.
Terminalerne og de lokale filer vil i den rørmeste fremtid blive for­
bundet ved hjælp af telefontrådpar eller koaksialkabler,  og senere  
vil der blive etableret lokale netværk (ringnet eller spredende net  
eventuelt med anvendelse af optiske kabler), hvis arkitektur vil af­
hænge af mulighederne for at etablere brugergrupper, samtidig med at  
der vil blive etableret grænseflader til det offentlige netværk, så­
ledes at der også bliver forbindelse til eksterne centre.

1·5 Regnecentrenes fremtid
De faldende priser på maskinel betyder, at omkostningerne ved et regne­
centers drift i stadig stigende grad afhænger af udgifterne til det  
personale, der er beskæftiget med administration, operatør- og system­
virksomhed. Dette betyder, at selv en minimal bemanding af et regnecen­
ter medfører faste omkostninger af en sådan størrelsesorden, at kun  
centre med en stor databehandlingskapacitet vil være rentable.
Størstedelen af de middelstore regnecentre, der eksisterer i dag, vil  
derfor forsvinde og blive erstattet af netværksforbindelser til de  
store centre.
De store computere vil i stadig stigende grad blive anvendt specielt  
til databaser og batchkørsel, som er det, de er bedst til. Hvis centre­
ne planlægges rigtigt, vil de kunne yde en hurtig og udmærket service  
som driftsgrundlag for et komplekst sæt af applikationer.
Når der til den traditionelle drift af databaser og batchkørsel har  
skullet føjes en stor mængde individuel brugerservice på time sharing  
basis, har dette altid medført store problemer med styringen af main-  
frame computere. Denne individuelle brugerservice medfører spidsbelast­
ninger, som er vanskelige at kontrollere, og som har en negativ indfly­
delse på svartiden for alle andre applikationer. Det må derfor fore­
trækkes, når det er muligt, at lægge individuel brugerservice ud på  
interaktive minicomputere, der betjener en mere begrænset kreds af  
brugere.
Hvis en applikation, af den ene eller af den anden grund, skal beskyt­
tes mod interferens fra andre applikationer, eksisterer der en særlig  
form for maskinel, der udgør den sidste barriere. Anvendelsen af dette  
maskinel udelukker imidlertid ikke kommunikation med netværket. Dette  
er yderligere et argument for generelt at gå ind for distribueret data­
behandling.
1.6 Minicomputerens rolle
Den interaktive minicomputer (interaktiv modus) vil også i nogle år  
fremover kunne spille en vigtig rolle i den distribuerede databehand­
ling. Den kan opfylde mindre brugergruppers interne behov og forbin­
de grupperne med de centre, der er tilgængelige via netværket. Den  
kan forbinde klynger på mellem 5 og 30 lokale terminaler og skrivere  
og varetage de funktioner, der senere vil blive inkorporeret i de multi-  
funktionelle arbejdspladser (se afsnit 1.3). Minicomputeren vil snart  
nå op på samme databehandlingskap>acitet som de eksisterende middelstore  
computere, og den vil specielt blive anvendt til interaktive opgaver:  
individuel brugerservice, tekstbehandling og lokal elektronisk post.
Den vil også kunne rumme filer, som er fælles for brugergruppens med­
lemmer, og sørge for forbindelsen til netværket, således at man herigen­
nem kan få tilgang til databaser og fjerndatabehandling.
Det er vigtigt, at den interaktive minicomputer ikke opfattes som et  
regnecenter i mindre skala, for det vil være ensbetydende med en meget  
uøkonomisk udnyttelse af denne computer (se afsnit 1.5) i forhold til  
det nødvendige driftsp>ersonale. Den interaktive minicomputer skal være  
autonom og ikke kræve andre operatører end brugerne selv ved deres  
terminaler.

1.7 Styring af information og filer, databasemanagement
Der er tre vigtige omkostningsfaktorer af tage hensyn til i forbindel­
se med datamanagement, nemlig udgifterne til generering af data (ud­
skrivning, renskrift, verificering, korrektur), udgifterne til oplag­
ring af information og udgifterne i forbindelse med tilgang til data.
Udgifterne til datagenerering er 100 gange større end tilgangsudgif­
terne pr. år og 1000 gange større end lagerudgifterne pr. år. Udgif­
terne til det forberedende arbejde med tekster og data er således langt  
de største, idet det næsten udelukkende drejer sig om personaleudgifter.
Det vil i endnu højere grad gøre sig gældende i fremtiden. Ethvert  
dokument, der må renskrives eller indkodes igen, er en yderligere be­
lastning. Derfor er de mest betydningsfulde faser i udviklingen af  
den distribuerede databehandling etableringen af tekstbehandling ved  
indgangen til netværket og muligheder for overførsel af filer fra en  
database til en anden.
Individuelle filer kan opbevares på den enkelte terminal; filer scm  
tilhører en organisatorisk gruppe, kan opbevares på en interaktiv mini­
computer eller være tilgængelige via et lokalt netværk; men databaser,  
scm benyttes af en hel organisation eller måske også af eksterne bruge­
re, vil stadig være placeret i de store regnecentre, idet man her råder  
over billig lagerkapacitet og har mulighed for, på et rentabelt grund­
lag, at kontrollere store datamængder.
1.8 Informatikopgaver der vil blive løst ved distribueret databehandling
Udtrykket distribueret databehandling dækker ikke autonome lokale ap­
plikationer. Tværtimod er det særdeles sandsynligt, at de fremtidige  
applikationer på samme tid vil benytte lokale faciliteter og facili­
teter, scm er tilgængelige via netværk.
De funktioner, der egner sig bedst til distribueret behandling, er  
dem, der involverer små mængder data, scm ofte benyttes.
Det drejer sig bl.a. cm følgende funktioner:
- terminaler (videoskærme, tastaturer, skrivere, osv.), der giver  
adgang til telex, teletex, videotex, elektronisk post og telekopie-  
ring;
- forberedelse af inddatering (herunder generering af tekst og data,  
tekstbehandling, datavalidering osv.);
- produktion af skrevne eller grafiske ad-hoc udskrifter;
- individuel behandling af lokale filer eller uddrag af centrale data­
baser;
- databasemanagement i forbindelse med små og mellemstore baser, der  
benyttes af lokale brugergrupper.

1.9 Eksistensen af nonner er en betingelse for integration
Der vil givetvis ikke blive anvendt maskinel fra en enkelt fabrikant  
til netværkene til distribueret databehandling. Samtidig er det umu­
ligt at sammenkoble maskinel af forskellig oprindelse, når der ikke  
foreligger tilfredsstillende kanpatibilitetsnormer. I øjeblikket er  
det sådan, at hver enkelt leverandør kun forsøger at fremme kompatibi­
liteten .mellem sine egne produkter, og det er derfor i brugernes inter­
esse, at der etableres internationale normer. Et sæt af internationale  
normer vil blive bestemmende for det marked, hvor den frie konkurrence  
vil kunne udfolde sig.
Det grundlæggende problem ved etableringen af normer er, at de er van­
skelige at gennemføre, hvis de kammer for sent, og at de på den anden  
side blokerer det tekniske fremskridt, hvis de etableres for tidligt.  
Det er normerne, som mere end nogen anden faktor bestemmer den indu­
strielle ekspansion på informatikområdet.
1.10 Integreringen af de organisatoriske støtteforanstaltninger må gå forud  
for den tekniske integration
Når funktionerne integreres hos brugeren (se afsnit 1.3 om de multi-  
funktionelle arbejdspladser), skaber dette også et krav cm en enkelt  
støttemulighed, der dækker alle funktioner.
Ved installeringen af distribueret databehandling drejer det sig ikke  
blot om at anskaffe og installere maskinel. Der må fastlægges detalje­
rede målsætninger på mellemlangt og langt sigt, især for udviklingen  
af netværk. Disse målsætninger må baseres på alle kendte og forudsige­
lige parametre, herunder også brugernes behov, og der må lægges strate­
gier for målsætningernes realisering.
Ved etableringen af den distribuerede databehandling må disse strate­
gier følges fra dag til dag, idet man samtidig må udnytte de tekniske  
muligheder for at forbedre sammenkoblingerne og sørge for kompatibili­
tet mellem gammelt og nyt udstyr.
Dette er kun muligt, hvis man råder over et personale, der kan klare  
samtlige brugeres daglige behov samt de tekniske ændringer og de nød­
vendige installationer.
Alligevel er den distribuerede databehandling langt mere end blot et  
spørgsmål am teknisk integration. Det drejer sig i første række om  
at kunne tilbyde brugerstøtte. Dette betyder, at der skal foretages  
en lang række ændringer af administrative metoder og procedurer. Man  
kan ikke etablere en distribueret databehandling uden en adækvat moti­
vation, uddannelse, støtte og follcw up. De krav, der må stilles, er  
ikke af teknisk art, men af tværfaglig art baseret på praktisk sans,  
evne til at gå på kompromis og en forståelse for brugernes holdning.
Sammenfattende kan man sige, at udviklingen af distribueret databe­
handling ikke sker som et sinpelt resultat af de teknologiske mulig­
heder, men kun hvis den underbygges af integrerede støtteforanstalt­
ninger.

2. FAKTORER DER ER SPECIFIKKE POR KOMMISSIONEN
2.1 Et miljø som stiller store krav
Kommissionen er et miljø, som stiller store krav til distribueret data­
behandling, idet der genereres betydelige mængder data og tekster på  
flere sprog, samtidig med at der eksisterer store interne og eksterne  
databaser, en stor mængde individuelle, statistiske eller andre publi­
kationer, store mængder oversættelser, en betydelig informationsflow 
mellem tjenestegrenene, permanente tværinstitutionelle kontakter og  
sidst, men ikke mindst, et behov for hurtigt forløbende og veletablere­
de administrative procedurer.
Der kan ikke herske tvivl cm, at det er vigtigt for Kommissionen og  
de øvrige europæiske institutioner at investere i distribueret data­
behandling med henblik på at varetage de funktioner, der er beskrevet  
i afsnit 1.8. Der er almindelig enighed om, at det er muligt at forøge  
den generelle produktivitet (produktion pr. person) på det administra­
tive område med ca. 20% ved hjælp af disse investeringer, og dette vil  
selvfølgelig gøre det muligt for Kommissionen at ekspandere sine akti­
viteter uden at være tvunget til en tilsvarende forøgelse af persona­
let.
2.2 Brugerens deltagelse
En lang række brugere i Kommissionen har taget selvstændige initia­
tiver i forbindelse med distribueret databehandling, ikke alene af  
de grunde, der er nævnt i afsnit 1.2, og som gælder for størstedelen  
af alle moderne organisationer, men også fordi den centrale edb-ser-  
vices personale var overbelastet efter i flere år at have været be­
skæftiget med konverteringsopgaver. De budgetmæssige og personalemæs­
sige begrænsninger har ikke holdt disse initiativer tilbage, hvilket  
giver et fingerpeg om, hvor presserende brugernes behov er.
Der er tale om en positiv og lovende udvikling, såfremt den kan bringes  
ind under en fast styring. Hvis der tillades en anarkistisk udvikling,  
hvor brugerne arbejder uafhængigt af hinanden, vil distribueret databe­
handling uvægerligt ende i kaos.
Derfor er det besluttet at etablere en styrings- og kontrolmekanisme,  
der dækker hele Korcmissionen. I denne struktur samarbejder Databehand-  
lingsdirektoratets personale med brugerne inden for rammerne af et  
sæt regler og procedurer, der klart fastlægger den enkelte deltagers  
ansvar.
2.3 Korcmissionens interne netværk
Af historiske grunde er Kommissionens mere eller mindre avancerede  
edb-maskinel ikke blevet leveret af samme fabrikant, og dette har med­
ført en række kcmpatibilitetsvanskeligheder.  Dette er på samme tid  
et handicap og en udfordring, for det har gjort, at vi har fået proble­
merne tættere ind på livet end andre organisationer, som har forsøgt  
at udskyde det øjeblik, hvor de bliver nødt til at tage stilling til  
problemet.

Planlægningen og udviklingen af det interne netværk, son kan sammen­
koble dette meget varierede udstyr og yde brugeren en integreret ser­
vice, er derfor den vigtigste opgave, og det er afgørende, at de nød­
vendige økonomiske og personalemæssige ressourcer stilles til rådig­
hed for løsningen af den. Udformningen og planlægningen af netværket  
er det centrale punkt, idet det betyder, at man for de næste fem år  
fastlægger ranmerne og perspektiverne for udviklingen af den nye in­
tegrerede service og indførelsen af nyt udstyr og nye applikationer  
på et samordnet grundlag. Under disse forudsætninger kan det lade sig  
gøre at tilfredsstille de umiddelbare behov, uden at den fremtidige  
udvikling derved bringes i fare.
2.4 Industripolitik, forskning,  innovation, intern service
Kommissionens industripolitik på det europæiske informatik- og telema-  
tikcmråde pålægger tjenestegrenene en række begrænsninger, idet de  
i praksis forventes at støtte denne politik. Kommissionen ønsker at  
stimulere udviklingen i post og telegrafvæsenerne og den europæiske  
industri ved at igangsætte forsknings- og innovationsprojekter, hvis  
formål i mange tilfælde går ud over Kommissionens interne behov, og  
som kræver, at tjenestegrenene og brugerne i Kommissionen samarbejder  
med henblik på, at innovationsprojekternes målsætninger virkelig rea­
liseres. Dertil kommer, at den integrerede interne service bør stille  
adækvate og pålidelige redskaber til rådighed for samtlige brugere,  
herunder også de brugere, der ikke er dækket af industri- og innova­
tionspolitikkens prioriteringer. Det er helt normalt, at innovations­
politikkens målsætninger og den interne praksis giver forskellige re­
sultater i det daglige arbejde. Der er derfor behov for at skabe orga­
ner og mekanismer, der kan løse de tekniske problemer og udvirke, at  
der fastlægges regler på et tilstrækkeligt højt beslutningsniveau.
Den fornuftigste måde at nå dette mål på, er at fastlægge interne nor­
mer, en generel indkøbspolitik og en politik for innovationsprojekter.
Den nødvendige koordinering med henblik på at samordne Kortmissionens  
forskellige målsætninger på informatikcmrådet bør emfatte GD III, IX,  
XII (ETC) og XIII.
2.5 Interne normer
De interne normer må rette sig efter de internationale normer og i  
mangel af vedtagne normer suppleres af lokale aftaler, der stemmer  
overens med Kommissionens politik. Eventuelle midlertidige afvigel­
ser fra de interne normer kan kun godkendes efter begrundede ansøg­
ninger og bør derefter kontrolleres af et centralt kontrolorgan. Der  
må samtidig planlægges standardiserede interfaces med henblik på at  
muliggøre integration af ikke-kanpatibelt maskinel.
2.6. Indkøbspolitik
Indkøbspolitikken må stemme overens med de vedtagne normer, og de kon­
traktlige aftaler med leverandørerne må benyttes til at gennemføre  
de vedtagne normer og Kcmmissionens politik p>å området.
Leverancer til den interne service bør i almindelighed forudsætte en  
kvalitetsgaranti, samtidig med at leverancer til innovationsprojekter
\ kan anvendes son incitamenter med henblik på at få den europæiske in­
dustri til at udvikle nye produkter, der svarer til specifikationerne  
i de udbudte leverancer.

•  7 Innovationsprojekter
Hvis formålet med innovationsprojekter, son igangsættes af Kommissio­
nen, er udvikling af en intern service, bør direktøren for Databehand-  
lingsdirektoratet straks fra begyndelsen inddrages sesn ansvarlig part.
I disse tilfælde bør direktoratet ikke blot yde det bedste, det formår  
for at sikre en vellykket gennemførelse af projekterne, men også påtage  
sig de risici, som et innovationsprojekt uundgåeligt indebærer. Det vil  
derfor være nødvendigt, at der i hvert enkelt tilfælde træffes aftaler  
om ansvarsfordelingen, inden projektet endeligt sættes igang.
.8 Kommissionens regnecenter
Koncentrationen af generelt anvendelig databehandlingkapacitet på et  
sted er rimelig udfra en økonomisk betragtning (se afsnit 1.5), når  
det drejer sig cm store informationssystemer. Den fremtidige distri­
buerede databehandling vil gøre, at centrets placering i Luxembourg  
vil blive endnu mere acceptabel end tidligere, på betingelse af at  
Kommissionen får et adækvat internt netværk, scm kan gøre adgangen  
til centret lettere for den enkelte bruger. Af de grunde, scm er an­
ført i afsnit 1.5, må det foretrækkes, at de individuelle databehand­
lingsopgaver så vidt muligt overføres til minicomputere, der står i  
forbindelse med regnecentret i Luxembourg og benyttes af en mindre  
brugergruppe.
.9 Udviklingen af distribueret databehandling har første prioritet
Hensigten med den nye centrale organisationsform på informatikområ­
det, der blev vedtaget den 01.08.1981, var at skabe et grundlag for  
den kommende struktur til koordinering, støtte og kontrol af udvik­
lingen af den distribuerede databehandling. Det er af afgørende be­
tydning, at der findes en organisation, som kan styre og koordinere  
den lokale udvikling af informatikken hos brugerne, således at man  
undgår en anakistisk udvikling, der på længere sigt vil være til skade  
for alle brugere i Kommissionen.
Dertil kommer, at det tværinstitutionelle samarbejde først og fremmest  
skabes gennem fælles projekter som det tværinstitutionelle netværk  
INSIS, og det vil fremover være nødvendigt at sørge for, at Kommissio­
nens distribuerede databehandlingssystem er kompatibelt med INSIS.
FAKTORER DER ER SPECIFIKKE POR DE ØVRIGE INSTITUTIONERN
1 Miljøet
Kommissionen udgør et sammensat og varieret miljø med et personale  
på mere end 10 000 tjenestemænd, d.v.s mere end alle de øvrige institu­
tioner tilsammen.
Det er en institution, som skal tage hensyn til sine afdelingers drift,  
men også til sine egne målsætninger i forhold til industripolitik og  
standardisering, i særdeleshed på informatikområdet.
De første undersøgelser, som er gennemført inden for rammerne af INSIS-  
projektet, viser, at der i institutionen cmkring 1990 vil kunne findes  
flere tusinde brugere af multifunktionelle arbejdspladser.

De øvrige institutioner udgør en snævrere basis, selv cm det drejer  
sig cm flere tusinde tjenestemænd. Disse institutioner varetager i  
alt væsentligt driftmæssige funktioner, og deres behov er derfor:
- særlige behov i forbindelse med deres rolle i Fællesskabets funktion  
(styring af parlamentariske procedurer, kontrol med løbende forret­
ninger, ekspertmøder, udarbejdelse og fremstilling af dokumenter  
osv.);
- behov for forbindelser til KEF's netværk, især med henblik på at  
benytte de store dokumentationsdatabaser (i visse tilfælde også del­
tagelse i fødningen af filerne).
Under alle omstændigheder bør informatikken i de øvrige institutioner  
være brugernær, og brugeren bør være involveret i alle applikationer.
Distribueret databehandling i de øvrige institutioner
De generelle bemærkninger i afsnit 1 og de mere specielle bemærkninger  
cm regnecentrets fremtid og minicomputernes rolle i afsnit 1.5 og 1.6  
kan udstrækkes til at gælde for alle Fællesskabets institutioner.
Derfor kan det fastslås, at
- de øvrige institutioner ikke bør udvikle regnecentre beregnet til  
batchkørsel eller drift af store dokumentationsdatabaser. Sådanne  
centre er ikke rentable i mindre størrelse på grund af omkostning­
erne ved styring og udvikling af applikationer. Den moderne tele-  
kamiunikation har frembragt midler, der for en stor dels vedkommende  
overvinder det handicap, det er at befinde sig langt fra en værts­
computer;
- en brugergruppe på cp til mellem 2 og 3 000 personer kan betjenes  
af en mindre interaktiv computer.
Sådanne brugergrupper udgør faktisk en så stor arbejdsmæssig belast­
ning for en time sharing serviæ, at selv en enkelt main-frame compu­
ter ikke kan klare dem rentabelt og effektivt. Som forklaret i pkt.
1.5 fører en for stor koncentration af maskinel og arbejdsopgaver i  
et regnecenter til en generel forøgelse af svartiden for alle brugere.  
Dette har kunnet konstateres for Kommissionens vedkommende, og det  
kan logisk set ekstrapoleres til at gælde for resten af Fællesskabet.
Integrering af Kommissionens og de øvrige institutioners informatik
Som forklaret i afsnit 1.10 bør integreringen ske således, at den om­
fatter det organisatoriske og støttemæssige plan samtidig med det tek­
niske plan.
a) Organisatorisk integrering
Som supplement til de styrings- og kontrolmekanismer, der findes  
inden for de enkelte institutioner (jvf. s. 11), må Det tværinsti­
tutionelle Datamatikudvalg spille rollen som koordinator for alle  
institutionerne under et. Det er nødvendigt, at udvalget kan dis­
ponere over et mindre personale på fuld tid:

- til ajourføring af et ensartet sæt af regler, procedurer og  
fællesskabspolitikker, der kan danne rammen om samarbejdet mel­
lem de involverede parter;
- til indsamling og distribution af information og dokumentation  
am alt disponibelt maskinel og programmel m.v. samt alle løbende  
projekter.
b) Teknisk integrering
I almindelighed forudsætter teknisk integrering, at udstyret er  
kompatibelt eller sågar homogent. Imidlertid forårsager en streng 
homogenitet en indsnævring af markedet, og dette vil i sidste instans  
kunne binde institutionerne til en enkelt leverandør, hvilket ville  
være en utilfredsstillende situation. Derfor må integreringen gen­
nemføres:
1. i respekt for de af C.I.I. vedtagne normer og standarder, såvel
ved levering af maskinel san ved udvikling af programmel;
2. ved en integrering af netværkene. Inden for tidsrummet 1981 -
1986, san anhandles i dette dokument, vil dette kunne ske ved:
- kompatibilitet mellem de enkelte terminalprocedurer og en ud­
vikling henimod en forenkling af terminalerne. Kommissionen  
har udarbejdet forslag til undersøgelser på dette område (især  
LDH-prograirmel og KPP-protokoller)  ;
- generalisering af overførsel af filer mellem forskellige com­
putere. Da man afventer vedtagelsen af internationale normer,  
har Kommissionen indført et standardiseret system NIFTP (Net­
Work Independant File Transfert Protocole);
- direkte kobling af computere, når som helst det er rimeligt  
(d.v.s. når softwarebelastningen ved denne kobling kompense­
res ved besparelser i maskintid);
- fælles anvendelse af telekommunikationsfaciliteter, på kort  
sigt Kommissionens eget pakkekommunikationsnet og på længere  
sigt det tværinstitutionelle netværk INSIS.

BILAG 2
GENERELLE RETNINGSLINJER FOR  
INDKØB AF UDSTYR OG TJENESTEYDELSER PÅ  
INFORMATIKOMRÅDET
VIGTIGE FAKTORER VED INDKØB AF UDSTYR
1. På grund af det tekniske fremskridt vil det fremover være nødvendigt  
at ændre kriterierne for valg af informatikudstyr (*), både når det  
drejer sig an indkøb af nyt og erstatning af gammelt udstyr.
Udgifterne til maskinel er konstant faldende (de udgør nu mindre end  
30% af de samlede udgifter);  udgifterne til arbejdskraft er konstant  
stigende (de udgør de resterende 70% af de samlede udgifter).
2. Ved vurderingen af udstyr vil det altså i fremtiden være nødvendigt  
ikke blot at tage hensyn til prisen på maskinel, men også udgifterne  
til det personale, anvendelsen af maskinellet fører med sig:
- de forskellige fabrikanters udstyr kræver forskellig bemanding for  
at kunne fungere (dette gælder især på brugerniveauet),  og det har  
betydning for de samlede omkostninger;
- udgifter til konvertering (direkte udgifter til arbejdskraft plus  
den omkostningsfaktor, der skyldes de medfølgende forstyrrelser, og  
standsning af udviklingen af nye applikationer så længe konvertering­
en står på) må så vidt muligt helt undgås.
DEN AKTUELLE PROBLEMSTILLING POR KOMMISSIONEN OG DE ØVRIGE EUROPÆISKE BRUGERE
3. I forbindelse med udviklingen henimod en distribueret databehandling  
står Kommissionen over for de samme udstyrsproblemer som de øvrige  
europæiske brugere. Kommissionen ønsker ikke at blive afhængig af en  
enkelt leverandør og må derfor benytte sig af forskellige fabrikanter  
og forskellige servicevirksomheder.
Derfor skal det maskinel og det programmel, der indkøbes ikke blot op­
fylde brugernes behov og vise et gunstigt forhold mellem pris og yde­
evne, det skal også respektere internationale og europæiske standarder,  
således at de forskellige leverandørers udstyr kan kobles sammen.
(*) Ved udstyr forstås maskinel plus det programmel (f.eks. driftsystem  
osv.), der er nødvendigt for, at maskinen kan fungere.
Ved informatik forstås mere end blot databehandling. Informatik an­
vendes i sin bredeste betydning og emfatter en fremadskridende inte­
gration af data, tekst, billede og tale, herunder også kontorautoma­
tisering og tilslutningen til et telekommunikationsnetværk (telema­
tik) .

-  2 -
4. Karmissionen ønsker også at undgå de udgifter og de forstyrrelser, der
er forbundet med konvertering af programmer, når udstyr fra en fabri­
kant skal erstattes med udstyr fra en anden, med undtagelse af tilfæl­
de, hvor dette er absolut nødvendigt af cost/benefit-årsager.
Udgifterne i forbindelse med konverteringer undervurderes ofte, idet  
det kun er den ene af de tre udgiftskomponenter,  der direkte lader  
sig registrere.
a) De direkte udgifter til konvertering anfatter udgifter til persona­
le (personer/år) og udgifter til gennemførelse af konverteringen  
(f.eks. prograrrmelændringer,  overlapninger på maskinlejekontoen,  
brugeruddannelse osv.).
b) Omkostningerne i·forbindelse med forstyrrelser omfatter brugernes  
nedsatte produktivitet i konverteringsperioden samt de ekstraom­
kostninger, der skyldes nedsat kvalitet i den ydede service.
c) Omkostninger ved bortfald af muligheder omfatter de fordele, der  
ikke lader sig udnytte, når informatikbudgettets bevillinger anven­
des til konverteringer frem for rentable investeringer i nye appli­
kationer. De fordele, der er forbundet med driften af velbegrundede  
applikationer gennem hele disse applikationers levetid, vejer langt  
tungere end den oprindelige investering i applikationen.
Det er nødvendigt så vidt muligt at vurdere alle disse faktorers betyd­
ning i forbindelse med konvertering. Der må tages hensyn til alle de  
indirekte omkostninger, når man vurderer de samlede omkostninger. Når  
bestemte onkostninger af den ene eller den anden grund ikke er kvanti­
ficerbare, er det sandsynligt, at de hver især er af samme størrelsesor­
den scm de direkte udgifter.
Det er ikke rentabelt at erstatte en computer med en anden og billig­
ere, medmindre de samlede udgifter til den nødvendige konvertering  
dækkes af en tilstrækkelig stor forskel i leje eller af andre fordele.
Kommissionen burde være i stand til at fungere son eksempel og vejvi­
ser for de øvrige brugere ved at fastlægge en politik, der så vidt mu­
lig undgår konverteringsproblemer,  og som samtidig undgår, at Kommissio­
nen (eller andre brugere) bliver afhængige af en enkelt leverandør med  
den deraf følgende risiko for at blive udnyttet.
INDKØBSPOLITIK
6. Der vil regelmæssigt blive udbudt indkøbskontrakter på udstyr og sup­
plerende service samt erstatning af udstyr i forbindelse med eksiste­
rende kontrakters udløb. Disse udbud vil ikke blot være henvendt til  
potentielle leverandører, men også give de aktuelle leverandører mu­
lighed for at forbedre det eksisterende udstyrs kvalitet og forholdet  
mellem pris og ydeevne ved at tilbyde udvidelser og/eller erstatning  
med mere konkurrencedygtigt udstyr.

- 3 -
7. Beslutningskriterierne i forbindelse med ændringer/udvidelser af ud­
styr eller tjenesteydelser bygger på en vurdering af de samlede om­
kostninger under hensyntagen til
- den nye installations forhold mellem pris og ydeevne;
- applikationernes kompatibilitet (simpel overførsel af programmel fra  
denne computer til en anden, såfremt det er nødvendigt) med henblik  
på at undgå fremtidige konverteringsudgifter;
- udgifterne til konvertering til den nye installation;
- størrelsen af det nødvendige driftspersonale;
- den ydede brugerservice;
- kvaliteten af det tilknyttede udstyr og tjenesteydelser (programmel,  
støtte osv.);
- mulighederne for sammenkobling med andet udstyr (overholder udsty­
ret eventuelle internationale normer);
- driftstid og softwarepakker.
Disse kriterier vil ikke blot blive fulgt i forbindelse med udbud,  
men også indgå i kontrollen af udstyrets reelle ydeevne, især for de  
aktuelle leverandørers vedkommende (klassificering/sælger).
8. Kommissionen sikrer opretholdelsen af konkurrenceforholdet mellem sine  
leverandører ved en fortløbende vurdering på grundlag af de i punkt
7 nævnte kriterier.
Nye eller emarbejdede applikationer (computeropgaver) vil ikke blive  
sat i drift på udstyr fra en leverandør, der ikke på tilfredsstillende  
vis opfylder vurderingskriterierne.
Virkningen af dette vil blive,
- at de fabrikanter, der i størst omfang opfylder vurderingskriterier­
ne, i stigende grad vil blive leverandører til Kommissionen;
- at de fabrikanter, der i mindre grad opfylder kriterierne, vil få
en faldende del af markedet. Når en applikation skal omarbejdes, vil  
man benytte lejligheden til at sætte den i drift på en af de andre  
maskiner. Dette vil i sidste ende føre til eliminering af udstyr  
fra disse fabrikanter, hvis den resterende arbejdsbyrde ikke kan  
begrunde, at man bevarer dette udstyr.
På denne måde vil den konverteringsindsats, der skal til i forbindel­
se med afskaffelse af utilfredsstillende udstyr ved kontraktens udløb,  
blive nedbragt til et minimum.
Hvis applikationer, som er vanskelige at overføre, fortsat er i drift  
på et utilfredsstillende udstyr på trods af de iværksatte forholds­
regler, vil konverteringen til nyt udstyr så vidt mulig blive spredt  
over længere tid. Dette betyder, at udbudene skal offentliggøres i  
god tid inden kontraktens udløb (to år for main-frame computernes ved­
kommende) ,  således at konverteringsarbejdet hurtigt kan igangsættes,  
og således at der bliver tilstrækkelig tid til afprøvning og parallel­
kørsel på det nye udstyr. De eksisterende kontrakter forlænges i på­
kommende tilfælde, således at det bliver muligt at gøre konverteringen  
færdig.

- 4 -
9. Følgelig vil Kommissionen
- under normale omstændigheder konvertere til en ny leverandørs ud­
styr, hvis den eksisterende leverandørs forhold mellem pris og yde­
evne (under hensyntagen til konverteringsudgifterne) viser sig at  
være utilfredsstillende;
- undgå at blive afhængig af en enkelt leverandør ved at sikre et vir­
keligt konkurrenceforhold mellem de eksisterende og potentielle leve­
randører.
OVERENSSTEMMELSE MELLEM KOMMISSIONENS INDUSTRIPOLITIK OG DEN FORESLÅEDE  
INDKØBSPOLITIK
De europæiske brugere (i særdeleshed Kommissionen) vil blive tvunget  
til at følge denne indkøbspolitik i de kommende år. Det er derfor gan­
ske rimeligt, at Kommissionen som bruger viser vej for de øvrige euro­
pæiske brugere.
Det vil være i bedste overensstemmelse med Kommissionens industripo­
litik, san har til formål at fastlægge et europæisk marked (overens­
stemmelse med normer og standarder, kompatibilitet osv., som kan skabe  
betingelser for virkelig konkurrence; sammenkobling af forskellige  
fabrikanters udstyr, afvisning af bundne markeder og afhængighed af  
enkelte leverandører).

BILAG 3
GUIDE INFORMATIQUE  
INDHOLDSFORTEGNELSE
Orientations pour 1981/1986 en matière d'informatique répartie au sein de 
la Commission
L'organisation de l'informatique au sein de la Commission  
Management of informatics projects
Comités d'utilisateurs et Comités de gestion de l'informatique dans les  
Directions générales
Recommandations en matière de portabilité
Formation dans le domaine de l'informatique: responsabilités, méthodes et  
organisation
Protocol of collaboration between CETIS, CCR ISPRA and the users of infor­
matics in the Commission
Priorities and informatics resource management  
Rolling plan
General guide-lines for procurement of informatics equipment and services
Composition des comités et liste des chefs de division/service de la Direc­
tion informatique
Liste des Directeurs généraux/Directeurs responsables pour l'organisation  
de l'informatique, ISM

BILAG 4
FORKORTELSESLISTE
RC Regnecenter
FFC Det fælles forskningscenter
GDI C Styrrelsesudvalget for databehandling i Kommissionen
CII Det tværinstitutionelle Datamatikudvalg
CTI Udvalget for edb-teknologi
cu Br uger udvalge t
DA Tjenesten for udvikling af applikationer
DI Direktoratet for Databehandling
II Datateknik
INSEM Tværinstitutionel elektronisk postservice
INSIS Interinstitutional System of Integrated Services
IPA Tjenesten "Planlægning og administration"
EUROSTAT Det statistiske Kontor
QA Tjenesten "Kvalitetsstyring og intern kontrol"
SCIC Den fælles tjeneste for tolkning og konferencer
GS Generalsekretär iatet
SIC Udvalget for normer og standarder
Sil Afdelingen "Integrerede informationssystemer"
SJ Den juridiske tjeneste
TU Tjenesten for toldunionen

BILAG 4
GENERALDIREKTORATER:
GD I Forbindelser med tredjelande
GD II Økonomiske og finansielle spørgsmål
GD III Det interne marked og industrien
GD IV Konkurrence
GD V Beskæftigelse og sociale anliggender
GD VI Landbrug
GD VII Transport
GD VIII Udvikling
GD IX Personale og administration
GD X Information
GD XI Miljø, forbrugerbeskyttelse og nuklear sikkerhed
GD XII Videnskab, forskning og udvikling
GD XIII Informationsmarked og innovation
GD XIV Fiskeri
GS XV Penge og finansieringsinstitutter samt skattespørgsmål
GD XVI Regionalpolitik
GD XVII Energi
GD XVIII Lån og investering
GD XIX Budgetter
GD XX Finanskontrol