1.Indledning

Som bebudet i Kommissionens meddelelse af 16. september 2011 om en styrket forvaltning af Schengenområdet, som Rådet udtrykte sin støtte til den 8. marts 2012, fremlægger Kommissionen halvårlige rapporter for Europa-Parlamentet og Rådet om, hvordan Schengenområdet fungerer. Denne syvende rapport dækker perioden 1. november 2014 – 30. juni 2015. Den fremlægges umiddelbart før årsdagen for Schengenaftalen, der blev indgået den 14. juni 1985.

2.Status

2.1.Migrationsstrømme ved Schengenområdets ydre grænser

Rapporteringsperioden har været kendetegnet ved stigende migration over Middelhavet til Europa, et betydeligt antal tragedier og den stigende trussel fra radikaliserede personer, herunder hjemvendte udenlandske terrorkrigere, hvilket blev understreget af terrorangrebene i Frankrig og Danmark og det afværgede angreb i Belgien.

Det årlige antal afsløringer af ulovlig grænsepassage steg mærkbart i 2014 og var det højeste, siden Frontex' risikoanalysenetværk begyndte at indsamle oplysninger i 2007. Der var næsten 284 000 afsløringer sidste år, hvilket er dobbelt så mange som i rekordåret 2011 (antallet af afsløringer i 2013 var på omkring 107 000). Det er ligeledes vigtigt at nævne, at antallet af afsløringer i de første fem måneder af rapporteringsperioden (november 2014 - marts 2015, dvs. de måneder, for hvilke der forelå konsoliderede oplysninger) var tre gange højere end i samme periode sidste år (over 111 000 tilfælde).

Italien har indberettet langt det højeste antal pågribelser i 2014 efterfulgt af Grækenland og Ungarn. Ligesom i 2013 var de personer, der hyppigst blev afsløret i 2014, fra Syrien og Eritrea. De mest benyttede ruter i 2014 var det centrale Middelhavsområde (næsten en firedobling fra 2013, 60 % af alle afsløringer), det østlige Middelhavsområde (en fordobling i forhold til samme periode i 2013, men dog lavere end rekordårene 2010-2011) og den vestbalkanske rute (mere end en fordobling i forhold til 2013). For både den centrale Middelhavsrute og den vestbalkanske rute var antallet af pågribelser i 2014 det højeste overhovedet, siden Frontex' risikoanalysenetværk begyndte at indsamle oplysninger i 2007.

I de første fem måneder af rapporteringsperioden var den vestbalkanske rute den mest benyttede (over 55 000 afsløringer), efterfulgt af det centrale og østlige Middelhavsområde (henholdsvis over 26 000 og 21 000 afsløringer). Næsten 93 % af alle afsløringer fandt sted på disse tre ruter.

I den forbindelse var der en betydelig stigning i antallet af ulovlige migranter fra Kosovo, der toppede i januar-februar 2015 og betød, at den vestbalkanske rute blev den mest benyttede rute med hensyn til antal ulovlige grænsepassager i perioden november 2014 - februar 2015. For at takle situationen ved den serbisk-ungarske grænse støttede Frontex Ungarn ved at stille udstyr og gæstemedarbejdere til rådighed inden for rammerne af de fælles operationer. Tyskland har udsendt personale for at støtte de serbiske grænsevagter og har sammen med Østrig og Ungarn gennemført en række fælles initiativer, f.eks. patruljering i toge. Kommissionen har taget initiativ til en intensiv dialog mellem Serbien og Kosovo4, navnlig via Serbiens og Kosovos arbejdsgruppe vedrørende ulovlig migration. Det banede vej for samarbejde mellem de to parter og gav mulighed for at forpligte dem til at fremskynde foranstaltninger til at forebygge og bekæmpe ulovlig migration fra Kosovo4. De serbiske myndigheder forpligtede sig til at styrke grænsekontrollen ved den serbisk-ungarske grænse og retsforfølge menneskesmuglernetværk i Vojvodina, og Kosovo4 forpligtede sig til at styrke politisamarbejdet med Serbien og udveksle oplysninger med Serbien og EU. De foreliggende oplysninger viser, at disse foranstaltninger har bidraget til at dæmme op for tendensen: antallet af pågribelser af ulovlige migranter fra Kosovo4 ved de serbisk-ungarske grænser faldt således fra næsten 12 000 i februar til under 400 i marts. På samme måde faldt antallet af pågribelser på den vestbalkanske rute fra næsten 15 000 i februar til over 5 000 i marts. Det er imidlertid nødvendigt med en fortsat indsats for at konsolidere denne tendens.

Den centrale Middelhavsrute var den næstmest benyttede i perioden november 2014 - marts 2015. I rapporteringsperioden viste fænomenet med de såkaldte spøgelsesskibe (Carolyn Assens, Blue Sky M og Ezadeen, hvor ulovlige migranter om bord forlades af besætningen og derefter driver omkring) endnu en gang, at menneskehandlerne hurtigt ændrer deres arbejdsmetoder uden respekt for menneskeliv. I den henseende er det vigtigt at nævne iværksættelsen af Frontex' fælles operation "Triton" i det centrale Middelhavsområde den 1. november 2014, samtidig med at Italien besluttede at udfase Mare Nostre-operationen, der blev gennemført af landets flåde. I løbet af denne operation blev der registreret 392 tilfælde af ulovlig migration, hvoraf 334 var eftersøgnings- og redningsaktioner. 49 871 personer blev afsløret, heraf 43 057 i forbindelse med eftersøgnings- og redningsaktioner. Et hundrede og toogtredive menneskesmuglere blev arresteret. Selv om den fælles operation viste, at alle involverede parter er fast besluttet på at stoppe den fortsatte tragedie i Middelhavet, er det klart, at grænseovervågningsoperationen "Triton" eller andre operationer ikke alene kan løse situationen. De er et supplement til foranstaltninger, der rækker ud over Schengenreglernes anvendelsesområde (EU-migrationspolitik som sådan og situationen i oprindelses- og transitlande) og medlemsstaternes egne bestræbelser på at forvalte deres grænser. For at takle disse udfordringer efter tragedien den 18. april i Middelhavet nåede den fælles samling i Udenrigsrådet og Rådet (indre anliggender) til enighed om en 10-punktshandlingsplan om migration. De konkrete foranstaltninger blev yderligere udviklet i erklæringen fra Det Europæiske Råd den 23. april, der forpligtede EU til en styrket tilstedeværelse på havet ved at tredoble de finansielle ressourcer til de fælles operationer "Triton" og "Poseidon", nye metoder til bekæmpelse af menneskesmuglere, foranstaltninger truffet sammen med tredjelandene samt en styrket indbyrdes solidaritet og ansvarlighed i EU. Disse retningslinjer er nu ved at blive gennemført med udgangspunkt i en køreplan, der er fastsat i den henseende. Rådet og Kommissionen vil rapportere til Det Europæiske Råd i juni om gennemførelsen heraf. Den europæiske dagsorden for migration, som Kommissionen vedtog den 13. maj, koordinerer de forskellige foranstaltninger til takling af disse udfordringer.

En betydelig stigning i antallet af afsløringer på den østlige Middelhavsrute betød, at denne rute blev den mest benyttede rute i marts måned (mere end 2,5 gange flere afsløringer end i februar). Dette er delvist sæsonbestemt, men det afspejler også det øgede pres på denne rute.

Kommissionen har fortsat overvåget situationen i de medlemsstater, der er berørt af betydelige strømme ved de europæiske grænser (navnlig Italien, Ungarn og Bulgarien), også hvad angår en forbedring af deres respektive asylsystemer, taklet sekundære bevægelser og sikret gennemførelse af Eurodacforordningen, navnlig for så vidt angår fingeraftryk. Dagsordenen for migration understregede behovet for fuldt ud at gennemføre reglerne om at optage migranters fingeraftryk ved grænsen. Medlemsstater, der er under særligt pres, vil drage fordel af et brændpunktssystem, som skal yde den operationelle støtte på stedet.

Kommissionen vil også fortsat sammen med Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO) og de berørte medlemsstater overveje behovet for at anvende proceduren for tidlig varsling, beredskab og krisestyring på grundlag af artikel 33 i Dublin III-forordningen. Kommissionen har ligeledes fortsat arbejdet sammen med Cypern for at sikre, at landet råder over reservekapacitet til at forvalte eventuelle betydelige strømme og forbedre landets asylsystem generelt. Grækenland har gennemført den nationale handlingsplan for asyl og migration for at afhjælpe de systemiske mangler på asylområdet. Denne handlingsplan udløb i december 2014. Det skal bemærkes, at disse medlemsstater har gjort en betydelig indsats for at stabilisere og forbedre situationen, men det er stadig nødvendigt med yderligere fremskridt.

Kommissionen har arbejdet tæt sammen med medlemsstaterne og Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO) for at lette gennemførelsen af det omarbejdede direktiv om asylprocedurer, der afklarede og styrkede reglerne om en effektiv adgang til asylprocedurer, herunder om ansøgninger indgivet ved de ydre grænser. EASO har organiseret en række uddannelsesmoduler, og et nyt uddannelsesmodul, der også henvender sig til grænsevagter, er under udarbejdelse i samarbejde med Frontex og Agenturet for Grundlæggende Rettigheder. I rapporteringsperioden har EASO fortsat taget skridt til at muliggøre indsamling af detaljerede og pålidelige oplysninger om asylansøgninger, herunder ansøgninger indgivet ved de ydre grænser.

I 2014 søgte omkring 14 000 ukrainske statsborgere om asyl i Schengenområdet og i Schengenkandidatlandene. Dette tal er forholdsvis lavt, selv om det er fjorten gange højere end de 1 000 asylansøgninger, der blev indgivet i hele 2013. Ukrainske asylansøgere i Schengenområdet og i Schengenkanditatlandene udgjorde omkring 2 % af alle ansøgninger i 2014. Næsten alle ukrainske ansøgere ankom lovligt med visa til kortvarigt eller langvarigt ophold, og der blev indgivet meget få ansøgninger om international beskyttelse ved grænserne. Situationen i Ukraine og følgerne for migrations- og asylstrømmene bør fortsat følges nøje, således at EU og Schengenområdet er i stand til at reagere på yderligere udviklinger på den mest effektive måde.

Takling af sikkerhedstrusler fra udenlandske terrorkrigere

Hvad angår udenlandske terrorkrigere, der vender hjem fra Syrien til EU, og afsløring af disse personer ved de ydre grænser, hvilket er en problematik der også behandles i den europæiske dagsorden for sikkerhed, som Kommissionen vedtog den 28. april 2015, er det muligt inden for den nuværende retlige ramme systematisk at kontrollere personer, der benytter sig af EU's ret til fri bevægelighed, ved søgninger i de relevante databaser baseret på en risikovurdering. Kommissionen har fortsat arbejdet sammen med medlemsstaterne på den ene side for at sikre, at de eksisterende instrumenter, herunder Schengengrænsekodeksen og Schengeninformationssystemet (se afsnit 4.1 for nærmere oplysninger), udnyttes fuldt ud for at takle truslen fra udenlandske terrorkrigere, og på den anden side udarbejde fælles risikoindikatorer, der giver mulighed for mere målrettet personkontrol.

På Det Europæiske Råds uformelle møde den 12. februar 2015 sendte medlemmerne af Det Europæiske Råd et klart budskab om de næste skridt for yderligere at udvikle værktøjer til at opspore og standse terrorrelateret rejseaktivitet, navnlige udenlandske terrorkrigeres. I den henseende har Kommissionen tilpasset den praktiske vejledning for grænsevagter (Schengenvejledning), hvad angår minimumskontrol, grundig kontrol, generelle regler for personer, der benytter sig af EU's ret til fri bevægelighed, og regler med relevans for kontrol ved land- og luftgrænser.

2.2. Situationen i Schengenområdet