2008
EUROPA-KOMMISSIONENS 
REHABILITERINGSBISTANDEFTER TSUNAMIEN OG ORKANEN MITCHDEN EUROPÆISKE 
REVISIONSRET
Særberetning  nr. 6
DA
ed807149cover_DA.indd 1 2/09/08 13:20:37
ed807149cover_DA.indd 2 2/09/08 13:20:38
EUROPA-KOMMISSIONENS 
REHABILITERINGSBISTANDEFTER TSUNAMIEN OG ORKANEN MITCHSærberetning  nr. 6   2008
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)
ed807149inside_DA.indd 1 2/09/08 13:24:04
DEN EUROPÆ ISKE REVISIONSRET
12, rue Alcide De Gasperi
L – 1615 Luxembourg
Tlf. (352) 4398 45410
Fax (352) 4398 46430
E-post : euraud@eca.europa.eu
internet : http://www.eca.europa.eu
Særberetning nr. 6   2008
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europa-serveren (http://europa.eu)
Bibliografiske data findes bagest i denne publikationLuxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2008
ISBN 978-92-95009-36-3
© De Europæiske Fællesskaber, 2008
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Belgium
ed807149inside_DA.indd 2 2/09/08 13:24:05
INDHOLD
Punkt
I-VI RESUMÉ
1-11  KAPITEL 1 — INDLEDNING
1-6 1.1. BAGGRUNDEN FOR REVISIONEN
7-11 1.2. RETSGRUNDLAG
12-16  KAPITEL 2 — REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODEN
17-41  KAPITEL 3 — BEMÆRKNINGER
17-22 3.1. IDENTIFICERING AF REHABILITERINGSBEHOV OG UDFORMNING AF PROJEKTER 
18-19  RETTIDIG REHABILITERINGSSTRATEGI MED BREDT FOKUS 
20-22  HURTIGERE UDFORMNING AF PROJEKTER OG BEDRE INDDRAGELSE AF MODTAGERNE I FORBINDELSE MED
 TSUNAMIEN END I FORBINDELSE MED ORKANEN MITCH
23-29 3.2. GENNEMFØRELSEN AF BISTANDEN
24-26  HURTIG GENNEMFØRELSE I INDONESIEN, LANGSOM GENNEMFØRELSE I SRI LANKA OG VEDRØRENDE ORKANEN MITCH
27-29 OVERVÅGNINGSSYSTEMERNE SKAL STYRKES FOR AT SIKRE PRODUKTIVITET
30-41 3.3. OPNÅELSE AF RESULTATER
31-33 MANGE NYTTIGE OUTPUT BLEV LEVERET34-37 SAMMENKOBLINGEN MED DEN INDLEDENDE HUMANITÆRE NØDHJÆLP VARIEREDE
38 STÆRK SAMMENKOBLING MED DEN LANGSIGTEDE UDVIKLING
39-41 KAN PROJEKTERNE BLIVE BÆREDYGTIGE?
42-45  KAPITEL 4 — KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER
 KOMMISSIONENS SVAR
ed807149inside_DA.indd 3 2/09/08 13:24:05
I.
Efter tsunamien i Det Indiske Ocean, som den 
26. december 2004 kostede over 200 000 men-
nesker livet og anrettede skader for 10 mia.  EUR, udarbejdede Revisionsretten en beretning 
om den umiddelbare humanitære bistand, som 
Kommissionen havde ydet for at forebygge eller 
lindre menneskelig lidelse. Under drøftelsen af 
denne beretning bad Europa-Parlamentet og  
Rådet Retten om også at udarbejde en beret-
ning om den efterfølgende fase med langsigtet rehabilitering, som Kommissionen bidrog til  
med ca. 300 mio. EUR. Nærværende beretning 
omhandler derfor rehabiliteringsbistanden  
efter tsunamien. Revisionen blev udvidet til at omfatte Kommissionens rehabiliteringsbistand 
på 250 mio. EUR efter orkanen Mitch, som i  1998 ramte Mellemamerika (jf. punkt 1-14).
II.
Retten forsøgte at besvare følgende tre spørgs-
mål med henblik på at vurdere Kommissionens 
forvaltning af rehabiliteringsbistanden efter  
orkanen Mitch og tsunamien (jf. punkt 15 og 
16):
a) Sørgede Kommissionen i tilstrækkelig grad  
for at identificere rehabiliteringsbehovene i 
de ramte områder?
b) Sikrer Kommissionens procedurer, at gen-
nemførelsen af bistanden er rettidig og  
produktiv?
c) Førte projekterne til de forventede resultater, 
herunder en tilfredsstillende sammenkæd-ning af kortsigtet nødhjælp og udvikling på 
længere sigt?RESUMÉ
ed807149inside_DA.indd 4 2/09/08 13:24:05
5
alle de projekter, der gennemføres af interna-
tionale organisationer. Hverken efter den ene eller den anden katastrofe sørgede Kommissio-nen for, at der var udviklet klart kvantificerede outputmål for alle projekter, og at systemerne genererede tilstrækkelige oplysninger, til at  man kunne overvåge og dokumentere, at gen-nemførelsen var produktiv (jf. punkt 23-29).
V.
Trods det anførte er der leveret mange nyttige output. I Mellemamerika er der med finansie-ring fra Kommissionen bl.a. afsluttet projekter vedrørende skoler, huse, sundhedsklinikker,  
kloakanlæg og drikkevandssystemer. I Indone-
sien er der bl.a. leveret output i form af huse, veje, skoler og lokalcentre. Prisstigningerne  efter begge katastrofer har reduceret mæng-den af output. Projekterne har generelt bestået 
af udviklingsaktiviteter snarere end rehabili-
teringsaktiviteter, og sammenkoblingen med den indledende humanitære bistand har været varierende. Den stærke sammenkobling med  den langsigtede udvikling øger sandsynlighe-
den for, at projekterne bliver bæredygtige, selv om der i projektudformningen ikke i tilstræk-
keligt omfang er identificeret finansieringskil-der, som kan sikre, at aktiviteterne fortsætter, når projektfinansieringen hører op (jf. punkt  30-41).
VI.
På baggrund af disse bemærkninger fremsætter Retten en række anbefalinger, som kan bidrage 
til at gøre Kommissionens rehabiliteringsbi-
stand mere produktiv og effektiv (jf. punkt  
42-45).III.
Både efter orkanen Mitch og efter tsunamien udviklede Kommissionen på under seks måne-
der en rehabiliteringsstrategi, som tog hen-syn til, at det ikke var nok at genopbygge  
den beskadigede infrastruktur, men også var 
nødvendigt at se på de langsigtede udvik-
lingsbehov hos den del af befolkningen, der  
ikke var direkte berørt af katastroferne. Den  projektudformningsproces, der omsatte reha-
biliteringsstrategien efter orkanen Mitch i  
specifikke projekter, var langvarig og endte  først i oktober 2002, fire år efter katastrofen. Udformningsprocessen efter tsunamien var  hurtigere. Projektudformningen blev foreta-get af de internationale organisationer, som  Kommissionen kanaliserede sin finansiering  
igennem, og udformningen af store projekter 
var godkendt otte måneder efter katastrofen 
i Indonesien og 11 måneder efter katastrofen 
i Sri Lanka. For at sikre, at de faktiske behov  blev identificeret, havde Kommissionen des-uden udviklet sin tilgang, så den omfattede  
bedre koordinering med og høring af mod-
tagerlandene på nationalt og lokalt plan (jf.  
punkt 17-22).
IV.
Efter den langvarige udformningsproces i Mel-
lemamerika efter orkanen Mitch opstod der  
under gennemførelsen yderligere forsinkelser, som skyldtes, at det var svært at finde tilfreds-
stillende kontrahenter og velegnede arealer.  Gennemførelsen af Kommissionens rehabilite-
ringsbistand har været hurtigst i Indonesien, 
hvor der i de to første år efter tsunamien blev 
leveret mange output af multidonortrustfon-den. I Sri Lanka er der derimod endnu ikke  opnået meget, hvilket hovedsageligt skyldes  
den genopblussede konflikt. Kommissionen har 
ikke taget skridt til at afhjælpe alle de centrale 
svagheder i systemerne for overvågning af og tilsyn med rehabiliteringsbistandens produk-tivitet, men det lykkedes den at få forbedret  
kvaliteten af overvågningsoplysningerne fra  
multidonortrustfonden i Indonesien. I Sri Lanka 
var der endnu ikke etableret tilstrækkelige  procedurer for overvågning af og tilsyn med  RESUMÉ
ed807149inside_DA.indd 5 2/09/08 13:24:05
1.1. BAGGRUNDEN FOR REVISIONEN
 1.  Tsunamien i Det Indiske Ocean den 26. december 2004 kostede over 200 000 
mennesker livet og anrettede skader for 10 mia. EUR. De værste ødelæggelser 
ramte den indonesiske Aceh-provins, hvor der var over 160 000 omkomne  eller savnede og over en halv million fordrevne. I Sri Lanka, som er det land, der blev næsthårdest ramt, var der omkring 35 000 omkomne eller savnede og en halv million fordrevne.
 2.  I sin særberetning nr. 3/2006 1 undersøgte Revisionsretten, hvordan Kommissionen 
ydede humanitær bistand som reaktion på katastrofen. Rettens særberetning 
var en af de første revisionsberetninger om reaktionen på tsunamien, og på dette tidlige tidspunkt blev der fokuseret på Kommissionens kortsigtede  humanitære nødhjælp. Under drøftelsen af denne beretning gav Europa-Par-lamentets Budgetkontroludvalg udtryk for sit ønske om, at Retten også ville 
udarbejde en beretning om den efterfølgende fase med langsigtet rehabili-
tering 
2, og Rådet hilste dette forslag velkommen 3.1  Særberetning nr. 3/2006 om Europa-
Kommissionens humanitære bistand 
efter tsunamien (EUT C 170 af 
21.7.2006, s. 1).
2  Budgetkontroludvalgets møde den 
19. og 20. juni 2006.
3  Rådets konklusioner om 
Revisionsrettens særberetning 
nr. 3/2006 om Europa-Kommissionens 
humanitære bistand efter tsunamien, 
vedtaget på samlingen i Rådet 
(eksterne forbindelser) 
i oktober 2006.
4  Programforvaltningsenhederne 
blev oprettet efter et internationalt 
udbud. De blev hver ledet af en 
direktør og havde ansvaret for 
at gennemføre programmer med 
rehabiliteringsaktiviteter, som var 
godkendt af Kommissionen.KAPITEL 1.  
INDLEDNING
ed807149inside_DA.indd 6 2/09/08 13:24:05
7
 3.  Det var på denne baggrund, Retten besluttede sig for at revidere rehabilite-
ringsbistanden efter tsunamien med henblik på at vurdere Kommissionens forvaltning af rehabiliteringsbistand. Revisionen blev udvidet til at omfatte 
Kommissionens reaktion på orkanen Mitch, som den 30. og 31. oktober
 1998 
ramte Honduras, Nicaragua, El Salvador og Guatemala i Mellemamerika,  
kostede over 10 000 mennesker livet og anrettede skader for ca. 5 mia. EUR. 
Kommissionens samlede bidrag til rehabilitering efter orkanen Mitch og  
tsunamien beløber sig til ca. 550 mio EUR, dvs. ca. 70 % af de udgifter til  
rehabilitering efter naturkatastrofer, der siden 1998 er blevet finansieret over 
det almindelige budget.
 4.  Efter orkanen Mitch ydede Kommissionen ca. 250 mio. EUR over budgetposten 
for rehabilitering i det regionale program for genopbygning af Mellemame-
rika (PRRAC). Størstedelen af denne finansiering blev kanaliseret gennem  15 programforvaltningsenheder (PMU’er) 
4, som vist i tabel 1 .4  Agenturet for Rehabilitering og 
Genopbygning af Aceh-Nias (BRR eller 
Badan Rehabilitasi dan Rekonstruksi).
PRRAC-FINANSIERINGEN FORDELT PÅ LANDE OG PARTNERE TABEL 1
(mio. EUR)
LandStore projekter 
forvaltet af 15 
programforvalt-
ningsenheder 
(PMU’er)Mellemstore 
projekter forvaltet 
af off  entlige 
institutioner og 
FNSmå ngo-
projekterI alt
Honduras 111,0 5,2 3,1 119,3
Nicaragua 72,9 5,1 5,3 83,3
El Salvador 24,5 0,9 3,1 28,5
Guatemala 13,6 2,7 2,3 18,6
I alt 222,0 13,9 13,8 249,7
Kilde : PRRAC’s årsberetning for 2005.
ed807149inside_DA.indd 7 2/09/08 13:24:05
8
EU-BUDGETTETS BIDRAG TIL MULTIDONORTRUSTFONDEN 
I INDONESIEN TABEL 2 5.  Efter tsunamien kanaliserede Kommissionen sin bistand til Indonesien  
(ca. 200 mio. EUR) gennem Verdensbankens multidonortrustfond som vist i 
tabel 2. En bestyrelse under fælles ledelse af Kommissionen, Verdensbanken 
og det nationale agentur, der koordinerer genopbygningsarbejdet 5, havde 
til opgave at fastsætte prioriteter, godkende projekter og føre tilsyn med  
multidonortrustfondens aktiviteter. Tilsynet med projekterne blev varetaget 
af en partnerorganisation, normalt Verdensbanken, og de blev gennemført af et gennemførelsesagentur, normalt et regeringskontor 
6.
 6.  Kommissionens bistand til Sri Lanka efter tsunamien blev kanaliseret gennem 
internationale organisationer, først og fremmest Den Asiatiske Udviklingsbank og FN (jf. tabel 3).5  Agenturet for Rehabilitering og 
Genopbygning af Aceh-Nias (BRR eller 
Badan Rehabilitasi dan Rekonstruksi).
6  Europa-Kommissionen var 
multidonortrustfondens største 
donor med tilsagn om over 200 
mio. EUR eller 40 % af de samlede 
tilsagn. Andre store bidragydere var 
Nederlandene (26 %), Det Forenede 
Kongerige (11 %) og Verdensbanken 
(4 %).
(mio. EUR)
Bidrag KildeDato for 
vedtagelseI alt
Den hurtige 
reaktionsmekanismeDen hurtige 
reaktionsmekanisme12.8.2005 3,5
Første bidragSamarbejde 
med Asien og Latinamerika29.8.2005 29,9
Andet bidrag 21.9.2005 37,7
Tredje bidrag 16.12.2005 13,9
Fjerde bidrag Rehabilitering 25.4.2006 117,5
I alt 202,5
ed807149inside_DA.indd 8 2/09/08 13:24:05
9
1.2. RETSGRUNDLAG
 7.  Rehabiliteringsforordningen 7 beskriver procedurerne i forbindelse med de spe-
cifikke budgetposter for rehabilitering og angiver rehabiliteringsbistand som den anden af de tre bistandsfaser efter en naturkatastrofe:
a) indledende, kortsigtet humanitær nødhjælp, som skal redde liv og dække 
de kriseramte personers grundlæggende behov, f.eks. ved hjælp af føde-
varer, vand, husly og lægemidler
b) rehabiliteringsbistand med mellemlangt sigte, hvor formålet er at  
genopbygge basisinfrastrukturen, genstarte produktionen og styrke  
institutionerne
c) genoptagelse af den langsigtede udviklingsbistand.7  Rådets forordning (EF) nr. 2258/96 
af 22.11.1996 om rehabiliterings- og 
genopbygningsforanstaltninger 
til fordel for udviklingslandene 
(EFT L 306 af 28.11.1996, s. 1).
TABEL  3
PROJEKTER FINANSIERET I SRI LANKA 
(mio. EUR)
Afgørelse Budget Partner Beskrivelse Beløb
2005 
45 mio. EUR Samarbejde 
med Asien og LatinamerikaFN-agentur Hurtiggenskabelse af 
indkomstmuligheder5,4
Den Asiatiske 
UdviklingsbankRehabilitering af 
Matara-Batticaloa-vejen39,4
2006
50 mio. EURRehabilitering International 
organisationUdvikling af lokale 
indkomstmuligheder9,9
FN-agentur Lokale veje 29,9
FN-agentur Afhjælpning af 
miljøskader9,9
I alt 94,5
ed807149inside_DA.indd 9 2/09/08 13:24:06
10
 8.  I sin meddelelse om sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling 
(LRRD) 8 lægger Kommissionen vægt på, at disse tre faser ikke skal behandles 
isoleret, men koordineres for at sikre, at de er kædet tæt sammen.
 9.  Forordningen om samarbejde med Asien og Latinamerika 9 indeholder også 
bestemmelser om finansiering af rehabilitering efter katastrofer 10. Samar-
bejdskontoret EuropeAid (EuropeAid) er ansvarligt for gennemførelsen af den 
rehabiliteringsbistand, der finansieres under rehabiliteringsforordningen og 
forordningen om samarbejde med Asien og Latinamerika.
 10.  Formålet med den hurtige reaktionsmekanisme, som blev oprettet ved Rådets 
forordning (EF) nr. 381/2001 11, og som hører under Generaldirektoratet for 
Eksterne Forbindelser, var at gøre det muligt at yde hurtig hjælp til lande, der 
er ramt af katastrofer. Mekanismen kan ikke finansiere humanitær bistand, og den kan kun finansiere aktioner med en varighed på seks måneder eller derunder, som ikke kunne iværksættes hurtigt nok under de instrumenter, der allerede fandtes. Den hurtige reaktionsmekanisme gør det muligt at handle 
hurtigt, fordi Kommissionen blot skal underrette Rådet om de planlagte aktio-
ner, og de ikke skal vedtages formelt.8  KOM(96) 153 af 30.4.1996 om 
sammenkobling af nødhjælp, 
rehabilitering og udvikling (LRRD).
9  Rådets forordning (EØF) nr. 443/92 
af 25.2.1992 om finansiel og faglig 
bistand til og økonomisk samarbejde 
med udviklingslandene i Asien og 
Latinamerika (EFT L 52 af 27.2.1992, 
s. 1).
10  Under rehabiliteringsforordningen 
kan afgørelser om finansiering op 
til 2 mio. EUR træffes uden at skulle 
vedtages af det udvalg, der består af 
repræsentanter for medlemsstaterne, 
mens dette loft er sat til 1 mio. EUR 
i forordningen om samarbejde med 
Asien og Latinamerika.
11 EFT L 57 af 27.2.2001, s. 5.
ed807149inside_DA.indd 10 2/09/08 13:24:06
11
 11.  Med virkning fra 2007 er de nævnte forordninger blevet erstattet af et instrument 
til finansiering af udviklingssamarbejde 11, som forvaltes af EuropeAid, og et 
stabilitetsinstrument 12, som forvaltes af GD for Eksterne Forbindelser. De  
indeholder begge strømlinede procedurer for hurtig bistand i forbindelse  med katastrofer 
13.12  Europa-Parlamentets og Rådets 
forordning (EF) nr. 1905/2006 
af 18.12.2006 om oprettelse af 
et instrument til finansiering af 
udviklingssamarbejde (EUT L 378 af 
27.12.2006, s. 41).
13  Europa-Parlamentets og Rådets 
forordning (EF) nr. 1717/2006 
af 15.11.2006 om oprettelse af 
et instrument til finansiering af 
udviklingssamarbejde (EUT L 327 af 
24.11.2006, s. 1).
14  Finansieringsafgørelser træffes 
generelt efter vedtagelse 
i forvaltningsudvalget, der består af 
repræsentanter for medlemsstaterne. 
Imidlertid giver stabilitetsinstrumentet 
mulighed for i en krisesituation at 
finansiere foranstaltninger på op til 20 mio. EUR uden vedtagelse 
i dette forvaltningsudvalg. 
Instrumentet til finansiering af 
udviklingssamarbejde giver i tilfælde 
af uforudsete omstændigheder 
såsom naturkatastrofer mulighed 
for at reagere hurtigt ved hjælp af 
særlige foranstaltninger på op til 10 
mio. EUR, som ikke skal vedtages af 
forvaltningsudvalget. 
Bygning af spildevandsbehandlingsanlæg i Honduras
Kilde : ECA.
ed807149inside_DA.indd 11 2/09/08 13:24:06
 12.  Retten undersøgte, hvordan Kommissionen ydede rehabiliteringsbistand som 
reaktion på tsunamien i Det Indiske Ocean i december 2004, og supplerede med en undersøgelse af Kommissionens reaktion på orkanen Mitch. Selv om 
orkanen Mitch ramte Mellemamerika i 1998, var der endnu i 2007 projekter, 
som ikke var helt afsluttet.
 13.  Humanitær bistand falder uden for denne revisions omfang, for dette aspekt er 
behandlet i Revisionsrettens særberetning nr. 3/2006 om Kommissionens  
humanitære bistand efter tsunamien. Retten undersøgte dog sammenkob-lingen af kortsigtet humanitær nødhjælp og langsigtet rehabilitering og den hurtige reaktionsmekanismes betydning i denne sammenhæng.
 14.   Kommissionens reaktion på disse to store katastrofer blev undersøgt med fokus 
på tre forskellige gennemførelsesmekanismer:
a) PMU’er i Mellemamerika.
b) bidrag til en multidonortrustfond i Indonesien.
c) bidrag til internationale organisationer i Sri Lanka.
 15.  Retten forsøgte at besvare følgende spørgsmål med henblik på at vurdere Kom-
missionens forvaltning af rehabiliteringsbistanden efter orkanen Mitch og 
tsunamien:
a) Sørgede Kommissionen i tilstrækkelig grad for at identificere rehabilite-
ringsbehovene i de ramte områder?
b) Sikrer Kommissionens procedurer, at gennemførelsen af bistanden er  
rettidig og produktiv?
c) Førte projekterne til de forventede resultater, herunder en tilfredsstil-
lende sammenkobling af kortsigtet nødhjælp og udvikling på længere  sigt?
 16.  Revisionen omfattede gennemgang af dokumentation, interviews og besøg på 
stedet. Systemerne til forvaltning, opfølgning og kontrol af bistanden blev 
efterprøvet, og resultaterne af denne undersøgelse blev sammenholdt med resultaterne af besøg hos partnere og på projekter i Nicaragua, Honduras, Indonesien og Sri Lanka. Tabel 4  viser de projekter og partnere, der blev kon-
trolleret på stedet. De projekter, der blev kontrolleret på stedet, blev udvalgt 
på grundlag af følgende kriterier: sektor, beliggenhed, beløb, gennemførel-
sesstadium og partnertype, så revisorerne kunne danne sig et nogenlunde 
dækkende billede af forholdene.KAPITEL 2  
REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODEN
ed807149inside_DA.indd 12 2/09/08 13:24:10
13
(mio. EUR)
Partner BeskrivelseKommissionens 
fi nansiering1
NICARAGUA
PMU Styrkelse af uddannelsessektoren (FOSED) 18,7PMU Integreret projekt – Estelí-Ocotal (PRIESO) 18,9
PMURehabilitering og styrkelse af sundhedstjenesterne i 
Managua (FORSIMA)10,2
PMU Integreret projekt – Managuas udkant (PROMAPER) 23,9
FN Vand og sanitet i departementet León 1,5
Samlet værdi af de besøgte projekter i Nicaragua 73,2
HONDURAS
PMU Vand og sanitet i Tegucigalpa 26,7PMU Sundhed og uddannelse 23,1
PMUStøtte til den lokale forvaltning, boligsektoren og 
den private sektor (lokal udvikling)23,9
Samlet værdi af de besøgte projekter i Honduras 73,7
INDONESIEN
Verdensbanken Genopbygning af Acehs jordforvaltningssystem 8,4Verdensbanken Udviklingsprojekt – Kecamatan (KDP) 19,0
Verdensbanken Projekt vedrørende fattigdom i byområder (UPP) 5,3
VerdensbankenLokalt baseret projekt for rehabilitering og 
genopbygning af boliger (REKOMPAK)24,9
FNProgram for aff  aldshåndtering i forbindelse med 
genopbygningen efter tsunamien4,2
Samlet værdi af de besøgte projekter i Indonesien 61,8
SRI LANKA
FNProgram for hurtig genskabelse af 
indkomstmuligheder5,4
Den Asiatiske 
UdviklingsbankRehabilitering af Matara-Batticaloa-vejen 39,4
International 
organisationUdvikling af lokale indkomstmuligheder 9,9
FN Lokale veje 29,9
FN Afhjælpning af miljøskader 9,9Samlet værdi af de besøgte projekter i Sri Lanka 94,5
1  For projekter i Indonesien er det viste beløb 40 % af finansieringen fra multidonortrustfonden, som får 
40 % af sine midler fra Kommissionen.TABEL 4
REHABILITERINGSPROJEKTER, SOM RETTEN BESØGTE
ed807149inside_DA.indd 13 2/09/08 13:24:10
3.1. IDENTIFICERING AF REHABILITERINGSBEHOV 
OG UDFORMNING AF PROJEKTER
 17.  Retten undersøgte, om Kommissionen i den indledende fase med humanitær 
nødhjælp efter henholdsvis orkanen Mitch og tsunamien udviklede en stra-
tegi for den efterfølgende rehabiliteringsfase, som ikke kun havde fokus på 
fysisk rehabilitering af basisinfrastrukturen, men også på andre behov 15. 
Retten undersøgte også, om denne rehabiliteringsstrategi derefter rettidigt 
blev omsat til projekter, og den undersøgte, i hvilket omfang modtagerne af 
bistanden blev inddraget i projekterne for at sikre større bæredygtighed.
RETTIDIG REHABILITERINGSSTRATEGI MED BREDT FOKUS
 18.  Efter orkanen Mitch i oktober 1998 udviklede Kommissionen sin rehabiliterings-
strategi på under seks måneder. I april 1999 beskrev den sin planlagte rehabi-literingsindsats i en EF-handlingsplan for genopbygningen i Mellemamerika 
16. 
Dette dokument dannede baggrund for udarbejdelsen af det regionale pro-
gram for genopbygning af Mellemamerika (PRRAC). Programmet havde fokus på uddannelse og sundhed og skulle ikke kun rehabilitere den beskadigede infrastruktur, men også forbedre og ændre de pågældende tjenester med  
henblik på at skabe grundlag for en mere bæredygtig udvikling.
 19.  Også efter tsunamien i Det Indiske Ocean i december 2004 gik der mindre end 
seks måneder, før Kommissionen havde udviklet sin planlagte rehabiliterings-
indsats, som i maj 2005 blev beskrevet i det vejledende tsunamiprogram 17. 
Programmet havde fokus på reparation af veje, huse, skoler og hospitaler samt 
genskabelse af indkomstmuligheder. Kommissionen fremhævede, at tsuna-miens påvirkning ikke var begrænset til det smalle kystområde, der faktisk blev oversvømmet af flodbølgen, og at der skulle ydes støtte til vidtrækkende udvikling blandt hele befolkningen i de påvirkede distrikter. Kommissionen 
fremhævede også, at det var vigtigt at tage højde for de langvarige konflikter mellem regeringer og separatistorganisationer i både Aceh og Sri Lanka. I  Aceh havde en 30 år lang konflikt mellem den indonesiske regering og Acehs 
Befrielsesbevægelse (GAM) kostet 15 000 mennesker livet. I Sri Lanka havde en borgerkrig mellem regeringen og De Tamilske Tigres Befrielsesfront (LTTE) hærget siden 1983 med enkelte afbrydelser og kostet 60 000 mennesker livet. Da tsunamien ramte i december 2004, havde der været tre års våbenstilstand, 
og 400 000 mennesker var vendt tilbage til deres hjemegn, men det skøn-
nedes, at 400 000 fortsat var fordrevne på grund af konflikten.15  Kommissionens meddelelse 
KOM(2001) 153 af 23.4.2001 om 
sammenkobling af nødhjælp, 
rehabilitering og udvikling — en 
vurdering, og Kommissionens 
meddelelse KOM(2005) 153 af 
20.4.2005 om styrkelse af EU’s 
katastrofe- og krisestyring i 
tredjelande.
16  KOM(1999) 201 af 28.4.1999 — 
meddelelse fra Kommissionen 
til Rådet og Europa-Parlamentet 
om en EF-handlingsplan for 
genopbygningen 
i Mellemamerika.
17  KOM(2005) 1490 af 23.5.2005 — 
Tsunami Indicative Programme, 
Indonesia, 
Sri Lanka, Maldives (2005-2006).KAPITEL 3  
BEMÆRKNINGER
ed807149inside_DA.indd 14 2/09/08 13:24:10
15
HURTIGERE UDFORMNING AF PROJEKTER OG BEDRE 
INDDRAGELSE AF MODTAGERNE I FORBINDELSE MED TSUNAMIEN END I FORBINDELSE MED ORKANEN MITCH
 20.  Den første strategi, der i april 1999 blev beskrevet i EF-handlingsplanen for 
genopbygningen i Mellemamerika efter orkanen Mitch, blev derefter omsat 
til specifikke projekter af et kontor for faglig bistand. Denne projektudform-
ningsproces begyndte i oktober 1999 og varede i tre år indtil oktober 2002, 
fire år efter orkanen Mitchs hærgen. På grund af den langvarige udform-
ningsproces måtte nogle af projekterne ændres af de (PMU’er), som skulle 
gennemføre dem, hvilket betød, at der gik endnu længere tid, før de kunne komme i gang. Kommissionen valgte desuden at oprette 15 programforvalt-
ningsenheder uden nationale modstykker, hvilket svækkede forbindelserne 
med de nationale myndigheder i udformningsfasen.
 21.  Projektudformningsprocessen var derimod hurtigere i Indonesien efter tsunamien. 
På det første bestyrelsesmøde i multidonortrustfonden i maj 2005 blev der god-
kendt fire projektkonceptforslag til et samlet beløb på ca. 150 mio. EUR, og de 
detaljerede projektforslag for alle fire projekter blev godkendt inden udgan-gen af august 2005. En af de vigtigste grunde til, at Kommissionen valgte at kanalisere sin bistand gennem multidonortrustfonden, var, at den metode 
burde give den bedste koordinering. Multidonortrustfonden godkendte kun 
projekter, som allerede var blevet screenet af det nationale agentur, der havde ansvaret for at koordinere genopbygningsarbejdet. Desuden blev modtagerne 
ofte inddraget i planlægningen for at sikre, at projekterne var rettet mod  
de faktiske behov, og for at øge sandsynligheden for, at projekterne blev  bæredygtige.
 22.  Også i Sri Lanka var projektudformningsfasen hurtigere, og inden udgangen 
af november 2005 blev der indgået aftaler for den første tranche på 45 mio. 
EUR, som blev kanaliseret gennem internationale organisationer. Ligesom  i Indonesien gjorde Kommissionen brug af modtagerlandets koordinerings-
mekanismer, men den valgte at gøre det på distriktsniveau, fordi den anså disse mekanismer for at være de mest effektive, og modtagerne blev ofte  
inddraget i planlægningen for at styrke bæredygtigheden. Til gengæld opstod der forsinkelser i projektudformningsfasen vedrørende den anden tranche på 
50 mio. EUR i Sri Lanka, fordi der var alvorlige politiske problemer i landet. 
Den oprindelige plan var at kanalisere disse midler gennem den trustfond, som i juni 2005 blev oprettet inden for rammerne af strukturen for operationel forvaltning efter tsunamien (PTOMS) 
18. I december 2005 blev PTOMS imidler-
tid erklæret forfatningsstridig, og efter strukturens sammenbrud begyndte 
delegationen straks at ændre udformningen.18  Strukturen for operationel forvaltning 
efter tsunamien (PTOMS) var en 
mekanisme, der skulle sikre, at midler 
fra tredjelandes tsunamibistand blev 
tildelt til det nordøstlige Sri Lanka 
gennem en række udvalg bestående 
af repræsentanter for regeringen (der 
hovedsageligt repræsenterer den 
singalesiske befolkning), De Tamilske Tigres Befrielsesfront (LTTE) og den 
muslimske befolkning.
ed807149inside_DA.indd 15 2/09/08 13:24:10
16
3.2. GENNEMFØRELSEN AF BISTANDEN
 23.  Retten undersøgte, om rehabiliteringsbistanden blev gennemført hurtigt nok 
til at dække de katastroferamtes behov 19, og om de systemer, som Kommis-
sionen anvendte til at overvåge gennemførelsens produktivitet og planmæs-
sighed, satte den i stand til at sikre, at bistanden blev forvaltet økonomisk 
forsvarligt20.
HURTIG GENNEMFØRELSE I INDONESIEN, LANGSOM 
GENNEMFØRELSE I SRI LANKA OG VEDRØRENDE ORKANEN MITCH
 24.  Efter den langvarige projektudformningsfase i Mellemamerika opstod der under 
gennemførelsen yderligere forsinkelser, som ofte skyldtes, at det var svært at 
finde tilfredsstillende kontrahenter eller velegnede arealer (jf. tekstboks1).19  Rådets forordning (EF) nr. 2258/96 
af 22.11.1996 om rehabiliterings- og 
genopbygningsforanstaltninger til 
fordel for udviklingslandene (EFT L 
306 af 28.11.1996, s. 1).
20  Kommissionens meddelelse 
KOM(2005) 153 af 20.4.2005 om 
styrkelse af EU’s katastrofe- og krisestyring i tredjelande.
EKSEMPLER PÅ FORSINKELSERTEKSTBOKS 1
I Nicaragua  begyndte et kloakprojekt først i 2006, dvs. 
mere end syv år eft  er orkanen Mitch, fordi projekt-
udformningsfasen havde været lang, fordi det havde været nødvendigt at ændre den første udformning, som var utilfredsstillende, og fordi det var svært at 
fi nde en egnet kontrahent. Der blev givet forlængede 
frister til den programforvaltningsenhed, der var ansvarlig for vand- og sanitetsprojektet i Honduras, 
fordi det var vanskeligt at fi  nde velegnede arealer, og 
til den 
programforvaltningsenhed , der var ansvarlig 
for sundheds- og uddannelsesprojektet i Honduras , 
fordi gennemførelsesagenturet manglede kapacitet.I Sri Lanka  kanaliserede Kommissionen 40 mio. EUR 
gennem Den Asiatiske  Udviklingsbank  til rehabi-
litering af de nationale veje. Arbejdet på A2 i det 
sydlige Sri Lanka begyndte i 2007, mens udbuddet 
om arbejdet på A4 i det østlige Sri Lanka stadig var under vurdering i september 2007. Fuldførelsen af projektet til udvikling af indkomstmuligheder, som har et budget på 5 mio. EUR og gennemføres af et 
FN-agentur , blev forsinket på grund af den forvær-
rede sikkerhedssituation, og projektet blev forlænget 
med et år til september 2008.
ed807149inside_DA.indd 16 2/09/08 13:24:11
17
 25.  Multidonortrustfondens indsats i Indonesien var den hurtigste af de tre reha-
biliteringsindsatser, og selv om der også her opstod forsinkelser, blev der 
leveret mange output i de to første år efter tsunamien.
 26.  I Sri Lanka gik det langsomt. Rehabiliteringen af de nationale veje, som finan-
sieres gennem Den Asiatiske Udviklingsbank, blev forsinket flere gange. Som 
følge af behovet for at ændre udformningen (jf. punkt 22) var arbejdet på de 
projekter, der gennemføres af FN’s agenturer, desuden først lige begyndt i 
anden halvdel af 2007. Yderligere forsinkelser opstod hovedsageligt på grund 
af vanskeligheder med at få ansat personale. Næsten tre år efter tsunamien 
var arbejdet derfor først lige begyndt på de projekter for udbedring af mil-jøskader og lokale veje, der gennemføres af FN’s agenturer.
Arbejde på den nationale vej A2 i Sri Lanka
Kilde : Revisionsretten.
ed807149inside_DA.indd 17 2/09/08 13:24:11
18
OVERVÅGNINGSSYSTEMERNE SKAL STYRKES FOR AT SIKRE 
PRODUKTIVITET
 27.  I Mellemamerika blev rehabiliteringsprojekterne gennemført af PMU’er, og dele-
gationen foretog normalt nøje overvågning og kontrol af udgifterne. Kommis-sionen sørgede imidlertid ikke for, at der forelå sammenlignende oplysninger 
eller standardoplysninger om omkostningerne, så man kunne overvåge og 
dokumentere, at gennemførelsen var produktiv (jf. tekstboks 2). I forbindelse 
med nogle projekter, f.eks. vand- og kloakprojekter, sørgede Kommissionen 
ikke for, at der var udviklet klart kvantificerede outputmål, så det kunne  vurderes, om de planlagte output blev leveret. Endvidere blev den planlagte eksterne midtvejsevaluering af det regionale program for genopbygning af Mellemamerika (PRRAC) ikke foretaget.
Delegationen foretager ikke en systematisk bereg-ning og sammenligning af enhedsomkostningerne 
for sammenlignelige aktiviteter i det regionale pro-
gram for genopbygning af 
Mellemamerika  (f.eks. 
omkostningerne pr. hus, pr. kubikmeter vandoplag-ringskapacitet, pr. latrin, pr. meter kloak- og vand-
rør) med det formål at følge op på, begrunde og for-klare væsentlige variationer, selv om der fi  ndes en 
bred vift  e af enhedsomkostninger i forbindelse med 
aktiviteterne. Den 
PMU , der er ansvarlig for pro-
jektet vedrørende Managuas udkant, betalte f.eks. et 
FN-agentur 7 000 EUR pr. hus, mens den PMU , der 
er ansvarlig for projektet vedrørende byforvaltning i Honduras, kunne bygge huse for kun 2 900 EUR 
pr. stk. ved at få modtagerne til at deltage i bygge-
holdenes arbejde.I rapporterne fra 
multidonortrustfonden  i Indone-
sien kædes projekternes output ikke sammen med 
de tilsvarende omkostninger, og der er således intet 
grundlag for at vurdere omkostningseff  ektiviteten 
og fastsætte benchmarks.
I Sri Lanka  tildelte delegationen projekter til et sam-
let beløb på ca. 40 mio. EUR til FN-agenturer . På 
baggrund af en generel vurdering fastslog delegati-
onen, at dette var bedre end at bruge private kon-
trahenter eller ikke-statslige organisationer. For at dokumentere, at den valgte metode er produktiv, kunne man overvåge enhedsomkostninger såsom omkostningerne pr. kilometer vej, der anlægges af et 
FN-agentur, der har indgået lokale kontrakter (under 
hensyntagen til de lokale forhold), og sammenligne 
dem med omkostninger i forbindelse med andre 
mekanismer.MANGEL PÅ SAMMENLIGNENDE OPLYSNINGER ELLER STANDARDOPLYSNINGER 
OM OMKOSTNINGERNETEKSTBOKS 2
ed807149inside_DA.indd 18 2/09/08 13:24:16
19
 28.  I Indonesien modtager multidonortrustfonden 40 % af sine midler fra Kommis-
sionen og yderligere 50 % fra EU’s medlemsstater. De fleste af de projekter, 
der finansieres af multidonortrustfonden, forvaltes af Verdensbanken, som ikke systematisk tilsendte bestyrelsen interne overvågningsrapporter efter besøg på projekterne. I sine årlige statusrapporter gav multidonortrustfonden ikke et fuldstændigt og afbalanceret billede af status for projektgennemfø-
relsen, men fremhævede fremskridtene uden at nævne manglerne. Det lyk-
kedes Kommissionen og andre donorer at forbedre oplysningskvaliteten ved 
at få udarbejdet en dybtgående statusrapport for perioden indtil december 
2006 og for de efterfølgende halvårsperioder. Ligesom efter orkanen Mitch forelå der ingen sammenlignende oplysninger om omkostningerne, og for  nogle projekter, f.eks. projektet vedrørende fattigdom i byområder, var der ikke udviklet klart kvantificerede outputmål. I forbindelse med dette projekt var der opstillet en liste over de samlede behov, som oversteg de disponible midler.
 29.  I forbindelse med projekter i Sri Lanka, der blev gennemført af et FN-agentur, 
sørgede Kommissionen ikke for, at der forelå sammenlignende oplysninger 
om omkostningerne, så man kunne overvåge og dokumentere, at gennemfø-
relsen var produktiv. Tilsvarende sørgede Kommissionen ikke for, at der var udviklet klart kvantificerede outputmål for de projekter, der gennemføres af FN-agenturer, så det kunne vurderes, om de planlagte output blev leveret. Desuden havde delegationen for så vidt angår disse projekter endnu ikke  
fastlagt procedurer for godkendelse af det planlagte arbejdes udformning 
og for godkendelse af det afsluttede arbejde.
ed807149inside_DA.indd 19 2/09/08 13:24:16
20
3.3. OPNÅELSE AF RESULTATER
 30.  Retten undersøgte, om de forventede output blev leveret og var tilstrækkeligt 
synlige, og om projekterne dækkede behovene, ikke kun hos de mennesker, 
der var direkte berørt af orkanen Mitch og tsunamien, men også hos befolk-ningen i almindelighed. Det blev også undersøgt, om rehabiliteringsbistanden udgjorde en effektiv sammenkobling af den indledende, kortsigtede huma-nitære nødhjælp og den langsigtede udviklingsbistand 
20. Desuden under-
søgte Retten graden af lokalt ejerskab og planerne om fremtidig finansiering 
med henblik på at vurdere sandsynligheden for, at projekterne kan blive  bæredygtige.21 Forordning (EF) nr. 2258/96.
Programforvaltningsenhederne , som gennemførte 
PRRAC i Nicaragua , havde bl.a. opført eller reha-
biliteret 139 skoler, over 1 050 huse, fem sundheds-
klinikker og sundhedsmyndighedens hovedkvarter 
samt drikkevands- og kloakanlæg, herunder kil-
der, vandoplagring og latriner. Blandt outputtene i 
Honduras  var drikkevands- og kloakanlæg, 1 280 
nye og 200 rehabiliterede huse samt 336 nye eller rehabiliterede skoler og sundhedsklinikker.
Ved udgangen af 2006 havde 
multidonortrustfonden  
i Indonesien  støttet opførelsen eller rehabiliteringen 
af 2 100 huse, 1 900 km landsbyveje, 240 skoler, 118 lokalcentre, 40 sundhedsklinikker og 680 anlæg til 
rent vand. Kommissionens beslutning om at kana-
lisere sin bistand gennem multidonortrustfonden medførte imidlertid, at EU’s bistand blev mindre synlig for modtagere og donorer.I anden halvdel af 2007 var der kun leveret få output 
i 
Sri Lanka , fordi arbejdet først var ved at gå i gang 
på de projekter vedrørende nationale og lokale veje, 
som gennemføres af Den Asiatiske Udviklingsbank 
og et FN-agentur . Omkring 100 aktiviteter var i 
gang eller afsluttet under projekterne til udvikling af indkomstmuligheder. Næsten halvdelen af den planlagte indsamling af murbrokker var afsluttet under programmet for afh  jælpning af miljøskader, 
men anlæggelsen af lossepladser og genbrugscentre var endnu ikke begyndt, fordi arbejdet med at fi  nde 
egnede arealer var blevet forsinket.OUTPUTTEKSTBOKS 3
ed807149inside_DA.indd 20 2/09/08 13:24:17
21
Vandoplagring i Nicaragua
Kilde : Revisionsretten.MANGE NYTTIGE OUTPUT BLEV LEVERET
 31.  Selv om det er vanskeligt at sammenholde resultaterne med de planlagte mål 
(jf. punkt 27-29), er der ingen tvivl om, at de projekter, som Kommissio-
nen finansierede i Mellemamerika og Indonesien, leverede mange output  (jf. tekstboks 3). I nogle tilfælde fremlagde Kommissionen og dens partnere dog ikke tilstrækkelige oplysninger — såsom sammenlignende oplysninger om omkostningerne — til at bidrage til at dokumentere, at disse output var 
resultatet af en produktiv anvendelse af midlerne (jf. punkt 27-29). I Sri Lanka 
var der i anden halvdel af 2007 kun leveret få output, hvilket hovedsageligt skyldtes den genopblussede konflikt (jf. punkt 22 og 26).
ed807149inside_DA.indd 21 2/09/08 13:24:17
22
 32.  Efter begge katastrofer steg priserne væsentligt på grund af den stigende efter-
spørgsel efter arbejdskraft, produktionsanlæg og materialer. I projekter uden 
klart kvantificerede mål var det ikke muligt at måle inflationens effekt, men i projekter med klare mål var der ikke midler nok til at gennemføre alle de oprindeligt planlagte aktiviteter (jf. tekstboks 4).
 33.  Levering af output er ikke nok til at opnå de ønskede projektresultater: Det skal 
også sikres, at disse output er nyttige for modtagerne. I Indonesien erkendte Kommissionen, at det var nødvendigt at øge nytteværdien af de huse, der var 
finansieret af multidonortrustfonden, ved at etablere den nødvendige infra-
struktur, især til levering af drikkevand. I alle de tre lande, Retten besøgte, 
var hensigten med projekterne, at de ikke kun skulle erstatte den beskadi-
gede infrastruktur og yde bistand til den del af befolkningen, der var direkte 
berørt (jf. punkt 18 og 19). Projekterne bestod i høj grad af udviklingsakti-
viteter snarere end rehabiliteringsaktiviteter, og modtagerne var defineret som befolkningen i almindelighed (jf. tekstboks 5).
Den PMU , der var ansvarlig for at forbedre sund-
hedstjenesterne i Nicaragua , havde ikke midler nok 
til at opføre den planlagte sundhedsklinik i San 
Rafael del Sur. Årsagen var stigninger i prisen på 
arbejdskraft   og materialer, som ikke kunne dækkes af 
det ekstra lokale bidrag til fi  nansieringen, der opstod 
ved, at euroen var blevet stærkere i forhold til den nicaraguanske córdoba.
Multidonortrustfonden  i Indonesien  havde plan-
lagt at opføre op til 10 000 huse og at reparere 
15 000 andre huse. Disse mål blev imidlertid redu-
ceret til henholdsvis 6 000 og 8 400 huse på grund af prisstigninger.I 
Sri Lanka  medførte prisstigninger, at der ikke var 
midler nok til alle de veje og alle de aktiviteter, der 
oprindeligt var planlagt i det vejrehabiliterings-
projekt, som blev gennemført af Den Asiatiske 
Udviklingsbank . Der blev derfor annulleret en 
række aktiviteter vedrørende kapacitetsopbygning og vejbyggeri, som havde en samlet værdi på ca. 8 mio. EUR, og 13 mio. EUR i ekstra fi  nansiering blev 
overført fra et andet vejrehabiliteringsprogram for at dække de uventet høje byggeomkostninger. Euroen blev stadigt stærkere i forhold til den srilankanske 
rupee i 2006 og 2007, og det forventes at opveje eff  ek-
ten af eventuelle nye prisstigninger.INFLATIONENS EFFEKT PÅ OUTPUTTEKSTBOKS 4
ed807149inside_DA.indd 22 2/09/08 13:24:20
23
TEKSTBOKS 5
PROJEKTERNE SKULLE IKKE KUN ERSTATTE BESKADIGET INFRASTRUKTUR
Uddannelsesprojektet i Nicaragua  og vand- og sani-
tetsprojektet i Honduras  skulle hovedsageligt dække 
behov, som allerede fandtes, før landene blev ramt 
af orkanen Mitch. Ingen af de sundhedsklinikker, 
der blev bygget af den PMU , som var ansvarlig for 
sundhedsprojektet i Nicaragua, skulle erstatte dem, der var blevet ødelagt eller beskadiget af orkanen Mitch. Tilsvarende var der med hensyn til de fl  este 
husbyggerier i programforvaltningsenhedernes pro-jekter ikke tale om, at man genopbyggede huse, der var blevet ødelagt af orkanen. I stedet udvalgte man 
modtagerne på baggrund af deres fattigdom og sår-
barhed. Det gamle rådhus i Sandino var ikke blevet ødelagt af Mitch, men der blev bygget et nyt rådhus, 
fordi tilstrømningen af fl  ygtninge eft  er Mitch øgede 
kravene til den kommunale forvaltning.I 
Indonesien  fi nansierede multidonortrustfonden  
et projekt på 50 mio. EUR til udvikling af underdi-
strikter (Kecamatan Development Project). Af de 
221 underdistrikter, som projektet omfattede, var 134 (over 60 %) ikke direkte berørt af tsunamien.
I
 Sri Lanka  blev ca. 70 mio. EUR tildelt til rehabilite-
ring af nationale og lokale veje gennem projekter, der forvaltes af 
Den Asiatiske Udviklingsbank  og et FN-
agentur . Disse veje var i dårlig stand før tsunamien. 
Det aff  aldshåndteringsprojekt, der gennemføres af 
et FN-agentur, dækker hele Ampara-distriktet og 
ikke kun den kyststrækning, som var direkte berørt af tsunamien.
Kilde : Revisionsretten.Hus i Aceh fi  nansieret af multidonortrustfonden
ed807149inside_DA.indd 23 2/09/08 13:24:20
24
SAMMENKOBLINGEN MED DEN INDLEDENDE HUMANITÆRE 
NØDHJÆLP VARIEREDE
 34.  Sammenkoblingen af den indledende humanitære nødhjælp og den efterfølgende 
rehabiliteringsbistand efter orkanen Mitch i 1998 var svag på grund af den langvarige udformningsproces og de senere forsinkelser i rehabiliteringsar-
bejdet (jf. punkt 20 og 24).
 35.  Efter tsunamien tog Kommissionen mere hensyn til sammenkoblingen af nødhjælp 
og rehabilitering, og især i Indonesien bidrog en række faktorer til at styrke denne sammenkobling:
a) Multidonortrustfondens forholdsvis hurtige reaktion (jf. punkt 25) gjorde 
det muligt for nogle rehabiliteringsprojekter at knytte an til eksisterende 
humanitære projekter, som blev gennemført af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (ECHO). For eksempel sørgede ECHO for midlertidig indkvartering, mens multidonortrustfonden fulgte op på denne aktivitet ved at bygge permanente boliger.
b) Det forhold, at ECHO’s humanitære indsats varede helt frem til midten 
af 2007, styrkede sammenkoblingen af nødhjælp og rehabilitering, især 
fordi denne indsats omfattede kortsigtet rehabilitering såsom bådebyg-geri og opførelse af et kajanlæg ved Lampuuk i Aceh.
c) Den hurtige reaktionsmekanisme finansierede aktiviteter, som styrkede 
sammenkoblingen af nødhjælp og rehabilitering, f.eks. levering af satel-
litbilleder. Den finansierede også de mæglingsinitiativer mellem den  
indonesiske regering og Acehs Befrielsesbevægelse (GAM), som mundede 
ud i en fredsaftale i august 2005, og som styrkede grundlaget for reha-
biliteringen og udviklingen på længere sigt.
ed807149inside_DA.indd 24 2/09/08 13:24:23
25
 36.  Ikke desto mindre kom multidonortrustfonden forsinket i gang med det vigtige 
arbejde, der består i at genskabe de indkomstmuligheder, som tsunamien  
ødelagde. Først i maj 2007 øremærkede multidonortrustfonden 50 mio. EUR til økonomisk udvikling og indkomstmuligheder. Selv om mange mennesker har været ansat i multidonortrustfondens projekter, har det været i korte  perioder, og de fleste faglærte arbejdere kom fra områder uden for Aceh.
ECHO-projekt til genskabelse af indkomstmuligheder for fiskere 
i Aceh
Kilde : Revisionsretten.
ed807149inside_DA.indd 25 2/09/08 13:24:23
26
 37.  I Sri Lanka forblev ECHO også frem til midten af 2007, og den hurtige reaktionsme-
kanisme finansierede et Quick Recovery-projekt på 2 mio. EUR til fjernelse af 
murbrokker og forbedring af afløbssystemer. Trods disse foranstaltninger var sammenkoblingen af nødhjælp og rehabilitering dog svag, fordi ECHO havde koncentreret sine humanitære aktiviteter i den nordlige og østlige del af Sri Lanka, som senere blev stort set utilgængelige, fordi konflikten eskalerede. 
Det kunne derfor ikke lade sig gøre at gennemføre rehabiliteringsaktiviteter i 
mange af de områder, hvor ECHO havde haft sine aktiviteter. Desuden undlod 
Kommissionen at følge op på den midlertidige indkvartering ved at bygge 
permanente boliger, fordi arbejdet med at opføre boliger efter tsunamien var forholdsvis overfinansieret af andre donorer.
STÆRK SAMMENKOBLING MED DEN LANGSIGTEDE UDVIKLING
 38.  Kommissionens strategi efter begge katastrofer var, at den ikke kun ville genop-
bygge den beskadigede infrastruktur og genskabe indkomstmuligheder for den del af befolkningen, der var direkte berørt af katastroferne, men også 
tage hensyn til de langsigtede udviklingsbehov hos en større del af befolk-
ningen (jf. punkt 18, 19 og 33). Denne brede udviklingsstrategi er blevet fulgt 
i praksis. Tilgangen var i overensstemmelse med de nationale strategier og 
blev derfor hilst velkommen af modtagerregeringerne, som lagde vægt på »transformation« efter orkanen Mitch og »building back better« efter tsuna-
mien. I en rapport fra december 2006 om genopbygningen efter tsunamien 
roser den srilankanske regering f.eks. de partnere, der oprettede projekter 
for hele distrikter og ikke kun for de kyststrækninger, der var direkte berørt 
af tsunamien.
ed807149inside_DA.indd 26 2/09/08 13:24:26
27
KAN PROJEKTERNE BLIVE BÆREDYGTIGE?
 39.   Kommissionens rehabiliteringsindsats i Mellemamerika efter orkanen Mitch gen-
nemførtes af PMU’er uden nationale modstykker. I dag synes dette ikke at  
være i overensstemmelse med det fokus på ejerskab, som præger den aktuelle udviklingspolitik 
(). Der er derfor en risiko for lav bæredygtighed, når de lokale 
institutioner ikke inddrages. I nogle projekter prøvede man at løse dette  
problem ved at indbygge lokalt ejerskab under projektgennemførelsen. De modtagende lokalsamfund var imidlertid ikke direkte involveret i opførelsen af sundhedsklinikker og skoler, og vand- og kloakprojekternes bæredygtighed er afhængig af, at der etableres effektive tariferingsmekanismer og nationale 
politikker på dette område.22  Det fastslås i »den europæiske 
konsensus om udvikling«, som 
i december 2005 blev vedtaget af 
Parlamentet, Rådet, Kommissionen 
og medlemsstaterne (EUT C 46 af 
24.2.2006, s. 1), at det er et fælles 
princip i udviklingssamarbejdet, 
at partnerlandene ejer 
programmerne. I Pariserklæringen 
om bistandseffektivitet, som i marts 2005 blev undertegnet af ministre fra 
industri- og udviklingslande, fastslås 
det tilsvarende, at bistanden skal 
tilpasses partnerlandenes systemer 
og procedurer og bidrage til at styrke 
deres kapacitet.
Nyopført skole i Honduras
Kilde: Revisionsretten.
ed807149inside_DA.indd 27 2/09/08 13:24:26
28
 40.  I Indonesien efter tsunamien var det derimod sådan, at det nationale agentur, 
der koordinerer genopbygningsarbejdet, screenede alle multidonortrust-
fondens projektforslag og var repræsenteret i bestyrelsen. Desuden blev  modtagerne inddraget i planlægningen for at sikre, at projekterne svarede til de lokale prioriteter. Dette samarbejde med modtagerbefolkningen har øget sandsynligheden for, at projekterne bliver bæredygtige, især i lyset af den 
fredsaftale, som Kommissionen bidrog til at bringe i stand ved at finansiere 
mæglingsinitiativerne. Ikke desto mindre er spørgsmålene om fortsat støtte 
fra regeringen og bæredygtig finansiering stadig følsomme.
 41.  Også i Sri Lanka rådførte man sig i vid udstrækning med lokalbefolkningen. 
Bæredygtigheden af det affaldshåndteringsprojekt, som blev gennemført af et 
FN-agentur, er imidlertid afhængig af, at der etableres en effektiv tariferings-
mekanisme. Bæredygtigheden af det projekt til rehabilitering af nationale 
veje, som blev gennemført af Den Asiatiske Udviklingsbank, afhænger af,  
at den nyoprettede vejvedligeholdelsesfond kommer til at fungere korrekt. 
Bæredygtigheden af det projekt til rehabilitering af lokale veje, som blev  
gennemført af et FN-agentur, afhænger af byggeriets kvalitet. De kommissi-
onsfinansierede projekter udgør en konkret ramme for et muligt samarbejde 
mellem de forskellige etniske grupper, men den fortsatte konflikt i Sri Lanka truer med at undergrave alle bestræbelser på at sikre projekternes tekniske og finansielle bæredygtighed.
ed807149inside_DA.indd 28 2/09/08 13:24:30
29
Anlæggelse af en lokal vej med anvendelse af lokal arbejdskraft i Sri Lanka
Kilde : Revisionsretten.
ed807149inside_DA.indd 29 2/09/08 13:24:30
KAPITEL 4  
KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER
 42.  Kommissionen ydede sin rehabiliteringsbistand efter orkanen Mitch og tsuna-
mien ved hjælp af tre forskellige gennemførelsesmekanismer (PMU’er i Mel-
lemamerika, bidrag til en multidonortrustfond i Indonesien og bidrag til  internationale organisationer i Sri Lanka). Med udgangspunkt i de tre revisi-onsspørgsmål giver tabel 5 en oversigt over, hvordan Kommissionens indsats er forløbet i disse tre områder. At den valgte gennemførelsesmekanisme  
ikke er den eneste faktor, som har betydning for indsatsen, viste sig klart  
i Sri Lanka, hvor den genopblussede konflikt efter tsunamien har bremset  
rehabiliteringsarbejdet og begrænset dets geografiske omfang.
OVERSIGT OVER STYRKER OG SVAGHEDER  TABEL 5
Revisions-
spørgsmålKriteriumMellemamerika 
efter orkanen 
MitchIndonesien 
efter 
tsunamienSri Lanka 
efter 
tsunamien
Identifi  cering 
af behovRettidig strategi med bredt fokus ++ +
Rettidig udformning med 
inddragelse af modtagerne– +     + – 1
Gennem-førelse af bistanden Rettidig gennemførelse – + – 1
Overvågning af produktiviteten –2–2–2
Opnåelse af resultaterLevering af nyttige output
++ –  1
Forbindelse med humanitær 
nødhjælp– + – 1
Forbindelse med langsigtet udvikling++ +
Sandsynlighed for bæredygtighed –+ –  1
+ = styrke    - = svaghed
1 Skyldes konflikt i landet.
2  Vedrører hovedsageligt indsamling af sammenlignende oplysninger om omkostningerne og klart 
definerede outputmål.
ed807149inside_DA.indd 30 2/09/08 13:24:36
31
Sørgede Kommissionen i tilstrækkelig grad for at identificere  
rehabiliteringsbehovene i de ramte områder?
 43.  For så vidt angår identificering af behov og udformning af projekter udviklede 
Kommissionen efter begge katastrofer hurtigt en strategi, som tog hensyn til 
behovene hos en større del af befolkningen og ikke kun hos dem, hvis ejendele 
var beskadiget eller ødelagt af katastrofen. Efter tsunamien udformede Kom-
missionen projekter hurtigere end efter orkanen Mitch, og modtagerne blev 
inddraget i højere grad for at styrke bæredygtigheden (jf. punkt 17-22).
ANBEFALING 1
Kommissionen bør fortsætte med at bygge på den tilgang, som den  
anvendte efter tsunamien, og som muliggør hurtig udformning af reha-
biliteringsprojekter og inddrager modtagerne med henblik på at fremme ejerskab og bæredygtighed.
Sikrer Kommissionens procedurer, at gennemførelsen af bistanden er  
rettidig og produktiv?
 44.  Gennemførelsen har været hurtigst i Indonesien, mens der i Sri Lanka endnu ikke 
er opnået meget, hvilket hovedsageligt skyldes den genopblussede konflikt. 
Ved tsunamien tog Kommissionen ikke skridt til at afhjælpe alle de centrale svagheder i systemerne for overvågning af og tilsyn med rehabiliterings-bistandens produktivitet, som allerede blev konstateret i forbindelse med  orkanen Mitch. Især sørgede Kommissionen ikke for, at der for alle projekter 
var udviklet klart kvantificerede outputmål, og at systemerne genererede til-
strækkelige oplysninger til at dokumentere, at gennemførelsen var produktiv (jf. punkt 23-29).
ed807149inside_DA.indd 31 2/09/08 13:24:36
32
ANBEFALING 2
For at forbedre tilsynet med midlerne bør Kommissionen i fuldt samar-
bejde med andre donorer fortsætte sine bestræbelser på at gøre multi-
donortrustfondens rapportering i Indonesien mere gennemsigtig, og for 
så vidt angår de FN-organer, der forvalter EU-midler i Sri Lanka, bør den sørge for uafhængig kvalitetskontrol af projektudformningen og uafhængig godkendelse af det afsluttede arbejde.
ANBEFALING 3
Kommissionen bør sørge for, at der foreligger sammenlignende oplysninger 
om omkostningerne, så det kan overvåges og dokumenteres, at gennem-førelsen er produktiv, og den bør sørge for, at der udvikles projektmål, så 
det kan vurderes, om de planlagte output er leveret.
Førte projekterne til de forventede resultater, herunder en tilfredsstillende 
sammenkobling af kortsigtet nødhjælp og udvikling på længere sigt?
 45.  For så vidt angår opnåelse af resultater er der leveret mange nyttige output 
i Mellemamerika og Indonesien, selv om prisstigninger efter begge katastro-
fer har reduceret mængden af output. I Indonesien var EU’s bistand mindre 
synlig for modtagere og donorer, fordi midlerne blev kanaliseret gennem  multidonortrustfonden. Både efter orkanen Mitch og efter tsunamien blev  der ydet bistand til befolkningen i almindelighed såvel som til de mennesker, der var direkte berørt af katastroferne. Sammenkoblingen med den indle-dende humanitære bistand har været varierende, men sammenkoblingen  med den langsigtede udvikling er stærk, og det øger sandsynligheden for, 
at projekterne bliver bæredygtige. Ikke desto mindre er spørgsmålene om  
fortsat støtte fra regeringen og bæredygtig finansiering stadig følsomme  
(jf. punkt 30-41).
ed807149inside_DA.indd 32 2/09/08 13:24:36
33
ANBEFALING  4
Kommissionen bør i højere grad forudberegne væsentlige prisstigninger 
efter naturkatastrofer, så den kan reagere på dem, f.eks. ved i højere grad 
at anvende lokal arbejdskraft og lokale ressourcer.
ANBEFALING 5
Det bør sikres, at EU’s bistand er tilstrækkelig synlig, især når projekterne 
gennemføres af internationale organisationer.
ANBEFALING 6
Allerede fra projektudformningsfasen bør Kommissionen træffe egnede og 
rettidige foranstaltninger til at sikre projekternes bæredygtighed.
  Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 12. juni 2008.
På Revisionsrettens vegne
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Formand
ed807149inside_DA.indd 33 2/09/08 13:24:36
KOMMISSIONENS SVAR
RESUMÉ
III.
Omstændighederne efter orkanen Mitch og  
tsunamien var forskellige. I forbindelse med  orkanen Mitch blev der gennemført en omfat-
tende høringsproces omfattende alle aktø-
rer, offentlige som private, både hvad angår  
udformningen og gennemførelsen af det regio-
nale program for genopbygning af Mellemame-rika (PRRAC). Aktionerne efter orkanen Mitch involverede i betydelig grad civilsamfundet.
På baggrund af erfaringerne fra høringsproces-
sen vedrørende orkanen Mitch var reaktionen 
på tsunamien velkoordineret på internationalt 
plan, og både den humanitære fase og den hur-
tige anvendelse af nationale genopbygnings-
planer viste sig at være effektiv. Bl.a. var den 
af EU ledede oprettelse af multidonortrust-
fonden i Indonesien et middel til at fremme  
donorkoordineringen og samlingen af midler 
i en pulje, således at genopbygningsproces-
sen hurtigt kunne igangsættes med fornuftige 
politikker 
1.
IV. 
I Mellemamerika blev der iværksat en række især mindre aktiviteter i 2001. Alle projekter omfat-tede outputoverslag og regelmæssige rappor-
ter med henblik på at overvåge fremskridtene, 
således at de nødvendige korrigerende foran-
staltninger kunne træffes. Overvågning såvel som mellemliggende og afsluttende evaluerin-
ger blev gennemført som planlagt.
1  Multidonortrustfonden for genopbygning af Aceh and Nias (MDTF) 
finansieres af 15 internationale og bilaterale organisationer, 
idet 90 % af midlerne kommer fra EU (Europa-Kommissionen og 
medlemsstaterne).
ed807149inside_DA.indd 34 2/09/08 13:24:37
35
Hvad angår tsunamien, i både Indonesien og  
Sri Lanka, indgår det forventede output og  
udgiftsoverslagene i evalueringsdokumen-terne for hvert projekt og i de kontraktmæssige 
ordninger med de gennemførende partnere.  Kommissionen overvåger løbende, at midlerne udnyttes effektivt. De faktiske endelige omkost-
ninger fastslås ved projektets afslutning og er et resultat af en udbudsproces og andre behov eller tilpasninger, som har været nødvendige under projektgennemførelsen. Kommissionen medtager vurderinger af omkostningseffekti-viteten for hvert projekt i de mellemliggende 
og endelige evalueringer.
I Sri Lanka har Kommissionen, efter Rettens  
besøg, øget den uafhængige kvalitetskontrol 
inden godkendelsen af de endelige arbejder.
V. 
PRRAC-projekterne blev udformet og gennem-ført efter en fremgangsmåde, som tog højde  for ikke blot infrastrukturoutput, men også for oplysnings- og uddannelsesaktiviteter med  henblik på at styrke de nationale og kommu-
nale institutioner og modtagerorganisationer. I nogle tilfælde bidrog PRRAC også til at fremme 
en række decentraliseringsinitiativer gennem udvikling af de lokale aktørers forvaltningska-paciteter, således at regionale uligheder kunne 
fjernes (f.eks. sundheds- og uddannelsespro-jekter i El Salvador).
For tsunamiens vedkommende var Kommis-
sionens reaktion en integrerende del af de  
overordnede nationale genopbygningsplaner. 
Med anvendelse af princippet »building back 
better« er formålet at sikre genopbygningspro-jekternes vedligeholdelse og bæredygtighed  gennem genetablering af boliger og eksistens-
grundlag for private modtagere og gennem  etablering af offentlige infrastrukturer og tje-
nester finansieret over de lokale og centrale  
regeringers budgetter.VI. 
Kommissionens svar på Rettens specifikke  anbefalinger findes under punkt 42-45.
KAPITEL 1 — INDLEDNING
4. 
Det regionale program for genopbygningen  
af Mellemamerika (PRRAC) var Kommissionens hovedreaktion på orkanen Mitch, og dette blev suppleret af nogle omlægninger af de bilaterale samarbejdsprogrammer, forhøjelser af mid-
lerne til ngo’ernes medfinansiering og yderli-
gere støtte vedrørende fødevaresikkerhed.
KAPITEL 3 — BEMÆRKNINGER
20. 
Gennemførelsen via projektforvaltning var  
resultatet af en ad hoc-aftale med modtager-landene, som tog højde for de usædvanlige  omstændigheder og den manglende lokale  kapacitet til at udføre de nødvendige opga-
ver. PRRAC har bevist, at det er muligt at opnå en høj deltagelse af nationale institutioner og 
modtagere, uden at de direkte eller alene står for programgennemførelsen. Gennemførelsen af projekterne gennem programforvaltningsen-
heder (PMU’er) medførte, at nogle af de politi-ske spændinger og rivaliseringer blev fjernet, 
og det samme gjaldt administrative mangler, 
som ofte er til hinder for projekter med store infrastrukturkomponenter.
24. 
Den tid, der medgik til projektudformning og -gennemførelse, skyldes, at et projekt, der  
omfatter flerdimensionale genopbygningsbe-
hov, er meget komplekst. Nogle aktiviteter,  hovedsageligt vedrørende mindre PRRAC-aktioner, blev iværksat gradvist fra slutningen af 2001.
ed807149inside_DA.indd 35 2/09/08 13:24:37
36
26. 
Den gradvise optrapning af konflikten i Sri  
Lanka har bevirket, at det har været meget  vanskeligt at arbejde på stedet, bl.a. for så vidt angår kontakten til lokalsamfundene.
Tekstboks 1
På trods af de nævnte forsinkelser i forbin-
delse med PRRAC i Honduras nåede sund-heds- og uddannelsesprojekterne deres mål;  
de bidrog f.eks. til at forbedre det officielle  
skolesystem.
27. 
Kommissionen erkender, at det er nyttigt at  sammenligne enhedsomkostninger for at  
kunne foretage en bedre budgetforberedelse 
og analyse af den forventede omkostningsef-
fektivitet, men den skal også understrege, at 
det er vanskeligt at anvende et sådant redskab, når der er tale om forskellige genopbygnings-
sammenhænge, forskellige lande og forskel-
ligartede socioøkonomiske miljøer.
Alle store PRRAC-projekter er blevet evalu-
eret. Medens der ikke blev foretaget nogen  
midtvejsevaluering af PRRAC, blev der i 2003 
offentliggjort en mere generel evalueringsrap-
port: Evaluation des actions de réhabilitation  
et de reconstruction financées par la Commu-
nauté Européenne dans les pays ACP/ALA/MED/
Tacis  (evaluering af rehabiliterings- og gen-
opbygningsforanstaltninger finansieret af  
Det Europæiske Fællesskab i AVS-/ALA-/MED-/Tacislande). Disse evalueringer omfatter anbe-falinger, som er taget i betragtning.
Den endelige oversigt over sammenlignende  
oplysninger om udgifter eller over standardud-
gifter vil være en del af den PRRAC-evaluering, 
der planlægges gennemført ved slutningen af 2008.28. 
Efter anmodning fra Kommissionen og andre  donorer samtykkede Verdensbanken i, at den fra 2007 systematisk ville tilsende MDTF’s  bestyrelse sine interne overvågningsrapporter 
om kontrolbesøg.
For alle MDTF-projekters vedkommende drøf-
ter MDTF’s bestyrelse i vurderingsfasen en ana-
lyse af det foreslåede output og de anslåede 
omkostningers rimelighed. Efter godkendelsen 
vil de kontraktmæssige aftaler med de gen-
nemførende parter altid indeholde overslag  
over omkostninger og over de tilsvarende out-
put/resultater. For hvert finansieret projekts  
vedkommende vil en finansieringsrapport fra 
gennemførelsesorganet til administratoren  sætte denne i stand til at opdage enhver afvi-
gelse og træffe korrigerende foranstaltninger 
i overensstemmelse med de kontraktmæssige 
forpligtelser. Visse projekter, som f.eks. »Urban 
Poverty«-projektet, yder tilskud til lokalsam-fund, som skal udpege og prioritere mindre  arbejder, der skal gennemføres under forud-sætning af, at visse specifikke undersøgelses- 
og godkendelsesprocedurer er gennemført.  
De endelige udgifter til output beregnes ved projektets afslutning.
29. 
I fortsættelse af Rettens besøg vil Kommis-sionen medtage en vurdering af omkost-ningseffektiviteten i den endelige evaluering. Kommissionen har styrket den uafhængige kva-litetskontrol inden godkendelsen af afsluttede 
arbejder (dvs. en tilsynsførende ingeniør for  
indfaldsveje og lokal infrastruktur).
Tekstboks 2
Den store geografiske spredning af foranstalt-ningerne under PRRAC og de forskellige socio-økonomiske betingelser bevirkede, at nogle  udgiftssammenligninger var mindre relevante, som f.eks. huse i to forskellige lande og i land- 
og byområder.
ed807149inside_DA.indd 36 2/09/08 13:24:37
37
Med hensyn til PRRAC i Ciudad Sandino (Mana-
gua) blev det besluttet, at hver modtagerfa-
milie skulle levere én fuldtidsarbejder til at  deltage i opførelsen af familiens hus samt yde 
100 timers samfundstjeneste.
Hvad angår tsunamien, i både Indonesien og  
Sri Lanka, er de forventede output og omkost-ningsevalueringerne medtaget i vurderingsdo-kumenterne og i de kontraktmæssige aftaler  med internationale organisationer og/eller  gennemførende partneragenturer. De faktiske endelige omkostninger fastslås ved projektets 
afslutning og er et resultat af en udbudspro-
ces og andre behov eller tilpasninger, som  har været nødvendige under projektgennem-førelsen. Kommissionen medtager vurderinger af omkostningseffektiviteten i den endelige  evaluering.
31. 
I Mellemamerika omfattede de individuelle  midtvejsevalueringer og endelige evaluerin-
ger af PRRAC-projekter også de nødvendige  
oplysninger vedrørende en effektiv udnyttelse 
af midler. Dette aspekt vil også blive dækket i den forudsete endelige evaluering af PRRAC som helhed i 2008. For Indonesiens og Sri Lan-
kas vedkommende overvåges det løbende, at midlerne udnyttes effektivt, og dette vil være 
et specifikt emne i de midtvejsevalueringer,  der er planlagt for 2008.
Se også svarene til punkt 27-29 og  
tekstboks 2.Tekstboks 3
Kommissionen har som medformand for besty-relsen øget EU’s synlighed i Indonesien gen-
nem sin strategiske indflydelse  i MDTF og ved 
at knytte genopbygningen til de supplerende 
initiativer til støtte for Aceh Peace-fredspro-cessen i fuld dialog med og som en privilege-ret partner for de indonesiske myndigheder  
på centralt og lokalt niveau. Kommissionen  
mener, at dens konstruktive koordineringsrolle 
som ledende donor i bestyrelsen har skabt en 
meget positiv synlighed og høj påskønnelse  
fra både modtageres og gennemførende part-
neres side.
Tekstboks 4
Rettens bemærkninger vedrørende den plan-
lagte sundhedsklinik i San Rafael del Sur er kor-
rekte. Lokalsamfundet har imidlertid allerede 
én fungerende sundhedsklinik, der betjener  
den lokale befolkning. Af disse grunde blev  det konkluderet, at en supplerende klinik ikke 
længere var en prioritet.
Kommissionen bidrager til den indonesiske  
regerings overordnede plan for genopbygning 
af boliger. Efter Rettens besøg er de reviderede mål vedrørende boliger finansieret af MDTF  blevet ajourført til 8 000 nye boliger og 7 000 reparerede boliger. De manglende MDTF-mid-
ler til boliger dækkes af regeringen.
33. 
I forbindelse med orkanen Mitch blev den  generelle situation i Mellemamerika taget i  
betragtning i programforberedelsesfasen, idet 
der blev skabt en ligevægt mellem behovene på kort og mellemlangt sigt og udviklingsstra-tegien på længere sigt.
ed807149inside_DA.indd 37 2/09/08 13:24:37
38
For tsunamiens vedkommende, både i Indone-
sien og Sri Lanka, har Kommissionens støtte  
været en integrerende del af de nationale pla-ner for genopbygning og udvikling med hen-
blik på at sikre ejerskab og bæredygtighed i  forbindelse med »building back better«. For så vidt angår Sri Lanka vedtog donorsamfundet  
enstemmigt, at bistanden nødvendigvis måtte blive konfliktfølsom, og at den burde fokusere på de mest sårbare befolkninger i de tsunami-ramte områder.
Tekstboks 5
MDTF’s svar var i overensstemmelse med de  nationale genopbygningsplaner, som omfat-tede hele Acehprovinsen, og tog hensyn til det 
store antal forflyttede, hvoraf mange var trau-
matiserede og ikke ønskede at vende tilbage 
til kystområdet.
34. 
Den tid, der gik med projektudformning og  
-gennemførelse efter orkanen Mitch, skyldes  
kompleksiteten i et projekt, der dækker flerdi-
mensionale genopbygningsbehov (se svarene 
til punkt 20 og 24).
36. 
I Indonesien blev der fokuseret på genopbyg-ning af infrastruktur som en første fase i over-
ensstemmelse med den behovsprioritering, de nationale og lokale myndigheder havde foreta-get. Der var generel enighed om, at for at sikre, at aktiviteterne til genskabelse af indkomstmu-ligheder var bæredygtige, måtte disse indgå i en lokalt forvaltet strategi for økonomisk gen-opbygning. Udarbejdelsen af en sådan strategi var afhængig af politiske fremskridt og indsæt-telsen af en provinsregering, som først fandt sted fra 2007 og fremefter (efter lokalvalgene i Aceh i december 2006). På dette grundlag blev der i 2007 vedtaget et projekt vedrørende en finansieringsfacilitet for økonomisk udvikling (50 mio. USD).39. 
Aktionerne inden for sundhed, undervisning, lokal udvikling, vand og sanitet omfatter ofte en institutionel styrkelse af de nationale for-valtningsenheder med henblik på at fremme  bæredygtige foranstaltninger inden for disse sektorer. De første rapporter om efterfølgende evaluering af to projekter i El Salvador og af  et i Honduras konkluderede, at der var opnået bæredygtighed.
40. 
Indonesiens regering sikrer, at genopbygnin-gen i Aceh kan finansieres fuldt ud.
KAPITEL 4 — KONKLUSIONER 
OG ANBEFALINGER
42. 
Hvad angår tsunamien, for både Indonesiens  
og Sri Lankas vedkommende, mener Kommis-sionen, at de foranstaltninger, der er truffet  med henblik på effektivitetsovervågning, har resulteret i forbedringer inden for rammerne 
af de retlige ordninger, der er indgået med  internationale organisationer (se svarene til  
punkt 27-29 og tekstboks 2). Kommissionen  fortsætter sit arbejde i denne retning.
Kommissionen mener, at Rettens oversigt i  
tabel 5 om effektivitetsovervågningen ikke  tager tilstrækkeligt hensyn til andre krite-rier end tilgængeligheden af sammenlignede oplysninger om udgifter og mål. Kommissio-nen mener, at det er for tidligt at drage ende-lige konklusioner om bæredygtighed, og den 
vil undersøge dette aspekt i de kommende  
evalueringer.
ed807149inside_DA.indd 38 2/09/08 13:24:37
39
Anbefaling 1
Kommissionen er enig i Rettens anbefaling, som 
er en meget positiv vurdering af den donorko-ordinerede strategi vedrørende tsunamien, og den vil bestræbe sig på at anvende denne, når 
forudsætningerne herfor er til stede.
44. 
Normalt efter en omfattende katastrofe er  
det nødvendigt at sikre en ligevægt mellem  en hurtig reaktion og vurderingen af meget  detaljerede behov og overslag over enheds-omkostninger, idet der må tages højde for,  
at omkostningseffektiviteten hovedsageligt  
sikres gennem udbud. Når det gælder reaktio-
nen på tsunamien, er de forventede output og 
omkostningsevalueringerne medtaget i vurde-
ringsdokumenterne og i de kontraktmæssige  
aftaler med de gennemførende partnere. For  
visse projekters vedkommende bliver de spe-cifikke arbejder identificeret og prioriteret af lokalsamfundene under gennemførelsen, hvor-for der ikke kan angives klart kvantificerede  
output ved iværksættelsen af programmerne. 
Kommissionen overvåger løbende, at midlerne udnyttes effektivt. En uafhængig vurdering af hvert enkelt projekts omkostningseffektivitet 
foretages i midtvejsevalueringerne og i de  
endelige evalueringer.
Anbefaling 2
Kommissionen deler Rettens synspunkter ved-
rørende gennemsigtighed i MDTF’s overvåg-
ning, og den mener, at den i samarbejde med 
andre donorer, for så vidt angår Indonesien,  
har truffet foranstaltninger til forbedring af  
gennemsigtigheden (hvilket fremgår af, at der har foreligget indgående situationsrapporter siden december 2006).For Sri Lankas vedkommende har Kommissio-
nen siden november 2007 øget den uafhæn-
gige kvalitetskontrol inden godkendelsen af  
afsluttede arbejder, idet den har erhvervet  
yderligere tjenesteydelser vedrørende kontrol 
af infrastrukturprojekter.
Anbefaling 3
Kommissionen erkender, at det er hensigtsmæs-sigt at sammenligne enhedsomkostninger for at kunne foretage en bedre budgetforberedelse og analyse af den forventede omkostnings-effektivitet, men den skal også understrege  
vanskelighederne ved at anvende et sådant  
redskab, når der er tale om forskellige genop-
bygningssammenhænge, forskellige lande og 
forskelligartede socioøkonomiske miljøer.
Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser 
på at identificere projektmålene så klart som muligt.
45. 
Inden for multidonortrustfonden lagde donor-gruppen stor vægt på at opnå en synlighed,  
der er fokuseret på resultater. Kommissionen 
mener, at dens konstruktive koordineringsrolle 
som medformand i bestyrelsen har skabt en  meget positiv synlighed for EU og høj påskøn-
nelse fra både modtageres og gennemførende partneres side.
Kommissionen støtter konceptet »building  
back better« ved genopbygning som et middel til at øge ejerskab og bæredygtighed.
ed807149inside_DA.indd 39 2/09/08 13:24:37
40
Anbefaling 4
Kommissionen noterer sig Rettens anbefaling, 
og den vil overveje, hvordan den bedst kan  
imødegå de forventede betydelige prisstig-
ninger som følge af naturkatastrofer i fuldt  
samarbejde med andre donorer og modtager-landenes myndigheder.
Anbefaling 5
Kommissionen mener, at synlighed er meget  vigtig, og den bestræber sig fortsat på at øge denne.
Anbefaling 6
Kommissionen er enig i, at bæredygtig-hedsaspektet bør inddrages lige fra pro-jektudformningsfasen. Risici, herunder  
vedrørende bæredygtighed, medtages nor-
malt i udformningsfasen, og Kommissionen vil 
bestræbe sig på at styrke dette aspekt under projektgennemførelsen.
ed807149inside_DA.indd 40 2/09/08 13:24:38
Hvordan får man fat i EU-publikationer?
Publikationskontorets publikationer, som udbydes til salg, kan erhverves fra 
EU-boghandelen http://bookshop.europa.eu, hvor man kan afgive en ordre til et salgskontor efter eget valg.
En liste over Publikationskontorets verdensomspændende net af salgssteder kan 
desuden rekvireres pr. fax på (352) 29 29 42758Den  Europæiske revisionsret
Særberetning nr. 6 / 2008 Europa-Kommissionens rehabiliteringsbistand efter tsunamien og orkanen MitchLuxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2006
2008 — 40 s. — 21 x 29,7 cm
ISBN 978-92-95009-36-3
ed807149cover_DA.indd 2 2/09/08 13:20:38
I DENNE BERETNING ANALYSERER REVISIONSRETTEN EUROPA- 
KOMMISSIONENS FORVALTNING AF REHABILITERINGSBISTANDEN EFTER TO STORE NATURKATASTROFER: ORKANEN MITCH I 1998 OG 
TSUNAMIEN I 2004. FORMÅLET MED KOMMISSIONENS SAMLEDE 
REHABILITERINGSBISTAND PÅ 550 MIO. EUR VAR AT GENOPBYGGE 
BASISINFRASTRUKTUREN OG SKABE GRUNDLAG FOR EN BÆREDYGTIG 
UDVIKLING. RETTEN FREMSÆTTER EN RÆKKE ANBEFALINGER, SOM KAN BIDRAGE TIL AT GØRE KOMMISSIONENS REHABILITERINGSBISTAND 
MERE PRODUKTIV OG EFFEKTIV FREMOVER.
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRETQJ-AB-08-006-DA-C
ISBN 978-92-95009-36-3
ed807149cover_DA.indd 1 2/09/08 13:20:37