Nr. C 187/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 90 
tion, samt telekommunikationssystemer til såvel offentlig 
som privat brug, der direkte anvender sådant terminaludstyr, 
og hvori brugere, der abonnerer på en given tjeneste i én 
medlemsstat, også kan få adgang til tjenesten i enhver anden 
medlemsstat. 
Artikel 2 
Medlemsstaterne afsætter frekvensbåndet 1880 til 1900 
MHz til DECT pr. 1. januar 1992. DECT skal nyde 
fortrinsstilling og beskyttes inden for dette bånd. 
Artikel 3 
1. Medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger 
for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 
1991. De underretter straks Kommissionen herom. 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Euro­
pæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 100A, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
i samarbejde med Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Det er vigtigt, at der vedtages foranstaltninger med henblik 
på gradvis oprettelse af det indre marked i løbet af perioden 
indtil 31. december 1992; det indre marked indebærer et 
område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer, 
personer, tjenesteydelser og kapitel; 
allerede De Europæiske Fællesskabers første handlingspro­
gram for miljøbeskyttelse, der blev vedtaget af Rådet den 22. 
november 1973, indeholdt en tilskyndelse til at tage hensyn De i henhold til første afsnit vedtagne bestemmelser skal 
indeholde en udtrykkelig henvisning til dette direktiv. 
2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til 
de nationale restforskrifter, som de udsteder på det område, 
der er omfattet af dette direktiv. 
Artikel 4 
Kommissionen fremsender inden udgangen af 1995 en 
rapport til Rådet om gennemførelsen af dette direktiv. 
Artikel 5 
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. 
til de seneste videnskabelige fremskridt inden for bekæmpel­
sen af luftforurening forårsaget af motorkøretøjers udstød­
ningsgas og til at tilpasse de allerede vedtagne direktiver i 
overensstemmelse hermed; i henhold til tredje handlingspro­
gram skal der gøres en yderligere indsats med henblik på en 
betydelig nedsættelse af det nuværende niveau for motorkø­
retøjers forurenende emissioner; 
i Rådets direktiv 88/77/EØF (*) fastsættes der grænsevær­
dier for emissionen af carbonmonoxid, uforbrændte carbon-
hydrider og nitrogenoxider fra dieselmotorer til fremdrift af 
køretøjer, som er baseret på en testmetode, der er repræsen­
tativ for de pågældende køretøjers kørselsforhold i Europa; i 
medfør af samme direktivs artikel 6 må der ske en yderligere 
nedsættelse af disse grænseværdier og fastsættes grænsevær­
dier for partikelemissionen; 
Kommissionens arbejde på dette felt har vist, at Fællesska­
bets bilindustri har eller er ved at færdigudvikle sådan 
teknologi, at de pågældende grænseværdier kan nedsættes 
yderligere, og at strenge normer for partikler kan overhol­
des; 
0) EFT nr. L 36 af 9. 2. 1988, s. 33. Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 88/77/EØF om indbyrdes tilnærmelse af 
medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter fra 
dieselmotorer til fremdrift af køretøjer 
KOM(90) 174 endelig udg. — SYN 272 
(Forelagt af Kommissionen den 21. maj 1990) 
(90/C 187/03) 
27. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 187/7 
det er hensigtsmæssigt at indføre disse strengere nonner i to 
trin, hvoraf det første falder sammen med det tidspunkt, hvor 
de nye stramme europæiske emissionskrav til personbiler 
træder i kraft; formålet med det andet trin er at give den 
europæiske bilindustri en indikation af den mere langsigtede 
målsætning ved at fastsætte grænseværdier, som bygger på 
den forventede ydeevne af teknologi, der endnu er under 
udvikling, hvorved industrien får tilstrækkelig lang tid til at 
færdigudvikle sådan teknologi; gennemførelse af andet trin 
forudsætter, at der er dieselbrændstof med lavt svovlindhold 
og et hertil svarende referencebrændstof til emissionstest til 
rådighed, at der sker fremskridt inden for emissionsbegræns­
ning, og at der fremkommer en bedre metode til kontrol med 
produktionens overensstemmelse med den godkendte type, 
som Kommissionen vedtager under anvendelse af fremgangs­
måden for tilpasning til den tekniske udvikling efter artikel 4 
i direktiv 88/77/EØF; inden udgangen af 1993 forelægger 
Kommissionen Rådet en detaljeret rapport herom, så Rådet 
inden den 30. september 1994 kan stadfæste eller revidere 
grænseværdierne og anvendelsesdatoen i andet trin; 
for at gavne Europas miljø mest muligt og samtidig fastholde 
et ensartet marked synes det påkrævet at anvende de 
strengere europæiske normer baseret på fuldstændig harmo­
nisering — 
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: 
Artikel 1 
I direktiv 88/77/EØF foretages følgende ændringer: 
1) Tiden affattes, således: 
»Rådets direktiv af 3. december 1987 om indbyrdes 
tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foran­
staltninger mod emission af forurenende luftarter og 
parktikler fra dieselmotorer til fremdrift af køretøjer« 
2) Bilag I, II, III, V og VIII ændres i overensstemmelse med 
bilaget til nærværende direktiv. 
Artikel 2 
1. Fra den 1. juli 1991 kan medlemsstaterne ikke af 
grunde, der vedrører forurenende luftarter og parktikler fra 
motoren: 
— nægte EØF-standardtypegodkendelse, udstedelse af det 
dokument, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1, sidste 
led, i Rådets direktiv 70/156/EØF (J), eller national 
typegodkendelse, for så vidt angår en type køretøjer, der 
drives af en dieselmotor, eller 
0) EFT nr. L 42 af 23. 2. 1970, s. 1. — forbyde indregistrering, salg, ibrugtagning eller anven­
delse af sådanne køretøjer, eller 
— nægte EØF-standardtypegodkendelse eller national type­
godkendelse af en dieselmotortype, eller 
— forbyde salg eller anvendelse af nye dieselmotorer 
hvis kravene i bilagene til direktiv 88/77/EØF er opfyldt. 
2. Medlemsstaterne må ikke meddele E ØF-standardtype-
godkendelse, udstede det dokument, der er omhandlet i 
artikel 10, stk. 1, sidste led, i direktiv 70/156/EØF, eller 
meddele national typegodkendelse, for så vidt angår en 
dieselmotortype og en type køretøjer, der drives af en 
dieselmotor 
— fra 1. juli 1992, hvis emissionen af forurenende luftarter 
og partikler ikke opfylder grænseværdierne i linje A 
— fra 1. oktober 1996, hvis emissionen af forurenede 
luftarter og partikler ikke opfylder grænseværdierne i 
linje B 
i tabellen i nr. 6.2 i bilag I til direktiv 88/77/EØF. 
3. Medlemsstaterne forbyder indregistrering, salg, 
ibrugtagning og anvendelse af nye køretøjer, der drives af en 
dieselmotor, og forbyder salg og anvendelse af nye moto­
rer 
— fra 1. januar 1993, hvis emissionen af forurenende 
luftarter og partikler ikke opfylder grænseværdierne i 
linje A 
— fra 1. oktober 1997, hvis emissionen af forurenende 
laftarter og parktiker ikke opfylder grænseværdierne i 
linje B 
i tabellen i nr. 8.3.1 i bilag I til direktiv 88/77/EØF. 
Artikel 3 
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og admi­
nistrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette 
direktiv senest den 30. juni 1991. De underretter straks 
Kommissionen herom. 
2. De i henhold til stk. 1 vedtagne bestemmelser skal 
indeholde en udtrykkelig henvisning til dette direktiv. 
Artikel 4 
På grundlag af en rapport, som Kommissionen forelægger 
inden udgangen af 1993, vedtager Rådet senest den 30. 
september 1994, hvilke grænseværdier for partikler der skal 
Nr. C 187/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 90 
anføres i linje B, fjerde kolonne, i tabellen i nr. 6.2 og 8.3.1 i — hvor vidt man er nået med en ny statistisk metode til 
bilag I til direktiv 88/77/EØF. kontrol af produktionens overensstemmelse med den 
godkendte type, som Kommissionen vedtager efter 
Kommissionen redegør i sin rapport for: bestemmelserne i artikel 4 i direktiv 88/77/EØF. 
— hvilke fremskridt der er gjort inden for teknikker til 
bekæmpelse af luftforurenende emissioner fra dieselmo­
torer 
— om der er bedre dieselbrændstof (mht. svovlindhold, 
aromatindhold og cetantal) og et tilsvarende reference­
brændstof til emissionstest til rådighed Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. 
BILAG 
Ændringer i bilagene til direktiv 88/77/EØF 
BILAG I 
ANVENDELSESOMRÅDE, DEFINITIONER OG FORKORTELSER, ANSØGNING OM 
EØF-STANDARDTYPEGODKENDELSE, FORSKRIFTER OG TESTS, PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE 
MED DEN GODKENDTE TYPE 
Nr. 1 affattes således: 
»1. Dette direktiv finder anvendelse på forurenende luftarter og partikler fra alle motorkøretøjer, der drives af motorer 
med kompressionstænding, og fra motorer med kompressionstænding, som specificeret i artikel 1, bortset fra de 
køretøjer af klasse Nj, N2 og M2, for hvilke der er udstedt typegodkendelse i henhold til direktiv 70 / 220 / EØF i1), 
senest ændret ved direktiv 89/491/EØF (2).« 
Nr. 2.1 affattes således: 
»2.1. >godkendelse af motor<: godkendelse af en motortype, for så vidt angår niveauet for dennes emission af 
forurenende luftarter og partikler.« 
I nr. 2.4 indsættes følgende: 
»forurenende partikler«: det materiale, der sættes på et specificeret filter efter fortynding af dieseludstødningsgas 
til højst 325 K med ren filtreret luft. 
Nr. 2.9 affattes således: 
»2.9. Forkortelser og enheder 
Alle rumfang og volumenstrømme beregnes ved 273 K og 101,3 kPa. 
p 
CO 
CH 
NOx 
PT 
conc 
mass kW 
g/kWh 
g/kWh 
g/kWh 
g/kWh 
ppm 
g/h ukorrigeret nettoeffekt 
carbonmonoxidemissiqn 
carbonhydridemission 
nitrogenoxidemission 
partikelemission 
koncentration (ppm på volumenbasis) 
de forurenende stoffers massestrøm 
(>) EFT nr. L 76 af 6. 4. 1970, s. 1. 
(2) EFT nr. L 238 af 15. 8. 1989, s. 34. 
003 27.7.90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 187/9 
004 
005 
006 
007 
008 
009 
010 
011 
012 
013 
014 
015 
016 
017 
018 
019 
020 
021 
022 
023 
024 
025 
026 
027 
028 
029 
030 WF 
WFE 
GEXH 
V'EXH 
V"EXH 
GAIR 
V"A,R 
GFUEL 
GDIL 
V'DIL 
MSAM 
VSAM 
^EDF 
V"EDF 
Pf 
GTOT 
V"TOT kg/h 
mVh 
m3/h 
kg/h 
m3/h 
kg/h 
kg/h 
m3/h 
kg 
m3 
kg/h 
m3/h 
mg 
kg/h 
m3/h 
HFID 
NDUVR 
NDIR 
CLA 
HCLA vægtningsfaktor 
effektiv vægtningsfaktor 
udstødningsgassens massestrømningshastighed på våd basis 
udstødningsgassens volumenstrømningshastighed på tør basis 
udstødningsgassens volumenstrømningshastighed på våd basis 
indsugningsluftens massestrømningshastighed 
indsugningsluftens volumenstrømningshastighed 
brændstoffets massestrømningshastighed 
fortyndingsluftens massestrømningshastighed 
fortyndingsluftens volumensstrømningshastighed på våd basis 
masse af den prøve, der er ledt gennem partikelfiltret 
volumen af den prøve, der er ledt gennem partikelfiltret 
ækvivalent fortyndet massestrømningshastighed 
ækvivalent fortyndet volumenstrømningshastighed på våd basis 
indeks for det enkelte forløb 
partikelprøvens masse 
den fortyndede udstødningsgas' massestrømningshastighed 
den fortyndede udstødningsgas' volumenstrømningshastighed på våd basis 
fortyndingsforholdet 
forholdet mellem prøvesondens og udstødningsrørets tværsnitsareal 
den isokinetiske prøvesondes tværsnitsareal 
udstødningsrørets tværsnitsareal 
opvarmet flammeionisationsdetektor 
ikke-dispersiv ultraviolet resonansabsorption 
ikke-dispersivt infrarødt 
chemiluminescensanalysator 
opvarmet chemiluminescensanalysator« 
031 Nr. 3.1.1 affattes således: 
032 »3.1.1. Ansøgning om godkendelse af en motortype, med hensyn til dennes niveau for emission af forurenende luftaner og 
033 partikler, indgives af motorens fabrikant eller af en godkendt repræsentant.« 
034 Nr. 3.2.1 affattes således: 
035 »3.2.1. Ansøgning om godkendelse af køretøj, med hensyn til dettes emission ai forurenende luftarter og partikler fra 
036 motoren, indgives af køretøjets fabrikant eller en godkendt repræsentant.« 
037 
038 
039 
040 
041 Nr. 6.1 affattes således: 
»6.1. I almindelighed 
Alle dele, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende luftarter og partikler, skal være udformet, 
konstrueret og anbragt således, at motoren under normale driftsforhold og uanset eventuelle vibrationer opfylder 
forskrifterne i dette direktiv.« 
042 Nr. 6.2 affattes således: 
043 
044 
045 
046 
047 
048 
049 
050 
051 »6.2. Forskrifter vedrørende emission af forurenende luftarter og partikler 
Emissionen af forurenende luftarter og partikler fra motorer, som underkastes tests, måles efter metoden i bilag III. 
I bilag V beskrives de analysesystemer for forurenende luftarter og de prøvetagningssystemer for partikler, der 
anbefales. Den tekniske tjeneste kan godkende andre systemer og analysatorer, såfremt det godtgøres, at de giver 
samme resultater. For et enkelt laboratorium defineres ækvivalens ved, at testresultaterne ligger inden for + 5 % af 
testresultater opnået med et af de her i beskrevne referencesystemer. Det eneste anerkendte referencesystem for 
partikelemissioner er totalstrømsfortyndingssystemet. Ved indførelse af et nyt system i direktivet afgøres 
ækvivalensen på grundlag af repeterbarhed og reproducerbarhed beregnet i overensstemmelse med ISO 5725 efter 
en sammenlignende laboratorietest.« 
Nr. C 187/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 90 
Nr. 6.2.1 affattes således: 
»6.2.1. Carbonmonoxidmassen, carbonhydridmassen, nitrogenoxidmassen og partikelmassen må ikke overskride de 
mængder, der er anført i følgende tabel: 
A 
(1. 7. 1992) 
B 
(1. 10. 1996) Carbonmonoxid-
masse (CO) 
g/kWh 
4,5 
4,0 Carbonhydrid-
masse (CH) 
g/kWh 
1,1 
1,1 Nitrogenoxid­
masse (NOx) 
g/kWh 
8,0 
7,0 Partikel­
masse (PT) 
g/kWh 
s* 85 kW > 85 kW 
0,63 0,36 
0,3/0,15 (*) 
(*) Fastsættes ifølge artikel 4. 
Nr. 8.3.1.1 affattes således: 
»8.3.1.1. En motor udtages af serien og underkastes den i bilag III beskrevne test. Carbonmonoxidmassen, carbonhydrid­
massen, nitrogenoxidmassen og partikelmassen må ikke overskride de mængder, der er anført i følgende 
tabel: 
A 
(1. 7. 1992) 
B 
(1. 10. 1996) Carbonmonoxid-
masse (CO) 
g/kWh 
4,9 
4,0 Carbonhydrid-
masse (CH) 
g/kWh 
1,23 
1,1 Nitrogenoxid­
masse (NOx) 
g/kWh 
9,0 
7,0 Partikel­
masse (PT) 
g/kWh 
< 85 kW > 85 kW 
0,7 0,4 
0,3/0,15 (*) 
(*) Fastsættes ifølge artikel 4. 
I nr. 8.3.1.2. affattes fjerde punktum således: 
»Det aritmetiske gennemsnit x af resultaterne fra stikprøven bestemmes derefter for hvert enkelt forurenende 
stof.« 
og sidste punktum således: 
»L er den i nr. 8.3.1.1 fastsatte grænseværdi for hvert af de pågældende forurenende stoffer, og k er en statisk 
faktor, som er afhængig af n og angivet i følgende tabel:« 
Bilag II: tiden affattes således: 
»BILAG II 
BESKRIVELSE Nr. 
i overensstemmelse med bilag til direktiv 70/l56/EØF vedrørende EØF-typegodkendelse og med henvisning til foranstaltninger 
mod emission af forurenende luftarter og partikler fra dieselmotorer til fremdrift af køretøjer 
(Direktiv 88/77'/EØF, som senest ændret ved direktiv .../.. ./EØF)« 
Tillæg 1, nr. 2, affattes således: 
»2. Supplerende anordninger til forureningsbekæmpelse (hvis sådanne forefindes, og de ikke henhører under et andet 
nummer) 
Beskrivelse og/eller diagram(mer):« 
27. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 187/11 
BILAG III 
TESTMETODER 
Nr. 1.1 affattes således: 
»1.1. I dette bilag beskrives metoderne for bestemmelse af emissioner af forurenende luftarter og partikler fra de 
motorer, der testes.« 
Nr. 2 affattes således: 
»2. MÅLEMETODE 
Emissionen fra motorens udstødningssystem omfatter carbonhybrider, carbonmonoxider, nitrogenoxider og 
partikler. I en fastlagt testcyklus foretages løbende undersøgelse af udstødningens indhold af de nævnte 
forurenende luftarter. Den fastlagte testcyklus består af en række hastigheds- og ydelsesforløb, som dækker alle en 
dieselmotors typiske funktioner. Under hvert forløb bestemmes de enkelte, forurenende luftarters koncentration, 
udstødningsstrømmen og den afgivne effekt, og de målte værdier vægtes. Der udtages en partikelprøve over hele 
testcyklusen. Alle værdier benyttes ved beregning af, hvor mange gram af hvert forurenende stof der emitteres pr. 
kilowatttime, således som beskrevet i dette bilag.« 
Nr. 3.1.4 affattes således: 
»3.1.4. Et uisoleret og ukølet udstødningssystem, som rager mindst 0,5 m ud over det punkt, hvor prøveudtagnings-
sonden er anbragt, og har et modtryk, som ligger højst ± 650 PA (± 5 mm Hg) fra den øvre grænse ved den 
nominelle maksimumseffekt; som i motorfabrikantens salgs- og servicelitteratur er angivet for anvendelse i 
motorkøretøjer.« 
Nr. 3.2 affattes således: 
»3.2. Analyse og prøveudtagningsudstyr 
Systemet skal omfatte en HFID-analysator til måling af uforbrændte carbonhydrider (CH), en NDIR-analysator til 
måling af carbonmonoxid (CO), en CLA-, HCLA- eller tilsvarende analysator til måling af nitrogenoxider (NOx) 
samt et fortyndings- og filtreringssystem til måling af partikler (PT). På grund af de tunge carbonhydrider i 
dieseludstødningen skal HFID-systemet opvarmes og holdes på en temperatur mellem 453 K til 473 K (180 til 
200 °). 
Analysatorernes fejlvisning må være højst ± 2,5% af fuldt udslag. Analysatorernes måleområde udvælges i 
forhold til måleværdierne.« 
Nr. 3.3.1 affattes således: 
»3.3.1. Systemet må ikke have utætheder. Den konstruktion og de materialer, der benyttes, skal være af en sådan art, at 
systemet ikke påvirker koncentrationen af de forurenende stoffer i udstødningsgassen. Følgende gasser må 
benyttes: 
Analysator 
CO 
HC 
NOx 
co2 Kalibreringsgas 
COiN2 
C3H8 i luft 
NOiN2(») 
COz i N2 Nulstillingsgas 
Nitrogen eller renset, tør luft 
Renset, tør luft 
Nitrogen eller renset, tør luft 
Nitrogen eller renset, tør luft 
(') N02-indholdet i gassen må ikke overstige 5% af NO-indholdet.« 
I nr. 4.2 affattes sidste punktum således: 
»Beregningen af CH- og PT-emissionen omfatter GEXH og V"EXH afhængigt af den benyttede målemetode.« 
Nr. C 187/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 90 
Nr. 4.3.1.4 affattes således: 
»4.3.1.4. Med renset, tør luft (eller nitrogen) nulstilles CO- og NOx analysatorerne og en eventuel C02-analysator; den tørre 
luft renses, hvis den benyttes til CH-analysatoren. Benyttes de dertil beregnede kalibreringsgasser, genindstilles 
analysatorerne.« 
Efter nr. 4.1.5 indsættes som nr. 4.3.1.6, 4.3.1.7 og 4.3.1.8: 
»4.3.1.6. Måleudstyr til bestemmelse af gasstrømmen gennem partikelfiltrene og til beregning af fortyndingsforholdet 
kalibreres med en standardanordning til måling af luftgennemstrømning, som placeres før instrumentet i 
måleopstillingen. Denne anordning skal opfylde de bestemmelser, som det pågældende lands standardiserings­
organisation har opstillet. Punkterne ved kalibreringsmålingerne skal ligge inden for ± 1,0 % af det maksimale 
driftsområde, dog højst ± 2,0 % af punktet. 
4.3.1.7. Benyttes der et delstrømsfortyndingssystem med isokinetisk sonde, kontrolleres fortyndingsforholdet med gående 
motor ved hjælp af enten C02- eller NOx-koncentrationen i den fortyndede og den ufortyndede udstødnings­
gas. 
4.3.1.8. Benyttes der et totalstrømsfortyndingssystem, kontrolleres totalstrømmen med propan. Den gravimetriske masse 
af den propan, der indsprøjtes i systemet, trækkes fra den masse, der måles med totalstrømsfortyndingssystemet, 
hvorefter der divideres med den gravimetriske masse. Forskelle på over ±3 % skal korrigeres.« 
Efter nr. 4.3.4.4 indsættes som nr. 4.3.4.5: 
»4.3.4.5. Udstødningsgassens hastighedsområde og trykvariationerne kontrolleres og justeres om nødvendigt til at opfylde 
kravene i bilag V.« 
Nr. 4.6, 4.6.1 og 4.6.2 affattes således: 
»4.6. Testens gennemførelse 
Mindst to timer før testen anbringes filtrene i hver sin lukkede, men ikke forseglede petriskål, der henstilles i et 
vejerum til stabilisering. Efter stabilisering vejes hvert enkelt filter, og taravægten noteres. Derefter opbevares 
filtrene enten i petriskålene, der forbliver i vejerummet, eller i en forseglet filterholder, indtil de skal bruges til 
testen. Filtre, der ikke benyttes inden en time efter at være fjernet fra vejerummet, skal vejes på ny inden 
brugen. 
Under hver af testcyklusens forløb skal den angivne hastighed holdes inden for + 2 % af det maksimale 
drejningsmoment ved testhastigheden. Brændstoftemperaturen ved indsprøjtningspumpens indgang skal være på 
306 K til 316 K (33 til 43° C). Regulatoren og brændstofsystemet justeres som angivet i fabrikantens salgs- og 
servicelitteratur. Følgende forholdsregler træffes i forbindelse med hver test: 
4.6.1. Instrumenter og prøveudtagningssonder anbringes som angivet. Benyttes der et totalstrømsfortyndingssystem til 
fortynding af udstødningsgassen, forbindes afgangsrøret til systemet, og indstillingen af lufttilførslen og 
udstødningens modtryk justeres. Den samlede gennemstrømningshastighed skal indstilles således, at den 
fortyndede udstødning har en temperatur på højst 325 K umiddelbart før partikelfiltrene i det forløb, hvor 
varmestrømmen er størst som bestemt ud fra udstødningsgassens strømningshastighed og/eller -temperatur. 
4.6.2. Kølesystemet og henholdsvis totalstrømsfortyndingssystemet eller delstrømsfortyndingssystemet sættes i 
gang.« 
Nr. 4.6.5 affattes således: 
»4.6.5. Emissionsanalysatorerne nulstilles og kalibreres; systemet til partikelprøvetagning sættes i gang. Benyttes der et 
delstrømsfortyndingssystem, indstilles fortyndingsforholdet således, at den fortyndede udstødning har en 
temperatur på højst 325 K umiddelbart før partikelfiltrene i det forløb, hvor varmestrømmen er størst som bestemt 
ud fra udstødningsgassens strømningshastighed og/eller -temperatur.« 
Nr. 4.6.6 affattes således: 
»4.6.6. Testcyklusen igangsættes (se nr. 4.1). Motoren kører i seks minutter i hvert forløb, idet motorhastighed opnås og 
belastningsforandringer foretages i løbet af det første minut. Analysatorernes udslag registreres af en 
papirbåndskriver i samtlige seks minutter, idet udstødningsgassen strømmer gennem analysatorerne i mindst de 
27. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 187/13 
sidste tre minutter. Til partikelprøvetagning benyttes der til hele testproceduren et sæt filtre (hovedfilter og 
ekstrafiltre, jf. bilag V). For delstrømsfortyndingssystemer skal produktet af fortyndingsforhold og udstødnings­
gasstrøm i hvert testforløb ligge inden for +7% af gennemsnittet for alle forløb. For totalstrømsfortyndings-
systemer skal den samlede massestrømningshastighed holdes inden for + 7 % af gennemsnittet for alle forløb. I 
hvert forløb skal den prøvemasse, der ledes gennem partikelfiltrene (MSAM), justeres under hensyntagen til de 
enkelte forløbs vægtningsfaktorer og til udstødningens eller brændstoffets massestrømningshastighed. Prøvetag-
ningstiden skal være mindst 20 sekunder. Prøvetagningen skal finde sted så sent som muligt i hvert testforløb. 
Motorens omdrejningshastighed og belastning, indsugningsluftens temperatur og udstødningsgassens strømnings­
hastighed registreres i de sidste fem minutter af hvert forløb, idet hastigheds- og belastningskrav opfyldes på det 
tidspunkt, hvor partikelprøven udtages, og under alle omstændigheder i det sidste minut af hvert forløb.« 
Nr. 4.7 affattes således: 
»4.7. Bedømmelse af resultaterne 
4.7.1. Ved restens afslutning noteres den samlede prøvemasse, der er ledt gennem filtrene (Mj^). Filtrene anbringes 
atter i vejerummet og konditioneres i mindst 2, men højst 80 timer, inden de vejes. Filtrenes bruttovægt noteres. 
Partikelmassen er summen af masserne af de partikler, der er afsat på hovedfilteret og ekstrafilteret. 
4.7.2. Til bedømmelse af emissionen af luftarter ud fra papirbåndsskriverens registrering afgrænses de sidste 60 sekunder 
i hvert forløb, og papirbåndskriverens gennemsnitlige registrering for CH, CO og NOx i dette tidsrum bestemmes. 
Koncentrationen af CH, CO og NOx i hvert forløb bestemmes på grundlag af den gennemsnitlige registrering og de 
tilsvarende kalibreringsdata. En anden type registrering kan imidlertid anvendes, såfremt den sikrer en tilsvarende 
dataindsamling.« 
Nr. 4.8.1 affattes således: 
»4.8.1. De endelige testresultater for emissionen af luftarter findes via følgende etaper:« 
I nr. 4.8.2 affattes første linje således: 
»4.8.2. Gasemissionerne beregnes således:« 
Efter nr. 4.8.2 indsættes som nr. 4.8.3, 4.8.4 og 4.8.5: 
»4.8.3. Partikelemissionen beregnes efter nedenstående formel. De generelle formler i dette nr. gælder både for systemer 
med totalstrømsfortynding og systemer med delstrømsfortynding: 
PT = 
IP, • WFj 
4.8.3.1. Partikelmassestrømmen beregnes ved: 
PT, Pr G EDF 
MSAM • 1 000 
eller 
PfV'EDF 
VSAM • 1 000 
4.8.3.2. GEDF, V"EDF, MSAM og VSAM bestemmes ved summering over hele testcyklusen af gennemsnitsværdierne for de 
enkelte forløb under prøvetagningen: 
GEDF ~~ ^EDF.i ' WF; 
V'EDF = ZV"EDFil • WFi 
MSAM = IMSAM,. 
VSAM = ^VSAM,i 
Nr. C 187/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 90 
4.8.3.3. Den effektive vægtningsfaktor WFE for hvert forløb beregnes ved: 
w/tr MSAM,i • GEDF WFE)i = 
MSAM ' GEDF,i 
eller 
__ VSAM,i ' V"EDF WFEi = -
VSAM " V"EDF^ 
De effektive vægtningsfaktorer skal have værdier, der ligger inden for ± 0,003 af vægtningsfaktorerne i bilag III, 
nr. 4.8.2. 
4.8.4. Anvendes der et system med totalstrømsfortynding (bilag V, system 4), rapporteres et endeligt testresultat af 
partikelemissionen, der fremkommer på følgende måde: 
4.8.4.1. Den samlede volumenstrøm af fortyndet udstødningsgas V"TOT over alle forløb bestemmes. I de generelle formler 
i nr. 4.8.3.2 svarer V"TOTi til V"EDF>i 
4.8.4.2. Når der benyttes et system med ettrinsfortynding, er MSAM massen gennem prøvefiltrene (GF 1 i bilag V, 
system 4). 
4.8.4.3. Når der benyttes et system med totrinsfortynding, er MSAM massen gennem prøvefilterne (GF 1 i bilag V, 
system 4). 
4.8.5. Anvendes der et system med delstrømsfortynding (bilag V, system 5), rapporteres et endeligt testresultat af 
partikelemissionen, der fremkommer på følgende måde. Da fortyndiiigsforholdet kan styres på flere forskellige 
måder, skal der benyttes forskellige metoder til beregning af GEDF og V"EDF. Alle beregninger skal foretages ud 
fra gennemsnitsværdier i de enkelte forløb under prøvetagningen. 
4.8.5.1. Delprøveudtagning med isokinetisk sonde: 
GEXH,J ' Qi 
V"EXH,i - * 
GDIL,i + (GEXH,i * r) 
(GEXH,i ' r) 
V"DIL,J + (V"EXH,J ' r) 
(V"EXH>i • r) 
hvor r er forholdet mellem den isokinetiske sondes tværsnitsareal og udstødningsrørets tværsnitsareal: 
Ap_ 
4.8.5.2. Delprøveudtagninger med COc- eller NO^-måling: 
GEDF,i = GEXH,i ' <fc 
eller 
V"EDF,i = V"EXH,i ' * 
ConcE; - ConcAi 
ConcDi - ConcA(i 
hvor ConcE er koncentrationen af den ufortyndede udstødning 
ConcD er koncentrationen af den fortyndede udstødning 
ConcA er koncentrationen af den fortyndede luft. 
Koncentrationer målt på tør basis omregnes til våd basis ifølge bilag VI. ^EDF,i 
eller 
V"EDF(i 
qi 
eller 
qi 
27. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende. Nr. C 187/15 
4.8.5.3. Totalprøveudtagning med C02-måling og kulstofbalance 
r - 206 • GFuey 
^EDF,; - ro _ rn 
hvor CO20 er C02-koncentrationen i den ufortyndede udstødning 
CC>2A er C02-koncentrationen i den fortyndede luft (koncentrationer i % vol. på våd basis). 
Denne formel er baseret på forudsætningen om kulstofbalance (motoren afgiver tilførte kulstofatomer som C02) 
og udledt via: 
GEDF,i = ^EDH,i ' * 
206 • GFue^ 
^EXH,i ' (C02D,i ~ C02Aii) 
4.8.5.4. Totalprøveudtagning med massestrømskontrol 
^EDF,i = GEXH j • qi 
GTOT,i 
(GTOT,; - GDiL,i)«-
BILAG V 
Overskriften affattes således: 
»ANALYSE- OG PRØVETAGNINGSSYSTEMER« 
Første afsnit affattes således: 
»1. Bestemmelse af gasemissioner 
Der beskrives tre analysesystemer til bestemmelse af gasemissioner, som bygger på anvendelse af: 
— HFID-analysator til måling af carbonhydrider 
— NDIR-analysator til måling af carbonmonoxid 
— CLA- eller HCLA-analysator eller tilsvarende med eller uden opvarmet prøveledning til måling af 
nitrogenoxider.« 
Efter figur 3 indsættes som nr. 2: 
»2. Bestemmelse af partikelemission 
Bestemmelse af pratikelemissionen kræver et fortyndingssystem, der kan holde den fortyndede udstødningsgas på 
en temperatur på højst 325 K, et partikelprøvefagningssystem, specificerede partikelfiltre og en mikrovægt 
anbragt i et vejerum med luftkonditionering. Der er beskrevet to principielt forskellige fortyndings- og 
prøveudtagningssystemer (et totalstrømsfortyndingssystem og et delstrømsfortyndingssystem). Specifikationerne 
for filtre, vægt og vejerum gælder for begge systemer. 
2.1. Partikelfiltre 
2.1.1. Der skal anvendes teflon-coatede glasfiberfiltre elle teflonbaserede (membran)filtre. 
2.1.2. Partikelfiltrene skal have en diameter på mindst 47 mm (pletdiameter 37 mm). Filtre med større diameter 
accepteres. 
2.1.3. Prøven udtages af den fortyndede udstødningsgas med to filtre, der er anbragt i serie (et hovedfilter og et 
ekstrafilter). Afstanden mellem de to filtre må højst være 100 mm, men de må ikke være i berøring med 
hinanden. 
2.1.4. På et 47 mm hovedfilter (pletdiameter 37 mm) er den anbefalede mindste prøvemængde 0,5 mg, og på et 70 mm 
hovedfilter (pletdiameter 60 mm) 1,3 mg. 
For andre filtre er den tilsvarende anbefalede mindste prøvemængde 0,5 mg/1075 mm2 (dvs. masse/ 
pletareal). 
Nr. C 187/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 90 
2.2. Specifikationer for vejerum og vægt 
2.2.1. Temperaturen i vejerummet, hvor partikelfiltrene konditioneres og vejes, må højst afvige med ± 6 K fra en 
nominel temperatur på mellem 293 og 303 K under al filterkonditionering og -vejning. Den relative luftfugtighed 
må højst afvige med ± 10% (absolut) fra en nominel fugtighed på mellem 35% og 55%. 
2.2.2. Rummet skal være fri for andre forureninger (som f.eks. støv), der kan sætte sig på partikelfiltrene under 
stabiliseringen. Inden for fire timer efter vejningen af prøvefiltrene, dog helst samtidig hermed, vejes to ubrugte 
preferencefiltre. Hvis ændringen af referencefiltrets gennemsnitsvægt er større end ± 6 % af den anbefalede 
mindste prøvemængde, kasseres alle prøvefiltrene, og emissionstesten gentages. 
Ved en vægtændring på - 3 % til - 6 % kan fabrikanten vælge mellem enten at gentage testen eller at lægge det 
gennemsnitlige vægttab til prøvens nettovægt. Ved en vægtændring på + 3 % til + 6 % kan fabrikanten vælge 
mellem enten at gentage testen eller at acceptere de målte værdier af prøvefiltrenes vægt. Hvis den gennemsnitlige 
vægtændring ikke er større end ±3%, benyttes de målte værdier af prøvefiltrenes vægt. Referencefiltrene skal 
være af samme størrelse og materiale som prøvefiltrene, og de skal udskiftes mindst én gang om måneden. 
2.2.3. Vægten til vejning af filtrene skal have en præcision (standardafvigelse) på 2 % og en aflæsningsnøjagtighed på 1 % 
af den anbefalede mindste prøvemængde. 
2:3. Andre specifikationer 
Alle dele af fortyndings- og prøvetagningssystemet lige fra udstødningsrøret til filterholderen, som udstødnings­
gassen, fortyndet eller ufortyndet, kommer i berøring med, skal være konstrueret således, at partikler afsættes og 
ændres mindst muligt. Alle dele skal være fremstillet i elektrisk ledende materiale, der ikke reagerer med nogen af 
udstødningsgassens komponenter, og jordforbundet, så der ikke forekommer elektrostatiske virkninger. 
System 4 (totalstrømsfortyndingssystem) 
Der er beskrevet et system til udtagning af partikelprøver, som er baseret på fortynding af den samlede 
udstødningsgas efter CVS-princippet (Constant Volume Sampling). Figur 4 viser systemet skematisk. Det totale 
volumen af udstødningsgassen og fortyndingsluften måles, og der udtages en prøve til analyse. 
Massen af partikelemissionen bestemmes dernæst ud fra massen af den prøve, der opsamles på et filtersæt, 
luftprøvens strømningshastighed og den samlede mængde fortyndingsluft og udstødningsgas i hele testperioden. 
Der kan anvendes enten PDP eller CFV og et system med enten ettrins- eller totrinsfortynding. Der må ikke 
foretages bestemmelse af gasemissioner med et CVS-system. Komponenterne skal opfylde følgende specifika­
tioner: 
EP Udstødningsrør 
Længden af udstødningsrøret målt fra udstødningsmanifolden eller turboladerens afgangsåbning til 
fortyndingstunnellen må ikke være større end 10 m. Hvis systemet er længere end 4 m, skal alle rør ud over 
de 4 m isoleres. Isoleringens tykkelse målt radialt skal være mindst 25 mm. Isoleringsmaterialets 
varmeledningsevne må ikke være større end 0,1 W/m2 ved 673 K. 
PDP Fortrængningspumpe 
Fortrængningspumpen måler den samlede fortyndede udstødningsgasstrøm ved hjælp af pumpens 
omdrejningshastighed og det fortrængte volumen. Hverken fortrængningspumpen eller indsugnings-
systemet for fortyndingsluft må sænke udstødningssystemets modtryk kunstigt. Ved en given motorhas­
tighed og -belastning skal det statiske tryk målt med CVS-systemet i gang ligge inden for ± 1,5 kPa af det 
statiske tryk, når CVS-systemet ikke er tilsluttet. Gasblandingens temperatur umiddelbart før pumpen skal 
holdes inden for ± 6 K i forhold til den gennemsnitlige driftstemperatur under testen, hvis der ikke benyttes 
strømningsberegning. 
CFV Venturirør med kritisk strømningshastighed 
Venturirøret måler den samlede fortyndede strøm ved at holde strømningshastigheden under en vis grænse 
(kritisk strømningshastighed). Variationerne i den ufortyndede udstødningsgas' statiske tryk skal opfylde 
samme specifikationer som ovenfor (fortrængningspumpe). Gasblandingens temperatur umiddelbart før 
venturirøret skal holdes inden for ± 11 K i forhold til den gennemsnitlige driftstemperatur under testen, 
hvis der ikke benyttes strømningsberegning. 
HE Varmeveksler (valgfri, hvis der benyttes EFC) 
Varmeveksleren skal have tilstrækkelig kapacitet til, at de ovenfor stillede temperaturkrav kan 
opfyldes. 
27. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 187/17 
EFC Elektronisk strømningsberegning (valgfri, hvis der benyttes HE) 
Hvis temperaturen ved indgangen til fortrængningspumpen eller venturirøret ikke holdes konstant, kræves 
der et strømningsberegningssystem til kontinuerlig måling af strømningshastigheden. 
PDT Primærfortyndingstunnel 
Primærfortyndingstunnellen skal 
— have en diameter, der er tilstrækkelig lille til at give turbulent strømning (Reynolds' tal > 4 000), og 
være så langt, at udstødningsgassen og fortyndingsluften blandes fuldstændigt 
— have en diameter på mindst 460 mm i et system med ettrinsfortynding eller mindst 200 mm i et system 
med totrinsfortynding. 
Udstødningsgassen skal ledes ud i primærfortyndingstunnellen i medstrøm og blandes omhyggeligt. 
SDS Ettrinsfortyndningssystem 
Ved ettrinsfortyndingsmetoden udtages der en prøve fra primærtunnellen, som ledes gennem prøvefiltrene. 
Fortrængningspumpen henholdsvis venturirøret skal have så stor kapacitet, at den fortyndede udstød­
ningsgas har en temperatur på højst 325 K umiddelbart før hovedpartikelfilteret. 
DDS Totrinsfortyndingssystemet 
Ved totrinsfortyndingsmetoden udtages der en prøve fra primærtunnellen, som ledes ind i en sekundær­
tunnel, hvor prøven fortyndes yderligere. Den to gange fortyndede prøve ledes dernæst gennem 
prøvefiltrene. Fortrængningspumpen henholdsvis venturirøret skal have så stor kapacitet, at den 
fortyndede udstødningsgas har en temperatur på højst 464 K i den del af primærtunnellen, hvor prøven 
udtages. Sekundærfortyndingssystemet skal tilføre så meget fortyndingsluft, at den to gange fortyndede 
udstødningsgas har en temperatur på højst 325 K umiddelbart før hovedpartikelfilteret. 
PSP Partikelprøvesonde (kun SDS) 
Partikelprøvesonden skal 
— være anbragt på et sted, hvor fortyndingsluften og udstødningsgassen er blandet godt (dvs. i 
fortyndingstunnellens midterakse ca. 10 tunneldiametre neden for det sted, hvor udstødningsgassen 
ledes ind i fortyndingstunnellen), og vendt mod strømretningen 
— have en indvendig diameter på 12 mm. 
PTT Partikeloverføringsrør (kun DDS) 
Partikeloverføringsrøret skal 
— være anbragt på et sted, hvor fortyndingsluften og udstødningsgassen er blandet godt (dvs. i 
fortyndningstunnellens midterakse ca. 10 tunneldiametre neden for det sted, hvor udstødningsgassen 
ledes ind i fortyndningstunnellen), og vendt mod strømretningen 
— have en indvendig diameter på 12 mm 
— være højst 910 mm langt målt fra indgangsåbningens plan til udgangsåbningens plan. 
Partikelprøven skal ledes ud i sekundærfortyndingstunnellen langs dennes midterakse og i strømningsret-
ningen. Overføringsrøret må ikke være opvarmet. 
SDT Sekundærfortyndingstunnel (kun DDS) 
Sekundærfortyndingstunnellen skal have en diameter på mindst 75 mm og være så lang, at den to gange 
fortyndede prøve får en opholdstid på mindst 0,25 sekunder. Hovedfilterholderen skal være anbragt højst 
300 mm fra sekundærfortyndingstunnellens udgangsåbning. 
DAF Fortyndingsluftf ilter 
Fortyndingsluften, der filtreres ved indsugningen, skal have en temperatur på 298 ± 5 K, og der kan 
udtages en prøve af den til bestemmelse af en baggrundsværdi for partikelindhold, som dernæst kan 
trækkes fra de værdier, der måles med den fortyndede udstødningsgas. 
FH Filterholder(e) 
Hoved- og ekstrafilter kan være anbragt i samme eller hvert deres filterhus. Kravene i bilag V, nr. 2.1.3, 
skal være opfyldt. Filterholderne må ikke være opvarmede. 
Nr. C 187/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 90 
SP Prøvepumpe 
Partikelprøvepumpen skal være anbragt så langt fra tunnellen, at indgangsgassens temperatur er 
konstant (± 3 K), hvis der ikke benyttes strømningsberegning. Prøvepumpen (-pumperne) skal køre under 
hele testproceduren. Der benyttes et bypass-system til tilledning af prøven til prøvefiltrene. 
DS Fortyndingsluftpumpe (kun DDS) 
Fortyndingsluftpumpen anbringes på en sådan måde, at sekundærfortyndingsluften har en temperatur på 
298 ± 5 K. 
GF 1 Gasflowmeter (for partikelprøven) 
Gasstrømningsmåleren eller -instrumentet skal være anbragt så langt fra tunnellen, at indgangsgassens 
temperatur er konstant (± 3 K), hvis der ikke benyttes strømningsberegning. 
GF 2 Gasflowmeter (for fortyndingsluft, kun DDS) 
Gasstrømningsmåleren eller -instrumentet skal være anbragt på en sådan måde, at indgangsgassen har en 
temperatur på 298 ± 5 K. 
System 5 (delstrømsfortyndingssystem) 
Der er beskrevet et system til udtagning af partikelprøver, som er baseret på fortynding af en del af 
udstødningsgassen. Figur 5 viser systemet skematisk. Massen af partikelemissionen bestemmes ud fra 
massen af den prøve, der opsamles på et filtersæt, fortyndingsforholdet, luftprøvens strømningshastighed 
og den samlede mængde udstødningsgas eller brændstof i hele testperioden. Beregningen af fortyndings-
forholdet afhænger af, hvilken systemtype der benyttes. Der kan udtages en prøve af en del af den 
fortyndede udstødningsgas (delprøveudtagning) eller af hele den fortyndede udstødningsgas (totalprø­
veudtagning). Alle de heri beskrevne typer er ligeværdige, hvis de opfylder kravene i bilag III, nr. 4.6.6 og 
4.8.3.3. Komponenterne skal opfylde følgende specifikationer: 
EP Udstødningsrør 
Typer uden isokinetisk sonde skal have et lige rørstykke på 6 rørdiametre før og 3 rørdiametre efter sondens 
spids. Ved typer med isokinetisk sonde må udstødningsrøret hverken have knæk, bøjninger eller bratte 
•* tværsnitsændringer inden for en afstand af mindst 15 rørdiametre før og 4 rørdiametre efter sondens spids. 
Udstødningsgassens hastighed i prøvetagningszonen skal være større end 10 m/s og mindre end 200 m/s. 
Trykvariationer i udstødningsgassen må ikke være større end ± 500 Pa i gennemsnit. Udligning af 
trykvariationer på anden måde en ved anvendelse af et komplet udstødningssystem (inklusive lydpotte) må 
hverken ændre motorens ydelse eller føre til afsætning af partikler. 
PR Prøvesonde 
Prøvesonden skal være anbragt et sted på udstødningsrørets midterakse, hvor ovennævnte strømnings­
forhold er til stede, og vendt mod strømretningen. Forholdet mellem udstødningsrørets diameter og 
sondens diameter skal være mindst 4. 
ISP Isokinetisk prøvesonde (valgfri, hvis der benyttes EGA eller styring af massestrømmen) 
Den isokinetiske prøvesonde skal være således konstrueret, at den giver en proportional prøve af den 
udfortyndede udstødningsgas. ISP benyttes i stedet for den ovenfor beskrevne PR, og den skal forbindes ril 
en differentialtryktransducer og en hastighedsregulator, så der opnås isokinetisk strømning ved sondens 
spids. Den indre diameter skal være mindst 12 mm. 
EGA Udstødningsgasanalysator (valgfri, hvis der benyttes ISP eller styring af massestrømmen) 
Der kan anvendes C02- eller NOx-analysatorer ved kulstofbalancemetoden (kun C02-analysator). 
Analysatorerne skal kalibreres på samme måde som analysatorerne til måling af forurenende luftarter. 
Koncentrationsforskelle kan bestemmes ved anvendelse af en eller flere analysatorer. 
TT Overføringsrør 
Overføringsrøret for partikelprøven skal 
— være opvarmet eller isoleret, så gastemperaturen heri er mindst 423 K. Hvis udstødningsgassens 
temperatur er under 423 K må gastemperaturen ikke være under udstødningsgassens temperatur 
— have en diameter, der er lige så stor som eller større end prøvesondens, dog højst 25 mm 
— ikke være længere end 1 000 mm målt fra indgangsåbningens plan til udgangsåbningens plan. 
Partikelprøven skal ledes ud i fortyndingstunnellen langs dennes midterakse og i strømretningen. 
27. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 187/19 
SC Hastighedsregulator (kun ISP) 
Ved isokinetisk opsplitning af udstødningsgassen er et trykkontrolsystem påkrævet for at opnå en 
trykforskel på nul mellem EP og ISP. På denne måde fås samme gashastighed i EP og ISP, og 
massestrømmen i ISP bliver en konstant brøkdel af udstødningsgasstrømmen. Styringen foregår ved 
regulering af sugeblæserens hastighed (SB) i de enkelte forløb, medens fødeblæserens (PB) hastighed holdes 
konstant. Residualfejlen i trykkontrolkredsløbet må ikke være større end 0,5% af tryktransducerens 
(DPT) måleområde. Trykvariationerne i fortyndingstunnellen må ikke være større end ± 250 Pa i 
gennemsnit. 
DPT Differentialtryktransducer (kun ISP) 
Differentialtryktransduceren skal have et arbejdsområde på ± 500 Pa eller derunder. 
FC 1 Flowkontrol (for fortyndingsluft) 
Til styring af fortyndingsluftens massestrøm er en flowkontrol påkrævet. Den kan være forbundet til 
udstødningsgassens eller brændstoffets massestrøm og/eller et C02-differentialsignal. Tilføres fortyn-
dingsluften under tryk, styrer FC 1 lufstrømmen direkte. 
GF1 Gasflowmeter (for fortyndingsluft) 
Gasstrømningsmåleren eller -instrumentet skal være anbragt på en sådan måde, at indgangsgassen har en 
temperatur på 298 ± 5 K. 
SB Sugeblæser (kun ved delprøveudtagning) 
PB Fødeblæser 
Til styring af fortyndningsluftens massestrøm må PB forbindes til FC 1. Som styresignaler kan enten 
udstødnings- eller brændstofstrømmen og/eller et CCvdifferentialsignal benyttes. PB er ikke påkrævet, 
når fortydningsluften tilføres under tryk. 
DAF Fortyndingsluftfilter 
Fortyndingsluften kan filtreres ved indsugningen og skal have en temperatur på 298 ± 5 K, og der kan 
udtages en prøve af den til bestemmelse af en baggrundsværdi for partikelindhold, som dernæst kan 
trækkes fra de værdier, der måles med den fortyndede udstødningsgas. 
DT Fortyndingstunnel 
Fortyndingstunnellen skal 
— have en diameter, der er tilstrækkelig lille til at give turbulent strømning (Reynolds' tal ± 4 000), og 
være så langt, at udstødningsgassen og fortyndingsluften blandes fuldstændigt 
— have en diameter på mindst 25 mm i et system med totalprøveudtagning 
— have en diameter på mindst 75 mm i et system med delprøveudtagning. 
Udstødningsgassen skal ledes ud i fortyndingstunnellen i medstrøm og blandes omhyggeligt med 
fortyndingsluften ved hjælp af en blandedyse. For systemer med delprøveudtagning kontrolleres 
opblandingen efter ibrugtagningen ved hjælp af et C02-profil af tunnellen optaget med gående motor 
(mindst seks ækvidistante målepunkter). 
PSS Partikelprøvetagningssystem 
Partikelprøvetagningssystemet skal indrettes ril enten at udtage en prøve fra fortyndingstunnellen, som 
dernæst ledes gennem prøvefiltrene (delprøveudtagning), eller at lede hele den fortyndede udstødningsgas 
gennem prøvefiltrene (totalprøveudtagning). Det anbefales at lade prøvepumpen køre under hele 
testproceduren for at undgå påvirkning af styrekredsløbet. Der skal benyttes et bypass-system med en 
kuglehane mellem prøvesonden og filterholderen tH at lede prøven gennem prøvefiltrene på de ønskede 
tidspunkter. Åbningens /lukningens interferens på styrkekredsløbene skal korrigeres inden for 3 sekunder. 
PSP Partikelprøvesonde (kun ved delprøveudtagning) 
Partikelprøvesonden skal 
— være anbragt på et sted, hvor fortyndingsluften og udstødningsgassen er blandet godt (dvs. i 
fortyndingstunnellens midterakse ca. 10 tunneldiametre neden for det sted, hvor udstødningsgassen 
ledes ind i fortyndingstunnellen), og vendt mod strømretningen 
— have en indvendig diameter på 12 mm. 
Nr. C 187/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 7. 90 
PTT Partikeloverføringsrør 
Partikeloverføringsrøret må ikke være opvarmet og må højst være 1 020 mm langt 
— målt fra sondens spids til filterholderen (delprøveudtagning) 
— målt fra fortyndingstunnellens bagende til filterholderen (totalprøveudtagning) 
FH Filterholder(e) 
Hoved- og ekstrafilter kan være anbragt i samme eller hvert deres filterhus. Kravene i bilag V, nr. 2.1.3, 
skal være opfyldt. Filterholderne må ikke være opvarmede. 
SP Prøvepumpe 
Partikelprøvepumpen skal være anbragt så langt fra tunnellen, at indgangsgassens temperatur er 
konstant (± 3 K), hvis der ikke benyttes strømningsberegning. 
FC 2 Flowkontrol (for partikelprøve, valgfri) 
Der kan benyttes flowkontrol for at opnå mere nøjagtig strømningshastighed af partikelprøven. 
GF 2 Gasflowmeter (for partikelprøven) 
Gasstrømningsmåleren eller -instrumentet skal være anbragt så langt fra tunnellen, at indgangsgassens 
temperatur er konstant (± 3 K), hvis der ikke benyttes strømningsberegning. 
BV Kuglehane 
Kuglehanens diameter må ikke være mindre end prøverøret, og den skal kunne åbnes/lukkes på mindre 
end 0,5 sekunder. 
27. 7. 90 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 187/21 
JS £ 60 
V 
SS5SSSSSSSSS •S 
o H 
Nr. C 187/22 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 27. 7. 90 
s .«*) U, <2 
i 
I 
27. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 187/23 
BILAG VIII 
(MODEL) 
EØF-STANDARDTYPEGODKENDELSESATTEST 
Tillæg, nr. 1.4 affattes således: 
»1.4. Emissionsværdier 
CO g/kWh 
CH g/kWh 
NO g/kWh 
PT g/kWh bestemt med et 
total / delstrømssy stem. 
Forslag til Rådets forordning (EØF) om administrativt samarbejde inden for området 
indirekte skatter 
KOM(90) 183 endelig udg. — SYN 275 
(Forelagt af Kommissionen den 17. maj 1990) 
(90/C 187/04) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Euro­
pæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 100A, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
i samarbejde med Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Oprettelse af det indre marked i henhold til artikel 8A i 
Traktaten indebærer, at der skabes et område uden indre 
grænser med fri bevægelighed for varer, personer, tjeneste­
ydelser og kapital; en af de vigtigste forudsætninger for at 
skabe fri bevægelighed for varer, personer og tjenesteydelser 
er, at toldkontrollen inden for Fællesskabet afskaffes; 
for at afskaffelsen af grænsekontrollen kan få fuld virkning, 
samtidig med at det forhindres, at medlemsstaterne mister 
afgiftsprovenu, må der i forbindelse med de afgiftsharmoni-
seringsforanstaltninger, der træffes med henblik på realise­
ring af det indre marked og for overgangsperiodens vedkom­
mende, oprettes en fælles ordning for administrativt samar­
bejde mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder; bestemmelserne i denne forordning, hvorved denne samar­
bejdsordning oprettes, er udarbejdet med henblik på at 
afskaffe grænsekontrollen i overensstemmelse med målene i 
Traktatens artikel 8 A og ikke med henblik på at harmonisere 
de i artikel 100A, stk. 2, omhandlede fiskale bestemmelser; 
det er endvidere nødvendigt, at det afgiftssystem, der skal 
anvendes i overgangsperioden, er tilstrækkelig effektivt til at 
modvirke svig, som kan medføre konkurrencefordrejnin­
ger; 
medlemsstaterne har imidlertid fortsat behov for at føre en 
kontrol med samhandelen med varer og tjenesteydelser inden 
for Fællesskabet, der svarer til den, de fører med indenland­
ske transaktioner, der er afgiftspligtige; manglende kontrol 
kan føre til afgiftssvig og afgiftsunddragelse, der rækker ud 
over medlemsstaternes grænser, og til provenutab, krænkel­
se af princippet om retfærdighed i beskatningen og fordrej­
ning af konkurrencevilkår mellem medlemsstaterne; 
for at sikre, at det indre marked bliver oprettet og fungerer 
efter hensigten, bør samarbejdet mellem medlemsstaternes 
afgiftsforvaltninger, og mellem disse forvaltninger og Kom­
missionen, styrkes efter fælles principper og regler; 
ved etableringen af egnede ordninger for administrativt 
samarbejde bør medlemsstaterne være særlig opmærksomme 
på, at det er nødvendigt at validere og kontrollere transak-