FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 24/2002

fastlagt af Rådet den 28. januar 2002

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/.../EF af ... om offentlig adgang til miljøoplysninger og om ophævelse af Rådets direktiv 90/313/EØF

(2002/C 113 E/01)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget(3),

efter proceduren i traktatens artikel 251(4), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Øget offentlig adgang til miljøoplysninger og udbredelse af sådanne oplysninger medvirker til at skabe større miljøbevidsthed, fri udveksling af synspunkter, mere effektiv inddragelse af offentligheden i beslutningsprocessen på miljøområdet og i sidste ende til et bedre miljø.

(2) Rådets direktiv 90/313/EØF af 7. juni 1990 om fri adgang til miljøoplysninger(5) indledte en udvikling hen imod større åbenhed, når det gælder miljøoplysninger, og denne udvikling bør underbygges og videreføres.

(3) Ifølge artikel 8 i ovennævnte direktiv skal medlemsstaterne aflægge rapport til Kommissionen om deres erfaringer, og på baggrund heraf skal Kommissionen udarbejde en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet ledsaget af eventuelle forslag om revision af direktivet, som den måtte finde hensigtsmæssige.

(4) Denne rapport, som er udarbejdet i henhold til artikel 8, påviser konkrete problemer i forbindelse med direktivets praktiske anvendelse.

(5) Den 25. juni 1998 undertegnede Det Europæiske Fællesskab FN/ECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocessen og klageadgang og adgang til domstolsprøvelse på miljøområdet ("Århus-konventionen"). Bestemmelserne i Fællesskabets lovgivning skal være i overensstemmelse med denne konvention med henblik på Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af den.

(6) For at skabe større gennemsigtighed er det mere hensigtsmæssigt at erstatte direktiv 90/313/EØF med et andet end at ændre det, da de berørte parter således får én klar og sammenhængende lovtekst.

(7) Uoverensstemmelser mellem medlemsstaternes gældende lovgivning om adgang til miljøoplysninger, som er i de offentlige myndigheders besiddelse, kan skabe ulige vilkår for adgangen til sådanne oplysninger og for konkurrencen i Fællesskabet.

(8) Det må sikres, at fysiske og juridiske personer har ret til at få adgang til miljøoplysninger, som er i de offentlige myndigheders besiddelse eller opbevares for dem, uden at skulle gøre rede for deres motiver.

(9) Det er også nødvendigt at gøre en indsats for, at miljøoplysninger så vidt muligt stilles til rådighed for og udbredes systematisk blandt offentligheden, eventuelt elektronisk.

(10) Definitionen på miljøoplysninger bør præciseres, så den kommer til at omfatte oplysninger af enhver art om miljøets tilstand, om forhold, foranstaltninger eller aktiviteter, som påvirker eller kan påvirke miljøet eller planlægges for at beskytte det, om rentabilitetsanalyser og økonomiske analyser, der benyttes i forbindelse med sådanne foranstaltninger og aktiviteter, samt information om sundheds- og sikkerhedstilstanden, om levevilkårene og om kulturelle mindesmærker og bygningsværker i den udstrækning, de påvirkes eller kan påvirkes af disse forhold.

(11) Af hensyn til det i traktatens artikel 6 knæsatte princip, at miljøbeskyttelseskrav skal integreres i udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets politik og aktioner, bør definitionen af offentlig myndighed udvides til at omfatte især stats- og anden offentlig forvaltning på nationalt, regionalt eller lokalt plan, uanset om den har særligt ansvar for miljøanliggender eller ikke. Definitionen bør ligeledes udvides til at omfatte andre personer eller organer, der udfører offentlige administrative funktioner i relation til miljøet i henhold til den nationale lovgivning, samt andre personer eller organer, der handler under deres kontrol, og som har et offentligt ansvar eller offentlige funktioner i relation til miljøet.

(12) Miljøoplysninger, som fysisk opbevares for de offentlige myndigheder af andre organer, er også omfattet af dette direktiv.

(13) Miljøoplysninger bør stilles til rådighed for den informationssøgende så hurtigt som muligt og inden for en rimelig frist og vedrøre en eventuel tidshorisont, som er anført af den informationssøgende.

(14) De offentlige myndigheder bør udlevere miljøoplysningerne i den form eller det format, som den informationssøgende ønsker, medmindre de allerede er offentligt tilgængelige i en anden form eller et andet format, eller det er rimeligt at stille dem til rådighed i en anden form eller et andet format. Derudover bør det pålægges de offentlige myndigheder at gøre sig alle rimelige bestræbelser for at opbevare miljøoplysningerne i en form, som er let gengivelig og tilgængelig via elektroniske midler.

(15) Medlemsstaterne bør fastsætte de praktiske ordninger, hvorefter sådanne oplysninger kan gøres tilgængelige i praksis, idet man holder sig fordele for miljøet for øje.

(16) Retten til adgang til miljøoplysninger betyder, at offentliggørelsen af oplysninger bør være hovedregler, og at de offentlige myndigheder bør kunne afslå en anmodning om miljøoplysninger i ganske bestemte, klart afgrænsede tilfælde. Grundene til afslag bør fortolkes restriktivt under særlig hensyntagen til offentlighedens interesse i offentliggørelse. Begrundelsen for et afslag bør gives den informationssøgende inden for en rimelig frist og skriftligt eller elektronisk, hvis anmodningen var skriftlig, eller hvis den informationssøgende ønsker det.

(17) De offentlige myndigheder bør stille miljøoplysninger til rådighed i uddrag i de tilfælde, hvor oplysninger, der omfattes af undtagelserne, kan adskilles fra den øvrige del af de ønskede oplysninger.

(18) De offentlige myndigheder bør kunne kræve et gebyr for at udlevere miljøoplysninger, men dette vederlag bør ikke overskride et rimeligt beløb. En liste over gebyrer bør offentliggøres og stilles til de informationssøgendes rådighed.

(19) De informationssøgende bør kunne bede om en administrativ eller retslig efterprøvelse af de offentlige myndigheders afgørelser eller undladelser i forbindelse med en anmodning.

(20) For at skabe større offentlig miljøbevidsthed og således forbedre miljøbeskyttelsen bør de offentlige myndigheder eventuelt stille miljøoplysninger, som er af betydning for deres funktioner, til rådighed og udbrede disse, navnlig ved hjælp af computerkommunikation og/eller elektronisk teknologi.

(21) Dette direktiv bør tages op til revision på grundlag af erfaringerne og på grundlag af rapporter fra medlemsstaterne om direktivets anvendelse.

(22) Målene for det foreslåede direktiv kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

(23) Bestemmelserne i dette direktiv berører ikke en medlemsstats ret til at opretholde eller indføre foranstaltninger, der giver bredere adgang til oplysninger, end direktivet kræver -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Formål

Formålet med dette direktiv er:

a) at give ret til adgang til miljøoplysninger, som de offentlige myndigheder ligger inde med, eller som opbevares til disses brug, samt opstille grundlæggende vilkår og betingelser for udøvelsen af denne ret, og

b) at fremme, at miljøoplysninger som en selvfølge i videst muligt omfang systematisk stilles til rådighed for og formidles til offentligheden.

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

1) "miljøoplysninger": alle oplysninger i skriftlig form, i billed- eller lydform eller i elektronisk eller en hvilken som helst anden fysisk form om:

a) tilstanden i miljøelementer som f.eks. luft og atmosfære, vand, jord, landskaber og naturområder, herunder vådområder, kyst- og havområder, biologisk mangfoldighed og dennes enkelte bestanddele, herunder genetisk modificerede organismer, og vekselvirkningen mellem disse elementer

b) faktorer som f.eks. stoffer, energi, støj, stråling eller affald, herunder radioaktivt affald, emissioner, udledninger og andre udslip i miljøet, der påvirker eller kan påvirke de i litra a) nævnte miljøelementer

c) foranstaltninger (herunder administrative foranstaltninger), såsom politikken på forskellige områder, lovgivning, planer, programmer, miljøaftaler og aktiviteter, der påvirker eller kan påvirke de enkelte i litra a) og b) nævnte elementer og faktorer, samt foranstaltninger eller aktiviteter, der har til formål at beskytte dele af miljøet

d) rentabilitetsberegninger og andre økonomiske analyser og antagelser, som er anvendt i forbindelse med de i litra c) nævnte foranstaltninger og aktiviteter, og

e) menneskers sundhedstilstand og sikkerhed, menneskers livsvilkår, kulturminder og bygningsmæssige strukturer, i det omfang de påvirkes af eller kan påvirkes af de enkelte i litra a) nævnte miljødeles tilstand eller via disse dele af de i litra b) og c) nævnte ting

2) "offentlige myndigheder": a) regeringen eller en anden offentlig forvaltning på nationalt, regionalt eller lokalt niveau

b) enhver fysisk eller juridisk person, der udøver offentlige administrative funktioner i henhold til national ret, herunder konkrete opgaver, aktiviteter og tjenesteydelser i forbindelse med miljøet, og

c) enhver fysisk eller juridisk person, der har offentligt ansvar for eller udøver offentlige funktioner eller tjenesteydelser i relation til miljøet, og som er underlagt kontrol af et organ eller en person, der falder ind under litra a) eller b).

Denne definition omfatter ikke organer eller institutioner, når de udøver dømmende eller lovgivende myndighed

3) "oplysninger, der opbevares til en offentlig myndigheds brug": miljøoplysninger, som fysisk opbevares af en juridisk eller fysisk person på en offentlig myndigheds vegne

4) "den informationssøgende": enhver fysisk eller juridisk person, der anmoder om miljøoplysninger

5) "offentligheden": en eller flere fysiske eller juridiske personer og, i henhold til national lovgivning eller praksis, disses foreninger, organisationer eller grupper.

Artikel 3

Adgang til miljøoplysninger efter anmodning

1. Medlemsstaterne sikrer, at offentlige myndigheder er forpligtet til i overensstemmelse med dette direktivs bestemmelser at stille miljøoplysninger, som de ligger inde med, eller som opbevares til disses brug, til rådighed for enhver informationssøgende, uden at denne skal gøre rede for en interesse heri.

2. Med forbehold af artikel 4 og under hensyn til eventuelle tidsfrister, som anføres af den informationssøgende, stilles miljøoplysningerne til rådighed for den informationssøgende:

a) hurtigst muligt og senest en måned efter de i stk. 1 nævnte offentlige myndigheders modtagelse af den informationssøgendes anmodning, eller

b) senest to måneder efter de offentlige myndigheders modtagelse af anmodningen, hvis oplysningernes omfang og komplekse karakter er af en sådan art, at den i litra a) omhandlede frist på en måned ikke kan overholdes. I sådanne tilfælde underrettes den informationssøgende hurtigst muligt og under alle omstændigheder inden udløbet af den fastsatte frist på en måned om forlængelsen og grundene hertil.

3. Hvis en anmodning er udfærdiget i for generelle vendinger, anmoder den offentlige myndighed snarest muligt og senest inden for den frist, der er fastsat i stk. 2, litra a), ansøgeren om at præcisere anmodningen og bistår denne hermed, f.eks. ved at oplyse om brugen af de offentlige registre, der er omhandlet i stk. 5, litra c). De offentlige myndigheder kan, hvis de skønner det hensigtsmæssigt, afslå anmodningen i henhold til artikel 4, stk. 1, litra b).

4. Hvis den informationssøgende anmoder de offentlige myndigheder om at stille oplysningerne til rådighed i en bestemt form (herunder i form af kopier), skal de offentlige myndigheder gøre det, medmindre:

a) oplysningerne allerede er offentligt tilgængelige i en anden form eller et andet format, som, navnlig i henhold til artikel 7, er lettilgængeligt, eller

b) de offentlige myndigheder har rimelige grunde til at stille oplysningerne til rådighed i en anden form eller et andet format, men de skal i så fald begrunde hvorfor.

For så vidt angår dette stykke, skal de offentlige myndigheder træffe alle rimelige foranstaltninger for at vedligeholde miljøoplysninger, som de ligger inde med, eller som opbevares til deres brug, i en form eller formater, der er lette at reproducere og lettilgængelige via computerkommunikation eller andre elektroniske medier.

Den informationssøgende skal inden for den i stk. 2, litra a), nævnte frist have tilstillet en begrundelse for et afslag på at stille oplysninger til rådighed, helt eller delvis, i den ønskede form eller det ønskede format.

5. For så vidt angår denne artikel, udformer medlemsstaterne de konkrete ordninger for, hvordan miljøoplysningerne i praksis skal stilles til rådighed. Disse konkrete ordninger kan omfatte:

a) udpegelse af informationsmedarbejdere

b) etablering og vedligeholdelse af faciliteter, hvor de ønskede oplysninger kan konsulteres

c) offentligt tilgængelige oversigter over offentlige myndigheder og registre eller oversigter over miljøoplysninger, som disse myndigheder og informationskontorer ligger inde med

d) krav til det offentlige personale om at bistå offentligheden med søgning af oplysninger.

Medlemsstaterne sikrer, at de offentlige myndigheder informerer offentligheden fyldestgørende om dens rettigheder i henhold til dette direktiv.

Artikel 4

Undtagelser

1. Medlemsstaterne kan fastsætte, at en anmodning om adgang til miljøoplysninger kan afslås, såfremt:

a) de ønskede oplysninger ikke er nogen, som den offentlige myndighed, som anmodningen rettes til, ligger inde med, eller som opbevares til dennes brug. Hvis den offentlige myndighed i et sådant tilfælde er klar over, at en anden offentlig myndighed ligger inde med oplysningerne, eller at de opbevares til brug for denne, videresender den hurtigst muligt anmodningen til denne anden myndighed og underretter den informationssøgende herom eller orienterer om, hvilken offentlig myndighed den pågældende efter deres mening kan rette henvendelse til for at få adgang til oplysningerne

b) anmodningen er åbenlyst urimelig eller for generelt formuleret

c) anmodningen vedrører materiale under udarbejdelse, interne meddelelser eller ufærdige dokumenter og data, dog under hensyntagen til offentlighedens interesse i at blive gjort bekendt med oplysningerne.

2. Medlemsstaterne kan fastsætte, at en anmodning om adgang til miljøoplysninger kan afslås, hvis offentliggørelse kunne have en ugunstig indvirkning på:

a) offentlige myndigheders tavshedspligt for så vidt angår sagsbehandling

b) internationale forbindelser, den offentlige sikkerhed eller det nationale forsvar

c) retssagers behandling ved domstolene, en persons mulighed for at få en retfærdig rettergang eller offentlige myndigheders mulighed for efterforskning af strafferetlig og disciplinær art

d) beskyttelsen af forretnings- og fabrikshemmeligheder, hvis de skal beskyttes i henhold til national ret eller EF-ret med henblik på at beskytte en legitim økonomisk interesse, herunder offentlighedens interesser i at bevare statistisk fortrolighed og fortrolighed i skatteforhold. Inden for disse rammer skal oplysninger om emissioner, der er relevante for beskyttelsen af miljøet, gøres tilgængelige

e) intellektuelle ejendomsrettigheder

f) beskyttelsen af personoplysninger og/eller sagsakter vedrørende fysiske personer, hvis den pågældende person ikke har givet samtykke til offentliggørelse heraf, og hvis en sådan fortrolighed har hjemmel i national ret eller EF-ret

g) andre personers interesser, når disse personer har givet de ønskede oplysninger frivilligt uden at være eller kunne gøres juridisk forpligtet hertil, medmindre de har givet deres samtykke til offentliggørelse af oplysningerne

h) beskyttelsen af det miljø, oplysningerne vedrører, som f.eks. sjældne arters levesteder.

De ovenfor nævnte grunde til afslag på anmodning om oplysninger skal fortolkes restriktivt under hensyntagen til samfundets interesse i, at oplysningerne offentliggøres i det konkrete tilfælde, og under hensyntagen til, om oplysningerne vedrører emissioner til miljøet.

Inden for disse rammer og for så vidt angår anvendelsen af litra f) sikrer medlemsstaterne, at kravene overholdes i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger(6).

3. Miljøoplysninger, som de offentlige myndigheder ligger inde med, eller som opbevares til deres brug, og som en informationssøgende har anmodet om, skal stilles til rådighed i uddrag, hvis det er muligt at adskille oplysninger omfattet af stk. 1, litra c), eller stk. 2, fra resten af de ønskede oplysninger.

4. Et afslag på at give adgang til alle de ønskede oplysninger eller nogle af dem meddeles den informationssøgende skriftligt eller elektronisk, hvis anmodningen var skriftlig, eller hvis den informationssøgende ønsker det, inden for de i artikel 3, stk. 2, litra a), eller, eventuelt, litra b), nævnte frister. Afslaget skal være begrundet og indeholde oplysninger om den i artikel 6 omhandlede klageadgang.

Artikel 5

Gebyrer

1. De offentlige myndigheder kan opkræve et gebyr for at give adgang til miljøoplysninger, men dette gebyr skal være et rimeligt beløb. Der må ikke opkræves ekstra gebyrer for at konsultere oplysningerne på stedet.

2. Offentlige myndigheder, der har til hensigt at opkræve et sådant gebyr, skal offentliggøre en liste over de gebyrer, der kan opkræves, med angivelse af betingelserne for opkrævning eller undladelse heraf og af, hvornår adgang til oplysninger er betinget af forskudsbetaling af et sådant gebyr, og stille den til rådighed for de informationssøgende.

3. Adgang til offentlige registre eller oversigter, der er blevet oprettet og føres som beskrevet i artikel 3, stk. 5, litra c), skal være vederlagsfri.

Artikel 6

Klageadgang og adgang til domstolsprøvelse

1. Medlemsstaterne sikrer, at informationssøgende, som mener, at deres anmodning om adgang til oplysninger ikke er blevet besvaret, er blevet uretmæssigt afslået (enten helt eller delvis), er blevet utilstrækkeligt besvaret eller på anden måde ikke er blevet behandlet i overensstemmelse med artikel 3, 4 eller 5, har adgang til at få sagen prøvet ved en procedure, hvor den pågældende offentlige myndigheds handlinger eller undladelser kan revurderes af samme eller en anden offentlig myndighed eller efterprøves administrativt af et ved lov oprettet uafhængigt og upartisk organ. En sådan procedure skal være hurtig og enten billig eller helt gratis.

2. Ud over den i stk. 1 omhandlede klageprocedure sikrer medlemsstaterne, at den informationssøgende har adgang til efterprøvning af en afgørelse ved en domstol eller et andet ved lov oprettet uafhængigt og upartisk organ, som kan efterprøve den pågældende offentlige myndigheds handlinger eller undladelser, og hvis afgørelser kan gøres endelige. Medlemsstaterne kan endvidere sikre, at tredjeparter, som belastes i forbindelse med offentliggørelse af oplysninger, også har adgang til retsmidler.

3. Endelige afgørelser efter stk. 2 i denne artikel er bindende for den offentlige myndighed, der ligger inde med oplysningerne. Der skal gives skriftlig begrundelse, i hvert fald i de tilfælde, hvor adgang til oplysninger er blevet afslået i henhold til denne artikel.

Artikel 7

Formidling af miljøoplysninger

1. Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til sikring af, at offentlige myndigheder ordner de miljøoplysninger, som er relevante for deres funktioner, og som de ligger inde med, eller som opbevares til deres brug, på en sådan måde, at de aktivt og systematisk kan formidles til offentligheden, navnlig ved hjælp af computerkommunikation og/eller elektronisk teknologi, når en sådan er til rådighed.

De oplysninger, der stilles til rådighed ved hjælp af computerkommunikation og/eller elektronisk teknologi, omfatter ikke nødvendigvis oplysninger, der er indsamlet før dette direktivs ikrafttræden, medmindre de allerede er til rådighed i elektronisk form.

2. De oplysninger, som skal stilles til rådighed og formidles, skal om nødvendigt ajourføres og omfatter mindst:

a) teksterne til internationale traktater, konventioner eller aftaler og til Fællesskabets og national, regional eller lokal lovgivning om eller vedrørende miljøet

b) politik, planer og programmer, der vedrører miljøet

c) statusrapporter om implementering af de i litra a) og b) omhandlede forhold, når de er udarbejdet af offentlige myndigheder

d) rapporter om miljøets tilstand som omhandlet i stk. 3

e) data eller oversigter over data fra overvågning af aktiviteter, der påvirker eller kan påvirke miljøet.

3. Med forbehold af eventuelle særlige rapporteringsforpligtelser i henhold til Fællesskabets lovgivning træffer medlemsstaterne alle nødvendige foranstaltninger til sikring af, at der med jævne mellemrum, der ikke overstiger fire år, udgives nationale og alt efter omstændighederne regionale eller lokale rapporter om miljøets tilstand; disse rapporter skal indeholde oplysninger om miljøkvaliteten og belastninger af miljøet.

4. Med forbehold af eventuelle særlige forpligtelser i henhold til Fællesskabets lovgivning træffer medlemsstaterne alle nødvendige foranstaltninger til sikring af, at der i tilfælde af en overhængende trussel mod menneskers sundhed eller mod miljøet, hvad enten den skyldes menneskelige aktiviteter eller naturlige årsager, straks og uden ophold udsendes alle oplysninger, som de offentlige myndigheder ligger inde med, og som kunne sætte den del af offentligheden, der risikerer at blive berørt af truslen, i stand til at træffe forholdsregler, der kan forhindre eller begrænse følgerne af truslen.

5. Medlemsstaterne sikrer så vidt muligt, at alle oplysninger, der stilles til rådighed eller formidles, og de rapporter, der udgives, i henhold til denne artikel er klare og forståelige.

6. Undtagelserne i artikel 4, stk. 1 og 2, finder anvendelse på de forpligtelser, som pålægges i denne artikel.

7. Medlemsstaterne kan opfylde kravene i denne artikel ved at oprette link til internetsider, hvor oplysningerne kan findes.

Artikel 8

Revisionsprocedure

1. Senest den ...(7) aflægger medlemsstaterne rapport om deres erfaringer med anvendelsen af dette direktiv.

De sender rapporterne til Kommissionen senest den ...(8).

Senest den ...(9) sender Kommissionen medlemsstaterne en vejledning med klare angivelser af, hvordan den ønsker, at medlemsstaterne skal udarbejde deres rapport.

2. På baggrund af disse erfaringer aflægger Kommissionen rapport til Europa-Parlamentet og Rådet sammen med eventuelle ændringsforslag, som den måtte finde hensigtsmæssige.

Artikel 9

Iværksættelse

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den ...(10). De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 10

Ophævelse

Direktiv 90/313/EØF ophæves med virkning fra den ...(11).

Henvisninger til det ophævede direktiv skal betragtes som henvisninger til dette direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilaget.

Artikel 11

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 12

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

(1) EFT C 337 E af 28.11.2000, s. 156, og EFT C 240 E af 28.8.2001, s. 289.

(2) EFT C 116 af 20.4.2001, s. 43.

(3) EFT C 148 af 18.5.2001, s. 9.

(4) Europa-Parlamentets udtalelse af 14.3.2001 (EFT C 343 af 5.12.2001, s. 177), Rådets fælles holdning af 28.1.2002 og Europa-Parlamentets afgørelse af ... (endnu ikke offentliggjort i EFT).

(5) EFT L 158 af 23.6.1990, s. 56.

(6) EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(7) Ni år efter dette direktivs ikrafttræden.

(8) Ni år og seks måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

(9) Et år efter dette direktivs ikrafttræden.

(10) To år efter dette direktivs ikrafttræden.

(11) To år efter dette direktivs ikrafttræden.

BILAG

SAMMENLIGNINGSTABEL

>TABELPOSITION>

RÅDETS BEGRUNDELSE

I. INDLEDNING

1. Kommissionen sendte den 29. juni 2000 Rådet et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om offentlig adgang til miljøoplysninger(1), der var baseret på artikel 175, stk. 1, i EF-traktaten.

2. Europa-Parlamentet afgav førstebehandlingsudtalelse den 14. marts 2001(2).

Det Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 29. november 2000(3). Regionsudvalget afgav sin udtalelse den 14. februar 2001(4).

3. På baggrund af disse udtalelser sendte Kommissionen Rådet et ændret forslag den 6. juni 2001(5).

4. Den 28. januar 2002 vedtog Rådet sin fælles holdning i henhold til traktatens artikel 251, stk. 2.

II. FORMÅL

Formålet med Kommissionens forslag er at lade direktiv 90/313/EØF om fri adgang til miljøoplysninger(6) afløse af et nyt direktiv, der tager hensyn til erfaringerne i forbindelse med anvendelsen af det gamle direktiv, Domstolens retspraksis, de nye informations- og kommunikationsteknologier og ECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet, der blev vedtaget i Århus den 25. juni 1998. Århus-konventionen blev undertegnet af samtlige medlemsstater og Fællesskabet. Den trådte i kraft den 30. oktober 2001. Konventionen er hidtil blevet ratificeret af Danmark og Italien.

Med det foreslåede direktiv vil retten til adgang til miljøoplysninger, der er fastlagt i direktiv 90/313/EØF, blive stærkt udvidet. Denne ret består af en passiv rettighed, der forpligter administrationerne til at stille oplysninger til rådighed efter anmodning, og en aktiv rettighed, der forpligter dem til spontant at offentliggøre visse oplysninger, især på internettet. Den bredere information skulle medvirke til at skabe bevidsthed om og interesse for miljøspørgsmål og til en mere effektiv offentlig deltagelse i beslutningsprocessen på miljøområdet.

Som et supplement til dette forslag fremsatte Kommissionen den 19. januar 2001 et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med udarbejdelse af visse planer og programmet på miljøområdet og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF og 96/61/EF(7). Formålet med dette forslag er at implementere Århus-konventionens anden søjle om offentlig deltagelse.

III. ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

1. Selv om Rådet holder sig til hovedlinjerne i Kommissionens forslag, ændrer det med sin fælles holdning bestemmelserne med henblik på at præcisere eller styrke dem eller for at gøre dem lettere at gennemføre. Mange af ændringerne tager sigte på igen at indføje Århus-konventionens oprindelige ordlyd.

Med den fælles holdning udvides definitionen af "miljøoplysninger" i direktiv 90/313/EØF, så den ikke alene omfatter oplysninger i skriftlig form, i billed- eller lydform, eller databaseoplysninger, men også oplysninger i elektronisk form. Definitionen omfatter ikke blot miljøets elementer og de aktiviteter og foranstaltninger, der påvirker eller beskytter dem, men også genetisk modificerede organismer, interaktionen mellem ovennævnte elementer, økonomiske analyser og menneskers sundhedstilstand, livsvilkår, kulturelle mindesmærker og bygningsværker, der påvirkes af miljøet.

Hvor det tidligere direktiv kun henvender sig til offentlige administrationer med ansvar på miljøområdet og private fysiske eller juridiske personer, der har offentligt ansvar på miljøområdet under administrationernes kontrol, omfatter den fælles holdning også alle regeringer og offentlige administrationer samt privatpersoner, der uafhængigt udfører offentlige administrative funktioner på miljøområdet. Det tilføjes også, at offentlige myndigheder skal gøre miljøoplysninger, som fysiske eller juridiske personer ligger inde med på disses vegne, tilgængelige.

2. For så vidt angår den "passive ret til oplysninger" afkorter den fælles holdning den periode, inden for hvilken der i princippet skal stilles oplysninger til rådighed, fra to måneder til en måned. Den henstiller også, at oplysningerne gives i den form, den informationssøgende har anmodet om, medmindre de allerede er offentligt tilgængelige, og det er rimeligt at stille dem til rådighed i en anden form, samt at der fastlægges konkrete ordninger for, hvordan oplysningerne i praksis skal stilles til rådighed, såsom udpegelse af informationsmedarbejdere og etablering af faciliteter for konsultation af oplysningerne på stedet. Hvis det er en anden myndighed, der ligger inde med de ønskede oplysninger, skal anmodningen videregives til denne myndighed, eller den informationssøgende underrettes om, hvilken myndighed der menes at ligge inde med oplysningerne. Et afslag skal meddeles skriftligt, hvis anmodningen har været skriftlig, eller hvis den informationssøgende har anmodet om et skriftligt svar. Hvis en anmodning er udfærdiget i for generelle vendinger, anmoder den offentlige myndighed inden en måned den informationssøgende om at præcisere sin anmodning og bistår denne hermed.

Ligesom i det tidligere direktiv skal gebyrer offentliggøres og beløbene være rimelige. Det tilføjes i den fælles holdning, at de ikke behøver at dække konsultation af offentlige registre eller konsultation af oplysningerne på stedet.

Den administrative eller retslige prøvelse i direktiv 90/313/EØF erstattes af en administrativ og retslig efterprøvelse i to etaper.

3. Med hensyn til "den aktive ret til oplysninger" krævedes det i direktiv 90/313/EØF udelukkende, at offentligheden skal have generelle oplysninger om miljøsituationen, bl.a. ved regelmæssig offentliggørelse af miljørapporter. Ifølge den fælles holdning skal der endvidere formidles lovtekster, politikker, statusrapporter, overvågningsdata, information om forebyggelse eller mindskelse af skader som følge af overhængende trusler mod menneskers sundhed eller mod miljøet osv. gennem en række midler, men især ved hjælp af telekommunikationsteknologi.

4. Ligesom det var tilfældet efter det tidligere direktiv, omfatter undtagelserne ufærdige dokumenter, interne meddelelser, offentlige myndigheders tavshedspligt for så vidt angår sagsbehandling, sikkerhed, retssagers behandling ved domstolene, beskyttelsen af forretnings- og fabrikshemmeligheder, beskyttelsen af personoplysninger og miljøoplysninger, intellektuelle ejendomsrettigheder og beskyttelse af det miljø, oplysningerne vedrører.

5. Ifølge en offentlig erklæring til protokollen tages skridt til at sikre, at de samme bestemmelser som dem, der er fastlagt i Århus-konventionens "oplysnings"-søjle, finder anvendelse på Fællesskabets institutioner, og Kommissionen opfordres til at fremsætte et forslag om denne søjle, der tager hensyn til dette direktivs mere omfattende krav. Dette skulle gøre det lettere for Fællesskabet at ratificere Århus-konventionen.

IV. ÆNDRING FORESLÅET AF EUROPA-PARLAMENTET OG ACCEPTERET SOM SÅDAN AF RÅDET

Ændring 3 ad betragtning 8 om udvidelse af adgangsretten til at omfatte personer, der er bosat uden for Fællesskabet, er integreret i den fælles holdning (også accepteret af Kommissionen).

V. ÆNDRINGER FORESLÅET AF PARLAMENTET OG ACCEPTERET I EN ANDEN FORM

1. Ændring 1 ad betragtning 1 om formålet med direktivet (delvis accepteret af Kommissionen): Rådet har, omend i en mere logisk rækkefølge, overtaget ændringens vigtigste elementer, dvs. øget adgang til oplysninger, miljøbevidsthed, fri meningsudveksling, mere effektiv deltagelse fra borgernes side og forbedring af miljøet. Rådet har ikke overtaget de elementer, der ikke modsvares af bestemmelser i artiklerne, som f.eks. god forvaltningsskik og bedre gennemførelse af Fællesskabets lovgivning. Rådet har indføjet idéen om udbredelse af oplysninger, så også den aktive informering er omfattet.

2. Ændring 17 ad artikel 3, stk. 2, andet afsnit (nyt), om præcisering af uklare anmodninger (principielt accepteret af Kommissionen): Den fælles holdning indeholder et nyt stk. 3 i artikel 3; dette stykke overtager alle elementerne i ændringen, men tilføjer samtidig, at der skal søges foretaget en præcisering hurtigst muligt og i hvert fald inden udløbet af perioden på en måned for besvarelsen af anmodningen. Ordlyden er baseret på forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter(8).

VI. ÆNDRINGER FORESLÅET AF PARLAMENTET, SOM RÅDET DELVIS HAR ACCEPTERET

1. Ændring 9 ad betragtning 18 (betragtning 16 i den fælles holdning) (delvis accepteret af Kommissionen): Rådet har accepteret den grundlæggende idé, nemlig at oplysninger som udgangspunkt skal udleveres, samt udeladelsen af henvisningen til direktiv 95/46/EF.

2. Ændring 13 ad betragtning 24 (betragtning 21 i den fælles holdning) (delvis accepteret af Kommissionen): Rådet medtog forslaget om en evaluering af direktivet på grundlag af nationale rapporter. Tanken om en evalueringsrapport fra Kommissionen indgår i artikel 8. Forslaget om rapportering hvert fjerde år blev ikke fulgt.

3. Ændring 15 ad artikel 2 (definitioner) (Kommissionens holdning på linje med Rådets):

- Ændringen ad nr. 1, litra a), der præciserer, at vådområder og kyst- og havområder er omfattet af begrebet "miljøoplysninger", er integreret i den fælles holdning.

- For så vidt angår artikel 2, nr. 1, litra b), har Rådet ikke accepteret medtagelsen af nukleart brændsel og nuklear energi, da de ikke er nævnt i Århus-konventionen, og da disse elementer falder ind under udtrykket "energi, stråling og radioaktivt affald"; Rådet har helt ladet ordene "og/eller menneskers sundhed og sikkerhed" udgå, fordi de allerede er dækket af litra e) og ikke findes i Århus-konventionens artikel 2, nr. 3, litra b).

- Tilføjelserne i litra d), e) og f), i stk. 1, er ikke blevet accepteret, da de ikke er nævnt i Århus-konventionen, og da de ville gøre direktivets anvendelsesområde for bredt ("rapporter", "indirekte") eller ikke er berørt af miljøet (fødevaresikkerheden).

- I overensstemmelse med ændringen har Rådet i stk. 2 igen indføjet Århus-konventionens definition af "offentlig myndighed", da det ligesom Parlamentet ikke ønsker at sidestille offentlige samfundsrelevante tjenester som f.eks. transport, vandforsyning eller telefon med en offentlig myndighed. Derimod har Rådet ikke accepteret at medtage rådgivende organer i litra a), da det ville gøre direktivets anvendelsesområde for bredt og forårsage det alvorlige problem med at udpege disse organer.

- Ændringen af det sidste afsnit i stk. 2 om retslige eller juridiske organer er ikke blevet accepteret. Rådet er vendt tilbage til Århus-konventionens ordlyd og har også fundet, at den tekst, Parlamentet foreslår, ville skabe forskellige ordninger medlemsstaterne imellem.

- Med hensyn til det nye stk. 2a finder Rådet den foreslåede definition af "oplysninger i ... besiddelse" temmelig forvirrende, men erkender, at der er behov for at præcisere dette udtryk, og det har derfor foretaget en tilføjelse i artikel 2, stk. 3, der forklarer, at der ved "i ... besiddelse" skal forstås "opbevares fysisk".

4. Ændring 19 ad artikel 3, stk. 5, om praktiske ordninger til sikring af, at passive oplysninger gøres tilgængelige for offentligheden (Kommissionens holdning på linje med Rådets):

- Rådet har ikke accepteret ændringen af det indledende afsnit og tilføjelsen i litra b) om pligt til at anvende samtlige litraer kumulativt, da dette vil kunne pålægge for mange byrder og i for høj grad vil begrænse medlemsstaternes frihed til at vælge de mest passende praktiske ordninger.

- Det foreslåede litra ba) om at erstatte informationspunkter med lister, der angiver, hvor oplysningerne er til rådighed, og om, at disse lister skal gøres tilgængelige på internettet, er ikke integreret i den fælles holdning på grund af det enorme arbejde, dette ville indebære.

- Sidste del af Parlamentets forslag vedrørende hjælp til offentligheden er blevet accepteret og har inspireret Rådet til at tilføje et nyt litra d).

5. Ændring 20 ad artikel 4, stk. 1, om afslag på en anmodning om oplysninger (Kommissionens holdning på linje med Rådets med hensyn til første, andet og tredje led):

- Ændringen i den indledende sætning er ikke blevet accepteret, da undtagelser også kan være rettet til organer, der ikke er omfattet af definitionen på "offentlig myndighed", som f.eks. private organer, der opbevarer oplysninger til brug for en myndighed.

- Rådet har accepteret idéen i litra b), nemlig at den informationssøgende skal have hjælp til at forbedre formuleringen af sin anmodning, ved at tilføje et nyt stk. 3 og et nyt stk. 5, litra d), i artikel 3.

- Rådet har ikke accepteret udeladelsen i litra c) af interne meddelelser, der også er beskyttet af Århus-konventionens artikel 4, stk. 3, litra c), og har endvidere bibeholdt henvisningen til ufærdige dokumenter og data, der er indeholdt i artikel 3, stk. 3, i direktiv 90/313/EØF.

- Med hensyn til samme litra c) har Rådet ikke accepteret at erstatte måden, hvorpå der tages hensyn til offentlige interesser med en afvejning af den offentlige interesse i udlevering af oplysningerne over for de interesser, som varetages ved et afslag: En sådan afvejning er ikke indeholdt i Århus-konventionen; det vil kunne resultere i vanskelige retssager; og der kan være mange tilfælde, hvor tavshedspligten er så fuldstændig, at der ikke kan blive tale om at foretage en afvejning (f.eks. tavshedspligt i forbindelse med domstolsbehandling).

6. Ændring 21 ad artikel 4, stk. 2, om undtagelser:

- Rådet har ikke accepteret, at den fortrolighed, som omgiver offentlige myndigheders forretninger, begrænses til tilfælde, hvor lovgivningen stiller krav om en sådan fortrolig behandling (litra a)). Rådet og Kommissionen har ikke accepteret, at tavshedspligten vedrørende internationale forbindelser i litra b) begrænses til tilfælde, hvor der er tale om vitale interesser, eller at intellektuelle ejendomsrettigheder udelades (litra e)), da Århus-konventionen og direktiv 90/313/EØF har taget hensyn til alle disse tilfælde.

- Med hensyn til litra d) og det nye sidste afsnit i stk. 2 har Kommissionen foreslået, at oplysninger om emissioner i miljøet, som omfattes af Fællesskabets lovgivning, bør udleveres, også selv om de er omfattet af forretnings- og fabrikshemmeligheder. Parlamentet er gået et skridt videre og har foreslået, at også alle andre former for tavshedspligt ophæves. Kommissionen var uenig. Rådet er vendt tilbage til den nøjagtige ordlyd i Århus-konventionens artikel 4, stk. 4, litra d), hvorefter det i forbindelse med forretnings- og fabrikshemmeligheder er sådan, at oplysninger om emissioner, der er relevante for beskyttelsen af miljøet, skal gøres tilgængelige.

- Rådet har accepteret ændringen vedrørende beskyttelsen af personoplysninger i litra f), samtidig med at det vedtog ordlyden i Århus-konventionens artikel 4, stk. 4, litra f).

- Den fælles holdning følger ændringen om beskyttelse af personer, der stiller oplysninger til rådighed i litra g), men har dog foreslået en lidt stærkere beskyttelse som i Århus-konventionens artikel 4, stk. 4, litra g).

- Det foreslåede punktum, der foreskriver, at undtagelserne skal fortolkes restriktivt i overensstemmelse med Århus-konventionens artikel 4, stk. 4 in fine, er også integreret i den fælles holdning.

- Med hensyn til afvejningen af offentlige interesser over for private interesser (stk. 2, sidste afsnit, i Kommissionens forslag) har Parlamentet foreslået en mere markant affattelse, som Kommissionen var uenig i. Rådet har dog helt undladt at henvise til en sådan afvejning og genindførte tanken i Århus-konventionen om at tage hensyn til offentlige interesser af de grunde, der er angivet ovenfor i afsnit VI, punkt 5, sidste led.

7. Ændring 25 ad artikel 6 om klageadgang og adgang til domstolsprøvelse (Kommissionens holdning på linje med Rådets):

- Den fælles holdning overtager i stk. 1 og 2 det foreslåede krav om, at de administrative og retslige organer, der efterprøver en afgørelse, skal være uafhængige og upartiske.

- Ligesom Kommissionen finder Rådet, at de foreslåede nye stykker, stk. 2a og 3a, er alt for detaljerede. I overensstemmelse med nærhedsprincippet bør domstolenes ret til oplysninger og godtgørelse af sagsomkostninger fortsat være reguleret af medlemsstaternes retssystemer.

8. Ændring 28 ad artikel 8 om revision af direktivet (delvis accepteret af Kommissionen):

- Hvad angår datoerne mener Rådet afgjort, at det er mere forsigtigt at operere med tidsfrister efter ikrafttrædelsen end at fastsætte bestemte datoer. Det mener endvidere, at den 31. december 2005 er for tidlig til at udarbejde nationale rapporter om anvendelsen af direktivets gennemførelse og foretrækker ni år efter ikrafttrædelsen.

- Rådet er indforstået med, at der skal udarbejdes en vejledning om direktivets iværksættelse.

- Rådet tilslutter sig idéen om, at direktivets principper også skal følges af Fællesskabets institutioner. Rådet mener imidlertid, at proceduremæssige skridt til fremme af dette spørgsmål bør fastlægges i en offentlig erklæring til Rådets mødeprotokol, jf. ovenfor i afsnit III, punkt 5. At indsætte en bestemmelse i selve direktivet falder klart uden for dette instruments anvendelsesområde, der kun gælder for medlemsstaterne. Parlamentet vil kunne slutte sig til Rådets erklæring, hvis det ønsker det.

VII. ÆNDRINGER FORESLÅET AF PARLAMENTET, MEN IKKE ACCEPTERET AF RÅDET

(De fleste ændringer blev heller ikke accepteret af Kommissionen, som imidlertid delvis accepterede ændring 11, 14, 24 og 26):

1. Ændring 2 ad betragtning 2 (mentalitetsændring): Rådet mener, at den nye tekst stort set indeholder samme budskab som Kommissionens tekst, selv om affattelsen er mere kompleks.

2. Ændring 4 ad betragtning 9 (ny teknologi): Det vil være uklogt at indføre ukendt teknologi (jf. punkt 12 nedenfor).

3. Ændring 5 ad betragtning 10 (definitionen på miljøoplysninger): Dette udvider anvendelsesområdet for meget (jf. ovenfor afsnit VI, punkt 3, tredje led, om artikel 2, nr. 1, litra d)).

4. Ændring 6 ad betragtning 14 er blevet forkastet, da det ifølge artikel 3, stk. 2, ikke er påkrævet, at oplysningerne udleveres straks.

5. Ændring 7 ad betragtning 15 om formatet af oplysningerne: Se begrundelsen i forbindelse med ændring 18, første del (punkt 12 nedenfor).

6. Ændring 8 ad betragtning 17: Ændringen er blot en gentagelse af artikel 3, stk. 5, litra c), men indeholder ikke nogen begrundelse.

7. Ændring 10 ad betragtning 19: Rådet har ladet hele denne betragtning udgå (jf. afsnit VI, punkt 6, andet led).

8. Ændring 11 ad betragtning 21 om gebyrer (betragtning punkt 18 i den fælles holdning): jf. punkt 15 nedenfor om ændring 24 ad artikel 5.

9. Ændring 12 ad en ny betragtning 23a om oplysningernes kvalitet er ikke blevet accepteret af samme grunde som i forbindelse med ændring 27 ad en ny artikel 7a (afsnit VII, punkt 17).

10. Ændring 14 ad artikel 1 (formål): Ændringen ad litra a) er ikke blevet anset for at være særlig relevant. Rådet har ladet Kommissionens tekst om brug af moderne teknologi i litra b) udgå, da dette ikke et mål, men kun et middel til at nå målet. Angående den foreslåede nye litra ba) om, at direktivet bør fastlægge standarden for adgang til miljøoplysninger fra EU-institutionerne: se ovenfor i afsnit VI, punkt 8, tredje led.

11. Ændring 16 og 30 ad artikel 3, stk. 2, litra a) og b), er blevet forkastet, da det ofte er umuligt - især inden for mindre tjenestegrene - at afkorte fristen for besvarelse af almindelige anmodninger om oplysninger fra en måned til to uger og for komplekse anmodninger fra to måneder til seks uger.

12. Ændring 18 ad artikel 3, stk. 4, om besvarelsernes form: Med hensyn til ændringens første del opretholdt Rådet litra a), da de informationssøgende først bør opfordres til at benytte de aktive informationssystemer, der er nævnt i artikel 7. Det opretholdt også litra b) i Kommissionens forslag, da det er klarere end Europa-Parlamentets affattelse, hvorefter myndighederne så vidt overhovedet muligt skal give deres besvarelse i den form, den informationssøgende har bedt om.

Med hensyn til anden del finder Rådet, at det nok er uforsigtigt at anmode medlemsstaterne om at indføre nye kommunikationsteknologier, hvis man ikke ved, hvad de består i, eller hvor meget de vil koste. Sådanne forpligtelser bør pålægges gennem senere ændringer af direktivet. I mellemtiden står det medlemsstaterne frit for at indføre nye teknologier, hvis de anser det for nyttigt.

13. Ændring 22 ad en ny artikel 4, stk. 2a (nyt), om, at medlemsstaterne skal fastlægge kriterier for forvaltningen af undtagelserne, er blevet forkastet, da det vil forårsage mere bureaukrati, og da det påhviler hver myndighed, med tilsyn fra domstolene, at fortolke undtagelserne i henhold til medlemsstaternes love til gennemførelse af direktivet.

14. Ændring 23, hvorefter der i artikel 4, stk. 4, indsættes en bestemmelse om, at hvis anmodningen ikke besvares til tiden, indebærer det pligt til at udlevere oplysningerne, er ikke blevet accepteret, da sådanne tilfælde snarere bør give anledning til sanktionerne i artikel 6.

Med hensyn til anden del er en ordning, hvor navnet på den person eller myndighed, der er ansvarlig for det pågældende materiale, opgives, ikke omhandlet i Århus-konventionen og vil ikke altid kunne gennemføres i praksis; den kunne derfor indgå i de frivillige praktiske ordninger, der er omhandlet i artikel 3, stk. 5.

Med hensyn til det nye stk. 4a er spørgsmålet om anonymitet for de personer, der giver oplysningerne, allerede omfattet af artikel 4, stk. 2, litra g).

15. Ændring 24 ad artikel 5 om gebyrer ændrer sætningernes rækkefølge, uden at der er nogen indlysende grund hertil. Rådet kan ikke acceptere idéen med det nye forslag om, at gebyrerne ikke behøver at dække den tid, der medgår til søgninger, og heller ikke forslaget om, at oplysninger med henblik på anvendelse til uddannelsesformål skal være vederlagsfrie: Søgningerne kan være meget tidskrævende og bekostelige, og vederlagsfrihed kan give anledning til tåbelige anmodninger om oplysninger, ligesom begrebet "uddannelse" er meget vagt.

16. Ændring 26 ad artikel 7 om aktiv informering vedrører spørgsmål, som det er bedre, at de enkelte medlemsstater træffer afgørelse om. Ændringen vil nødvendiggøre et meget tidskrævende arbejde (etablering af de databaser og registre, der er nævnt i ændringens første del) eller tilrådighedsstillelse på internettet af data, der er så detaljerede og omfattende, at de snarere bør være omfattet af passiv informering (de tilladelser og vurderinger, der er nævnt i anden del). Ordet "mindst" blev imidlertid tilføjet i den indledende sætning i stk. 2.

17. Ændring 27 ad en ny artikel 7a om miljøoplysningernes kvalitet: Stk. 1 og 2, hvorefter oplysningerne skal være ajourførte og nøjagtige, og hvorefter det skal angives, hvilke målingsmetoder der er anvendt i forbindelse med oplysninger om faktorer og emissioner, er alt for tunge at arbejde med for de offentlige myndigheder. I øvrigt er det ofte umuligt at garantere helt nøjagtige data. Stk. 3, der omhandler harmonisering af målingsmetoder for emissioner, falder uden for kommissionsforslagets anvendelsesområde.

18. Ændring 29 ad artikel 9 foreslår, at direktivet skal iværksættes 12 måneder efter offentliggørelsen. Rådet holder på, at det er nødvendigt med to år.

VIII. ANDRE ÆNDRINGER FORETAGET AF RÅDET

1. Præamblen

Betragtning 9, 11, 12 (tidligere 13), 13 (tidligere 14), 14 (tidligere 15), 16 (tidligere 18), 18 (tidligere 21), 20, 21 og 22 (tidligere 23, 24 og 25) er blevet tilpasset til ændringerne i teksten. Af samme grund er forslagets betragtning 12 og 19 udgået. Betragtning 23 om, at medlemsstaterne kan give bredere adgang til oplysninger, er ny.

2. Artikel 1, litra b), om formålet

Rådet har erstattet den faktuelle beskrivelse i Kommissionens forslag af formålet med aktiv informering ("at sikre, at miljøoplysninger stilles til rådighed") med en mere proaktiv formulering ("at fremme, at miljøoplysninger i videst muligt omfang stilles til rådighed"). Rådet har endvidere udeladt Kommissionens tekst om brug af moderne teknologi, da dette ikke er et mål, men kun et middel til at nå målet om omfattende oplysninger.

3. Artikel 2 om definitioner

I den indledende sætning i stk. 1 blev det uklare ord "tilgængelig" ændret til "fysisk", jf. Århus-konventionens artikel 2, stk. 3.

I stk. 1 er litra b) om faktorer og litra c) om emissioner slået sammen.

I stk. 3 har Rådet forklaret, at der ved "oplysninger, der opbevares" skal forstås "opbevares fysisk" og udeladt det begrænsende krav i Kommissionens forslag om en aftale mellem en myndighed og den person, som opbevarer oplysningerne.

Rådet har tilføjet definitionen af ordet "offentligheden", der er indeholdt i Århus-konventionen (stk. 5).

4. Artikel 3 om "passiv informering"

Rådet har slettet forslagets artikel 3, stk. 3, der pålægger myndighederne at tage hensyn til særlige tidsfrister, der angives af en informationssøgende, der gør bestemte formål gældende, men har ændret den indledende sætning i stk. 2, således at myndighederne altid skal tage hensyn til eventuelle tidsfrister, som anføres af den informationssøgende, uanset om der er tale om bestemte formål.

I stk. 2, litra a), har Rådet ændret udtrykket "den offentlige myndigheds" til "de i stk. 1 nævnte offentlige myndigheders" for at gøre det klart, at perioden på en måned (eller to måneder) begynder fra det tidspunkt, den ansvarlige myndighed - og ikke en hvilken som helst anden myndighed - har modtaget anmodningen. Hvis en anmodning er indgivet til den forkerte myndighed, skal denne i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), hurtigst muligt videresende anmodningen til den kompetente myndighed eller underrette den informationssøgende om, hvilken myndighed der er kompetent.

En henvisning til artikel 7 blev tilføjet i stk. 4, litra a), for at gøre det klart, at det ikke er nødvendigt at udlevere oplysninger, hvis de er til rådighed gennem aktiv informering.

5. Artikel 4 om undtagelser

Rådet har formuleret stk. 1, litra a), på en mere objektiv måde ("er klar over, at ... ligger inde med oplysningerne") og tilføjet muligheden for at orientere den informationssøgende om, hvilken myndighed der er kompetent.

Med hensyn til stk. 2, litra d), præciserer den fælles holdning, at også statistisk fortrolighed og fortrolighed i skatteforhold kan være en del af forretnings- og fabrikshemmeligheder.

I overensstemmelse med Århus-konventionens artikel 4, stk. 7, har Rådet begrænset kravet i stk. 4 om skriftlig besvarelse til de tilfælde, hvor anmodningen var skriftlig, eller den informationssøgende har bedt om et skriftligt svar.

6. Artikel 5 om gebyrer

Rådet har ændret det foreslåede forbud mod forudbetaling af gebyr for udlevering af oplysninger til en mulighed, da de informationssøgende ofte glemmer eller nægter at hente oplysninger, efter at der er gjort en indsats for at finde dem. Derimod har Rådet foreslået, at et sådant krav skal meddeles på forhånd.

7. Artikel 6 om klageadgang og adgang til domstolsprøvelse

Rådet har ændret rækkefølgen af stk. 1 og 2, således at stk. 1 omhandler administrativ efterprøvelse og stk. 2 retslig efterprøvelse.

Rådet har erstattet forslagets stk. 3 med Århus-konventionens artikel 9, stk. 1, sidste afsnit.

8. Artikel 7 om formidling af miljøoplysninger

I den fælles holdning er det i stk. 1, første afsnit, tilføjet, at myndighederne kun skal give oplysninger, som er relevante for deres funktioner. Med det nye andet afsnit i stk. 1 omfatter elektronisk formidling ikke oplysninger, der ikke var til rådighed i elektronisk form før direktivets ikrafttræden.

Rådet har i den indledende sætning i stk. 2 indføjet en pligt til om nødvendigt at ajourføre oplysningerne, i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, litra a), i Århus-konventionen.

I stk. 2, litra e), åbner den fælles holdning mulighed for at offentliggøre oversigter over data for at undgå at skulle stille fortrolige oplysninger eller de meget store mængder data, der ofte indsamles under miljøovervågning, til rådighed på internettet.

Sidste punktum i stk. 2 (stk. 1 i Kommissionens forslag) om opbevaring af miljøoplysningerne i edb-form er udgået. Til gengæld fastsættes det i den indledende sætning, at oplysningerne skal omlægges med henblik på elektronisk formidling, hvis det er muligt.

Rådet har tilføjet et nyt stk. 7, der sætter medlemsstaterne i stand til at opfylde kravene om aktiv informering gennem oprettelse af link til internetsider.

IX. KONKLUSION

Den fælles holdning tager sigte på at give offentligheden størst mulig adgang til miljøoplysninger, samtidig med at fortrolighed for visse data iagttages, og der tages hensyn til behovet for at undgå store og bekostelige stigninger i de offentlige myndigheders arbejdsbyrde. Endvidere genoptager den fælles holdning i mange tilfælde Århus-konventionens ordlyd.

Kommissionen har accepteret den fælles holdning.

(1) EFT C 337 E af 28.11.2000.

(2) EFT C 343 af 5.12.2001, s. 177.

(3) EFT C 116 af 20.4.2001, s. 43.

(4) EFT C 148 af 18.5.2001, s. 9.

(5) EFT C 240 E af 28.8.2001, s. 289.

(6) EFT L 158 af 23.6.1990, s. 56.

(7) EFT C 154 E af 29.5.2001, s. 123.

(8) EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.