ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.2

I sine anbefalinger til Kommissionen og Europa-Parlamentet opfordrer udvalget først og fremmest til, at der indgås en vidtgående og bred frihandelsaftale, og at civilsamfundets organisationer inddrages i alle faser af forløbet. For at opnå en vidtgående og bred frihandelsaftale bør man koordinere Kommissionens arbejde med EU-Udenrigstjenestens indsats. Udvalget anbefaler, at Kommissionen: — sikrer de moldoviske organers effektive deltagelse gennem adgang til den igangværende offentlige høring (1) samt til kommende høringer og møder, der berører civilsamfundet, som led i konsekvensanalysen af bæredygtig udvikling — afholder en konference om resultaterne af konsekvensanalysen i samarbejde med Moldovas parlament, EØSU og det moldoviske civilsamfund, og holder civilsamfundet løbende underrettet om indholdet af forhandlingerne — fokuserer på at indkredse sociale og miljømæssige virkninger med udgangspunkt navnlig i kommentarerne i FN's rapport om milleniumudviklingsmålene (2) for at finjustere afsnittet om bæredygtig udvikling i fremtidige aftaler — iværksætter en undersøgelse af, hvordan Transdnestriens økonomi kan genintegreres i processen med åbning for handel — øger uddannelsesmulighederne for samfundsøkonomiske beslutningstagere og mediefolk vedrørende effektiv gennemførelse af EU-lovgivningen på handelsområdet — tager hensyn til behovet for teknisk bistand, når det drejer sig om at opfylde standarderne i EU-lovgivningen, navnlig i landbrugsfødevaresektoren — etablerer tilstrækkelige ledsageforanstaltninger vha. en justeringsprocedure, så man kan drage fuld nytte af den reelle integration i den europæiske økonomi, og udviser særlig årvågenhed vedrørende sikkerheden ved de ydre grænser, også mht. de partnere, der deltager i ordningen — planlægger oprettelsen af et fælles tilsynsudvalg for handelsaftalen og – med støtte fra udvalget – hjælper civilsamfundet med at blive inddraget i overvågningen af et fremtidigt vidtgående og omfattende frihandelsområde, og afsætter midler til at opbygge det moldoviske civilsamfunds strukturer — inddrager de moldoviske arbejdsmarkedsparter i forummet om østpartnerskabet og sætter de sociale forhold på dagsordenen for østpartnerskabets femte arbejdsgruppe om "social dialog" — fremmer kontakterne med civilsamfundet i Transdnestrien, med støtte fra OSCE, med henblik på at inddrage det i politikker, der sigter mod tilnærmelse til EU.
5.3

EØSU noterer sig, at artikel 13, stk. 1, litra c, i direktiv 2009/16/EF om havnestatskontrol foreskriver, at myndighederne i forbindelse med hver indledende inspektion af et skib sørger for, at skibsinspektøren "forvisser sig om, at skibets generelle tilstand, inklusive hygiejnen, er tilfredsstillende, herunder maskinrum og opholdsrum". I henhold til ILO's retningslinjer for havnestatskontrolpersonale, som foretager inspektioner under konventionen af 2006 om søfarendes arbejdsforhold, drejer den indledende inspektion – som ofte er den eneste – sig imidlertid primært om at kontrollere skibets certifikat for søfarendes arbejdsstandarder og erklæringen om søfarendes arbejdsstandarder. Disse dokumenter er det umiddelbare bevis på, at kravene i denne konvention vedrørende de søfarendes leve- og arbejdsvilkår er blevet opfyldt i det omfang, der er anført i dokumenterne. Der kan imidlertid være omstændigheder, hvor en mere detaljeret inspektion kan gennemføres med henblik på at erkyndige sig om arbejds- og leveforhold om bord på skibet. Man kan muligvis finde områder, hvor EU's nugældende direktiv 2009/16 og konventionen om søfarendes arbejdsforhold samt de hermed forbundne ILO-retningslinjer afviger fra hinanden i omfang og fremgangsmåde. Derfor er det er nødvendigt at harmonisere begge instrumenters kontrol- og håndhævelsesprocedurer ved at udvide de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, til også at omfatte fastlæggelsen af hensigtsmæssige harmoniserede foranstaltninger.
2.2

For at nå dette mål fastlagde planen regler for fastsættelsen af de årlige fiskerimuligheder for bestanden udtrykt som samlede tilladte fangstmængder og fiskeriindsats. Disse regler omfatter et parameter for fiskeridødeligheden, der bygger på årlige videnskabelige anbefalinger, og anvendes til at fastslå en bestands levedygtighed. Endvidere foreskrev forordningens artikel 27, at Rådet træffer afgørelse om fiskeridødeligheden med kvalificeret flertal på grundlag af et forslag fra Kommissionen for at sikre, at planens forvaltningsmål kan opfyldes. Ligeledes fik Rådet i medfør af artikel 26 mulighed for at ændre i planen for at sikre, at målene nås.
4.6

Udformningen af forretningsmodellen for CSD'er ud fra en lavrisiko-tilgang kombineret med den omstændighed, at modellen faktisk vil blive begrænset gennem regulering, må forventes at få både positive og negative følger for CSD'ernes konkurrenceevne og innovation. Åbningen af det grænseoverskridende marked vil være en uomtvistelig fordel. Endvidere får CSD'er mulighed for at levere en række serviceydelser, forudsat at de er med til at forbedre værdipapirmarkedernes sikkerhed, effektivitet og gennemsigtighed. I tilslutning hertil og for yderligere at stimulere innovation foreslår EØSU, at det kun bliver forbudt for en CSD at eje virksomheder, der ikke er værdipapircentraler, hvis de pågældende aktiviteter vil være til skade for CSD'ens risikoprofil.
4.19

I punkt 2.2.1 under "finansieringsoversigt til forslag" afviser EØSU kategorisk bemærkningen om, at små og mellemstore organisationers deltagelse i programmet udgør en risiko for dets forvaltning, og anbefaler at bemærkningen straks fjernes. I tråd med ovenstående bemærkninger peger EØSU på, at sådanne grupper er særligt egnede til borgerdeltagelse, og at de på enhver måde bør opmuntres til at engagere sig i programmet, navnlig ved at gøre det lettere for dem at indgive og forvalte projekter, ved at sænke den minimumstærskel, som deres budget skal opnå, ved at tillade manglende deltagelse af udenlandske partnere, hvor dette ikke er objektivt muligt, og ved at mindske kravet til samfinansieringens omfang.
4.10.1

Statsstøtten og støtten fra strukturfondene til at fastholde beskæftigelsen i virksomheder ramt af globaliseringen eller kreditstramninger bør ydes på betingelser, der garanterer, at støtten ikke skaber hindringer for den fri konkurrence, først og fremmest gives for at fastholde beskæftigelsesniveauet og er i overensstemmelse med kollektive overenskomster. Der må ses på udviklingen i Holland, hvor modeller med "selvstændige uden ansatte" fungerer rigtig godt. Via dette system får arbejdsløse en chance for at stille deres sagkundskab til rådighed og skabe deres eget job.
4.3

Kommissionens forslag inkluderer ikke LULUCF-sektoren i EU's klimaforpligtelser på nuværende tidspunkt, men præsenteres som et første skridt i den retning gennem etableringen af en hensigtsmæssig politisk kontekst. Udvalget beklager, at forslaget ikke er blevet udvidet til at inkludere henvisninger til den samlede effekt, der opstår ved, at skov- og landbrug giver mulighed for at erstatte fossile brændstoffer og ikke-vedvarende materialer med biobrændstoffer og biomasse. Dette aspekt bør inddrages i efterfølgende faser, som ligeledes bør omfatte LULUCF-relateret bioøkonomi og energiprocesser. Denne sektor bør ikke vurderes isoleret set, men ud fra en integreret synsvinkel og ved at gøre brug af synergieffekter med eksisterende politikker på EU og nationalt niveau. Medlemsstaterne har selv de bedste forudsætninger for at træffe en beslutning om hensigtsmæssige foranstaltninger.
4.8

Artikel 9, stk. 1, gør det muligt for medlemsstaterne at pålægge udenlandske tjenesteydere en forpligtelse til at udpege en kontaktperson, der om nødvendigt kan forhandle på arbejdsgiverens vegne med de berørte arbejdsmarkedsparter i den medlemsstat, hvortil udstationering finder sted, i overensstemmelse med national lovgivning og praksis. I nogle lande kan det være tilstrækkeligt at udpege en kontaktperson, eftersom myndighederne har mulighed for at sikre, at love og aftaler overholdes, mens kontaktpersonen i andre lande skal have beføjelse til at repræsentere virksomheden overfor myndigheder og faglige organisationer. Direktivet bør derfor tage hensyn til de forskellige arbejdsmarkedsmodeller. Der bør indføres et krav i artikel 11, stk. 5, litra b) om fremlæggelse af oplysninger om socialsikringsbidrag/skatter og om, hvor disse er blevet betalt.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 351/90

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om oprettelse af en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri

COM(2012) 332 final — 2012/0162 (COD)

2012/C 351/21

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 2. juli 2012 og den 10. juli 2012 under henvisning til artikel 43 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om oprettelse af en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri"

COM(2012) 332 final — 2012/0162 (COD).

Da EØSU går ind for forslagets indhold, besluttede det på sin 483. plenarforsamling den 18.-19. september 2012, mødet den 18. september, med 141 stemmer for, ingen imod og 7 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.
2.9

Det er Kommissionens hensigt at revidere forordning (EF) nr. 850/98 efter og i overensstemmelse med den reform af den fælles fiskeripolitik, der i øjeblikket føres forhandlinger om. Det vil således ikke være muligt at have en ny forordning om tekniske foranstaltninger klar til at træde i kraft den 1. januar 2013. Derfor er det nødvendigt med en løsning til at sikre, at de tekniske overgangsforanstaltninger opretholdes efter den 31. december 2012 for at give tid til, at der udarbejdes en ny ramme for tekniske foranstaltninger.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 351/92

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2003/17/EF ved at forlænge dens anvendelsesperiode og ved at ajourføre navnene på et tredjeland og på de myndigheder, der er ansvarlige for godkendelse og kontrol af produktionen

COM(2012) 343 final — 2012/0165 (COD)

2012/C 351/23

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 5. juni 2012 og den 23. juli 2012 under henvisning til artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2003/17/EF ved at forlænge dens anvendelsesperiode og ved at ajourføre navnene på et tredjeland og på de myndigheder, der er ansvarlige for godkendelse og kontrol af produktionen«

COM(2012) 343 final — 2012/0165 (COD).

Da EØSU går ind for forslagets indhold, besluttede det på sin 483. plenarforsamling den 18.-19. september 2012, mødet den 18. september, med 142 stemmer for, 3 imod og 8 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 351/91

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2008/971/EF for så vidt angår medtagelse af forstligt formeringsmateriale af kategorien »kvalificeret« i nævnte beslutnings anvendelsesområde og ajourføring af navnet på de myndigheder, der er ansvarlige for godkendelse og kontrol af produktionen

COM(2012) 355 final — 2012/0172 (COD)

2012/C 351/22

Europa-Parlamentet besluttede den 5. juni 2012 og Rådet besluttede den 5. juni 2012 under henvisning til artikel 43 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2008/971/EF for så vidt angår medtagelse af forstligt formeringsmateriale af kategorien »kvalificeret« i nævnte beslutnings anvendelsesområde og ajourføring af navnet på de myndigheder, der er ansvarlige for godkendelse og kontrol af produktionen«

COM(2012) 355 final — 2012/0172 (COD).

Da EØSU går ind for forslagets indhold, besluttede det på sin 483. plenarforsamling den 18.-19. september 2012, mødet den 18. september, med 145 stemmer for, 3 imod og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 351/89

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik

COM(2012) 277 final — 2012/0143 (COD)

2012/C 351/20

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 14. juni 2012 og den 15. juni 2012 under henvisning til artikel 43 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik«

COM(2012) 277 final — 2012/0143 (COD).

Da EØSU går ind for forslagets indhold, besluttede det på sin 483. plenarforsamling den 18.-19. september 2012, mødet den 19. september, med 148 stemmer for og 8 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.
4.3.3

Den forebyggende indsats over for visse former for bedragerisk brug af internettet, som primært er rettet mod børn, skal optrappes. Særligt skal EU-reglerne for indhold, der kan downloades på mobiltelefoner og tavle-pc'er såsom ringetoner og apps, skærpes, og de nationale tilsynsmyndigheder skal mindes om deres ansvar. Udvalget er enigt i Kommissionens mål (punkt 2.3.4) om at "sikre, at normerne for reklame på websteder for børn giver et beskyttelsesniveau svarende til det, der gælder for reklamer i audiovisuelle tjenester".
4.4

Udvalget bemærker, at retten til at vedtage delegerede retsakter (9) tildeles Kommissionen i 16 af de 42 artikler i forslaget til forordning. Mens EØSU har forståelse for, at delegerede retsakter er nødvendige for at fremme gennemførelsen af visse tekniske aspekter af forordningen og give Kommissionen et råderum i den henseende, er udvalget alligevel bekymret for en så udbredt brug af disse beføjelser. EØSU frygter, at garantierne vedrørende brugen af delegerede retsakter (10) kan vise sig ikke at være tilstrækkelige til at sikre, at Rådet og Europa-Parlamentet effektivt vil kunne kontrollere Kommissionens varetagelse af disse beføjelser, hvilket har konsekvenser for den retlige klarhed og sikkerhed i ordningen.
4.6

EØSU ønsker til sidst at henlede opmærksomheden på, at der også i denne handlingsplan – som i mange andre dokumenter – med rette gøres opmærksom på, at miljøskadelige subsidier skal afskaffes. Desto mere ærgrer EØSU sig over, at Kommissionen, på trods af flere opfordringer fra udvalget, hidtil ikke har fremlagt en sådan liste over miljøskadelige subsidier, selvom den har lovet dette i mere end fem år. Hvis der eksisterer en sådan kløft mellem ord og handling, giver det anledning til at tvivle på, om Kommissionen reelt ønsker at udarbejde en sådan liste.
4.8

EØSU mener, at forordningen, som den fremstår nu, de facto skaber helt nye bestemmelser for frivillige, mens der ikke er nogen europæisk status for/juridisk definition af frivillige, endsige deres rettigheder og pligter. Eftersom disse grundlæggende elementer mangler, mener EØSU, at information og høring af frivillige i FE bør foregå i overensstemmelse med gældende national lovgivning. Hvad angår de praktiske ordninger for tværnational information og høring af medarbejdere, skal disse primært fastlægges gennem en aftale mellem parterne i FE. Her gælder det om ikke at omgås gældende love om og status for frivillige samt at undgå at gøre det for komplekst og besværligt at bruge FE ved at skabe yderligere krav, som ikke har rod i virkeligheden. EØSU mener også, at de frivillige medarbejderes ret til information og høring ikke kan sammenlignes med de ansattes ret: Det ville skabe hidtil usete rettigheder og komplicerede juridiske problemstillinger.
1.3

Dog mener EØSU, at Kommissionen kan indfri de endelige målsætninger i denne forbindelse på en mere effektiv måde ved at: — foreslå og gennemføre praktiske ordninger, der inden for en rimelig tidsramme vil sikre et gnidningsfrit samarbejde mellem nationale skattesystemer, hvad angår arvebeskatning, samtidig med at man opfordrer medlemsstaterne til at indføre og forvalte ordninger for lempelse af dobbelt- og multibeskatning på en mere effektiv og fleksibel måde; — anvende lovgivningsmæssige ordninger for effektivt at udrydde dobbelt- og multibeskatning af EU-borgere; — se ud over grænseoverskridende skattemæssige problemer og undersøge de potentielt forvrængende virkninger, der opstår som et resultat af de forskellige nationale skattelovgivningers uensartede beregningsmetode for arveafgiften, samt opstille fælles principper for hele EU, der tager udgangspunkt i en rimelig værdiansættelse af nettoformuen, og som freder forretningsenheden som en going concern-værdi; — aktivt fremme mere effektive og borgervenlige skattesystemer med den mindst mulige byrde for skatteyderne; — undersøge de sager, der berører EU's borgere, og som opstår på grund af overordnede grænseoverskridende arveafgifter; — undersøge muligheden for at forenkle arvebeskatning i grænseoverskridende situationer ved hjælp af et system, hvor beskatningen finder sted ét enkelt sted, der fastlægges ud fra, hvor aktivet befinder sig.
6.4

I artikel 23 foreslås det at fastsætte sanktioner for overtrædelser af forordningen. Disse sanktioner kan være af civilretlig eller administrativ art. De skal være rimelige og effektive og have en afskrækkende virkning. Hvordan disse sanktioner skal se ud i praksis, gives der dog ikke noget bud på. I samme artikel fastsættes det, at også den forrige ejer kan pålægges sanktioner, hvis et skib sælges og inden for seks måneder efter dets salg sendes til ophugning på et skibsophugningsanlæg, der ikke er optaget på den europæiske liste. Udvalget gør opmærksom på, at 6 måneder er en kort periode i forhold til et skibs gennemsnitlige livscyklus. Udvalget gør også opmærksom på, at for at slippe for de nævnte sanktioner er det nok med erklæring, især når skibsrederen kan påvise, at han ikke har solgt sit skib med henblik på ophugning. Dette har man ved flere lejligheder kunnet konstatere i forbindelse med de aktuelle problemer med håndhævelsen af Baselkonventionen.
3.11

EØSU anbefaler, at de beslutningstagende institutioner - Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen - overvejer at give mulighed for, at der delvis eller fuldt ud kan tages hensyn til en kundes omkostninger til genregistrering af et køretøj, med undtagelse af tilfælde hvor der er tale om genregistrering efter et ejerskifte.
7.3

EØSU mener, at det arbejde, udvalget gradvist har udført med at koordinere forbindelserne mellem og arbejdet i de eksisterende nationale økonomiske og sociale råd, har haft en meget positiv effekt, der dog kan forbedres. Mange af disse organisationer har ligeledes en rolle at spille på nationalt niveau i Europa 2020-strategien, hvilket også gælder for mange af deres medlemmer. Hvad angår en bedre inddragelse i Europa 2020-strategien mener EØSU, at der er tale om et område, hvor hurtige, enkle tiltag kunne give betydelige fordele. EØSU mener, at det har ideelle forudsætninger for at blive det europæiske kontaktpunkt for de nationale økonomiske og sociale råd og lignende organer, navnlig med hensyn til at yde bistand til rådenes eget arbejde under Europa 2020-strategien. EØSU er villig til at give et sådant tilsagn og begynde denne proces med at styrke kontakten og samarbejdet yderligere ved hurtigst muligt at inddrage de nationale økonomiske og sociale råd og lignende organer i et arrangement med fokus på Europa 2020-strategien.
4.7.3

Bæredygtigheden af det beskæftigelsesmæssige potentiale i den "grønne økonomi" påvirkes også stærkt af kvalifikationsstrukturerne. En undersøgelse af kvalifikationsstrukturer i ni EU-lande (18) har vist, at man først og fremmest kan forvente øget beskæftigelse på dette område, når det gælder job, der kræver højere kvalifikationer. Samtidig er uddannelsesudbuddet på området stadig præget af en kraftig opsplitning. Vil man optimere uddannelsesstrukturerne for grøn beskæftigelse, er det afgørende, at arbejdsmarkedets parter og uddannelsesudbyderne løbende samordnes. De miljøpolitiske bestemmelser har imidlertid også stor betydning for de uddannelsesmæssige aspekter af den "grønne økonomi", fordi de styrer efterspørgslen efter kvalifikationer. Europa mangler forskning og udvikling, som forener viden og risikokapital, og har endnu ikke formået at skabe sit eget Silicon Valley. Men beskæftigelsen i industrien afhænger af, at der opstår nye anvendelser. Generelt tager Kommissionens meddelelse ikke højde for FoU's rolle som drivkraft for udviklingen. Et af de områder, der rummer konkrete muligheder for fremstillingsindustrien samt for private tjenesteydelser og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse er området "god alderdom" i bred forstand – hvor man ved hjælp af ikt bliver ved med at være aktiv, velinformeret, mobil, integreret, sund og har adgang til hjælp (i vores samfund vil dette snart berøre 30 % af befolkningen) (19). Eksemplet Asien (Kina og Japan) er værd at se nærmere på. Hurtig anerkendelse og beskyttelse af brugernes rettigheder vil medvirke til, at man vinder tid og øger beskæftigelsen.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 11/84

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af et handlingsprogram for beskatning i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Fiscalis 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF

COM(2012) 465 final — 2011/0341/b (COD)

2013/C 11/18

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 11. september 2012 og den 18. oktober 2012 under henvisning til artikel 114 og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af et handlingsprogram for beskatning i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Fiscalis 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF«

COM(2012) 465 final — 2011/0341/b (COD).

Eftersom EØSU allerede har behandlet dette forslag i sin udtalelse vedtaget den 22. februar 2012 (1), besluttede det på den 484. plenarforsamling den 14. og 15. november 2012 (mødet den 14. november) med 147 stemmer for, 1 imod og 12 hverken for eller imod ikke at afgive en ny udtalelse om emnet, men at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokument.

Bruxelles, den 14. november 2012 Staffan NILSSON Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EØSU's udtalelse om handlingsprogram for perioden 2014-2020 (FISCUS), EUT C 143 af 22.5.2012, s. 48.
1.3

EØSU mener, at det kan være for sent at evaluere strategidokumenterne midtvejs i forløbet, og foreslår, at midtvejsfristen fastlægges som en absolut sidste tidsfrist for evalueringen. Det er vigtigt at fokusere på at opnå målsætningerne, og fleksibilitet er afgørende i den sammenhæng. For at øge støttemidlernes effektivitet forslår udvalget, at man forud for midtvejsevalueringerne foretager en årlig revision. Kommissionens årlige statusrapporter kan tjene som et solidt grundlag for at revidere og tilpasse programmet til de berørte landes behov.