ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 262 
 
 
 
Vol. 1983/0 111 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN  FOR  DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83) 262 endelig  udg. 
Bruxelles,  den 16. maj 1983 
MEDDELELSE  TIL R ÅDET FRA KOMMISSIONEN 
Første rapport  om den nuværende  situation  og udsigterne for for-
valtningen  af radioaktivt affald  i Fællesskabet 
BERETNING  FRA KOMMISSIONEN TIL R ÅDET 
Analyse af den nuværende  situation  og udsigterne  for forvaltningen 
af radioaktivt affald  i Fællesskabet 
KOM(83) 262 endelig  udg. 

MEDDELELSE  TIL RÅDET FRA  KOMMISSIONEN 
EMNE: første  rapport  om den nuværende  situation  og udsigterne  for forvaltningen 
af radioaktivt affald  i Fællesskabet. 
I. INDLEDENDE  BEMÆRKNINGER 
I sin resolution  af 18.  februar  1980 (*) har Rådet godkendt en  handlingsplan 
for Fællesskabet på området  radioaktivt affald  for 1980-1992.  Planen  vedrører de 
problemer,  som radioaktive affaldsstoffer  fra kerneenergianlæg  giver anledning 
til, og ganske særlig problemerne i  forbindelse  med forvaltning  og bortskaf­
felse af affaldsstoffer,  der er stærkt  radioaktive og/eller  har lang levetid. 
Planen strækker sig fra 1980  til 1992, og  skal tages op til revision hvert 
tredje år (**). 
Pkt. 1 i denne plan fastsætter, at der gennemføres en permanent  analyse  af 
situationen  med hensyn  til forvaltningen  af radioaktivt affald inden  for Fæl­
lesskabet  med henblik  på, at der vedtages nødvendige løsninger. 
Denne analyse skal  vedrøre: 
- disponible teknikker  og eksisterende  anlæg samt planlagte  anlæg i  medlems­
staterne  med henblik  på at  sikre forvaltningen  af radioaktivt affald  på de 
forskellige  stadier,  herunder  processer  og procedurer  bestemt  til at mulig­
gøre den  definitive bortskaffelse; 
- teknologisk forsknings-  og udviklingsarbejde,  som medlemsstaterne og Fælles­
skabet planlægger at gennemføre; 
- praksis  med hensyn  til forvaltningen  af de forskellige kategorier affald  i 
medlemsstaterne,  således som  fastlagt,  eller som skal fastlægges; 
- prognoser med hensyn  til gennemførelse og  tidsplan. 
De oplysninger  og resultater,  som opnås under  dette arbejde, skal benyttes til 
"løbende at  give Fællesskabet og medlemsstaterne en  oversigt  over arbejdet  og 
resultaterne  på området  forvaltning  og oplagring  af radioaktivt affald  med hen­
blik på at imødekomme kravene i  forbindelse  med nukleare  programmer". 
(*) Jf. EFT-nr. C 51 af  29.2.1980,  s. 1-3 
(**) På baggrund af følgende og  udtalelse  fra det pågældende rådgivende ud­
valg for programforvaltning  (EFT nr. C 51 af  29.2.1980,  s. 4) afgivet 
den 5.11.1982  er Kommissionen af den  opfattelse,  at der ikke for øje­
blikket er grund  til at ændre  handlingsplanen.  Kommissionens  beslutning 
herom vil blive omhandlet i en særskilt meddelelse. 

- 2 -
Følgelig  tilstiller  Kommissionen Rådet  sammen med  sine kommentarer,  rapporten  i 
bilag 1 udarbejdet  på grundlag  af oplysninger  indsendt  af medlemsstaterne;  denne 
rapport  afspejler  situationen  i 1981-1982  og behandler udsigterne  indtil århun­
dredeskiftet  for forvaltningen  af radioaktivt  affald i Fællesskabets medlemsstater. 
Kommissionen  har til hensigt  at lade denne rapport,  som er den  første i sin  art, 
efterfølge  af andre rapporter  med henblik  på at holde Rådet regelmæssigt  orienteret 
under planens løbetid. 
II. Kommissionen henleder Rådets opmærksomhed  på følgende punkter: 
a) Det høje udviklingsniveau  i medlemsstaterne medfører,  at der  inden for Fælles­
skabet produceres  radioaktivt  affald af mange  forskellige  kategorier  og op­
rindelser  (jf. rapportens  kapitel  I). 
Produktionen  af affald fra kernekraftværker  og anlæg i brændselskredsløbet  i 
forbindelse  med disse udgør hovedandelen  af produktionen, hvad angår  indeholdt 
radioaktivitet.  Den vedrører  de medlemsstater,  der er  engageret  i kerneenergi­
programmer.  Da brændselskredsløbet desuden  er udviklet  på dets forskellige 
stadier,  herunder  de mest avancerede  i flere medlemslande,  er det  affald,  der 
stammer  derfra,  meget  forskelligartet  og forekommer  med meget forskellige  rum­
fang, niveau  af radioaktiviteten,  halveringstid  osv.... 
Produktionen  af affald fra medicinsk,  fra ikke-nuklear  industriel  og fra  forsk­
ningsmæssig anvendelse udgør  en betydelig  andel af den  samlede producerende 
mængde. Den berører  alle medlemsstater  (jf. kapitel  I, punkt 4). 
b) en analyse  af situationen  med hensyn  til radioaktivt  affald  skal derfor  gen­
nemføres  for hver kategori,  som omfatter  affald af samme art. 
Denne situation  er i øjeblikket inden  for Fællesskabet følgende  i henhold  til 
rapporten  (jf. kapitel  II): 
- Forvaltningen  af radioaktivt  affald med hensyn  til affald med lav og  middel­
høj aktivitet  beror pi en erfaring  igennem  ca. 30 år; den  synes at svare  til 
de nuværende krav  fra medlemsstaternes kerneenergiprogrammer  og kravene  med 
hensyn  til sikkerhed  både hvad angår  realiseringer  og udbygning.  Man bør na­
turligvis  på kontinuerlig  måde lade den nyde godt af den  tekniske  udvikling 
(jf. kapitel  IV, punkt 6). 
- Bortskaffelse  af affald med lav og  middelhøj  aktivitet  skulle  ikke frembyde 
større problemer,  i det omfang de nuværende muligheder (dumping  og oplagring 
på landjord)  fortsat  vil blive anvendt  i henhold  til rapportens  forventninger. 
Dette kræver i særdeleshed,  at de fornødne  politiske  beslutninger  vedrørende 
efterforskning  og påfølgende åbning  af nye  deponeringssteder  bliver truffet 
hurtigt  (jf. kapitel  iv, punkt  7). 

- 3 -
- TiL forvaLtningen  af affald,  der er kontamineret med alfa-strålekilder med 
lang levetid,  og affald  med høj  radioaktivitet  forefindes  grundteknologierne, 
og nogle af  disse har nået det kommercielle  stadie  (vitrificering  af affald) 
(jf. kapitel  III). De igangværende udviklingsbestræbe  Iser bør imidlertid  fort­
sættes. Der bør gøres en særlig  indsats  for at afpasse metoderne  til behandling 
af affald,  der er kontamineret med alfa-strålekilder,  efter  bortskaffelses-
vilkårene i de geologiske formationer (jf.  kapitel  IV, punkt 8). 
- Hidtil  er denne form for  affald  blevet  midlertidigt  lagret,  indtil  det kan 
bortskaffes  endeligt.  Bortskaffelsesanlæg for  affald,  der er kontamineret med 
alfa-strålekilder  forventes  taget i drift i medlemsstaterne i begyndelsen af 
90'erne (jf.  kapitel  IV, punkt 9). 
- Bortskaffelse  af affald  med høj  radioaktivitet  undersøges af medlemsstaterne 
og af Fællesskabet under  forskellige  former:  bortskaffelse  i dybtliggende geo­
logiske  formationer på  kontinentalsoklen,  såsom  salt, ler og  krystallingske 
bjergarter,  som der er tilstrækkelige af i Fællesskabet, og hvor gennemfør­
ligheden  forekommer  påvist,  samt i havbundssedimenter (jf.  kapitel  IV, punkt 12). 
III. Denne  analyse  viser følgende: 
- Mange elementer i  forbindelse  med problemet omkring  radioaktivt  affald  har 
således fundet løsninger,  hvis egnethed  gennem  en lang erfaring  er blevet 
fysisk bevist.  Det drejer  sig især om de første  stadier  af forvaltningen  af 
affald på kort og mellemlang  sigt, såsom behandling,  emballering  og midler­
tidig lagring. 
- Derimod er  definitiv  bortskaffelse,  som udgør den  endelige  og langsigtede  del 
af forvaltningen,  endnu  ikke påvist for  kategorier  af affald  med lang hal­
veringstid  og med høj  radioaktivitet. 
Løsningen af  dette problem anses som en af de  faktorer,  som betinger  accepten 
af kerneenergiens udbygning;  derfor  mener Kommissionen, at det er  vigtigt,  at 
der foretages  en overbevisende demonstration,  selv om 
- nødvendigheden af at  lade højaktivt  affald  køle ned i nogle årtier udelukker 
muligheden for på  industrielt  niveau at  praktisere  bortskaffelse  inden  udgangen 
af dette århundrede. 
- bortskaffelsen  vanskeligt  kan prøves  direkte,  fordi den kræver  vurderinger  med 
hensyn  til sikkerhed,  der vedrører  meget lange tidsrum, og som  derfor  nødvendig­
vis må bero på  accelererede  forsøg  eller på indirekte  vurderinger. 

- 4 -
IV. I Lyset af ovenstående  mener Kommissionen, at det er  vigtigt  at 
fortsætte den fæl  Lesskabsaktion,  der med godt  resultat  har været i 
gang i nogle år, og som har fundet anerkendelse i fællesskabsinsti­
tutionerne. 
Desuden bør iværksættelsen af  foranstaltningerne  som beskrevet under 
pkt. 2 i Fællesskabets  handlingsplan  (*) gøres  til genstand for særlig 
opmærksomhed. 
Derfor har Kommissionen vedtaget "følgende fremgangsmåde : 
- Forelæggelse for Rådet i  1983/1984  - i overensstemmelse med målsætningerne 
i rammeprogrammet  for videnskab og  teknik  - af nye  F&U-programmer,  som 
gennemføres såvel af Det fælles Forskningscenter  (1984-1987  program)  som 
ved aktioner  med omkostningsdeling  (1985-1989  program).  Disse programmer 
koncentreres  for en  stor dels vedkommende  omkring problematikken  borts­
kaffelse  af affald under  alle aspekter: forudgående  konditionering  af 
affaldet,  specifikationer  med hensyn  til bortskaffelse,  kvalitetskontrol, 
definitiv  bortskaffelse  i geologiske formationer;  administrative,  lovgiv­
ningsmæssige op økonomiske aspekter. 
- Fremme  af teknisk  samarbejde medlemsstaterne imellem, enten mellem 
godkendende  myndigheder som led i F&U-indsatsen, i særdeleshed ved  egnede 
dispositioner,  der letter  : 
a) mobilitet  og udveksling  af personale mellem de  offentlige  eller private 
institutioner,  som deltager  i Fællesskabets ovennævnte  F&U-programmer. 
b) forhandling  af egnede  løsninger med  henblik  på programmets  efterfølgende 
faser. Disse  burde omfatter indbyrdes  forpligtelser  for deltagerne i 
programmerne,  mens de hidtil  kun har  haft juridiske  forbindelser  med 
Kommissionen. 
- En undersøgelse inden for  rammerne  af Fællesskabets handlingsprogram af 
situationen  med hensyn  til udvikling,  gennemførlighed, omkostninger og 
enventuel  tidsplan  for de  forskellige  etaper, som  skulle  gøre det muligt 
at åbne valgmuligheder for  bortskaffelse  af affald  med lang levetid  og/eller 
høj aktivitet  fra konditioneringsfaser  indtil  pilotprojekt  for bortskaffelse­
sanlæg; fortsættelse af  allered  igangsatte  sikkerhedsundersøgelser. De 
tilsvarende  forslag  vil man fremlægge  sammen  med forslaget  for det nye 
1985-1989  F&U-program. 
- Senere  fremme  af en demonstration under hensyntagen  til de forbehold,  der 
er udtrykt  under pkt. III af en  eller flere forvaltningsstrukturer  for 
radioaktivt  affald,  herunder  bortskaffelse  i geologiske formationer. Den 
pågældende  struktur  kunne fordeles  over flere steder  eller institutioner, 
idet hvert berørt  sted skulle  præstere  specifikke  ydelser.  Et samarbejde 
der også udstrækkes  til tredjelande,  bør gøre det muligt at forøge  kvaliteten 
af demonstrationen og undgå  bekosteligt  dobbeltarbejde. 
- Kommissionen  opfordrer  medlemslandene  til fremover at  meddele  mulige  projekter 
vedrørende de ovennævnte  aktiviteter  og i særdeleshed undersøgelser og 
gennemførelser af forsøgs -  eller demonstrations - bortskaffelsesanlæg. 
- Da finansieringen  af ovenstående  aktioner  kan medføre fællesskabsintervention 
ud over de budgetmidler, som er  afsat  til F&U-programmerne,  skal Kommissionen 
fremsætte konkrete  forslag  for at imødekomme  eventuelle  ansøgninger om 
finansiering  i det omfang,  de tilsvarende  projekter  omfatter  interesser 
tilkendegivet  i flere medlemsstater. 
(*) Undersøgelse pa fællesskabsniveau afforanstaltniger, der kan  sikre 
langvarig  oplagring  eller slutdeponering  af radioaktivt  affald under 
optimale vilkår (handlingsplan  pkt. 2). Bemærkning: udtrykkene 
"slutdeponering"  og "bortskaffelse"  er synonyme. 

KOMMISSIONEN 
FOR 
DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Analyse af den nuværende  situation  og 
udsigterne  for forvaltningen  af 
radioaktivt  affald  i Fællesskabet 

INHOLDSFORTEGNELSE 
Kapitel  I 
Nuværende  situation  og perspektiver  med hensyn  til 
produktion  af radioaktivt  affald  i Fællesskabets 
med lemsstater. 
1.1. ProduktionskiIder  for  radioaktivt  affald  1 
1.2. Kategorier  af radioaktivt  affald  3 
1.3. Kerneenergiprogrammer 5 
1.4. Prognoser med hensyn  til produktion  af affald  i 
Fællesskabets medlemsstater 7 
Kapitel  II 
Den nuværende  situation  med hensyn  til forvaltning  af 
radioaktivt  affald  i Fællesskabets medlemsstater. 
11.1. Strukturer  for forvaltning  af radioaktivt  affald  15 
11.2. Regler  og strukturer  der i medlemsstaterne er  oprettet 
med henblik  på at gennemføre  forvaltningen  16 
11.3. Teknikker  og anlæg, der  anvendes  i øjeblikket med 
henblik på behandling  og konditionering  af affaldet  20 
11.4. Muligheder med  henblik  på oplagring  og bortskaffelse 
af affald  36 
Kapitel  III 
Perspektiver  med hensyn  til forvaltning  af radioaktivt 
affald i Fællesskabets medlemsstater. 
111.1. F&U-indsatsen  inden for Fællesskabet 41 
111.2. Perspektiver  og planer  med hensyn  til teknikker  og anlæg 
til behandling  og konditionering  43 
111.3. Perspektiver  og planer  med hensyn  til oplagring  og 
bortskaffelse  af affald  50 
Kapitel  IV 
Konklusioner  54 
Referencer  58 

KAPITEL I 
Nuværende  situation  og perspektiver  med hensyn  til produktion 
af radioaktivt affald  i Fællesskabets  medlemsstater. 
1.1 Produktionskilder  for radioaktivt affald 
Produktion  af affald er uundgåeligt  forbundet  med enhver  menneskelig 
aktivitet.  Især vil anvendelse  af radioaktive stoffer  af naturlig el­
ler kunstig oprindelse  give anledning  til produktion  af radioaktivt 
affald, som skal behandles,  klargøres og  bortskaffes  med henblik  på 
at sikre,  at disse stoffer forvaltes sikkert  for mennesket  og dets 
miljø, så længe  dette er nødvendigt. 
Anvendelsen  af sådanne  stoffer giver ligeledes  anledning  til produk­
tion af flydende  eller gasformige  udledninger,  som spredes  i vandene 
og i luften i overensstemmelse  med gældende  bestemmelser  vedrørende 
strålingsbeskyttelse og  under egnet  kontrol.  Sådanne  udledninger  med­
deles  til Kommissionen  for De europæiske Fællesskaber og er  genstand 
for regelmæssige  beretninger  fra Kommissionen;  de udgør  ikke radio­
aktivt affald  som sådant, og  falder uden for rammerne  af nærværende 
rapport. 
Inden for Det europæiske Fællesskab kan man  skelne  mellem  tre ar­
ter aktiviteter,  hvorved  der produceres  radioaktivt affald  (mili­
tær aktivitet falder  uden for rammerne  af denne rapport): 
- elproduktion  baseret  på kerneenergi, 
- forskningsaktiviteter, 
- industrielle  og medicinske  aktiviteter,  som anvender  radioaktive 
elementer. 
Produktionskilderne  kan således være kernekraftværker og de  forskellige 
anlæg inden for brændselskredsløbet, som er  forbundet  dermed,  labo­
ratorier  og forskningscentre, fabrikker,  værksteder og  hospitaler. 
Det relative  omfang af disse kilder varierer betragteligt  fra ét 
land til et andet inden for Fællesskabet;  alle lande anvender  re­
gelmæssigt  radioaktive  elementer  til forskningsformål,  til indu­
striformål og  til terapeutiske  formål, mens  visse lande  hidtil ik­
ke er engageret  i virkeliggørelsen af  kerneenergiprogrammer.  Så­
danne programmer  giver anledning  til produktion  af affald,  som in­
deholder  størstedelen af  radioaktiviteten. 
Aktiviteterne  forbundet  med kerneenergiprogrammer  medfører følgende 
affaldsproduktion: 
a) produktion  af affald med ringe aktivitet  under de successive 
stadier af brændselskredsløbet  inden atomreaktoren , nemlig  ud­
vinding og behandling  af uranmalm  indeholdende  radioaktive ele­
menter, der udstråler  alfapartikler  af naturlig oprindelse 
(såsom radium-226  for eksempel)  og til slut omdannelse  til uran-
hexafluorid,  uranberigning  og den  spaltelige isotop  uran-235 
samt fremstilling  af brændselselementer.  Dette såkaldte  tekno-

- 2 -
i 
logiske  affald  og procesaffald  (x) består af  materialer,  der er 
kontamineret  med uranisotoper. 
b) Produktion  af affald med ringe  eller middelhøj  radioaktivitet 
under drift af reaktorerne  på kernekraftværker og anlæg  til he­
le det brændselskredsløb , som er  forbundet  dermed.  For så  vidt 
angår reaktorerne  består  dette  affald for en  stor dels vedkom­
mende af  fordampningskoncentrater , af ionbytteharpikser , af fil­
terelementer  til vandkredsløbene og af  rensningselementer  til 
gasudslip,  af dekontamineringsopløsninger osv.  Dette affald  in­
deholder hovedsageligt aktiveringsprodukter  og spor af fissions-
produkter,  som på  grund af mangler  ved brændselselementernes  ind­
kapsling  kan være  til stede i reaktorernes  primære kølekredsløb. 
c) Produktion  af affald med ringe, middelhøj og hø.j  radioaktivitet 
i den del af brændselskredsløbet , som følger  efter atomreakto­
ren hovedsagelig  under oparbejdning  af forarmet  brændsel(xx) ; 
dette affald  omfatter  fissionsprodukterne , transuranelementer 
såsom americium, curium  og spor af plutonium  (disse  forskelli­
ge radioaktive  elementer produceres  i reaktoren;  de frigøres ved 
opløsningen af brændslet  under oparbejdsningsprocessen) . 
Det bør dog nævnes, at  oparbejdning  af forarmet  brændsel  ikke er 
yderligere  kilde til radioaktivitet;  radionukliderne  er således 
til stede i det  forarmede  brændsel  inden eventuel oparbejdning. 
De aktiviteter,  som ikke er forbundet  med gennemførelsen af  ker­
neenergiprogrammer  , er kilder,  hovedsageligt  til affald med ringe  
aktivitet . 
a) Inden  for forskning  er det  affald,  som stammer  fra forsknings­
centre, det mest forekommende,  og det  ligner det affald,  som 
produceres  i forbindelse  med kerneenergiprogrammerne. 
b) Med hensyn  til industri  og medicin  stammer  affaldet  fra pro­
duktion og anvendelse  af radioisotoper.  Man kunne f.eks.  næv­
ne de ikke-destruktive  afprøvninger, som gennemføres  inden for 
industrien  ved hjælp af gammastråle-  eller neutronkilder,  strå-
lesterilisering  af levnedsmidler,  af kirurgiske  og andre in­
strumenter,  kobaltterapi  i forbindelse  med kræftbekæmpelse osv. 
(x) Teknologisk  affald består  f.eks.  af beklædningsgenstande, 
som ikke kan genbruges, klude,  papir,  plastfolie  osv., mens 
procesaffald  består af  specifikke  materialer  til den anvendte 
proces. 
(xx) Sådanne  operationer  har til formål at  adskille  uforbrændt 
uran og plutonium fra "asken" fra nuklear  forbrænding.  Uran 
og plutonium,  som renses på den måde, kan  derfor  genanvendes. 

- 3 -
I.2 Kategorier  af radioaktivt  affald 
Radioaktivt  affald  består af en  stor mængde  materialer. Disse  ma­
terialer  kan indtage  forskellige  fysisk/kemiske tilstande,  de kan 
udsende  forskellige  strålingsarter(x) og  udvise en radioaktivitet, 
der strækker sig  over en stor skala. 
Det er klart, at en sådan  forskelligartethed,  som giver sig udslag 
i yderst  forskellige  potentielle  genemuligheder,  ligeledes  medfø­
rer forskellige  forvaltningsformer.  Man bør  derfor foretage  en klas­
sificering  af radioaktivt  affald  efter kategori.  Ingen  klassifice­
ring er hidtil  blevet accepteret  som international  eller fællesskabs-
standard, selv  om den  klassificering  af ikke behandlet  affald,  som 
er foreslået af  IAEA(xx),  danner  en slags reference  for de  mangfol­
dige laboratorier  og nukleare  anlæg(l). 
De fleste  eksisterende  klassificeringer  svarer  til operationelle 
krav; derfor  er anvendelsen  af visse blandt  dem begrænset  til be­
hov, som findes internt  i visse institutioner,  og andre er udar­
bejdet med henblik  på regional  og eventuelt national  brug. Nogle 
klassificeringer  anvendes  til teoretiske  formål, i særdeleshed  til 
globale og sikkerhedsmæssige undersøgelser. 
Disse muligheder  tillader  en pragmatisk  og god  forvaltning  af af­
faldet og en  beskyttelse  af mennesket  og dets miljø. De  vanskelig­
gør på den  anden side samlede  vurderinger,  i særdeleshed når de 
skal dække  flere lande, således som det er tilfældet for en  vurde­
ring omfattende  Det europæiske Fællesskab. 
Den klassificering,  der anvendes  i denne rapport,  og som der gøres 
rede for nedenfor,  er blevet valgt,  fordi den på fællesskabsplan 
gør det  muligt på bedste måde at fremlægge de  kvantitative  data ved­
rørende det  behandlede  og konditionerede radioaktive  affald,  som 
produceres  i medlemsstaterne  (og på Fællesskabets fælles  Forsk­
ningscenter).  Den byder ligeledes  på den  fordel,  at den  inddeler 
radioaktivt  affald  i kategorier,  der svarer  til de bortskaffel­
sesmetoder,  som i øjeblikket  anvendes  eller planlægges i  medlems­
staterne  (se kapitel  II og III). 
Man opererer  med fire store affaidskategorier: 
- affald med ringe  aktivitet 
- affald med middelhøj  aktivitet 
- alfa-affald 
- højaktivt  affald. 
Disse kategorier  samt indordningen  af en  "slags"  affald i en bestemt 
kategori  frem for en  anden udgør selvfølgelig  ikke nogen form for 
norm eller lovgivning.  I øvrigt kan  visse medlemsstaters  forvalt­
ningspraksis  være sådan, at  affaldsarter  eller kategorier  svarende 
til dem, der  opereres  med i nærværende  rapport,  meget vel ikke fin­
des på nationalt plan. 
(x) Det  drejer sig hovedsagelig  om alfa-,  beta- og gammastråling, 
(xx) Den internationale Atomenergiorganisation. 

- k -
a) Kategorien  "affald med ringe  aktivitet " omfatter  affald  (ho­
vedsagelig teknologisk) ,derindeholder  eller formodes  at inde­
holde beta-gamma-strålekilder og alfa-strålekilder , hovedsage­
lig af naturlig  oprindelse  og i ringe koncentration  (og der­
for ringe  aktivitet)  stammende  fra forskningscentre,  industriel 
og medicinsk  anvendelse  af radioaktive  elementer  samt forskelli­
ge anlæg i det  nukleare  brændselskredsløb . Koncentrationen  af 
andre alfa-strålekilder  (plutonium,  americium  osv.) i  denne ka­
tegori affald  er praktisk taget  nul og gøres  til genstand  for 
meget strenge  kontrolforanstaltninger (x). 
b) Kategorien  "affald  med middelhøj  aktivitet " omfatter procesaf­
fald, der i  hovedsagen  indeholder  beta-gamma-strålekilder i re­
lativ betydelig koncentration.  Affald i denne kategori  stammer 
for det meste fra kernekraftværker  (ionbytteharpiks , filter­
elementer, fordampningskoncentrat osv.). Koncentrationen  af 
alfa-strålekilder i  disse  affaldsstoffer  er den  samme som for 
affald med ringe  aktivitet(x) . 
c) Affald,  der hører ind  under kategorien  alfa-affald (x), omfatter 
teknologisk  affald og procesaffald fra kernefysiske laborato­
rier, hvor der udføres  forskning  med transuraner,  anlæg  til frem­
stilling  af brændselselementer af  blandede  uranplutoniumoxider , 
anlæg til oparbejdning  af forarmet  brændsel. En del af  dette af­
fald består af  affald med ringe  aktivitet,  der i hovedsagen  om­
fatter alfa-strålekilder. En  anden del omfatter  affald  med mid­
delhøj  aktivitet,  der indeholder  alfa-,  beta- og gamma-stråle­
kilder, der stammer  fra anlæg  til oparbejdning  af f.eks. brænd­
selselementer  s indkapsling  og lignende. 
d) Kategorien  af højaktivt  affald  omfatter  i denne rapport  kun 
glasindkapslet  affald  indeholdende  aske fra nuklear  forbræn­
ding (fusionsprodukter  og transplutonier , som er  alfa- og beta­
gamma-strålekilder). 
(x) I Forbundsrepublikken Tyskland omfattes  alfa-affald  af kate­
gorierne  af affald med ringe og middelhøj  aktivitet,  idet 
bortskaffelse  af affald af enhver  kategori vil  foregå i  dybt­
liggende geologiske formationer. 

- 5 -
1.3 Kerne  energiprogrammer 
Produktionen  af radioaktivt affald  forbundet  med kerneenergipro­
grammerne  er direkte proportional  med omfanget  af disse programmer. 
Derfor er det på  sin plads at skitsere  deres  udvikling  og vurdere 
perspektiverne. 
I flere  Fællesskabslande har man opført kernekraftværker fra  slut­
ningen af 50'erne- For Fællesskabets 10 nuværende  medlemsstater 
var den installerede  nukleare  effekt i I96O 6,^8 GWe og den  steg 
i 1970 til 7,5 GWe og beløb  sig i I98O  til ca. 28 GWe. 
Med hensyn  til fremtiden  gengives  prognoserne  fra I98O vedrørende 
udbygningen  af kerneenergiprogrammerne  frem  til år 2000 i tabel 
1.1, som for  hvert land og for  nogle nøgleår  angiver  den instal­
lerede, den forpligtede  og den  planlagte  nukleare  nettoeffekt  ved 
årets slutning(x). 
Begrænsningerne vedrørende  prognoserne  om kerneenergiprogrammerne 
kan direkte  overføres  til produktionen  af radioaktivt affald  i for­
bindelse  med disse programmer.  De vil blive  gentaget  i det følgen­
de stykke. 
(x) Denne  tabel gengiver  i hovedsagen  de værdier, som  findes i en 
rapport fra et ad hoc rådgivende  udvalg  til oparbejdning  af 
bestrålet  nukleart  brændsel (C0REC0M) (2). Dog er værdierne 
vedrørende de  franske,  nederlandske  og britiske  programmer  ble­
vet revideret  for at  tage hensyn  til: 
- nylige ændringer i  programmet  for opførelse af kernekraftværker 
i Frankrig, 
- den nuværende  nederlandske  politik  med hensyn  til kernekraft 
- kernekraftværker  arbejdende  med naturligt  uran (Magnox  reaktor), 
som allerede  er i  drift i Det  forenede  Kongerige,  for hvilke 
den installerede effekt ikke  er medtaget  i CORECOM-rapporten. 

- b -
TABEL I.I.: Det europæiske Fællesskabs  medlemsstaters  kerneenergi-
programmer 
Installeret  nettoeffekt  ved årets  udgang (GW s) 
a) - kraftværker i  drift, under 
lagt opførelse  eller plan-
b) - kun kraftværker i drift og under opførelse 
LANDE 
I98O 1985 I99O 1995 2000 
BELGIEN  (1) a) 1,65 5,5 5,5 5,5 5,5 
b) 1,65 5,5 5,5 5,5 5,5 
DANMARK  (2) a) 0 0 0 (1,30) (2,60) 
b) 0 0 0 0 0 
TYSKLAND a) 8,95 18,2 29,6 ko 53 
b) 8,95 18,2 29,6 29,6 29,6 
FRANKRIG a) 10 39 58 75 90 
b) 10 39 kk kk 39 
IRLAND (3) a) 0 0 0 0,6 2 
b) 0 0 0 0 0 
ITALIEN (k) a) 1, 2k 1, 2k 7,2 13,2 21 
b) l,2k 1,24b 3,2 3,2 3,1 
NEDERLANDE­ a) 0,51 0,51 0,51 0,51 0,51 
NE b) 0,51 0,51 0,51 0,51 0,51 
DET FORENE­ a) 6 10 11 15 20 
DE KONGERIGE b) 6 10 10 9 8 
(1) Der er  ikke truffet  nogen  beslutning  om udbygning  af kerneenergi­
programmer  udover  1985. 
(2) Det drejer sig om gennemsnitsværdier for en  prognosegaffel  med 
nul som nedre grænse. 
(3) Meget tilnærmelsesvis  vurdering. 
(k) Den installerede  nettoeffekt  på 21 GWe i år 2000 opnås ved hjælp 
af en ekstrapolering,  som hidtil  ikke er blevet  godkendt  af myn­
dighederne  . 
Obs . Luxembourg  har ikke planer  om at opføre kernekraftværker i  øje­
blikket;  for så  vidt angår Grækenland har  Kommissionen  ikke mod­
taget oplysninger  om et  eventuelt  kerneenergiprogram. 

- 7 -
1.4. Prognoser  med hensyn  til produktion  af affald i Fællesskabets  
medlemsstater 
Nedenstående  vurderinger  vedrører den årlige  produktion  af radio­
aktivt affald,  der behandles  og konditioneres  i forbindelse  med ker­
neenergiprogrammer  og de  forskellige  anlæg  inden for brændselskreds-
løbet samt produktion  af radioaktivt  affald  i forbindelse  med forsk­
ning, produktion  og anvendelse  af radioaktive  elementer inden  for 
industrien,  medicin osv..  De er  baseret  på oplysninger  af national 
oprindelse  indgivet  af medlemsstaternes  repræsentanter  til Det råd­
givende Udvalg  for forvaltning  af programmet  "forvaltning  og opbe­
varing af radioaktivt  affald",  tilknyttet  Kommissionen  for De  euro­
pæiske Fællesskaber. 
Disse vurderinger  rækker  over en periode  på 20 år  fra I98I  til 2000. 
De er mere pålidelige for den første tiårsperiode end for den  anden 
af følgende  grunde: 
- vurderinger omkring  kerneenergiprogrammer  indebærer  samme usikker­
hedsmomenter  som selve programmerne,  og disse indeholder store 
usikkerhedsmomenter  på længere  sigt. 
- under hensyntagen  til den teknologiske  udvikling  generelt  og F&U-
indsatsen  i visse medlemsstater vil  der i de  kommende  år kunne 
opnås processer  til behandling  og konditionering  af affald,  som 
gør det  muligt at opnå  bedre volumenreduktionsfaktorer. Ethvert 
fremskridt  på dette område  vil medføre affaldsmængder, der er  la­
vere end dem, der er  opgivet  i nedenstående  tabeller. 
- valget  af art og  omfang af behandling  og konditionering  af af­
fald afhænger i høj  grad af de  valgte bortskaffelsesløsninger, 
og må optimeres  under hensyntagen  til disse.  Eftersom nogle  med­
lemsstater  i øjeblikket  ikke har foretaget  et endeligt  valg, er 
der usikkerhed omkring  mængderne af  behandlet  og konditioneret 
affald. 
Endelig  skal det understreges,  at de  fremlagte overslag  ligeledes 
omfatter materialer,  som kun  formodes  at være  radioaktive.  Ved frem­
tidig indførelse af minimumsværdier ("de minimis"-værdier), som i 
øjeblikket  diskuteres  på internationalt  plan, vil  man gøre det 
muligt at definere  tærskler,  under hvilke  disse materialer ikke 
kræver særlige  forholdsregler.  Anvendelsen  af sådanne værdier  vil­
le medføre en  betydelig  nedsættelse af  volumen  af affald med ringe 
radioaktivitet,  som angivet  i nedenstående  tabel. 
°Med undtagelse  af lavaktivt  affald  fra udvinding  og behandling  af 
uran, malm og  fra nedlukning  af kernekraftværker og  andre nukleare 
anlæg. Hvad angår  affald  fra nedlukning  af kernekraftværker  skal 
det noteres,  at selv om nogle kraftværker  definitivt  tages ud af 
drift inden århundredets  slutning,  vil operationerne  til nedluk­
ning starte  efter et stykke tid,  og affald,  der stammer  herfra,  vil 
blive behandlet  og konditioneret  (i det  mindste  for størstedelens 
vedkommende)  efter år 2000. Overslag  vedrørende mængderne af  dette 
affald er under udarbejdelse  på fællesskabsplan  inden for rammer­
ne af EØF's  forsknings-  og udviklingsprogram "nedlukning  af kerne­
kraftværker" (EFT nr. L 83/19 af 3.4.1979). De  vil efter al sand­
synlighed  være tilgængelige ved  slutningen  af dette program  (1983)· 

- 8 -
Overslagene  for hver medlemsstat  er blevet  fordelt  over de fire 
affaidskategorier,  som er  omtalt i stykke  1.2 og fremlægges sammen­
lagt over et tidsrum  på fem år i  tabellerne  1.2, I.3* 1.4 og 1.5 
herefter  henholdsvis  for affald med, lav, middelhøj  aktivitet,  al­
fa og høj  aktivitet.  Desuden  er disse oplysninger blevet lagt  sam­
men kategori  for kategori  og fremlægges i  oversigten  1.1 for  Fæl­
lesskabet  som helhed. 
Oplysningerne  vedrørende  affald i forbindelse  med kerneenergiprogram­
mer vedrører den  installerede nettoeffekt  ved årets  slutning  og er 
beregnet  for idriftværende,  forpligtede  og planlagte  kraftværker, 
idet denne  effekt vises  under punkt a) i tabel  1.1. Man har dog i 
visse tilfælde  taget hensyn  til en vis tidsforskydning  for at mu­
liggøre  behandling  og konditionering  af affaldet. 
For så vidt angår  affald  fra kernefysiske forskningsaktiviteter  og 
industriel  og medicinsk  anvendelse  af radioaktive  elementer  bør 
det bemærkes, at  produktionen  af dette affald,  hvis mængde  allere­
de er inkluderet  i oplysningerne  i de foregående  tabeller,  er ble­
vet anslået som værende  konstant  i løbet af de  fire tidsrum  på fem 
år, som studeres  i denne rapport(x). Procentdelen  af affaldsmæng­
den, som stammer  fra sådanne  aktiviteter  i forhold  til de samlede 
producerede  affaldsmængder  vil uden tvivl gå ned med  tiden,  for­
di deres forøgelsestakt  vil være lavere end for  andre former  for 
affald (se tabel side  1^). Dog udgør  disse mængder  affald i øje­
blikket en betydelig andel  af den  samlede  affaldsproduktion  i 
hver fællesskabsstat.  Dette gælder især for  medlemsstater,  som i 
øjeblikket  ikke har eller kun har en  ringe installeret  nuklear 
effekt som f.eks. Danmark,  Italien  og Nederlandene.  Ved slutningen 
af århundredet  vil den reelle mængde af sådanne  former  for affald 
kun udgøre en  ringe procentandel  af de  samlede  affaldsmængder, som 
produceres  i Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig  og Det  forene­
de Kongerige  især. 
En analyse  af de foregående  tabeller  og diagrammer  viser,at: 
a) Størstedelen af  affaldet  består af  affald,  der falder ind i 
kategorien  affald  med lav  radioaktivitet  (mere end 77% af den 
samlede mængde  affald,  der behandles  og konditioneres efter 
at være produceret  indtil  udgangen  af århundredet). 
b) Affald  med middelhøj  aktivitet  og affald,  der falder ind under 
kategorien  alfa, repræsenterer  henholdsvis  ca. 17% og 5% af 
den samlede  mængde. 
c) Omfanget  af behandlet  og konditioneret  højaktivt  affald,  der 
produceres  indtil  år  2000, repræsenterer  under  0,3% af den sam­
lede mængde  affald,  der produceres  i Fællesskabet. 
(x) Sandsynligvis vil  produktionen  af disse former  for affald stige 
i løbet af de  fire perioder;  det er dog  meget vanskeligt  at fo­
retage pålidelige  overslag.  Desuden  kan man  ligeledes  på dette 
område vente bedre  volumenreduktionsfaktorer. 

Tabel 1.2.:  Produktion  af lavaktivt affald  af enhver  oprindelse,  der behandles  og kondi­
tioneres i forskellige  medlemsstater  i Fællesskabet (idriftværende,  bevilgede 
og planlagte  kraftværker  - hypotese  a) fra tabel  1.1.) 
Lande Mængder  affald  sammenlagt  pr. tidsrum af 
5 år (mJ) Bemærkninger Lande 
1981-1985 1986-1990 1991-1995 1996-2000 I alt 
Belgien 7 000 11 000 13 000* 12 000* 43 000 Disse mængder  omfatter  ligeledes  affald  fra 
brændsel  oparbejdet  i udlandet. 
Danmark 100 100 100 700 1 000 
I 
Tyskland 31 000 kl 000 57 000* 64 000* 193 000 ^Disse mængder  omfatter  en del alfaaffald. 
Disse mængder  omfatter  ligeledes  affald  fra 
brændsel  oparbejdet  i udlandet 
Frankri g 101 000 118 000 129 000 i4o 000 488 000 
Italien 5 000 5 000 12 000 18 000 40 000 
Nederlandene 4 500 4 500 4 500 4 500 18 000 
Det forenede 
Kongerige 120 000 120 000 120 000 120 000 480 000 
Total 268 600 299 600 335 600 359 200 1 263 000 
OBS Kommissionen  har ikke i tide modtaget  oplysninger  om affald  produceret  i Grækenland,  Irland og Luxembourg 

Tabel I. 3  = Mængder  middelaktivt behandlet  og konditioneret  affald,  der produceres  i for­
skellige  medlemsstater  i Fællesskabet (idriftværende,  bevilgede  og planlagte 
kraftværker -  hypotese  a) fra  tabel I.1.) 
Lnnde Mængder  affald  sammenlagt  pr. tidsrum  af 
5 år (m>) 
1981-1985 1986-1990 1991-1995 1996-2000 I alt Bemærkninger 
Belgien 800" 100 900 "Affald udelukkende  fra brændsel  oparbejdet  i 
udlandet.  I overensstemmelse  med sædvanlig  bel­
gisk forvaltningspraksis  opfattes  affald i den­
ne kategori  som affald med lav  aktivitet. 
Danmark 200 200 "De reelle mængder er  under 1 m^/ar og  medta­
ges ikke  i denne  tabel. 
Tyskland 600 1 000 16 000 25 000 42 600 Mængderne  omfatter  en del  alfaaltald. 
"Disse mængder  omfatter  ligeledes  affald  fra 
brændsel  oparbejdet  i udlandet. 
Frankrig 31 000 45 000 51 000 58 000 185 000 
Italien 1 500 1 500 7 000 13 000 23 000 
Nederlandene 250 250 250 250 1 000 
Det forenede 
Kongerige 10 000 10 000' 11 000 12 000 43 000 CDisse mængder  tager  ligeledes  hensyn  til ikke-
behandlet  og -konditioneret  affald.  Disse ta­
ges med i en mængde, der  svarer  til behandlet 
affald. 
Total 43 350 57 750 86 050 108 550 295 700 
OBS Kommissionen har  ikke i tide modtaget  oplysninger om affald  produceret i Grækenland,  Irland og Luxembourg. 

Tabel 1.4: Mængder- af behandlet  og konditioneret  alfaaffald  produceret  i forskellige  medlems­
stater i Fællesskabet (idriftværende,  bevilgede  og planlagte  kraftværker  - hypo­
tese a) fra tabel I.l) 
Lande Mængder  affald  sammenlagt  pr. tidsrum af 5 år (m3) Bemærkninger Lande 
1981-1985 1986-1990 1991-1995 1996-2000  I alt Bemærkninger 
Belgien 2 300* 450 l 350* 700+ 4 800 Lagre af affald, der er produceret  tidligere, 
og som vil blive konditioneret  i løbet af sam­
me periode. 
Disse mængder  omfatter  ligeledes  affald fra 
brændsel,  der oparbejdes  i udlandet. 
Danmark - - - - -
Tyskland - - - - -Mængderne vedrørende  alfaaffald  tages med 
som affald  under  kategorierne  lav og middel­
høj radioaktivitet 
Frankrig 7 000* 10 ooo* 13 ooo* 15 500* 45 500 Disse mængder  omfatter  ligeledes  affald  pro­
duceret  tidligere  end den medtagne  periode, 
men behandlet  og konditioneret  i denne periode 
Italien 600 850 850K 200K 2 500 Disse mængder  omfatter  ligeledes  affald fra 
brændsel,  der oparbejdes  i udlandet. 
Nederlandene - - 50* 50* 100 Affald fra brændsel, der  oparbejdes  i ud­
landet . 
Det forenede 
Kongerige 5 500* 5 500* 7 500* 7 500* 26 000 Disse mængder  tager ligeledes  hensyn  til ikke-
behandlet  og -konditioneret  affald.  Disse ta­
ges med i en  mængde, der  svarer  til behandlet 
affald. 
Total 15 400 16 800 22 750 23 950 78 900 
OBS Kommissionen  har ikke i tide modtaget  oplysninger  om affald produceret  i Grækenland,  Irland og Luxembourg.. 

Tabel 1.5: Mængder af behandlet  og konditionere 
medlemsstater  i Fællesskabet  (idrift 
hypotese  a) fra tabel I.l) t højaktivt  affald  produceret  i forskellige 
værende,  bevilgede  og planlagte  kraftværker  -
Lande Mængder  affald  sammenlagt  pr. tidsrum  af 
5 år (m3) Bemærkninger 
1981-1985 1986-1990 1991-1995 1996-2000 I alt Bemærkninger 
Belgien - - 70* 75* 145 Disse mængder  omfatter  ligeledes  affald  fra 
brændsel,  der oparbejdes  i udlandet. 
Danmark - - - - -
Tyskland - - 250* 375* 625 KDisse mængder  omfatter  ligeledes  affald  fra 
brændsel,  der oparbejdes  i udlandet 
Frankrig 190 580 850 1 23O 2 850 Affald udelukkende  fra oparbejdning  af na­
tionalt  brændsel. 
Italien - - 125K 135* 260 KDisse mængder  omfatter  ligeledes  affald  fra 
brændsel,  der oparbejdes  i udlandet. 
Nederlandene - - 5* 15* 20 KAffald fra brændsel,  der oparbejdes  i ud­
landet . 
Det forenede 
Kongerige - - 400 400 800 Affald udelukkende  fra oparbejdning  af na­
tionalt  brændsel. 
Total 190 580 1 700 2 23O 4 700 
OBS K-ommi.  s s i. onen L Vi air ± kVc e i "tide mo c taget oply sninger  om affald  produceret  i Grækenland,  Irland  og Luxembourg 

- 13 -
affald med lav  radioaktivitet 
affald med middelhøj  radioaktivitet 
alfaaffald 
affald med høj  radioaktivitet 350000-
300OOQ 
2500OQ 
1000OO 
5000Q 
1981-1985 1986-1990 1991-1995 1996-2000 
Fig. I.I.: Produktion  af radioaktivt  affald  af enhver  op­
rindelse  inden for Fællesskabet (sammenlagt 
over 5 års  perioder). n,3 

- 14 -
Lande Procentdel  affald  fra aktiviteter  i for­
bindelse  med forskning  og anvendelse  af 
radioaktive  elementer  i forhold  til den 
samlede  affaldsproduktxon 
1981-1985 1995-2000 
Belgien 30 20 
Danmark 100 40 
Frankrig 20 6 
Tyskland 30 10 
Italien 50 12 
Nederlandene ko 20 
[Det forenede 15 10 
Kongerige 
d) Forøgelsen af  produktionen  af lav- og middelaktivt  affald  er 
stort set lineær i løbet af den  studerede  periode.  Det skal 
anføres,  at forøgelsestakten er  lavere end forøgelsestakten for 
installeret  nuklear effekt.  Dette skyldes hovedsageligt  den tid­
ligere fremsatte  hypotese  om, at nye  forarbejdnings-  og behand­
lingsteknikker,  der muliggør  bedre volumenreduktionsfaktorer, vil 
blive anvendt  i de kommende  år. 
e) Den ulineære forøgelsestakt, der  vises for volumen  af alfa­
affald,  finder sin  forklaring i,  at en stor del af  dette affald 
består af  affald fra oparbejdningsanlæg for udbrændt brændsel. 
Sådant brændsel  vil blive oparbejdet  i stadig stigende  mængder 
fra slutningen  af 80'érne. 
Endelig skal  det bemærkes, at mængden af  affald som angivet  i fore­
gående  tabeller,  omfatter dels selve  volumenet  af de  radioaktive  ma­
terialer,  som udgør  affaldet,  og dels volumenet  af forskellige  ikke 
radioaktive  stoffer  (cement,  asfalt,  polymerer,  glas osv.),  som er 
nødvendige  til forarbejdning  af affaldet.  Sidstnævnte  volumen  repræ­
senterer  en betydelig andel  af det  "endelige"  volumen  af det  kondi­
tionerede  affald.  Desuden  tager talværdierne i  tabellerne  ligele­
des hensyn  til volumenet  af beholdere  (metaltønder,  betonbeholdere 
osv.), hvori  det konditionerede  affald  anbringes(x).  Med hensyn  til 
højaktivt  affald  indkapslet  i glas er volumenet  af en sådan  behol­
der en faktor 1,25-1,3  større end  volumenet  af den  glasblok,  som in­
deholder  det egentlige  affald. 
(x) Værdierne vedrørende  Forbundsrepublikken Tyskland tager ikke 
hensyn  til volumenet  af betonbeholdere. 

r 
- 15 -
KAPITEL II 
Den nuværende  situation  med hensyn  til forvaltning  af radio­
aktivt affald  i Fællesskabets  medlemsstater. 
II.1. Strukturer  for forvaltning  af radioaktivt  affald 
Forvaltningen  af affaldet  har som væsentligste formål at  sikre og 
beskytte  nuværende og  fremtidige generationer  og deres miljø, så­
længe de  radioaktive  stoffer,  som det  indeholder, ikke  ved radioak­
tiv henfald  er nået ned på  uskadelige niveauer. 
Til dette formål  skal en sådan  forvaltning specielt  være i  overens­
stemmelse  med de  generelle principper  for strålingsbeskyttelse. 
Forvaltningen omfatter indsamling, sortering, behandling, forarbejd­
ning, transport, oplagring  og bortskaffelse  af affaldet.  Disse  for­
skellige  aktiviteter  er indbyrdes  nært forbundet  på grund af forskel­
lige gensidige  påvirkninger. Med  henblik  på at  forenkle  kan man dog 
skelne mellem  to hovedaktivitetsgrupper(x): 
a) aktiviteter,  der har  forbindelse  med behandling  og konditionering 
som er  industrielle  omdannelsesoperationer,  der har  til formål 
at bringe affaldet  i en form, der egner sig med henblik  på hånd­
tering,  oplagring  og bortskaffelse. 
b) de aktiviteter  der har  forbindelse  med bortskaffelse,  som enten 
kan ske i  jorden  (nedgravning  i ringe dybder,  udtømning i  geo­
logiske  formationer  i kontinentalsoklen)  eller i havet (dumpning 
i verdenshavene,  nedgravning  under havbunden). 
Forvaltningen omfatter ligeledes valg  af teknikker  og udformningen 
af de pågældende anlæg; de  tekniske, sociale  og økonomiske  fakto­
rer spiller  en betydelig  rolle. 
Endelig skal forvaltningen  ske inden for rammerne  af regler,  der 
muliggør en  passende  gennemførelse og  kontrol. 
Strukturerne  for forvaltning  af radioaktivt  affald,  som er  ved­
taget eller under  udvikling  i medlemsstaterne  i Fællesskabet, er 
forsøgt  tilpasset  de forskellige  betragtninger;  de berører  forskel­
lige offentlige  og private,  industrielle  og administrative  insti­
tutioner. 
(x) Operationerne  til transport  udgør en særlig  form for transport 
af nukleare  stoffer  generelt  og falder ikke  specifikt  ind un­
der forvaltningen  af radioaktivt  affald. 

- 16 -
II.2. Regler  og strukturer  der i medlemsstaterne  er oprettet  med  
henblik på at gennemføre  forvaltningen (x) 
I de fleste  medlemsstater  sikres aktiviteterne  i forbindelse  med 
forvaltning  af affald af første  gruppe,  det vil sige  behandling  og 
forarbejdning direkte  hos affaldsproducenterne selv  på produktions­
stedet (indehavere  af industrianlæg  inden for kernebrændselskreds-
løbet, kerneforskningscentre  osv.)  med undtagelse  dog af  affald,  der 
stammer  fra medicinsk  og industriel  anvendelse  af radioaktive  elemen­
ter, hvis behandling  og forarbejdning  i visse tilfælde  er centralise­
ret . Ansvaret  for sådanne  aktiviteter,  der er  forbundet  med bortskaf­
felse (aktiviteter  af anden gruppe),  påvirker  derimod  nationale in­
stitutioner  eller direkte  de nationale  myndigheder. 
Dette er en  generel struktur  for forvaltning  af radioaktivt  af­
fald, som kan  variere fra land  til land, og det er  hensigtsmæssigt 
kort at skitsere strukturen  for de vigtigste administrative  prin­
cipper for denne forvaltning  i de forskellige  medlemsstater,  såle­
des som de  eksisterer  i øjeblikket. 
I Belgien  er oplagring, udledning  og bortskaffelse  af radioaktivt 
affald underkastet  bestemmelserne  i Arrêté  Royal af februar  1963 
om beskyttelse  af befolkningen  og arbejdstagerne  mod risiko for 
ioniserende  stråling.  I dette Arrêté  fastsættes  bl.a. et skema for 
tilsyn og autorisation  til forskellige  nukleare operationer  herun­
der dem, der  omfatter  radioaktivt  affald.  En "Organisme  National 
pour les Déchets  Radioactifs  et les matières  Fissiles  ONDRAF/NIRAS" 
er blevet oprettet  ved lov af  august I98O og  bekræftet  ved Arrêté 
Royal af marts I98I, som giver vedtægten for  denne institution. 
Denne institutions  beføjelser vedrører  transport  (tilrettelæggelse, 
koordinering  og registrering)  af radioaktivt  affald,  mellemlagring 
(ansvar)  uden for produktionsanlæggene  af affald,  som er  behandlet 
og konditioneret,  og enhver  bortskaffelsesoperation  i forbindelse 
med dette affald  med eller uden forudgående  mellemlagring,  som 
den har ansvar  for. Med hensyn  til konditionering  af affald har 
institutionen  en komplementær  rolle i forhold  til indehaverne  af 
de større anlæg  inden for brændselskredsløbet . Desuden  er institu­
tionen ansvarlig  for fastlæggelse  af kvalitetskriterier  for kon­
ditioneret  affald,  for godkendelse  af konditioneringsmetoder  og 
for kontrol  af kvaliteten  af det  konditionerede  affald. 
Efter aftale  med sundhedsstyrelsen  i Danmark  er forsøgsanlægget 
Risø den eneste danske  institution,  som sikrer  operationer  på om­
rådet forvaltning  af affald for brugere  af radioaktive stoffer 
(hospitaler,  industrien osv.). Forvaltningen  af dette affald  og 
af affald,  der produceres  af forsøgsanlægget Risø,  sker i overens­
stemmelse  med de  principper,  der er  fastlagt  i de danske  love om 
(x) Alle de lande, der har en  nuklear  aktivitet,  garanterer,  at 
strålingspåvirkningen  i forbindelse  med sådanne  aktiviteter, 
og dermed  med forvaltningen  af radioaktivt  affald,  forbliver 
inden for fastsatte  grænser.  De bestemmelser,  der er  fastsat 
på fællesskabsplan  og på  nationalt plan  på dette område,  fal­
der uden for den specifikke  ramme af  denne rapport. 

- 17 -
atomkraft  (x) . Systemet  overvåges af den  danske myndighed,  der har ansvar 
for lovgivningen  om atomkraft.  Hidtil er ingen beslutning  truffet 
om bortskaffelse  af affald,  der er  oplagret  ved Risø. 
Selv om der i øjeblikket  ikke er nogen kernekraftværker i  drift 
i Danmark,  studeres  aspekterne  omkring  forvaltning  af højaktivt 
affald i øjeblikket af miljøstyrelsen. Formålet med  disse under­
søgelser er at  vurdere  de undersøgelser, der er udført af  el-sel­
skaberne  vedrørende gennemførligheden af  bortskaffelse  af højak­
tivt affald  i salthorste. 
I Forbundsrepublikken  Tyskland  har regeringen  med henblik  på at 
"slutte"  kernebrændselskredsløbet, iværksat en  integreret  løsning 
med henblik  på "back end" af brændselskredsløbet(xx).  Dette system 
omfatter  alle aktiviteter  og anlæg i  slutfasen  af brændselskreds­
løbet, dvs. forvaltning  af det  udarmerede  brændsel og  radioaktivt 
affald. Den fjerde ændring af 1976  til den tyske atomlov(xxx)  fast­
lægger og  fordeler  ansvaret  mellem  regeringen  og den pågældende  in­
dustri.  Forbundsregeringen  er ansvarlig  for indeslutning  og bort­
skaffelse  af affaldet.  Denne opgave er blevet betroet  en forbunds­
institution  "Physikalisch-Technische  Bundesanstalt"  (PTB),  som skal 
udvikle,  opføre og  drive anlæg  til indeslutning  og bortskaffelse  af 
affald. Derimod  er industrien ansvarlig  for udvikling,  opførelse og 
drift af andre anlæg  til selve slutfasen  af brændselskredsløbet  her­
under sådanne, der har  forbindelse  med behandling  og konditionering 
af affaldet.  Denne  industri  omfatter  alle el-selskaber,  der driver 
kernekraftværker,  idet disse  har dannet et "tysk selskab  til opar­
bejdning  af kernebrændsel"(xxxx) med  henblik  på at udføre de op­
gaver, der er pålagt dem ved  lov. 
Det radioaktive  affald  fra anvendelse  af radioisotoper  til medi­
cinske formål,  inden for industrien  og til forskningens  skal i hen­
hold til loven  indleveres  til centrale  oplagringsanlæg, der opfø­
res af delstaterne(xxxxx). Bortskaffelse  af dette affald  hører  li­
geledes  under forbundsorganisationens  PTB's ansvar. 
Arbejdet  vedrørende  forvaltning  af radioaktivt  affald har i 
Frankrig  været i  gang i 30 år og udføres af  forskere  under'Com-
missariat  å l'Energie  Atomique  (CEA),  som efterhånden er  blevet 
konfronteret  med alle aspekter  omkring  forvaltningen  af affaldet 
og herunder  bortskaffelsen, siden  der i 1969  blev oprettet  et 
Centre de stockage  de la Manche for affald med ringe  eller mid­
delhøj  radioaktivitet.  Dette center  har i 10 år været  drevet af 
et privat firma  for CEA* s  regning. 
I den seneste  tid har udbygningen  af det  franske  program  for kerne­
kraftværker  ansporet  de offentlige  myndigheder  til at intensivere 
indsatsen  med hensyn  til bortskaffelse  af affald og give dette  en 
industriel  dimension. 
(x) Lov om nukleare  anlæg (atomanlæg) nr. 170 af l6. maj 1962 
og dele af lov om sikkerhedsmæssige og miljømæssige  forhold 
ved atomanlæg m.v. nr. 244 af 12. maj 1976. 
(xx) "Integriertes  Entsorgungskonzept". 
(xxx) "Deutsches  Atom-Gesetz". 
(xxxx) "Deutsches  Gesellschaft  fur Wiederaufarbeitung  von Kern-
stoffen mbH" (DWK). 
(xxxxx) "Landessammelstellen". 

- 18 -
Med henblik  herpå har man den 7-  november  1979 oprettet  en central 
institution  Agence  National  pour la gestion  des Déchets  Radioac-
tifs (ANDRA). 
I henhold  til lovmæssige og  administrative  bestemmelser  har Andra 
til opgave: 
- at sikre forvaltningen  af bortskaffelsescentrene  enten  direkte 
eller ved mellemkomst  af tredje parter,  som optræder på  dets vegne. 
- at projektere, placere  og opføre nye  bortskaffelsescentre  samt 
foretage  alle nødvendige undersøgelser med  henblik  herpå,  navnlig 
for så vidt angår prognoser  med hensyn  til produktion  af affald. 
- i samråd med  producenterne  af affaldet  at anbefale  specifikatio­
ner med henblik  på konditionering  af radioaktivt  affald  inden 
dette viderebefordres  til bortskaffelsescentrene. 
- at bidrage  til forskning,  undersøgelse og  arbejde  vedrørende  pro­
cesserne  til langsigtet forvaltning  af radioaktivt  affald samt 
deres tilblivelse. 
CEA er den  institution,  som udfører  grundforskning  og færdigudvik­
ler processerne  til konditionering  af affaldet.  Indehavere  af an­
læg, der producerer  radioaktivt  affald,  er ansvarlige  for konditio­
nering af affaldet  i overensstemmelse  med de  specifikationer,  der 
er fastlagt  af ANDRA, således at  affaldet  kan modtages  på et  bort­
skaf f el s es cent er . 
I Italien er indehavere  af nukleare  anlæg og  brugere  af radioaktive 
elementer  (herunder  hospitalerne) ansvarlige  for behandling  og kon­
ditionering  af affaldet  samt for mellemoplagring  af konditioneret 
affald (på produktionsstedet  eller på ad  hoc-steder).  Dette gælder 
for de forskellige  kategorier  affald,  herunder  kategorien  af affald 
med høj  radioaktivitet. 
Det er fastsat,  at den  italienske stat skal  være ansvarlig  for bort­
skaffelse  af konditioneret  affald  af enhver  kategori. Bortskaffelsen 
sker efter  forudgående  tilladelse  fra ministeriet  for industri,  han­
del og håndværk. 
Firmaet NUCLECO er  blevet oprettet  med henblik  på forvaltning  af 
affald med ringe og middelhøj  radioaktivitet(x).  Deltagere  i det 
er AGIP Nucleare  og det  nationale  udvalg  for forskning  og udvikling 
med hensyn  til atomenergi  og alternative  energiformer  (ENEA).  Sidst­
nævnte har følgende  opgaver: 
- gennemføre og  fremme også ved hjælp af et  passende  internationalt 
samarbejde  undersøgelser og  F&U-arbejder  på området  forvaltning 
af affald  (udarbejdelse  af processer  med henblik  på behandling  og 
konditionoring,  undersøgelse og afprøvning af  teknikker  til bort-
(*) Dette selskab  er blevet dannet  i I98I af AGIP Nucleare  og ENEA. 
Dets aktiviteter  omfatter: 
- indsamling, transport, oplagring  og konditionering  af affald 
med ringe og middelhøj  radioaktivitet 
- dekontaminering  af anlæg og værksteder 
- nedlukning  af nukleare  anlæg 
- udformning,  konstruktion, levering  og drift af anlæg  til be­
handling  og konditionering  af affald med ringe og middelhøj 
radioaktivitet. 

- 19 -
skaffelse  i geologiske formationer,  undersøgelser med  henblik  på 
at finde  frem  til de geologiske formationer,  der er  bedst egnet 
med henblik  på bortskaffelse) 
- sikre adgang  til et offentligt  ejet sted,  der egner sig til bort­
skaffelse  af affald med høj  radioaktivitet  eller/og  alfa-affald 
i geologiske formationer 
- som en  teknisk  institution  under  staten bidrage  til fastlæggelse 
af kriterier  og praksis  med henblik  på forvaltning  af enhver ka­
tegori affald  samt i særdeleshed  bidrag  til fastlæggelse af  karak­
teristika  for konditioneret  affald. 
Derudover  har ENEA som  producent  af affald på sine egne anlæg sam­
me ansvar  som enhver  anden indehaver  af nukleare  anlæg. 
I henhold  til loven om nuklear energi  i Nederlandene  er energiforsk­
ningscentret  i Nederlandene(ECN(x))  den centrale tjeneste  med hen­
blik på indsamling  af radioaktivt  affald.  Centret  behandler  og klar­
gør ligeledes  affald med henblik  på mellemlagring  og bortskaffelse. 
Miljødepartementerne er i Det  forenede  Kongerige  ansvarlige  for en 
politik med hensyn  til forvaltning  af radioaktivt  affald.  Dette om­
fatter fastlæggelse af en  global langsigtet  strategi.  De institu­
tioner, som er  ansvarlige  for lovgivningen  med hensyn  til forvalt­
ning af radioaktivt  affald,  er miljødepartementet,  landbrugsministe­
riet, fiskeri-  og fødevareministeriet,  inspektoratet  for nukleare 
anlæg og  transportdepartementet. 
Producenter  af affald er ansvarlige  for behandling, konditionering, 
oplagring,  transport  og bortskaffelse  af affaldet.  I juli 1982 dan­
nede el-producenterne  (CEGB  og SSEB), BNFL og UKAEA en ny  insti­
tution, NIREX,  med henblik  på at  koordinere  behovene  fra den  nukleare 
industri  med hensyn  til bortskaffelse,med henblik  på oprettelse  af 
nødvendige anlæg  til bortskaffelsen  og med  henblik  på overtagelse 
af UKEAEA's  ansvar med hensyn  til dumpning  af affald i havet(xx). 
(*) Energionderzoek  Centrum  Nederland 
(M) CEGB: Central  Electricity  Generating  Board; 
SSEB: South of Scotland  Electricity  Board; 
BNFL: British  Nuclear Fuel Limited; 
UKAEA: United Kingdom  Atomic  Energy  Authority; 
NIREX: Nuclear Industry Radioactive  Waste  Executive. 

- 20 -
II.3- Teknikker  og anlæg, der  anvendes  i øjeblikket med  henblik  på  
behandling  og konditionering  af affaldet 
Som allerede  nævnt er  behandling  og konditionering  komplementære 
operationer,  der har  til formål at  bringe  affaldet  i en form, der 
er egnet  til håndtering,  lagring  og sikker  bortskaffelse.  I overens­
stemmelse  med ALARA-princippet(K)  vælges de  anvendte  teknikker  og 
processer  således, at  arbejdstagere ikke  udsættes for  betydende  strå-
ledoser  . 
Alt efter  arten og niveauet  af aktiviteten  af de  radioaktive  mate­
rialer, der er  tilstede,  kan behandlingen  ske efter et tidsrum  med 
oplagring  i nogle måneder  eller nogle år, således at  radioaktivite­
ten aftager,  og det rå  affald "nedkøles". 
Ved behandlingen forberedes  affaldet,  således som  dette er beskaf­
fent ved produktionskilden  med henblik  på dets konditionering  un­
der anvendelse  af mekaniske,  fysiske  og/eller  kemiske  processer,  som 
har til hovedformål at nedsætte  volumenet  af det rå  affald og at 
ændre dets sammensætning(KK). 
Som eksempler  kan nævnes  nogle processer: 
til fast affald:  - opskæring,  opklipning,  knusning 
- kompaktering 
- forbrænding,  forkulning 
for flydende  affald:  - fordampning 
- uopløseliggørelse 
- nedfældning,  neutralisering  og filtrering 
- osv . 
Nogle af disse processer  har været  anvendt  med held i 20 - ^0 år på 
affald med ringe  radioaktivitet. 
Konditioneringen  består  i, at det  forbehandlede  affald  bringes  i 
former, der gør det  muligt at nedsætte  risikoen  for spredning  af 
de indeholdte  radioaktive  elementer  under håndterings- og  trans­
portoperationerne  eller i tilfælde af påvirkning  fra ydre  fakto­
rer (hovedsagelig  vand)  efter bortskaffelsen.  Til dette  formål 
indkapsles  det forbehandlede  affald  for det  meste i et materiale, 
som når det  bliver  fast, danner  blokke  eller  strukturer,  som med 
eller uden hjælp at  ydre metalbeholdere udviser  de krævede  sikker-
hedskarakteristika  (god mekanisk  modstandsevne  over for stød,  mod­
standsevne over  for brand, ringe udludningsgrad osv.). 
Valget af indkapslingsmaterialet  sker på baggrund  af en gennemgang 
af mange  faktorer,  hvoriblandt  de vigtigste  er: affaldets  art, ar­
ten og niveauet  af indeholdt  radioaktivitet,  omkostninger,  sikker­
hed i forbindelse  med den opnåede  emballage. 
(x) ALARA = As Low As  Reasonably Achievable. 
UK) Størstedelen af det  gasformige  affald  udledes  i øjeblikket 
(se stk.  I.l). På lang sigt kunne sådanne  udledninger  blive 
uacceptable. Derfor  søger man ved hjælp af igangværende F&U-
arbejde at udvikle  passende  behandlingsprocesser,  og man sø­
ger at opnå  immobilisering  i faste matricer. 

- 21 -
Den nuværende  situation  inden for Fællesskabet ser således ud: 
cement har været  anvendt  siden 1950 og  anvendes  stadig generelt, 
hovedsagelig  til affald med ringe  radioaktivitet; 
asfalt blev først indført  omkring  I96O-I965  og tillader  indkapsling 
af højere  aktiviteter  pr. volumenenhed  end cement.  Anvendelsen  er 
begrænset  til nogle medlemsstater; 
polymerer  er først for  nylig taget i brug. De anvendes  hovedsagelig 
til konditionering  af affald  fra kernekraftværker; 
glas har været undersøgt i ca. 25 år med  henblik  på konditionering 
af affald med høj  radioaktivitet  og lang halveringstid  fra oparbejd­
ning af bestrålet brændsel og har i dag nået det  industrielle  og 
kommercielle  niveau i den  udformning,  som for  nylig kom frem på det 
franske marked. 
En beskrivelse  af de  forskellige  anvendte  teknikker  ligger  uden for 
dette dokuments  muligheder.  Nylig udkomne  rapporter  (3)1 (5) 
beskriver dels situationen  i fællesskabslandene og  dels alle tek­
niske detaljer(x). 
I tabel  II. 1 findes dog en  oversigt  for hvert land  over de forskel­
lige behandlingsteknikker  for fast affald og de anvendte  ind-
kapslingsmaterialer.  Det skal bemærkes, at  fordampning  og filtre­
ring anvendes  i vid udstrækning i  alle medlemsstater  ved behand­
ling af flydende  affald. 
Selvfølgelig gør de  tidligere  beskrevne  behandlings-  og kondirio-
neringsteknikker fremskridt,  og forbedringer  undersøges  (beton og 
forbedret  asfalt,  termohærdende  harpikser, glaskeramik osv.). Dis­
se arbejder  og perspektiver  indgår i  forskningen  og udviklingen  på 
linje med afpudsningen  af nye  teknikker  og behandles  i kapitel  III. 
De vigtigste  anlæg, som i øjeblikket er i  drift i de forskellige 
fællesskabslande med  henblik  på behandling  og konditionering  af 
fast affald,  er anført i  tabel II.2,  mens tabel III.3 giver  en over­
sigt over anlæg  til behandling  og konditionering  af flydende  af­
fald. 
Det skal  bemærkes, at  affald  efter behandling  og konditionering 
indkapsles  i beholdere,  der er særligt  konstrueret  med henblik 
på bortskaffelse.  I særdeleshed  svarer disse  beholdere  til speci­
fikationer,  som er  udarbejdet  af nationale  institutioner,  der er 
ansvarlige  for forvaltning  af radioaktivt  affald  (jf. stk.III.2). 
(x) Disse rapporter  er resultatet  af undersøgelser, der er  gen­
nemført  inden for rammerne  af Fællesskabets første  F&U-program 
'. (1975-1979)  med henblik  på forvaltning  og opbevaring  af radio­
aktivt af fald (jf. stk.  III.l). 

Tabel II.1:  Vigtigste teknikker  til behandling  af fast affald og indkapslingsmatricer,  der anvendes 
i Fællesskabets  medlemsstater. 
Land Behandlings  t eknik Indkapslingsmatricer  med henblik  på konditio­
nering 
Land 
Kompaktering F orbrænding Cement Asfalt Polymerer 
Belgien + + + + + 
Danmark + + + 
Tyskland + + + + 
Frankrig + + + + + 
Italien + + + 
Nederlandene + + + 
Det forenede  Konge­
rige + + + + 

Tabel II.2: Anlæg, der findes i de forskellige  fællesskabslande  til behandling 
og konditionering  af fast affald 
LAND ART ELLER 
TYPE AF­
FALD FORVALT­
NINGS-
FASE ANLÆG KAPACITET 
OG KARAK­
TERISTIKA BEMÆRKNINGER 
Belgien Brændsel Behand­
ling Lavtemperaturincinerator  (70O-8OO°C) 
ved CEN/SCK  i Mol 100-150 kg 
kg/h, 
volumenre­
duktions­
faktor 30. Incineratoren  tillader  ik­
ke forbrænding  af affald 
indeholdende  plutonium 
Kompak-
t erbart Behand­
ling 300 tons presse ved CEN/SCK  i Mol Volumenre­
duktions­
faktor 3. Anlægget  forhindrer  alfa­
partikeludslip 
Brænds el 
Kompak-
terbart 
Ikke-kom­
pakt er­
bar t Klargø­
ring Anlæg til indkapsling  af affald i ce­
ment og asfalt  findes  ved CEN/SCK  i 
Mol Konditioneret  affald  ind­
pakkes i metaltønder  på 
220 1 eller betonbeholdere 
på 400 1 
Danmark Kompak-
terbart Behand­
ling Kuglepresse  findes på Risø Affald kompakteres  i metal­
beholdere  og oplagres  uden 
konditionering 
Tyskland Brændsel Behand­
ling Incineratorer  til affald  med ringe 
og middelhøj  radioaktivitet  findes 
ved kerneforskningscentrene:  - Karlsruhe 
- Jülich 70 kg/h 
100 kg/h Ligeledes  for flydende 
affald 

Tabel II. 2: Anlæg, der  findes i de forskellige  fællesskabslande  til behandling 
og konditionering  af fast affald 
- forts. -
LAND ART ELLER 
TYPE AF­
FALD FORVALT­
NINGS-
FASE ANLÆG KAPACITET 
OG KARAK­
TERISTIKA BEMÆRKNINGER 
Tyskland 
(forts. ) Kompak-
terbart Behand­
ling Anlæg til kompaktering  af affald findes 
ved forskellige  kernekraftværker  samt 
ved kerneforskningscentrene: 
- Karlsruhe 
- Jiilich 
- HMI, Berlin 
- GKSS,  Geesthacht 1000 m3/år, 
volumenre­
duktions­
faktor 5 
Volumenre­
duktions­
faktor 2 l6 tons presse 
Ikke-kom- Behand- Anlæg til opskæring  findes ved forsk­
pakter- ling ningscentrene: 
bart - Karlsruhe kOO mVår For affald med ringe ra­
dioaktivitet 
- Karlsruhe 70 m7år For affald med middelhøj­
radioaktivitet 
Jiilich 
HMI1_Berlin 

Tabel II . 2 : Anlæg, der  findes i de forskellige  fællesskabslande  til behandling 
og konditionering  af fast affald 
- forts. -
LAND ART ELLER 
TYPE AF­
FALD FORVALT­
NINGS-
FASE ANLÆG KAPACITET 
OG KARAK­
TERISTIKA BEMÆRKNINGER 
Tyskland 
(forts.) Kompak-
terbart 
eller ik-
ke-kompak-
terbart 
brændsel Konditio­
nering Anlæg til indkapsling  af affald i 
cement findes ved forskellige  ker­
nekraftværker og ved  kerneforsknings­
centrene  i : 
- Karlsruhe 2 tønder a 
200 l/h Til aske,  ionbytteharpikser 
og fordampningskoncentrat 
- Julien 150-200 
tønder a 
200/år Til aske og tørrede  for­
dampning  sr es ter 
- HMI, Berlin Til faste  stoffer  og for­
dampningskoncentrat  er 
- GSF 
- GKSS,  Geesthacht 
Kompak-
terbart 
Ikke-kom-
pakter-
bart Konditio­
nering Mobile enheder  til indkapsling  af 
ionbytteharpikser  i styren  blandet 
op med en  katalysator Harpikser  færdigpakkes i 
tønder på 200 1 

Tabel II.2: Anlæg, der  findes i de forskellige  fællesskabslande  til behandling 
og konditionering  af fast affald. 
- forts. -
LAND ART  ELLER FORVALT- ANLÆG KAPACITET BEMÆRKNINGER 
TYPE AF- NINGS- OG KARAK­
FALD FASE  TERISTIKA 
Frankrig  Brændsel  Behand-  Incineratorer  af forskellig  art er i 
ling drift  ved følgende C. E.  A.-forsk­
ningscentre : 
- Cadarache  30 kg/h Forbrænding af  enhver  type 
fast affald,  herunder  al­
fa-affald 
- Cadarache  50 kg/h  Incinerator  for organisk 
flydende  affald 
- Marcoule  100 kg/h  Incineratoren  forbrænder 
ligeledes  ikke-vandigt, 
flydende  affald 
- Fontenay-aux-Roses  50 kg/h 
- Grenoble  20 kg/h  Til biologisk  affald og 
kontamineret  plast 
Kompak-  Behand-  Presser  af forskellig kalibre  er i 
terbart  ling  drift  ved: 
- Cadarache  2 500 kN 
- Marcoule  600 kN 
- Centre de Stockage  de la Manche k 000 kN 

Tabel II.2:  Anlæg, der findes i de forskellige  fællesskabslande  til behandling 
og* konditionering  af fast affald. 
- forts. -
LAND ART ELLER 
TYPE AF­
FALD FORVALT­
NINGS-
FASE ANLÆG KAPACITET 
OG KARAK­
TERISTIKA BEMÆRKNINGER 
Frankrig Ikke-kom-
(forts.)  pakter-
bart Behand­
ling Et skærebrænderanlæg  til affald af store 
dimensioner  er i drift i Marcoule;  andre 
anlæg til opskæring  findes ved forsk­
ningscentre  som Saclay. 
Kompak- Kondi­ Anlæg til indkapsling  i cement findes 
terbart tione­ ved forskellige  kernekraftværker,  ved op-
eller ik-ring arbejdningsfabrikken  for forarmet  brænd­
ke-kompak-ring 
sel i COGEMA og  Marcoule  samt ved Centre 
terbart de Stockage  de la Manche. 
brændsel Et anlæg til indkapsling  i cement-as­
falt findes ved Cadarache. 
Et anlæg til indkapsling  ved hjælp 
af termohærdende  harpikser  er i drift 
ved kernekraftværket  i Chooz med hen­
blik på filtrene  og ionbytteharpikser; 
et anlæg af samme type er i drift ved 
C.E.N. i Grenoble. 
Italien Kompak- Behand­ Forskellige  presser findes ved: 
terbart ling - forskningscentret CAMEN Volumenre­
duktions­
faktor  k 
FFC-anlægget_i_Ispra_ 750 kN 
kernekraftværkerne Trino, Garig- Kuglepresser 
liano Caorso og Latma 

Tabel II.2: Anlæg,  der findes i de forskellige  fællesskabslande til  behandling 
og konditionering  af fast affald. 
- forts. -
LAND ART ELLER 
TYPE AF­
FALD FORVALT­
NINGS-
FASE ANLÆG KAPACITET 
OG KARAK­
TERISTIKA BEMÆRKNINGER 
Italien 
(forts.) Kompak­
terbart 
Ikke-kom-
pakter-Kondi­
tione­
ring Anlæg til  indkapsling  i cement eller af­
fald er i drift ved: 
- FFC-anlægget  i Ispra (asfalt) 
bart Anlæg til  indkapsling  i formaldehyd  af 
ionbytteharpikser findes  ved kernekraft­
værket i Caoroso 500 tønder 
a 200 l/år 
Anlæg til indkapsling  i harpikser  af 
afstandsstykker  for brændselselemen-
terne findes  ved kernekraftværket  i 
Latina 
Mobil enhed til  indkapsling  i plast 
eller cement af ionbytteharpikser,  for-
dampningskoncentrater  osv. Gennemsnit­
lig kapaci­
tet 200 tøn­
der a 220 
l/år 
Neder­
landene Kompak­
terbart Behand­
ling 1 500 t  presse i drift ved ECN-forsk-
ningscentret  i Petten Volumenre­
duktions­
faktor  5 
Kondi­
tione­
ring Anlæg til  indkapsling  i cement af kom­
pakteret  affald i drift: 
- på ECN i  Petten 20-25 tøn­
der/h 

Tabel II.2: Anlæg,  der findes i forskellige  fællesskabslande  til behandling 
og konditionering  af fast affald. 
- forts. -
LAND ÌART ELLER 
TYPE AF­
FALD FORVALT­
NING ANLÆG KAPACITET 
OG KARAK­
TERISTIKA BEMÆRKNINGER 
Det for­
enede 
Kongerige Brændsel Behand­
ling Incineratorer  til affald med ringe 
aktivitet  findes  ved de  fleste  kerne­
kraftværker Kapacitet 
ca. 7 000 3 / ° m /ar Denne type incinerator  har 
ikke filter  i skorstenen 
Incineratorer  for affald med højere 
radioaktivitet  findes  ved kernekraft­
værkerne  i Berkeley, Hinkley Point, 
Bradwell,  Wylfa og ved  forskningscen­
tret Harwell Kapacitet 
ca. 3 000 3 / ° m /ar 
Kompak-
terbar Behand­
ling Presser findes  ved nogle kernekraftvær­
ker og i Harwell Volumenre­
duktions­
faktor  2 
Diverse Kondi­
tione­
ring Anlæg til indkapsling  i cement  findes 
ved : 
- Hinkley Point  og Trawsfynydd 
(kernekraftværker) Kapacitet 
0,2 mVdag 
- Harwell  og Vinfrith  (forskningscentre) Konditionering  med hen­
blik på dumpning  i havet 

Tabel II.3: Vigtigste  anlæg, der findes i de forskellige  fællesskabslande  til 
behandling  og konditionering  af flydende  affald. 
LAND 
Belgien ART ELLER 
TYPE AF­
FALD 
Affald 
fra ker­
nekraft­
værker FORVALT­
NINGS-
FASE 
Behand­
ling ANLÆG KAPACITET 
OG KARAK­
TERISTIKA BEMÆRKNINGER 
Anlæg til filtrering  og fordampning 
af flydende  affald  findes ved kerne­
kraftværkerne  Doel I, II og  Tihange | Kapacitet 
for 
I trerii g/ 
fordamp-
nings-
I kredslø­
bene  2 t/h Efter behandlingen  udledes 
væskerne  i vandløb 
Affald 
fra opar­
bejdnings-
fabrikken 
Eurochimie Behand­
ling 
Kondi­
tione­
ring Vakuumfordampere  for væsker med mid­
delhøj  radioaktivitet '1,5 m^/h  Koncentraterne  (høj radio-
[koncentra-  aktivitet)  oplagres  indtil 
tionsfak-  konditionering 
tor 30 
Indkapsling  i asfalt af affald fra den 
kemiske  afkapsling  af brændselsele-
menter i Eurobitume-anlægget 65O m^/år  Affaldet  klargøres  i tønder] 
af rustfrit  stål a 220 1. 
Tønderne  oplagres  på Euro-
& orage-anlægget 
Affald fra 
forskelli­
ge nuklea­
re anlæg Behand­
ling Anlæg til flokkulering-udfældning  fin­
des ved CEN/SCK  i Mol for de forskelli­
ge affaidsvæsker  fra laboratorier  i Mol, 
Geel (FFC), Delles  (Belgonucléaire)  og 
F'irochimie- fabrikken [Efter behandling  og kontrol 
udledes  væskerne  i vandløb 
Z.Y?fker_af_kategori_l*  J500_m  VdagJ^.^ kategorier  er 
IAEA's (reference  l) - væsker af kategori  2 og  3 X 400-500 
I m /dag 
I koncentra-
I rionsfak­
tor 4 000-
5 000 

Tabel II. 3: Vigtigste  anlæg, der findes i de forskellige  fællesskabslande  til 
behandling  og konditionering  af flydende  affald 
forts. -
LAND ART ELLER 
TYPE AF­
FALD FORVALT­NINGS-
FASE ANLÆG KAPACITET OG KARAK­
TERISTIKA BEMÆRKNINGER 
Belgien 
(forts.) Affald 
fra for­
skellige 
nukleare 
anlæg 
(fortsat) Konditio­
nering Et anlæg til indkapsling  i asfalt af 
slam findes ved CEN/SCK i Mol 10 kg tør­
faststof/h Det klargjorte affald  op­
lagres indtil det neddum-
pes i oceanerne 
Danmark Affald med ringe 
radioakti­
vitet fra 
laborato­
rier og 
forsk­
ningsan­
læg Behand­
ling Et anlæg til fordampning  (en rekom-
pressionsevaporator  med tvungen  cir­
kulation) findes  på Risø 2 m3/h Affald med ringe 
radioakti­
vitet fra 
laborato­
rier og 
forsk­
ningsan­
læg Kondi­
tione­
ring Anlæg til indkapsling  i asfalt af for-
dampningskoncentrater Affaldet konditioneres  i 
tønder af 100 1, som  der­
efter anbringes  i tønder 
a 210 1. Det  ringformede 
mellemrum  fyldes med ce­
ment . 

Tabel II.3: Vigtigste  anlæg, der findes i de forskellige  fællesskabslande  til 
behandling  og konditionering  af flydende  affald 
- forts.  -
LAND ART ELLER 
TYPE AF­
FALD FORVALT­
NINGS-
FASE ANLÆG KAPACITET 
OG KARAK­
TERISTIKA BEMÆRKNINGER 
Tyskland Affald 
fra kerne­
for sk-
ningscen-
tr e Behand­
ling Fordampningsanlæg  findes  ved forsknings-
c entrene: 
- Karlsruhe k m3/h To evaporatorer til  affald 
med ringe  radioaktivitet 
- Karlsruhe 1 m3/h For affald  med middelhøj 
radioaktivitet 
- Jlilich 5 t/h 
og 
2 t/h For affald  med ringe ra­
dioaktivitet 
- HMI, Berlin 150 kg/h Affald med ringe radioak­
tivitet 
En incinerator  for opløsningsmidler 
findes i Karlsruhe 20 kg/h Pilotanlæg 
Et anlæg  til rensning  af petroleum  fin­
des i Karlsruhe kO m3/år 
Anlæg til dekontaminering  (ionbytte-
harpikser) findes  i Jülich 
Klar­
gøring Fordampningskoncentraterne  anbringes  i 
cement ved de  anlæg, der er  nævnt i 
tabel II.3. 

Tabel II . 3 : Vigtigste  anlæg, der-  findes  i de  forskellige  fæll e s skab slande  -til 
behandling  og konditionering  af flydende  affald 
- forts, 
LAND ART ELLER 
TYPE AF­
FALD FORVALT­
NINGS-
FASE ANLÆG KAPACITET 
OG KARAK­
TERISTIKA BEMÆRKNINGER 
Frankrig Affald 
med rin­
ge og mid­
delhøj ra­
dioakti­
vitet fra 
forsknings-] 
centre og 
forskelli­
ge anlæg i 
brændsels-
kredslø­
bet Behand­
ling To anlæg  findes ved Cadarache  til be­
handling  ved udfældning  af vandigt 
affald fra den fabrik,  hvor der 
fremstilles  brændsel  på grundlag  af 
blandet oxid. 
Andre anlæg  af samme type findes 
ved oparbejdningsanlægget  i La Hague 
og i Marcoule. 
Evaporatorer  findes ved alle kerne­
kraftværker  og: 
- Saclay 
- Cadarache 
- Fontenay-aux-Roses 
- Marcoule 
Konditi-  Anlæg  til indkapsling  i cement af for-
onering dampningskoncentrater  og slam findes 
ved flere  kernekraftværker  og forsk­
ningscentre  . 
Anlæg til indkapsling  i asfalt af 
koncentraterne  findes ved Saclay, Ca­
darache og Marcoule. 2 m3/h 
6 m3/h 
7OOO m3/år 
10000 m3/ ar 
2QOO-4000 
m /år 
IOO-I3O  l/h Kulsure  væsker 
Affald med 
høj radio­
aktivitet 
fra opar­
bejdning 
af forar­
met brænd­
sel Behand-  Evaporatorer  findes ved La Hague og i 
ling Marcoule 5OO l/h 
Kondi­
tione­
ring Et pilotværksted  til glasindkapsling  er 
1er i drift ved Marcoule Vitrifieret  affald 

Tabel II.3: Vigtigste  anlæg, der findes i de forskellige  fællesskabslande  til 
behandling  og konditionering  af flydende  affald 
- forts.  -
LAND ART ELLER 
TYPE AF­
FALD FORVALT­
NINGS-
FASE ANLÆG KAPACITET 
OG KARAK­
TERISTIKA BEMÆRKNINGER 
Italien Affald med 
ringe ra­
dioakti­Behand­
ling Ved forskningscentret  i Casaccia findes 
et anlæg  til udfældning/filtrering  af 
vandige  væsker  af kategori  2 2, 5 mVh 
vitet fra 
forsk­
ningscen­
tre og 
kerne­
kraftvær­
ker Følgende anlæg  findes  ved FFC i  Ispra: 
- ovn til forbrænding  af organiske 
væsker 
- anlæg  til flokkulering/centrifu­
gering 25 l/h 
5 m3/h vitet fra 
forsk­
ningscen­
tre og 
kerne­
kraftvær­
ker 
Evaporatorer  er i  drift ved kernekraft­
værkerne  i Latina, Garigliano, Trino  og 
Caorso. 
Konditi­
onering Et anlæg  til indkapsling  af ionbytte-
harpikser findes  i Caorso. 
Affald 
med lav, 
middel­
høj og 
høj ra­
dioak­
tivitet 
fra pi-
lotop-
arbejd-
nings-
anlæg Behand­
ling Evaporatorer  er i  drift ved pilotopar-
bejdningsfabrikkerne  EUREX og  ITREC. Fordampningskoncentraterne 
lagres,  indtil  de kondi­
tioneres  . 

Tabel II . 3 : Vigtigste  anlæg, der-  findes i de forskellige  fællesskabslande  til behandling  og konditionering  af flydende  affald 
- forts. -
LAND ART  ELLER 
TYPE AF­
FALD FORVALT­NINGS-
FASE ANLÆG KAPACITET OG KARAK­
TERISTIKA BEMÆRKNINGER 
Neder- Affald 
landene med rin­
ge radio­
aktivi­
tet fra 
forsk­
ningscen­
tre og 
kerne­
kraft­
værker Behand­
ling 
Konditi­
onering Anlæg til udfældning/centrifugering/ 
filtrering  findes ved ECN-centret 2 m3/h Neder- Affald 
landene med rin­
ge radio­
aktivi­
tet fra 
forsk­
ningscen­
tre og 
kerne­
kraft­
værker Behand­
ling 
Konditi­
onering Anlæg til filtrering  og fordampning  i 
drift ved kernekraftværkerne  i: 
- Dodewaard 
- Borssele 0,6 m-Vh 
1 t/h Neder- Affald 
landene med rin­
ge radio­
aktivi­
tet fra 
forsk­
ningscen­
tre og 
kerne­
kraft­
værker Behand­
ling 
Konditi­
onering Indkapslingsanlæg  i drift ved: 
- ECN (cement) 
- Dodewaard  (cement) 
- Borssele (polyten) 0,5 m3/dag 
0,25 mVdag 
Det for-  Affald 
enede med lav 
Kongerige og mid­
delhøj 
radioak­
tivitet 
fra an­
læg i 
brænd-
sels-
kreds-
løbet Behand­
ling Anlæg til filtrering  og/eller  vekslere 
forefindes  på alle kernekraftværker  og 
på fabrikken  for oparbejdning  af for­
armet brændsel  i Windscale 4000 m3/dag 
* 

- 36 -
II.4 Muligheder  med henblik  på oplagring  og bortskaffelse  af affald 
Bortskaffelse  af radioaktivt  affald  foretages  regelmæssigt  inden 
for Fællesskabet,  hovedsagelig  med hensyn  til affald  med lav og  mid­
delhøj radioaktivitet.  Affald  af typen  alfa og affald med høj ra­
dioaktivitet  (x) oplagres  i øjeblikket.  Midler  til bortskaffelse  un­
dersøges  eller er under udvikling.  De vil blive  beskrevet  i kapitel 
III. 
Radioaktivitetsniveauet  for affald med lav og  middelhøj  aktivitet 
vil gennem 'radioaktiv  henfald  om nogle hundrede  år nå ned på det na­
turlige  radioaktivitetsniveau.  Med henblik  på bortskaffelsen  af det­
te affald  anvender medlemsstaterne enten  oortskaff eise i jordbunden 
(lige under  jordoverfladen  eller i dybden)  eller dumpning  i havet 
eller begge muligheder. 
Den optimeringsp-oces,  som principperne  vedrørende strålingsbeskyt­
telse kræver,  bidrager  til at fastslå  den relative  betydning,  som 
man bør  tillægge enten  den ene  eller den anden mulighed  i hvert en­
kelt tilfælde. 
Bortskaffelse  i jordbunden  praktiseres  eller er blevet  praktiseret 
på industrielt  plan i forskellige  medlemsstater  i mange år  (ned­
gravning  i ringe dybder  i Frankrig  og Det  forenede Kongerige,  bort­
skaffelse  i store dybder  i Forbundsrepublikken  Tyskland)  og er un­
dergivet  national  lovgivning. 
Andre medlemsstater  i Fællesskabet  (Belgien,  Nederlandene,  Det for­
enede Kongerige)  har i mange år  praktiseret  dumpning  i havdt inden 
for rammerne  af en  multilateral  mekanisme  for samråd og overvågning 
med henblik  på dumpning  i havet af radioaktivt  affald,  oprettet  i 
1977 inden for rammerne  af NEA(xx)  med henblik  på at fremme  målsæt­
ningerne  for London-konventionen(xxx)  blandt  OECD-medlemsstaterne 
(hvoriblandt  de er). 
Denne konvention  pålægger  den kompetente  internationale  organisation 
på dette område,  nemlig  IAEA følgende opgave: 
- definere  "det højaktive  affald  og andre  stoffer,  der er  høje ra­
dioaktive  som  ikke er egnet  til dumpning  på grund af deres 
virkninger  på menneskets sundhed,  biologien  eller inden for andre 
områder"; 
udarbejde  r ekommendationer , som de  kontraherende  ±. arter, dvs . 
staterne  skal tage hensyn  til i forbindelse  med udstedelse  af 
tilladelse  til dumpning  af andet radioaktivt  affald  og radioak­
tive stoffer. 
De kompetente  nationale  myndigheder  skal ligeledes  på samme grund­
lag foretage  detaljerede  undersøgelser  af dumpningens  virkninger. 
(x) Som defineret  i kapitel I til brug  i denne rapport. 
(xx) Under hensyntagen til IAEA-NEA-aftalen  af I96O om samarbejde 
om spørgsmål  af fælles interesse. 
(xxx) Konventionen  af august 1975 om  forebyggelse  af havforurening, 
der skyldes  dumpning af affald og andre stoffer. 

- 37 -
IAEA har  fastsat  aktivitetsgrænser  (udtrykt  i curies  af visse  iso­
toper/tons  affald),  som regelmæssigt  tages op til revision. 
Inden for rammerne  af anvendelsen af  artikel  37 i traktaten  om op­
rettelse  af Det europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) har Fæl­
lesskabets  medlemsstater  pligt til at meddele  Kommissionen gene­
relle oplysninger  om ethvert  nyt dumpningssted i havet, som de væl 
ger. Efter  gennemgang  i en gruppe af fællesskabseksperter af op­
lysningerne  vedrørende  stedet  og de  affaidsdumpninger,  som er  plan 
lagt dér, har Kommissionen  pligt  til at afgive  en udtalelse. 
Europa-Parlamentet  har for sit  vedkommende  den l6. september I982 
vedtaget  en beslutning,  som bl.a. opfordrer  Kommissionen  til "at 
udarbejde  et direktiv  gående ud på at  forhindre fremtidig forure­
ning af havet med  radioaktivt  affald  fra Fællesskabet". 
Endelig praktiserer visse  medlemsstater udelukkende  oplagring, 
dvs. en midlertidig anbringelse,  der tillader  senere at  genvin­
de affaldet  frem med  henblik  på bortskaffelse. 
D"et skal bemærkes, at medlemsstaternes  holdning generelt  over for 
de forskellige  løsninger  ikke er endeligt  fastlagt.  Midlerne  til 
oplagring  og bortskaffelse,  som anvendes i øjeblikket i Fællesska­
bet, beskrives kort  nedenfor for  hvert land. Disse  muligheder om­
fatter en nødvendig  bufferlagring  med henblik  på en formålstjen­
lig planlægning af de  forskellige  faser under  forvaltningen  af 
affaldet.  Bufferlagring praktiseres  af alle medlemsstater. 
Af grunde, der angår den høje befolkningstæthed og  geografiske 
og geologiske  begrænsninger, har  Belgien siden  begyndelsen af 
601erne  valgt løsningen med  dumpning  i havet med  henblik  på bort­
skaffelse  af konditioneret  affald  med lav  radioaktivitet. Bortskaf 
felsesoperationerne,  som tilrettelægges på  nationalt plan  og ko­
ordineres  gennem  multilaterale  drøftelser på  NEA/OECD-niveau  gen­
nemføres i samarbejde med Nederlandene og Schweiz. 
Konditioneret  affald,  der venter  på dumpning,  lagres  på oplagrings 
stedet hos CEN/SCK  i Mol, som i øjeblikket er i  fri luft. Dette 
sted er under  udvidelse  og vil få en yderligere lagerkapacitet  på 
10 000 t i overdækkede  arealer. 
Det affald,  som bortskaffes  af Belgien,  omfatter  kun: 
- alt fast affald  med lav  radioaktivitet,  som behandles og kon­
ditioneres  i Mol, 
- asfaltindkapslet  slam fra det  centrale  anlæg i Mol  til behand­
ling af flydende  affald  med ringe radioaktivitet, 
- fordampningskoncentrater,  der konditioneres  ved kernekraft­
værkerne . 

- 38 -
Konditioneret  affald  fra oparbejdningsanlægget Eurochemic  (alfa 
affald som anført i  tabel 1.4) samt andet  fast affald  oplagres 
på Eurostorage-anlægget.  Dette anlæg  omfatter  bunkers på  over­
fladen og er  indrettet  med henblik  på at  sikre oplagring  i 50 
o 
ar. 
I Danmark  har man i øjeblikket  ikke taget  stilling  til bortskaf 
felse af affaldet.  Anlæg  til midlertidig  oplagring  har dog være 
brugt på forsøgsanlægget Risø i femten år for  konditioneret  af­
fald med lav og middelhøj  radioaktivitet. Affald  af sidstnævnte 
kategori oplagres  i et underjordisk  anlæg. 
I Forbundsrepublikken  Tyskland  er affald  med lav og middelhøj 
radioaktivitet  blevet bortskaffet siden  1966 i en  opgivet  salt­
mine i Asse, som er udgravet i en  salthorst,  hvis  stabilitet 
og indeslutningsevns langt overskrider  de krævede  varigheder. 
Ca. 25 000 m med  ringe  radioaktivitet  indkapslet  i asfalt elle 
beton med ikke over 5  curies  pr. beholder  og ikke over 200  mrem 
ved berøring af beholderen er  blevet  anbragt i  store  gallerier 
i en dybde på mellem k^O og 715 ni. Ca. 250 m  affald  med nogle 
hundrede  curies  pr. tønde a 200 1  (affald  med middelhøj  radio­
aktivitet,  der kræver fjernhåndtering), er  blevet  nedsænket 
med kabel og anbragt i et  lukket  galleri  i en dybde af 511 m. 
Intet højaktivt  affald  er blevet  deponeret i  denne mine.  Efter­
som driftstilladelsen  udløb i 1978, er  alle bortskaffelsesope-
rationer  blevet  suspenderet  siden dette tidspunkt  i Forbunds­
republikken.  Ingen anden  bortskaffelsesmetode  er nemlig  tilladt 
i dette land. 
'or tiden overvejes igen  at give tilladelse  til brug af minen 
i Asse samt til igangsættelse af procedurerne for  tilladelse 
til brug af den opgivne jernmine "Konrad". F&U-arbejde udført 
siden 1977 har således  vist, at denne mine har en  indeslutnings 
kapacitet,  der er tilstrækkelig  til at modtage  affald  med ringe 
radioaktivitet. 
Desuden  findes  der anlæg  til oplagring  af konditioneret  affald, 
der venter  på bortskaffelse  ved størstedelen af  kerneforsknings­
centrene  samt ved anlæg i brændselskredsløbet og ved  kernekraft­
værkerne . 
I Frankrig bortskaffes  affald  med lav og middelhøj  radioaktivi­
tet lige  under  jordoverfladen siden  1969 i et  center  i Manche-
departementet. 
Konditioneret  affald  bortskaffes  i to forskellige  slags  anlæg: 
- "monolitter",  der er anbragt under den  oprindelige jordover­
flade, og som  skal modtage  affald,  hvis første  konditionering 
skal suppleres  med en  immobilisering  i betonmasse, 
- "tumuli",  der befinder  sig over  jordoverfladen,  og hvor man 
anbringer  kolli med affald,  hvis første  konditionering  er til 
strækkelig. 

- 39 -
Det hele  dækkes  til med et  tykt lag lerjord,  der skal beskytte 
kolliene  og bygværkerne mod regnvand. 
Centret har et  areal på 12 ha svarende  til ca. 400 000 m  kondi­
tioneret  affald.  Ca. 200 000 m er  allerede  deponeret. 
Affald med lang levetid  (alfa-affald  og affald  med høj  radio­
aktivitet)  anbringes  i særlige anlæg ved de  forskellige  centre 
eller nukleare  anlæg,  idet man venter  på oprettelse  af centre 
til deponering  i store dybder i  egnede  geologiske  miljøer. Som 
eksempel kan nævnes  Marcoule-centret,  hvor man  siden  1978 har op­
lagret produktionen  fra Marcoule-vitrifieringsanlægget, som re­
præsenterer 750  beholdere  af rustfrit  stål, som  hver indeholder 
150 1 glasindkapslet  affald.  i 
Eftersom  der ikke findes bortskaffelsessteder  i Italien  oplag­
res affald,  der er  konditioneret  og har  ringe  eller middelhøj 
radioaktivitet  midlertidigt  i særlige anlæg. Som i de andre 
lande findes  sådanne anlæg i  forbindelse  med centre,  der pro­
ducerer  affaldet (hovedsageligt  nukleare  forskningscentre  og 
kernekraftværker).  En første  kampagne  til dumpning  i havet af 
affald med lav og middelhøj  radioaktivi  tet er planlagt til  1984. 
I flere år er  konditioneret  affald  med lav og middelhøj  radio­
aktivitet  i Nederlandene  bortskaffet  ved dumpning  i havet (jf. 
Belgien).  Den nuværende  politik  går ud på  midlertidigt  at op­
lagre konditioneret  affald  som et  alternativ til  dumpningen. 
I Det forenede  Kongerige  bortskaffes  affald  med lav  radioaktivi­
tet på de  forskellige  nedennævnte måder;  dette omfatter,  når det 
er formålstjenligt,  bortskaffelse  sammen  med almindeligt  hus­
holdningsaffald,  nedgravning  på produktionsstedet  af affaldet 
og bortskaffelse  på land af ikke-radioaktivt  affald. 
De vigtigste  bortskaffelsesmåder er: 
nedgravning  i Drigg,  hvor affald,  der hovedsagelig  stammer 
fra BNFL, men også fra  UKAEA og elproducenterne,  bortskaffes 
ved nedgravning  i ringe dybde.  Dette  sted, som har et  areal 
på 300 acres,  tilhører  BNFL, som samtidig driver stedet.  Af­
faldet nedgraves i  gruber  af 700 m længde, 15 m bredde og 4,5 m 
dybde og tildækkes med mindst 1 m  jord. Det anslås, at ca. 
150 000 m  affald  er blevet  nedgravet  på dette sted siden ibrug­
tagningen  i 1971· 
desuden  driver  UKAEA  siden  1972 et  nedgravningssted  i Dounray. 
På dette sted  anbringes  200 1 tønder af stål, som  indeholder 
konditioneret  affald,  oven på hinanden i  gruber  med en  dybde 
på 7 m- I øjeblikket  findes  6 gruber.  De første 4 har  hver et 
rumfang på 3 500 m ,  mens grube nr. 5 og 6  henholdsvis  har et 
rumfang på 6 000 og l4 000 m .  Tomrummet  mellem tønderne i 
gruberne  opfyldes  med et  materiale  på basis af polythen. 
Gruberne tildækkes  herefter  med jord. 

- ko -
- Dumpning  i havet er blevet  praktiseret  siden 19^9·  Hidtil  har 
UKAEA tilrettelagt  dumpningskampagnerne;  dets ansvar vil om 
kort tid blive overtaget af  NIREX.  Dette bortskaffelsesmiddel 
benyttes for  affald  fra nukleare og ikke-nukleare anvendelser. 
I I98I er ca. 2 500 t  affald  (herunder emballagen), indeholden­
de ca. 2 000 Ci  alfa og 100 000 Ci  beta-gamma  blevet  bortskaffet. 
De nævnte  bortskaffelsesmidler  tillader  bortskaffelse  af største­
delen af  affaldet  fra ikke-nukleare anvendelser og  affald  med rin­
ge radioaktivitet  fra nukleare  anlæg. 
Affald,  som ikke kan bortskaffes med  sådanne  midler, oplagres på 
produktionsstederne normalt i den  form,  hvori de er produceret. 

- 41 -
KAPITEL  III 
Perspektiver  med hensyn  til forvaltning  af radioaktivt 
affald i Fællesskabets medlemsstater 
III.l. F&U-indsatsen  inden for Fællesskabet ——^————————————————————————  ^ 
Enhver menneskelig  aktivitet,  der medfører anvendelse  af en  eller 
anden form  for teknik  eller proces  af industriel  eller anden art, 
starter og perfektioneres  med en  forsknings-  og udviklingsind­
sats. En sådan indsats  gør det  først og fremmest  muligt  at på­
vise gennemførligheden  og derefter  gør selve aktiviteten  mere på­
lidelig,  sikker  og endda mere økonomisk  takket  være en forbed­
ring og en  optimering  af teknikkerne  og de grundlæggende  proces­
ser. Forvaltningen  af radioaktivt  affald  danner  ingen undtagelse 
fra denne  regel. 
I visse fællesskabslande  startede  forskningen  med hensyn  til for­
valtning  af radioaktivt  affald  i begyndelsen  af 50'erne.  Det dre­
jede sig om at  udarbejde  processer  til behandling  og konditio ­
nering af allerede  eksisterende  affald  på dette tidspunkt,  dvs. 
hovedsageligt  affald med lav og  middelhøj  radioaktivitet  fra  
kerneforskning . Man fortsatte  denne  forskningsindsats,  som i 
mellemtiden  var blevet  udvidet  til affald  fra de  første kerne­
kraftværker,  der var  blevet  taget i drift, og man  igangsatte 
undersøgelser  med henblik  på bortskaffelse  af disse kategorier  
af affald . 
Således  er der fra  601erne  udarbejdet  dels teknikker  og processer 
til behandling  og konditionering  dels de to  muligheder  for bort­
skaffelse  af affald med lav og  middelhøj  radioaktivitet.  Alt det­
te er i dag  nået op på  industrielt  niveau  og er  blevet  beskre­
vet i det  foregående  kapitel. 
Sideløbende  med idriftsættelsen  af de  første pilotanlæg  til op­
arbejdning  af forarmet  brændsel (henimod begyndelsen  af 601erne) 
startede  man især i Frankrig  og i Det  forenede Kongerige  forsk­
ning vedrørende  behandling  og konditionering  af affald med høj  
radioaktivitet.  Forskningsindsatsen,  som blev standset  i nogle 
år i Det forenede Kongerige, førte  i Frankrig  til, at man i 1969 
tog et første anlæg  til at bruge  affald  på fast form i glas i 
brug (Piver-anlægget)(x). 
Senere startede  man i  flere medlemsstater undersøgelser  og forsk­
ning med henblik  på bortskaffelse  af sådant  affald  i egnede  geo­
logiske  formationer  i dybder  på op  til flere hundrede meter. 
Alfa-kontamineret  affald  er ligeledes  genstand  for en  omfatten­
de F&U-indsats. 
(x) Dette anlæg var i  drift  indtil  1973· Det blev fra 1978  efter­
fulgt af det  nuværende vitrificeringsanlæg  i Marcoule  (AVM) 
som beskrevet  i kapitel  II. 

- 42 -
Fra begyndelsen  af 70'erne nødvendiggjorde igangsætningen  af 
disse mangfoldige  programmer  eller  nationale projekter,  det 
store antal  mulige  løsninger  samt behovet  for på  mellemlang 
sigt at nå  frem  til en udvælgelse  og en  optimering  af metoder  og 
processer  et fællesskabssamarbejde. 
I 1973 fastslog  De europæiske Fællesskabers Ministerråd  princip­
pet om EF-Kommissionens  kompetence  med hensyn  til beskyttelse 
af miljøet  og i særdeleshed  med hensyn  til nukleart  og ikke-
nukleart  affald. 
Samme år startede  man ved FFC et  første flerårigt  F&U-program 
af beskedent  omfang  vedrørende  radioaktivt  affald. 
Dette program  blev i 1975  suppleret  med et  mere omfattende  fem-
årsprograra,  som r kulle gennemføres  inden for rammerne  af en ak­
tion med omko;  cningsdeling  sammen med  medlemsstaters  laborato­
rier (6 ) . 
Dette program,  hvis væsentligste  resultater  er blevet fremlagt 
i I98O ved den  første  konference  i Det  europæiske Fællesskab 
(7) vedrørende  radioaktivt  affald,  vedrørte  arbejde  med det 
formål at løse visse teknologiske  problemer  i forbindelse  med 
behandling, oplagring  og bortskaffelse  af affald af enhver  kate­
gori samt arbejde,  der havde til formål at bidrage til  en de­
finition  af en  administrativ  juridisk  og finansiel  ramme,  inden 
for hvilken aktionerne til forvaltning  af affaldet  skal ligge. 
Da Rådet  i 198O  konstaterede,  at dette første program  "har 
fort til positive resultater  og åbnet lovende  perspektiver", 
og "at den  særlige  beskaffenhed  af affaldet  kræver overvågning 
af dets  mulige  virkninger  og fortsættelse  af aktioner  og forsk­
ning, der er  igangsat  for at  sikre beskyttelsen  af miljøet", 
godkendte  det det  andet femårige program  (1980-1984)  som en 
logisk opfølgning  af det  første program  (8). Dette program, 
hvis beskaffenhed  og omfang  samt første  resultater  er beskrevet 
i de første to årsrapporter  (9)» er  snævert samordnet  med de 
aktiviteter,  som FFC  udfolder inden  for samme sektor.  En del af 
den forskning,  som i  øjeblikket gennemføres  inden for rammerne 
af medlemsstaternes  nationale  programmer,  støttes  med dette pro­
gram, som desuden  gør det  muligt på fællesskabsniveau  at koor­
dinere visse specifikke aktioner  som f.eks. den aktion,  der har 
til formål  at evaluere ydelserne  ved forskellige  geologiske 
systemer  til indeslutning  af affald med høj  radicaktivitet  el­
ler en nøje beskrivelse  og fastlæggelse  af kritjrier  for accept 
af forskellige  former  af konditioneret  affald  med henblik  på 
bortskaffelse. 
F&U-indsatsen  fortsættes både  på fællesskabsniveau  og på  natio­
nalt niveau  på grundlag  af de opmuntrende  resultater,  der er op­
nået. 
Perspektiverne  samt de anlæg og midler,  som vil blive resulta­
tet inden for en  overskuelig  årrække, vil  blive gennemgået  land 
for land i de to  følgende  punkter. 

- k3 -
III.2. Perspektiver  og planer  med hensyn  til teknikker  og anlæg  
til behandling  og konditionering 
Den igangværende  forskning  er orienteret  mod: 
- at forbedre  og optimere  de eksisterende teknikker,  som hoved­
sagelig  vedrører  affald  med lav og middelhøj  radioaktivitet. 
Forbedring  og optimering  er blevet  nødvendig for at  tage højde 
for de stadig  voksende mængder  affald  på grund af  udvidelsen  af 
kerneenergiprogrammerne.  Forbedringerne  vil især vedrøre volumen­
reduktionsfaktorer,  nødvendige  dekontamineringsfaktorer  med hen­
blik på at  overholde  de stadig strengere  grænser for  tilladt 
radioaktiv  udledning  samt forøgelse af modstandsevnen på  lang 
sigt af konditionerede radioaktive  produkter  med henblik  på 
at garantere  en øget  sikkerhed  ved bortskaffelsen. 
- at afpudse  visse processer,  der er under  udvikling  eller af­
prøves på pilotanlæg, med  henblik  på at gøre dem  industrielt 
og kommercielt  disponible  i Fællesskabet, når  dette  bliver 
nødvendigt om  nogle år; dette vedrører  hovedsageligt: 
1) processer til behandling  af flydende  affald  med middelhøj 
aktivitet  og fast affald,  der er  kontamineret  med alfa­
strålekilder 
2) konditionering  af indkapslinger  fra brændselselementer 
(alfa-affald) 
3) konditionering  af affald  med høj  radioaktivitet;  på dette 
området er den  franske  AVM-proces  dog allerede  ved at  bli­
ve kommercialiseret. 
Endelig vil  en systematisk evaluering  af data for de  forskellige 
former for konditioneret  affald  føre  til, at man kan  definere 
kriterier  for accept med henblik  på bortskaffelse.  Dette problem 
har allerede  været genstand  for meningsudvekslinger  mellem op­
arbejdere  og deres kunder, for  overvejelser  hos forskellige 
-nationale  sikkerhedsmyndigheder og for en samordnet  forsknings­
indsats  på fællesskabsniveau. 
Hovedpunkterne i de  forskellige  medlemsstaters  programmer  samt 
nogle perspektiver beskrives herefter. 
I Belgien  er højtemperaturincineratoren FLD-60(x), som er kon­
strueret  i et alfa-indelukke  ved CEN/SCK  i Mol, i øjeblikket 
i drift med henblik  på behandling  af affald  med ringe radio­
aktivitet  (beta-gamma)  både for  faste og flydende  stoffer  (or­
ganisk affald).  Anlægget  vil fra  I983 også behandle  affald  med 
lav alfa-radioaktivitet. 
Hvad angår  konditionering  af indkapslinger  fra brændselsele­
menter, er  CEN/SCK,  som har  koncentreret  sin F&U-indsats omkring 
en teknik,  der er  baseret  på mekanisk kompaktering af  indkaps­
lingerne  efterfulgt  af indstøbning i en  blylegering,  i gang 
med at gennemføre et  projekt  vedrørende en  presse,  der er i 
stand til  at fungere  i "hot  cells"  . 
Endelig vil  man henimod  slutningen  af 801erne  kunne  tage det bel­
giske vitrificeringsanlæg (AVB) i  brug med henblik  på konditio­
nering af affald  med høj  radioaktivitet.  Dette anlæg er  baseret 
(x) Denne  incinerator  er udviklet inden  for rammerne  af Fælles­
skabets  program vedrørende  forvaltning  og oplagring  af ra­
dioaktivt  affald. 

- kk -
på AVM-processen. Opførelsen  heraf er dog  forbundet  med fremtidi­
ge aktiviteter  i forbindelse  med oparbejdning  af forarmet  brænd­
sel i Belgien,  som der  endnu skal træffes  beslutning  om. 
Eftersom  man i Danmark  tidligst  vil opføre de første  kernekraft­
værker henimod  slutningen  af 90'erne,  har man  ikke i øjeblikket 
planlagt udvikling  af nye  anlæg til behandling  og konditionering 
af affald. 
Dog fortsættes grundlæggende  forskning  især med hensyn  til behand­
ling og karakterisering  af affaidsformer. 
I Forbundsrepublikken  Tyskland  vil affald med høj  radioaktivitet, 
som stammer  fra pilotanlægget  til oparbejdning  WAK, og som i  øje­
blikket  oplagres  i flydende  tilstand,  blive indkapslet  i glas 
på et pilotanlæg.  Er>dnu er der dog  ikke truffet  beslutning  herom. 
Et anlæg  til kombineret  produktion  af glasblokke  og -perler  er 
under opførelse  på EUROCHEMIC-stedet  og skulle efter hensigten 
kunne påvise PAMELA-processens gennemførlighed(x).  Dette anlæg 
kunne sættes  i drift i 1985.  Forvaltningen sikres  af DWK sammen 
med BMFT(xx)  og EUROCHEMIC. 
I de kommende år  vil kernekraftværksdrivende,  som behandler  eller 
oplagrer  affald,  færdigudvikle  forbedrede  klargøringsteknikker 
med det  endelige  formål  at nedsætte volumen. 
En ny struktur  for forvaltning  af flydende  affald  med middelhøj 
radioaktivitet  er under udvikling.  Den går ud på at  adskille  af­
faldet i en  lille aktiv bestanddel,  der indeholder  alfa-gamma­
strålekilder,  og en  stor del med  ringe radioaktivitet,  som di­
rekte skal indkapsles  i cement  eller  asfalt.  Denne  struktur skul­
le gøre det muligt at spare størstedelen  af den  "engangs" afskærm­
ning, som er  nødvendig  til transport  og håndtering  med henblik  på 
bortskaffelse. 
Kerneforskningscentret  i Karlsruhe udvikler: 
- indstøbning  af affald i cement,  keramiske  materialer  og glas 
- en syreopløsningsproces  til brændbart  alfa-affald  med efterføl­
gende plutoniumvinding(xxx) 
- metoder  til konditionering  af slam fra opløsning  e brændsels-
elementer,  indkapslinger  og strukturmaterialer  111 disse. 
(x) Denne  proces  er blevet udviklet  af et  forskerhold  fra for­
skellige  tyske  institutioner  og fuldstændiggjort  med tek­
nikker udviklet  af EUROCHEMIC. 
(xx) BMFT =  Bundesministerium  für Forschung  und Technologie 
(forbundsministeriet  for forskning  og teknologi). 
(xxx) Pilotanlægget  ALONA, der er  baseret  på denne proces,  vil 
om kort tid blive taget  i brug ved EUROCHEMIC i Mol. 

- 45 -
Nogle af disse projekter  er udviklet  i samarbejde  med Battelle-
instituttet  i Frankfurt. 
Firmaet NUKEM  udvikler  en ny metode  til forbrænding  af alfa-af­
fald baseret  på hydropyrolyse  og en  metode  til forbrænding  af 
ionbytteharpikser  og organiske esthere  af phosphorsyre. 
NUKEM udvikler  ligeledes  en immobiliseringsmatrice/affaldsbeholder 
bestående  af naturlig  grafit.  Dette system  gør det  muligt at im­
mobilisere  enhver  type tørret  eller  forkullet  affald,  som ikke 
indeholder  kraftigt  oxiderende materialer. 
Kerneforskningscentret  i Jülich  driver  fortsat  sit nye FIPS II-
anlæg til indkapsling  i glas af affald med høj  radioaktivitet. 
Forskningscentrene  i Karlsruhe  og Jülich  undersøger  i særdeles­
hed indfangning  og immobilisering  af gasformigt  affald  i faste 
matricer (adsorbanter  på basis af sølv til jod-129,  zeolitter 
eller metallegeringer  til krypton). 
En særlig  metode  til konditionering  og bortskaffelse  uden be­
holdere udvikles  for affald med lav og  middelhøj  radioaktivi­
tet. Systemet består  i, at der  dannes et prægranulat  af opløs­
ninger,  slam eller  fast affald  sammen med  cement,  hvorefter 
granulatet  blandes  med et  bindemiddel  på basis af cement.  Denne 
blanding  kan indsprøjtes  i en kaverne, hvor  det størkner  og dan­
ner en monolit.  Ingen menneskelig  indgreb  kræves  inde i kavernen. 
Denne metode  protegeres  af BMT og  udvikles  på to  forskningscent­
re og to  industriforetagender. 
Et betydeligt antal  undersøgelser  og forskning  er i gang i 
Frankrig  på områderne  behandling  og konditionering  af affald 
samt dettes karakterisering.  De fulgte  retningslinjer  er føl­
gende : 
a) affald med lav og  middelhøj  radioaktivitet,  alfa-affald: 
Med hensyn  til vandigt flydende  affald  har de  behandlinger,  man 
har udarbejdet,  været i brug i lang tid,  og de frembringer  alt 
efter affaldets  art enten slam  eller koncentrater  eller  forskel­
lige former  for ionbytteharpiks. 
Den nuværende  indsats  fortsættes  dog på  intensiv  måde med hen­
blik på at  lette den endelige konditionering (f.eks. :  nedsættel­
se af natriumindholdet  i koncentraterne  og af  nitraterne  i slam­
met ) . 
Med hensyn  til organisk, flydende  affald  udvikles samtidig  forbræn­
ding (for enhver  type organisk  affald  anlæg er i drift)  eller de-
stillering/mineralisering  med hensyn  til organiske  opløsnings­
midler (TBP). 
Med hensyn  til affald  med højt alfa-indhold  er genvinding  af al­
fa-strålekilder under  udvikling  og dette sker  således: 
- et anlæg under  opstart  i 19°3 i  Cadarache  (kryoknusning,  plu-

- 46 -
toniumgenvinding,  sur opløsning af  celluloseholdigt affald)  i for­
bindelse  med affald  fra fremstilling  af blandet  oxidbrændsel 
- et planlagt  anlæg i Fontenay-Aux-Roses  LEDA (udludning til 
70-90% af affald  med højt  alfa-indhold)  i forbindelse  med 
affald fra kernekraftværker. 
Med hensyn  til brændbart  affald  undersøges forbrænding med hen­
syn til teknologi,  økonomi og  sikkerhed. 
Der findes allerede  nogle  praktiske realiseringer  i Frankrig, 
dog af begrænset  kapacitet  og omfang.  Der findes  nogle under­
søgelser om foreløbige  projekter navnlig  vedrørende en  incine-
rator på 100 kg/h  til affald med lav  radioaktivitet.  En udvidel­
se af denne teknik  i industriel  skala er afhængig af senere be­
slutninger . 
En betydelig indsats udfoldes  og vil fortsat udfoldes  med hen­
syn til  behandling  af gasser  med prioritering  af jod og  krypton. 
De mest anvendte  konditioneringsmetoder  for samtlige  behandlede 
affaldsstoffer  er hydrauliske bindemidler,  asfalt  eller termohær­
dende harpiksformer  i henhold  til formler  og processer,  som al­
lerede er industrielt  disponible,  men som nyder godt af en be­
tydelig  indsats  med hensyn  til forskning  og udvikling,  som ak­
tivt udfoldes  på disse områder. Sådanne metoder er  navnlig ble­
vet valgt  med henblik  på de nye oparbejdningsenheder i La  Hague 
(1987). 
Derudover  skal man nævne en  betydelig indsats  med henblik  på ud­
vikling  for alfa-affald  af nye  konditioneringsmetoder  med høj 
stabilitet,  idet den mest almindelig  anvendte  matrice  oftest  er 
en form for "keramik" - et  udtryk  som dækker keramik,  glas, 
porcelæn,  stentaj  osv. Der  findes  to hovedorienteringer: 
- alternative processer til  asfaltindstøbning i  forbindelse  med 
affald fra behandling  af vand fra  oparbejdningsfabrikkerne 
- digelsmeltning  af indkapslinger  og hætter. 
Karakterisering  af det  konditionerede  affald  er en af de  aktio­
ner, der er i  fuld udvikling,  og som anses for fundamental. 
Den omfatter: 
- systematiske  forsøg: 
. karakteristika  i forbindelse  med fremstillingen  (kvalitets­
kontrol  ) 
. karakteristika  i forbindelse  med midlertidig oplagring  og 
bortskaffelse  (modstandsevne over for stød,  brand,vejrlig 
osv. ) 
. kemisk  stabilitet  på kort sigt navnlig  gennem  udludning  i 
fuld målestok. 
Desuden  planlægges: 
. oprettelse  af en prøvesamling  (opbevaring  af repræsentative 
prøver) 

- 47 -
. oprettelse  af et  laboratorium til destruktive  prøvninger på 
gamle kolli. 
- grundlæggende undersøgelser: 
. vedrørende fænomenologien omkring mulige langtidsændringer 
(udludningsmekanismen  og udludningens  fysisk-kemiske natur, 
intern diffusion,  termisk  stabilitet,  indsats  med henblik  på 
alfa- og beta-gamma-radiolyse), 
• . om den tidsmæssige sammensætning af ovennævnte  virkninger 
kaldet henfald  (undersøgelse, som i øjeblikket er begræn­
set til hydrauliske bindemidler). 
En komplet  analyse  kan ikke komme uden om følgende omfattende 
udviklingsindsats: 
- undersøgelse af  konditionering  af særligt  affald:  navnlig  trit 
umholdigt  affald  og affald  fra endelig  nedlukning  (dekontami-
neringsprocesser, smeltning  af metalaffald  osv.) 
- udvikling  på alle trin af måleprocesser på prøver  eller brut­
to affald  (alfa-  og beta-gamma-spektrometer, alfa-måling med 
aktive og passive  neutronmetoder), 
- en så komplet som  mulig  indsamling  af oversigter  over alle ar­
ter affald. 
b) Affald  med høj  radioaktivitet. 
Som basisproces til konditionering  af affald  med høj  radioaktivi 
tet har indstøbning. i  glas opnået et  industrielt  stade.  De for­
udsete udviklinger  er følgende: 
AVH-anlæg  (eller  R7) i  forbindelse  med udvidelser  i La Hague, 
opstart planlagt  i 1987. Med udgangspunkt i AVM  vil værkstedet 
støtte sig  til en ikke-aktiv prototype,  som er under opførelse. 
Med hensyn  til primære opløsninger med høj  radioaktivitet  vil 
et maksimum  af flydende  affald  blive recirkuleret  og bestemt 
for indstøbning i  glas, hvilket  i lige så stort omfang  vil ned­
sætte de andre  aktivitetsgrader  for alfa-affald. 
PIVER II: aktiv pilotenhed til kontinuerlig  vitrificering. 
Karakterisering  af glasarterne  er genstand for en  intensiv ind­
sats : 
. Analytiske  undersøgelser:  udludning,  udvekslingsmekanismer i 
overfladelaget,  stabilitet  under bestråling  (alfa-doteret 
glas, ionimplantation  osv.)  fysisk  stabilitet  (krystalliserin 
virkninger  fra termiske  og mekaniske stødpåvirkninger)  virk­
ninger af tryk og temperatur. 
Disse undersøgelser, som er sat i gang for 10 år  siden,  fort­
sættes på et højt  niveau. 
. Samlet undersøgelse:  simulering  på aktive  og ikke-aktive blok 
ke af forudsigelige  vilkår under  oplagring  med eller uden geo 
kemisk barriere;  programmet  starter  i 1983. 
På lang sigt er målet at skabe en udludningsmodel. 

- k8 -
Et ret stort antal undersøgelser og  forskningsaktioner  gennem­
føres ligeledes  i Italien  på området  behandling,  konditionering 
og karakterisering  af affaldet.  De gennemføres i hovedsagen af 
ENEA og i mindre  omfang  af AGIP Nucleare. 
ENEA er hovedsageligt  engageret i et  F&U-program,  der tager  sigte 
på teknologien  i forbindelse  med glasindstøbning af  affald  med høj 
radioaktivitet.  Den nationale  indsats  på dette område står åben 
for ethvert  eventuelt  fællesskabssamarbejde. 
En proces  til vitrificering  i "kar" afprøves i øjeblikket både 
"koldt"  og "varmt" (i hot  cell og i minipilotskala  i sidst­
nævnte tilfælde). Sideløbende gennemføres en forsøgsindretning  til 
undersøgelse af fjernhåndtering af  karret  (PROTEO-anlægget), og 
man fortsætter karakteriseringsundersøgelserne af det producerede 
glas . 
Det er  planlagt  i begyndelsen af $0'erne at opføre et  pilotan­
læg til glasindstøbning i  tilslutning  til EUREX-pilotoparbejdnings-
fabrikken. 
For så vidt angår  flydende  affald  med lav og middelhøj  radioakti­
vitet, udvikler  man to pilotklargøringsanlæg. De  vil blive anvendt 
for at påvise gennemførligheden af  processerne  til indstøbning 
i polyester  og i matricer  af cement  + harpiks,  udarbejdet  af ENEA. 
Det er  planlagt,  at man i begyndelsen af 90'erne  vil opføre et 
konditioneringsanlæg  baseret  på et af  disse to processer.  Dette 
anlæg vil blive  tilknyttet  ITREC-oparbejdningsfabrikken.  Et kom-
pakteringsanlæg  vil blive opført  til at behandle det  faste  affald, 
som i øjeblikket  oplagres  ved de  forskellige  kerneforskningscentre. 
Endelig  vil undersøgelserne og  arbejdet  omkring F&U  til behand­
ling af flydende  og fast affald,  der er kontamineret med  pluto­
nium (alfa-affald)  blive  fortsat.  På dette område har  AGIP Nu-
cleare udviklet  en proces  til oxidering  af smeltede  salte. 
I Nederlandene er  forskningen  orienteret  mod bortskaffelse  af 
affald med høj  radioaktivitet  (vitrificeret  affald  fra behand­
ling i udlandet  af forarmet  brændsel, som  tilbagesendes  til Ne­
derlandene  fra begyndelsen af 90'erne). Dog er forsøg og  evalu­
eringer  vedrørende keramiske  materialer  til indkapsling  af af­
fald med høj  radioaktivitet  i gang. 
I Det forenede Kongerige  vil et anlæg  til vitrificeri.g  af af­
fald med høj  radioaktivitet  blive opført i  Sellafield.  Dette 
anlæg skulle  sættes i  drift i 1990.  Selv  om man i øjeblikket 
kan påstå, at  vitrificering  ved hjælp af  glas på basis af bor­
silikat udgør en passende  konditionering  med henblik  på bort­
skaffelse,  er andre  processer  baseret  på keramiske og  mineralske 
matricer  genstand for undersøgelser med  henblik  på eventuel  an­
vendelse  i senere anlæg. 
Et anlæg  til sortering,  behandling  og konditionering  af alfa­
affald er ligeledes  blevet  opført i  Sellafield.  Processerne  vil 
sandsynligvis  omfatte  indkapsling  af dette  affald,  hvis det er 
egnet, i matricer  på basis af cement  med henblik  på dumpning  i havet. 

- <*9 -
Affald af andre  kategorier,  som produceres i Det forenede  Konge­
rige, er af  stor forskelligartethed  på grund af den  fysisk-ke-
miske tilstand  og arten og mængden af den  dermed  forbundne  radio­
aktivitet.  Et stort udvalg  af processer  er disponibelt  til be­
handling  og konditionering  af dette  affald  med henblik  på bort­
skaffelse  . 
Blandt de behandlingsprocesser,  som i øjeblikket er genstand 
for forskning,  kan nævnes: 
- med henblik  på volumenreduktion: opskæring, laserudskæring, 
kompaktering,  brænding, syreopløsning og - for vandige  affalds-
former - filtrering,  fordampning,  centrifugering  og tørring med 
hydrocyklon. 
- med hensyn  til dekontaminering:  vaskning,  rensning  ved ultra­
lyd, udludning,  elektropolering  for fast affald  og udfældning, 
ultrafiltrering,  magnetisk  filtrering,  ionbytning  og elektro­
kemiske  teknikker  for flydende  affald. 
- med hensyn  til stabilisering  og/eller  forligelighed  med ind-
støbnirigsmatricen: forbrænding  eller syreopløsning for  orga­
niske materialer  og omdannelse  til inerte  oxider  eller hydro­
xider for reaktive  materialer. 
Konditionering  af affaldet  med henblik  på bortskaffelse  kan gen­
nemføres ved, at det  indkapsles  - eventuelt  efter forudgående 
behandling  - i matricer  såsom cement,  asfalt,  organiske  polymerer, 
cement blandet  med polymerer  eller endog  metaller.  Alternativt 
kan nogle former for  affald,  som f.eks.  metaloxider  eller  salte, 
undergå en  direkte  omdannelse  til keramiske  materialer  ved hjælp 
af varmkompaktering. På  samme måde kunne  plastmaterialer  direkte 
kompakteres  til en fast blok gennem  smeltning  og formstøbning. 
Disse forskellige  processer  befinder  sig på  forskellige  tekniske 
udviklingsstader.  De producerer  konditioneret  affald  af forskel­
lige kvaliteter  og egnethed med hensyn  til bortskaffelse.  Des­
uden kan omkostningerne i  forbindelse  med processerne  og ar­
bejdstagernes  udsættelse for stråling  variere  i stort omfang 
fra én proces  til en anden, som  f.eks.  direkte  indstøbning i 
cement  eller  asfalt  og mere komplekse  processer,  som omfatter 
volumenreduktion  og dekontaminering  inden indstøbningen. 
I praksis  vil det endelige  valg af en proces  blive foretaget 
inden for rammerne  af en optimeret  struktur  til forvaltning 
af affaldet,  når behovene for  oplagring,  transport  og bort­
skaffelse  er blevet  evalueret  i forhold  til omkostningerne og 
virkningerne  på miljøet. Miljødepartementet er i gang med at 
gennemføre undersøgelser i samarbejde med andre  institutioner  og 
producenter  af affaldet  med henblik  på at  definere  og evaluere 
denne struktur. 

- 50 -
III.3· Perspektiver  og planer med hensyn  til oplagring  og bort­
skaffelse  af affald 
Perspektiver  og planer med henblik  på oplagring  og bortskaffelse 
af behandlet  affald  i dette afsnit  vedrører  hovedsageligt  alfa­
affald og affald med høj  radioaktivitet,  eftersom bortskaffelsen 
af affald  med lav og  middelhøj  aktivitet  allerede  har nået det 
industrielle  stade (jf.  stk. 11.k.).  Dog vil nogle oplysninger 
om opførelse  af nye  anlæg blive  givet for hvert land. 
Muligheden  for bortskaffelse  af alfa-affald  og affald med høj ra­
dioaktivitet,  som i  øjeblikket undersøges  mest i medlemsstaterne 
og på fællesskabsniveau, består  i at indeslutte dette  affald  i 
dybtliggende geologiske formationer(x). 
De hidtidige  resultater  af forskningen  på dette område synes  at 
bekræfte,  at d^^ne  bortskaffelsesmetode  er realistisk  og har  visse 
fortrin.  På den  anden side viser en gennemgang  af de  geologiske 
formationer,  der har  tekniske data,  der er  egnede med henblik 
på anbringelse  af affaldsdepoter  i den dybe undergrund  i Fælles­
skabet  (10), at der er  store valgmuligheder  for de  ansvarlige 
myndigheder  med hensyn  til prospektering  og efterfølgende under­
søgelser  af eventuelle deponeringssteder. 
Selv om man  allerede  kan bekræfte,  at det med den  nuværende vi­
den er muligt at realisere  bortskaffelsesanlæg  i en hvilken  som 
helst geologisk formation (ler,  granit,  salt),  skal man dog 
præcisere  indeslutningsegenskaberne  af disse forskellige  miljøer. 
De undersøgelser  og den  forskning,  der er  gennemført  i de for­
skellige  geologiske formationer  af medlemsstaterne både  på na­
tionalt  niveau  og på  fællesskabsplan(xx),  skulle  gøre det muligt 
i de kommende år at  besvare dette  spørgsmål. 
(x) Transmutation  af transuraner til grundstoffer  med kort 
halveringstid  ved bestråling  i kernereaktorer  ville gøre 
det muligt  at begrænse  problemet  med bortskaffelsen til 
affald med lang halveringstid.  De undersøgelser,  der er 
gennemført  ved FFC  Ispra sammen med  internationale viden­
skabelige  kredse  mellem  1973 og 1980, har  vist, at en  sådan 
strategi  ville medføre  flere ulemper  end fordele  i det  mind­
ste på teknikkens  nuværende  stade.  En sådan strategi  over­
vejes ikke  længere  i øjeblikket  af medlemsstaterne  og af 
Kommissionen. 
(xx) Inden for rammerne  af FællessKabets  F&U-program  undersøges 
lerformationer  hovedsageligt  i Belgien  og Italien.  Krystal­
linske formationer  i Frankrig  og Det  forenede Kongerige, 
salthorste  i Forbundsrepublikken Tyskland  og Nederlandene. 
Støtteundersøgelser vedrørende  alle formationer  gennemføres 
i Danmark.  Det skal bemærkes,  at med  undtagelse  af Forbunds­
republikken Tyskland  medfører sådanne  valg i intet tilfælde 
en definitiv  stillingtagen  til fordelen  ved den  type forma­
tion, man er i  gang med at  undersøge.  I øvring  deltager 
medlemsstaterne  og FFC i den  fællesskabsaktion,  der har  til 
formål at præcisere  indeslutningsegenskaberne  af disse geo­
logiske  formationer  samt for sedimenter  på havbunden. 
Fællesskabsindsatsen omkring  dette  sidste  emne er dog af 
mindre omfang. 

- 51 -
I den seneste  tid har man  overvejet bortskaffelse  i aflejringer­
ne på havbunden som  langsigtet  alternativ  til bortskaffelse  i geo­
logiske  formationer  på kontinentalsoklen.  Undersøgelser og  forsk­
ning på dette område er  betydeligt  mindre  fremskreden  end hvad 
angår kontinentalsokkelformationer.  I særdeleshed mangler man end­
nu at påvise gennemførligheden. 
Under hensyntagen  til situationen  kan man  allerede  nu forudse,  at 
nogle medlemsstater i  begyndelsen  af <)0' erne vil råde over anlæg 
i geologiske formationer  på kontinentalsoklen  med henblik  på bort­
skaffelse  i store dybder af  alfa-affald. 
Nogle medlemsstater har  planlagt  eller er i gang med at  konstruere 
underjordiske  anlæg med  henblik  på at præcisere  systemet:  affald 
med høj  radioaktivitet/bortskaffelse.  Dette kunne  henimod udgan­
gen af århundredet efterfølges af opførelsen af  operationelle  an­
læg med  henblik  på bortskaffelse  af affald  med høj  radioaktivitet 
i dybtliggende  lag i  geologiske formationer  på kontinentalsoklen. 
Medlemsstaternes  programmer  og nogle perspektiver gives  i hoved­
træk herefter: 
I Belgien  er dumpning  i havet stadig  den strategi,  man anvender 
med henblik  på bortskaffelse  af affald  med ringe  radioaktivitet, 
idet man udfolder  bestræbelser på det  tekniske plan  og det  orga­
nisatoriske  plan med henblik  på at nedsætte rumfanget. 
Desuden har man i  nogle år undersøgt muligheden for at udgrave 
et antal underjordiske  gange  til bortskaffelse  af affald  med høj 
og middelhøj  radioaktivitet  samt alfa-affald  i et lerlag  beliggen­
de under CEN/SCK-området i Mol  (HADES-projektet). 
Det interessante  lerlag  (Boom-ler)  ligger  i en dybde af  160-270  m 
under jordoverfladen. 
Eftersom  undersøgelser og forsøg af  geologisk  og hydrogeologisk 
art allerede  er blevet  gennemført, er  programmets  første mål  rea­
lisering  af et  eksperimentallaboratorium  i ler i en dybde af 225 m. 
Arbejdet,  som startede  i I98O, vil principielt  være afsluttet  i 
1983· Dette underjordiske laboratorium  (første af  denne art i 
Europa) vil gøre det  muligt  at opnå  yderligere hydrogeologiske, 
geomekaniske og  teknologiske data  samt at verificere  på stedet 
aspekterne  bl.a. i  forbindelse  med termisk udveksling  og med 
korrosion. 
Opførelse af et  definitivt  underjordisk  anlæg  skal være undergivet 
en autorisationsprocedure.  Det forventes,  at de  enkelte  elemen­
ter, som skal indgå i  akterne, vil  være disponible  henimod 1987-
1988 . 
Ifølge en foreløbig konceptundersøgelse  kunne anlægget, der  skal 
anbringes  i midten af  laget,  omfatte  to lodrette  adgangsskakter, 
to ventilationsskakter,  en hovedgang på k,5 m i  diameter  til 
bortskaffelsen.  Der planlægges en længde på ca. 7 km for  sidst­
nævnte gange  til anbringelse  af affald  med middelhøj  radioaktivitet 
og alfa-affald. 
Mens anlægget  hurtigt  kunne  blive operationelt  for affald  med mellem­
stor radioaktivitet  og alfa-affald,  forventes  det, at man med hen­
syn til affald  med høj  radioaktivitet  bliver  nødt til at oplagre det­
te på jordoverfladen  i et tidsrum  på mindst  50 år. 

- 52 -
Efter et tidsrum  på flere årtier, under  hvilket  man stadig  vil 
kunne vælge genvindingen, vil  alle tomrum  blive  fyldt  fast ud, 
og skakterne  vil blive  tilstoppet  med det  ler, der blev gravet 
ud. Den anvendte lukningsmåde  vil være afhængig  af den  erfaring, 
man opnår under  den reversible  fase. 
I Danmark  kræver den senere indførelse  af kerneenergi  og de re­
lativt beskedne mængder  affald  med lav og  middelhøj  radioaktivi­
tet, som i  øjeblikket  lagres  på Risø, ikke at man i  dette århun­
drede disponerer  over anlæg  til bortskaffelse  i geologiske  forma­
tioner. Dog er  foreløbige  planer  for bortskaffelse  af affald nød­
vendige.  Forskellige  muligheder undersøges  i øjeblikket. 
Forud for indførelse  af kerneenergi  i landet har elproducenterne 
gennemført  et omfattende placeringsundersøgelsesprogram for  at på­
vise gennemførlighe '.en  af bortskaffelse  af affald med højradio­
aktivitet  i dans'.e  salthorste.  Denne  indsats  evalueres  i øjeblik­
ket af de  kompetente myndigheder. 
I Forbundsrepublikken  Tyskland  vil minen i Asse sandsynligvis  om 
kort tid kunne få tilladelse  igen  til bortskaffelse  af affald med 
lav og middelhøj  radioaktivitet.  Minen i Konrad  kunne  ligeledes 
bruges  til bortskaffelse  af affald med ringe radioaktivitet,  sand­
synligvis  fra og med 1988. 
I øjeblikket  er salthorsten  i Gorleben genstand for  en betyde­
lig F&U-indsats  med henblik  på dens fremtidige  anvendelse  som 
bortskaffelsessted  for affald med høj  radioaktivitet  og andre ka­
tegorier  af affald. 
I programmerne  planlægges anvendelse  af metoder  til deponering  af 
affald, som har  været udviklet  siden  1967 i  minen i Asse og meto­
der til anbringelse  for affald med høj  radioaktivitet,  som i  øje­
blikket er under udvikling  i samme  mine. 
I Frankrig  er man  inden for rammerne  af et  generelt  program  til for­
valtning  af samtlige  radioaktive  affaldsstoffer  af den  opfattelse 
at : 
- et andet bortskaffelsescenter  for affald med lav og middelhøj 
radioaktivitet  af samme art som det  center,  der er i  drift, 
bør oprettes  og være driftsklart  henimod  1986, 
- visse kategorier  af affald bør dumpes i havet indr  .1 for rammer­
ne af den  mekanisme,  der er  udarbejdet  af OECD/NEA.  Denne prak­
sis skal anvendes  som supplement  til bortskaffelse  i jorden, 
- et center  til bortskaffelse  af alfa-affald  bør sættes i drift 
i begyndelsen  af  90 1erne. 
- et eksperimentelt  bortskaffelsescenter  for affald med høj ra­
dioaktivitet  (vitrificeret)  bør ligeledes  sættes  i drift på sam­
me tidspunkt, 
- den første  fase, som anses for  at være afgørende for  hele pro­
grammets  afvikling,  består  i at  opstille  en oversigt  over po­
tentielt  gunstige  steder og at  gennemføre  en undersøgelse  af 
dem med henblik  på en  nøje beskrivelse  og en  kvalificering  af 
det eller de bortskaffelsessted(er),  hvor centrene  skulle an­
bringes  . 

- 53 -
I umiddelbar  fremtid  og indtil  nævnte  bortskaffelsescentre  bliver 
oprettet  har man  planlagt  at opføre de nødvendige  opmagasinerings-
anlæg for at  tage højde for  produktionen  af affald,  i særdeles­
hed alfa-affald  og vitrificeret  affald,  fra oparbejdningen  af for­
armet brændsel. 
I Italien  er underjordiske huler  i nedlagte  miner i øjeblikket 
genstand  for en undersøgelse med  henblik  på bortskaffelse  af 
affald med lav og middelhøj  aktivitet. 
Alfa-affald  og affald  med høj  radioaktivitet  vil blive bortskaf­
fet i egnede,  dybtliggende geologiske formationer.  Bortskaffel­
sen vil  ske efter en oplagring  i nogle årtier i  kunstige  ad hoc 
strukturer  for at muliggøre  radioaktivt  henfald  og køling. 
Indsatsen  med henblik  på at  finde frem  til steder  til opførelse 
af bortskaffelsesanlæg  koncentreres  omkring  lerformationer.  Dog 
overvejes  også andre  geologiske formationer. 
Opførelsen af et  eksperimentallaboratorium  under  jorden vil snart 
blive igangsat.  Et demonstrationsbortskaffelsesanlæg  vil kunne 
være disponibelt  henimod  slutningen  af århundredet. 
I Nederlandene undersøges i øjeblikket mulighederne for  bortskaf­
felse af affald  med lav og middelhøj  radioaktivitet  som alterna­
tiv til dumpning  i havet. 
I Det forenede  Kongerige  vil et anlæg  til oplagring  af affald 
med høj  radioaktivitet,  der er indstøbt i  glas,  blive opført i 
Sellafield. 
Eftersom  gennemførligheden af  bortskaffelse  i dybtliggende  under­
jordiske  lag i  princippet  er blevet  fastslået,  vil man fortsætte 
forskning  med hensyn  til bortskaffelse  i sedimenter  på havbunden. 
Således vil man  til sin tid, kunne foretage  en sammenlignende  eva­
luering  af de  forskellige  muligheder. 
I øjeblikket er der  arbejde  i gang med  henblik  på fra 1990 at sæt­
te jordanlæg  til bortskaffelse  af størstedelen af  affaldet  med 
middelhøj  radioaktivitet  og alfa-affald  i drift.  Disse anlæg 
kunne være strukturerede gruber  med en dybde på  20-30 meter, 
en modificeret  mine eller huler,  som specielt  udgraves i større 
dybder. 
Der er undersøgelser i gang med  henblik  på at  finde frem  til eg­
nede steder. Arten  og mængderne af det  affald,  som vil kunne bort­
skaffes  i et givet anlæg,  vil være afhængige af den  specifikke  ud­
formning  af Vivert anlæg og af  affaldsbeholderne. Derfor  er det ik­
ke muligt  på nuværende  tidspunkt  at evaluere  antallet  af nødven­
dige anlæg. 
Med hensyn  til affald  med ringe  radioaktivitet  planlægges det  fort­
sat at anvende de nuværende  bortskaffelsesmuligheder  som beskrevet 
i stk. II.4. Man planlægger dog  ligeledes  at finde frem  til nye 
egnede steder  med henblik  på nedgravning  af de  arter af affald, 
som i øjeblikket  bortskaffes  i Drigg. 

- 54 -
KAPITEL  IV 
KONKLUSIONER 
1. Radioaktivt  affald  produceres  i øjeblikket  inden for Fælles­
skabet i tre  aktivitetssektorer:  produktion  af kerneenergi 
(herunder  brændselskredsløbet  forbundet  med denne produktion(x)), 
forskning,  og industriel  og medicinsk anvendelse  af radioaktive 
grundstoffer. 
Produktionen  fra disse tre sektorer  varierer  i tid og fra en 
medlemsstat  til en anden, i særdeleshed  som funktion  af for­
pligtelser  og realiseringer  med hensyn  til kerneenergi. 
2. Lovmæssige  forskrifter  vedrørende  regler  for forvaltning  af 
radioaktivt  bifald  findes  i alle medlemsstater. Yderligere 
forskrifter  er udstedt  i løbet af de  seneste  år i de  pågæl­
dende lande for at  sikre gennemførelsen  af bortskaffelsen 
af radioaktivt  affald.  Samtlige  forskrifter  har  til formål 
at sikre mennesket  og beskytte  miljøet;  de er  genstand  for en 
kontinuerlig  opmærksomhed, således  at de om  nødvendigt  kan 
suppleres. 
3- Mængden  af affald i hovedsagen  med ringe  radioaktivitet,  som 
produceres  i forbindelse  med forskningsaktiviteter,  medicinsk 
og industriel  anvendelse,  udgør i øjeblikket  hele produktio­
nen i Ale medlemsstater,  som ikke er engageret  i keereenergi-
programmer,  og en  betydelig  andel af produktionen  i de med­
lemsstater,  som har  sådanne  programmer. 
k. Henved  95% af det  konditionerede  affald,  som produceres  i dag 
inden for Fællesskabet, består  af affald med lav og  middel­
høj aktivitet,  som gennem  radioaktivt  henfald  skulle komme 
ned på niveauet  for naturlig  radioaktivitet  om nogle hundrede 
år. Denne  procentdel vil  blive mindsket  i løbet af de kommen­
de år på  grund af en  forøgelse  af produktionen  af affald af 
andre kategorier  i forbindelse  med udviklingen  af anlæg in­
den for det  nukleare  brændselskredsløb  inden for Fællesskabet, 
men andelen vil  dog stadig  være meget høj ( ca. 85%)  henimod 
slutningen  af århundredet. 
De årlige produktionsmængder  inden for Fællesskabet  ligger 
i øjeblikket  på nogle titusinde  m for  samtlige  tre akti­
vitetssektorer  nævnt under  1. Mængden  vil nå op på  hundrede­
tusinde m henimod  slutningen  af århundredet.  For at  give en 
bedre fornemmelse  af disse tal kan nævnes,  at Fællesskabet 
i 1982 har  produceret  ca. kO  millioner  tons kemisk  affald 
af forskeLlige  giftighedsgrader. 
(x) I denne rapport  har man  ikke taget  hensyn  til affald  med ringe 
radioaktivitet  fra udvinding  og behandling  af uranmalm  samt 
affald fra nedlukning  af nukleare  anlæg. Størstedelen  af af­
faldet fra nedlukning vil nemlig ikke  blive behandlet inden 
udgangen  af århundredet. 

- 55 -
5. De produkter,  som i dag  betragtes  som affald  med ringe ra­
dioaktivitet,  omfatter  materialer,  som kun formodes at være 
radioaktivt  kontaminerede. 
I fremtiden  kan man  forvente  en mindskelse af  disse produk­
ter på grund af 
- afslutningen  af undersøgelser, der er i gang på  interna­
tionalt  plan gående ud på at  definere  tærskler, under  hvil­
ke disse produkter  ikke kræver  nogen særlige  forholdsregler 
(de minimis-værdier); 
- udvikling  af metoder  til bestemmelse af lav  radioaktivitet 
- forbedring  af de  teknikker,  der er  beskrevet  under 6. 
6. Processer  til behandling  og konditionering  af affald  med lav 
og middelhøj  radioaktivitet  er disponible,  og industrielle 
anlæg svarende  dertil  har med godt  resultat  været i brug si­
den begyndelsen af  50 1erne. 
F&U-aktiviteter  fortsættes dog i  mange lande inden for Fæl­
lesskabet  med henblik  på at  forbedre  de eksisterende  proces­
ser og om nødvendigt  udvikle  nye processer,  produkter  og em­
ballager  med højere  eller mere økonomiske  ydelser,  der kan 
anvendes i  storindustriel  skala. 
Samtlige  arbejder  tager  sigte på bl.a. volumenreduktionsfak­
torer og forøgelse af modstandsevnen på  lang sigt af kondi­
tionerede  produkter  med henblik  på at  forbedre  sikkerheden 
i forbindelse  med deres  bortskaffelse. 
Denne del af  forvaltningen  af affaldet  synes at  tilfredsstil­
le de nuværende  krav med hensyn  til kerneenergiprogrammerne 
og sikkerheden. 
7. Metoder af supplerende  karakter  anvendes i øjeblikket i kombi­
nation  eller særskilt af medlemsstaterne med  henblik  på at 
bortskaffe  affald  med lav og middelhøj  aktivitet:  bortskaffel­
se i jorden,  på overfladen  og dumpning  i havet.  Bortskaffel-
seskapaciteten  bliver  utilstrækkelig på  kort sigt, hvis åbnin­
gen af nye anlæg på  jorden  ikke hurtigt  besluttes  i visse med­
lemsstater.  Det skal noteres,  at mængden og  radioaktivitets-
graden af affaldet,  som dumpes  i havet, begrænses af de  inter­
nationalt  gældende rekommendationer.  Disse grænser er i øje­
blikket  højere end Fællesskabets behov. 
8. 5% af det  radioaktive  affald,  som produceres i Fællesskabet, 
består af  produkter,  der er kontamineret med alfa-strålekil­
der med lang levetid,  hvis radioaktivitet  vil forblive  meget 
høj i meget lang tid. Størstedelen af  dette  affald  forbliver 
i øjeblikket ubehandlet.  Basisteknologierne  til behandling 
og konditionering  af dette affald  er disponibel,  men det er 
nødvendigt at færdigudvikle og  forbedre  processerne  og ud­
vælge dem, således at man  sikrer  en optimal  bortskaffelse. 
De nuværende  F&U-aktiviteter  er koncentreret  om teknikker  til 
behandling  af flydende  og fast affald,  der er kontamineret 
med alfa-strålekilder og om  konditionering  af indkapslinger 
fra brugte brændselselementer.  Disse  aktiviteter  tilsigter 
at nå frem  til processer,  der tillader  en sikker  oplagring 
og bortskaffelse  i meget lang tid. Adskillelse  af radioak­
tive elementer med  lang henfaldstid  (aktinider)  enten med hen­
blik på genvinding  eller med henblik  på at nedbryde største­
delen af dette  affald  til affald  af andre  kategorier,  er lige­
ledes genstand for undersøgelser. 

- 56 -
Afpudsning  om nogle år af  disse teknikker  skulle  sætte Fæl­
lesskabet  i stand  til til  sin tid at dække behovet. 
9· Bortskaffelse  af affald,  der er kontamineret med alfa-stråle­
kilder.,  praktiseres  endnu  ikke. De berørte medlemsstater op­
lagrer stadig  sådant  affald  i særlige anlæg,  indtil  man kan 
foretage  konditionering  og bortskaffelse. 
De første anlæg  til bortskaffelse  af affald  i geologiske  for­
mationer  i middeldybde (i størrelsesorden nogle hundrede me­
ter) skulle  kunne tages i brug i nogle af medlemsstaterne i 
begyndelsen  af  90'erne.  Hvis disse planer  realiseres,  skulle 
bortskaffelse  af alfa-affald  svare  til behovene i de  kommende 
år; i modsat  fald vil man fortsætte den nuværende  oplagrings-
praksis.  På denne baggrund synes den nuværende  situation  og 
perspektiverne  for bortskaffelse  af alfa-affald  ikke at udgø­
re en hindring  for udbygning af kerneenergiprogrammerne i de 
medlemsstaten,  som er nået længst på  dette område. 
10. 0,3% af mængden af det  radioaktive  affald,  som produceres i 
Fællesskabet, består af  affald  med høj  radioaktivitet  (inde­
holder ligeledes  alfa-strålekilder), som  bliver  indstøbt i 
glas. Dette  affald  indeholder  næsten al  radioaktivitet  fra 
affald fra kerneenergiprogrammer.  Varmeudvikling  på grund af 
radioaktivitet  er derfor  et af hovedproblemerne i  forbindelse 
med forvaltning  af dette  affald.  Radioaktivitet  og varmeudvik­
ling vil nå ned på  niveauer,  der svarer  til niveauerne for al­
fa-affald  efter nogle hundrede år.  Affald  med høj  radioakti­
vitet vil da kunne  sidestilles  med alfa-affald. 
11. Størstedelen af  affaldet  med høj  radioaktivitet  oplagres  i 
dag i flydende  form i  beholdere,  der er  forsynet  med særlige 
anordninger  med henblik  på afkøling og  sikkerhed.  Processer­
ne til behandling  og konditionering  går ud på at anbringe  det­
te affald  i fast matricer,  så som  glas, der udviser  god ufor­
anderlighed  over lang tid. Udvikling  af forskellige  processer 
til konditionering  er i øjeblikket i gang  inden for Fælles­
skabet.  Blandt  disse er den  franske  vitrificeringsproces 
(AVM) ved at være  disponibel  på kommerciel  basis. 
12. Den  tid, der medgår  til nedkøling,  disponibiliteten  af mellem-
lagringsfaciliteter  samt det ringe volumen  affald  med høj ra­
dioaktivitet  giver  stor fleksibilitet  med hensyn  til fastlæg­
gelse af en  strategi  og en  tidsplan  for bortskaffelse  af det­
te affald. 
Bortskaffelse  er genstand for en  meget omfattende F&U-indsats 
både inden for og  uden for Fællesskabet. Næsten  alle medlems­
stater og Kommissionen  bidrager  til denne  indsats.  De mulig­
heder, der undersøges vedrører  bortskaffelse  i dybden i  for­
skellige  kontinentale  geologiske  formationer,  som er  rigeligt 
til stede på Fællesskabets område,  samt bortskaffelse  i se­
dimenter  på havbunden. De  hidtidige  resultater  bekræfter, at 
bortskaffelse  i egnede  kontinentale  formationer  er gennemfør­
lig inden for Fællesskabet.  Valg af bortskaffelse  i sedimenter 
i havet byder på  interessante  perspektiver,  men gennemførlig­
heden skal endnu påvises.  Flere medlemsstater er i gang med 
at realisere  eller planlægge  underjordiske  laboratorier  for 
at præcisere systemet affald/anlæg  til bortskaffelse. 

- 57 -
Dette kunne føre  til, at der  findes  driftsklare  anlæg fra 
slutningen  af dette århundrede. 
13. Når alt  kommer  til alt udgør den nuværende  situation  og per­
spektiverne  med hensyn  til forvaltning  af radioaktivt  affald 
inden for Fællesskabet  global betragtet ikke  nogen  trussel 
for menneskets  sikkerhed  og miljøet,  og heller  ikke nogen 
teknisk hindring  for den  påregnede udbygning  af kerneenergi­
programmerne  inden for Fællesskabet.  For at  situationen  kan 
forblive  den samme i fremtiden  er det  nødvendigt,  at de nu­
værende  planer  kan konkretiseres  gennem en  fortsat  F&U-ind-
sats på nationalt plan  og på fællesskabsplan  og gennem  idrift­
sættelse  af nye  anlæg.  Eventuelle hindringer  for realiseringen 
af en sådan plan er ikke af teknisk  art, men kunne stamme fra 
en manglende  accept  i befolkningen. Klare  politiske  beslut­
ninger med sigte på iværksættelse  af denne plan er derfor  nød­
vendige. 

- 58 -
REFERENCER 
1) The classification  of radioactive  wastes;  Health Physics,  vol. 27 
(197^)· 
2) Meddelelse  til Rådet fra Kommissionen om  rapporten  fra det råd­
givende  ad hoc-udvalg  om oparbejdning  af bestrålet kernebrænd­
sel (CORECOM);  dok. COM(82)37  endelig  udg. af  5- februar  1982. 
3) Technological progress  in the  management  of radioactive  waste: 
Part I 
Part II 
Part III Evaluation  of the  present situation  in Europe; 
Evaluation  of research  and development  work; 
Conclusion  and recommendations; 
EUR report  n 6699EN  (198O). 
k) Traitement  et conditionnement  des déchets  solides  de faible  et 
moyenne  acti^it  é; EUR report  nu 737^FR  (1981). 
5) Advanced  management  methods  for medium  active  liquid  waste; 
EUR report  n° 7037 (I98l); 
Management  of plutonium  contaminated  waste;  EUR report  n 7335 
(198D. 
6) Rådets Afgørelse af  26. juni 1975 om et program vedrørende  for­
valtning  og opbevaring  af radioaktive  affaldsstoffer.  EFT nr.  L 
178 (1975). 
7) Radioactive  waste management  and disposal:  proceedings  of 
the first European  Community  conference,  Luxembourg,  20.-23· 
maj I98O; EUR report  n° 6871 (1980). 
8) Rådets Afgørelse af  l8. marts  I98O om vedtagelse  af et program 
vedrørende  forvaltning  og opbevaring  af radioaktive  affalds­
stoffer  EFT nr. L 78  (I98O). 
9) Research  and development on  radioactive  waste management  and 
disposal  : 
- First annual  progress report  of the European  Community  pro­
gramme 1980-198^;  EUR report  n° 7652 (1982). 
- Second annual  progress report  of the European  Community  pro­
gramme 1980-1984;  EUR report  (in press). 
10) Geological  confinement of  radioactive  waste within  the European 
Community:  European  catalogue  of geological formations  having 
suitable  characteristics  for the  disposal  of solidified  high-
level and/or  long-lived radioactive  waste; EUR  report  n° 689IEN, 
FR (1980).