Særberetning Det kræver yderligere 
forbedringer at sikre, at 
proceduren i forbindelse 
med uforholdsmæssigt 
store underskud 
gennemføres effektivtDA 2016  nr. 10
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
Kontakt: eca.europa.eu/da/Pages/ContactForm.aspx +
Websted:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2016
Print ISBN 978-92-872-4841-1 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/068602 QJ-AB-16-011-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-4849-7 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/577147 QJ-AB-16-011-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-4850-3 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/184011 QJ-AB-16-011-DA-E
© Den Europæiske Union, 2016
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Det kræver yderligere 
forbedringer at sikre, at 
proceduren i forbindelse 
med uforholdsmæssigt 
store underskud 
gennemføres effektivt
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2016  nr. 10
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner vedrø -
rende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og 
udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til resultatopnåelse eller 
regeloverholdelse, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske og 
offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling IV — der ledes af Milan Martin Cvikl, medlem af Revisionsret -
ten — hvis speciale er revision af indtægter, forskning og interne politikker, finansiel og økonomisk styring samt EU-in -
stitutioner og -organer. Revisionsarbejdet blev ledet af Milan Martin Cvikl, medlem af Revisionsretten, med støtte fra kabi -
netschef Kathrine Henderson og attaché Andreja Rovan, direktør Zacharias Kolias, opgaveansvarlig Albano Martins Dias 
da Silva samt revisorerne Giuseppe Diana, Marko Mrkalj, Maria Isabel Quintela, Marion Schiefele, Duarte Semedo Leite og 
Stefan Sturaro. Sproglig bistand: Thomas Everett og Marek Riha.
Fra venstre til højre:  G. Diana, M. Schiefele, A. Rovan, A. Martins Dias da Silva, Z. Kolias, 
M.M. Cvikl, S. Sturaro, M.I. Quintela, K. Henderson, T. Everett.

03
 Indhold
Punkt
 Forkortelser og akronymer
 Glossar
I-IX Resumé
01-25  Indledning
01-04  Baggrunden for politikken for den økonomiske og finanspolitiske styring i EU
05-25  Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud: bevarelse af de offentlige 
finansers holdbarhed
07-17  EDP-processen: sikring af datakvalitet, vurdering af situationen og iværksættelse af en EDP
18-24  Korrigerende foranstaltninger: medlemsstaternes rapportering samt Kommissionens overvågning og tilsyn
25 Resultatet af EDP’en
26-31  Revisionens omfang og mål samt revisionsmetoden
26-29  Revisionens omfang og mål
30-31  Revisionsmetoden
32-127  Bemærkninger
32-84  EDP-processen: Det kræver forbedringer at styrke grundlaget for EDP’en og opnå mere objektive 
vurderinger
32-62  Rammerne for afgørelserne er passende, men der er behov for større klarhed
63-84  Vurderingerne af datakvaliteten og de økonomiske analyser mangler gennemsigtighed — analyserne var 
i overensstemmelse med reglerne, men havde mere fokus på det offentlige underskud end på gæld
04 Indhold 
85 -112  Korrigerende foranstaltninger og tilsyn i relation til EDP’en: medlemsstaternes rapportering samt 
Kommissionens overvågning og tilsyn
85-87  Medlemsstaternes rapportering om korrigerende foranstaltninger kan forbedres
88 -112  Kommissionens overvågning og tilsyn er styret af stadig mere komplekse regler, mangler 
gennemsigtighed og giver en begrænset vurdering af effekten af strukturreformer
113-127  Resultatet af EDP’en
113-127  EDP-reformer har indført værktøjer til at styrke budgetdisciplinen, men EDP’en har ikke vist sig 
fuldstændig effektiv som korrigerende mekanisme
128 -149 Konklusioner og anbefalinger
130-139  Eurostat
130-131  Gennemgang af data
132 Vurdering af kontrolsystemer
133-135  Dialogbesøg og direkte efterprøvelse
136 Handlingspunkter
137 Vejledning
138-139  Udfald
140-149  GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender
140-141  Gennemsigtighed
142-143  Gældskriteriet
144-145  Strukturreformer
146-147  Rapportering
148-149  Sanktioner
05 Indhold 
 Bilag I  —  Lovgivning om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud
 Bilag II  —  Eksempler på, at obligatoriske oplysninger mangler i dokumenter fra de seks 
medlemsstater, revisionen omfattede
 Bilag III  —  Eksempler på klassificeringssvagheder i dokumenter fra de seks medlemsstater, 
revisionen omfattede
 Bilag IV  —  Eksempler på handlingspunkter med potentiel indvirkning på underskuds- og 
gældsdataene
 Bilag V  —  Årlig nominel BNP-vækstrate
 Bilag VI —  Overholdelse af de nominelle og strukturelle mål, der er fastsat i EDP-
henstillingerne, og forlængelse af EDP-fristerne
 Bilag VII  —  Forskelle mellem Kommissionens og Rådets henstillinger
 Bilag VIII  —  Gennemførelsen af de planlagte strukturreformer
 Kommissionens svar
06
 Forkortelser  
og akronymer
ACR : Uafhængig kommissionshenstilling
Ameco : Kommissionens makroøkonomiske database.
BNP : Bruttonationalprodukt
ECB : Den Europæiske Centralbank
EDP : Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (Excessive deficit procedure)
EEF : Europæisk økonomisk prognose
EFC : Det Økonomiske og Finansielle Udvalg
ENS : Europæisk national- og regionalregnskabssystem
Eurostat : Den Europæiske Unions Statistiske Kontor
GD for Migration og Indre Anliggender : Generaldirektoratet for Migration og Indre Anliggender
GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender : Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender
GFS : Statistikker over statsfinanserne
MTO : Mellemfristet budgetmålsætning
ODB : Opstrømsdialogbesøg
SDB : Standarddialogbesøg
SKP : Stabilitets- eller konvergensprogram
SVP : Stabilitets- og vækstpagten
TEUF : Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
Økofinrådet : Rådet for Økonomi og Finans
ØMU : Den Økonomiske og Monetære Union
ØPP : Økonomisk partnerskabsprogram
07
 Glossar
Adfærdskodeksen : Politisk dokument indeholdende specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og 
vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes form og indhold.
Bottom-up-vurdering af finanspolitisk indsats : Kvantificering af den finanspolitiske virkning af korrigerende 
foranstaltninger, udtrykt som den aggregerede virkning af individuelle foranstaltninger. Jf. Top-down-vurdering af 
finanspolitisk indsats.
Budgetbalance : Balancen mellem de samlede offentlige udgifter og indtægter i et givet år, hvor en positiv balance 
angiver et overskud og en negativ balance et underskud. Til overvågningen af medlemsstaternes budgetstillinger 
anvender EU aggregater for den offentlige forvaltning og service. Jf. også Strukturel (budget)saldo  og Primær 
(budget)saldo .
Budgetsaldoens cykliske komponent : Den del af ændringen i budgetsaldoen, der er en automatisk følge 
af cykliske elementer i økonomien på grund af de offentlige indtægters og udgifters reaktion på ændringer 
i outputgabet. Jf. Strukturel (budget)saldo .
Datakvalitet : Ved datakvalitet forstås overensstemmelse med regnskabsreglerne, fuldstændighed, pålidelighed, 
aktualitet og konsistens (artikel 8, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009).
Den offentlige gæld : Den samlede bruttogæld til pålydende værdi, der er udestående ved årets afslutning, og 
som er konsolideret mellem og inden for sektorerne i den samlede offentlige sektor som defineret i ESA 95. Den 
indbefatter sedler og mønter, værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater og lån (gæld i henhold til 
Maastricht).
Det europæiske semester : Den årlige cyklus for samordning af de økonomiske politikker, som finder sted 
i årets første seks måneder. Europa-Kommissionen udfører en grundig analyse af medlemsstaternes programmer 
for økonomisk politik og strukturpolitik, og Det Europæiske Råd og EU’s Ministerråd rådgiver politisk, før 
medlemsstaterne afslutter deres budgetforslag.
Det offentlige underskud : Nettolåntagning som defineret i ESA 95/ESA 2010, med en række justeringer.
Det Økonomiske og Finansielle Udvalg (EFC) : EFC, tidligere Det Monetære Udvalg, er et udvalg under Rådet 
for Den Europæiske Union, der er oprettet ved TEUF’s artikel 134. Dets vigtigste opgave er at forberede og drøfte 
Økofinrådets afgørelser med hensyn til økonomiske og finansielle spørgsmål.
Dialogbesøg : Eurostat aflægger dialogbesøg i en medlemsstat for at gennemgå de faktiske data, der er 
rapporteret, og undersøge alle relevante aspekter ved EDP-dataene. Medlemsstaterne besøges mindst hvert andet 
år. GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender og ECB fungerer som observatører.
Fra 2011 til 2013 aflagde Eurostat både »standarddialogbesøg« og »opstrømsdialogbesøg« — sidstnævnte for at 
vurdere forvaltningen og kontrollen af opstrømsdatastrømme vedrørende de offentlige finanser/systemer. Disse 
efterprøvelser indgår nu i standarddialogbesøgene.
08 Glossar 
EDP-fortegnelsen over kilder og metoder : Beskrivelsen af de procedurer (metoder) og basisstatistikker 
(kilder), en medlemsstat bruger til at udarbejde overslag til EDP-indberetningerne. Omfatter »brotabeller«, der 
viser korrespondensen mellem poster i det offentlige regnskab og ENS-poster, og en liste over enhederne i den 
offentlige forvaltning og service klassificeret efter delsektor og erhverv.
EDP-indberetninger og de tilhørende spørgeskemaer
EDP-indberetninger
To gange årlig sender medlemsstaterne deres tal vedrørende det offentlige underskud og den offentlige 
gæld i indberetninger, der omfatter fire grupper af tabeller med oplysninger, for alle forvaltningsniveauers 
vedkommende, om niveauet af det offentlige under-/overskud og den offentlige gæld, de justeringer, der er 
foretaget af de offentlige regnskabers saldo (working balance) for at nå frem til under-/overskuddet, de faktorer, der 
bidrager til gældens niveau, samt andre obligatoriske oplysninger.
EDP-spørgeskemaer
Et sæt tabeller, der indeholder standardoplysninger om ændringer, justeringer, finansielle transaktioner og 
anvendelsen af Eurostats afgørelser.
Engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger : Offentlige transaktioner, der har en midlertidig 
budgetmæssig virkning, der ikke medfører en vedvarende ændring af budgetstillingen. Jf. også Strukturel (budget)
saldo .
ENS (ENS 95 og ENS 2010) : Det europæiske national- og regionalregnskabssystem er EU’s internationalt 
sammenlignelige regnskabssystem til systematisk og detaljeret beskrivelse af EU-medlemsstaternes 
og -regionernes økonomier. I størstedelen af den periode, revisionen omfattede, var det relevante system ENS 95, 
der i september 2014 blev opgraderet til ENS 2010, som afspejler udviklingen i måling af moderne økonomier, 
fremskridtene inden for metodeforskning og brugernes behov.
ENS er stort set konsistent med de definitioner, regnskabsregler og klassificeringer, som det tilsvarende FN-system 
anvender, men har desuden en række særlige træk, som stemmer mere overens med EU-praksis.
Faktiske data : Historiske (ikke planlagte/prognosticerede) data.
Finansielle/ikke-finansielle selskaber
Sektoren finansielle selskaber (ENS 95, punkt 2.32)
Omfatter alle selskaber og kvasiselskaber, der hovedsagelig beskæftiger sig med finansiel formidling (finansielle 
formidlere) og/eller med finansielle hjælpetjenester (finansielle hjælpeenheder).
Sektoren ikke-finansielle selskaber (ENS 95, punkt 2.21)
Består af institutionelle enheder, hvis fordelingstransaktioner og finansielle transaktioner er adskilt fra deres ejeres, 
og som er markedsproducenter, hvis hovedaktivitet er produktion af varer og ikke-finansielle tjenester.
Finanspolitisk konsolidering : En forbedring af budgetbalancen gennem diskretionære finanspolitiske 
foranstaltninger, specificeret efter enten beløbet for forbedringen eller den periode, hvori forbedringen fastholdes.
09 Glossar 
Konvergensprogrammer : Mellemsigtede budgetmæssige og monetære strategier, som de medlemsstater, 
der endnu ikke har indført euroen, fremlægger. De ajourføres hvert år i overensstemmelse med stabilitets- og 
vækstpagten. Jf. også Stabilitetsprogrammer.
Mellemfristet budgetmålsætning : I henhold til reformen af stabilitets- og vækstpagten indeholder stabilitets- 
og konvergensprogrammerne et mellemfristet mål for budgetstillingen. Den mellemfristede målsætning er 
landespecifik for at tage hensyn til de forskellige økonomiske og budgetmæssige stillinger og udviklinger samt 
den finanspolitiske risiko for de offentlige finansers bæredygtighed og er defineret i strukturelle termer. Jf. også 
Strukturel (budget)saldo .
Metodologiske besøg : Et ekstraordinært overvågnings- og kontrolbesøg, som Eurostat aflægger i en medlemsstat, 
hvor der klart er konstateret væsentlige risici eller problemer i forbindelse med dataenes kvalitet.
Offentlig forvaltning og service : ENS 95 definerer sektoren »offentlig forvaltning og service« som »alle 
institutionelle enheder, som er andre ikke-markedsproducenter, hvis produktion er bestemt for individuelt og 
kollektivt konsum og hovedsagelig finansieret af obligatoriske betalinger foretaget af enheder, som henhører 
under andre sektorer, og/eller alle institutionelle enheder, der hovedsagelig beskæftiger sig med omfordeling af 
nationalindkomsten og -formuen«.
Den er sammensat af fire delsektorer:
 οcentralregeringen — alle statslige administrative organer og andre centrale organer, hvis kompetenceområde 
dækker hele et lands økonomiske område, med undtagelse af forvaltning af sociale sikringsordninger
 οoffentlig forvaltning og service på delstatsniveau — institutionelle enheder, der udøver nogle statslige 
funktioner under centralregeringsniveau og over lokalmyndighedsniveau, med undtagelse af forvaltning af 
sociale sikringsordninger
 οlokale myndigheder — alle former for offentlig forvaltning, hvis kompetenceområde kun dækker et lokalt udsnit 
af det økonomiske område, med undtagelse af lokale afdelinger af sociale sikringsordninger
 οsociale sikringsordninger — institutionelle enheder på centralregerings-, delstats- eller lokalniveau, hvis 
hovedaktivitet er at yde sociale sikringsydelser.
Offentlige regnskaber : Statslige regnskaber (fra forvaltninger, agenturer og alle offentlige selskaber, der 
klassificeres som del af den offentlige forvaltning og service). De registrerer statens indtægter og udgifter og er 
hovedkilden til indsamling af EDP-data.
Outputgab : Forskellen mellem det faktiske output og det anslåede potentielle output på et givet tidspunkt. Jf. også 
Budgetsaldoens cykliske komponent .
Potentielt BNP : Det reelle BNP i et givet år, der er konsistent med en stabil inflationsrate. Hvis det faktiske output 
overstiger det potentielle niveau, vil kapacitetsbegrænsninger begynde at irritere, og der vil opstå et inflationspres 
— hvis outputtet falder under det potentielle niveau, vil der være ubrugte ressourcer, og inflationspresset vil aftage. 
Jf. også Outputgab.
10 Glossar 
Primær (budget)saldo : Budgetsaldoen minus rentebetalinger på den offentlige gæld.
Primære data/opstrømsdata : Data indsamlet af et nationalt statistisk kontor (f.eks. fra administrative registre, 
undersøgelser, optællinger) med henblik på beregning af aggregater (f.eks. EDP-transaktioner). Offentlige 
regnskaber for statsforvaltninger, statslige agenturer mv. er eksempler på primære data.
Saldo (working balance) : Indtægter minus udgifter i offentlige regnskaber.
Sneboldeffekt : Den selvforstærkende effekt af ophobning eller nedbringelse af den offentlige gæld som følge af 
en positiv eller negativ difference mellem den rentesats, der betales på den offentlige gæld, og vækstraten i den 
nationale økonomi.
Stabilitets- og vækstpagten (SVP) : SVP , der blev vedtaget i 1997 og ændret i 2005 og 2011, præciserer 
bestemmelserne i Maastrichttraktaten for så vidt angår tilsynet med medlemsstaternes budgetpolitikker og 
overvågningen af budgetunderskud i den tredje fase af den økonomiske og monetære union. SVP består 
af to rådsforordninger, der fastsætter retligt bindende bestemmelser, som de europæiske institutioner og 
medlemsstaterne skal efterleve, og to beslutninger fra Det Europæiske Råd i Amsterdam (juni 1997).
Stabilitetsprogrammer : Mellemsigtede budgetstrategier, som de medlemsstater, der har indført 
euroen, fremlægger. De ajourføres hvert år i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Jf. også 
Konvergensprogrammer.
Statistikker over statsfinanserne : Data om de økonomiske aktiviteter i offentlig forvaltning og service, herunder 
statslige indtægter, udgifter, underskud, transaktioner i aktiver og passiver, andre økonomiske strømme samt 
balancer. Europæiske statistikker over statsfinanserne udarbejdes i overensstemmelse med ENS med supplerende 
fortolkning og vejledning fra Eurostat.
Stock-flow-tilpasning : Stock-flow-tilpasningen (også kendt som gælds-underskuds-justeringen) sikrer konsistens 
mellem nettolåntagning (flow) og ændring i bruttogælden (stock). Den omfatter akkumulering af finansielle aktiver, 
ændringer i værdien af den del af gælden, der er denomineret i fremmed valuta, og andre statistiske tilpasninger.
Strukturel (budget)saldo : Den faktiske budgetsaldo minus den cykliske komponent samt engangsforanstaltninger 
og andre midlertidige foranstaltninger. Den strukturelle saldo udtrykker den underliggende tendens 
i budgetsaldoen.
Top-down-vurdering af finanspolitisk indsats : En kvantificering af den finanspolitiske virkning af statens 
politik, som opnås ved at betragte den samlede ændring i den strukturelle saldo. Den kan afvige fra bottom-up-
kvantificeringen, fordi sidstnævnte ikke er fuldstændig dækkende, eller på grund af økonomiske følgevirkninger 
eller mangel på konsekvens i antagelsen om uændret politik .
11
 Resumé
I
Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde konstaterer som en grundlæggende regel for budgetpolitik, 
at medlemsstaterne skal undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud. Derfor kan der, når referenceværdi -
erne for underskud og gæld overskrides, iværksættes en korrigerende mekanisme mod den pågældende medlems -
stat. Denne mekanisme, proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, er et centralt element 
i EU-rammen for økonomisk forvaltning.
II
Kommissionens rolle i gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er at 
kontrollere kvaliteten af de data, hver enkelt medlemsstat indberetter, at vurdere, om referencetærsklerne er blevet 
overskredet, eller om der er risiko for, at de bliver overskredet, og på dette grundlag at afgive udtalelser og henstil -
linger til Rådet om at handle i overensstemmelse hermed. Rådet afgør derefter i overensstemmelse med traktatens 
bestemmelser, om det vil vedtage Kommissionens henstillinger.
III
Medlemsstater, der kommer under en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, får henstil -
linger om at afhjælpe situationen med angivelse af en frist, inden for hvilken de skal korrigere situationen, en sti, 
korrektionen skal følge, og en årlig finanspolitisk indsats, de skal gøre. Kommissionen overvåger medlemsstatens 
gennemførelse af korrigerende foranstaltninger og rapporterer sine konstateringer til Rådet. På grundlag af forslag 
fra Kommissionen træffer Rådet yderligere foranstaltninger i det omfang, det er relevant (ophævelse af proceduren, 
forlængelse af fristen, fastsættelse af nye mål eller pålæggelse af sanktioner).
IV
Retten undersøgte Kommissionens gennemførelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store under -
skud mellem 2008 og 2015 med fokus på seks medlemsstater. Vi gennemgik Kommissionens kvalitetsbedømmelse 
af medlemsstaternes EDP-data og kvaliteten af dens egen prognosedata og -modeller, og undersøgte, om dens 
vurderinger harmonerede med Rådets afgørelser om indledning af en procedure. Endelig undersøgte vi, hvordan 
Kommissionen overvågede de korrigerende foranstaltninger, medlemsstaterne havde truffet under en procedure 
i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.
V
Vi konstaterede, at der — selv om der findes detaljerede procedurer og vejledninger for de fleste områder af Kom -
missionens dataindsamling og -analyse samt dens vurdering af overensstemmelsen med budgetdisciplinreglerne 
— er problemer med dens gennemførelse af disse opgaver. Det skyldes, at Kommissionen ikke gjorde fuld brug af 
sine beføjelser til at håndhæve levering af omfattende data og overholdelse af henstillingerne om korrigerende 
foranstaltninger, og at der fra tid til anden ikke blev givet passende feedback om medlemsstaternes rapporter, 
de utilstrækkelige ressourcer, der afsættes til analyse af og rapportering om centrale data, og den utilstrækkelige 
dokumentation.
12 Resumé 
VI
Et beslægtet spørgsmål vedrører gennemsigtighed, og selv om der er sket forbedringer i de seneste år, er for mange 
oplysninger stadig generelt ikke til rådighed for så vidt angår Kommissionens dataantagelser og parametre samt 
dens forståelse af centrale begreber. Hertil kommer, at selv når Kommissionen har fastsat klare interne regler, kan 
den beslutte at fravige den fastlagte procedure, hvad der rejser spørgsmål om den samlede pålidelighed af dens 
vurderinger.
VII
På området overvågning af strukturreformerne — et aspekt ved de korrigerende foranstaltninger, som Kommissi -
onen for nylig fremhævede som altafgørende for at overvinde en situation med et uforholdsmæssigt stort under -
skud — er der tegn på, at Kommissionen ikke går langt nok, da den hovedsagelig fokuserer på lovgivningsmæssige 
aspekter i stedet for på faktisk gennemførelse af reformer. Selve proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt 
store underskud lægger fortsat for stor vægt på underskudskriteriet snarere end på gælden.
VIII
Afslutningsvis finder vi meget positive tegn i Kommissionens bestræbelser i årenes løb på at tilpasse og ratio -
nalisere proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud som reaktion på udviklingen i EU. Det 
lovgivningsmæssige grundlag er fornuftigt og støttes generelt af klare interne regler og vejledninger. Det, der har 
manglet, er konsistens og gennemsigtighed i anvendelsen af reglerne; Kommissionen registrerer ikke behørigt sine 
underliggende antagelser og oplyser ikke om resultaterne af sit tilsyn, hvad der kunne være til gavn for alle med -
lemsstaterne. I sine seneste erklæringer har Kommissionen erkendt disse mangler og indikeret, at den er parat til at 
indføre de nødvendige forbedringer.
IX
Vores samlede konklusioner gennemgås detaljeret i slutningen af beretningen, og en række specifikke anbefalinger 
rettes til Kommissionen. Disse anbefalinger resumeres nedenfor.
Vores anbefalinger
a) På området dataindsamling og -analyse, som er Eurostats beføjelsesområde, bør Kommissionen:
i) styrke sine procedurer for kvalitetsbedømmelse og dokumentere sit arbejde bedre
ii) vurdere medlemsstaternes egne kontrolsystemer
iii) tage skridt til at forbedre effektiviteten af sine efterprøvelser på stedet
iv) gøre fuld brug af de eksisterende beføjelser til at sikre, at medlemsstaterne gennemfører handlingspunkter -
ne fra opfølgningen
v) maksimere gennemsigtigheden ved at offentliggøre alle råd og al vejledning til medlemsstaterne
vi) i højere grad dokumentere sine interne procedurer og kriterier for fastsættelse af forbehold eller ændring af 
data.
13 Resumé 
b) Ved vurderingen af situationen i medlemsstaterne, der leder til henstillinger i forbindelse med EDP’en (det er GD 
for Økonomiske og Finansielle Anliggenders funktion), bør Kommissionen:
i) forbedre gennemsigtigheden ved at anvende klare definitioner, fremlægge alle beregnings- og vurderings -
data og fremme inddragelse af nationale finanspolitiske råd til bekræftelse af de nationale data, den anven -
der i sine analyser
ii) fokusere skarpt på at nedbringe det offentlige underskud, navnlig i stærkt forgældede medlemsstater
iii) styrke sin overvågning af gennemførelsen af aftalte strukturreformer og i den forbindelse gøre fuld brug af 
sine beføjelser til at sikre, at medlemsstaterne lever op til deres forpligtelser
iv) håndhæve reglerne om medlemsstaternes rapportering strengere
v) hvor det er relevant, udnytte enhver lejlighed til at henstille, at Rådet træffer strengere foranstaltninger og 
pålægger sanktioner.
14
 Indledning
Baggrunden for politikken for den økonomiske og 
finanspolitiske styring i EU
01 
Traktaten om Den Europæiske Union, også kendt som Maastrichttraktaten, som 
trådte i kraft den 1. november 1993, fastslog principperne for Den Økonomiske 
og Monetære Union (ØMU) og førte i sidste ende til euroen som fællesvaluta 
i 19 ud af 28 medlemsstater. For at ØMU kunne fungere efter hensigten, var det 
nødvendigt at indføre en mekanisme til at sikre de offentlige finansers holdbar -
hed og mindske risikoen for spredning fra medlemsstater, der fører en uhensigts -
mæssig finanspolitik. Denne mekanisme har to grene, den ene præventiv og den 
anden korrigerende. Den præventive gren skal sikre forsvarlige budgetpolitikker 
på mellemlang sigt og forebygge situationer med uforholdsmæssigt store under -
skud1. Den korrigerende gren er rettet mod situationer med uforholdsmæssigt 
store underskud og kendes som proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt 
store underskud (EDP). Medlemsstater, der bryder loftet for budgetunderskud 
eller gæld (henholdsvis 3 % og 60 % af BNP) kan komme under en EDP .
02 
Det primære retsgrundlag for EDP’en er artikel 126 i traktaten om den Europæ -
iske Unions funktionsmåde (TEUF) og protokol nr. 12 knyttet som bilag til TEUF. 
Heri præciseres de forskellige trin i proceduren og referencetærsklerne. Disse 
tekster komplementeres af afledt ret i form af stabilitets- og vækstpagten (SVP), 
som blev indført i 1997, og som indeholder operationelle præciseringer af, under 
hvilke omstændigheder der indledes en EDP .
03 
EDP’en har gennemgået adskillige reformer (i 2005, 2011 og 2013), som skulle 
forbedre gennemførelsen af den ved at styrke rapporteringskravene og sanktio -
nerne og indføre fleksibilitet for at tilpasse proceduren til et skiftende økonomisk 
miljø. Figur 1  giver et overblik over udviklingen i politikken for økonomisk og 
finanspolitisk styring i EU, hvor foranstaltninger med relation til EDP’en er marke -
ret med fed skrift. Bilag I  er en kronologisk liste over de EU-retsakter, der er mest 
relevante i forbindelse med EDP’en.1 En situation med et 
uforholdsmæssigt stort 
underskud betyder, at enten 
det offentlige underskud, den 
offentlige gæld eller begge 
overstiger den fastsatte 
referenceværdi.
15 Indledning Figur 1Udviklingen i politikken for økonomisk og finanspolitisk styring i EU
NB: Foranstaltninger med relation til EDP’en er markeret med fed skrift.
Kilde:  Revisionsretten.1992
1997
2005
2011
2012
2013Vurdering af udkast til budgetplaner foretaget af de nationale /f_inanspolitiske råd
Skærpet overvågning af medlemsstater, der har eller sandsynligvis vil få alvorlige vanskeligheder med den /f_inansielle stabilitet; makroøkonomiske tilpasningsprogrammer; overvågning efter programmets afslutningKøreplan for struktureformer: økonomiske partnerskabsprogrammerNøjere overvågning af medlemsstater under en EDP: regelmæssig rapportering (rapport om budgetgen-nemførelsen i årets løb)Mekanisme for tidlig varsling om risiko for manglende korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud ved udløbet af EDP-fristen: uafhængige henstillinger fra KommissionenHurtigere sanktioner»Gylden regel« om, at et strukturelt underskud ikke må overstige den middelfristede målsætning, med en 
national automatisk korrektionsmekanisme for det tilfælde, at der sker en afvigelse. Skal indføjes i de nationale forfatninger, og de nationale /f_inanspolitiske råd skal overvåge overholdelsen.Det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker
Mere detaljerede krav til indholdet af SKP'er; nyt udgiftsbenchmark: Udgifterne skal vokse mindre end det potentielle BNPKrav til budgetrammen i medlemsstaterneProcedure og sanktioner for makroøkonomiske ubalancerOperationalisering af gældskriteriet (tre år med en gennemsnitlig årlig reduktion på 1/20 af gæld over tærsklen på 60 %); treårig overgangsperiode fra afslutningen af EDP’en for de 23 medlemsstater, der var under en EDP i november 2011Den strukturelle indsats skal justeres årligRapporter om trufne foranstaltningerSanktioner i form af bod, der skal godkendes af RådetMTO omde/f_ineres i strukturelle værdier (den konjunkturkorrigerede saldo minus engangsforanstaltninger og 
midlertidige foranstaltninger) og gøres landespeci/f_ikAfvigelser fra MTO eller tilpasningsstien i retning heraf er tilladt i tilfælde af store strukturreformerStrukturel indsatsNy deﬁnition af »alvorligt økonomisk tilbageslag«Ikke-udtømmende liste over »andre relevante faktorer«, herunder pensionsreformerForlængelse af frister for korrektion af uforholdsmæssigt store underskudMedlemsstaterne skal indsende stabilitets- eller konvergensprogrammer (SKP’er), der oplyser om deres 
mellemfristede budgetplanerMedlemsstaterne skal forfølge en nominel mellemfristet målsætning (MTO) for deres budgetstillingDeﬁnition af midlertidigt og ekstraordinært uforholdsmæssigt stort underskud i forhold til en referenceværdiRegler om fremskyndelse af EDPSanktioner (kun for medlemsstater i euroområdet) i form af deponering af et ikke-rentebærende beløbOprettelse af Den Økonomiske og Monetære Union
Medlemsstaterne skal samordne deres økonomiske politik og i den forbindelse underkaste sig multilateral overvågning (artikel/uni00A0121 TEUF)Medlemsstaterne påtager sig at overholde ﬁnansiel disciplin og budgetdisciplin og kan sættes under EDP, hvis de er i en situation med et uforholdsmæssigt stort underskud (artikel 126 TEUF)
Maastrichttraktaten
Stabilitets- og vækstpagten (SVP)
Reform af SVP
»Sixpacken«
Traktaten om stabilitet, samordning og styring (ﬁnanspagten)
»Twopacken« (kun medlemsstater i euroområdet)
16 Indledning 
04 
Senest vedtog Kommissionen den 21. oktober 2015 en meddelelse2 om skridt hen 
imod en fuldkommen Økonomisk og Monetær Union med henblik på gennemfø -
relse af »de fem formænds rapport«3. Sigtet med meddelelsen og de ledsagende 
forslag er at videreføre processen for en dybere ØMU og sætte skub i konkurren -
ceevnen. Pakken omfatter bedre værktøjer til økonomisk styring, bl.a. oprettel -
sen af nationale konkurrenceevneråd og et rådgivende europæisk finanspolitisk 
råd. Ifølge Kommissionen er de foreslåede tiltag både ambitiøse og pragmatiske, 
og de vil kræve en koordineret indsats fra alle relevante aktører.
Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store 
underskud: bevarelse af de offentlige finansers 
holdbarhed
05 
De vigtigste parter i forbindelse med en EDP er medlemsstaten, Kommissionen 
(GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender samt Eurostat) og Rådet.
i) Medlemsstaten skal a) indberette statistiske data til Eurostat to gange årlig 
(før 1. april og 1. oktober), b) korrigere situationen med et uforholdsmæssigt 
stort underskud inden for den frist, Rådet har fastsat, c) gøre den finanspoli -
tiske indsats, der stilles krav om i den relevante EDP-henstilling, og d) rappor -
tere om de foranstaltninger, der er truffet
ii) Eurostat er ansvarlig for at vurdere kvaliteten både af de faktiske data, med -
lemsstaten rapporterer, og af de tilgrundliggende regnskaber for sektoren 
»offentlig forvaltning og service«
iii) GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender er ansvarligt for at vurdere 
medlemsstatens overholdelse af gælds- og underskudstærsklerne og for at 
overvåge dens indsats for at korrigere situationen med et uforholdsmæssigt 
stort underskud
iv) Rådet træffer — på forslag fra Kommissionen — afgørelse om at indlede, 
optrappe eller ophæve EDP’en.
06 
Figur 2  viser, hvordan disse parter samarbejder og interagerer på de forskellige 
stadier i EDP’en.2 COM(2015) 600 final af 
21. oktober 2015 »Om skridt 
hen imod en fuldkommen 
Økonomisk og Monetær 
Union«.
3 »Completing Europe’s 
Economic and Monetary 
Union«, rapport af 
22. juni 2015 af Jean-Claude 
Juncker i nært samarbejde 
med Donald Tusk, Jeroen 
Dijsselbloem, Mario Draghi og 
Martin Schulz.
17 Indledning Figur 2Overblik over EDP’en
KOMMISSIONS-
HENSTILLINGForbehold
Ændringer af data
Nationale
statistikmyn-
dighederRisikoanalyse
(årlig)
EDPAFGØRELSE &
-HENSTILLINGERStatistiske
data
EDP 
gennemførel-
sesreglerEuropæiske
økonomiske
prognoser
(EEF’ er)EFCudtalelseRapport i 
henhold til
artikel 126, 
stk. 3DATAKVALITETSBE-
DØMMELSE
Statistiske
dataDet nationale
statistiske
kontorFinansministerietEconomic &
Financial
Committee
2/21/2
MEDLEMSSTATER EUROSTAT GD Economic and Financial Aﬀairs RÅDET
CentralbankenDATAANALYSER
Metodologispørgsmål
EEF-UDARBEJDELSEHandlingspunkterDIALOGBESØG i MEDLEMSSTATER
VEJLEDNINGForventede data
18 Indledning Figur 2
EDPAFGØRELSE &
-HENSTILLINGERKOMMISSIONSHENS-
TILLINGArbejdsdoku-
ment
EDP-gennemførelsesreglerØkonomisk
partnerskabsprogramUdkast til
budgetplanNationalt
reformprogramStabilitets- og
konvergensprogramRapport om virkningsfulde
foranstaltninger
ANALYSER AF
FINANSPOLITISKE
FORANSTALTNINGER OG
STRUKTURREFORMER1/2
Fiscal
measures
Structural
reforms
Others2/2
Finanspolitiske
foranstaltninger
Strukturre-
former
AndetMEDLEMSSTATER GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender RÅDET
Korrigerende foranstaltningerRapporteringFinansministeriet
Kilde:  Revisionsretten.
19 Indledning 
EDP-processen: sikring af datakvalitet, vurdering af 
situationen og iværksættelse af en EDP
07 
Denne sektion dækker de successive stadier i den proces, der fører til en 
afgørelse.
Sikring af kvaliteten af de data, der anvendes til at beregne 
niveauet af underskud og gæld
08 
Medlemsstaterne skal indsamle EDP-data i overensstemmelse med det europæ -
iske national- og regionalregnskabssystem (ENS4) og håndbogen vedrørende 
statsunderskud og -gæld (Manual on Government Deficit and Debt, MGDD) samt 
Eurostats afgørelser og vejledninger. Disse data, der rapporteres i standardise -
rede indberetningstabeller og spørgeskemaer, sendes til Eurostat sammen med 
andre data vedrørende statistik over de offentlige finanser (GFS-data) og en 
fortegnelse over kilder og metoder.
09 
Hver enkelt medlemsstat beslutter, hvordan EDP-dataene skal indsamles. Det 
nationale statistiske kontor har den ledende funktion5 og er ansvarligt for ind -
samlingen af de faktiske data6, mens de forventede data7 indsamles af finansmini -
steriet. Men finansministeriet, andre statsforvaltninger og centralbanken leverer 
normalt også primære data og er i nogle tilfælde medansvarlige for indsamlin -
gen. Det nationale statistiske kontor supplerer sine overslag med data fra andre 
kilder (offentlige enheders årsregnskaber, konjunkturundersøgelser mv.).
10 
Eurostat undersøger og vurderer kvaliteten både af de faktiske data, medlems -
staterne har indberettet, og af de tilgrundliggende regnskaber for sektoren 
offentlig forvaltning og service. Kvalitetsdata forudsætter overensstemmelse 
med regnskabsreglerne (ENS og MGDD), fuldstændighed, pålidelighed, aktualitet 
og konsistens. Vurderingen har fokus på områder, der er specificeret i EDP-over -
sigterne, såsom afgrænsning af populationen i sektoren offentlig forvaltning og 
service (inklusive fuldstændighedstjek af, at alle offentlige enheder er medtaget), 
klassificering af specifikke offentlige transaktioner, gæld og registrering af trans -
aktionerne efter periodiseringsprincippet8.4 Tidligere ENS 95, nu ENS 2010.
5 Undtagen i Belgien, hvor 
denne funktion varetages af 
centralbanken.
6 »Faktiske data« er betegnelsen 
for historiske data. I EDP-
indberetningen for et givet år 
N, skal der indsendes faktiske 
data vedrørende årene N-1, 
N-2, N-3 og N-4.
7 De forventede data for et givet 
år N svarer til prognosen for 
det år.
8 Strømme registreres efter 
periodiseringsprincippet, dvs. 
når økonomiske værdier 
skabes, omdannes eller 
afvikles, eller når fordringer og 
gæld opstår, omdannes eller 
afvikles (jf. ENS 95, punkt 1.57).
20 Indledning 
11 
Eurostat aflægger også »dialogbesøg« i medlemsstaterne for at efterprøve og 
vurdere EDP-dataene og -rapporteringen, herunder om de stemmer overens med 
regnskabsreglerne. Når der identificeres væsentlige risici og problemer med hen -
syn til kvaliteten af dataene, kan Eurostat aflægge »metodologiske besøg« (hidtil 
er der kun aflagt ét sådant besøg, nemlig i Grækenland)9.
12 
Når Eurostat har vurderet kvaliteten, fremsender det dataene til GD for Økono -
miske og Finansielle Anliggender med henblik på økonomisk analyse. Når der er 
bevis på, at de data, en medlemsstat har indberettet, ikke stemmer overens med 
regnskabsreglerne, kan Eurostat dog tage forbehold vedrørende kvaliteten af de 
faktiske data10 eller foretage ændringer11. Det kan også indlede en undersøgelse 
af, om statistikkerne er blevet manipuleret. I sådanne tilfælde kan medlemsstaten 
pålægges en bod på op til 0,2 % af sit BNP12.
Vurdering af situationen
13 
GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender analyserer medlemsstaternes 
faktiske data, som det får fra Eurostat, og sine egne økonomiske prognoser for 
Europa, der er udarbejdet i forbindelse med det europæiske semester13, for at 
overvåge udviklingen i underskud og gæld og for at vurdere medlemsstaternes 
konvergensplaner i forhold til referencetærsklerne. Dataene analyseres i overens -
stemmelse med en ramme af regler og vejledninger. Under hele denne proces 
holder GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender regelmæssig kontakt med 
medlemsstaterne for at få oplysninger om udviklingen lokalt.
14 
Formålet med analysen er:
i) at vurdere, om en medlemsstat har overskredet underskuds- og/eller gælds -
kriteriet, under hensyntagen til alle særlige omstændigheder (alvorligt øko -
nomisk tilbageslag, seneste udvikling og prognoser for indikatorer, justering 
vedrørende potentielt output mv.)
ii) hvis der i en medlemsstat konstateres en overskridelse af enten under -
skuds- eller gældskriteriet, at udarbejde en rapport i overensstemmelse med 
artikel 126, stk. 3, hvori der omhyggeligt tages hensyn til en række forværren -
de og formildende omstændigheder, og tilfældet vurderes med henblik på 
iværksættelse af en EDP; rapporten sendes til Det Økonomiske og Finansielle 
Udvalg (EFC)14 til udtalelse
iii) hvis der konstateres en situation med et uforholdsmæssigt stort underskud, 
at underrette medlemsstaten og Rådet og anbefale, at sidstnævnte indle -
der en EDP med frister for, hvornår medlemsstaten skal træffe korrigerende 
foranstaltninger.9 Metodologiske besøg tager 
sigte på at overvåge de 
procedurer og kontrollere de 
regnskaber, der ligger til 
grund for de indberettede 
data, og drage konklusioner 
om de indberettede datas 
kvalitet. Eurostat aflægger 
metodologiske besøg 
i ekstraordinære tilfælde, når 
der klart er konstateret 
væsentlige risici eller 
problemer i forbindelse med 
dataenes kvalitet.
10 Ved at tage forbehold viser 
Eurostat, at det ikke mener, at 
de pågældende data er af 
tilstrækkelig kvalitet, og det 
meddeler dette offentligt 
gennem pressemeddelelsen 
i relation til indberetningen.
11 Eurostat kan ensidigt ændre 
en medlemsstats data, når det 
er i stand til at anslå 
indvirkningen af forbeholdet 
tilstrækkelig nøjagtigt.
12 Jf. artikel 8 i Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EU) nr. 1173/2011 
af 16. november 2011 om en 
effektiv håndhævelse af 
budgetovervågningen 
i euroområdet (EUT L 306 af 
23.11.2011, s. 1), og 
Kommissionens delegerede 
afgørelse 2012/678/EU om 
undersøgelser og bod 
i forbindelse med 
manipulation af statistikker 
(EUT L 306 af 6.11.2012, s. 21).
13 GD for Økonomiske og 
Finansielle Anliggender 
udarbejder økonomiske 
prognoser på vegne af 
Kommissionen. De tjener som 
grundlag for forskellige 
procedurer for økonomisk 
overvågning, f.eks. 
i forbindelse med det 
europæiske semester, og 
offentliggøres tre gange årlig 
(forår, efterår og vinter).
14 Det Økonomiske og 
Finansielle Udvalg er en 
arbejdsgruppe, der er oprettet 
for at fremme politisk 
koordinering 
medlemsstaterne imellem, 
navnlig gennem støtte til 
Økofinrådets arbejde. Det er 
sammensat af højere 
tjenestemænd fra de 
nationale forvaltninger og 
centralbanker, ECB og 
Kommissionen. Yderligere 
oplysninger om dets 
organisation og formål findes 
i artikel 134 i TEUF og på http://
europa.eu/efc/index_en.htm .
21 Indledning 
Iværksættelse af en EDP
15 
Det er Rådet, der afgør, om en medlemsstat skal undergå en EDP . Så får medlems -
staten oplysning herom, og afgørelsen offentliggøres. Rådet fastsætter en frist 
for håndtering af situationen (i princippet ét år fra opdagelsen af det uforholds -
mæssigt store underskud, selv om der i 2009 blev indledt adskillige flerårige 
EDP’er på grund af den finansielle og økonomiske krise). Tabel 1  er en oversigt 
over alle Rådets EDP-afgørelser frem til den 17. november 2015.
16 
I forbindelse med flerårige EDP’er fastsætter Rådet også årlige finanspolitiske 
mål. Gennem sine henstillinger opfordrer det desuden normalt til udvikling og 
gennemførelse af nationale strukturelle foranstaltninger, f.eks. reform af de of -
fentlige udgifter
17 
Her kan medlemsstater i euroområdet, som allerede er blevet sanktioneret for 
manglende overholdelse af de henstillinger, der er baseret på TEUF’s artikel 121, 
stk. 4, om pagtens præventive del, eller hvis overskridelse af underskuds- og 
gældsforholdet er særlig alvorlig, også blive pålagt en bod i form af et ikke-rente -
bærende depositum, der tilbagebetales, på 0,2 % af BNP .
22 Indledning 
Hidtil indledte procedurer i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud
Lukket Igangværende
Rådsafgørelse om at 
indlede en EDPRådsafgørelse om at 
ophæve EDP’enRådsafgørelse om at 
indlede en EDPNuværende frist for 
korrektionen
Belgien2.12.2009
201520.6.2014
20151 - -
Bulgarien 13.7. 2010 22.6.2012 - -
Den Tjekkiske Republik5.7. 20 0 4
2.12.20093.6.2008
20.6.2014- -
Danmark 13.7. 2010 20.6.2014 - -
Tyskland21.1.2003
2.12.20095.6.2007
22.6.2012- -
Irland - - 27.4. 20 0 9 2015
Grækenland 5.7. 20 0 4 5.6.2007 27.4. 20 0 9 2016
Spanien - - 27.4. 20 0 9 2016
Frankrig 3.6.2003 30.1.2007 27.4. 20 0 9 2017
Kroatien - - 21.1.2014 2016
Italien28.7.2005
2.12.20093.6.2008
21.6.2013- -
Cypern 5.7. 20 0 4 11.7. 20 0 6 13.7. 2010 2016
Letland 7.7. 20 0 9 21.6.2013 - -
Ungarn 5.7. 20 0 4 21.6.2013 - -
Litauen 7.7. 20 0 9 21.6.2013 - -
Luxembourg 2010 20101- -
Μalta5.7. 20 0 4
2009
7.7. 20 0 9
21.6.20135.6.2007
20091
4.12.2012
19.6.2015- -
Nederlandene2.6.2004
2.12.20097.6.2005
20.6.2014- -
Østrig 2.12.2009 20.6.2014 - -
Polen5.7. 20 0 4
7.7. 20 0 98.7. 20 0 8
19.6.2015- -
Portugal5.11.2002
20.9.200511.5.2004
3.6.20082.12.2009 2015
Rumænien 7.7. 20 0 9 21.6.2013 - -
Slovenien - - 2.12.2009 2015
Slovakiet5.7. 20 0 4
2.12.20093.6.2008
20.6.2014- -
Finland 13.7. 2010 12.7. 2011 - -
Det Forenede Kongerige2004
24.1.200620041
9.10.20078.7. 20 0 8 Regnskabsåret 2016/17Tabel 1
1 Kommissionen afgav en rapport i henhold til artikel 126, stk. 3, som ikke gav anledning til en rådsafgørelse.
Kilde : GD for Økonomiske og Finansielle Anliggenders websted (pr. 17.11.2015).
23 Indledning 
Korrigerende foranstaltninger: medlemsstaternes 
rapportering samt Kommissionens overvågning og tilsyn
18 
I denne sektion beskrives det, hvordan korrigerende foranstaltninger rapporteres 
til og overvåges af Kommissionen.
Medlemsstaternes rapportering
19 
Medlemsstaterne er ansvarlige for at udvikle og gennemføre korrigerende foran -
staltninger for at genskabe den finanspolitiske stabilitet i overensstemmelse med 
Rådets henstillinger.
20 
De er forpligtede til at holde GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender 
underrettet om de planlagte og/eller vedtagne foranstaltninger og om udviklin -
ger i deres finanspolitiske og økonomiske situation15. De skal indsende en rapport 
om de foranstaltninger, der er truffet, og give EDP-relevante oplysninger i deres 
stabilitets- eller konvergensprogrammer16 og nationale reformprogrammer17, der 
er udarbejdet i forbindelse med det europæiske semester. Før »sixpacken« (2011) 
var medlemsstaterne ikke retligt forpligtede til at indsende en rapport om trufne 
foranstaltninger. Siden blev der med »twopacken« indført supplerende rappor -
teringskrav til medlemsstaterne i euroområdet (jf. figur 1  og figur 7 ) for at styrke 
Kommissionens overvågning og tilsyn.
Kommissionens overvågning og tilsyn
21 
GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender er ansvarligt for at undersøge, 
om en medlemsstat har efterkommet Rådets henstillinger, for at overvåge gen -
nemførelsen af korrigerende foranstaltninger i forbindelse med EDP’en og for at 
foreslå yderligere tiltag.15 Medlemsstaterne skal 
rapportere inden udløbet af 
de frister for efterkommelse af 
henstillingerne (fra tre til seks 
måneder afhængigt af 
situationens alvor), Rådet har 
fastsat i henhold til artikel 3, 
stk. 4, i Rådets forordning (EU) 
nr. 1177/2011 af 
8. november 2011 om ændring 
af forordning (EF) nr. 1467/97 
om fremskyndelse og 
afklaring af gennemførelsen af 
proceduren i forbindelse med 
uforholdsmæssigt store 
underskud (EUT L 306 af 
23.11.2011, s. 33).
16 I henhold til SVP indsendes 
der stabilitets- og 
konvergensprogrammer én 
gang årlig, førstnævnte af 
medlemsstaterne 
i euroområdet, og 
sidstnævnte af 
medlemsstaterne uden for 
euroområdet. De fastlægger 
medlemsstatens budgetplan 
for de følgende tre eller fire år.
17 Et dokument, der fremlægger 
landets politikker og 
foranstaltninger til at bevare 
vækst og arbejdspladser og nå 
Europa 2020-målene. Det 
fremlægges sideløbende med 
hvert enkelt årligt stabilitets-/
konvergensprogram.
24 Indledning 
22 
GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender vurderer de tiltag, hver enkelt 
medlemsstat, der undergår en EDP , har iværksat:
i) vurdering allerede tre eller seks måneder efter iværksættelsen af proceduren 
på grundlag af medlemsstatens rapport om de foranstaltninger, der er truffet 
som reaktion på Rådets henstillinger
ii) regelmæssig overvågning samtidig med hver enkelt prognose, også på 
baggrund af de oplysninger, medlemsstaten har givet i sit stabilitets-/konver -
gensprogram og — for så vidt angår lande i euroområdet — i sit udkast til 
budgetplan
iii) vurdering ved fristens udløb, medmindre proceduren ophæves.
23 
GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender vurderer mere specifikt, om 
medlemsstaten har informeret om eller truffet foranstaltninger, der forekommer 
passende til at sikre tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at korrigere det ufor -
holdsmæssigt store underskud inden for den tidsfrist, Rådet har fastsat.
24 
GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender vil afhængigt af sin vurdering 
foreslå Rådet en af flere forskellige foranstaltninger:
i) Når Kommissionen mener, at medlemsstaten har efterkommet henstillin -
gerne, og EDP-kravene sandsynligvis vil blive opfyldt, vil proceduren blive 
»suspenderet«18
ii) når der er truffet virkningsfulde foranstaltninger19, men »uventede negative 
økonomiske forhold med store ugunstige virkninger for de offentlige finan -
ser« har gjort sig gældende«20, kan der foreslås en revideret henstilling. Den 
reviderede henstilling kan forlænge fristen for korrektionen af underskuddet 
med som hovedregel et år eller fastsætte nye nominelle og strukturelle mål 
forbundet med et nyt underliggende, makroøkonomisk scenario uden at 
forlænge fristen
iii) Når der ikke er truffet virkningsfulde foranstaltninger, og medlemsstaten 
indgår i euroområdet, kan EDP’en blive »optrappet«. Rådet udsender en med -
delelse, der opfordrer medlemsstaten til at træffe specifikke foranstaltninger 
og forelægge rapporter i henhold til en bestemt tidsplan, og hvis med -
lemsstaten undlader at efterkomme denne meddelelse, kan Rådet pålægge 
sanktioner21. Rådet kan eventuelt beslutte at suspendere betalingerne under 
Samhørighedsfonden og — med virkning fra programmeringsperioden 2014-
2020 — de europæiske struktur- og investeringsfonde.18 Artikel 9 i Rådets forordning 
(EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 
om om fremskyndelse og 
afklaring af gennemførelsen af 
proceduren i forbindelse med 
uforholdsmæssigt store 
underskud (EUT L 209 af 
2.8.1997, s. 6). Mens en 
procedure er suspenderet, 
overvåger Rådet og 
Kommissionen regelmæssigt 
medlemsstatens 
efterkommelse af 
henstillingerne. Afhængigt af 
konklusionerne af 
overvågningen kan 
proceduren blive enten 
ophævet eller genaktiveret.
19 Medlemsstater, der har ydet 
en finanspolitisk indsats 
i overensstemmelse med 
henstillingerne, vurderes at 
have truffet virkningsfulde 
foranstaltninger.
20 Artikel 3, stk. 5, i Rådets 
forordning (EF) nr. 1467/97.
21 Som fastsat i artikel 126 og 
artikel 139 i TEUF og artikel 10 
i forordning (EF) nr. 1467/97 
med ændringer.
25 Indledning 
Resultatet af EDP’en
25 
Det forventede resultat af EDP-afgørelsen og de korrigerende foranstaltninger 
er, at medlemsstaten vil genskabe budgetdisciplinen og dermed sine offentlige 
finansers bæredygtighed ved at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud 
inden for en rimelig frist. EDP-afgørelsen har også som sigte at fremme gennem -
førelse af strukturreformer i medlemsstaten, der er befordrende for de offentlige 
finansers stabilitet på mellemlang/lang sigt.
26
 Revisionens omfang og mål 
samt revisionsmetoden
Revisionens omfang og mål
26 
Retten vurderede, om Kommissionen forvalter gennemførelsen af EDP’en hen -
sigtsmæssigt. Med henblik herpå gennemgik vi proceduren, som den var anvendt 
på Cypern, Den Tjekkiske Republik, Frankrig, Tyskland, Italien og Malta22 mellem 
april 2009 og maj 201523. For så vidt angår kvaliteten af dataene så vi på perioden 
2008-2014 og — om fornødent — tilbage til 2005.
27 
Selv om vi analyserede nogle af de detaljer, der ligger til grund for definitionen 
af EDP-tærskelværdierne, vurderede vi dog hverken disse værdiers relevans eller 
kvaliteten af de foranstaltninger, medlemsstaterne havde truffet for at gennem -
føre proceduren.
28 
Mere specifikt undersøgte vi:
i) Kommissionens vurdering af kvaliteten af medlemsstaternes statistiske data 
(Eurostat) og dens fortolkning af disse data (GD for Økonomiske og Finansiel -
le Anliggender), hvad der i sidste ende førte til anbefalinger til Rådet om at 
indlede — eller træffe yderligere foranstaltninger i relation til — en EDP
ii) Kommissionens overvågnings- og tilsynsopgaver
iii) resultatet af proceduren.
29 
De vigtigste revisionskriterier var afledt af:
i) forskriftsmæssige krav (f.eks. rådsforordninger, -afgørelser, -direktiver og 
konklusioner)
ii) Kommissionens interne regler og procedurer (f.eks. instrukser og 
vejledninger).22 I Malta blev der i perioden 
indledt to særskilte 
procedurer.
23 Stikprøven blev udtaget fra en 
liste over medlemsstater, som 
ikke omfattede lande, der i) for 
tiden er genstand for andre af 
Rettens revisionsopgaver 
inden for finansiel og 
økonomisk styring (Ungarn, 
Irland, Letland, Portugal, 
Rumænien og Grækenland), ii) 
aldrig har undergået en EDP 
(Estland, Sverige og 
Luxembourg), iii) nyder fordel 
af særlige eller ekstraordinære 
betingelser i relation til EDP’en 
(Det Forenede Kongerige), 
eller iv) først for nylig er tiltrådt 
Den Europæiske Union 
(Kroatien).  
Ved udtagningen blandt de 
resterende medlemsstater var 
målet at opnå en 
repræsentativ stikprøve af 
store og små lande både i og 
uden for euroområdet og så 
vidt muligt af procedurer 
indledt efter 2008, der siden er 
— eller kunne være — lukket.
27 Revisionens omfang og mål samt revisionsmetoden 
Revisionsmetoden
30 
Vi gennemgik dokumentationen vedrørende de enkelte EDP’er. Vi interviewede 
også ansatte i Eurostat og GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender samt 
repræsentanter for de institutioner, der var involveret i gennemførelsen af proce -
duren i hver enkelt af de medlemsstater, der var udvalgt til revisionen. Tabel 2  er 
en liste over de enheder, der blev besøgt i den enkelte medlemsstat.
31 
Endelig drøftede vi spørgsmål i relation til EDP’en med repræsentanter for flere 
organisationer, hvis synspunkter var relevante for revisionen (herunder repræ -
sentanter for IMF og for Det Forenede Kongeriges kontor for budgetansvar), 
og gjorde brug af specialiseret intern og ekstern ekspertise i forbindelse med 
teknisk set mere komplekse aspekter. Tabel 2Myndigheder og andre enheder, der blev besøgt i medlemsstaterne
Overordnet 
revisionsor -
ganNationalt 
statistisk 
kontorFinansmini -
steriumFinanspoli -
tisk rådCentralbank Andre
Den Tjekkiske 
Republik√ √ √
Tyskland √ √ √
Frankrig √ √
Italien √ √ √ √ √ Økonomisk rådgiver for Rådets formandskab
Cypern √ √ √ √ √Repræsentant for GD for Økonomiske og Finansielle 
Anliggender bosiddende i landet
Μalta √ √ √ √
Kilde:  Revisionsretten.
28
 Bemærkninger
EDP-processen: Det kræver forbedringer at styrke 
grundlaget for EDP’en og opnå mere objektive 
vurderinger
Rammerne for afgørelserne er passende, men der er behov 
for større klarhed
32 
I denne sektion gennemgås Kommissionens procedure til at analysere dataene 
og vurdere regeloverholdelsen, før den stiller forslag til afgørelse.
Kommissionen undersøger indgående kvaliteten af de statistiske 
data …
33 
Eurostat er ansvarligt for at vurdere kvaliteten af de statistiske data, der bruges 
i EDP-processen. Dets funktion i forbindelse med denne opgave har udviklet 
sig væsentligt siden 1993, navnlig gennem indførelsen af nye værktøjer og nye 
skønsbeføjelser ( figur 3  viser, hvordan de vigtigste retlige rammer har udviklet 
sig siden Maastrichttraktaten).
29 Bemærkninger Figur 3Udviklingen i de vigtigste retlige rammer for Eurostats kvalitetsvurdering af 
EDP-statistikkerne
Kilde:  Revisionsretten.Gennemførelse af ENS 2010 i indsamlingen af EDP-data med virkning fra 
september 2014. (Kommissionens forordning af 7. marts 2014 om ændring af forordning (EF) nr. 479/2009)Mulighed for at pålægge bod, når statistikkerne er blevet manipuleret.
(Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1173/2011, Kommissionens delegerede afgørelse af 29. juni 2012)Eurostat får adgang til de nationale statistiske kontorer og alle datakilder i en 
medlemsstat og beføjelser til at afgøre fortolkningsspørgsmål. En vejledende liste over forhold, der kan udløse et metodologisk besøg.(Forordning (EF) nr. 479/2009, som ændret, forordning (EF) nr. 223/2009)Medlemsstaterne skal indsende nye oplysninger (forventet gæld og supplerende 
oplysninger, herunder en oversigt) inden for nye EDP-rapporteringsfrister, oﬀentliggøre EDP-data, rapportere væsentlige ændringer og rådspørge Eurostat om vanskelige spørgsmål. Eurostat skal regelmæssigt vurdere datakvaliteten og rapportere inden for tre uger, aﬂægge dialogbesøg og, om fornødent, metodolo-giske besøg. Eurostat får mulighed for at tage forbehold for kvaliteten af de faktiske data eller foretage ændringer.  (Forordning (EF) nr. 2103/2005 om ændring af forordning nr. 3605/93)Deﬁnition af Eurostats rolle og ansvar (at analysere statistiske data, give medlemss-
taterne råd og støtte, fremme samarbejdet og udvikle statistiske metoder). (Kommissionens afgørelse af 21. april 1997)Deﬁnition af de data (forventet underskud samt faktisk underskud og gæld), 
medlemsstaterne skal levere, samt frekvenser og frister. (Forordning (EF) nr. 3605/93)
1993
1997
2005
2009
2011
2014
30 Bemærkninger Figur 4Eurostats vurdering af datakvaliteten (vigtigste forbedringer siden 2011)34 
Eurostat har selv yderligere bestræbt sig meget på at udvikle sin tilgang og 
forbedre kvalitetsvurderingen. Mellem 2008 og 2014 indførte det mange nye 
foranstaltninger. Frem for alt foretog det i 2011 ressource- og proceduremæssige 
ændringer efter at have gennemgået strukturerne og processerne for sine vurde -
ringer af kvaliteten af EDP-dataene. For eksempel blev der påbegyndt opstrøms -
dialogbesøg for at vurdere kvaliteten af de systemer, der genererer primære data. 
For yderligere detaljerede oplysninger jf. figur 4 .
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af oplysninger fra Eurostat./zero.taboldstyle et særligt direktorat for 
statistikker over oﬀentlige 
ﬁnanser
/zero.taboldstyle tildeling af ca. 50 ansatte til 
EDP-arbejde (tre gange så mange som få år før)
/zero.taboldstyle etablering af et hold landean-
svarlige, hver ansvarlig for højst to medlemsstater
/zero.taboldstyle etablering af et hold metodologi-
medarbejdere, som også deltager i besøg/zero.taboldstyle indførelse af standardprocedurer 
og -dagsordener til EDP-dialogbe-søgene 
/zero.taboldstyle intern etablering af årlige 
landerisikovurderinger
/zero.taboldstyle indførelse af standardprocedurer 
for ydelse af vejledning (bilateral og om vanskelige spørgsmål)/zero.taboldstyle omfattende analyse af EDP-indbe-
retningerne og de tilhørende spørgeskemaer, der giver mulighed for en mere detaljeret analyse af underskud og gæld
/zero.taboldstyle indførelse af "opstrømsdialogbe-
søg"
/zero.taboldstyle ﬂere beføjelser til adgang til alle 
de EDP-data, der ligger til grund for dataindsamlingen
/zero.taboldstyle beføjelser til at indstille til 
ﬁnansielle sanktioner for bevidst fejlrapportering eller grov uagtsomhed ved rapportering af EDP-statistikkerKontrol Procedurer Ressourcer
31 Bemærkninger 
… på grundlag af omfattende og bredt formidlede interne regler 
og vejledninger, …
35 
Kommissionens anbefalinger om at indlede en EDP afspejler resultaterne af GD 
for Økonomiske og Finansielle Anliggenders specifikke analyser. Disse analyser er 
baseret på et sæt af interne regler, instrukser og retningslinjer, der forklarer, hvor -
dan de skal udføres, og beskriver de mest relevante tilgrundliggende begreber.
36 
De fleste af disse interne regler, instrukser og retningslinjer kan findes i »Vade -
mecum on the Stability and Growth Pact« (vademecum vedrørende stabilitets- 
og vækstpagten) (offentligt tilgængelig24) og »Specifications on the implemen -
tation of the Stability and Growth Pact« (specifikationer om gennemførelsen af 
stabilitets- og vækstpagten) (også kaldt »Code of Conduct«25 (adfærdskodeksen)). 
De omhandler alle de mest relevante spørgsmål.
37 
På grund af reglernes, instruksernes og retningslinjernes underliggende betyd -
ning for Kommissionens forslag om iværksættelse af en EDP udarbejder GD for 
Økonomiske og Finansielle Anliggender desuden regelmæssigt analytiske og 
operationelle noter til EFC for at forklare medlemsstaterne sin tilgang til fortolk -
ning og gennemførelse af SVP .
… og anvender en udbredt metodologi til at udarbejde 
prognoser, …
38 
Kommissionens regelmæssige europæiske økonomiske prognoser (forår, efterår 
og vinter) er en andet vigtig del af dens analyser, der fører til en afgørelse af, om 
den skal foreslå, at der indledes en EDP . Udarbejdelsen af prognoser kombinerer 
elementer på landeniveau — udarbejdet af GD for Økonomiske og Finansielle 
Anliggenders landeansvarlige — med centrale elementer udarbejdet af den ho -
risontale enhed (jf. tekstboks 1 ). I alt ca. er 150 ansatte i forskellige enheder i GD 
for Økonomiske og Finansielle Anliggender involveret i processen.24 DG Economic and Financial 
Affairs Occasional Papers 151, 
maj 2013.
25 »Specifications on the 
implementation of the 
Stability and Growth Pact and 
Guidelines on the format and 
content of Stability and 
Convergence Programmes« 
(specifikationer om 
gennemførelsen af stabilitets- 
og vækstpagten og 
retningslinjer for stabilitets- og 
konvergensprogrammernes 
form og indhold), 
3. september 2012.
32 Bemærkninger 
39 
Kommissionens prognosticeringsprocedure er kompleks. Den er imidlertid 
struktureret på en måde, der svarer til andre internationale organisationers (f.eks. 
IMF’s, OECD’s, ECB’s), som en blanding af top-down- og bottom-up-elementer. 
Denne struktur gør det muligt at tilpasse landeprognoser til de landespecifikke 
karakteristika, uden at man mister det centrale overblik. Desuden afviger Kom -
missionens økonomiske prognoser, med hensyn til den samlede nøjagtighed, 
ikke væsentligt fra prognoser udarbejdet af sammenlignelige organisationer26.
40 
Kommissionens landeprognoser hviler i højere grad end de sammenlignelige 
organisationers på ekspertvurderinger og mindre på økonometriske modeller. 
Det gør det vanskeligt at evaluere og vurdere validiteten af dem.26 Det er der udført en række 
undersøgelser af. Blandt de 
seneste er dem, der henvises 
til på s. 27 i OECD’s »Economics 
Department Working Paper 
No 1107« (2014), som kan fås 
på http://www.keepeek.com/
Digital-Asset-Management/
oecd/economics/oecd-
forecasts-during-and-after-
the-financial-
crisis_5jz73l1qw1s1-en , og 
i Kommissionens »Economic 
Paper 476« fra december 2012, 
på http://ec.europa.eu/
economy_finance/
publications/economic_
paper/2012/ecp476_en.htm  
(dette er en komparativ 
analyse af nøjagtigheden af 
Europa-Kommissionens, IMF’s 
og OECD’s økonomiske 
prognoser).Udarbejdelse af europæiske økonomiske prognoser
To måneder før den forventede offentliggørelse udarbejder GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender et 
oplæg med generelle antagelser. Derefter baseres prognosticeringen på en iterativ krydsverificeringsproces, 
der skal sikre konsistens mellem prognoser på landeniveau og centrale prognoser.
De enkelte landeansvarlige udarbejder landespecifikke makroøkonomiske og finanspolitiske prognoser. Hertil 
anvender de et regneark, der er baseret på en centralt forvaltet model, og supplerende værktøjer, der afspej -
ler landespecifikke karakteristika såsom datatilgængelighed og økonomisk struktur.
Den horisontale enhed supplerer med opfølgende beregninger baseret på de landeansvarliges fremskrivnin -
ger (f.eks. beregninger af outputgab og konjunkturkorrigerede finanspolitiske tal) og udfører kvalitetstjek, der 
omfatter:
 οsikring af, at der bruges et fælles sæt eksterne antagelser
 οkontrol af, at de landeansvarliges prognoser er numerisk og økonomisk konsistente
 οkontrol af, at de landeansvarliges fremskrivninger af handelsstrømmene er konsistente.Tekstboks 1
33 Bemærkninger 
… der stadig mangler gennemsigtighed.
41 
Nogle af de interviewede myndigheder i medlemsstaterne mener, at prognosti -
ceringsprocessen mangler gennemsigtighed, især med hensyn til de detaljerede 
landespecifikke antagelser vedrørende finanspolitiske indikatorer. Hvis der er 
forskel mellem Kommissionens og de nationale fremskrivninger, finder medlems -
staterne det umuligt at evaluere dem, fordi Kommissionen ikke i sine samtaler 
med de nationale myndigheder oplyser godt nok om detaljerne vedrørende sine 
antagelser.
42 
Det stemmer overens med vores konstateringer under gennemgangen af progno -
serne. Afvigelser mellem Kommissionens og medlemsstaternes prognoser kan 
forklares med forskellige underliggende antagelser. Det er imidlertid ikke ligetil 
i de mange regneark og ekspertudtalelser at identificere de antagelser, der ligger 
til grund for sådanne afvigelser. Desuden er der ikke nogen standardsammenfat -
ning (f.eks. i form af en afstemningstabel), der klart viser forskellene mellem Kom -
missionens og medlemsstaternes skøn vedrørende de finanspolitiske indikatorer, 
der er brugt som grundlag for Kommissionens henstillinger.
43 
Ovenstående bør ses på baggrund af de regler, der fastsætter, at »Kommissionen 
offentliggør de metoder, antagelser og relevante parametre, som understøtter 
dens makroøkonomiske og budgetmæssige prognoser«27. Alligevel anførte med -
lemsstaternes myndigheder også, at Kommissionens fremlæggelse af oplysnin -
ger er blevet væsentlig bedre i årenes løb.
44 
Ændringer i de økonomiske oplysninger og økonomiens struktur nødvendiggør 
løbende forbedringer af prognosticeringsprocessen. I de seneste år har Kommis -
sionen truffet en række foranstaltninger til styrkelse af sin prognosticering. F.eks. 
er den vigtigste prognosticeringsmodel blevet revideret, detaljeringsgraden er 
blevet øget for en række økonomiske sektorers vedkommende, og der er blevet 
indført et nyt, detaljeret værktøj til at opdage yderligere inkonsistens i data. Her -
udover er Kommissionen i gang med at udvikle en pilotprognosemodel — i før -
ste omgang for euroområdet som helhed — og landespecifikke moduler med 
det slutmål, at den kan bruge modellen til at udføre kvalitetstjek, der komple -
menterer dens skønsbaserede prognoser28.27 Artikel 4, stk. 2, i Rådets 
direktiv 2011/85/EU af 
8. november 2011 om krav til 
medlemsstaternes 
budgetmæssige rammer 
(EUT L 306 af 23.11.2011, s. 41).
28 Jf. Kommissionens svar til 
anbefaling 2 i særberetning 
nr. 18/2015 »Finansiel bistand 
til lande i vanskeligheder« 
(http://eca.europa.eu ).
34 Bemærkninger 
45 
Der er behov for yderligere forbedring. Kommissionen offentliggør de relevante 
eksterne prognoseantagelser og andre tekniske antagelser, men implicitte lan -
despecifikke antagelser beskrives ikke, og det er meget vanskeligt at udlede dem 
af regnearkene. Desuden anser GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender 
regnearkene for at være interne dokumenter — der ikke skal spredes uden for 
Kommissionen.
Der er stadig behov for at tage manglerne ved undersøgelsen af 
de statistiske data op, …
46 
Eurostats undersøgelse af de statistiske data omfatter efterprøvelser, der udfø -
res enten internt (vurderinger af datakvalitet) eller på stedet (dialogbesøg). De 
komplementeres med vejledning, der enten gives bilateralt (på anmodning af 
en medlemsstat), eller på Eurostats initiativ gives vedrørende særlig komplekse 
spørgsmål.
Vurdering af datakvalitet
47 
Eurostat udfører en indgående analyse af de statistiske data, det modtager fra 
medlemsstaterne, og deres svar på anmodninger om præcisering i tre uger efter 
hver af de to årlige EDP-indberetninger (jf. punkt 10). Uden for denne periode 
foretager Eurostat også interne efterprøvelser af metodologiske og andre datare -
laterede spørgsmål, der komplementeres med dialogbesøg i medlemsstaterne.
48 
Den interne efterprøvelse kan dokumenteres grundigere. I dag kan det være 
vanskeligt at se, hvordan de enkelte kvalitetsvurderinger er foretaget, og der -
med at forstå årsagen til vurderingen. Det kan også være vanskeligt at påvise, at 
vurderingerne udføres konsistent. Tekstboks 2  giver nogle eksempler på svag 
dokumentation.
35 Bemærkninger 
49 
Hertil kommer, at medlemsstaternes data ikke altid er fuldstændige. Det gæl -
der både obligatorisk og frivilligt indsendte data, da de sidstnævnte også ofte 
bruges i Eurostats vurderinger. Bilag II  giver nogle eksempler på manglende 
dokumentation.
50 
Hovedparten af kvalitetsvurderingsprocessen er styret af interne skriftlige pro -
cedurer og vejledninger, der fastsætter, hvordan data bør analyseres. Det kunne 
imidlertid fremstilles mere eksplicit, hvordan de eksisterende regler og ret -
ningslinjer (ENS og MGDD) skal anvendes på ét centralt område: klassificeringen 
(afgrænsningen) af offentlige institutionelle enheder i sektoren offentlig forvalt -
ning og service (dvs. hvilke enheder/organer der skal medtages ved beregningen 
af den offentlige gæld og det offentlige underskud). Det kunne gøre vurderingen 
mere dækkende og konsistent (jf. bilag III ).Eksempler på Eurostats svage dokumentation
I de seks medlemsstater, Retten besøgte, var der tilfælde, hvor myndighederne blev spurgt, om de anvendte 
de nødvendige kriterierier, men behøvede ikke at underbygge deres svar. Eksemplerne omfattede registrerin -
gen af privatiseringer og udbytte.
Én medlemsstat indsendte data om renter og regnskaber, men Eurostats vurdering var ikke veldokumenteret.
Uden yderligere dokumentation bekræftede én medlemsstat blot kortest muligt, at renter var beregnet efter 
periodiseringsprincippet.
Der er ikke bevis på, at Eurostat har udført nogen systematisk eller detaljeret analyse af oplysninger i brotabel -
ler29. Eurostat har aldrig givet medlemsstaterne feedback om kvaliteten af brotabeller.
29 Brotabeller viser korrespondensen mellem posterne i de offentlige regnskaber og ENS-klassificeringerne.Tekstboks 2
36 Bemærkninger 
51 
Vi undersøgte klassificeringen af en række offentlige institutionelle enheder 
i de seks medlemsstater i stikprøven. Vi konstaterede, at ENS 95-reglerne for 
klassificering af enheder30 i nogle tilfælde burde være analyseret mere dybtgå -
ende. Vi konstaterede også, at de seks medlemsstater udførte deres analyse og 
klassificering af offentlige enheder med forskellig hyppighed (jf. tekstboks 3  for 
eksempler).30 Ifølge regnskabsreglerne skal 
der med henblik på fastsættel -
se af populationen i sektoren 
offentlig forvaltning og 
service foretages en analyse af 
hver enkelt institutionel enhed 
med hensyn til hovedfunkti -
on, art og kontrolordninger. 
Hvis en enhed har som 
hovedfunktion at fordele 
velstanden, bør den medtages 
i offentlig forvaltning og 
service. Enheder, der 
beskæftiger sig med finansiel 
formidling, bør klassificeres 
i sektoren finansielle selskaber. 
Enheder, der ikke er underlagt 
statslig kontrol, bør klassifice -
res uden for offentlig 
forvaltning og service. Med 
hensyn til deres art bør 
enheder under statslig kontrol 
klassificeres i sektoren 
offentlig forvaltning og 
service, hvis de er ikke-mar -
kedsmæssige ifølge 
50 %-kriteriet, som fastsætter, 
at en enhed er »markedsmæs -
sig«, hvis forholdet mellem 
salg og produktionsomkost -
ninger er over 50 % og 
»ikke-markedsmæssig«, hvis 
det er under 50 %. Salg 
dækker salg af varer og 
tjenesteydelser ekskl. 
produktskatter, men inkl. alle 
produktsubsidier (alle 
betalinger, som har relation til 
produktionens størrelse eller 
værdi), mens betalinger til 
dækning af et generelt 
underskud ikke medregnes.
Eksempler på klassificeringssvagheder i dokumenter fra de seks medlemsstater, 
undersøgelsen omfattede
 οtilfælde accepteret af Eurostat, selv om de ikke fuldt ud stemte overens med ENS 95 med hensyn til f.eks. 
fuldstændighed og anvendelse af konsistente tilgange ved klassificering af enheder
 οde væsentligste svagheder konstateret i klassificeringen af offentlige institutionelle enheder
 οsvagheder i relation til procedurerne for og timingen af analyse og (om)klassificering af enheder i/uden for 
sektoren offentlig forvaltning og service.
For yderligere oplysninger se bilag III .Tekstboks 3
37 Bemærkninger 
Dialogbesøg
52 
Eurostat har brugt to typer af besøg i medlemsstaterne for at efterprøve de 
data, der er brugt i EDP-processen. Den første type er standarddialogbesøget 
(SDB), som bruges til at gennemgå data, undersøge metodologiske spørgsmål 
og vurdere det nationale statistiske kontors overholdelse af regnskabsreglerne. 
Der aflægges SDB’er i hver enkelt medlemsstat mindst en gang hvert andet år. 
For det andet aflagde Eurostat også »opstrømsdialogbesøg« (ODB’er) fra 2011 
til 2013 som et middel til at vurdere forvaltningen og kontrollen af opstrømsdata -
strømme vedrørende offentlige finanser/systemer fra de forskellige leverandører 
af statistiske EDP-data til det nationale statistiske kontor, som bruger dem til at 
udarbejde underskuds- og gældsstatistikker. Formålet med disse besøg var at 
identificere, vurdere og overvåge væsentlige risici eller problemer for at træffe 
korrigerende foranstaltninger. ODB’erne blev indarbejdet i SDB’erne fra 2014. 
Tabel 3  viser datoerne for dialogbesøgene i den periode, revisionen omfattede.Tabel 3Dialogbesøg aflagt i perioden 2008-2014
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
Den Tjekkiske 
RepublikAugust (SDB) Maj (SDB)Maj (ODB) 
November (SDB)November (SDB)
Tyskland Maj (SDB) Maj (SDB)Juni (ODB)  
Oktober (ODB)Februar  
(SDB)
Frankrig Juni (SDB) November (SDB) November (SDB) Juni (SDB)
Italien Marts (SDB) Juni (SDB) November (ODB) Februar (SDB)
Cypern December (SDB) December (SDB) September (SDB) September (SDB)
Μalta Januar (SDB) Juli (SDB) Maj (SDB) Maj (SDB)
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af oplysninger fra Eurostat.
38 Bemærkninger 
53 
Eurostat bruger en risikoanalysemodel til at identificere de risici, der er forbundet 
med indsamling og bearbejdning af EDP-statistikker i en medlemsstat. Risikovur -
deringen foretages én gang årlig for hver medlemsstat. Det er en velstruktureret 
og omfattende model, der dækker alle aspekter ved udarbejdelsen (jf. figur 5 ). 
Risikoanalysen blev navnlig brugt til at opstille en prioriteret liste over de med -
lemsstater, der skulle aflægges ODB’er i. Den kunne imidlertid være dokumente -
ret bedre. F.eks. fandt vi ikke i alle tilfælde skriftlige forklaringer på ændringer fra 
år til år i sandsynligheden og/eller effekten af de vurderede risici. Der var heller 
ikke bevis på, at højrisikoemner blev udvalgt i forbindelse med besøgene. Figur 5Risikoanalysemodel
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af oplysninger fra Eurostat.juridiske og institutionelle rammer for det nationale 
statistiske kontor og andre statistikmyndighederadgang til dataressourcerprofessionalismeuafhængighed og upartiskhedEDP-oversigtgennemsigtighed og lydhørhed
methodologisk forsvarlighedspørgsmål vedrørende ESA 95/Manual on Government Deﬁcit and Debtændringer
vedrørende det nationale statistiske kontor/anden rapporteringsmyndighedvedrørende opstrømsenheder, der leverer data til EDP
EDP's kontrolmiljøIboende risiciRisici forbundet med de 
institutionelle rammer
39 Bemærkninger 
54 
Fra 2006 til 2014 var den gennemsnitlige varighed af SDB’erne og ODB’erne i de 
seks udvalgte medlemsstater henholdsvis 1,7 og 3,5 dage. Antallet af emner, der 
skulle dækkes, varierede fra tre til ti for SDB’ernes og fra fire til syv for ODB’er -
nes vedkommende. Som regel indeholder dagsordenen for et dialogbesøg fem 
standardpunkter31 og en række særlig udvalgte emner. I ekstraordinære tilfælde, 
når landet besøges ofte, eller når formålet er at drøfte et begrænset antal emner, 
kan dagsordenen indeholde færre punkter. Da holdet består af tre-fire ansatte, 
er det usandsynligt, at der er tid nok på stedet til at dække alle emner tilstræk -
kelig indgående, så spørgsmål om datakvalitet bliver måske ikke undersøgt 
tilfredsstillende.
55 
Eurostats vurdering af kvaliteten af EDP-dataene afhænger af medlemsstaternes 
statistiske systemer. Eurostat skal derfor have sikkerhed, ikke blot for, at EDP-da -
taene stemmer overens med ENS-standarderne, men også for, at medlemsstater -
ne uanset forskellene i deres statistiske systemer anvender en konsistent tilgang 
til dataindsamling. I den undersøgte periode dækkede Eurostats besøg de 
institutionelle ordninger, der var indført i medlemsstaterne, navnlig forekomsten 
af formelle aftaler, der binder de nationale myndigheder under en EDP . Det hen -
stilles, men er ikke en retlig forpligtelse. Under sine ODB’er gennemgik Eurostat 
også kvaliteten af EDP-systemerne, navnlig i relation til opstrømsdata. Eurostat 
har ikke formelle nedskrevne regler herom, og vi fandt ikke noget bevis på, at de 
landeansvarlige vurderer medlemsstaternes egne overvågnings- og kontrolsyste -
mer. Når der ikke findes særlig meget dokumentation om de overvågnings- og 
kontrolsystemer, der er indført til dataindsamling, kan der ikke gennemføres en 
systembaseret tilgang til undersøgelsen af kvaliteten af de indkomne data.
56 
For så vidt angår de medlemsstater, revisionen omfattede, blev rapporterne 
offentliggjort mellem 9 og 52 uger efter de omhandlede besøg (jf. figur 6 ). 
Efterprøvelser på stedet kan give anledning til »handlingspunkter«, som med -
lemsstaten bør gennemføre for at behandle de svagheder, der konstateres under 
efterprøvelserne. Handlingspunkterne er ikke obligatoriske og tager ofte lang tid 
at gennemføre. I de seks medlemsstater var ca. en tredjedel af handlingspunkter -
ne ikke blevet gennemført inden for den frist, Eurostat havde fastsat. Vi konsta -
terede imidlertid ikke i nogen tilfælde i stikprøven, at der ved vurderingen af de 
indsendte datas kvalitet blev taget hensyn til, at der ikke var reageret på hand -
lingspunkter inden fristens udløb, selv om de ofte drejer sig om vigtige spørgs -
mål, der kan indvirke på dataene.31 Spørgsmål om statistisk 
kapacitet (institutionelle 
ordninger og datakilder, 
oversigtsstatus), opfølgning af 
tidligere dialogbesøg, 
opfølgning af den seneste 
rapportering — analyse af 
EDP-tabellerne og de 
tilhørende spørgeskemaer, 
metodologiske spørgsmål og 
registrering af specifikke 
offentlige transaktioner 
(afgrænsning af offentlig 
forvaltning og service, 
anvendelse af 50 %-reglen 
i det nationale regnskab, 
gennemførelse af 
periodiseringsprincippet og 
registrering af specifikke 
offentlige transaktioner) andre 
spørgsmål (planlagte 
fremtidige aktioner, 
overføring af GFS-data mv.).
40 Bemærkninger Figur 6Tidsforbrug på at offentliggøre besøgsrapporter (i uger)
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af oplysninger fra Eurostat.Cypern
Den Tjekkiske RepublikFrankrigTysklandItalienΜalta60 50 40 30 20 10 0
2008200920102011201220132014
41 Bemærkninger 
Vejledning
57 
For at sikre en harmoniseret tilgang giver Eurostat medlemsstaterne metodolo -
gisk vejledning i registrering af specifikke forhold vedrørende offentlig forvalt -
ning og service. Vejledning kan blive udløst på én af to måder:
a) Medlemsstaterne kan bede Eurostat om råd om komplekse forhold
b) Under kvalitetsvurderingen kan Eurostat støde på metodologiske spørgsmål, 
der kræver fortolkning. Hvis disse spørgsmål vedrører flere medlemsstater, 
nedsætter det en taskforce eller foranstalter eksperthøringer i Udvalget for 
Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik.
58 
Eurostat giver bilateral vejledning på tjenesteniveau, hvis en medlemsstat beder 
om det. Er der tale om særlig komplekse spørgsmål, tager det desuden underti -
den selv initiativ til at give vejledning. Selv om den bilaterale vejledning er bin -
dende, bliver den dog på grund af medlemsstaternes ønske om fortrolighed ikke 
altid rapporteret til EFC og ikke altid offentliggjort. Vejledning givet til tre af de 
seks medlemsstater (i form af forudgående/efterfølgende rådgivning) blev hver -
ken rapporteret til EFC eller offentliggjort på Eurostats websted. I 2014 og 2015 
fik Eurostat 36 formelle anmodninger om forudgående/efterfølgende rådgivning, 
hvoraf kun 23 blev offentliggjort. Offentliggørelse af sådan vejledning kunne 
bidrage til udveksling af oplysninger om praksis mellem medlemsstaterne og 
forbedre sammenligneligheden og gennemsigtigheden.
… og der er behov for yderligere præcisering af centrale aspekter 
ved vurderingen.
59 
En række centrale aspekter ved vurderingen er uklare, f.eks. identifikationen af 
engangs- og overgangsforanstaltninger og kvantificeringen af deres anslåede 
effekt. Disse foranstaltninger kan være udslagsgivende, når det skal afgøres, om 
en medlemsstat skal undergå en EDP , eller om fristen for at korrigere en situation 
med et uforholdsmæssigt stort underskud skal forlænges (jf. også punkt 80).
42 Bemærkninger 
60 
Definitionen af sådanne foranstaltninger er vag og dermed åben for fortolkning. 
De er defineret som foranstaltninger, der har en midlertidig budgetmæssig 
effekt, der ikke fører til en vedvarende ændring i budgetstillingen over tid32, eller 
som ikke-tilbagevendende foranstaltninger, hvis indvirkning på den offentlige 
saldo er koncentreret på ét eller ganske få år33, men der er ingen detaljeret me -
todologi til at identificere dem. Den vejledende liste i  tekstboks 4  stammer fra 
rapporten »Public finances in EMU 2006« og giver en række eksempler på foran -
staltninger, der betragtes som engangs- og overgangsforanstaltninger.32 Adfærdskodeksen.
33 »Public finances in EMU 2006«, 
Part II, section 4.2. Rapporten 
blev udsendt som European 
Economy  No 3/2006.
Offentlige finanser i ØMU 2006 (uddrag)
Underskudsreducerende foranstaltninger
Skatteamnesti, som indebærer en engangsbetaling af skat.  Det typiske tilfælde går ud på, at en stat tilby -
der amnesti for at repatriere kapital fra udlandet. Amnestien kan være betinget af en engangsbetaling af skat, 
som potentielt kan være stor.
Salg af ikke-finansielle aktiver  (fast ejendom samt offentligt ejede licenser og koncessioner). Det berømte -
ste eksempel er salget af UMTS-licenserne i 2000 (og i nogle lande i de følgende år).
Midlertidige lovændringer vedrørende tidspunktet for udgifter eller indtægter med en positiv ind -
virkning på den offentlige saldo.  Dette omfatter ændringer i skattesatser, der klart anføres som midlertidige, 
og midlertidige ændringer i tidspunktet for udgifter og inkassering af indtægter.
Ekstraordinære indtægter forbundet med overførsel af pensionsforpligtelser . Sådanne indtægter svarer 
til, at en given virksomhed med en indbetaling til staten overfører ansvaret for den fremtidige pensionsud -
betaling til sine ansatte. Størrelsen af engangsbetalingen afhænger af værdien af den pensionsforpligtelse, 
staten påtager sig, og kan være betydelig.
Ændringer i indtægter eller udgifter efter domstolsafgørelser eller andre myndighedsafgørelser.  Så-
danne foranstaltninger omfatter f.eks. godtgørelse af støtte, som Kommissionen beslutter at yde staten.
Securitiseringstransaktioner med en positiv indvirkning på den offentlige saldo.
Ekstraordinære indtægter fra statsejede virksomheder.
Underskudsforøgende foranstaltninger
Kortfristede nødhjælpsomkostninger i forbindelse med store naturkatastrofer eller andre ekstraordi -
nære begivenheder  (f.eks. militære aktioner). Erfaringerne viser, at det ekstraordinære ved disse omkostnin -
ger i høj grad afhænger af landets størrelse.
Ændringer i indtægter eller udgifter i henhold til domstolsafgørelser eller i henhold til 
kommissionsafgørelser.Tekstboks 4
43 Bemærkninger 
61 
Et andet centralt aspekt, der kræver afklaring, er spørgsmålet om »uventede 
negative økonomiske forhold med store ugunstige virkninger for de offentlige 
finanser« (jf. punkt 24). Der findes en definition af »store ugunstige virkninger for 
de offentlige finanser« til intern brug, men begrebet »uventede negative økono -
miske forhold« er aldrig blevet defineret34.
62 
Det sæt af omstændigheder i det enkelte land, som begrebet kan bruges om, kan 
ikke defineres udtømmende, især fordi sådanne forhold i sagens natur er ufor -
udsete, men der er behov for kriterier med henblik på at give en rettesnor. Stillet 
over for manglen på definition og rettesnor klassificerede Kommissionen, med 
hensyn til Frankrig i 2013, uventet lav økonomisk vækst som et »uventet negativt 
forhold«, men det er vanskeligt at se, hvordan det kan retfærdiggøres.
Vurderingerne af datakvaliteten og de økonomiske 
analyser mangler gennemsigtighed — analyserne var 
i overensstemmelse med reglerne, men havde mere fokus på 
det offentlige underskud end på gæld
63 
I denne sektion gennemgås gennemsigtigheden, objektiviteten og den praktiske 
gennemførlighed af Kommissionens forbehold og henstillinger.
Kriterierne for Eurostats forbehold og ændringer af data er ikke 
tilstrækkelig gennemsigtige og objektive
64 
Eurostat kan tage forbehold eller foretage ændringer, hvis det vurderer, at 
datakvaliteten ikke er i orden. I perioden 2008-2014 tog Eurostat tolv forbehold 
og ændrede data i ti tilfælde, som ikke vedrørte nogen af de medlemsstater, vi 
undersøgte. I betragtning af det store antal handlingspunkter tager Eurostat ikke 
særlig ofte forbehold.34 I henhold til den interne 
udgave af GD for Økonomiske 
og Finansielle Anliggenders 
vademecum om SVP .
44 Bemærkninger 
65 
Eurostat har ikke eksplicit fastlagt kriterier for at tage forbehold eller ændre med -
lemsstaternes data, og proceduren er baseret på faglig bedømmelse. I en række 
tilfælde, hvor Eurostat identificerede metodologiske problemer, blev grundene 
til, at der ikke blev taget forbehold, herunder den potentielle indvirkning på 
underskuds- og gældsdataene, ikke dokumenteret solidt. Tekstboks 5  beskriver 
nogle af de pågældende tilfælde.
Eksempler på tilfælde med potentiel indvirkning på underskuds- og gældsdataene, 
der ikke blev dokumenteret solidt
Den Tjekkiske Republik
 οMarkeds-/ikke-markedstesten sjældent anvendt, og mange offentlige enheder (virksomheder) ikke testet.
Frankrig
 οEt beløb modtaget af en statslig enhed for at påtage sig omkostningerne til dekommissionering af nuklea -
re anlæg (1,6 milliarder (0,1 % af BNP) i 2004).
 οSektoren lokale myndigheder ufuldstændig.
Tyskland
 οIkke-markedsenheder ikke klassificeret i sektoren offentlig forvaltning og service fra det første år, hvor de 
har ikke-markedsstatus.
 οIkke adgang til detaljerede data vedrørende analysen af kapitaltilførsler, finansielle derivater og 
udlodninger.
Μalta
 οKlassificering af Malita- og City Gate-projektet.
Italien
 οFaste bruttoinvesteringer ikke registreret efter periodiseringsprincippet for så vidt angår store 
investeringsbeløb.
Jf. bilag IV  for yderligere oplysninger.Tekstboks 5
45 Bemærkninger 
GD for Økonomiske og Finansielle Anliggenders analyser udføres 
i overensstemmelse med reglerne, …
66 
Når der indledes en EDP , udarbejder GD for Økonomiske og Finansielle Anlig -
gender analyser, der bruges som grundlag for efterfølgende EDP-afgørelser, og 
fremsætter henstillinger. Når en procedure er i gang, gør GD’et dette i forlæn -
gelse af sine regelmæssige vurderinger af, om foranstaltningerne er virknings -
fulde (jf. punkt 22). Resultaterne af disse analyser fremlægges for nye procedu -
rers vedkommende i den rapport, der skal udarbejdes i henhold til artikel 126, 
stk. 3, i TEUF og for igangværende procedurers vedkommende i et internt 
kommissionsarbejdsdokument.
67 
En EDP udløses i overensstemmelse med bestemmelserne i TEUF35 af Kommis -
sionens undersøgelse af, om medlemsstaten overholder budgetdisciplinen på 
grundlag af underskuds- og gældskriterierne. Med henblik herpå overvåger GD 
for Økonomiske og Finansielle Anliggender udviklingen i hver enkelt medlems -
stats budgetsituation og offentlige gæld på grundlag af faktiske data, de pla -
ner, der er skitseret i medlemsstatens stabilitets- eller konvergensprogram, og 
Kommissionens prognoser. En overskridelse af de tærskelværdier, der er fastsat 
i protokol nr. 12 til TEUF udløser ikke automatisk en EDP , da der skal tages hensyn 
til andre relevante faktorer. Disse omfatter en ikke-udtømmende liste over øko -
nomiske indikatorer, der er grupperet under aspekterne økonomisk situation på 
mellemlang sigt, budgetstilling og offentlig gæld36, samt andre faktorer, der an -
ses for relevante, og som medlemsstaten anfører. De rapporter efter artikel 126, 
stk. 3, vi gennemgik, dækkede samtlige de nævnte emner.
… men hidtil har EDP’en mere haft fokus på det offentlige 
underskud end på gæld.
68 
Gældskriteriet blev først operationelt i 2012, er stadig i gang med at blive fa -
set ind og vil tidligst blive anvendt på samtlige medlemsstater i 2020. EDP’er, 
der blev indledt før november 2011, skal ophæves udelukkende på grundlag af 
underskudskriteriet, og dette vil blive fulgt op med en treårig overgangsordning 
vedrørende gæld. Tekstboks 6  viser, hvordan gældskriteriet har udviklet sig siden 
Maastrichttraktaten.35 Artikel 126, stk. 2.
36 Jf. den fuldstændige liste 
i artikel 2, stk. 3, 
i forordning (EF) nr. 1467/97.
46 Bemærkninger 
69 
Det har siden 2011 været reglen, at statens gældskvotient overholder gældskrite -
riet, hvis den ikke overstiger referenceværdien (60 % af BNP), eller hvis forskellen 
i forhold til referenceværdien aftager med i gennemsnit en tyvendedel pr. år 
enten på grundlag af en fortidig fremadskridende periode på tre år eller på et 
cyklisk justeret grundlag.
70 
Den acceptable hastighed for reduktionen af gældskvotienten er omtrent den, 
som uanset gældens oprindelige størrelse ville blive brugt, hvis det offentlige 
underskud var på 3 % af BNP og den årlige nominelle vækst på 5 %. Da den 
nominelle vækst konsekvent har været under 5 % siden 2008, skal det offentlige 
underskud bringes ned under 3 % af BNP for at overholde gældsbenchmarket — 
og når der indregnes en større oprindelig gæld, vil underskudsmålet blive endnu 
mere krævende. Det gør konvergenskravene særlig udfordrende for dybt forgæl -
dede medlemsstater.Udviklingen i gældskriteriet
I protokol nr. 12 til traktaten om Den Europæiske Union, der blev undertegnet i Maastricht i 1992, fastsættes 
der en tærskel for det offentlige underskud på 3 % af BNP og for gæld på 60 % af BNP eller en procentdel, der 
»mindskes tilstrækkeligt og nærmer sig referenceværdien med en tilfredsstillende hastighed«.
Hvis det antages, at den årlige nominelle BNP-vækstrate er på 5 %, vil et underskud på 3 % af BNP med tiden 
stabilisere gældskvotienten på 60 %. Hvis kvotienten er over 60 %, vil et underskud på 3 % foranledige en årlig 
reduktion i gældskvotienten på en tyvendedel af forskellen i forhold til referenceværdien på 60 %. Fokuse -
ring på underskuddet blev med andre ord anset for at være tilstrækkeligt til at sikre et støt fald i gælden, og 
i mange år fandt man det unødvendigt at definere hastigheden af konvergensen hen imod referenceværdien 
mere præcist.
Siden krisen i 2008 har antagelsen om en årlig nominel BNP-vækst på 5 % været klart urealistisk (jf. bilag V ). 
Derfor indebærer et underskud på 3 % af BNP ikke længere automatisk konvergens hen imod en gældskvotient 
på 60 % (f. eks. vil gældskvotienten med en årlig nominel vækstrate på 3 % og et underskud på 3 % stabilisere 
sig på 100 %). Følgelig blev gældskriteriet justeret.
Der fremkom en mere præcis definition i artikel 1, stk. 2, litra b), i Rådets forordning (EU) nr. 1177/2011 af 8. no -
vember 2011: »[Gældskvotienten] anses […] for at falde tilstrækkeligt og nærme sig referenceværdien med en 
tilfredsstillende hastighed […] hvis forskellen i forhold til referenceværdien er aftaget i de forudgående tre år 
med i gennemsnit en tyvendedel pr. år som et benchmark […]« .
De 23 medlemsstater, der allerede var under en EDP i november 2011, er imidlertid underlagt en overgangs -
regel i en periode på tre år efter ophævelsen af deres EDP . Det nye gældskriterium vil derfor tidligst finde 
anvendelse på alle medlemsstaterne i 2020 (jf. også tabel 1 ).Tekstboks 6
47 Bemærkninger 
71 
I tabel 4  bruger vi Kommissionens data og fremskrivning37 vedrørende gældskvo -
tienten fra 2013 til 2020 til at beregne den årlige kvotient, som det vil kræve at 
overholde gældsbenchmarket for fem lande i vores stikprøve38. Kun Tyskland 
og Malta, hvor gælden ligger på ca. 70 % af BNP , ses at overholde gældskriteriet 
i den relevante periode. Cypern, som kom ind under et program for finansiel 
støtte i april 2013, forventes at overholde gældsbenchmarket i 2018. Frankrig, der 
kom under en EDP i april 2009 og forventes at overstå proceduren ved udgangen 
af 2017, skulle opfylde gældskriteriet ved udgangen af en treårig overgangspe -
riode startende ved ophævelsen af EDP’en (dvs. i 2020). Men med en gældskvo -
tient på 96,5 % i 2015 forventes Frankrig ikke at opfylde gældskriteriet i 2020. 
For Italiens vedkommende som for Frankrigs forudser Kommissionen i alle årene 
i perioden en gældskvotient, der overstiger det maksimum, der kan accepteres 
som overholdelse af benchmarket. Italien havde i 2015 en gældskvotient på 
133,0 % og vil efter det scenario, Kommissionen har prognosticeret, derfor ikke 
være i stand til at overholde gældsbenchmarket ved prognoseperiodens udgang 
i 2020 — og overtræder således umiddelbart gældskriteriet.37 Data for Tyskland, Italien, 
Frankrig og Malta taget fra 
basisscenariet 
i Kommissionens »Rapport om 
finanspolitisk holdbarhed 
2015«. Kommissionen 
medtager ikke data for 
Cypern, da landet er under et 
program for finansiel støtte. Så 
data for Cypern er taget fra 
IMF’s artikel IV-rapport om 
Cypern (IMF’s 
landerapport 14/313 
— oktober 2014).
38 Med undtagelse af Den 
Tjekkiske Republik, hvor 
gældskvotienten er under 
tærsklen på 60 %.Tabel 4Udviklingen i gælden ifølge Kommissionens basisscenario over for 
gældsbenchmarket (alle tal i %)
2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020
TYSKLANDgæld/BNP (Kommissionen) 7 7, 4 74,9 71,4 68,5 65,6 63,0 60,6 58,2
gæld/BNP (benchmark) 73,1 70,4 67, 6 65,1 62,7
FRANKRIGgæld/BNP (Kommissionen) 92,3 95,6 96,5 97,1 97, 4 97, 8 97, 8 97, 4
gæld/BNP (benchmark) 91,5 92,9 93,4 93,8 94,0
ITALIENgæld/BNP (Kommissionen) 128,8 132,3 133,0 132,2 130,0 128,2 126,0 123,5
gæld/BNP (benchmark) 124,5 125,5 124,7 123,3 121,4
CYPERNgæld/BNP (Kommissionen) 111,5 117, 4 126,0 122,5 116,4 111,1 106,5 102,6
gæld/BNP (benchmark) 112,9 116,1 115,5 111,0 106,2
MALTAgæld/BNP (Kommissionen) 69,6 68,3 65,9 63,2 61,0 59,2 58,1 57, 4
gæld/BNP (benchmark) 67,1 65,2 63,0 61,0 59,4
Kilde:  Revisionsretten simulering baseret på Europa-Kommissionens data — de gule felter markerer, at medlemsstaten ifølge prognosen overhol -
der gældsbenchmarket det pågældende år.
48 Bemærkninger 
Kommissionens analyser er vanskelige at følge, …
72 
Antallet af relevante faktorer (jf. punkt 14, nr. ii)), som Kommissionen kan tage 
hensyn til i sin analyse, er potentielt ubegrænset. Og siden der desuden ikke er 
indført metodologiske rammer til at vægte disse faktorers indvirkning på vur -
deringen, er alle konklusioner overladt til Kommissionens økonomiske vurde -
ring. Selv om en række tilfælde kan kræve en mere kvalitativ tilgang baseret på 
ekspertviden, er det vanskeligt at forstå, hvordan Kommissionens kapacitet med 
hensyn til økonomisk vurdering anvendes på andre faktorer.
73 
I fire af de ni undersøgte rapporter, der er udarbejdet i overensstemmelse med 
artikel 126, stk. 3, konkluderede Kommissionen, at de relevante faktorer giver eller 
ser ud til at give et blandet billede39, og i tre andre rapporter konkluderede den, 
at de relevante faktorer ser ud til vise en gunstig eller relativt gunstig situation40. 
Begrundelsen for disse konklusioner er imidlertid uklar, ligesom denne analyses 
indvirkning på den endelige afgørelse af, om medlemsstaten skulle undergå en 
EDP , eller EDP-fristen skulle forlænges.
… uden adgang til alle de anvendte data er det ikke muligt at 
gentage de tilgrundliggende beregninger, …
74 
Der var i mange tilfælde ikke lettilgængelige oplysninger om de data, Kommis -
sionen havde brugt i sine beregninger. Det bekræftede repræsentanterne for de 
nationale myndigheder i nogle af de besøgte medlemsstater.
75 
Med hensyn til reviderede henstillinger var der f.eks. ikke oplysninger nok 
i Kommissionens relevante arbejdsdokumenter til, at man kunne gentage be -
regningen af den finanspolitiske indsats og andre variabler, der er afgørende for 
vurderingen af, om medlemsstaterne efterkom de oprindelige henstillinger. Det 
arbejdsdokument, der lå til grund for Kommissionens henstilling om at forlænge 
EDP-fristen for Frankrig i februar 2015, indeholdt således hverken data til under -
bygning af basisscenariet41 eller detaljerede oplysninger om nye diskretionære 
foranstaltninger på indtægtssiden, selv om disse data er afgørende for at kunne 
gentage den vurdering af, om foranstaltningerne er virkningsfulde, der førte til 
forlængelsen.39 Den Tjekkiske Republik 
(7.10.2009), Italien (7.10.2009), 
Cypern (12.5.2010), Malta 
(13.5.2009).
40 Tyskland (7.10.2009), Frankrig 
(18.2.2009), Malta (18.2.2009).
41 Basisscenariet var baseret på 
forårsprognosen fra 2013, der 
lå til grund for EDP-
henstillingerne fra 2013.
49 Bemærkninger 
… og afgørelserne er ikke altid baseret på tilstrækkelig objektive 
argumenter.
76 
Vi gennemgik de kommissionsanalyser, der lå til grund for Rådets EDP-afgørelser 
og henstillinger vedrørende medlemsstaterne i stikprøven. De retlige rammer for 
EDP-afgørelser og -henstillinger åbner mulighed for en relativt høj grad af fleksi -
bel tolkning og anvendelse. Sådan forholder det sig med vurderingen af Italiens 
budgetsituation i den rapport af 27.2.2015, der er udarbejdet i overensstemmelse 
med artikel 126, stk. 3, og som konkluderede, at gældskriteriet burde anses for 
opfyldt. Tekstboks 7  sammenfatter vores analyse af tilfældet.
Overholdelse af gældskriteriet — Italien
Italien kom under en EDP i november 2009. Proceduren blev ophævet i maj 2013. Siden da har Italien skullet 
overholde den treårige overgangsregel vedrørende gældskriteriet. I februar 2015 udførte Kommissionen en 
vurdering og konkluderede, at medlemsstaten umiddelbart overskred gældskriteriet.
Men efter at have taget hensyn til de relevante faktorer vurderede Kommissionen, til trods for at gældskvotien -
ten stadig steg, at Italien overholdt gældskriteriet. Afgørelsen citerede tre centrale relevante faktorer:
i) den aktuelt ugunstige økonomiske situation, der er karakteriseret ved meget lav inflation, hvad der gør 
det særlig vanskeligt at overholde gældsreglen
Vores analyse:  Gældsjusteringsbenchmarket tager allerede hensyn til den økonomiske cyklus’ indvirkning på 
gældsreduktionens hastighed. Reglerne herfor er fastsat i en note adresseret til Det Økonomiske og Finan -
sielle Udvalgs suppleanter med titlen »Operationalising the debt criterion in the Excessive Deficit Procedure«. 
Dette dokument gør det klart, at der ved konjunkturkorrektion af gælden også tages hensyn til prisudviklin -
gen, som indgår i BNP-prisdeflatoren.
ii) at Italien overholder de mellemfristede budgetmålsætninger eller er på tilpasningsstien i retning heraf. 
Ifølge GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender indebærer streng overensstemmelse eller konver -
gens med de mellemfristede budgetmålsætninger under normale makroøkonomiske omstændigheder 
overholdelse af gældskriteriet på mellemlang sigt og gældsbæredygtighed
Vores analyse:  Ifølge den europæiske økonomiske vinterprognose 2015 opfyldte Italien de mellemfristede 
budgetmålsætninger i 2014 (i den forstand at eftersom Italiens økonomi var i recession, var der ikke noget 
krav om, at staten skulle foretage justering hen imod de mellemfristede budgetmålsætninger — den struk -
turelle saldo svækkedes faktisk med 0,2 %) og ville ifølge prognosen opfylde dem i 2015. Men selv om den 
europæiske økonomiske vinterprognose 2015 også dækker 2016, tager vurderingen kun hensyn til 2014 
og 2015. Ifølge Kommissionens prognose vil Italien afvige fra tilpasningsstien i retning af de mellemfristede 
budgetmålsætninger i 2016 (med en forudset strukturel indsats på -0,2 %, ikke som krævet +0,5 %). Derfor var 
det ikke forudset, at Italien ville opfylde betingelsen om strengt at opfylde den krævede justering hen imod 
de mellemfristede budgetmålsætninger.Tekstboks 7
50 Bemærkninger 
77 
Vi fokuserede på Italien, fordi det var den eneste medlemsstat i stikprøven, hvor 
der ikke blev indledt en EDP , selv om landet ikke opfyldte gældsbenchmarket; 
afgørelsen blev truffet ud fra overvejelser, der var uddraget fra analysen af andre 
relevante faktorer. Af de øvrige fem medlemsstater har Den Tjekkiske Republik 
en gældskvotient under tærsklen, og Tyskland opfylder for tiden gældsbench -
market. Malta undergik en EDP fra 2013, hvor landet ikke opfyldte gældskravet, 
til 2015, hvor også det overholdt både underskuds- og gældskravet. Reglerne for 
overvågning er anderledes for Cypern, fordi landet kom ind under et program for 
finansiel støtte i 2013. Endelig vil gældskriteriet i overensstemmelse med forord -
ning nr. 1467/97 først finde anvendelse på Frankrig, når landet har overstået den 
EDP , det har undergået siden 2009, dvs. ikke før 2018.iii) at der er planlagt strukturreformer: I en meddelelse42 fra januar 2015 præciserede Kommissionen, at de re -
levante faktorer, der skal tages hensyn til i forbindelse med en beslutning om ikke at indlede en EDP , bl.a. 
omfatter store strukturreformer, som har direkte langsigtede positive budgetmæssige virkninger, og som 
medlemsstaten har planlagt tilstrækkelig detaljeret. Ifølge GD for Økonomiske og Finansielle Anliggen -
der havde Italien gjort fremskridt med gennemførelsen af en dagsorden for en omfattende reform med 
foranstaltninger, der forventedes at have en positiv indvirkning på væksten og derfor på de offentlige 
finansers bæredygtighed.
Vores analyse:  Meddelelsen kvantificerer ikke begreberne »betydelig positiv indvirkning på væksten« og 
»langsigtede positive budgetmæssige virkninger«. Italien kvantificerede selv reformernes forventede indvirk -
ning på væksten, men ikke de langsigtede budgetmæssige virkninger. Endvidere undlod Kommissionen at 
oplyse om nogle af de antagelser, der lå til grund for Italiens overslag over en positiv indvirkning på væksten, 
men anførte blot, at intet nationalt uafhængigt organ havde tilsluttet sig disse resultater, der syntes at ansæt -
te reformernes indvirkning for højt. Endelig er der ikke indført metodologiske rammer, der forklarer, hvordan 
budgetudgifterne til reformerne skal anslås og indgå i vurderingen af, om gældskriteriet er overholdt.
42 COM(2015) 12 final af 13. januar 2015 »Optimal udnyttelse af fleksibiliteten inden for rammerne af de gældende regler under stabilitets- og 
vækstpagten«.Tekstboks 7
51 Bemærkninger 
78 
Med hensyn til Italien udnyttede Kommissionen muligheden for at påberåbe 
sig relevante faktorer for at undgå at anvende EDP’en på en medlemsstat, som 
højst sandsynligt ikke overholdt gældsbenchmarket. Frem for at tage fat på de 
grundlæggende årsager til, at overholdelsen af benchmarket var meget kræven -
de (f.eks. fordi benchmarket ikke tager hensyn til gældens oprindelige omfang), 
udskød Kommissionen med andre ord problemet ved at lægge vægt på relevante 
faktorer, hvormed streng overholdelse af benchmarket blev en sag af underord -
net betydning.
79 
For så vidt angår tre af de seks medlemsstater i stikprøven blev EDP-fristen for -
længet, og der blev afgivet reviderede henstillinger (jf. tabel 5 ).Tabel 5Reviderede henstillinger
Oprindelige henstillinger Reviderede henstillinger
Dato FristGennemsnitlig 
årlig finanspolitisk 
indsatsDato for Kom -
missionens 
vurderingDato for 
henstillingenForlæn -
gelseFristGennemsnitlig 
årlig finanspoli -
tisk indsats
FrankrigApril
20092012Mindst 1 % af BNP , 
begyndende i 2010November 2009 November 2009 1 år 2013Over 1 % af BNP i peri -
oden 2010-2013
Maj 2013 Juni 2013 2 år 20151,3 % af BNP i 2013, 
0,8 % af BNP i 2014 og 
0,8 % af BNP i 2015
Februar 2015 Marts 2015 2 år Senest 20170,5 % af BNP i 2015, 
0,8 % af BNP i 2016 og 
0,9 % af BNP i 2017
CypernJuli
20102012Mindst 1,5 % af BNP 
i perioden 2011-2012Maj 2013 Maj 2013 4 år 2016 Ikke angivet
ΜaltaJuli
20092010 Ikke angivet Februar 2010 Februar 2010 1 år 2011 0,75 % af BNP i 2011.
Kilde:  Revisionsretten.
52 Bemærkninger 
80 
Vi mener ikke, at den analyse, der lå til grund for forlængelsen af den franske EDP 
i marts 2015 på grundlag af 2015-vinterprognosen, var fuldstændig gennemsig -
tig. Specielt var den reviderede henstilling baseret på en bottom-up-vurdering, 
hvori det blev anført, at det ud fra de foreliggende beviser samlet set ikke kunne 
konkluderes, at den indsats, der er fastsat i henstillingen, ikke blev leveret i 2013-
201443. Dette til trods for, at beregningen af den strukturelle indsats medtog 
indvirkningerne af en diskretionær indtægtsforanstaltning44, som var midlertidig 
(med finansiel indvirkning fra 2014 til 2016), og som der derfor ikke burde være 
taget hensyn til. Den pågældende foranstaltning havde en værdi på 0,1 % af BNP . 
Uden den var den strukturelle indsats ikke nået op på den 1,1 %, der var nødven -
dig for at begrunde forlængelsen af EDP-fristen.
81 
Desuden anså Kommissionen Frankrig for at have overholdt kravene med tilba -
gevirkende kraft og påberåbte sig dette som begrundelse for at forlænge fristen, 
så underskuddet kunne bringes ned under tærskelværdien i et mere afslappet 
tempo. Denne vurdering var imidlertid kun baseret på 2013- og 2014-data. Kom -
missionens vurdering tog ikke hensyn til de prognoser, der forelå for 2015, og 
som viste, at Frankrig ikke ville nå sine mål (jf. bilag VI ).
82 
Ifølge SVP-vademecummet bør vurderingen af, om foranstaltningerne er virk -
ningsfulde, fremrykkes, hvis der er risiko for, at udfaldsdataene ved fristens udløb 
vil vise, at det samlede underskudsmål ikke er nået. Formålet med denne hen -
stilling er at forhindre konflikt mellem artikel 10, stk. 3, i forordning nr. 1467/97, 
som fastsætter, at EDP’en øjeblikkelig skal optrappes, hvis det overordnede mål 
ifølge de faktiske data ikke nås, og artikel 3, stk. 5, i samme forordning, som åbner 
mulighed for at forlænge fristen, hvis der er truffet virkningsfulde foranstaltnin -
ger (dvs. medlemsstaten har gennemført den krævede finanspolitiske indsats 
som vurderet efter top-down- og/eller bottom-up-indikatorer). Men ifølge de 
oplysninger, der forelå på tidspunktet for vurderingen, var Frankrig ikke på vej 
til at opfylde nogen nominelle eller strukturelle indikatorer ved fristens udløb 
ved udgangen af 2015. Frem for at forlænge fristen burde Kommissionen derfor 
enten have sendt en tidlig advarsel (via en uafhængig henstilling) eller optrappet 
proceduren.43 SWD(2015) 19 final af 
27. februar 2015, s. 18.
44 En forhøjelse fra 5 % til 10,7 % 
af den ekstraordinære afgift 
på selskabsskat (» Contribution 
exceptionnelle sur l’impôt sur les 
societés «). Foranstaltningen 
blev indført den 
29. december 2013 og skal 
ophøre den 
30. december 2016.
53 Bemærkninger 
83 
Kommissionen brugte SVP-reglernes fleksibilitet og skønsmargin, da den vurde -
rede Italien og Frankrig.
Herudover var der uforklarede forskelle mellem de EDP-afgørelser 
og -henstillinger, Rådet vedtog, og dem, Kommissionen havde 
foreslået
84 
Vi sammenlignede EDP-afgørelserne og -henstillingerne i den udgave, Rådet 
endeligt vedtog, med dem, Kommissionen havde foreslået, og konstaterede en 
række forskelle, som den dokumentation, der var adgang til, ikke anførte årsager -
ne til. For så vidt angår Cypern (6.7.2010) henstillede Kommissionen f.eks. 1,75 % 
af BNP i perioden 2010-2012. Det blev i Rådets henstilling ændret til 1,5 % af BNP 
i perioden 2011-2012. De mest relevante forskelle vises i  bilag VII .
54 Bemærkninger 
Korrigerende foranstaltninger og tilsyn i relation til 
EDP’en: medlemsstaternes rapportering samt 
Kommissionens overvågning og tilsyn
Medlemsstaternes rapportering om korrigerende 
foranstaltninger kan forbedres
Medlemsstaternes rapportering om korrigerende foranstaltninger 
i relation til EDP’en giver ikke et grundlag, der er bredt og solidt 
nok til, at Kommissionen kan gennemføre sin overvågning og sit 
tilsyn
85 
»Sixpacken« og »twopacken« indførte nye rapporteringskrav, som skulle styrke 
tilsynet med EDP’en (jf. figur 7 ). Der er dog ikke nogen lovbestemt ordning til 
at sikre, at medlemsstaterne overholder disse rapporteringskrav. Derfor griber 
Kommissionen ikke ind over for medlemsstater, der ikke giver de krævede oplys -
ninger. Desuden viste vores analyse, at Kommissionen ikke henledte Europa-Par -
lamentets og Rådets opmærksomhed herpå, da den i november 2014 gennemgik 
den økonomiske styring og anvendelsen af »sixpacken« og »twopacken«. De 
medlemsstater i vores stikprøve, der er omfattet af de nye rapporteringskrav45, 
har ikke altid opfyldt dem (jf. eksemplerne i  figur 8 ).45 Frankrig og Malta.Figur 7Nye rapporteringskrav indført ved »sixpacken« og »twopacken«
Rapport om trufne foranstaltninger
(som reaktion på henstilling/meddelelse fra Rådet)
Økonomisk partnerskabsprogram
Rapport om budgetgennemførelsen i årets løbRapport om vedtagne foranstaltninger
(som reaktion på ACR'er)»Sixpacken«
(november/uni00A02011)
»Twopacken« 
(maj/uni00A02013)
Kilde:  Revisionsretten.
55 Bemærkninger Figur 8Eksempler på medlemsstaternes manglende overholdelse af 
rapporteringsforpligtelserne
Kilde:  Revisionsretten.Malta indsendte begge dokumenter, men 
rapporterne indeholdt ikke de krævede data om de budgetmæssige konsekvenser i årets løb af diskretionære foranstaltninger vedrørende 2014.I 2014 skulle Frankrig og Malta indsende følgende rapporter:
Malta: To rapporter om budgetgennemfø-
relsen i årets løbFrankrig: Rapport om vedtagne foranstalt-ningerFrankrig: To rapporter om budgetgennem-
førelsen i årets løb Frankrig indsendte ikke disse dokumenter.
Kommissionen krævede kun, at Frankrig 
rapporterede om vedtagne foranstaltninger i sit kommende stabilitetsprogram (for 2014), og ikke, som fastsat i forordning nr. 473/2013, i en rapport om vedtagne foranstaltninger. Frankrig afgav nogle oplysninger i sit stabilitetsprogram for 2014, men ikke så detaljerede oplysninger, som forordningen kræver.Revisionsresultat Dokument, der skulle indsendes i 2014iii) Økonomisk partnerskabsprogramii) Rapport om trufne foranstaltningeri) Rapport om budgetgennemførelsen i årets løb Frankrig indsendte ikke dette dokument til 
Kommissionen.
Frankrig fremlagde et uddrag af sit budgetforslag 
for 2014, der skulle erstatte rapporten om trufne foranstaltninger og det økonomiske partnerskab-sprogram. Uddraget er imidlertid ikke konsistent med det format og indhold, der kræves vedrørende et økonomisk partnerskabsprogram; 
og det indeholder ikke tilstrækkelige oplysninger 
om korrigerende foranstaltninger i de sidste år af perioden, sådan som rapporten om trufne foranstaltninger skal.Revisionsresultat Dokument, Frankrig skulle indsende i 2013I oktober 2013 skulle Frankrig indsende tre EDP-dokumenter:
56 Bemærkninger 
86 
Bortset fra i Cypern (efter at landet havde indgået aftale om et finansielt bistand -
sprogram i 2013) var de korrigerende foranstaltninger ikke så detaljerede og/eller 
deres finanspolitiske indvirkning ikke så klart fastlagt eller forklaret (jf. tekst -
boks 8 ), at Kommissionen kunne føre effektivt tilsyn.
87 
Hertil kommer, at de frister, der er fastsat for udarbejdelsen af de europæi -
ske økonomiske prognoser, ikke er tilpasset de nationale budgetfrister. Det 
bevirker, at der ofte er forskelle mellem Kommissionens prognoser og de na -
tionale budgetprognoser, og dermed mellem budgetmålene og de krævede 
EDP-tilpasningsstier.
Eksempler på utilstrækkeligt forklarede korrigerende foranstaltninger
 οDet tjekkiske nationale reformprogram (2012) omfattede en liste over både planlagte og gennemførte 
foranstaltninger samt gennemførte foranstaltninger med en forventet finansiel effekt i 2013 og 2014. Men 
programmet omfattede ikke noget overslag over den finanspolitiske effekt af disse foranstaltninger.
 οDet tjekkiske  konvergensprogram (2012) omfattede en tabel, der specificerede den finanspolitiske effekt 
af foranstaltninger, der var fastsat for perioden 2013-2015. Dataene i teksten kunne dog ikke afstemmes 
med oplysningerne i tabel. Desuden forelå der i ét tilfælde ikke detaljerede oplysninger om de foreslåede 
korrigerende foranstaltninger.
 οDen maltesiske  rapport om trufne foranstaltninger (2013) specificerede korrigerende foranstaltninger for 
2013, men var vag vedrørende 2014. I stedet for at anføre detaljerede oplysninger henviste rapporten blot 
til det forestående budget. Derfor indarbejdede Kommissionen ikke de planlagte foranstaltninger i sin vur -
dering46 (de blev først medtaget i vinterprognosen), hvad der svækkede grundlaget for, at overvågningen 
og tilsynet kunne blive effektive.
 οDe franske  stabilitetsprogrammer for 2010-2014 beskrev ikke de korrigerende foranstaltninger for hvert år 
så detaljeret, som de skulle47. Kommissionen havde derfor ikke et tilstrækkeligt grundlag for at gennemføre 
tilsynet eller beslutningstagningen effektivt.
46 Offentliggjort den 5. november 2013 og baseret på efterårsprognosen.
47 Hvert enkelt successivt stabilitetsprogram dækker tre år. Frankrig anførte systematisk fuldstændige oplysninger vedrørende det første år, men 
ikke vedrørende det andet eller det tredje.Tekstboks 8
57 Bemærkninger 
Kommissionens overvågning og tilsyn er styret af stadig 
mere komplekse regler, mangler gennemsigtighed og giver 
en begrænset vurdering af effekten af strukturreformer
88 
Denne sektion indeholder en beskrivelse af reglerne og proceduren for vurde -
ring af, om foranstaltningerne er virkningsfulde, en undersøgelse af kvaliteten af 
Kommissionens vurderinger og overvejelser over effekten af nylige ændringer.
89 
Reglerne for vurdering af, om foranstaltningerne er virkningsfulde, er udviklet 
som følge af:
i) SVP-reformerne i 2005 og 2011, som komplementerede det oprindelige un -
derskudsbenchmark (3 % — SVP 1997) med en top-down-tilgang baseret på 
den strukturelle saldo
ii) supplerende fortolkningsvejledning godkendt af Rådet i 2014, herunder en 
metode til bottom-up-vurdering.
90 
Overholdelsen af EDP-henstillingerne kontrolleres gennem en vurdering af, om 
medlemsstaten ifølge de faktiske tal og Kommissionens prognoser opfylder 
de årlige underskudsmål. Hvis medlemsstaten ikke gør det, foretages der med 
top-down- og bottom-up-tilgangen en vurdering af, om foranstaltningerne er 
virkningsfulde (jf. tekstboks 9 ).
58 Bemærkninger 
Vurdering af, om foranstaltningerne er virkningsfulde
Top-down-tilgangen
Hvis de årlige underskudsmål ikke nås, anvendes top-down-tilgangen til at vurdere, om medlemsstaten har 
opnået den forbedring i den strukturelle saldo (»finanspolitisk indsats fastsat i henstillingen« R), der er stillet 
krav om i EDP-henstillingerne.
Det sker ved at sammenligne R med den konstaterede eller prognosticerede ændring i den strukturelle saldo 
(»konstateret finanspolitisk indsats« ΔS) og med ændringen i den strukturelle saldo justeret for effekten af 
a) revisioner i den potentielle outputvækst, b) revisioner i sammensætningen af den økonomiske vækst eller 
andre uventede/manglende indtægter og c) andre uforudsete begivenheder (»justeret finanspolitisk indsats« 
ΔS*).
Hvis både ΔS og ΔS* er lig med eller større end R, anses medlemsstaten for at have truffet virkningsfulde for -
anstaltninger, og EDP suspenderes. I alle andre tilfælde skal vurderingen bekræftes af en grundig analyse, som 
foretages med top-down- og bottom-up-tilgangen.
Bottom-up-tilgangen
Formålet med bottom-up-tilgangen er at vurdere den finanspolitiske indsats ved at give et direkte overslag 
over budgetvirkningen af de nye finanspolitiske foranstaltninger, der er gennemført af medlemsstaten, siden 
EDP-henstillingen blev udstedt, eller siden overholdelsen af EDP-henstillingen sidst blev vurderet.
Den finanspolitiske indsats beregnes som summen af a) den skønnede budgetvirkning af nye diskretionære 
foranstaltninger på indtægtssiden og b) ændringen i de nominelle udgifter i forhold til et basisscenario, som 
Kommissionen tidligere forventede baseret på antagelsen om uændret politik.Tekstboks 9
59 Bemærkninger 
Reglerne for vurdering af, om foranstaltninger er virkningsfulde, 
er blevet stadig mere komplekse
91 
Indførelsen af top-down- og bottom-up-tilgangene har gjort reglerne for vurde -
ring af, om foranstaltninger er virkningsfulde, mere komplekse.
92 
Top-down-tilgangen: Den strukturelle indsats afhænger af et overslag over out -
putgabet, der skal forstås som differencen mellem faktisk og potentielt output. 
Potentielt output er defineret som det maksimale output, der kan opnås, uden at 
der genereres inflationspres. Det er en variabel, der ikke kan observeres, og som 
kun kan estimeres med usikkerhed (jf. tekstboks 10 ).
Potentielt output
Siden reformen i 2005 har potentielt output spillet en afgørende rolle i EDP’en. Dette teoretiske begreb kan 
end ikke efterfølgende observeres, men skal estimeres.
Der er forskellige metoder til at estimere potentielt output. Trods ekspertudtalelser om, at »ethvert overslag 
over outputgabet er behæftet med væsentlig usikkerhed«, og på trods af, at »det ville være uklogt at base -
re en vurdering af økonomiske perspektiver på kun én tilgang«48, vedtog Økofinrådet netop kun én tilgang: 
produktionsfunktionsmetoden.
Denne metode anvender en foruddefineret funktionel form til produktionsfunktionen og estimerer det 
potentielle output ved — efter at have fjernet deres cykliske komponent — at kombinere nominal kapital, 
arbejdsstyrke og totalfaktorproduktivitet. Samme produktionsfunktion anvendes på alle medlemsstaterne: en 
Cobb-Douglas-funktion med en outputelasticitet til arbejdskraft på 0,65 og en outputelasticitet til kapital på 
0,35. Disse værdier blev opnået ved at anvende »den gennemsnitlige lønkvote for EU-15 i perioden 1960-2003 
[…] som estimat for outputelasticiteten til arbejdskraft, hvad der giver en værdi på 0,63 […] og pr. definition 
en outputelasticitet til kapital på 0,37.« Men »eftersom disse værdier er tæt på de konventionelle gennemsnit -
lige værdier på 0,65 og 0,35, pålægges alle landene sidstnævnte.«49
Revisioner af estimaterne for potentielt output fremkaldes af justering af tidligere data og anvendelse af nye 
data for output og forventet output, men også af andre tekniske forhold og underliggende hypoteser — f.eks. 
forventede ændringer i inflationen.
48 UK Office for Budget Responsibility (Det Forenede Kongeriges finanspolitiske råd), Briefing paper No 2 »Estimating the output gap«, april 2011.
49 »The Production Function Methodology for Calculating Potential Growth Rates & Output Gaps«, Economic Papers  535, november 2014.Tekstboks 10
60 Bemærkninger 
93 
Det er grunden til, at estimater for potentielt output undergår hyppige og 
eventuelt væsentlige revisioner, som også kan indvirke på tidligere estimater. 
Faktiske outputtal (både historiske og prognosticerede) kan også blive revideret 
væsentligt. Resultatet af alt dette er, at outputgabet ofte revideres og kan variere 
enormt — i nogle tilfælde er omfanget af revisionen større end selve det tidligere 
estimat for outputgabet. Figur 9  illustrerer denne volatilitet. F.eks. var output -
gabet i Cypern for 2013 oprindelig estimeret til -1,32 % i prognosen fra 2011; det 
faldt til -6,16 % i forårsprognosen fra 2013 og steg til -4,1 % i forårsprognosen 
fra 2014. Figur 9Eksempler på outputgabets volatilitet i Kommissionens prognoser
NB: E = efterår, F = forår, V = vinter.
Kilde:  Kommissionens Amecodatabase (Annual Macroeconomic database).F V A F V E F E F E F E
Tyskland 2011
Italien 2012
Cypern 20130,00 %1,00 %2,00 %
- 1,00 %
- 2,00 %
- 3,00 %
- 4,00 %
- 5,00 %
- 6,00 %
- 7,00 %200920102010201120112012201220132013201320142014
61 Bemærkninger 
94 
Bottom-up-tilgangen er også ganske kompleks, navnlig på grund af vanskelighe -
den ved at definere virkningen af indtægtsforanstaltninger og på grund af »uæn -
dret politik«-benchmarket, som de statslige foranstaltninger vil blive vurderet 
i forhold til. Kommissionens undersøgelse/godkendelse af den anslåede budget -
virkning af finanspolitiske foranstaltninger afhænger uundgåeligt af oplysninger 
og tal leveret af de nationale myndigheder. Kommissionen kan umuligt vurdere 
nøjagtigheden af disse tal ordentligt med de ressourcer, den stiller til rådighed til 
opgaven.
Kommissionens analyser af virkningen af finanspolitiske 
foranstaltninger er ikke gennemsigtig, …
95 
Det har udvidet Kommissionens fortolkningsmuligheder og skønsmargin, at 
reglerne for vurdering af, om foranstaltninger er virkningsfulde, er blevet så kom -
plekse. Derfor er dens analyser blevet mindre gennemsigtige.
96 
Med hensyn til top-down-tilgangen er det ikke muligt at genberegne den struk -
turelle indsats uden adgang til visse nøgledata, som medlemsstaterne først fuldt 
ud blev oplyst om med forårsprognosen fra 2015, og som stadig ikke er offentlig -
gjort (jf. punkt 74 og 75).
97 
Kommissionen anvendte bottom-up-tilgangen i forbindelse med Frankrig 
i maj 2013. Denne metode satte Kommissionen i stand til at bedømme, at 
Frankrig havde truffet virkningsfulde foranstaltninger, og forlænge landets 
EDP-frist. Rådet godkendte imidlertid først metoden i juni 2014. Desuden er 
konsekvensvurderingen af indtægtsforanstaltninger en fremskrivning, ikke en 
efterfølgende vurdering, og den kan derfor være alt for optimistisk i forhold til 
de faktiske resultater. Hertil kommer, at virkningen af udgiftsforanstaltninger 
vurderes i forhold til et referencescenario, som Kommissionen har fastlagt ud fra 
antagelsen om »uændret politik«, og bør baseres på en ekspertbedømmelse.
62 Bemærkninger 
98 
Kommissionen har bestræbt sig på at øge gennemsigtigheden. Siden forårspro -
gnosen fra 2014 har den delvis og siden forårsprognosen fra 2015 fuldt ud givet 
medlemsstaterne de oplysninger, de behøver for at kunne gentage dens bereg -
ning af, om foranstaltninger er virkningsfulde. Men da de fleste af disse detalje -
rede oplysninger ikke offentliggøres, kan en interesseret tredjepart ikke gentage 
vurderingen.
99 
I lighed med de EDP-rapporteringsdokumenter, de nationale myndigheder har 
indsendt (jf. punkt 86) indeholdt de kommissionsvurderinger, vi gennemgik, 
ikke nogen detaljeret (enkeltvis) eller kvantificeret efterfølgende vurdering af de 
korrigerende foranstaltninger, medlemsstaterne har gennemført.
… og dens konklusioner er ikke altid tilstrækkelig klare eller 
velunderbyggede.
100  
Siden »sixpacken« trådte i kraft, har medlemsstater, der undergår en EDP eller 
har opnået forlængelse, inden for seks måneder skullet udarbejde en rapport 
om deres korrigerende foranstaltninger (jf. figur 7  i punkt 85). To medlemsstater 
i stikprøven var omfattet heraf (Malta og Frankrig i oktober 2013). I begge tilfælde 
konstaterede vi, at konklusionerne i Kommissionens vurdering var baseret på 
ufuldstændige data. Her tænkes navnlig på følgende:
i) Kommissionen påpegede, at Malta (EDP-frist: udgangen af 2014) hverken op -
fyldte EDP-kravene vedrørende 2014 i nominelle eller strukturelle værdier, og 
at hverken rapporten om trufne foranstaltninger eller udkastet til budgetplan 
gav tilstrækkelig detaljerede oplysninger om de diskretionære foranstaltnin -
ger, der underbygger budgetmålene
ii) Kommissionens top-down-vurdering viste, at den strukturelle indsats i Frank -
rig (forlænget EDP-frist: udgangen af 2015) var utilstrækkelig vedrørende 
både 2013 og 2014, men den justerede strukturelle indsats var tilfredsstillen -
de. I overensstemmelse med reglerne blev der også foretaget en bottom -
up-analyse for at få sikker viden om, hvorvidt medlemsstaten havde truffet 
virkningsfulde foranstaltninger. Denne anden analyse viste imidlertid, at 
den strukturelle indsats i de to år ikke levede op til Rådets henstillinger (dvs. 
budgetvirkningen af de nye diskretionære foranstaltninger var utilstrække -
lig). Ligesom vedrørende 2015, EDP-periodens sidste år, advarede Kommissio -
nen om, at der ud over de foranstaltninger, der allerede var anført, ville blive 
behov for en lang række foranstaltninger for at sikre, at målet for 2015 kunne 
opfyldes. Faktisk opfyldte Frankrig ikke dette mål.
Uanset disse bemærkninger om både Malta og Frankrig var Kommissionens konklu -
sion på begge rapporter om trufne foranstaltninger, at medlemsstaten havde truffet 
virkningsfulde foranstaltninger, og at der for indeværende ikke var behov for yderli -
gere skridt i proceduren.
63 Bemærkninger 
101  
Kommissionen anførte, at vurderingen i rapporten om trufne foranstaltninger 
har tilbagevirkende kraft. Det stemmer imidlertid ikke overens med de regler, der 
er fastsat i SVP-vademecummet (ifølge punkt 232 skal Kommissionen gennem -
gå medlemsstatens rapport om de foranstaltninger, der er truffet, for at se, om 
medlemsstaten har efterlevet anbefalingerne i henhold til artikel 126, stk. 7. Det 
sker i form af en vurdering af, om medlemsstaten i henhold til Kommissionens 
prognoser forventes at nå alle de nominelle mål, og det betyder også, at vurde -
ringen af rapporten om de foranstaltninger, der er truffet, kan gøres til en ren for -
malitet, der ikke giver merværdi, hvis der fastsættes uambitiøse mål for et EDP’s 
første år (når rapporten skal foreligge). I den henseende noterer vi f.eks., at Rå -
dets henstillinger, der blev fremsat i juni 2013, gik ud på, at Frankrig det år skulle 
opnå et samlet underskud svarende til den prognose, der var udarbejdet for 2013 
i den europæiske økonomiske prognose, der lå til grund for EDP-henstillingerne, 
og kun stillede krav om gennemførelse af de diskretionære foranstaltninger, som 
medlemsstaten allerede havde godkendt i sit seneste budget. Endelig var den 
krævede strukturelle indsats blot afledt af det overordnede budgetmål.
102  
Vurderingen af, om foranstaltninger er virkningsfulde, skulle gøre det muligt at 
optrappe proceduren, hvis medlemsstaten ikke opfylder, eller ifølge prognoser -
ne ikke kommer til at opfylde, nogen af sine mål (samlet underskud, strukturel 
indsats, justeret strukturel indsats og bottom-up-mål). Vi konstaterede imidlertid, 
at det ikke var sket ved de løbende vurderinger (»regelmæssig overvågning«) 
af Frankrig50 i forbindelse med forårs- og efterårsprognoserne fra 2014: Selv om 
Frankrig ikke opfyldte nogen af sine mål, blev proceduren ikke optrappet (jf. 
bilag VI ).
103  
Vores analyse af den vurdering, Kommissionen foretager ved udløbet af fristen 
for reviderede henstillinger (Malta i 2010 og Frankrig i 2009, 2013 og 2015), vises 
i punkt 79 ff.50 Som det fremgår af bilag VI , er 
Frankrig den eneste 
medlemsstat i stikprøven, der 
er berørt af denne svaghed 
i den løbende vurdering.
64 Bemærkninger 
104  
Vi konstaterede generelt, at analysen af dynamikken i gældskvotienten selv efter 
anvendelse af gældskriteriet ikke er entydig i forbindelse med medlemsstater 
under en EDP , der allerede var i gang i november 2011. Analysen beskriver i brede 
træk den historiske og prognosticerede udvikling i gældskvotienten og advarer 
om, at medlemsstaternes fremskrivninger kan undervurdere gældens vækstra -
te, og at de foranstaltninger, der er planlagt i deres stabilitetsprogrammer, kan 
være utilstrækkelige til at reducere gældskvotienten. Konklusionerne rejser dog 
ikke tvivl om, hvorvidt gældskriteriet blev overtrådt. Kommissionen påpegede, 
at en sådan konklusion først ville blive relevant, når EDP’en var ophævet. I den 
henseende noterer vi også, at EDP’er, der allerede var i gang i november 2011, 
ifølge den interne udgave af SVP-vademecummet skal ophæves udelukkende på 
grundlag af underskudskriteriet.
Alligevel giver indførelsen af årlige finanspolitiske mål i EDP-
henstillingerne fra og med 2011 et klart benchmark for den 
løbende vurdering af, om foranstaltningerne i de flerårige EDP’er 
er virkningsfulde
105  
Principielt bør en EDP afsluttes ved udgangen af året efter det år, hvor den 
blev indledt. De mål, der fastsættes i EDP-henstillingerne, har derfor en etårig 
horisont.
106  
Men i 2009 blev der indledt adskillige EDP’er med en flerårig frist. Der blev fastsat 
et mål for det offentlige underskud for perioden som helhed og en finanspolitisk 
indsats beregnet som gennemsnit for perioden med henblik på at nå dette (jf. de 
gule felter i  bilag VI ). Ulempen herved var, at det gav medlemsstaterne mulighed 
for at udskyde de fleste korrigerende foranstaltninger til det sidste år i perioden. 
På det tidspunkt gjorde det blotte omfang af de nødvendige korrektioner dem 
urealistiske og tvang Rådet til at forlænge fristen.
107  
For at afhjælpe denne svaghed har EDP-henstillingerne siden 2011 omfattet 
årlige finanspolitiske mål for disse flerårige EDP’er i både nominel og strukturel 
værdi, og således genindført et årligt benchmark for vurdering af korrigerende 
foranstaltninger, som det fandtes før 2009.
65 Bemærkninger 
Nu tages der også hensyn til strukturreformer i den samlede 
vurdering af de trufne EDP-foranstaltninger, …
108  
Uforholdsmæssigt store offentlige underskud kan — i hvert fald til dels — have 
rod i strukturelle svagheder. Strukturreformer tager fat på sådanne svagheder 
og fjerner forhindringer for de fundamentale drivkræfter ved f.eks. at liberalise -
re arbejds-, produkt- og tjenestemarkederne, hvad der fremmer jobskabelse og 
investering og forbedrer produktiviteten. Strukturreformer kan således forbedre 
konkurrenceevnen, sætte skub i væksten og på mellemlang og lang sigt bidrage 
til en vedvarende korrektion af underskuddet.
109  
Siden maj 2013 har Kommissionen også taget hensyn til strukturreformer i den 
samlede vurdering af EDP-foranstaltninger. Det gør den ved at vurdere økonomi -
ske partnerskabsprogrammer. Siden »twopacken« trådte i kraft, har de medlems -
stater i euroområdet, der undergår en EDP , sammen med deres rapporter om 
trufne foranstaltninger skullet indsende økonomiske partnerskabsprogrammer, 
som er en form for køreplan for planlagte strukturreformer. Desuden har Kom -
missionen siden februar 2015 anset strukturreformer, der er planlagt tilstrække -
lig detaljeret, for relevante faktorer, der kan berettige en beslutning om ikke at 
indlede en EDP eller om at give en flerårig frist51.
… selv om de analyser, der er foretaget heraf, stadig er 
begrænsede og ikke tager hensyn nok til betydningen af 
strukturreformer i forbindelse med EDP’en.
110  
Vurderingerne af de økonomiske partnerskabsprogrammer er en engangsforan -
staltning, og Kommissionen følger ikke systematisk op på de konstaterede svag -
heder. I sin udtalelse om det økonomiske partnerskabsprogram, Malta indsendte 
i oktober 2013, konkluderede Rådet f.eks., at alle reformerne var uafsluttede, og 
at gennemførelsen stadig var forbundet med risici. Desuden var nogle lande -
specifikke henstillinger endnu ikke blevet behandlet fuldt ud. Rådet anmodede 
derfor Malta om at fremlægge yderligere oplysninger om, hvordan de reformer, 
der var planlagt i det kommende nationale reformprogram og stabilitetspro -
gram, skulle gennemføres, og samtidig overveje yderligere foranstaltninger, som 
kunne være med til at sikre de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt. 
Men selv om Malta ikke behandlede alle aspekterne ved Rådets udtalelse med 
hensyn til en række reformer, omtalte Kommissionen ikke de manglende detaljer 
i sin vurdering af det relevante nationale reformprogram.51 COM(2015) 12 final.
66 Bemærkninger 
111 
Bortset medlemsstater under et program for finansiel støtte (f.eks. Cypern) sker 
opfølgningen af, hvordan medlemsstater, der undergår en EDP , gennemfører 
strukturreformer, kun i forbindelse med det europæiske semester (overvågning 
af gennemførelsen af landespecifikke henstillinger), og den er ikke strengere end 
vedrørende andre medlemsstater.
112  
Desuden omfatter overvågningen af landespecifikke henstillinger ikke altid den 
faktiske gennemførelse af reformerne eller deres effektivitet. Den har navnlig fo -
kus på de skridt, der er taget til at omsætte de foreslåede foranstaltninger til lov 
(jf. tekstboks 11 ). Vi mener, at svag overvågning kan indvirke negativt på effek -
ten af Kommissionens nylige beslutning om at tage mere hensyn til gennemførel -
sen af strukturreformer.
Kommissionens vurdering af de strukturreformer, Italien har gennemført
Kommissionens tilgang til vurdering af strukturreformer kan belyses ved hjælp af tre reformer, som både Italien 
og Kommissionen anså for prioriterede:
 οUdgiftsrevision : I deres nationale reformprogrammer for 2013 og 2014 fremhævede de italienske myn -
digheder udnævnelsen af en kommissær til at føre tilsyn med udgiftsrevisionen. Den kommissær, der blev 
udnævnt i oktober 2013, fratrådte imidlertid i oktober 2014 (to år før hans mandat udløb) efter at have 
fremlagt en udgiftsrevisionsplan. I sin vurdering (COM(2015) 113 final) noterede Kommissionen kun, at 
der — i forbindelse med udgiftsrevisionen — var valgt mere politisk ejerskab, men at kun nogle instru -
menter var fuldt ud operationelle. Den vurderede ikke Italiens fremskridt (eller mangel på fremskridt) 
med hensyn til at gennemføre kommissærens forslag. Kun fem måneder senere blev der udnævnt en ny 
udgiftsrevisionskommissær.
 οHåndtering af korruption : GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender opdagede i sin vurdering 
af korruptionsbekæmpelsesmyndigheden ikke, at der var svagheder, der undergravede myndighedens 
effektivitet. Disse svagheder blev først konstateret i juni 2014, efter at en rapport fra GD for Migration og 
Indre Anliggender havde identificeret en række problemer (februar 2014), og en stor korruptionsskandale 
udspillede sig i Italien (Expo Milano 2015 i april 2014). To andre store korruptionssager dukkede op senere 
samme år (Mosesprojektet i Venedig i juni, Mafia Capitale i Rom i december).
 οHåndtering af skatteunddragelse : I forbindelse med sin vurdering undersøgte Kommissionen ikke de tal, 
Italien havde oplyst som udfald af foranstaltninger, der var gennemført under denne overskrift i stabilitets -
programmet og det nationale reformprogram.Tekstboks 11
67 Bemærkninger 
Resultatet af EDP’en
EDP-reformer har indført værktøjer til at styrke 
budgetdisciplinen, men EDP’en har ikke vist sig fuldstændig 
effektiv som korrigerende mekanisme
113  
Denne sektion resumerer, hvad der er gjort for yderligere at forbedre bud -
getdisciplinen, og undersøger, hvor effektiv EDP er som korrektions- og 
strukturreformmekanisme.
Successive EDP-reformer har indført værktøjer til at styrke 
budgetdisciplinen i medlemsstaterne, …
114  
Der er for nylig gennemført reformer af EU’s finanspolitiske rammer (»sixpacken« 
i 2011 og »twopacken« i 2013 — jf. figur 1 ) med det formål at opnå og bevare 
holdbarhed i de offentlige finanser. I forbindelse med EDP’en indførte refor -
merne supplerende regler, en mekanisme for tidlig varsling og en række nye 
overvågnings- og tilsynsværktøjer; de styrkede også sanktionerne og lempede 
betingelserne for at pålægge dem.
… men EDP’en har ikke vist sig fuldstændig effektiv som 
korrektionsmekanisme.
115  
Budgetsaldoen og gældskvotienten er de to traktatfæstede indikatorer, der 
bruges til at vurdere en medlemsstats budgetstilling (jf. punkt 1). 2005-reformen 
af SVP supplerede dem ved at indføre den strukturelle saldo52 som et af de mål, 
medlemsstater, der undergår en EDP , skal nå for at korrigere en situation med et 
uforholdsmæssigt stort underskud.
116  
15 af de 23 medlemsstater, der var under en EDP i november 2011, havde over -
stået proceduren ved udgangen af 2015 (jf. tabel 1 ). Alle de medlemsstater, vi 
undersøgte, forbedrede både deres budgetsaldo og deres strukturelle saldo 
i den periode, revisionen omfattede (jf. figur 1053). Den Tjekkiske Republik, Tysk -
land, Italien og Malta overstod proceduren. Cypern indgik aftale om et program 
for finansiel støtte, og Frankrig er stadig under EDP’en efter tre forlængelser af 
fristen. Frankrig er den eneste medlemsstat i vores stikprøve med et underskud, 
der stadig lå over tærsklen på 3 % i 2015.52 Den strukturelle saldo er 
budgetsaldoen minus den 
cykliske komponent samt 
engangsforanstaltninger og 
andre midlertidige 
foranstaltninger.
53 Dataene dækker den periode, 
revisionen omfattede, 
dvs. 2008-2015. I Ameco var 
der dog kun adgang til data 
for den strukturelle saldo 
siden 2010.
68 Bemærkninger Figur 10
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af Ameco (sidst ajourført 5. maj 2015).Den samlede offentlige sektors budgetsaldo (2008-2015) og strukturelle saldo 
(2010-2015)
- 10- 8- 6- 4- 22
0Den samlede oﬀentlige sektors långivning (+)/nettolåntagning (-) i % af BNP
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
Tyskland Frankrig Italien Cypern Μalta Den Tjekkiske Republik
2010 2011 2012 2013 2014 2015
- 6- 5- 4- 3- 2- 1012Den samlede oﬀentlige sektors strukturelle saldo i % af det potentielle BNP
Tyskland Frankrig Italien Cypern Μalta Den Tjekkiske Republik
69 Bemærkninger 
117  
Gældskvotienten for alle medlemsstaterne i stikprøven var højere i 2015 end 
i 2008 (jf. figur 11 ). Som formildende omstændighed må det erkendes, at de 
EDP’er, vi undersøgte, blev indledt midt i en alvorlig finansiel krise, som bidrog 
til hurtig vækst i gældsniveauet ad flere forskellige kanaler, f.eks. kapitaltilførsler 
til banker og lav eller negativ nominel vækst. I gennemsnit steg gældskvotienten 
i EU med mere end 24 % af BNP mellem 2008 og 2012, og alle landene blev ramt 
heraf. Figur 11Gældskvotient (%) 2008-2015
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af Ameco (sidst ajourført 5. maj 2015).140
120
100
80
60
40
20
Tyskland Frankrig Italien Cypern Μalta Den Tjekkiske Republik2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
70 Bemærkninger 
118  
I Tyskland, Malta og Den Tjekkiske Republik (hvor kvotienten forblev under 
tærskelværdien) var stigningen i perioden 2008-2015 moderat (4,4 procentpoint 
i Malta, 6,4 procentpoint i Tyskland og 12,8 procentpoint i Den Tjekkiske Repu -
blik), og den er nu på vej ned. Cypern har skullet håndtere en bankkrise uden 
fortilfælde og oplevede en stigning på 61,4 procentpoint i sin gældskvotient 
fra 2008 til 2015, hvor den stejleste stigning kom mellem 2008 og 2013 (fra 45,3 % 
til 102,2 %). Men siden 2013, hvor landet kom ind under et program for finansiel 
støtte, er gældsdynamikken lettet, og kvotienten stabiliserede sig i 2014 (107,5 %) 
og 2015 (106,7 %). Endelig oplevede både Frankrig og Italien en støt stigning på 
ca. 30 procentpoint i deres gældskvotient i perioden 2008-2015.
119  
Drivkræfterne for gældsdynamikken er den primære saldo54, sneboldeffekten55 
og stock-flow-tilpasningen56. Udviklingen i gældskvotienten kan derfor fordeles 
på de tre drivkræfters respektive virkning. Figur 12  viser denne fordeling, og 
tekstboks 12  giver en mere indgående analyse af fordelingen og af gældsdyna -
mikken for så vidt angår medlemsstaterne i stikprøven.
120  
Ovenstående analyse tyder på, at EDP-rammerne potentielt er effektive med 
hensyn til at holde gælden i skak. Et højt oprindeligt gældsniveau (som i Ita -
lien) kan imidlertid hæmme procedurens effektivitet med hensyn til at holde 
gældskvotienten under kontrol, og det samme kan en medlemsstats (f.eks. Frank -
rigs) modvilje mod at efterkomme EDP-henstillingerne og sikre finanspolitisk 
disciplin.
121  
Den italienske gæld fortsatte med at stige trods bestræbelser på at opnå finans -
politisk disciplin (som det fremgår af en positiv årlig primær saldo på +1,1 % 
i gennemsnit i perioden) på grund af en betydelig sneboldeffekt, der skyldtes 
kombinationen af et højt oprindeligt gældsniveau, lav eller negativ nominel BNP-
vækst og episoder med høje rentesatser. Trods et moderat oprindeligt niveau 
steg Frankrigs gældskvotient, fordi der manglede budgetdisciplin, hvad der 
kom til udtryk ved utilstrækkelig forbedring i de budgetmæssige indikatorer (jf. 
figur 10 ) og en betragtelig negativ primær saldo (-2,7 % i gennemsnit i perioden).54 Den primære saldo er 
budgetsaldoen minus 
rentebetalinger på den 
offentlige gæld. Den primære 
saldo angiver det (positive 
eller negative) beløb for ny 
gæld stiftet af det offentlige 
og kan således betragtes som 
en indikator for finanspolitisk 
disciplin.
55 Sneboldeffekten er den effekt, 
som differencen mellem den 
rente, der betales på den 
offentlige gæld, og den 
nominelle BNP-vækstrate har 
på kumuleringen af den 
offentlige gæld. Hvis 
rentesatsen er højere end den 
nominelle BNP-vækstrate, vil 
sneboldeffekten bevirke en 
stigning i gældskvotienten. 
For at stabilisere 
gældskvotienten er den 
samlede offentlige sektor 
principielt nødt til at opnå en 
primær saldo, der neutraliserer 
sneboldeffekten.
56 Stock-flow-tilpasningen 
grupperer alle de ændringer 
i den offentlige gæld, der ikke 
kan forklares med 
underskuddet. Den omfatter 
ændringer (akkumulering og 
salg) i finansielle aktiver, 
ændringer i værdien af den 
del af gælden, der er 
denomineret i fremmed 
valuta, og diverse statistiske 
tilpasninger.
71 Bemærkninger Figur 12Fordeling af væksten i den offentlige gæld (procentpoint) 2008-2015
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af Ameco (sidst ajourført 5. maj 2015).0,35,8
-1,7- 4,312,54,6
4,412,861,4
16,6
26,4
18,4
- 8,82,66,412,519,20,8 28,330,86,9
8,3
- 7,88,3
31,770
60
50
40
30
20
10
0
-10
Gældskvotientvariation Primær saldo Sneboldeﬀekt Stock-ﬂow-tilpasningItalien Frankrig Tyskland Cypern Den Tjekkiske
RepublikΜalta
72 Bemærkninger 
Analyse af udviklingen i den offentlige gæld fra 2008 til 2015
Da finanskrisen i 2008 brød ud, var Italiens offentlige gæld på 102,3 % af BNP . Fra 2009 til 2015 skulle Itali -
en håndtere en vanskelig økonomisk situation, hvad der afspejlede sig i et stort negativt outputgab (-3,3 % 
i gennemsnit) og en gennemsnitlig nominel vækstrate på 0,0 % om året. Selv om Italien fra 2009 forbedrede 
sin strukturelle saldo (jf. figur 10 ), steg gældskvotienten med 30,8 procentpoint. Gældsdynamikken blev især 
drevet af en stærk sneboldeffekt, da det primære underskud stort set opvejede stock-flow-tilpasningen (jf. 
figur 12 ). Sneboldeffekten kan forklares med det høje gældsniveau, svagheden i den nominelle vækst og 
statsgældskrisens indvirkning på rentesatserne.
I 2008 var Frankrigs gældskvotient på 68,1 %. I perioden 2009-2015 stod Frankrig over for et økonomisk 
tilbageslag, der var mindre alvorligt end Italiens, med en årlig nominel vækst på +1,3 % og et gennemsnitligt 
outputgab på -1,6 %. Trods et lavere oprindeligt gældsniveau og bedre cykliske betingelser oplevede Frankrig 
en tilsvarende stigning i gældskvotienten (28,3 procentpoint) i perioden. Stigningen skyldtes navnlig (for ca. 
2/3’s vedkommende) mangel på budgetdisciplin: I perioden kørte Frankrig med et årligt primært underskud 
på 2,7 %. Den sidste 1/3 af stigningen kan forklares med sneboldeffekten.
I Tyskland var gældskvotienten på 65,1 % i 2008. I perioden 2009-2015 nød Tyskland fordel af en højere nomi -
nel årlig vækstrate (2,4 %) end Frankrig og Italien og et mindre negativt outputgab (-1,1 % i gennemsnit) og 
oplevede en stigning i gældskvotienten på 6,4 procentpoint. Det kan forklares med bedre cykliske betingelser 
kombineret med en lang periode med finanspolitisk konsolidering. Men det primære overskud opvejede kun 
delvis de stock-flow-tilpasninger, der var den vigtigste drivkraft for stigningen i gælden — sneboldeffekten 
spillede også en begrænset rolle.
I 2008 havde Cypern en gældskvotient på 45,3 %. I perioden stod Cypern over for en dyb krise med negativ 
gennemsnitlig nominel vækst (-1,0 %) og et outputgab på -2,1 %. Stigningen på 61,4 procentpoint (fra 45,3 % 
i 2008 til 106,7 % i 2015) i landets gældskvotient kan forklares med en negativ virkning fra alle drivkræfterne: 
den primære saldo (-18,4 procentpoint), sneboldeffekten (-26,4 procentpoint) og stock-flow-tilpasningen 
(-16,6 procentpoint).
Den Tjekkiske Republiks gældskvotient steg fra 28,7 % til 41,5 % mellem 2008 og 2015 og forblev således 
under tærskelværdien. I et økonomisk miljø, der er karakteriseret ved en gennemsnitlig nominel vækst på 
1,5 % og et outputgab på -1,5 %, kan stigningen i gælden (+12,8 procentpoint) hovedsagelig forklares med det 
primære underskud (-12,5 procentpoint), idet stock-flow-tilpasningen opvejer sneboldeffekten.
I 2008 havde Malta en gældskvotient på 62,7 %. I perioden 2009-2015 oplevede landet en gennemsnit -
lig nominel vækst på 4,6 % og et gennemsnitligt nominelt underskud på -2,8 %. Dets gældskvotient for -
blev derfor stort set uændret med en stigning på 4,4 procentpoint, der hovedsagelig kan forklares med 
stock-flow-tilpasningen.Tekstboks 12
73 Bemærkninger 
122  
EDP’en giver mulighed for at pålægge medlemsstater i euroområdet sanktioner 
for utilstrækkelig budgetdisciplin. Det kan gøres ved at optrappe proceduren, når 
Kommissionens vurdering viser, at en medlemsstat har undladt at træffe virk -
ningsfulde foranstaltninger for at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud 
i tide. Sanktioner kan også betyde, at der pålægges en bod på op til 0,5 % af BNP .
123  
Men siden EDP’en blev etableret, er den kun blevet optrappet én gang, over for 
Belgien, og der er hidtil ikke blevet pålagt sanktioner. Vi mener, at det indebæ -
rer en risiko for, at medlemsstaterne tror, at det er usandsynligt, at der vil blive 
pålagt sanktioner. En sådan opfattelse vil undergrave EDP’ens effektivitet og 
troværdighed. Det egentlige mål er ikke at pålægge sanktioner, men hvis en 
ordning ikke omfatter sanktioner, kan den kun appellere til samvittigheden, og er 
det tilfældet for EDP’en, har den ingen mulighed for at blive effektiv, medmindre 
Kommissionen kan få medlemsstaterne til at samarbejde.
Proceduren har også kun haft begrænset effekt med hensyn til at 
sikre, at de anbefalede strukturreformer blev gennemført
124  
Strukturreformer er ikke obligatoriske og kan ikke gennemføres ved tvang; derfor 
vil medlemsstaterne sandsynligvis lade gennemførelsen afhænge af regeringens 
politiske dagsorden. Kommissionen er ikke i stand til at indvirke på eller fremme 
gennemførelsen af dem. Derfor gjorde de fleste af medlemsstaterne i stikprøven 
kun delvise eller begrænsede fremskridt i retning af deres reformmål (jf. bi-
lag VIII ). EDP-overvågningen af strukturreformernes gennemførelse resulterede 
ofte kun i, at Rådets landespecifikke henstillinger blev gentaget år efter år.
125  
Af landene i vores stikprøve havde kun Cypern gjort væsentlige fremskridt med 
hensyn til at gennemføre strukturreformer, da landet indgik aftale om et pro -
gram for finansiel støtte (april 2013). Den seneste foreliggende vurdering viser, at 
Cypern har gennemført de fleste af de aftalte foranstaltninger fuldt ud, om end 
med nogen forsinkelse. Med programmet kom Cypern under tættere og mere 
omfattende overvågning og strengere håndhævelsesbestemmelser.
74 Bemærkninger 
Positive tegn — og en udfordring — vedrørende fremtiden
126  
Da Kommissionen fremlagde sine forslag til gennemførelse af »de fem formænds 
rapport« (jf. punkt 4), anerkendte den, at den europæiske ramme for økonomisk 
styring i de seneste år var blevet udbygget og var kommet til at spænde bredere, 
men at den også var blevet mere kompleks57, og at der ved den første evaluering 
af den styrkede ramme var blevet »udpeget nogle områder, hvor der kunne ske 
forbedringer, bl.a. i forbindelse med gennemsigtigheden og kompleksiteten 
og forudsigeligheden af den politiske beslutningsproces, som er relevante for, 
at redskaberne kan fungere effektivt«58. Derefter gav Kommissionen udtryk for 
en forpligtelse til at stræbe efter » en fuldstændig og gennemsigtig anvendelse af 
de forhåndenværende instrumenter og redskaber «, og gøre rammerne klarere og 
mindre komplekse med det endelige mål at gøre de eksisterende regler mere 
effektive.
127  
Vi mener, at forslagene er en positiv udvikling og opfordrer Kommissionen til 
beslutsomt at opfylde sine forpligtelser.57 Pressemeddelelse, som kan 
fås på http://europa.eu/rapid/
press-release_IP-15-5874_
en.htm .
58 COM(2015) 600 final.
75
 Konklusioner 
og anbefalinger
128  
Kommissionen har taget væsentlige skridt i retning af at rationalisere og for -
enkle sin anvendelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store 
underskud som et værktøj til bedre økonomisk styring i hele EU på baggrund af 
den stadigt stigende kompleksitet. Senest har den forpligtet sig til at foretage 
ændringer på områder, hvor vi konstaterede, at der havde været problemer i den 
periode, som vores revision omfattede: Der er behov for et bredt perspektiv og 
for større klarhed og gennemsigtighed med henblik på at maksimere effektivi -
teten af de omfattende regler og retningslinjer. Reglerne er på plads, og gen -
nemførelsen af EDP’en er på rette vej, men den vil få stor gavn af Kommissionens 
forpligtelse til yderligere forbedringer.
129  
I det følgende fremlægges der mere detaljerede konklusioner vedrørende 
de gennemførelsesområder, revisionen omfattede, sammen med specifikke 
anbefalinger.
Eurostat
Gennemgang af data
130  
Kommissionen (Eurostat) har siden 2011 forbedret sine kvalitetsvurderinger for 
så vidt angår både ressourcer og procedurer. Standardisering og forøgelse af an -
tallet af anmodninger om oplysninger har gjort det muligt at analysere EDP-data 
mere udførligt.
131  
Retten konstaterede, at processen med undersøgelse af statistiske data ikke er 
tilstrækkelig veldokumenteret til, at den analyse, der ligger til grund for kvalitets -
bedømmelsen, er letforståelig. Desuden er den baseret på data, der ikke altid er 
fuldstændige. Det kunne også fremstilles mere eksplicit, hvordan de eksisterende 
regler og retningslinjer skal anvendes (jf. punkt 47-51).
76 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 1
Kommissionen (Eurostat) bør gøre sit arbejde i relation til interne efterprøvelser 
mere gennemsigtigt og dokumentere det bedre. Det vil give ledelsen og andre 
landeansvarlige et klarere overblik over indholdet af analyserne.
Kommissionen (Eurostat) bør indføre interne skriftlige procedurer som rettesnor 
for analysearbejdet i forbindelse med kvalitetsbedømmelsen og gennemføre so -
lidere vurderinger og dokumentationer af sine interne efterprøvelser af dataene 
på områder såsom afgrænsning af sektoren offentlig forvaltning og service og 
specifikke offentlige transaktioner.
Vurdering af kontrolsystemer
132  
Kommissionen (Eurostat) vurderer ikke medlemsstaternes kontrolsystemer 
hensigtsmæssigt med henblik på at sikre, at medlemsstaterne — selv om de har 
forskellige statistiske systemer — anvender en konsistent tilgang til indsamlingen 
af data. Eftersom der generelt mangler dokumentation vedrørende de overvåg -
nings- og kontrolsystemer, der er indført til indsamling af data, er det ikke muligt 
at implementere en systembaseret tilgang til undersøgelse af kvaliteten af de 
modtagne data (jf. punkt 55).
Anbefaling 2
Kommissionen (Eurostat) bør udbygge sine kvalitetsbedømmelser med en un -
dersøgelse af de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført i medlemssta -
terne, og dokumentere sine analyser klart. Der bør udarbejdes og implementeres 
skriftlige procedurer for at sikre konsistens.
Dialogbesøg og direkte efterprøvelse
133  
Mellem 2011 og 2013 supplerede Kommissionen (Eurostat) sine »standarddia -
logbesøg« (SDB’er) med indførelsen af »opstrømsdialogbesøg« (ODB’er) for at 
analysere forvaltningen og kontrollen af opstrømsdata. ODB’erne viste sig meget 
nyttige til kvalitetsbedømmelsesopgaverne med at identificere, vurdere og over -
våge risici og problemer. I 2014 blev ODB’erne slået sammen med SDB’erne, så 
hvert besøg kom til at vare to dage. Der er så mange punkter på dagsordenerne 
for besøgene, at besøgene ikke rækker til en passende undersøgelse af vigtige 
spørgsmål vedrørende datakvalitet (jf. punkt 52 og 54).
77 Konklusioner og anbefalinger 
134  
Eurostat udfører kun begrænsede direkte efterprøvelser under sine besøg på 
stedet. Der er indført en velstruktureret risikoanalyse, men den bruges ikke til på 
forhånd at udvælge emner, der er forbundet med en høj risiko, i forbindelse med 
besøg. Dokumentationen vedrørende de elementer af risikoanalysen, der bruges 
til at afgøre, hvilke medlemsstater der skal modtage et dialogbesøg, og hvilke 
spørgsmål der skal drøftes under disse besøg, kan blive bedre (jf. punkt 53).
135  
Eurostats rapporter om dialogbesøgene offentliggøres fra ni til 52 uger efter de 
omhandlede besøg. Forsinkelser i offentliggørelsen betyder, at medlemsstaterne 
ikke kan udveksle god praksis, og kan forhindre, at andre interessenter/brugere 
i rette tid erkender, at der er bestemte problemer i en medlemsstat (jf. punkt 56).
Anbefaling 3
Kommissionen (Eurostat) bør tilpasse varigheden af sine dialogbesøg i medlems -
staterne eller aflægge flere besøg for at sikre en fuldstændigere dækning.
Kommissionen (Eurostat) bør udvide sine direkte efterprøvelser som led i besøg 
på stedet.
Kommissionen (Eurostat) bør nedbringe den tid, det tager for den at offentliggøre 
rapporterne om sine besøg.
Handlingspunkter
136  
Handlingspunkter bliver i mange tilfælde ikke håndteret inden for den frist, der 
er fastsat i henstillingen. Det medfører en risiko for, at problemer i relation til de 
vigtige spørgsmål ikke vægtes, som de bør, i Eurostats kvalitetsbedømmelse (jf. 
punkt 56).
Anbefaling 4
Kommissionen (Eurostat) bør gøre fuld brug af sine beføjelser til at fremtvin -
ge handling for så vidt angår fuldstændighed, metodologisk ansvarlighed og 
dokumentlevering.
78 Konklusioner og anbefalinger 
Vejledning
137  
Af fortrolighedshensyn er Eurostat undertiden afskåret fra at rapportere til EFC 
eller offentliggøre alle de forudgående/efterfølgende råd, det giver medlemssta -
terne på bilateral basis. Denne praksis hæmmer gennemsigtigheden og sammen -
ligneligheden (jf. punkt 57 og 58).
Anbefaling 5
For at styrke gennemsigtigheden bør Kommissionen (Eurostat) rapportere til EFC 
og offentliggøre alle råd, den giver vedrørende metodologiske spørgsmål. Når 
fortrolighedshensyn forhindrer, at et dokument offentliggøres i sin helhed, bør 
der i det mindste gives et resumé.
Udfald
138  
Årsagerne til Eurostats forbehold og ændringer af data kunne gøres mere gen -
nemsigtige (jf. punkt 65).
139  
Eurostat har ikke eksplicit fastlagt skriftlige interne procedurer for fastsættelse af 
forbehold over for datakvaliteten eller ændring af data (jf. punkt 65).
Anbefaling 6
Kommissionen (Eurostat) bør i højere grad dokumentere sine interne procedurer 
og kriterier for fastsættelse af forbehold eller ændring af data med henblik på 
at påvise, at alle metodologiske problemer, der potentielt/faktisk indvirker på 
långivning/nettolåntagning, behandles konsistent.
79 Konklusioner og anbefalinger 
GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender
Gennemsigtighed
140  
De analyser, der ligger til grund for Kommissionens forslag til EDP-afgørelser 
og -henstillinger, mangler generelt gennemsigtighed og er i nogle vigtige hense -
ender baseret på vage definitioner. Desuden har senere reformer af EDP’en gjort 
den analytiske proces mere kompleks. Alt dette gør det i nogle tilfælde vanske -
ligt at etablere en klar forbindelse mellem den analyse, der er foretaget, og de 
konklusioner, der er draget (jf. punkt 59-62, 72-83, 91-97 og 100-104).
141  
Der er derfor behov for at afbalancere den øgede kompleksitet og de større mulig -
heder for økonomisk vurdering ved at styrke gennemsigtigheden og således give 
offentligheden lettere adgang til at kontrollere. I de seneste år har Kommissionen 
gjort prisværdige bestræbelser for at forbedre gennemsigtigheden. Disse bestræ -
belser er dog endnu ikke tilstrækkelige, men bør fortsættes yderligere (jf. punkt 98).
Anbefaling 7
Kommissionen (GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender) bør yderligere 
styrke EDP’ens gennemsigtighed og klarhed på følgende områder:
 ο Vurderingsprocessen: Kommissionen bør være mere gennemsigtig med 
hensyn til de centrale aspekter ved sine analyser. Det kunne den opnå ved 
f.eks. at udarbejde en metode til at identificere og kvantificere indvirknin -
gen af engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger, ved at give 
tilstrækkelig detaljerede forklaringer på sine vurderinger og konklusioner 
i de landespecifikke dokumenter — navnlig vedrørende begrebet »uventede 
negative økonomiske begivenheder« i forbindelse med vurderingen af, om 
foranstaltninger er virkningsfulde — og ved at etablere en metodologisk 
ramme for vægtningen af indvirkningen af de relevante faktorer, som den 
tager hensyn til i sine vurderinger.
 ο Adgangen til data: Kommissionen bør offentliggøre alle de detaljerede op -
lysninger, der er nødvendige for at foretage de beregninger, dens analyser er 
baseret på, og således sætte interesserede tredjeparter i stand til at gentage 
vurderingerne.
 ο Bottom-up-vurderingen: Kommissionen bør involvere de nationale finanspoli -
tiske råd i vurderingsprocessen ved at opfordre dem til at foretage uafhængig 
kontrol af pålideligheden af de tal og oplysninger, som finansministerierne har 
leveret, og som Kommissionen anvender i sine analyser.
 ο Analysens holdbarhed: Kommissionen bør konsistent gøre brug af alle de rele -
vante oplysninger, der er stillet til rådighed i dens prognoser, overholde de rele -
vante metoder og udbrede kendskabet til dem så bredt og hurtigt som muligt.
80 Konklusioner og anbefalinger 
Gældskriteriet
142  
Hidtil har EDP’en mere haft fokus på det offentlige underskud end på gæld. 
Gældskriteriet blev først operationelt i 2012, er stadig under indfasning og vil 
tidligst blive anvendt på samtlige medlemsstater i 2020. Vurderingen af gældsdy -
namikken i medlemsstater under en EDP , som blev indledt før november 2011, er 
resultatløs: Disse EDP’er skal ophæves udelukkende på grundlag af underskud -
skriteriet, og det vil blive efterfulgt af en treårig overgangsordning vedrørende 
gæld (jf. punkt 68-69 og punkt 104).
143  
Fleksibilitetstilføjelser til EDP’en har betydet, at overholdelsen i økonomisk ugun -
stige tider kan blive godkendt, selv om gældskvotienten stiger. Det kan under -
grave processens troværdighed og bringe bæredygtigheden af den offentlige 
gæld i fare, navnlig under længerevarende konjunkturnedgange (hvor gælden 
kan vokse, selv om gældskriteriet opfyldes). Uanset om gældskriteriet opfyldes, 
er det i sidste ende helt centralt, at det aktuelle beløb for gælden tilbagebetales 
eller refinansieres bæredygtigt (jf. punkt 76-78).
Anbefaling 8
Kommissionen bør sætte større fokus på gældsudviklingen, navnlig i dybt for -
gældede medlemsstater, for at undgå, at gælden vokser til ikke-bæredygtige 
niveauer.
Når gældstærsklen på 60 % overskrides, og den berørte medlemsstat kommer 
ind under EDP’en, bør Kommissionen sikre, at de krævede justeringer giver en 
realistisk og troværdig konvergenskurs i retning af overholdelse af gældsreglen, 
navnlig ved at tage hensyn til det oprindelige gældsniveau.
I sine EDP-henstillinger til medlemsstater, der overskrider gældstærsklen, bør 
Kommissionen, når den fastsætter de årlige underskudsmål, også specificere de 
årlige gældskvotienter, der er konsistente med disse mål.
81 Konklusioner og anbefalinger 
Strukturreformer
144  
Uforholdsmæssigt store statsunderskud kan i det mindste til dels skyldes struk -
turelle svagheder. Målrettede strukturreformer kan derfor hjælpe med til at sikre 
vedvarende korrektioner af underskuddet. Siden maj 2013 har strukturreformer 
fået større og større betydning som en faktor for Kommissionens EDP-vurde -
ringer. Men de kan stadig ikke gennemtvinges, og Kommissionen er ikke mere 
omhyggelig med at overvåge gennemførelsen af disse strukturreformer end af 
strukturreformer i medlemsstater, der ikke undergår en EDP (jf. punkt 108-111).
145  
Desuden omfatter overvågningen af de landespecifikke henstillinger ikke i alle 
tilfælde reformernes faktiske gennemførelse og effektivitet. Det kan bringe virk -
ningen af Kommissionens nylige beslutning om at tage mere hensyn til gennem -
førelsen af strukturreformerne i fare (jf. punkt 112).
Anbefaling 9
I sammenhæng med proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer 
bør Kommissionen (GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender) gøre fuld 
brug af det europæiske semester til at overvåge gennemførelsen af strukturre -
former i medlemsstater, der undergår en EDP , især når der indgår finanspolitiske 
strukturreformer i et økonomisk partnerskabsprogram. Ud over at fokusere på 
lovgivningsmæssige aspekter bør den forsøge at vurdere effektiviteten af de 
gennemførte reformer.
Kommissionen bør gøre fuld brug af sine beføjelser til at sikre, at medlems -
stater, der undergår en EDP , opfylder deres forpligtelser med hensyn til 
strukturreformer.
82 Konklusioner og anbefalinger 
Rapportering
146  
»Sixpacken« og »twopacken« indførte nye rapporteringskrav til medlemsstater -
ne med det formål at udvide Kommissionens tilsyn med EDP’en. Disse krav er 
imidlertid ikke-bindende, idet der ikke er nogen lovbestemmelse om sikring af, 
at medlemsstaterne opfylder kravene, eller om sanktioner mod dem, der ikke gør 
det. Effektiviteten af Kommissionens tilsyn er dermed afhængig af medlemssta -
ternes aktive samarbejde. Vi konstaterede ét tilfælde, hvor medlemsstaten ikke 
havde indsendt rapporteringsdokumenter som krævet. Kommissionen har ikke 
offentliggjort dette i sine tilsvarende vurderinger (jf. punkt 85-86).
147  
Selv når Kommissionen modtager fuldstændig dokumentation, vurderer den ikke 
altid de indsendte oplysninger eller følger op på dem, hvad der vækker bekym -
ring for, at den ikke udnytter rapporterne fra medlemsstaterne bedst muligt, eller 
at medlemsstaterne får pålagt et unødvendigt bureaukratisk krav (jf. punkt 99 
og 110).
Anbefaling 10
Kommissionen (GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender) bør altid gøre det 
klart i sine vurderinger, om medlemsstaterne har opfyldt rapporteringskravene.
Kommissionen bør gøre brug af muligheden for at indlede traktatbrudsprocedu -
rer, når medlemsstater ikke overholder deres rapporteringsforpligtelser.
Sanktioner
148  
Successive EDP-reformer har styrket sanktionerne mod medlemsstater, der ikke 
efterkommer henstillingerne, og gjort det lettere at pålægge sanktioner. Siden 
EDP’en blev indført, er der ikke blevet pålagt sanktioner (jf. punkt 114 og 122).
83 Konklusioner og anbefalinger 
149  
Sanktioner er også nyttige som afskrækkelse, men anvendes de ikke, når med -
lemsstaterne undlader at opfylde deres forpligtelse til at sikre budgetdisciplin, 
er der risiko for, at de vil blive betragtet som et værktøj, der næppe vil blive 
brugt. Det vil undergrave troværdigheden og effektiviteten af dem, og dermed af 
EDP’en som helhed.
Anbefaling 11
I overensstemmelse med den eksisterende lovgivning bør Kommissionen (GD 
for Økonomiske og Finansielle Anliggender) henstille, at Rådet optrapper pro -
ceduren og anvender sanktioner, når der er bevis på, at en medlemsstat ikke har 
efterlevet EDP-henstillinger og derfor har undladt at opfylde sin traktatfæstede 
forpligtelse til at sikre budgetdisciplin.
Vedtaget af Afdeling IV, der ledes af Milan Martin CVIKL, medlem af 
Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 25. februar 2016.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand
84
 Bilag Bilag ILovgivning om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud
— Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 af 22. november 1993 om gennemførelse af den protokol om procedu -
ren i forbindelse med uforholdsmæssige store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om opret -
telse af Det Europæiske Fællesskab, ændret ved:
√ Rådets forordning (EF) nr. 475/2000 af 28. februar 2000. Ajourførte den begrebsmæssige ramme, der ligger til 
grund for EDP’en, til ESA 95.
√ Kommissionens forordning (EF) nr. 351/2002 af 25. februar 2002. Afklarede henvisningerne til ESA 95 i forbin -
delse med EDP’en ved at erstatte koderne »B.9« og »D.41« med henholdsvis »EDP B.9« og »EDP D.41«.
√ Rådets forordning (EF) nr. 2103/2005 af 12. december 2005 om kvaliteten af de statistiske data til brug ved 
EDP’en.
— Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren 
i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af 
Det Europæiske Fællesskab (erstattede den ændrede forordning nr. 3605/93). Ændret ved:
√ Rådets forordning (EU) nr. 679/2010 af 26. juli 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 479/2009 for så vidt angår 
kvaliteten af de statistiske data til brug ved proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.
— Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af pro -
ceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, som ændret af Rådet.
— Forordning (EF) nr. 1056/2005 af 27. juni 2005 og forordning (EU) nr. 1177/2011 af 8. november 2011 — 
stabilitets- og vækstpagten i korrigerende henseende.
— Fra »sixpacken«:
√ Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1177/2011 af 8. november 2011 om ændring af forordning 
(EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholds -
mæssigt store underskud.
√ Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1173/2011 af 16. november 2011 om en effektiv håndhæ -
velse af budgetovervågningen i euroområdet.
— Fra »twopacken«:
√ Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om 
overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store 
underskud i medlemsstaterne i euroområdet.
— Den mellemstatslige traktat om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union 
(finanspagten) — 2. marts 2012.
85 Bilag Bilag IIEksempler på, at oplysninger mangler i dokumenter fra de seks medlemsstater, revi -
sionen omfattede
Oplysninger, der mangler i  aprilindberetningerne for 2012, 2013 og  2014
Vedrørende år N-1:
— Fra én medlemsstat:
i) manglede en række detaljerede data vedrørende delsektoren sociale sikringsordninger og vedrørende lokale myndigheder (herunder saldoen 
(working balance)) for så vidt angår enheder, der ikke indgår i lokale myndigheder, og andre justeringer af data vedrørende lokale myndigheder
ii) blev der ikke leveret data vedrørende langfristede låns bidrag til gældsniveauet (forhøjelse og nedsættelse) for så vidt angår alle niveauer af 
lokale myndigheder (kun april 2012) eller vedrørende fordelingen af aktier og andre ejerandelsbeviser for så vidt angår statsforvaltningen og de 
lokale myndigheder.
— Fra en anden medlemsstat blev der ikke leveret data for så vidt angår en række delsektorer (vedrørende saldoen (working balance), finansielle trans -
aktioner medtaget i saldoen (working balance) og »andre ændringer« under statsforvaltningen, lokale myndigheder og sociale sikringsordninger). 
For så vidt angår alle niveauer af lokale myndigheder manglede de fleste af de ikke-obligatoriske detaljer, der var udbedt.
Manglende data vedrørende handelskreditter og forudbetalinger (AF.71 L) i  tabel  4
Fra én medlemsstat blev der først leveret data i 2009, og fra en anden forelå der ingen før 2011.
Manglende data i  EDP-spørgeskemaerne
Fem af de seks medlemsstater returnerede EDP-spørgeskemaer, hvor oplysningerne i de obligatoriske felter ikke var fuldstændige. Eksempler på ufuld -
stændige oplysninger:
i) Fire medlemsstater indsendte ufuldstændige eller slet ingen data vedrørende kapitaltilførsler for samtlige år, og én medlemsstat indsendte kun 
data for år N-1
ii) Tre medlemsstater indsendte en ufuldstændigt udfyldt tabel 4 (fordeling af andre forfaldne ikke-betalte mellemværender rapporteret 
i EDP-tabellerne)
iii) Fuldstændigheden er blevet forbedret, men to medlemsstater indsendte en ufuldstændigt udfyldt tabel 5 (beskatning og socialsikringsbi -
drag: den offentlige forvaltnings andre forfaldne ikke-betalte mellemværender), 8 (den offentlige forvaltnings krav, gældsannullering) og 9 
(garantier).
Andre oplysninger
I perioden 2008-2014 indsendte én medlemsstat ikke brotabellerne1 og fortegnelsen som krævet, og tre medlemsstater indsendte dem efter fristens 
udløb. For EDP-fortegnelserne var fristen december 2013, men to medlemsstater indsendte dem efter fristens udløb — den ene i april, og den anden 
i november 2014.
1 Brotabeller viser korrespondensen mellem posterne i de offentlige regnskaber og ENS-klassificeringerne.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af oplysninger fra Eurostat.
86 Bilag Bilag IIIEksempler på klassificeringssvagheder i dokumenter fra de seks medlemsstater,  
revisionen omfattede
De vigtigste tilfælde, der blev accepteret af Eurostat, selv om de ikke fuldt ud stemte overens med ENS 95
 ο I tre medlemsstater var det statistiske register over offentlige enheder ikke fuldstændig dækkende, især ikke på lokalmyndighedsniveau
 ο Én medlemsstat brugte en forsigtig tilgang, hvor den automatisk klassificerede alle offentlige enheder, hvis salg til offentlig forvaltning og service 
tegnede sig for mere end 80 % af deres samlede indtægter, som hjælpeenheder i sektoren offentlig forvaltning og service og anvendte 50 %-kriteriet 
på de resterende offentlige enheder. Den forsigtige tilgang er et automatisk kriterium, der ikke tager hensyn til enhedens aktivitet (typen af tjene -
steydelser) eller andre betingelser, f.eks. udbuds- og markedsbetingelser. Regnskabsreglerne præciserer ikke, hvad der skal gøres i sådanne tilfælde. 
Desuden var en række enheder klassificeret på gruppebasis (f.eks. hospitaler) og ikke individuelt efter deres markeds-/ikke-markedskarakter
 ο Én medlemsstat brugte en forsigtig tilgang, men kun i forbindelse med enheder under en vis størrelse. For disse enheders vedkommende blev 
50 %-kriteriet brugt med henblik på at udelukke »andre indtægter« fra salg og medtage alle former for skatter i produktionsomkostningerne. Det 
gjorde medlemsstaten, fordi den ikke var i stand til at identificere de subsidier, der skulle trækkes fra salg. Alle skatter blev medtaget på omkost -
ningssiden, men ifølge regnskabsreglerne skulle kun »andre produktionsskater« være medtaget.
De vigtigste svagheder i  klassificeringen af offentlige institutionelle enheder
 ο Én medlemsstat klassificerede enheden for tilsyn med de finansielle markeder, som er en institutionel enhed, som tilhørende sektoren offentlig 
forvaltning og service. Ifølge ENS 95 bør enheder af denne art klassificeres uden for offentlig forvaltning og service (nemlig som finansielle hjælpe -
enheder i sektoren finansielle selskaber). Andre medlemsstater klassificerede korrekt disse institutionelle enheder uden for offentlig forvaltning og 
service
 ο I én medlemsstat undersøgte vi offentlige enheder, der var ikke-markedsenheder, og som var blevet omklassificeret i oktober 2014 efter ENS 2010’s 
benchmarkrevision. Medlemsstaten havde omklassificeret i alt 158 offentlige enheder i sektoren offentlig forvaltning og service, 20 på grund af de 
nye ENS 2010-regler, og de sidste 138 som led i en normal benchmarkrevision. Den anden gruppe, ville være omklassificeret som tilhørende sektoren 
offentlig forvaltning og service, hvis enhederne tidligere var blevet analyseret korrekt.
Andre svagheder
 ο I relation til procedurerne og timingen for analysen og (om)klassificeringen af enheder i/uden for sektoren offentlig forvaltning og service konstate -
rede vi forskellige tilgange i de seks medlemsstater:
i) To medlemsstater analyserer og (om)klassificerer enheder hvert femte år under successive benchmarkrevisioner, men overvåger nye enheder 
hvert år. I 2011 havde den ene imidlertid et handlingspunkt gående ud på, at 50 %-kriteriet ikke skulle overstige en periode på 3-4 år, mens den 
anden havde et handlingspunkt gående ud på, at alle offentlige enheder skulle markeds-/ikke-markedstestes hvert år
ii) Tre medlemsstater analyserer enhederne hvert år og omklassificerer dem, hvis deres art (marked/ikke-marked) er forskelligt i tre successive år
iii) Én medlemsstat analyserer enhederne to gange årlig, eller når finansieringsbetingelserne skifter, og omklassificerer dem, når deres art ændrer sig.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af oplysninger fra Eurostat og dokumenter fra de seks medlemsstater, revisionen omfattede.
87 Bilag Bilag IVEksempler på handlingspunkter med potentiel indvirkning på underskuds- og 
gældsdataene
Den Tjekkiske 
RepublikMarkeds-/ikke-markedstesten blev sjældent anvendt, og mange offentlige enheder (virksomheder) ikke testet
Under sit besøg i 2009 konstaterede Eurostat, at enheder med »kommerciel« juridisk status (f.eks. aktieselskaber og anpartssel -
skaber) hidtil ikke var blevet testet, og fastsatte et handlingspunkt, som gik ud på dette. Under 2012-SDB’et fastsatte Eurostat et 
handlingspunkt, fordi den statslige kontroltest for store virksomheder, der er mindre end 50 % statsejede, ikke blev anvendt, og 
enhederne derfor ikke blev analyseret. Trods den potentielle effekt heraf blev der ikke taget forbehold.
TysklandOmklassificering af ikke-markedsenheder til sektoren offentlig forvaltning og service fra det første år, hvor de har 
ikke-markedsstatus
Under sit besøg i februar 2014 opdagede Eurostat problemet og fastsatte en frist for regeloverholdelse i maj 2014. Sagen ansås 
for lukket i juli 2014. De afklaringer, der blev indsendt i oktober 2014, viste, at det nationale statistiske kontor kun havde anvendt 
handlingspunktet på enheder, der var klassificeret efter februar 2014. Trods den potentielle (ikke kendte) effekt blev der ikke taget 
forbehold.
Mangel på detaljerede data til analyse af kapitaltilførsler, finansielle derivater og udlodninger
Eurostat påpegede første gang problemet med manglende data efter sit besøg i 2007. Ved besøget i 2009 blev det konstateret, at 
situation var forbedret for så vidt angår offentlige swaps og udbytte. Eurostat opdagede en række problemer, men fastsatte ikke 
et handlingspunkt, og spørgsmålet om udbytte blev ikke drøftet i enkeltheder. Der blev fastsat handlingspunkter i 2011 og 2013. 
I 2011 noterede Eurostat, at der ikke forelå detaljerede data til en ordentlig analyse af kapitaltilførsler og udlodninger, og at der 
ikke forelå data vedrørende swaps fra lokale myndigheder, men der blev ikke fastsat et handlingspunkt. ODB’et i 2013 førte ikke til 
handlingspunkter, men problemet består stadig. Trods den potentielle (ikke kendte) effekt blev der ikke taget forbehold.
FrankrigDekommissionering af nukleare anlæg — Marcoule (1,6 milliarder (0,1 % af BNP) for 2004)
Dette handlingspunkt blev først drøftet på tidspunktet for 2006-besøget, men på grund af uenighed med det nationale statistiske 
kontor om den korrekte klassificering udsatte Eurostat afgørelsen. Sagen drejede sig om registreringen af et fast beløb, der blev 
betalt til en statslig enhed, mod at den påtog sig dekommissioneringsomkostningerne, mens operatøren påtog sig alle andre for -
pligtelser. I 2005 havde Eurostat rådgivet om denne transaktion og foreslået, at den skulle klassificeres som forudbetalinger for køb 
af tjenesteydelser, men det nationale statistiske kontor var uenigt og registrerede den i stedet som en kapitaloverførsel, hvad der 
forbedrede nettolångivnings-/nettolåntagningstallene. I 2008 blev spørgsmålet atter drøftet, men der blev ikke truffet yderligere 
foranstaltninger. Trods den kendte effekt blev der ikke taget forbehold.
Sektorafgrænsning
Efter sit besøg i 2012 fastsatte Eurostat et handlingspunkt i forbindelse med, at sektoren offentlig forvaltning og service var ufuld -
stændig, fordi den ikke omfattede offentlige selskaber, der tilhørte/var kontrolleret af lokale myndigheder. Ved udgangen af 2014 
havde det nationale statistiske kontor stadig ikke leveret en udtømmende liste. Trods den potentielle (ikke kendte) effekt blev der 
ikke taget forbehold.
88 Bilag Bilag IV ItalienPeriodiseringsregistrering af faste bruttoinvesteringer
Under sine ODB’er i 2012 fastsatte Eurostat et handlingspunkt i forbindelse med, at store investeringsbeløb blev registreret på kas -
sebasis og ikke efter periodiseringsprincippet. Det nationale statistiske kontor fik frist indtil 2014 til at beregne de korrekte beløb. 
I 2013 blev der fastsat et handlingspunkt med en anmodning om en statusrapport. Det nationale statistiske kontor korrigerede 
beløbene i EDP-indberetningen i oktober 2014. Trods den potentielle (ikke kendte) effekt blev der ikke taget forbehold.
ΜaltaMalita- og City Gate-projektet
Eurostat havde opdaget et problem i sin analyse af revisionerne i EDP-indberetningen fra oktober 2011. I 2012 fastsatte det 
et handlingspunkt som opfølgning af drøftelserne: Det nationale statistiske kontor blev opfordret til med kort varsel at sende 
Eurostat en beskrivelse af de statistisk relevante aspekter ved Malita- og City Gate-projektet med en beskrivelse af sin holdning 
til den statistiske registrering af operationerne. Eurostat analyserede dette punkt i forbindelse med bilateral vejledning; det blev 
aftalt i august 2012 og gennemført i oktober samme år. Effekten på underskuddet var på 0,4 % af BNP . Der var ikke taget forbehold 
i 2011.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af Eurostats rapporter om besøg i de seks medlemsstater, revisionen omfattede.
89 Bilag Bilag VÅrlig nominel BNP-vækstrate
Årlig nominel vækstrate (y)
 y < 3 % y ≥ 5 %SEFIATUKPTNLLUITFRESGRIEDEDKBE
5 % > y ≥ 3 %20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 199819971996199519941993199219911990198919881987198619851984198319821981
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af Amecodatabasen.
90 Bilag Bilag VÅrlig nominel BNP-vækstrate
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af Amecodatabasen.BG
RO
HR20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 19981997199619951994
CZ
EE
CY
LV
LT
HU
MT
PL
SI
SK
 
y ≥ 5 %Årlig nominel vækstrate (y)
5 % > y ≥ 3 %
 y < 3 %
91 Bilag 
Overholdelse af de nominelle og strukturelle mål, der er fastsat i EDP-henstillingerne, 
og forlængelse af EDP-fristerne
Bilag VI  viser, hvordan EDP’erne vedrørende medlemsstaterne i stikprøven har udviklet sig. I hvert enkelt tilfæl -
de viser de blå felter året for EDP-fristen, mens de blå pile peger på diverse forlængelser. Andre farver viser, om 
medlemsstaten overholdt (grønt) eller ikke overholdt (rødt) de mål, der var fastsat i Rådets EDP-henstillinger 
vedrørende de relevante indikatorer (samlet underskud, strukturel indsats og, for så vidt angår henstillinger 
fremsat efter »sixpackens« ikrafttræden, justeret strukturelt underskud og bottom-up-indikator). Det første tal 
i et felt repræsenterer målet, og det andet den faktisk opnåede værdi. Endelig angiver gule felter, at der ikke 
blev fastsat noget årligt mål vedrørende det pågældende år, sorte felter, at den specifikke indikator ikke fandt 
anvendelse (endnu ikke var i kraft), og grå felter, at Kommissionen i sin vurdering af, om foranstaltningerne var 
virkningsfulde, ikke tog hensyn til de relevante data — selv om de forelå.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af Rådets EDP-afgørelser og -henstillinger, Kommissionens rapporter i henhold til artikel 126, stk. 3, og 
arbejdsdokumenter, der ligger til grund for vurderingerne af SKP’er, udkastene til budgetplaner samt den 4., 6. og 7. gennemgang af det økono -
miske tilpasningsprogram for Cypern.Bilag VI
92 Bilag Bilag VI
7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002
  >1 % →
EDP-fristPS 2015 ( 27.05.2015)EDP-frist(27.02.2015)  Vurd. af, om foranstalt-
ninger er virkningsfuldeEDP-frist2015-udkast til 
budgetplan (28.11.2014)EDP-fristPS 2014 ( 02.06.2014)EDP-frist(19.11.2013)Vurd. af, om foranstalt-
ninger er virkningsfuldeEDP-frist2014-udkast til 
budgetplan (15.11.2013)EDP-frist(29.05.2013)Vurd. af, om foranstalt-
ninger er virkningsfulde> 1 % > 1 %EDP-frist2013 SP ( 29.05.2013)EDP-frist2012 SP ( 30.05.2012)EDP-frist2011 SP ( 07.06.2011)EDP-frist(15.06.2010)Vurd. af, om foranstalt-ninger er virkningsfulde
> 1 % → 0,2 % > 1 % → 1  %> 1 % → 0,4 % mifmif → -  7,7 %
mif → -  5,8 % mif → -  5,3 %mif mif → - 8,2 % 
mif → - 7 % mif EDP-frist2010 SP ( 31.03.2010)
> 1 % → > 1 % → 0,1 %EDP-frist(11.11.2009)Vurd. af, om foranstalt-ninger er virkningsfuldeSamlet vurdering VurderingFORLÆNGELSE AF EDP-FRISTENEDP-FRISTFORKLARING:FRANKRIG/uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % → 0,9 % > 1 % → 0,8 %mif → -  5,2 % mif → -  4,5 %
mif → -  4,8 %> 1 % → 0,4 %> - 3 % → - 4,2 % 
> - 3 % → - 3,9 % > - 3 % → - 4,2 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 
1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % > 0,8 % → - 0,4 % - 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> - 3,9 % → - 4,3 % > - 3,6 % → - 3,9 % 
1,3 % → 0,8 % 
1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,6 % - 2,8 % → - 3,4 % 
0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,4 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,1 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % > 0,8 % → 0,3 % - 2,8 % → - 4,5 % 
0,8 % → 0,1 % 
0,8 % → 0,0 % 
> 1 % → 0,7 % > 0,8 % → 0,5 % 
"Samlet set gør det foreliggende bevis det 
ikke muligt at konkludere, at den henstillede 
indsats ikke er leveret i/uni00A02013-2014"Uventede negative økonomiske 
forhold med store ugunstige virkninger for de oﬀentlige /f_inanser
> 1 % → > 1 % → 0  %
> 1 % → 1,1 % > 1 % → 1,1 %
> 1 % → 1,1 %> 1 % → 1,4 %
> 1 % → 1,3 %> 1 % → 0 %mif → -  7,4 % mif mif → - 8 % > 1 % → 1 % → 0,1 % 1 % → 0,5 % mif> - 3 % → mif → -  7,7 % mif → - 8,2 % - 5,6 % → -  8,3 %
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % → 0,3 %
> 1 % → 0,2 % > 1 % → 0,9 %mif → -  7,1 %
mif → -  0,75 % mif → -  1,5 % mif → 1,5 % mif → 1,5 %mif → -  5,3 % mif → -  4,8 % > - 3 % → - 3,9 % > - 3 % → - 4,2 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % 0,8 % →- 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
>1 % →0,8 % →0,8 % →- 2,8 % → > - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,3 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1,1 % 0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
- 4,0 % → - 3,8 % > - 3,4 % → - 3,5 % 
0,5 % → 0,3 % 
0,5 % → 0,4 % 
0,2 % → 0 % 1,2 % → 0,3 % 0,8 % → 0,0 % 
0,8 % → - 0,1 % 
EDP suspenderetEDP indledt den
 6. april 2009
Samlet underskudStrukturel indsatsJusteret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskudStrukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgangOPFYLDER MÅLET  
OPFYLDER IKKE MÅLET  MÅL IKKE FASTSAT (mif)  
IKKE RELEVANT (i/r)  
DATA FORELIGGER IKKE  DATA FORELIGGER, MEN KOMMISSIONEN HAR IKKE TAGET HENSYN TIL DEM  /uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0
Bottom-up-vurderingen viser, at Frankrig 
opnåede den krævede /f_inanspolitiske indsats (men Rådet havde endnu ikke 
godkendt bottom-up-vurderingsmetoden, 
da vurderingen blev foretaget)
93 Bilag7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002
  >1 % →
EDP-fristPS 2015 ( 27.05.2015)EDP-frist(27.02.2015)  Vurd. af, om foranstalt-
ninger er virkningsfuldeEDP-frist2015-udkast til 
budgetplan (28.11.2014)EDP-fristPS 2014 ( 02.06.2014)EDP-frist(19.11.2013)Vurd. af, om foranstalt-
ninger er virkningsfuldeEDP-frist2014-udkast til 
budgetplan (15.11.2013)EDP-frist(29.05.2013)Vurd. af, om foranstalt-
ninger er virkningsfulde> 1 % > 1 %EDP-frist2013 SP ( 29.05.2013)EDP-frist2012 SP ( 30.05.2012)EDP-frist2011 SP ( 07.06.2011)EDP-frist(15.06.2010)Vurd. af, om foranstalt-ninger er virkningsfulde
> 1 % → 0,2 % > 1 % → 1  %> 1 % → 0,4 % mifmif → -  7,7 %
mif → -  5,8 % mif → -  5,3 %mif mif → - 8,2 % 
mif → - 7 % mif EDP-frist2010 SP ( 31.03.2010)
> 1 % → > 1 % → 0,1 %EDP-frist(11.11.2009)Vurd. af, om foranstalt-ninger er virkningsfuldeSamlet vurdering VurderingFORLÆNGELSE AF EDP-FRISTENEDP-FRISTFORKLARING:FRANKRIG/uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % → 0,9 % > 1 % → 0,8 %mif → -  5,2 % mif → -  4,5 %
mif → -  4,8 %> 1 % → 0,4 %> - 3 % → - 4,2 % 
> - 3 % → - 3,9 % > - 3 % → - 4,2 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 
1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % > 0,8 % → - 0,4 % - 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> - 3,9 % → - 4,3 % > - 3,6 % → - 3,9 % 
1,3 % → 0,8 % 1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,6 % - 2,8 % → - 3,4 % 
0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,4 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,1 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % > 0,8 % → 0,3 % - 2,8 % → - 4,5 % 
0,8 % → 0,1 % 
0,8 % → 0,0 % 
> 1 % → 0,7 % > 0,8 % → 0,5 % 
"Samlet set gør det foreliggende bevis det 
ikke muligt at konkludere, at den henstillede indsats ikke er leveret i/uni00A02013-2014"Uventede negative økonomiske forhold med store ugunstige virkninger for de oﬀentlige /f_inanser
> 1 % → > 1 % → 0  %
> 1 % → 1,1 % > 1 % → 1,1 %
> 1 % → 1,1 %> 1 % → 1,4 %
> 1 % → 1,3 %> 1 % → 0 %mif → -  7,4 % mif mif → - 8 % > 1 % → 1 % → 0,1 % 1 % → 0,5 % mif> - 3 % → mif → -  7,7 % mif → - 8,2 % - 5,6 % → -  8,3 %
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % → 0,3 %
> 1 % → 0,2 % > 1 % → 0,9 %mif → -  7,1 %
mif → -  0,75 % mif → -  1,5 % mif → 1,5 % mif → 1,5 %mif → -  5,3 % mif → -  4,8 % > - 3 % → - 3,9 % > - 3 % → - 4,2 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % 0,8 % →- 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
>1 % →0,8 % →0,8 % →- 2,8 % → > - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,3 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1,1 % 0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
- 4,0 % → - 3,8 % > - 3,4 % → - 3,5 % 
0,5 % → 0,3 % 
0,5 % → 0,4 % 
0,2 % → 0 % 1,2 % → 0,3 % 0,8 % → 0,0 % 
0,8 % → - 0,1 % 
EDP suspenderetEDP indledt den
 6. april 2009
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgangOPFYLDER MÅLET  
OPFYLDER IKKE MÅLET  
MÅL IKKE FASTSAT (mif)  
IKKE RELEVANT (i/r)  DATA FORELIGGER IKKE  DATA FORELIGGER, MEN KOMMISSIONEN HAR IKKE TAGET HENSYN TIL DEM  /uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0/uni00A0
Bottom-up-vurderingen viser, at Frankrig 
opnåede den krævede /f_inanspolitiske indsats (men Rådet havde endnu ikke godkendt bottom-up-vurderingsmetoden, 
da vurderingen blev foretaget)
94 Bilag Bilag VITYSKLAND
FORKLARING:
2013 2012 2011 2010 Vurdering
2010 SP ( 31.03.2010)
EDP-frist
mif → - 5,7 %
mif → - 1,7 %mif → - 5,7 %
0,5 % →  0,1 %mif →
0,5 % →  0,1 %> - 3 % →
0,5 % →
mif → - 3,3 %
mif → 0,0 %mif → - 2,0 %
0,5 % →  0,5 %mif → - 1,2 % 
0,5 % →  0,6 %> - 3 % →
0,5 % →
mif → - 1,0 %
0,5 % →  1,1 %mif → - 0,9 % 
0,5 % →  0,4 %> - 3 % → - 0,7 %
0,5 % → 0,1 %mif → - 5,7 %
mif → 0,5 %mif → - 5,7 %
0,5 % →  0,0 %mif →
0,5 % →  > - 3 % →
0,5 % →Vurd. af, om foranstaltninger
er virkningsfulde
(15.06.2010)
EDP-frist
2011 SP ( 07.06.2011) 
EDP-frist
2012 SP ( 30.05.2012)
EDP-frist
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publish ed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI DEEDP indledt den
 30. november 2009
EDP ophævet
den 22./uni00A0juni/uni00A02012OPFYLDER MÅLET  
OPFYLDER IKKE MÅLET  
MÅL IKKE FASTSAT (mif)  
IKKE RELEVANT (i/r)  DATA FORELIGGER IKKE  
DATA FORELIGGER, MEN KOMMISSIONEN HAR IKKE TAGET HENSYN TIL DEM  
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgangEDP-FRIST
95 Bilag Bilag VICYPERN
FORKLARING:
6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 Vurdering
Vurd. af, om foranstaltninger
er virkningsfulde
(27.01.2011)
EDP-frist - 6 % → - 5,9 %
 - 6 % → - 5,3 %mif → - 5,7 %
mif → - 5,1 %
mif → - 6,7 %
mif → - 5,3 % mif → - 6,3 %
mif → + 0,8 %mif → - 6,3 %
- 6,5 % →  - 8,4 %
+ 4,75 % →  + 4,5 %+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 1,2 %
+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 0,9 %
- 6,5 % →  - 5,4 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 3,0 %
+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 8,4 %
+ 1,75 % →  + 2,5 %+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  + 0,1 %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  + 0,7 %
- 8,4 % →  - 5,3 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  - 0,2 %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  %- 6,3 % →  %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  %
- 6,3 % →  - 5,1 %
+ 0,7 % (min. 0.5 %) →  + 0,2 %
+ 0,7 % (min. 0.5 %) →  %- 2,9 % →
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %
- 2,9 % →  - 2,4 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  + 1,7 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %
- 6,5 % →  - 5,4 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 3,0 %
+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 5,3 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  - 0,2 %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  %- 6,3 % →  - 5,1 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  + 0,2 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  %- 2,9 % →  - 2,4 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  + 1,7 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %
- 6,5 % →  - 4,9 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 4,3 %
+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 0,2 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  - 0,7 %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  %- 6,3 % →  - 1,5 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  + 1,4 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  %- 2,9 % →  - 0,1 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  + 0,1 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %
- 6,5 % →  - 4,9 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 4,4 %
+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 8,8 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  + 3,9 %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  %- 6,3 % →  - 0,9 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  - 1,6 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  %- 2,9 % →  - 0,1 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  + 0,0 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %> 1 % →  - 0,4 %
> 1 % →  - 0,9 %
> 1 % →  + 2,2 %
> 1 % →  + 1,5 %> - 3% →
> - 3 % →  - 4,9 %
> - 3 % →  - 2,7 %
> 1 % →  + 2,9 %> - 3 % →  - 3,4 %
> - 3 % →  - 6,3 %
> 1 % →  - 0,1 %
> 1 % →  + 2,4 %
> 1 % →  + 4,25 %> - 3 % →  - 1,8 %
> 1 % →  + 1,0 %> - 3 % →  - 2,5 %mif → 0,0 %
mif → + 0,7 %1,5 % →  + 0,7 %
1,5 % →  + 0,5 %
1,5 % →  - 0,2 %
1,5 % →  - 0,2 %1,5 % →  %
1,5 % →  - 0,2 %
cum. 1,5 % →  + 0,7 %
cum. 1,5 % →  + 0,8 %2011 SP ( 07.06.2011)
EDP-frist
Vurd. af, om foranstaltninger
er virkningsfulde
(11.01.2012)
EDP-frist
2012 SP ( 30.05.2012)
EDP-frist
Vurd. af, om foranstaltninger
er virkningsfulde
(07.05.2013)
EDP-frist
Vurd. af, om foranstaltninger
er virkningsfulde
(06.09.2013)
EDP-frist 
4. evaluering af programmet
(skæringsdato: 20./uni00A0maj/uni00A02014)
EDP-frist
6. evaluering af programmet
 (skæringsdato: 15./uni00A0maj/uni00A02015)
EDP-frist
7. evaluering af programmet
 (skæringsdato: 24./uni00A0juli/uni00A02015)
EDP-frist
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publis hed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI CYOPFYLDER MÅLET  
OPFYLDER IKKE MÅLET  MÅL IKKE FASTSAT (mif)  
IKKE RELEVANT (i/r)  
DATA FORELIGGER IKKE  
DATA FORELIGGER, MEN KOMMISSIONEN HAR IKKE TAGET HENSYN TIL DEM  
Cypern kom ind under et 
program for /f_inansiel støtte  
den  2./uni00A0april 2013EDP indledt den
 6. juli 2010
EDP suspenderetSamlet underskudStrukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgangEDP-FRIST
FORLÆNGELSE AF EDP-FRISTEN
Uventede negative økonomiske 
forhold med store ugunstige 
virkninger for de oﬀentlige /f_inanser
96 Bilag Bilag VIITALIEN
2015 2014 2013 2012 2011 2010
2010 SP (31.03.2010)
EDP-frist
0,5 % → 0,0 %mif → - 5,3 %
0,5 % → 0,0 %mif → - 5,1 %
0,5 % →> - 3 % →
+ 0,5 % → - 0,5 %mif → - 5,7 %
+ 0,5 % → 0,0 %mif → - 5,7 %
0,5 % →> - 3 % →
+ 0,5 % → + 2,3 %mif → - 4,6 %
+ 0,5 % → + 0,4 %mif → - 4,0 %
+ 0,5 % → + 0,4 %> - 3 % → - 3,2 %
+ 0,5 % → - 0,9 %mif → - 3,9 %
+ 0,5 % → - 0,6 %> - 3 % → - 2,0 % > - 3 % → - 1,1 %
+ 0,5 % → + 2,2 %> - 3 % → - 3,0 % > - 3 % → - 2,9 % > - 3 % → - 2,5 %Vurd. af, om foranstaltninger
er virkningsfulde
(15.06.2010)
EDP-frist
2011 SP (07.06.2011)
EDP-frist
2012 SP (30.05.2012)
EDP-frist
2013 SP (29.05.2013)
EDP-frist
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI ITSamlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskudStrukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskudStrukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskudStrukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgangEDP indledt den 
30./uni00A0november/uni00A02009
EDP ophævet den 
21./uni00A0juni/uni00A02013OPFYLDER MÅLET  
OPFYLDER IKKE MÅLET  
MÅL IKKE FASTSAT (mif)  
IKKE RELEVANT (i/r)  
DATA FORELIGGER IKKE  DATA FORELIGGER, MEN KOMMISSIONEN HAR IKKE TAGET HENSYN TIL DEM  EDP-FRISTFORKLARING:
Vurdering
97 Bilag Bilag VIDEN TJEKKISKE REPUBLIK
FORKLARING:
EDP-FRIST
2010 2011 2012 2013 2014 2015 Vurdering
2010 SP (31.03.2010)
EDP-frist
mif → % - 5,5 %
1 % → % + 1,4 %mif → % - 5,7 % mif → % > - 3 % →1 % → % 1 % → % 1 % → % - 0,2 %
mif →  - 5,7 %
1 % →  0,5 %mif →  - 5,7 % mif →  % > - 3 % →
1 % → 1 % → 1 % →  0 %
mif →  - 4,7 %
→ + 2,2 %mif →  - 4,4 % mif →  - 4,1 % > - 3 % →
1 % → 1 % →  -0,1 % 1 % →  + 0,6 %
mif →  - 3,1 % mif →  - 2,9 % > - 3 % → - 2,6 %
1 % → + 0,3 % 1 % →  + 0,2 % 1 % →  + 1,5 %
mif →  - 4,4 % > -3 % →  - 2,9 % > - 3 % → - 3,0 %
1 % →  + 0,1 % 1 % →  + 0,9 %
> - 3 % →  - 1,5 % > -3 % →  - 1,9 % > - 3 % → - 2,4 %
1 % →  + 1,5 %Vurd. af, om foranstaltninger
er virkningsfulde
(15.06.2010)
EDP-frist
2011 SP (07.06.2011)
EDP-frist
2012 SP (30.05.2012)
EDP-frist
2013 SP (29.05.2013)
EDP-frist
2014 SP (02.06.2014)
EDP-frist
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not published\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.xlsxAnnex VI CZOPFYLDER MÅLET  
OPFYLDER IKKE MÅLET  
MÅL IKKE FASTSAT (mif)  
IKKE RELEVANT (i/r)  
DATA FORELIGGER IKKE  
DATA FORELIGGER, MEN KOMMISSIONEN HAR IKKE TAGET HENSYN TIL DEM  
Samlet underskudStrukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgangEDP indledt den 
30./uni00A0november  2009
EDP ophævet den 20./uni00A0
juni/uni00A02014
98 Bilag Bilag VI
MALTA
FORKLARING:
OPFYLDER MÅLET  
OPFYLDER IKKE MÅLET  MÅL IKKE FASTSAT (mif)  IKKE RELEVANT (i/r)  
DATA FORELIGGER IKKE  
DATA FORELIGGER, MEN KOMMISSIONEN HAR IKKE TAGET HENSYN TIL DEM  EDP-FRIST
FORLÆNGELSE AF EDP-FRISTEN
Vurd. af, om foranstaltninger
er virkningsfulde
(09.02.2010)
mif → %
mif > - 3,0 % →  - 4,5 %
mif 
mif → - 4,5 %
mif → + 0,7 %mif → - 4,4 %
mif → + 0,2 % > - 3,0 % →  - 4,3 %
> 0,75 % →  - 0,3 % 
mif → - 3,8 %
mif → + 1,8 %mif → - 4,2 %
mif → - 1,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 % > - 3,0 % →  - 3,6 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
mif → - 3,6 %
mif → 0,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
mif → - 3,6 %
mif →> - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  + 3,5 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> 0,75 % →  + 0,7 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,1 % 
+ 3,0 % →  - 2,7 % - 2,7 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  0,0 %> - 3,0 % →  - 2,6 %
 + 0,7 % →  + 1,4 % 
+ 3,4 % →  - 2,6 % - 2,7 % →  - 2,1 %
cum 1,4 % → + 1,3 %> - 3,0 % →  - 1,8 % > - 3,0 % →  - 1,5 %- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  + 0,5 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,34 % 
- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  - 0,1 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,2 % 
+ 3,4 % →  - 2,8 % - 2,7 % →  - 2,5 % > - 3,0 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  + 1,2 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
cum 1,4 % →  + 1,6 % 
cum 1,15 % →  - 0,1 % 2010 SP ( 07.04.2010)
EDP-frist
Vurd. af, om foranstaltninger 
er virkningsfulde
(06.01.2011)
EDP-frist
2011 SP ( 07.06.2011)
EDP-frist
Situation budgétaire en 2011
(11.01.2012)
EDP-frist
2012 SP ( 30.05.2012)
EDP-frist
Vurd. af, om foranstaltninger 
er virkningsfulde
(14.11.2012)
EDP-frist
Vurd. af, om foranstaltninger
er virkningsfulde
(15.11.2013)
EDP-frist
2014-udkast til budgetplan
(19.11.2013)
EDP-frist
2014 SP ( 02.06.2014)
EDP-frist
2015-udkast til budgetplan
(28.11.2014) 
EDP-frist
Vurd. af, om foranstaltninger
er virkningsfulde
(13.05.2015) 
EDP-frist
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publis hed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.xlsxAnne x VI MTVurdering 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Samlet vurdering
Uventede negative økonomiske forhold 
med store ugunstige virkninger for de oﬀentlige /f_inanserEDP indledt den
 6./uni00A0juli/uni00A02009
EDP ophævet den 
27./uni00A0december/uni00A02012
EDP indledt den
 18./uni00A0juni/uni00A02013
EDP ophævet den 
19./uni00A0juni/uni00A02015Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskudStrukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskudStrukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskudStrukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
99 Bilag MALTA
FORKLARING:
OPFYLDER MÅLET  
OPFYLDER IKKE MÅLET  MÅL IKKE FASTSAT (mif)  IKKE RELEVANT (i/r)  DATA FORELIGGER IKKE  
DATA FORELIGGER, MEN KOMMISSIONEN HAR IKKE TAGET HENSYN TIL DEM  EDP-FRIST
FORLÆNGELSE AF EDP-FRISTEN
Vurd. af, om foranstaltninger
er virkningsfulde
(09.02.2010)
mif → %
mif > - 3,0 % →  - 4,5 %
mif 
mif → - 4,5 %
mif → + 0,7 %mif → - 4,4 %
mif → + 0,2 % > - 3,0 % →  - 4,3 %
> 0,75 % →  - 0,3 % 
mif → - 3,8 %
mif → + 1,8 %mif → - 4,2 %
mif → - 1,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 % > - 3,0 % →  - 3,6 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
mif → - 3,6 %
mif → 0,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
mif → - 3,6 %
mif →> - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  + 3,5 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> 0,75 % →  + 0,7 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,1 % 
+ 3,0 % →  - 2,7 % - 2,7 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  0,0 %> - 3,0 % →  - 2,6 %
 + 0,7 % →  + 1,4 % 
+ 3,4 % →  - 2,6 % - 2,7 % →  - 2,1 %
cum 1,4 % → + 1,3 %> - 3,0 % →  - 1,8 % > - 3,0 % →  - 1,5 %- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  + 0,5 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,34 % 
- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  - 0,1 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,2 % 
+ 3,4 % →  - 2,8 % - 2,7 % →  - 2,5 % > - 3,0 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  + 1,2 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
cum 1,4 % →  + 1,6 % 
cum 1,15 % →  - 0,1 % 2010 SP ( 07.04.2010)
EDP-frist
Vurd. af, om foranstaltninger 
er virkningsfulde
(06.01.2011)
EDP-frist
2011 SP ( 07.06.2011)
EDP-frist
Situation budgétaire en 2011
(11.01.2012)
EDP-frist
2012 SP ( 30.05.2012)
EDP-frist
Vurd. af, om foranstaltninger 
er virkningsfulde
(14.11.2012)
EDP-frist
Vurd. af, om foranstaltninger
er virkningsfulde
(15.11.2013)
EDP-frist
2014-udkast til budgetplan
(19.11.2013)
EDP-frist
2014 SP ( 02.06.2014)
EDP-frist
2015-udkast til budgetplan
(28.11.2014) 
EDP-frist
Vurd. af, om foranstaltninger
er virkningsfulde
(13.05.2015) 
EDP-frist
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publis hed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.xlsxAnne x VI MTVurdering 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Samlet vurdering
Uventede negative økonomiske forhold 
med store ugunstige virkninger for de oﬀentlige /f_inanserEDP indledt den
 6./uni00A0juli/uni00A02009
EDP ophævet den 
27./uni00A0december/uni00A02012
EDP indledt den
 18./uni00A0juni/uni00A02013
EDP ophævet den 
19./uni00A0juni/uni00A02015Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskudStrukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsats
Bottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskudStrukturel indsatsJusteret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
Samlet underskud
Strukturel indsats
Justeret strukturel indsatsBottom-up-tilgang
100 Bilag Bilag VIIForskelle mellem Kommissionens og Rådets henstillinger
Kommissionens henstilling Rådets henstilling
Cypern
6.7. 2010De cypriotiske myndigheder bør sikre en gennemsnitlig årlig finans -
politisk indsats på mindst 1¾ % af BNP i perioden 2010-2012De cypriotiske myndigheder bør sikre en gennemsnitlig årlig 
finanspolitisk indsats på mindst 1½ % af BNP i perioden 
2011-2012
Den Tjekkiske 
Republik
30.11.2009Rådet opfordrer de tjekkiske myndigheder til at fortsætte de nødven -
dige pensionsreformer og reformer i sundhedsvæsenet, reformer, 
der sigter mod at øge arbejdsudbuddet og hæve kvalifikati -
onsniveauerne, samt reformer, der øger og effektiviserer den 
offentlige investering i  FoURådet opfordrer de tjekkiske myndigheder til at fort -
sætte de nødvendige pensionsreformer og reformer 
i sundhedsvæsenet
Frankrig
6.4.2009De franske myndigheder bør holde sig parate til at  gennemføre de 
nødvendige årlige  bestræbelser, der går længere end dem, der 
var fastsat for de efterfølgende år i korrektionsperioden, for 
at sikre, at de årlige mål nås, og at underskuddet bringes ned 
under referenceværdien i 2012,  selv hvis der viser sig nedadgåen -
de risici, der knytter sig til budgetmåleneDe franske myndigheder bør gennemføre de nødvendige 
bestræbelser for at bringe  underskuddet ned under 
referenceværdien i 2012
Frankrig
30.11.2009De franske myndigheder bør sikre en gennemsnitlig årlig strukturel 
budgettilpasning på  1¼  % af BNP i perioden 2010-2013De franske myndigheder bør sikre en gennemsnitlig 
årlig finanspolitisk indsats på over 1 %  af BNP i perioden 
2010-2013
Frankrig bør forbedre de generelle konkurrencerammer med 
særlig vægt på netværksindustrien , yderligere reformere pensi -
onssystemet, modernisere jobbeskyttelsen og fremme livslang 
læring for at forbedre den potentielle BNP-vækstFrankrig bør reformere pensionssystemet yderligere som 
planlagt, hvad der vil bidrage til langsigtet finanspolitisk 
bæredygtighed
Frankrig
18.6.2013De franske myndigheder bør rapportere om fremskridt hen 
imod gennemførelsen af disse henstillinger mindst hver 
sjette måned samt i  et særskilt kapitel af stabilitetsprogram -
merne, indtil den fulde korrektion af det uforholdsmæssigt 
store underskud har fundet stedIntet
Tyskland
30.11.2009Rådet opfordrer de tyske myndigheder til at gennemføre reformer 
med henblik på at øge den potentielle BNP-vækst. Det gælder bl.a. 
... reformer til forbedring af rammerne for konkurrence i tje -
nesteydelsessektoren og fremme af integrationen af de lavt 
kvalificerede og langtidsledige på arbejdsmarkedet gennem 
en »flexicuritytilgang«, som kombinerer bedre adgang til 
kvalifikationer med større incitamenter til at arbejdeRådet opfordrer de tyske myndigheder til at gennemføre 
reformer med henblik på at øge den potentielle BNP-vækst.
Italien
30.11.2009De italienske myndigheder bør sikre en gennemsnitlig årlig finanspoli -
tisk indsats på 0,5 procentpoint af BNP i perioden 2010-2012De italienske myndigheder bør sikre en gennemsnitlig årlig 
finanspolitisk indsats på mindst  0,5 procentpoint af BNP 
i perioden 2010-2012
De italienske myndigheder opfordres også til at optrappe 
indsatsen for at styrke konkurrencen på markederne for 
produkter og tjenesteydelser, forenkle lovgivningen, mindske 
den administrative byrde på alle offentlige niveauer og — 
med henblik på at mindske de regionale forskelle — gennem 
en »flexicuritytilgang« og forbedre arbejdsmarkedets funkti -
onsmåde samt uddannelsessystemets effektivitet, resultater 
og standarderIntet
Kilde:  Revisionsretten.
101 Bilag Bilag VIIIGennemførelsen af de planlagte strukturreformer
2011 2012 2013
FRANKRIG
Landespecifik henstilling 1 Delvis gennemført Nogle fremskridtNogle fremskridt/begrænsede frem -
skridt/nogle fremskridt
Landespecifik henstilling 2 Delvis gennemført Nogle fremskridtNogle fremskridt/nogle fremskridt/
nogle fremskridt
Landespecifik henstilling 3 Delvis gennemført Nogle fremskridtNogle fremskridt/nogle fremskridt/
nogle fremskridt
Landespecifik henstilling 4 Delvis gennemført Væsentlige fremskridtBegrænsede fremskridt/begrænsede 
fremskridt/nogle fremskridt
Landespecifik henstilling 5 Delvis gennemført Begrænsede fremskridtIngen fremskridt/ingen fremskridt/
nogle fremskridt
ITALIEN
Landespecifik henstilling 1 Delvis gennemført Nogle fremskridt Begrænsede fremskridt
Landespecifik henstilling 2 Delvis gennemført Fuldt ud behandlet/nogle fremskridt Begrænsede fremskridt
Landespecifik henstilling 3 Delvis gennemført Nogle fremskridt Nogle fremskridt
Landespecifik henstilling 4 Delvis gennemført Nogle fremskridt Begrænsede fremskridt
Landespecifik henstilling 5 Delvis gennemført Begrænsede fremskridt Begrænsede fremskridt
Landespecifik henstilling 6 Delvis gennemført Nogle fremskridt Begrænsede fremskridt
MALTA
Landespecifik henstilling 1 Delvis gennemført Ikke gennemført Nogle fremskridt
Landespecifik henstilling 2 Ikke gennemført Ingen fremskridt Begrænsede fremskridt
Landespecifik henstilling 3 Delvis gennemført Nogle fremskridt Nogle fremskridt
Landespecifik henstilling 4 Ikke gennemført Ingen fremskridt Begrænsede fremskridt
Landespecifik henstilling 5 Delvis gennemført Begrænsede fremskridt Nogle fremskridt
Landespecifik henstilling 6 Nogle fremskridt
TYSKLAND
Landespecifik henstilling 1 Delvis gennemført
Landespecifik henstilling 2 Delvis gennemført
Landespecifik henstilling 3 Delvis gennemført
Landespecifik henstilling 4 Delvis gennemført
102 Bilag Bilag VIII2011 2012 2013
CYPERN
Landespecifik henstilling 1 Delvis gennemført Delvis gennemført
Landespecifik henstilling 2 Delvis gennemført Delvis gennemført
Landespecifik henstilling 3 Delvis gennemført Delvis gennemført
Landespecifik henstilling 4 Delvis gennemført Delvis gennemført
Landespecifik henstilling 5 Delvis gennemført Delvis gennemført
Landespecifik henstilling 6 Delvis gennemført Delvis gennemført
Landespecifik henstilling 7 Delvis gennemført Delvis gennemført
DEN TJEKKISKE REPUBLIK
Landespecifik henstilling 1 Alle gennemført/ikke fuldt ud 
behandletNogle fremskridt Nogle fremskridt
Landespecifik henstilling 2 Delvis gennemført Ingen fremskridt Begrænsede fremskridt
Landespecifik henstilling 3 Delvis gennemført Begrænsede fremskridt Ingen fremskridt
Landespecifik henstilling 4 Delvis gennemført Nogle fremskridt Begrænsede fremskridt
Landespecifik henstilling 5 Delvis gennemført Nogle fremskridt Begrænsede fremskridt
Landespecifik henstilling 6 Delvis gennemført Begrænsede fremskridt Begrænsede fremskridt
Landespecifik henstilling 7 Begrænsede fremskridt
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af Kommissionens vurderinger af stabilitetsprogrammerne/de nationale reformprogrammer.
103 Kommissionens  
svar
Resumé
V
Der er indført detaljerede procedurer og retningslinjer med hensyn til vurderingen af datakvaliteten samt analysen 
og vurderingen af overensstemmelsen med de finanspolitiske regler. Kommissionen vil gerne understrege, at de 
EDP-data, som medlemsstaterne har indberettet, er blevet forbedret væsentligt siden 2005. EDP-spørgeskemaer 
med et væld af yderligere detaljerede data og oplysninger supplerer medlemsstaternes obligatoriske EDP-rapporter 
og understøtter Kommissionens vurdering af datakvaliteten.
Kommissionen er ikke enig i konklusionerne om utilstrækkelig feedback og ringe løsninger for opbevaring af doku -
mentation, eftersom væsentlige oplysninger er blevet vurderet korrekt, og dokumentationen er blevet betydeligt 
bedre i løbet af de seneste år.
Rådets henstillinger og afgørelser om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten (SVP) er udarbejdet af Det 
Økonomiske og Finansielle Udvalg (EFC). Kommissionen aflægger systematisk rapport til EFC om gennemførelsen af 
SVP , navnlig EDP’en. Ud over Kommissionens rapporter til EFC indeholder lovteksterne og de ledsagende arbejdsdo -
kumenter fra dens tjenestegrene, som er offentligt tilgængelige, omfattende yderligere oplysninger om og forkla -
ringer til EDP-beslutninger. Medlemmerne af EFC tæller repræsentanter for alle medlemsstaterne, Kommissionen og 
Den Europæiske Centralbank. Der føres protokoller for alle EFC’s møder for at registrere udvalgets arbejde til både 
aktuel og fremtidig brug. Protokollerne indeholder alle drøftelser blandt medlemmerne samt de beslutninger, som 
blev truffet. Sekretariatet udarbejder udkast til protokol efter hvert møde og rundsender det til medlemmerne med 
henblik på bemærkninger. Protokollen godkendes på det efterfølgende møde i EFC. Medlemmerne kan tage nota -
ter til eget brug under møderne, men det er ikke tilladt at videregive ikke-offentlige oplysninger uden godkendelse.
Efter EFC’s godkendelse af udkastet til Rådets dokumenter om gennemførelsen af SVP , fremsender EFC’s sekretariat 
udkastdokumenterne til Rådets sekretariat. Rådets henstillinger og afgørelser vedtages af Rådet for Økonomi og 
Finans (Økofin). Den relevante kommissær deltager i Økofins møder. Der føres ligeledes protokoller for alle møder 
i Økofin.
VI
Kommissionen mener, at gennemsigtigheden er forbedret betydeligt på det seneste. Kommissionen er imidlertid 
ikke enig i, at der generelt ikke var oplysninger til rådighed.
Kommissionen bakker til gengæld fuldt op om gennemsigtighed. Rent statistisk offentliggør Kommissionen 
metodologisk rådgivning og vejledning, forudsat at det ikke er i strid med bestemmelserne om fortrolige statisti -
ske oplysninger i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009. Med det europæiske national- og regionalregnskabssystem 
er Kommissionens strategi helt klart regelbaseret, og Kommissionen afviger ikke fra de fastlagte procedurer. Det 
er imidlertid en vigtig faktor for Kommissionen, at reglerne anvendes med sund fornuft, og at der ikke anvendes 
en rent mekanisk tilgang, og det er den eneste metode til at afspejle mangfoldigheden i medlemsstaterne og de 
centrale spørgsmål.
Inden for de seneste år har EU’s finanspolitiske ramme gennemgået flere ændringer med henblik på at indføre sup -
plerende regler, styrke overholdelsesmekanismerne og øge det nationale ejerskab.
Kommissionens svar 104
De indførte lovændringer skulle iværksættes rent teknisk. Til dette formål skulle de anvendte metoder og klassifika -
tioner til vurdering af overholdelsen af stabilitets- og vækstpagten (SVP) tilpasses. Denne proces fandt sted under 
omfattende drøftelser i Det Økonomiske og Finansielle Udvalg (EFC) og andre kompetente dele af Rådet. Drøftel -
serne blev hjulpet på vej af en række forklarende bemærkninger. Under henvisning til gennemsigtighed krævede 
overvågningsrammernes øgede kompleksitet yderligere forklaring.
Alle tilgange til gennemførelsen af den reviderede ramme blev derfor sammenfattet i vademecummet om stabi -
litets- og vækstpagten, som er offentligt tilgængelig på Kommissionens websted. Vademecummet ajourføres nu 
hvert år i overensstemmelse med en forpligtelse i Kommissionens meddelelse af 21. oktober 2015 om gennemfø -
relse af ØMU’en.
For at øge gennemsigtigheden yderligere har Kommissionen siden foråret 2014 accepteret at give medlemsstaterne 
alle nødvendige oplysninger til at kunne gentage de underliggende beregninger for overensstemmelsesvurde -
ringen med både den forebyggende og korrigerende gren, herunder detaljerede Excel-ark med trinvise beregnin -
ger. Med hensyn til diskretionære foranstaltninger har Kommissionen udarbejdet en fuldt ud offentlig og samlet 
dataserie om virkningen af diskretionære foranstaltninger og niveauet for engangsforanstaltninger siden foråret 
2014 og har i overensstemmelse med Økofinrådets konklusioner af juni 2014 gjort yderligere fremskridt ved at dele 
resultatet af vigtige individuelle skatteforanstaltninger, der er en del af bottom-up-tilgangen for EDP-landene, med 
medlemsstaterne fra foråret 2015.
Kommissionen har endvidere stillet detaljerede oplysninger til rådighed om de vigtigste foranstaltninger i arbejds -
dokumenter fra dens tjenestegrene, som ledsager de nye EDP-henstillinger, herunder prognosen om nøglevariabler 
til beregning af den finanspolitiske indsats i basisscenariet (f.eks. det referencepunkt, som fremtidige prognoser 
sammenlignes med ved beregning af både top-down- og bottom-up-tilgangen).
VII
For så vidt angår gennemførelsen af strukturreformerne, vil Kommissionen gerne præcisere, at selv om de rigtige 
strukturreformer kan spille en vigtig rolle i forhold til at eliminere uforholdsmæssigt store underskud, er gennemfø -
relsen deraf ikke en juridisk relevant komponent i forbindelse med ophævelsen af en EDP .
Med hensyn til håndhævelse fokuseres der i den lovgivning, som EDP’en er underlagt, på finanspolitiske resultater, 
og den relevante lovgivning indeholder derfor som sådan ikke specifikke bestemmelser til håndhævelse af gennem -
førelsen af strukturreformer. Det er vigtigt at gentage, at der i vurderingen af effektive foranstaltninger under en 
EDP fokuseres på at levere de krævede budgettilpasninger, og at den ikke påvirkes af evalueringen af strukturrefor -
merne. Gennemførelsen af strukturreformer, herunder reformer under et økonomisk partnerskabsprogram (ØPP), 
overvåges som led i det europæiske semester, herunder inden for proceduren for makroøkonomiske ubalancer. 
Artikel 9 i forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 omfatter imidlertid ikke specifikke trin i de tilfælde, hvor gen -
nemførelsen af strukturreformerne ikke følger anbefalingerne i det økonomiske partnerskabsprogram. For lande, 
som er underlagt specifik overvågning som følge af uforholdsmæssigt store ubalancer, overvåges gennemførelsen 
af reformerne under proceduren for uforholdsmæssigt store ubalancer.
I forbindelse med vurderingen af, om der skal indledes en EDP over for en medlemsstat, undersøger Kommissio -
nen nøje alle relevante udviklinger på mellemlang sigt vedrørende den økonomiske situation, budgetstillingen og 
gælden. Disse »relevante faktorer« omfatter gennemførelsen af strukturreformer som led i det europæiske semester, 
f.eks. inden for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store ubalancer. Kommissionen betragter en man -
gelfuld gennemførelse af strukturreformer som en skærpende omstændighed.
Kommissionens svar 105
Kommissionen er ikke enig i, at EDP’en lægger for stor vægt på underskudskriteriet snarere end på gælden. Siden 
reformen i 2011 af den såkaldte »sixpack«-lovgivning udløses EDP’en, når gældstærsklen på 60 % af BNP overskrides. 
Kommissionen indledte i 2013 en gældsbaseret (og underskudsbaseret) EDP for Malta, som efter en vellykket proce -
dure forlod den i 2015. Samtidig blev idéen med at minimere gælden med tilfredsstillende hastighed sat i værk via 
benchmarket for gældsreduktion og vurderes nu som led i Kommissionens løbende overvågning af medlemsstater -
nes finanspolitiske situation
VIII
Kommissionen bestræber sig på at behandle medlemsstaterne lige. I tilfælde, hvor der er fundet mangler i denne 
henseende, har Kommissionen truffet foranstaltninger med henblik på at sikre, at reglerne anvendes konsekvent, og 
vil fortsat gøre dette.
Kommissionen har i høj grad forbedret gennemsigtigheden siden 2005. Inden for EDP-data og metodologiske 
spørgsmål offentliggør Kommissionen alle missionsrapporter, bilateral rådgivning til medlemsstaterne og andre 
relevante oplysninger.
Kommissionen anerkender, at der indtil for nogle år siden er forekommet manglende gennemsigtighed i forbin -
delse med den finanspolitiske overvågning, men understreger, at disse mangler er blevet håndteret resolut inden 
for de seneste år gennem de ovenfor nævnte foranstaltninger (se Kommissionens svar på punkt IV), herunder mere 
detaljerede oplysninger samt forudgående kodificering af nøglebegreber og metodologier.
IX, litra a)
Kommissionen accepterer lignende (men ikke præcis de samme) anbefalinger i afsnittet »Konklusioner og anbefalin -
ger« i beretningen (anbefaling 1 til 4).
IX, litra a), nr. i)
Kommissionen mener, at de nuværende procedurer for kvalitetsbedømmelser er passende. Den vil fortsat bestræbe 
sig på at dokumentere sit arbejde bedre.
IX, litra a), nr. ii)
Kommissionen er af den opfattelse, at kontrolsystemerne vurderes under dialogbesøgene og i specifikke 
spørgeskemaer.
IX, litra a), nr. iii)
Kommissionen mener, at dens efterprøvelser på stedet er effektive (egnede til formålet) og vil gerne minde om, at 
der også foretages omfattende efterprøvelser internt. Denne anbefaling vil ikke være ressourceneutral.
IX, litra b), nr. i)
Kommissionen accepterer kun delvis anbefalingen. Som følge af de omfattende og effektive resultater, der er 
opnået inden for de seneste år, med hensyn til kodificeringen af de begreber og metodologier, som anvendes til 
vurderingen af overholdelsen af EDP , og med hensyn til at fremlægge alle de beregninger, der ligger til grund for 
dens vurderinger, for medlemsstaterne, er gennemsigtigheden allerede forbedret. Processen med uafhængig efter -
prøvelse vil blive styrket gennem det nyoprettede europæiske finanspolitiske råd som et funktionelt uafhængigt 
organ bestående af fem eksperter, som har til opgave at vurdere den horisontale overholdelse af beslutningerne og 
gennemførelse af budgetovervågningen.
Kommissionens svar 106
IX, litra b), nr. ii)
Kommissionen accepterer anbefalingen. Som nævnt i Kommissionens svar på punkt VII har der siden reformen 
i 2011 af »sixpack«-lovgivningen været meget større operationelt fokus på gældsniveauer. EDP’en udløses, når gæld -
stærsklen på 60 % overskrides. Helt konkret indledte Kommissionen i 2013 en gældsbaseret (og underskudsbaseret) 
EDP for Malta, som efter en vellykket procedure forlod den i 2015. Samtidig blev idéen med at minimere gælden 
med tilfredsstillende hastighed sat i værk via benchmarket for gældsreduktion og vurderes nu som led i Kommissio -
nens løbende overvågning af medlemsstaternes finanspolitiske situation.
IX, litra b), nr. iii)
Kommissionen accepterer delvis anbefalingen. Som nævnt i svaret på punkt VII overvåges gennemførelsen af 
strukturreformer, herunder reformer under et økonomisk partnerskabsprogram, som led i det europæiske semester, 
herunder inden for proceduren for makroøkonomiske ubalancer (PMU). Artikel 9 i forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. 
maj 2013 omfatter imidlertid ikke specifikke trin i de tilfælde, hvor gennemførelsen af strukturreformerne ikke følger 
anbefalingerne i det økonomiske partnerskabsprogram. For lande, som er underlagt specifik overvågning som følge 
af uforholdsmæssigt store ubalancer, overvåges gennemførelsen af reformerne under proceduren for uforholds -
mæssigt store ubalancer. Kommissionen er af den opfattelse, at den allerede udnytter alle de beføjelser, den er 
tillagt i henhold til lovgivningen.
IX, litra b), nr. iv)
Kommissionen accepterer delvist anbefalingen vedrørende dens forpligtelser i forhold til medlemsstaternes rappor -
tering, eftersom overtrædelsesproceduren bør vurderes i forhold til kravene i EDP’en.
IX, litra b), nr. v)
Kommissionen accepterer ikke anbefalingen, eftersom optrapningen af EDP’en og indførelsen af sanktioner styres 
af klare lovregler, som Kommissionen er forpligtet til at følge. Kommissionen vil fortsat anbefale Rådet om nødven -
digt at pålægge sanktioner i overensstemmelse med lovgivningen.
Indledning
10
Beskrivelsen af Eurostats vurderinger er faktisk mere kompleks. Eurostats vurderinger omfatter også andre værk -
tøjer/trin som f.eks. intern kontrol af overholdelse/troværdighed (både i EDP-data og mellem EDP- og GFS-data), 
kontrol af kvartalsdata mv.
16
Rådet fastsætter årlige finanspolitiske mål for flerårige EDP’er, mens Kommissionen kan afgive henstillinger i denne 
henseende. For så vidt angår strukturelle finanspolitiske foranstaltninger, omfatter »sixpacken« og »twopacken« 
særlige krav til finanspolitisk planlægning på mellemlang sigt. Navnlig fastlægges der (i kapitel V) i direktivet om 
budgetrammer (en del af »sixpacken«) krav til mellemfristede budgetrammer, herunder procedurer for fastlæggelse 
af flerårige mål for finanspolitiske instrumenter, mellemfristede politiske fremskrivninger og vurdering af langsig -
tede virkninger og samtidig sikring af sammenhæng mellem de årlige budgetter og flerårige tal. I »twopacken« 
opfordres der endvidere til at fremlægge nationale mellemfristede finanspolitiske planer baseret på uafhængige 
prognoser.
Kommissionens svar 107
20
Kommissionen bemærker, at medlemsstaterne også er forpligtede til at indsende en rapport om de planlagte og/
eller vedtagne foranstaltninger samt om udviklingen i deres finanspolitiske og økonomiske situation.
Bemærkninger
Svar på overskriften over punkt 32
Inden for de seneste år har rammen gennemgået flere ændringer med henblik på at forbedre kvaliteten af EDP-da -
taene med indførelse af supplerende regler, styrkelse af overholdelsesmekanismerne og forøgelse af det nationale 
ejerskab. Budgetovervågningssystemet i EU er dermed blevet mere komplekst. Denne kompleksitet er delvist 
opstået ud fra et ønske om at vise de økonomiske realiteter mere tydeligt.
De indførte lovændringer skulle iværksættes rent teknisk. Til dette formål skulle de anvendte metoder og klassifika -
tioner til vurdering af overholdelsen af stabilitets- og vækstpagten (SVP) tilpasses. Denne proces fandt sted under 
omfattende drøftelser i Det Økonomiske og Finansielle Udvalg (EFC) og andre kompetente dele af Rådet. Drøftel -
serne blev hjulpet på vej af en række forklarende bemærkninger. Under henvisning til gennemsigtighed krævede 
overvågningsrammernes øgede kompleksitet yderligere forklaring.
Alle tilgange til gennemførelsen af den reviderede ramme blev derfor sammenfattet i vademecummet om stabi -
litets- og vækstpagten, som er offentligt tilgængelig på Kommissionens websted. Vademecummet ajourføres nu 
hvert år i overensstemmelse med en forpligtelse i Kommissionens meddelelse af 21. oktober 2015 om gennemfø -
relse af ØMU’en.
For at øge gennemsigtigheden yderligere har Kommissionen siden foråret 2014 accepteret at give medlemsstaterne 
alle nødvendige oplysninger til at kunne gentage de underliggende beregninger for overensstemmelsesvurde -
ringen med både den forebyggende og korrigerende gren, herunder detaljerede Excel-ark med trinvise beregnin -
ger. Med hensyn til diskretionære foranstaltninger har Kommissionen udarbejdet en fuldt ud offentlig og samlet 
dataserie om virkningen af diskretionære foranstaltninger og niveauet for engangsforanstaltninger siden foråret 
2014 og har i overensstemmelse med Økofinrådets konklusioner af juni 2014 gjort yderligere fremskridt ved at dele 
resultatet af vigtige individuelle skatteforanstaltninger, der er en del af bottom-up-tilgangen for EDP-landene, med 
medlemsstaterne fra foråret 2015.
Kommissionen har endvidere stillet detaljerede oplysninger til rådighed om de vigtigste foranstaltninger i arbejds -
dokumenter fra dens tjenestegrene, som ledsager de nye EDP-henstillinger, herunder prognosen om nøglevariabler 
til beregning af den finanspolitiske indsats i basisscenariet (f.eks. det referencepunkt, som fremtidige prognoser 
sammenlignes med ved beregning af både top-down- og bottom-up-tilgangen).
Kommissionens svar 108
35
Kommissionen vil gerne påpege, at alle relevante dokumenter, herunder adfærdskodeksen og vademecummet om 
stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen samt andre relevante dokumenter, der forklarer, hvordan stabi -
litets- og vækstpagten fungerer, er tilgængelige på GD ECFIN’s websted http://ec.europa.eu/economy_finance/
economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm .
41
Kommissionen påpeger, at processen allerede er fuldt ud gennemsigtig i forhold til alle de berørte medlemsstater. 
Kommissionens tjenestegrene giver de nødvendige oplysninger om de prognosemæssige antagelser.
42
Selv om dokumentationen, herunder navnlig de landespecifikke antagelser (ikke at forveksle med de almindelige 
eksterne antagelser nævnt ovenfor), utvivlsomt er kompleks, er den blevet betydeligt bedre inden for de seneste år 
og overholder god praksis.
45
Kommissionen understreger, at de antagelser, der ligger til grund for prognoserne, er beskrevet i den udtalelse, som 
udarbejdes ved begyndelsen af hver enkelt prognoserunde. Antagelserne ajourføres, inden hver af de efterfølgende 
prognoser lagres, og offentliggøres i de enkelte prognoser. På flere møder under udarbejdelsen af Kommissionens 
regelmæssige prognoser samles de landeansvarlige medarbejdere, eksperter fra horisontale enheder og topledel -
sen. De drøftelser, der ligger til grund for prognoserne, er en vigtig del af disse møder.
48
Eurostat er af den opfattelse, af kvalitetsvurderingerne foretages konsistent. Den interne efterprøvelse understøttes 
af ENS 2010 og håndbogen om offentlige underskud og offentlig gæld.
Endvidere sikres konsistensen i Eurostats vurderinger gennem eksplicitte og yderst centraliserede interne proce -
durer. Dette omfatter procedurer for analyser af og beslutninger om metodologiske spørgsmål, herunder interne 
metodologimøder, officiel rådgivning eller resultater fra EDP-besøg.
Tekstboks 2 — første led
Kommissionen baserer altid og systematisk sin vurdering på beviser. Beviser kan foreligge i forskellige former, f.eks. 
fuld dokumentation om det spørgsmål, som medlemsstaterne stiller, drøftelser under dialogbesøg og yderligere 
forklaringer i de regelmæssige og løbende udvekslinger med medlemsstaterne. Endvidere dokumenteres store 
spørgsmål i EDP-oversigten. Generelt opklares klassifikationsspørgsmål i en omfattende vurderingsproces.
Tekstboks 2 — fjerde led
Eurostat udfører ikke systematiske eller detaljerede analyser af brotabeller med hensyn til EDP . Brotabellerne inde -
holder alle GFS-transaktioner, der indberettes i ENS-transmissionsprogrammet, og er generelt ikke relevante for 
EDP-data. Eurostat kan eventuelt se på en brotabel for at afklare vigtige spørgsmål.
Kommissionens svar 109
49
Kommissionen modtager ikke obligatoriske data, som anses for at være nødvendige for dens kvalitetsvurdering. Af 
tekniske årsager er dataene i EDP-tabellerne måske ikke altid fuldstændige, hvilket som regel skyldes datakilderne 
og indsamlingssystemerne i det enkelte land som beskrevet i EDP-oversigten. For eksempel offentliggøres der 
i foråret for første gang notifikationsdata for år n-1, men det er måske ikke alle datakilder, der er tilgængelige på det 
tidspunkt, og dermed bliver det nødvendigt at foretage skøn.
50
Kommissionen anvender reglerne og vejledningerne konsistent på tværs af medlemsstaterne. Kommissionen under -
streger, at afgrænsningen af sektoren offentlig forvaltning og service er indeholdt i lovrammen. ENS, som under -
støttes af MGDD, angiver kriterierne for sektorklassificering, herunder et meget detaljeret beslutningstræ (som 
anvendes konsistent).
Endvidere råder Eurostat over registeret over forvaltningsenheder, EDP-oversigten, spørgeskemaet om statskon -
trollerede enheder klassificeret uden for staten (tilgængelig siden 2011) og dokumenter om omklassificeringer, som 
udbedes inden EDP-besøg, til at kontrollere afgrænsningen af sektoren offentlig forvaltning og service.
Spørgsmålet om afgrænsningen af den offentlige forvaltning er desuden et centralt emne for hvert EDP-besøg og 
er således omfattet af resultaterne af missionen.
Endelig er disse fortegnelser ajourførte, da alle medlemsstaterne er forpligtede til hvert år at indsende rapporter 
over statskontrollerede enheder, herunder oplysninger om deres NACE-klassifikation, forpligtelser og, for enheder 
med den største gæld, resultaterne af de seneste markeds-/ikke-markedstests.
Bemærkninger til bilag III findes nedenfor.
51
Kommissionen sørger for, at medlemsstaterne anvender ENS. Til dette formål og for at sikre konsekvent behandling 
på tværs af sager og medlemsstater samt for at lukke eventuelle fortolkningsmæssige huller har Eurostat ydet råd -
givning gennem MGDD. Kommissionen vil gerne præcisere, at Eurostat og dets generaldirektorat har eneansvaret 
for at træffe statistiske beslutninger i henhold til forordning (EF) nr. 223/2009.
Med hensyn til den tid, der bruges til at analysere og klassificere offentlige enheder, mener Kommissionen, at 
forskelle ikke alene er lovlige, men også nødvendige, eftersom de afspejler forskellige retlige, administrative eller 
forretningsmæssige ordninger.
Kommissionens svar 110
Tekstboks 3 — første led
Hvad angår fuldstændigheden af registrene og analyserne af de enkelte enheder, har Eurostat rent undtagelsesvist 
accepteret, at markeds-/ikke-markedstesten kan ske på koncernplan i medlemsstater med tusindvis (eller titusind -
vis) af små enheder på lokalforvaltningsplan. For store og komplekse enheder foretages der en detaljeret analyse 
i de enkelte enheder (og ikke på koncernplan). Eurostat har også accepteret en fornuftig tilgang i en anden med -
lemsstat. Det er den mest omkostningseffektive tilgang, når der er begrænsede ressourcer til rådighed, både i de 
nationale statistiske kontorer og i Eurostat.
Eurostat kan ikke kontrollere hver eneste enhed i medlemsstaterne. Eurostat kontrollerer hvert år de oplysninger, 
der gives i spørgeskemaet for statskontrollerede enheder klassificeret uden for sektoren offentlig forvaltning og 
service, samt alt andet foreliggende materiale.
Endvidere aftaler Eurostat omklassificeringer i benchmarkrevisioner, forudsat at det ikke har nogen eller kun ringe 
indvirkning på underskuds- og gældsdata.
Tekstboks 3 — andet led
Kommissionen mener, at ENS 95-reglerne er overholdt i de foreliggende eksempler.
For blot at tage det første eksempel i dette afsnit (det gælder alle eksempler, så af hensyn til effektiviteten), hedder 
det i bilag III:
»Én medlemsstat klassificerede enheden for tilsyn med de finansielle markeder, som er en institutionel enhed, som 
tilhørende sektoren offentlig forvaltning og service. Ifølge ENS 95 bør enheder af denne art klassificeres uden for 
offentlig forvaltning og service (nemlig som finansielle hjælpeenheder i sektoren finansielle selskaber). Andre med -
lemsstater klassificerede korrekt disse institutionelle enheder uden for offentlig forvaltning og service.«
Enheder for tilsyn med de finansielle markeder kan imidlertid klassificeres som tilhørende sektoren offentlig for -
valtning og service. Derudover sættes der spørgsmålstegn ved den metodologiske behandling, som eksperterne er 
blevet enige om i medlemsstaterne og Eurostat.
Tekstboks 3 — tredje led
Eurostat anbefaler medlemsstaterne at analysere og omklassificere enhederne hvert år. Dette gælder aktuelt for 
alle enheder med en gæld, der overstiger 0,01 % af BNP , og alle medlemsstater bevæger sig mod en hyppigere årlig 
omklassificeringsordning, også for mindre enheder.
Kommissionen indsamler hvert år spørgeskemaet om statskontrollerede enheder og analyserer det for at kontrol -
lere, om alle enheder fortsat opfylder 50 %-kriteriet.
Kommissionens svar 111
53
Kommissionen bruger sin risikoanalyse til at udvælge medlemsstater og emner til sine dialogbesøg. Højrisikoemner 
har altid været en del af dagsordenen for både opstrømsdialogbesøg (ODB) og standarddialogbesøg (SDB) (enten 
fra risikovurderingen eller fra andre kilder). Ud over de generelle højrisikoemner, som altid er en del af missions -
dagsordenen, indgår også specifikke emner baseret på risici. Efter ODB’erne blev indarbejdet i SDB’erne, er resul -
taterne blevet brugt til at identificere risikoområder, som derefter blev taget op under et dialogbesøg. Eurostat er 
af den opfattelse, at det har taget højrisikoemner op under et besøg (f.eks. var drøftelserne i Italiens tilfælde om 
registrering af faste bruttoinvesteringer på kontantbasis et resultat af risikovurderingen fra 2012).
Selv om der ikke tidligere var nogen begrundelse for at foretage ændringer i form af en bemærkning, er denne 
praksis allerede ændret, og bemærkningerne er nu obligatoriske.
EDP-risikovurderingen er veldokumenteret i den årlige proces, men det har været frivilligt at komme med specifikke 
bemærkninger om hver enkelt dimension af risikovurderingen. Eurostat er enig i, at ændringer i risikoniveauet kræ -
ver en mere detaljeret begrundelse, og at bemærkninger skal foreligge skriftligt.
54
Eurostat mener, at varigheden af besøgene er tilstrækkelig til at foretage en passende undersøgelse af datakvalite -
ten. Om nødvendigt har Eurostat mulighed for at forlænge besøgene eller foretage opfølgningsbesøg. Kommissio -
nen mener, at »antallet af emner« er ét kriterium, men kompleksiteten af et emne og/eller den potentielle indvirk -
ning på EDP-data er også vigtige kriterier.
Kommissionen understreger, at dialogbesøg ikke er et selvstændigt værktøj til undersøgelse af datakvaliteten. Dia -
logbesøgene skal i stedet  tjene til at klarlægge, om der er risici ved eller potentielle problemer i forbindelse med kvalite -
ten af de indberettede data  (Rådets forordning (EF) nr. 479/2009), mens dataene vurderes to gange om året i april og 
oktober. Alle dialogbesøg følges op og suppleres med regelmæssigt vurderingsarbejde og omvendt.
55
Institutionelle ordninger og overvågnings- og kontrolsystemer har været en del af dagsordenen for både ODB’er og 
SDB’er, og der er et afsnit i alle dagsordener om besøg, så disse spørgsmål kan tages op. Derudover blev der i 2012 
lanceret et dedikeret spørgeskema. Endelig gives der yderligere oplysninger om institutionelle ordninger via en 
»peer review«, som foretages for de nationale statistiske kontorer, EDP-oversigterne og de aftalememoranda, som 
de nationale institutioner har undertegnet om EDP .
Kommissionen accepterer at foretage en analyse af, hvordan dette emne kan dokumenteres yderligere i fremtiden.
Kommissionens svar 112
56
Det skal fremhæves, at denne observation beregnes ved hjælp af de mest ekstreme tilfælde i stedet for gennemsnit, 
som ville være mere hensigtsmæssigt (figur 6). Disse »ekstremer« er i de fleste tilfælde berettiget: Med hensyn til 
Tyskland omfattede EDP-opstrømsdialogmødet i 2013 til Tyskland f.eks. to møder mellem Eurostat og de nationale 
myndigheder. Efter hvert møde blev der udarbejdet foreløbige konklusioner og handlingspunkter, men den ende -
lige fælles rapport med hovedkonklusioner og henstillinger blev først udarbejdet, da hele det todelte møde var 
afsluttet, dvs. efter det andet møde. Samme begrundelse gør sig gældende for Tjekkiet: I 2012 blev ODB’en frem -
sendt efter 14 uger, men blev først offentliggjort efter 25 uger sammen med resultaterne af SDB’en.
Handlingspunkterne blev aftalt mellem Eurostat og medlemsstaterne på og efter dialogmødet, og de sendes til 
medlemsstaten ugen efter mødet (så de er meget præcise). Medlemsstaterne forpligter sig til at aftale både indhold 
og frist med Eurostat. Afhængigt af arten af handlingen og om den indvirker på underskuds- og gældsdata, fastsæt -
tes og overvåges fristerne nøje forud for hver EDP-notifikation. Listen over udestående handlingspunkter revideres 
ved hvert besøg. Nogle handlingspunkter tager længere tid at gennemføre, fordi der er behov for at gennemføre 
institutionelle ordninger i landet eller nye dataindsamlingssystemer. Derudover indarbejdes handlingspunkterne 
i besøgsrapporterne, som er offentligt tilgængelige på Eurostats website.
I kvalitetsvurderingen tages der højde for de handlingspunkter, som indvirker på de indberettede underskuds- og 
gældsdata. Uløste handlingspunkter om emner med væsentlig indvirkning på underskuds- og gældsdataene kan 
også føre til forbehold.
57, litra b)
Metodologiske spørgsmål drøftes løbende med medlemsstaternes eksperter i EDP-statistikarbejdsgrupperne to 
gange om året.
Derudover har Eurostat inden for de seneste år stået i spidsen for en arbejdsgruppe om MGDD, som mødes to til tre 
gange om året for at blive enige om en ajourført version af håndbogen.
58
Det er Eurostats politik, at al vejledning skal offentliggøres til medlemsstaterne. Hvis en medlemsstat imidlertid 
har indvendinger mod en offentliggørelse af fortrolighedshensyn (f.eks. fordi den indeholder forretningsfølsomme 
oplysninger, da rådgivning ofte ydes om specifikke emner, eller fordi der ikke handles i overensstemmelse med 
vejledningen), accepterer Eurostat dette.
Eurostat er enig i denne observation og er i denne forbindelse parat til at drøfte med medlemsstaterne, hvordan der 
kommunikeres om rådgivningen, uden at det krænker fortroligheden. Eurostat har allerede indledt denne proces 
ved at indarbejde oplysninger om rådgivning i den seneste rapport til EFC.
Kommissionens svar 113
59
Det er vigtigt at kunne identificere engangsforanstaltninger korrekt som defineret i stabilitets- og vækstpagten 
for at kunne udføre finanspolitisk overvågning. I kølvandet på reformen i 2005 af stabilitets- og vækstpagten blev 
der udarbejdet en specifik vejledning, herunder en vejledende og åben liste over engangsforanstaltninger, som 
blev offentliggjort i rapporten for 2016 om de offentlige finanser i ØMU’en (se Report on Public Finances in EMU 
2006: »Definition and identification of one-off and temporary measures«, afsnit II.4.2, som findes på engelsk på: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication423_en.pdf ). Kommissionen har siden brugt denne 
vejledning som referencepunkt for sine overvågningsaktiviteter. Vejledningen fra 2006 er for nylig blevet udvidet 
med nogle »vejledende principper« og en opdateret liste over »typiske eksempler«. Denne nye udgave af vejlednin -
gen er offentliggjort i rapporten for 2015 om de offentlige finanser i ØMU’en: »One-off measures — classification 
principles used in fiscal surveillance«, afsnit II.3 (offentliggjort i december 2015), som er tilgængelig på engelsk på: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf ).
60
Definitionen af engangsforanstaltninger samt en vejledende og åben liste over »typiske« tilfælde er offentlig -
gjort i rapporten for 2006 om offentlige finanser i ØMU’en: »Definition and identification of one-off and tempo -
rary measures«, del II, afsnit 4.2, som findes på engelsk på: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/
publication423_en.pdf .
Kommissionen påpeger, at den for nylig udvidede vejledningen og offentliggjorde de anvendte klassificerings -
principper i identificeringen af engangsforanstaltninger samt en vejledningen liste over »standardtilfælde« i rap -
porten for 2015 om de offentlige finanser i ØMU’en: »One-off measures — classification principles used in fiscal 
surveillance«, afsnit II.3 offentliggjort i december 2015), som er tilgængelig på engelsk på: http://ec.europa.eu/
economy_finance/publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf ).
Det skal imidlertid understreges, at der altid er behov for en ekspertvurdering, da de enkelte foranstaltningers ken -
detegn skal undersøges nøje på grundlag af de klassificeringsprincipper, som Kommissionen anvender.
Tekstboks 4
Efter at listen i december 2015 blev ajourført (efter Rettens revision) med »standardtilfælde« af »engangsforan -
staltninger« som offentliggjort i rapporten om offentlige finansier i ØMU 2015: »One-off measures — classification 
principles used in fiscal surveillance«, afsnit II.3, afspejler tekstboks 4 ikke længere den aktuelle situation:
Underskudsforøgende foranstaltninger
Kommissionen understreger, at budgetomkostningerne i forbindelse med sådanne ekstraordinære begivenheder 
som regel er større i forhold til økonomiens størrelse i mindre lande.
Kommissionens svar 114
61
Kommissionen understreger, at for bedre at kunne gengive de økonomiske realiteter omfatter de fælles aftalte 
regler i SVP bestemmelser som svar på og imødegåelse af en uventet udvikling og uventede forhold. De er defineret 
i notatet til suppleanterne i Det Økonomiske og Finansielle Udvalg: »Improving the assessment of effective action in 
the context of the Excessive Deficit Procedure — a specification of the methodology« af 12. juni 2014.
62
Kommissionen anerkender, at begrebet »uventede negative økonomiske forhold« ikke er blevet endeligt defineret 
på forhånd. Metoden til vurdering af en effektiv handling som beskrevet i notatet til suppleanterne i Det Økono -
miske og Finansielle udvalg: »Improving the assessment of effective action in the context of the Excessive Deficit 
Procedure — a specification of the methodology« af 12. juni 2014 gjorde det imidlertid klart, at en lavere vækst end 
den, der fremgår af prognosen, der ligger til grund for EDP-henstillingen, typisk er et tilfælde af »uventede negative 
økonomiske forhold«.
Kommissionen er derfor ikke enig i Rettens observationer i forhold til Frankrig1.
Rådet indledte EDP’en for Frankrig den 27. april 2009 med en indledende frist i 2012. Denne frist blev forlænget til 
2013 den 2. december 2009 og til 2015 den 21. juni 2013 ud fra den konklusion, at der var truffet virkningsfulde for -
anstaltninger, men at der var indtruffet uventede negative økonomiske forhold med store ugunstige konsekvenser 
for de statslige finanser.
Kommissionen anvendte den eksisterende rammelovgivning som forklaret i henstillingerne fra 2009, 2013 og 2015 
og de ledsagende arbejdsdokumenter fra dens tjenestegrene.
Svar på overskriften over punkt 63
Kommissionen vil gerne understrege, at grundlaget for vurderingerne af datakvaliteten er forbedret betydeligt, idet 
de EDP-data, som medlemsstaterne har indberettet, er blevet bedre siden 2005 og er blevet suppleret med yderli -
gere detaljerede data.
Kommissionen er enig i, at der traditionelt har været større fokus på underskuddet end på gælden i forbindelse med 
gennemførelsen af SVP , men understreger, at den offentlige bruttogæld og bæredygtigheden deraf altid er indgået 
som en relevant faktor i rapporterne i henhold til artikel 126, stk. 3.
Siden reformen i 2011 af »sixpack«-lovgivningen har der været meget større operationelt fokus på gældsniveauer. 
EDP’en udløses, når gældstærsklen på 60 % af BNP overskrides, og idéen med at minimere gælden med tilfreds -
stillende hastighed blev sat i værk via benchmarket for gældsreduktion og vurderes nu som led i Kommissionens 
løbende overvågning af medlemsstaternes finanspolitiske situation.
1 http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm .
Kommissionens svar 115
64
Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 fastlægger rammerne for at udtrykke forbehold om kvaliteten af de faktiske 
data og ændre de faktiske data, som medlemsstaterne har indberettet. Ifølge denne forordning kan Eurostat bruge 
sådanne beføjelser, hvis der er beviser for, at de data, som medlemsstaterne har indberettet, ikke opfylder regn -
skabsreglerne og navnlig EDP-metodologien.
Eurostat udtrykker kun forbehold i ekstraordinære tilfælde og kun på visse betingelser. Eurostat bruger sin faglige 
bedømmelse til dette. Manglende specifikke forbehold eller ændringer betyder imidlertid ikke, at der ikke er nogen 
igangværende spørgsmål, som skal løses med medlemsstaten, men at Eurostat mener, at disse spørgsmål ikke har 
nogen betydelig indvirkning på Maastrictunderskuddet og -gælden. Alternativet ville være at tage forbehold for 
alle lande i alle notifikationer, hvilket ville være uforholdsmæssigt og ikke tjene formålet med forbehold.
Desuden sker det ofte, at medlemsstaterne tilpasser deres data, efter Eurostat har rejst spørgsmål i løbet af præcise -
ringsperioden. Sådanne tilpasninger kan ikke ses i den endelige pressemeddelelse, eftersom Eurostat ikke har taget 
hverken forbehold eller foretaget ændringer.
65
Eurostat har en procedure, der specificerer trin, tidsplan og rolle for hver aktør under analysen af notifikationerne 
forud for pressemeddelelsen. Denne procedure omfatter regelmæssige møder med den øverste ledelse og med 
generaldirektøren, der fungerer som EU’s chefstatistiker.
Forbehold for eller ændringer i dataene er baseret på en faglig bedømmelse på grundlag af de kvalitative og kvan -
titative oplysninger, som er tilgængelige før og under præciseringsprocessen, og de behandles meget nøje som 
anført ovenfor. Dette er en rent statistisk proces, der foregår ved hjælp af den statistiske myndighed, som Eurostat 
er tillagt til dette formål, og uden indblanding fra andre af Kommissionens tjenestegrene eller fra andre eksterne 
organer.
Efterfølgende revisioner af dataene har helt principielt vist, at Eurostats tilgang til forbehold er effektiv: »ingen 
store overraskelser«, dvs. at hvis et spørgsmål var kendt, men Eurostat besluttede, at det ikke var berettiget at tage 
forbehold, var der ikke behov for væsentlige ændringer i underskuds- eller gældsdata.
Tekstboks 5
Tjekkiet — første led
Siden 2010 er markeds-/ikke-markedstesten foretaget hvert år for offentlige ikke-finansielle virksomheder og for 
nonprofitinstitutioner klassificeret i S.15. Resultatet af testen forelægges for Eurostat i spørgeskemaet for statskon -
trollerede enheder klassificeret uden for sektoren offentlig forvaltning og service eller på en liste over offentlige 
enheder, som udbedes inden EDP-dialogmødet.
Kommissionens svar 116
Frankrig — første led
Behandlingen af dekommissioneringen af nukleare anlæg og eventuelle relaterede engangsbetalinger drøftes fort -
sat (også under ENS 2010). Indtil der er indgået en aftale, findes der aktuelt ingen specifik vejledning i behandlingen 
af nuklear dekommissionering og de relaterede engangsbetalinger.
Frankrig — andet led
Som følge af det meget store antal offentlige enheder i Frankrig (over 80 000 enheder i S.13 og over 8 000 stats -
kontrollerede enheder klassificeret uden for offentlig forvaltning) har Eurostat accepteret at gruppere enheder på 
lokalforvaltningsplan.
Eurostat kan ikke tage forbehold for et spørgsmål, som der ikke er fastlagt regler for i ENS eller MGDD.
Tyskland — første led
I årene 2011-2013 forekom der ingen større regelmæssige omklassificeringer af enheder med væsentlig indvirkning 
på statsunderskud- og gæld (dvs. tæt på eller over 0,1 % af BNP). Størrelsen af de dermed forbundne revisioner ville 
således ikke have påvirket statsunderskud eller -gæld i forhold til finanspolitisk overvågning.
For alle omklassificeringer i forbindelse med: 1) engangsmetoderevisioner, 2) 2011-benchmarkrevision af de tyske 
nationalregnskaber og 3) overgang til ENS 2010 med en betydelig indvirkning på statsunderskud og -gæld (tæt på 
eller over 0,1 % af BNP) blev dataene for hele EDP-referenceperioden korrekt revideret.
Tyskland — andet led
Spørgsmålet udgør en risiko for datakvaliteten og blev, som fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009, da det 
først var blevet konstateret, taget op af Eurostat ud fra en trinvis tilgang i lyset af det meget komplekse tyske stati -
stiske system og størrelsen af den tyske sektor for offentlig forvaltning og service.
Kommissionen har ikke kendskab til, at den pågældende risiko er blevet realiseret. Eurostat har ikke identificeret 
nogen dermed forbundne kvalitetsproblemer på grundlag af datavurderingen.
Inden for det komplekse tyske statistiske system, hvor et juridisk mandat ligger til grund for den løbende indsamling 
af statistiske data, og ressourcerne er begrænsede, kræver processen med gennemførelse af de relevante procedurer 
for udestående — størrelsesmæssigt små — individuelle operationer på statsligt og lokalt plan en strukturel løsning.
I lyset af transaktionernes størrelse og den kendsgerning, at der ikke på nuværende tidspunkt kan drages konklusio -
ner om resultatet af analysen, mener Kommissionen ikke, at der med denne begrundelse skal tages forbehold for de 
tyske underskudsdata.
Malta — første led
Fornyelsen af aftalen om overførsel af det juridiske ejerskab af projektet til Malita blev undertegnet den 28. decem -
ber 2011 (ændret i februar 2012) og dermed efter EDP-notifikationen fra oktober 2011. Ligeledes blev leasingafta -
lerne undertegnet den 26. juni 2012, også et godt stykke tid efter EDP-notifikationen i oktober 2011.
I EDP-notifikationen fra april 2012 havde det maltesiske nationale statistiske kontor behandlet alle relevante punkter 
korrekt. I sin skrivelse fra august 2012 bekræftede Eurostat efter en grundig analyse, at Malita skulle klassificeres 
i sektoren for ikke-finansielle virksomheder.
Kommissionen er derfor af den opfattelse, at det ikke var nødvendigt at tage forbehold.
Kommissionens svar 117
Italien — første led
Kommissionen (Eurostat) har fulgt udviklingen inden for dette spørgsmål nøje. Italien har gennemført en trinvis 
tilgang, herunder oprettelse af nye datakilder og foretagelse af skøn.
Tekstboks 6
Retten henviser til de grundlæggende makroøkonomiske antagelser, der ligger til grund for underskuds- og gæld -
stærsklerne i traktaten. Selv om det makroøkonomiske miljø vil ændre sig, er Kommissionen fortsat forpligtet til at 
overholde traktatens bestemmelser og den sekundære lovgivning, som understøtter den.
Den overordnede finanspolitiske ramme har udviklet sig betydeligt, ikke mindst som følge af de reformer, der inden 
for de seneste år er blevet indført med »sixpacken« og »twopacken« med det formål at fastlægge »intelligente reg -
ler«, der gør det muligt at reagere på og bedre imødekomme de økonomiske realiteter.
Selv om der traditionelt har været større fokus på underskuddet end på gælden i forbindelse med gennemførelsen 
af SVP , understreger Kommissionen, at rammen konsekvent har omhandlet spørgsmålet om gæld. Det skal navnlig 
erindres, at komponenten for den mellemfristede budgetmålsætning i forbindelse med implicitte forpligtelser og 
gæld (MTOILD) har et indbygget element, der repræsenterer budgetbalancen, og som ville stabilisere gældskvoti -
enten på 60 % af BNP , og en supplerende komponent, som repræsenterer den yderligere budgetbalance, som er 
nødvendig for lande med gæld, der overstiger 60 % af BNP .
Siden reformen i 2011 af »sixpack«-lovgivningen har der været meget større operationelt fokus på gældsniveauer. 
EDP’en udløses, når gældstærsklen på 60 % af BNP overskrides, og idéen med at minimere gælden med tilfreds -
stillende hastighed blev sat i værk via benchmarket for gældsreduktion og vurderes nu som led i Kommissionens 
løbende overvågning af medlemsstaternes finanspolitiske situation
70
Kommissionen påpeger, at det indledende gældsniveau indgår i definitionen af benchmarket for gældsreduktion 
gennem differentialet til 60 %-tærsklen.
For medlemsstater med en gæld, der overstiger 60 % af BNP , skal der i den anbefalede justering tages højde for, 
at gælden som minimum skal opfylde det fremadrettede gældsbenchmark ved udgangen af korrektionsperioden. 
Det anbefalede underskudsniveau for det sidste år kan således ligge på under 3 % af BNP , og i tilfælde af dybt for -
gældede medlemsstater kan korrektionsfristen være længere, eftersom de store strukturelle justeringer, som skal 
gennemføres, skal vægtes i forhold til, om de kan gennemføres i løbet af en vis årrække.
For at opfylde gældsbenchmarket skal det offentlige underskud nedbringes til under 3 % af BNP , og dette fremgår 
af de EDP-henstillinger, der indtil videre er udstedt på grundlag af den manglende opfyldelse af gældskriteriet.
71
Kommissionen bemærker, at de citerede fremskrivninger foretages på grundlag af en uændret politik. I et scenario, 
hvor medlemsstaterne fuldt ud overholder deres forpligtelser i henhold til SVP , bliver resultatet mere positivt.
Især vil Italien i et scenario med fuld overholdelse af SVP overholde benchmarket for gældsreduktion (fremadrettet 
variant) inden 2019 og Frankrig inden 2018. De anvendte IMF-data for Cypern giver en væsentlig afvigelse i forhold 
til de data, som Kommissionen har anvendt.
Kommissionens svar 118
72
Analysen af relevante faktorer er udført i overensstemmelse med kravene i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97.
Lovgivningen indeholder en lang liste over mulige relevante faktorer, som ikke er udtømmende, eftersom den kræ -
ver, at Kommissionen også skal overveje faktorer, som den berørte medlemsstat anser for at være relevante.
Kommissionen specificerer og kvantificerer så vidt muligt virkningen af de forskellige relevante faktorer. Der er 
ingen formel, der vejer alle de forskellige faktorer, som fører til en automatisk konklusion. Kommissionen offentlig -
gør den detaljerede analyse i arbejdsdokumenterne fra dens tjenestegrene.
73
Kommissionen er ikke enig i påstanden om, at begrundelsen for dens konklusioner er uklar. Analysen af de rele -
vante faktorer er fastlagt i lovgivningen (Rådets forordning (EF) nr. 1467/97), ifølge hvilken Kommissionen skal tage 
hensyn til alle relevante faktorer, i den udstrækning disse faktorer har væsentlig indflydelse på vurderingen af, om 
underskuds- og gældskriteriet er overholdt. Endvidere kræver lovgivningen, at Kommissionen også skal overveje 
faktorer, som den berørte medlemsstat anser for at være relevante. Dette sker for at sikre, at der foretages en pas -
sende økonomisk vurdering af situationen, inden det besluttes at indlede en EDP .
Ved manglende overholdelse af underskudskriteriet indeholder lovgivningen en lang liste over mulige relevante 
faktorer, som dog ikke er hverken udtømmende eller indeholder nogen form for prioritering. Hvis statsgælden over -
stiger 60 % af BNP , inddrages de relevante faktorer kun i beslutningen om, hvorvidt der skal lanceres en EDP , hvis 
underskuddet ligger tæt på referenceværdien, og overtrædelsen vurderes at være midlertidig.
Såfremt gældskriteriet overtrædes, kan alle relevante faktorer inddrages, uanset underskuddets størrelse.
I overensstemmelse med de ovenfor beskrevne bestemmelser specificerer Kommissionen i forbindelse med udar -
bejdelsen af en rapport i henhold til artikel 126, stk. 3, så vidt muligt effekten af de forskellige relevante faktorer.
I denne henseende understreger Kommissionen, at der i rapporterne i henhold til artikel 126, stk. 3, som er udstedt 
i Italien, Belgien (februar 2015) og Finland (februar, maj og november 2015), er lagt et stort stykke arbejde i at gøre 
analysen af de relevante faktorer langt mere omfattende og gennemsigtigt end tidligere.
Samtidig og helt i lovgivningens ånd er der ingen formel, der vægter alle de forskellige faktorer og fører til en auto -
matisk konklusion.
74
Kommissionen bestræber sig på at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne i forbindelse med den løbende 
gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten, herunder EDP’en. Et vigtigt element i denne samarbejdstilgang er 
samspillet og drøftelserne, som foregår mellem de relevante økonomiske udvalg, navnlig Det Økonomiske og Finan -
sielle Udvalgs suppleanter (EFCA). Kommissionen udarbejder løbende analytiske og operationelle notater til EFCA 
for at forklare medlemsstaterne om dens tilgang til at fortolke og gennemføre SVP og få deres input til Kommissio -
nens begrundelse.
Kommissionens svar 119
For at øge gennemsigtigheden har Kommissionen siden foråret 2014 givet medlemsstaterne alle nødvendige oplys -
ninger til at kunne gentage beregningerne for vurderinger af, om foranstaltningerne er virkningsfulde, herunder 
detaljerede Excel-ark med trinvise beregninger for både top-down- og bottom-up-tilgangen. Derudover gives alle 
data og beregninger om overholdelse af benchmarket for gældsreduktion og MLSA til medlemsstaterne. Baseret 
på en specifik anmodning fra medlemsstaterne offentliggøres data imidlertid ikke fuldstændigt, men deles via en 
fælles platform ved navn CIRCA, som kun medlemmerne af EFC og deres suppleanter har adgang til.
75
Kommissionen anerkender, at de arbejdsdokumenter fra dens tjenestegrene, som er offentliggjort inden februar 
2015, kunne have været mere gennemsigtige med hensyn til de data, som indgik i basisscenariet til underbygning 
af EDP-henstillingerne. Kommissionen understreger imidlertid, at disse oplysninger var tilgængelige fra foråret 2014 
i det detaljerede Excel-ark med trinvise beregninger i Kommissionens overensstemmelsesvurdering, som blev rund -
sendt til medlemsstaterne gennem CIRCA-platformen. Som følge deraf havde medlemsstaterne fuld adgang til det 
datasæt, de skulle bruge til at gentage beregningerne af den finanspolitiske indsats og de andre variabler, som lå til 
grund for vurderingen af overensstemmelsen med EDP-henstillingen som i Frankrigs tilfælde i februar 2015. Endvi -
dere findes de relevante oplysninger allerede fra februar 2015 i de prognosefiler, som offentliggøres i den offentlige 
udgave af AMECO-databasen, som er tilgængelig for offentligheden.
Oplysningerne i disse filer er tilstrækkelige til at gentage beregningen af Kommissionens beregnede bot -
tom-up-indsats. De indeholder navnlig den samlede mængde diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden 
(med og uden engangsforanstaltninger), udviklingen i udgifter, renteudviklingen og arbejdsløshedstal. Dette er de 
eneste tal, som er nødvendige for at kunne beregne basisscenariet. Derudover forklares det tydeligt i arbejdsdoku -
mentet fra Kommissionens tjenestegrene, hvordan basisscenariet er opbygget.
76
Kommissionen understreger, at det i forordningen fastlægges, at såfremt gældskriteriet overtrædes, skal alle rele -
vante faktorer inddrages, uanset underskuddets størrelse.
Tekstboks 7, nr. i)
Kommissionen mener, at det konjunkturkorrigerede benchmark for gældsreduktion ikke tager hensyn til den ind -
virkning, som meget lav inflation har. Selv om formålet med det konjunkturkorrigerede gældsniveau er at fjerne 
konjunkturernes indvirkning på overholdelsen af gældsreglen, er det værd at bemærke, at justeringen kun korrige -
rer for forskellen i den potentielle og faktiske BNP-vækst over tre år. Den langvarigt svage nominelle vækst i BNP , 
som flere medlemsstater har oplevet inden for de seneste år, kan således fortsat påvirke overholdelsen af gældsreg -
len, selv om den vurderes på grundlag af det konjunkturkorrigerede gældsniveau. Derudover kontrolleres gælds -
benchmarket ikke for prisudviklingen. Det konjunkturkorrigerede gældsniveau bruger BNP-prisdeflatoren, dvs. at 
der ikke korrigeres for uventet lav inflation. For flere lande har det uventede fald i inflationen imidlertid medført en 
betydelig stigning i de reelle finansieringsomkostning for gæld. Den øgede forskel i de reelle finansieringsomkost -
ninger og den reelle BNP-vækstrate har haft en betydelig negativ indvirkning på gældsdynamikken i flere lande.
Kommissionens svar 120
Tekstboks 7, nr. ii)
Med hensyn til Italiens overholdelse af benchmarket for gældsreduktion understreger Kommissionen, at den endnu 
ikke har kunnet foretage en vurdering for 2016, da rapporten i henhold til artikel 126, stk. 3, blev udarbejdet i star -
ten af 2015.
Inden der kan foretages en vurdering for det næste år, skal der fastsættes et juridisk gyldigt krav fra Rådet. Rådets 
henstillinger gives i foråret. For medlemsstater i den præventive gren af SVP fastsættes disse krav på grundlag af 
konjunkturerne i den pågældende medlemsstat (målt af outputgabet) og dens bæredygtighedsrisici. Nærmere 
oplysninger findes i Kommissionens meddelelse om fleksibilitet fra januar 2015, som findes på http://ec.europa.eu/
economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/2015-01-13_communication_sgp_flexibility_guidelines_en.pdf
Den første vurdering af overholdelsen for 2016 blev foretaget i foråret 2015 og pegede på en bred overholdelse 
af kravene. Nærmere oplysninger findes i det relevante arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, som 
findes på http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm .
Tekstboks 7, nr. iii)
Kommissionen understreger, at EFCA i februar 2015 i et notat til medlemsstaterne gjorde rede for en metodologisk 
ramme for vurdering af strukturreformernes indvirkning på den finanspolitiske bæredygtighed. I sin vurdering af 
Italiens stabilitetsprogram, som blev gennemført i maj 2015, anførte Kommissionen, at den havde foretaget en vur -
dering af den potentielle indvirkning på bæredygtigheden af de offentlige finanser af den strukturreformplan, som 
myndighederne havde fremlagt, og at Kommissionen på baggrund af de metoder, som blev anvendt til at simulere 
virkningen af disse (navnlig QUEST) vurderede, at reformernes kvantificerede indvirkning var troværdig.
78
Kommissionen handlede i fuld overensstemmelse med reglerne. Forpligtelsen til (snarere end muligheden for) at 
tage højde for relevante faktorer fremgår udtrykkeligt af forordningen, som henviser til den ikke-udtømmende liste 
over faktorer, der skal tages hensyn til. Blandt disse nævnes udtrykkeligt justeringen i forhold til den mellemfristede 
målsætning, gennemførelsen af politikker til forebyggelse og korrektion af ubalancer og gennemførelse af politik -
ker i forbindelse med EU’s fælles vækststrategi.
Gældsreglen betyder ikke automatisk, at en medlemsstat sættes i en EDP , når det kvantificerede mål ikke opfyldes. 
Denne manglende automatik er udtrykkeligt nævnt i forordningen.
80
Kommissionen er af den opfattelse, at den pågældende foranstaltning ikke skal klassificeres som en engangsforan -
staltning i overensstemmelse med de vejledende principper, som blev ajourført i rapporten for 2015 om de offent -
lige finanser i ØMU’en, for at sikre, at de anvendes konsistent. Ifølge denne vejledning var gebyret egentlig enten 
midlertidigt eller ikke-tilbagevendende — det forventedes at have en dobbelt effekt (fra 2012 til 2017) — og som 
følge deraf kunne det ikke klassificeres som en engangsforanstaltning. Rapporten for 2015 om de offentlige finanser 
findes på: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/public_finances_emu_en.htm
Kommissionens svar 121
81
Den 10. marts 2015 mente Rådet, at det med den tilgængelige dokumentation ikke var muligt at drage konklusioner 
om effektive foranstaltninger, eftersom den samlede finanspolitiske indsats stemte overnes med Rådets krævede 
niveau (baseret på en bottom-up-metode, idet top-down-metoden var påvirket af den lave inflation), og at der der -
for var behov for at forlænge korrektionsfristen. Endvidere var udfaldstallene (og også Kommissionens prognose for 
2015 om hovedbalancen for 2015) bedre, end Kommissionen havde forventet i marts 2015.
82
Kommissionen er ikke enig i denne observation, da det ifølge de tilgængelige oplysninger på vurderingstidspunktet 
ikke længere syntes at være muligt at nå at korrigere rettidigt inden 2015. Under sådanne omstændigheder er det 
hensigtsmæssigt inden for rammerne af SVP: i) at undersøge årsagerne dertil, hvilket medførte, at »det ud fra de 
foreliggende beviser samlet set ikke kunne konkluderes, at den indsats, der er fastsat i henstillingen, ikke blev leve -
ret i 2013-2014«, og ii) at udstikke nye og gyldige justeringsveje, så det pågældende land kan få tilstrækkelig politisk 
vejledning.
83
Kommissionen minder om, at den i henhold til forordningen er forpligtet til at tage hensyn til de relevante faktorer. 
Lovgivningen indeholder en ikke-udtømmende liste over de faktorer, der skal tages hensyn til. Blandt disse nævnes 
udtrykkeligt justeringen i forhold til den mellemfristede målsætning, gennemførelsen af politikker til forebyggelse 
og korrektion af ubalancer og gennemførelse af politikker i forbindelse med EU’s fælles vækststrategi.
Med hensyn til årsagerne i de enkelte tilfælde er de relevante dokumenter tilgængelige på: http://ec.europa.eu/
economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm  og http://ec.europa.eu/economy_
finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm  for henholdsvis Frankrig og Italien.
84
Kommissionen understreger, at Rådet i henhold til rammelovgivningen er den beslutningstagende institution. Det 
har derfor ret til at underkende Kommissionens EDP-henstilling og står ikke til ansvar over for Kommissionen.
Medlemsstaternes rapportering om korrigerende foranstaltninger kan forbedres
Kommissionen mener, at de eksisterende bestemmelser og/eller vejledninger om indholdet af dokumenterne 
om det finanspolitiske tilsyn, herunder om rapporteringen om korrigerende EDP-foranstaltninger, udgør et solidt 
grundlag for, at Kommissionen kan foretage effektiv finanspolitisk overvågning og effektivt finanspolitisk tilsyn, 
hvis medlemsstaterne følger dem tilstrækkeligt. Kommissionen ser derfor ikke noget specifikt behov for at ændre 
den eksisterende lovgivning for at indføre strengere rapporteringskrav for medlemsstaterne.
Kommissionens svar 122
85
For at håndhæve overholdelsen af rapporteringskravene er sanktionsmulighederne for EDP’en begrænset til mang -
lende overholdelse af EDP-budgetmålene. Manglende tilstrækkelig rapportering kan imidlertid være til ulempe for 
de pågældende medlemsstater, for hvis Kommissionen ikke har tilstrækkelige detaljerede oplysninger til rådighed 
om trufne foranstaltninger og budgetudviklingen, kan det betyde, at EDP’en optrappes, hvis konklusionen er, at 
EDP-målene ikke er opfyldt.
Under alle omstændigheder deltager Kommissionen i den løbende overvågning af medlemsstaternes finanspoliti -
ske situation gennem de relevante landekontorer, som deltager i regelmæssige overvågningsmissioner til medlems -
staterne. I forhold til mere regelmæssig rapportering som den, der blev indført under »sixpacken« og »twopacken« 
gennem stabilitetsprogrammerne i foråret og udkastet til budgetplaner i efteråret, er der fastsat detaljerede krav 
med hensyn til, hvad en medlemsstat er forpligtet til at indberette. I henhold til artikel 7, stk. 2, i forordning (EU) nr. 
473/2013 kan Kommissionen, i de tilfælde, hvor Kommissionen ikke er overbevist om, at en medlemsstats udkast til 
budgetplan i tilstrækkeligt omfang viser, at dens finanspolitiske planer stemmer overens med kravet, anmode den 
pågældende medlemsstat om at forelægge et revideret udkast til budgetplan. Hvis medlemsstaten imidlertid ikke 
overholder de mere generelle rapporteringskrav, er det korrekt, at Kommissionens håndhævelsesmuligheder er 
begrænsede, navnlig med hensyn til stabilitetsprogrammerne.
86
Dokumenter om det finanspolitiske tilsyn (som f.eks. stabilitets- og konvergensprogrammerne eller udkastet til 
budgetplan), herunder dokumenter, der rapporterer om overholdelse af Rådets henstillinger (rapporter om trufne 
foranstaltninger), kan ind imellem mangle konkrete oplysninger om korrigerende foranstaltninger, navnlig i yder -
årene. Dette afspejles i Kommissionens prognose, som danner grundlag for risikovurderingen af medlemsstaternes 
planer. I de tilfælde, hvor de korrigerende foranstaltninger anses for at være utilstrækkeligt specificeret, tages der 
ikke hensyn til dem i prognosen. Hvis de manglende konkrete oplysninger påvirker risikobalancen, nævnes risici 
desuden altid tydeligt i Kommissionens vurderinger.
Tekstboks 8 — første led
Listen over foranstaltninger med en finanspolitisk effekt er en del af konvergensprogrammet og ikke primært det 
nationale reformprogram.
Tekstboks 8 — andet led
Kommissionen understreger, at konvergensprogrammet for 2012 viser effekten af foranstaltningerne i tre særskilte 
tabeller — den ene ud fra et perspektiv om direkte skattereform (foranstaltninger på indtægtssiden), den anden 
med en detaljeret opdeling af de planlagte konsolideringsforanstaltninger, som har en effekt på underskuddet, og 
den tredje med en sammenfatning af mindre ændringer, som har været gyldige siden 2012 (kun på udgiftssiden). 
Selv om det ikke er alle foranstaltninger, som beskrives i den ledsagende tekst, er overskrifterne tilstrækkeligt detal -
jerede og forståelige.
Kommissionens svar 123
Svar på overskriften over punkt 88
Kommissionen er ikke enig i, at dens overvågning og tilsyn mangler gennemsigtighed. EU’s finanspolitiske ramme 
har gennemgået flere ændringer inden for de seneste år med henblik på at indføre supplerende regler, styrke over -
holdelsesmekanismerne og øge det nationale ejerskab. Kommissionen glæder sig over denne udvikling.
De indførte lovændringer skulle iværksættes rent teknisk. Til dette formål skulle de anvendte metoder og klassifika -
tioner til vurdering af overholdelsen af stabilitets- og vækstpagten (SVP) tilpasses. Denne proces fandt sted under 
omfattende drøftelser i Det Økonomiske og Finansielle Udvalg (EFC) og andre kompetente dele af Rådet. Drøftel -
serne blev hjulpet på vej af en række forklarende bemærkninger. Under henvisning til gennemsigtighed krævede 
overvågningsrammernes øgede kompleksitet yderligere forklaring.
Alle tilgange til gennemførelsen af den reviderede ramme blev derfor sammenfattet i vademecummet om stabi -
litets- og vækstpagten, som er offentligt tilgængelig på Kommissionens websted. Vademecummet ajourføres nu 
hvert år i overensstemmelse med en forpligtelse i Kommissionens meddelelse af 21. oktober 2015 om gennemfø -
relse af ØMU’en.
For at øge gennemsigtigheden yderligere har Kommissionen siden foråret 2014 accepteret at give medlemsstaterne 
alle nødvendige oplysninger til at kunne gentage de underliggende beregninger for overensstemmelsesvurde -
ringen med både den forebyggende og korrigerende gren, herunder detaljerede Excel-ark med trinvise beregnin -
ger. Med hensyn til diskretionære foranstaltninger har Kommissionen udarbejdet en fuldt ud offentlig og samlet 
dataserie om virkningen af diskretionære foranstaltninger og niveauet for engangsforanstaltninger siden foråret 
2014 og har i overensstemmelse med Økofinrådets konklusioner af juni 2014 gjort yderligere fremskridt ved at dele 
resultatet af vigtige individuelle skatteforanstaltninger, der er en del af bottom-up-tilgangen for EDP-landene, med 
medlemsstaterne fra foråret 2015.
Kommissionen har endvidere stillet detaljerede oplysninger til rådighed om de vigtigste foranstaltninger i arbejds -
dokumenter fra dens tjenestegrene, som ledsager de nye EDP-henstillinger, herunder prognosen om nøglevariabler 
til beregning af den finanspolitiske indsats i basisscenariet (f.eks. det referencepunkt, som fremtidige prognoser 
sammenlignes med ved beregning af både top-down- og bottom-up-tilgangen).
Den metodologiske ramme for en vurdering af strukturreformernes indvirkning på den finanspolitiske bæredygtig -
hed blev beskrevet i et notat til medlemsstaterne gennem EFCA i februar 2015.
89, nr. ii)
Kommissionen ønsker med hensyn til Rettens punkt 89, nr. ii), at præcisere, at metodologien for virkningsfulde for -
anstaltninger, som Rådet godkendte i 2014, er mere vidtrækkende end blot en bottom-up-vurdering, idet den også 
indeholder en top-down-tilgang til vurdering af, om foranstaltningerne er virkningsfulde. Metodologien er forklaret 
i del II.1 i rapporten om offentlige finanser 2014 (Public Finance Report 2014).
Kommissionens svar 124
90
Overholdelsen af EDP-henstillingerne kontrolleres i sidste ende ved hjælp af faktiske data, som er efterprøvet af 
Eurostat, og ikke ved hjælp af Kommissionens prognoser. Endvidere gennemføres der en vurdering af, om foran -
staltningerne er virkningsfulde, også kaldet en grundig analyse, hvis medlemsstaten ikke opfylder enten sit hove -
dunderskudsmål eller de krævede forbedringer i strukturbalancen.
Tekstboks 9 — sjette led
Kommissionen er generelt enig i, at det er blevet mere komplekst at vurdere, om foranstaltningerne er virknings -
fulde. Der tages i større grad højde for mere komplekse økonomiske situationer, ligesom der tilføjes nye overvåg -
ningselementer, som sikrer ligebehandling på tværs af landene og den tid, det kræver at iværksætte gennemsigtige 
regler (se Kommissionens svar på punkt 89).
91
Top-down- og bottom-up-tilgangen viser, at det i højere grad er nødvendigt at registrere den aktuelle økonomiske 
situation. Det notat, hvor metodologien for en vurdering af, om foranstaltningerne er virkningsfulde, gennemgås, 
herunder iværksættelsen af bottom-up-tilgangen (Review of the methodology for assessing effective action), blev 
første gang drøftet den 26. februar 2014 i EFCA, godkendt af EFC den 12. juni 2014 og af Økofinrådet den 20. juni 
2014.
Kommissionen anerkender, at der er en naturlig trade-off mellem så vidt muligt at definere den valgte tilgang 
med hensyn til at registrere den underliggende, makroøkonomiske situation og udvikling og regelsystemets 
kompleksitet.
For at øge gennemsigtigheden accepterede Kommissionen at give medlemsstaterne alle nødvendige oplysninger til 
at kunne gentage beregningerne for vurderinger af, om foranstaltningerne er virkningsfulde, herunder detaljerede 
Excel-ark med trinvise beregninger for både top-down- og bottom-up-tilgangen. Baseret på en specifik anmodning 
fra medlemsstaterne offentliggøres disse data imidlertid ikke fuldstændigt, men deles via en fælles platform ved 
navn CIRCA, som kun medlemmerne af EFC og deres suppleanter i ministerierne har adgang til.
92
Vurderingen af den finanspolitiske indsats har været centreret omkring strukturbalancen siden reformen i 2005 af 
SVP , som i højere grad søgte at tage hensyn til den økonomiske cyklus’ indvirkning på medlemsstaternes finans -
politiske situation. Det er sandt, at strukturbalancen hænger uløseligt sammen med den anslåede potentielle 
vækst, som er en variabel, der ikke kan observeres. Dette afspejler de makroøkonomiske begrænsninger og kan 
ikke undgås, så længe strukturbalancen er et vigtigt element i de finanspolitiske foranstaltninger som fastlagt 
i forordningen.
Der er aftalt en detaljeret fælles tilgang til at vurdere det potentielle output med medlemsstaterne gennem den 
mangeårige arbejdsgruppe om outputgabet (Output Gap Working Group), som støttes af Rådet.
Kommissionens svar 125
94
I adfærdskodeksen foreslås det, at en »bottom-up«-vurdering« af den finanspolitiske indsats (dvs. som typisk foku -
serer på den anslåede budgetmæssige effekt af diskretionære finanspolitiske foranstaltninger) skal supplere den 
anslåede finanspolitiske indsats, som følger af ændringen i strukturbalancen (eller »top-down«-tilgang). Det notat, 
hvor metodologien for en vurdering af, om foranstaltningerne er virkningsfulde, gennemgås, herunder iværksættel -
sen af bottom-up-tilgangen (Review of the methodology for assessing effective action) blev første gang drøftet den 
26. februar 2014 i EFCA, godkendt af EFC den 12. juni 2014 og af Økofinrådet den 20. juni 2014.
Denne metodologi bygger på den anslåede budgetmæssige indvirkning, som diskretionære foranstaltninger har på 
indtægtssiden, og inddrager både eksplicitte og implicitte foranstaltninger på udgiftssiden.
Med hensyn til diskretionære foranstaltninger har Kommissionen sikret, at der foretages en konkret opfølgning på 
dens gennemsigtighedsforpligtelser ved i) at give alle lande adgang til indvirkningen af diskretionære foranstalt -
ninger (løbende indtægter/kapitalindtægter samt løbende udgifter/kapitaludgifter) og niveauet for engangsfor -
anstaltninger i AMECO-onlinedatabasen (dvs. Kommissionens fuldt ud offentlige database) siden foråret 2014, ii) at 
dele vigtige diskretionære skatteforanstaltninger i bottom-up-tilgangen for EDP-landene med medlemsstaterne 
gennem CIRCA-platformen fra foråret 2015.
Kommissionen har endvidere stillet detaljerede oplysninger til rådighed om de vigtigste foranstaltninger i arbejds -
dokumenter fra dens tjenestegrene, som ledsager de nye EDP-henstillinger, herunder prognosen om nøglevariabler 
til beregning af den finanspolitiske indsats i basisscenariet (f.eks. det referencepunkt, som fremtidige prognoser 
sammenlignes med ved beregning af både top-down- og bottom-up-tilgangen).
95
Kommissionen er ikke enig i, at dens analyser er blevet mindre gennemsigtige.
EU’s finanspolitiske ramme har gennemgået flere ændringer inden for de seneste år med henblik på at indføre 
supplerende regler, styrke overholdelsesmekanismerne og øge det nationale ejerskab. Reglen blev også gjort mere 
velegnet til håndtering af forskellige økonomiske forhold.
Lovændringerne skulle iværksættes rent teknisk. Til dette formål skulle de anvendte metoder og klassifikationer 
til vurdering af overholdelsen af stabilitets- og vækstpagten (SVP) tilpasses. Denne proces fandt sted under omfat -
tende drøftelser i Det Økonomiske og Finansielle Udvalg (EFC) og andre kompetente dele af Rådet. Drøftelserne 
blev hjulpet på vej af en række forklarende bemærkninger. Under henvisning til gennemsigtighed krævede over -
vågningsrammernes øgede kompleksitet yderligere forklaring.
Alle tilgange til gennemførelsen af den reviderede ramme blev derfor sammenfattet i vademecummet om stabi -
litets- og vækstpagten, som er offentligt tilgængelig på Kommissionens websted. Vademecummet ajourføres nu 
hvert år i overensstemmelse med en forpligtelse i Kommissionens meddelelse af 21. oktober 2015 om gennemfø -
relse af ØMU’en (se Kommissionens svar på punkt 88-94).
Kommissionens svar 126
96
Med hensyn til top-down-tilgangen har Kommissionen, selv om de nødvendige data til at gentage Kommissionens 
beregninger ikke var systematisk tilgængelige uden for Kommissionen før 2014, gjort betydelige bestræbelser på 
at rette op på dette og har nu til hensigt at sikre fuld gennemsigtighed ved at give medlemsstaterne adgang til 
alle relevante data. Til dette formål har Kommissionen stillet detaljerede oplysninger til rådighed om de vigtigste 
foranstaltninger i arbejdsdokumenter fra dens tjenestegrene, som ledsager de nye EDP-henstillinger, herunder 
prognosen om nøglevariabler til beregning af den finanspolitiske indsats i basisscenariet (f.eks. det referencepunkt, 
som fremtidige prognoser sammenlignes med ved beregning af både top-down- og bottom-up-tilgangen). Endvi -
dere giver Kommissionen efter hver prognoserunde (fra og med Kommissionens prognose fra foråret 2014) med -
lemsstaterne et Excel-værktøj med alle de relevante inputdata, som de skal bruge til at gentage Kommissionens 
beregninger.
97
Kommissionen vil gerne præcisere, at en bottom-up-kvantificering af foranstaltningerne som led i den grundige 
analyse, der skal foretages i tilfælde af mangler i de anbefalede budgetmål, først blev foreslået i et notat fra Kom -
missionen om vurdering af, om foranstaltningerne er virkningsfulde (Assessment of effective action) til supplean -
terne i Det Økonomiske og Finansielle Udvalg (den relevante del af Rådet) i december 2012 og derefter gennemført 
som en supplerende indikator for den finanspolitiske indsats i en grundig analyse, navnlig i arbejdsdokumenterne 
fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager EDP-henstillingerne eller i notaterne om budgetovervågningen, som 
løbende drøftes med medlemsstaterne. I et forsøg på at sikre større gennemsigtighed om de metoder, der anven -
des til at vurdere, om EDP-henstillingerne overholdes, blev der først fremlagt et notat om gennemgang af metodo -
logien med en beskrivelse af bottom-up-tilgangen (Review of the methodology for assessing effective action) den 
26. februar 2014 i EFCA. Det Økonomiske og Finansielle Udvalg (EFC, det overordnede udvalg) godkendte notatet 
den 12. juni 2014, og det blev vedtaget af Økofinrådet den 20. juni 2014.
Kommissionen fandt, at Frankrig forventede at opfylde de strukturelle finanspolitiske mål i overensstemmelse med 
den aftale metodologi, og besluttede at sætte proceduren i bero. Årsagerne er beskrevet i arbejdsdokumentet fra 
Kommissionens tjenestegrene, som findes på http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/
pdf/30_edps/communication_to_the_council/2015-07-01_fr_communication_swd_en.pdf
98
Kommissionen accepterede at give medlemsstaterne alle nødvendige oplysninger til at kunne gentage bereg -
ningerne for vurderinger af, om foranstaltningerne er virkningsfulde, herunder detaljerede Excel-ark med trinvise 
beregninger for både top-down- og bottom-up-tilgangen. Baseret på en specifik anmodning fra medlemsstaterne 
offentliggøres disse data imidlertid ikke fuldstændigt, men deles via en fælles platform ved navn CIRCA, som kun 
medlemmerne af EFC og deres suppleanter i ministerierne har adgang til.
Kommissionens svar 127
99
Den efterfølgende vurdering af virkningen af de individuelle foranstaltninger giver muligvis ikke nogen endelige 
resultater. Det kan være vanskeligt at beregne denne virkning, da det kan volde problemer at isolere effekten af 
foranstaltningen fra de mere generelle årsager til ændringerne i indtægter og udgifter som f.eks. det økonomiske 
miljø i forhold til tendensen til ikke at foretage politiske ændringer, som ellers havde været fremherskende. Generelt 
afspejles effektiviteten af de diskretionære budgetforanstaltninger i budgetudførelsen og i opfyldelsen (eller den 
manglende opfyldelse) af de fastlagte budgetmål. Kommissionen vurderer, om medlemsstaten har truffet tilstræk -
kelige politiske foranstaltninger til at opfylde de anbefalede budgetmål baseret på to supplerende værktøjer, nem -
lig top-down- og bottom-up-tilgangen til vurdering af, om foranstaltningerne er virkningsfulde.
Kommissionen (og medlemsstaterne) overvåger desuden resultaterne af de individuelle diskretionære finanspoliti -
ske foranstaltninger. Samlede serier findes i AMECO-databasen. Resultaterne vurderes efterfølgende og revideres 
efter behov under gennemførelsen (f.eks. hvis foranstaltningernes udformning ændres, hvis de kun gennemføres 
delvist, eller hvis der er grund til at revidere de underliggende antagelser).
100, nr. i)
I forhold til Malta blev rapporten om trufne foranstaltninger forelagt den 1. oktober 2013 (tre måneder efter Rådets 
henstilling af 21. juni 2013). Den beskrev foranstaltningerne for 2013, mens de for 2014 var vage. I rapporten blev der 
navnlig anført ekspansive foranstaltninger på udgiftssiden, som blev kompenseret af øgede indirekte skatter og 
restriktioner i forhold til ansættelser, men for alle oplysninger henvistes der blot til det kommende budget.
De manglende oplysninger skyldtes, at budgetprocessen i Malta ikke var ensrettet med den europæiske kalender. 
Det var navnlig ikke muligt for de maltesiske myndigheder at afsløre budgetforanstaltninger i både rapporten om 
trufne foranstaltninger og i udkastet til budgetplan, som derfor ikke gav tilstrækkelige oplysninger om de diskreti -
onære foranstaltninger, som lå til grund for budgetmålene. Alle de nødvendige oplysninger blev først gjort tilgæn -
gelige efter fremlæggelsen af budgettet for 2014 (som blev forelagt Europa-Parlamentet den 4. november 2013 
og vedtaget den 21. november 2013). Kommissionens vurdering, der var baseret på efterårsprognosen, som blev 
offentliggjort den 5. november, medtog ikke foranstaltningerne for 2014. Disse foranstaltninger blev endeligt med -
taget i den efterfølgende vinterprognose.
100, nr. ii)
Rapporten om trufne foranstaltninger, som Frankrig forelagde i oktober 2013, blev lagt sammen med »Rapport 
économique social et financier« (RESF), som rutinemæssigt indeholder en vurdering af de offentlige finanser som 
led i udarbejdelsen af udkastet til budget. I sin analyse af udkastet til budgetplan mente Kommissionen, at doku -
mentet ikke var i strid med de formelle rapporteringskrav, men at foranstaltningerne på det pågældende tidspunkt 
var utilstrækkelige til at bringe underskuddet op på 3 %. Da dette var et spørgsmål om flerårige korrektioner, blev 
der i vurderingen lagt vægt på 2013 og 2014 som krævet i adfærdskodeksen. Risiciene i forbindelse med de mang -
lende oplysninger for senere år blev imidlertid behørigt fremhævet i det ledsagende arbejdsdokument fra Kommis -
sionens tjenestegrene, som findes på: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/dbp/
fr_2013-11-15_swd_en.pdf .
Kommissionen tog situationen i Malta op til fornyet vurdering i den efterfølgende vinterprognose, som blev offent -
liggjort i februar 2014. Ifølge denne nye underskudsprognose, som medtog de foranstaltninger, som blev annonce -
ret i budgettet for 2014, var EDP-kravene opfyldt nominelt.
Kommissionens svar 128
101
Kommissionen er ikke enig i denne observation, da vurderingen af de trufne foranstaltninger både er bagudrettet 
og fremadrettet, idet den både indeholder en analyse af overholdelsen af EDP-målene for de seneste år (baseret på 
resultater) og for nuværende og kommende år (baseret på prognoser) navnlig gennem en vurdering af tilstrække -
ligheden og troværdigheden af de foranstaltninger, som de pågældende medlemsstater har planlagt for at nå deres 
fremtidige EDP-mål. Det er denne tilgang, som generelt følges i alle Kommissionens dermed forbundne dokumen -
ter som f.eks. meddelelsen om trufne foranstaltninger, de arbejdsdokumenter fra dens tjenestegrene, der ledsager 
SVP-vurderingen, eller Kommissionens udtalelse om udkastet til budgetplan, herunder i notaterne som konsekven -
serne af Kommissionens prognose for budgetovervågningen (»Implications of the Commission forecast for budge -
tary surveillance«), som giver et løbende overblik over overholdelsen af SVP-kravene for alle medlemsstater efter 
hver prognoserunde, og som drøftes med den relevante del af Rådet.
Eftersom proceduremæssige EDP-trin i tilfælde af ikke-virkningsfulde foranstaltninger som svar på Rådets hen -
stilling skal tage udgangspunkt i solid dokumentation, er de primært taget på grundlag af observerede data. 
Kommissionen mener, at den indledende vurdering af overholdelsen efter rapporten om trufne foranstaltninger, 
som er citeret i vademecummet, har en foreløbig karakter, der afspejler statslige meddelelser som også forklaret 
i adfærdskodeksen.
Endvidere vil Kommissionen gerne minde om, at overholdelsen af den præventive og korrigerende gren af stabili -
tets- og vækstpagten efter ikrafttrædelsen af »sixpacken« nu skal overvåges løbende. Kommissionens prognoser, 
som udgives tre gange om året — vinter, forår og efterår — er milepæle i disse regelmæssige finanspolitiske vurde -
ringer, herunder vurderingen af, om foranstaltningerne er virkningsfulde, for de medlemsstater, hvis EDP er i bero. 
Såfremt Kommissionen i sin vurdering konkluderer, at der er tale om manglende overholdelse af EDP-henstillin -
gerne, ville dette medføre en optrapning af EDP’en. Konsekvenserne af for lempelige mål for det første år er således 
ikke væsentlige for vurderingen af, om foranstaltningerne er virkningsfulde.
102
Kommissionens henstilling af 2. juni 2014 om Rådets henstilling om det nationale reformprogram og stabilitetspro -
grammet omfattede en henstilling om at »styrke budgetstrategien, blandt andet ved yderligere at specificere de 
underliggende foranstaltninger, for 2014 og derefter for at sikre korrektionen af det uforholdsmæssige store under -
skud på holdbar vis i 2015 og gennemføre den strukturelle tilpasningsindsats, der er præciseret i Rådets henstilling 
inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud«.  Endvidere vedtog Kom -
missionen sin udtalelse om udkastet til budgetplan og offentliggjorde den 28. november 2014 et arbejdsdokument 
fra dens tjenestegrene. Kommissionens generelle holdning baseret på prognosen var, at Frankrig risikerede ikke at 
overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten, da forventningen var, at hovedunderskuddet og justerin -
gen af den strukturelle balance ikke ville leve op til 2013-henstillingen. Kommissionen opfordrede myndighederne 
til at foretage de nødvendige foranstaltninger inden for den nationale budgetproces for at sikre, at 2015-budgettet 
er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.
106
Når henstillingerne blev formuleret med hensyn til gennemsnitlige årlige tal, bemærkede Kommissionen, at dette 
ofte medførte, at foranstaltningerne ikke var virkningsfulde i de tidlige år og ikke medførte en optrapning af EDP . 
Derfor besluttede Kommissionen at revidere sin praksis for, hvordan EDP-henstillingerne blev udarbejdet, og dette 
forklarer, hvorfor alle nye henstillinger i henhold til artikel 126, stk. 7, fra 2011 har årlige nominelle og strukturelle 
mål over en flerårig periode.
Kommissionens svar 129
Kommissionens fælles svar på punkt 108 og 109
Kommissionen vil gerne præcisere den rolle, som strukturreformer spiller under en EDP .
Kommissionen fremhævede, at gennemførelsen af vækstfremmende strukturreformer, som i sidste ende øger den 
langsigtede bæredygtighed af offentlige finanser, er en relevant faktor, som der skal tages højde for, når det skal 
besluttes, om der skal indledes en EDP , eller om den skal udvides. I denne henseende skal det bemærkes, at Kom -
missionen i henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 1467/97 skal tage hensyn til sådanne relevante faktorer, når 
den giver sine henstillinger. Med hensyn til håndhævelse fokuseres der i den lovgivning, som EDP’en er underlagt, 
imidlertid på finanspolitiske resultater, og den relevante lovgivning indeholder derfor som sådan ikke specifikke 
bestemmelser til håndhævelse af gennemførelsen af strukturreformer. Det er vigtigt at gentage, at der i vurderin -
gen af effektive foranstaltninger under en EDP fokuseres på at levere de krævede budgettilpasninger, og at den ikke 
påvirkes af evalueringen af strukturreformerne. Gennemførelsen af strukturreformer, herunder reformer under et 
økonomisk partnerskabsprogram, overvåges som led i det europæiske semester, herunder inden for proceduren for 
makroøkonomiske ubalancer.
110
I udtalelsen om ØPP fra december 2013 anerkendte Rådet, at alle reformer var i gang, men påpegede, at der var 
behov for at tage hånd om visse landespecifikke henstillinger, navnlig gældsfordelen i selskabsskat i den første hen -
stilling (CSR1) og de offentlige finansers langsigtede bæredygtighed i den anden (CSR2).
Arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene indeholder en vurdering af myndighedernes fremskridt 
i forhold til at gennemføre tidligere års landespecifikke henstillinger fra Rådet. Forordningen omfatter ikke nogen 
specifik opfølgning på Rådets udtalelse om ØPP , hverken fra Kommissionen eller fra medlemsstaten. Yderligere 
oplysninger om de planlagte og gennemførte foranstaltninger efter offentliggørelsen af tidligere års landespe -
cifikke henstillinger blev givet i bilaget til det nationale reformprogram for 2014, som alle medlemsstaterne blev 
anmodet om. Kvaliteten og troværdigheden af oplysningerne blev fuldt ud afspejlet i vurderingen af gennemførel -
sen og Kommissionens forslag til nye landespecifikke henstillinger.
Tekstboks 11 — første led — udgiftsrevision
Alle dokumenter, som Kommissionen for nylig har udstedt om Italiens offentlige finanser, f.eks. rapporten i henhold 
til artikel 126, stk. 3, fra februar 2015 og udtalelserne om udkastet til budgetplan for 2015 og 2016, nævner behovet 
for at integrere udgiftsrevisionen i budgetprocessen på alle forvaltningsniveauer.
Tekstboks 11 — andet led — håndtering af korruption
Kommissionen er ikke enig i Rettens observation i tekstboks 11, da alle vurderinger, som Kommissionen har udarbej -
det siden oprettelsen af den italienske korruptionsbekæmpelsesmyndighed (ANAC) ved korruptionsbekæmpelses -
loven fra november 2012 fremhævede de udfordringer, både proceduremæssige og materielle, som var til hinder for 
den nye institutions drift.
Kommissionen påpegede allerede i arbejdsdokumentet fra dens tjenestegrene »SWD(2013) 362 final« fra maj 2013, 
at »loven ikke kun stiller krav om gennemførelsesretsakter, men heller ikke behandler visse vigtige spørgsmål«. 
Efter godkendelsen af de forskellige grader af korruptionsbekæmpelseslovgivningen fremhævede Kommissionen 
i arbejdsdokumentet fra dens tjenestegrene »SWD(2014) 413 final« fra juni 2014 følgende: »den nationale korrupti -
onsbekæmpelsesmyndighed for evaluering af og gennemsigtighed i offentlige forvaltninger (ANAC), som står for at 
koordinere forebyggende korruptionsbekæmpelsespolitikker i hele landet, hvis medlemstal er steget fra tre til fem 
i 2013, har kun et begrænset personale og mangler sanktioneringsbeføjelser.« Endvidere har Kommissionen siden 
2012, da der første gang blev udstedt en landespecifik henstilling for Italien om dette spørgsmål, systematisk foku -
seret på behovet for, at Italien reviderer sin forældelsesfrist for at effektivisere korruptionsbekæmpelsen.
Kommissionens svar 130
Tredje led — håndtering af skatteunddragelse
Kommissionen er ikke enig i nogen antydninger af, at den ikke er tilstrækkeligt opmærksom på skatteunddragelse 
i Italien med hensyn til at undersøge alle relevante tal i Kommissionens generelle vurdering. Landerapporten for 
Italien for 2015 indeholdt f.eks. en omfattende drøftelse om den udfordring, som skatteunddragelse udgjorde i Ita -
lien. Det blev navnlig fremhævet, at »overholdelsen af skattelovgivningen er ringe og tidskrævende, og dette kan 
være til skade for lige vilkår og social lighed« (s. 70 og fremefter). Endvidere indeholder den »tekniske vurdering af 
stabilitetsprogrammet for 2015« en kritisk vurdering fra Kommissionens side af effektiviteten — også med hensyn 
til de forventede indtægter — af de foranstaltninger, som den italienske regering har gennemført for at fremme 
bekæmpelsen af skatteunddragelse (se s. 10): »Foranstaltninger til forbedring af overholdelsen gennem medde -
lelser fra skatteforvaltningen til skatteyderne baseret på krydskontrol af databaser (herunder den såkaldte speso -
metro) og den efterfølgende mulighed for, at sidstnævnte selvstændigt kan revidere deres selvangivelse i god tid 
inden retssagen (såkaldt adempimento volontario). Selv om sidstnævnte foranstaltning, såfremt den gennemføres 
korrekt i overensstemmelse med forventningerne, kan være lovende, medtager Kommissionen ikke i sin prognose 
de dermed forbundne projektindtægter, da gennemførelsen stadig er i sin indledende fase.«
Svar på overskriften over punkt 113
I forhold til effektiviteten af EDP’en bemærker Kommissionen, at ud af de 23 medlemsstater, der var genstand for 
en EDP i november 2011, afsluttede 15 proceduren inden udgangen af 2015, og alle de undersøgte medlemsstater 
forbedrede både deres budget og deres strukturelle balance. I henhold til Kommissionens vinterprognose 2016 er 
Grækenland, Spanien, Frankrig og Finland de eneste medlemsstater, der har et hovedunderskud, der fortsat oversti -
ger tærsklen på 3 % i 2015.
118
I Frankrig steg den offentlige gæld på linje med statens fortsat relativt høje underskud i forbindelse med en lav 
nominel vækst.
I Italien steg gældskvotienten i gennemsnit med 4,7 procentpoint af BNP pr. år i kriseperioden 2008-2014, hvormed 
gældskvotienten steg til lige over 132 % i 2014 fra lavpunktet før krisen (2007) på omkring 100 %. Drivkraften bag 
denne store stigning i gælden var den store forskel mellem de ret høje implicitte renter, som blev betalt på gælden 
(i gennemsnit 4,2 %) og en gennemsnitlig årlig nominel BNP-vækst på næsten nul (-1,3 % real og +1,4 % deflator), 
dvs. den såkaldte sneboldeffekt. I modsætning dertil fastholdt den primære balance et gennemsnitligt overskud 
(1,2 % af BNP) og fortsatte med at bidrage til gældsreduktionen. Sidstnævnte blev imidlertid modregnet af den 
store stock-flow-tilpasning, som primært vedrørte finansiel støtte til programlande i euroområdet og oparbejdning 
af likviditet i de pågældende år.
I Tyskland, Malta og Tjekkiet (hvor kvotienten forblev under tærskelværdien) var stigningen i perioden 2008-2015 
moderat (1,3 % i Malta, 6,6 % i Tyskland og 12,3 % i Tjekkiet), og den er nu på vej ned. Cypern har skullet håndtere en 
bankkrise uden fortilfælde og oplevede en stigning på 63,3 % i sin gældskvotient fra 2008 til 2015, hvor den stejle -
ste stigning kom mellem 2008 og 2013 (fra 45,1 % til 102,5 %). Men siden 2013, hvor landet kom ind under et pro -
gram for finansiel støtte, er gældsdynamikken begyndt at ændre sig, og kvotienten stabiliserede sig i 2014 (108,2 %) 
og 2015 (108,4 %). Endelig oplevede både Frankrig og Italien en støt stigning på ca. 30 % i deres gældskvotient 
i perioden 2008-2015.  
Tekstboks 12
I forhold til tekstboks 12 vil Kommissionen gerne påpege, at de statistisk validerede udfaldsdata for 2015 først vil 
være tilgængelige i april 2016.
Kommissionens svar 131
120
Kommissionen mener, at det høje gældsniveau i Italien undergravede den Italienske EDP’s effektivitet. Italiens 
EDP-henstilling for 2009 havde en korrektionsfrist i 2012, og denne blev overholdt, og EDP’en blev ophævet i 2013. 
Dette bidrog til at reducere risikopræmien for den høje offentlige gæld og dermed fremme gældsreduktionen.
123
Kommissionen er helt klar til at gøre brug af sanktioner, hvor dette er hensigtsmæssigt og muligt i forhold til 
reglerne.
124
EDP’er er traditionelt genstand for finanspolitisk fokus og blev ikke udviklet med tanke på at håndhæve strukturre -
former. Sanktionsmulighederne er begrænset til manglende overholdelse af EDP-budgetmålene.
Politikforanstaltninger med en potentiel finanspolitisk indvirkning på specifikke strukturelle områder overvåges 
i forbindelse med det europæiske semester. For lande, som er underlagt specifik overvågning som følge af ufor -
holdsmæssigt store ubalancer, overvåges gennemførelsen af reformerne imidlertid under denne specifikke proces 
inden for proceduren for makroøkonomiske ubalancer. Der findes forskellige håndhævelsesmuligheder for SVP og 
PMU:
Finanspolitik : håndhævelsesforanstaltninger under både den præventive og den korrigerende gren af SVP
Makroøkonomiske ubalancer: håndhævelsesforanstaltninger under den korrigerende gren (dvs. proceduren for 
uforholdsmæssigt store ubalancer)
Kommissionen er enig i, at gennemførelsen ikke er tilstrækkelig og bør forbedres. Til dette formål er der truffet en 
række foranstaltninger:
Kommissionen støtter en regelmæssig dialog med medlemsstaterne (dvs. via bilaterale møder), arbejdsmarkedets 
parter og aktører på alle niveauer for at sikre tæt overvågning og opfølgning samt for at evaluere resultaterne og 
støtte udveksling af erfaringer. I sidste års europæiske semester intensiverede Kommissionen sin kontakt med med -
lemsstater om henstillingerne. Derudover styrkede Kommissionen sin tilstedeværelse i medlemsstaterne og optrap -
pede de politiske kontakter, herunder med de nationale parlamenter og arbejdsmarkedets parter.
Den nye strømlinede proces, som blev fulgt for sidste års europæiske semester, giver mulighed for mere tid til at 
undersøge og drøfte EU’s retningslinjer til medlemsstaterne. De landespecifikke analyser for de enkelte medlems -
staterne (dvs. landerapporterne) foreligger to og en halv måned inden de landespecifikke henstillinger sammen 
med de dybtgående rapporter, der følger efter rapporten om varslingsmekanismen. Dette giver mulighed for større 
gennemsigtighed og feedback fra medlemsstaterne, inden de landespecifikke henstillinger vedtages, og ventes at 
øge ejerskabet og i sidste ende gennemførelsen af henstillingerne.
Kommissionen sikrer endvidere, at EU’s finansiering styres i retning af EU’s og medlemsstaternes prioriteter. EU’s 
struktur- og investeringsfonde er de primære investeringsværktøjer på EU-plan til opfyldelse af Europa 2020-målene 
og de landespecifikke henstillinger. Den nye investeringsplan for Europa og etableringen af en europæisk fond for 
strategiske investeringer vil også tjene dette formål. EU-midler udbetales primært til vækstfremmende investe -
ringer som dem, der blev identificeret i de landespecifikke henstillinger, og som gør det muligt for EU at opfylde 
Europa 2020-målene. Derudover har Kommissionen kun indgået partnerskabsaftaler med medlemsstaterne om 
disse midler, hvis betingelserne er opfyldt. Endelig kan Kommissionen anmode medlemsstaterne om at ændre deres 
planer for at støtte centrale strukturreformer og kan suspendere finansieringen, hvis henstillingerne gentagne 
gange overtrædes alvorligt.
For at effektivisere gennemførelsen af reformer (landespecifikke henstillinger) og udnytte strukturfondene bedst 
muligt kan Kommissionen på anmodning endelig yde teknisk bistand til alle medlemsstater.
Kommissionens svar 132
127
Kommissionen understreger planerne til forbedring af rammen for økonomisk styring i »de fem formænds rapport«.
Konklusioner og anbefalinger
128
Kommissionen fremhæver de store fremskridt med hensyn til at forbedre EDP’en som et værktøj til økonomisk 
styring.
Siden foråret 2014 har Kommissionen givet medlemsstaterne adgang til alle relevante data, indikatorer og værk -
tøjer til beregning af de relevante indikatorer, som anvendes i forbindelse med det finanspolitiske tilsyn. På denne 
baggrund kan medlemsstaterne fuldt ud gentage Kommissionens beregninger. For at øge gennemsigtigheden af 
EDP’en yderligere deler Kommissionen fra og med forårsprognosen 2015 også resultatet af de centrale individuelle 
diskretionære skatteforanstaltninger for medlemsstaterne under EDP’en, som bottom-up-tilgangen gælder for, med 
medlemsstaterne.
131
Undersøgelsen af statistiske data er dokumenteret i en række interne og eksterne dokumenter, der beskriver pro -
cessen for kontrol af EDP-notifikationer og -spørgeskemaer, samt missionsretningslinjer.
Grundlaget for afgrænsningen af offentlig forvaltning og service er beskrevet i ENS 2010 og i MGDD, herunder 
et beslutningstræ. Eurostat råder endvidere over registeret over forvaltningsenheder, en del af EDP-oversigten, 
spørgeskemaet om statskontrollerede enheder klassificeret uden for staten, som har været tilgængelig siden 2011, 
og dokumenter om omklassificeringer, som udbedes inden EDP-besøg, til at kontrollere afgrænsningen af sektoren 
offentlig forvaltning og service. Spørgsmålet om afgrænsning af den offentlige forvaltning er et centralt emne for 
hvert EDP-besøg.
Anbefaling 1 — første afsnit
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Anbefaling 1 — andet afsnit
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissionen har passende interne procedurer for kvalitetsbedømmelser. De er nedfældet i interne dokumenter 
og er egnede til formålet.
Kommissionen vil ikke desto mindre gennemgå sine procedurer på disse områder og så vidt muligt forbedre dem, 
hvor det er nødvendigt.
132
Kommissionen vurderer kontrolsystemer i medlemsstaterne under sine besøg samt vha. EDP-spørgeskemaer, peer 
reviews, spørgeskemaer og andre instrumenter. Som eksempel har den fremmet indgåelse af aftalememoranda 
mellem de vigtigste institutioner med ansvar for EDP-data, selv om dette ikke er lovpligtigt. Eurostats system, som 
består af forskellige byggeklodser, er således egnet til formålet.
Kommissionen kan, hvor det er hensigtsmæssigt, forbedre dokumentationen for de komponenter, som Retten har 
fundet (tilsyns- og kontrolsystemer i medlemsstaterne).
Se også Kommissionens svar på punkt 59.
Kommissionens svar 133
Anbefaling 2
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Institutionelle ordninger og overvågnings- og kontrolsystemer er en del af dagsordenen for både opstrømsdialog -
besøg og standarddialogbesøg. Kommissionen vil foretage en analyse af, hvordan dette emne kan dokumenteres 
bedre i fremtiden.
133
Kommissionen mener, at varigheden af besøgene er tilstrækkelig til at foretage en passende undersøgelse af 
datakvaliteten. Om nødvendigt har Eurostat mulighed for at foretage længere eller hyppigere besøg. Derudover 
har Eurostat altid tilpasset punkterne på dagsordenen under missionerne og foretaget eventuel opfølgning efter 
missionen. Dette effektiviseres hele tiden med den tilgængelige IT-teknologi.
Se også Kommissionens svar på punkt 52 og 54.
Antallet, længden og omfanget af disse besøg afhænger af tilgængeligheden af menneskelige og finansielle 
ressourcer.
134
Der udføres direkte efterprøvelser af visse spørgsmål under besøgene (og ikke kun under besøgene: f.eks. når Euro -
stats tjenestemænd gennemgår kontrakter om offentlig-private partnerskaber (OPP’er) på kontoret.
Højrisikoemner har altid været en del af dagsordenen for både opstrømsdialogbesøg og standarddialogbesøg. Ud 
over de generelle højrisikospørgsmål, som altid er en del af missionsdagsordenen, indgår også specifikke spørgsmål 
baseret på risici.
Se også Kommissionens svar på punkt 53.
135
Kommissionen vil sikre, at de endelige rapporter om dialogbesøgene offentliggøres med en rimelig forsinkelse. 
Deling af god praksis afhænger imidlertid ikke af offentliggørelsesdatoen for missionsrapporter, eftersom medlems -
staterne og Kommissionen har flere forskellige og veletablerede fora til dette (f.eks. EDP-arbejdsgruppen, taskfor -
cen om metodologi mv.).
Se også Kommissionens svar på punkt 56.
Kommissionens svar 134
Anbefaling 3 — første afsnit
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissionen mener, at den nuværende varighed af dialogbesøgene er passende.
Hyppigere besøg ville have ressourcemæssige konsekvenser, både menneskelige og finansielle. Kommissionen vil 
skabe balance mellem omkostninger og fordele ved denne anbefaling.
Anbefaling 3 — andet afsnit
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Anbefaling 3 — tredje afsnit
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissionen vil sikre, at de endelige rapporter om dialogbesøgene offentliggøres med en rimelig forsinkelse.
136
Hvis et handlingspunkt vedrører et væsentligt emne, følger Kommissionen altid på op det. Nogle gange skal fri -
sterne forlænges af pragmatiske eller organisatoriske årsager.
Eurostats kvalitetsvurderinger omfatter alle vigtige og væsentlige emner, som de enkelte handlingspunkter 
omhandler.
Se Kommissionens svar på punkt 56.
Anbefaling 4
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissionen vil undersøge, om og på hvilke områder den i højere grad bør gøre fuld brug af sine beføjelser.
137
Eurostat offentliggør kun råd efter aftale med medlemsstaterne. For at øge gennemsigtigheden er Eurostat 
begyndt at indsamle oplysninger til EFC om ikke-offentliggjorte råd.
Se Kommissionens svar på punkt 57 og 58.
Kommissionens svar 135
Anbefaling 5
Kommissionen accepterer anbefalingen.
138
Eurostat har en procedure, der specificerer trin, tidsplan og rolle for hver aktør under analysen af de notificerede 
EDP-data. Dette omfatter regelmæssige møder med den øverste ledelse og med generaldirektøren. Et par dage 
inden pressemeddelelsen vurderer generaldirektøren, som fungerer som EU’s chefstatistiker, situationen for de 
enkelte medlemsstater og træffer beslutning om forbehold og ændringer.
Forbehold for eller ændringer i dataene er baseret på en faglig bedømmelse på grundlag af de kvalitative og kvan -
titative oplysninger, som er tilgængelige før og under præciseringsprocessen. Dette er en rent statistisk proces, 
der foregår ved hjælp af den statistiske myndighed, som Eurostat er tillagt til dette formål, og som er nedfældet 
i lovgivningen.
Se Kommissionens svar på punkt 65.
139
Eurostat har en procedure, der specificerer trin, tidsplan og rolle for hver aktør under analysen af de notificerede 
EDP-data. Dette omfatter regelmæssige møder med den øverste ledelse og med generaldirektøren. Et par dage 
inden pressemeddelelsen vurderer generaldirektøren, som fungerer som EU’s chefstatistiker, situationen for de 
enkelte medlemsstater og træffer beslutning om forbehold og ændringer.
Forbehold for eller ændringer i dataene er baseret på en faglig bedømmelse på grundlag af de kvalitative og kvan -
titative oplysninger, som er tilgængelige før og under præciseringsprocessen. Dette er en rent statistisk proces, der 
foregår ved hjælp af den statistiske myndighed, som Eurostat er tillagt til dette formål.
Se Kommissionens svar på punkt 65.
Anbefaling 6
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissionen sikrer, at alle metodologiske problemer, der potentielt/faktisk indvirker på långivning/nettolåntag -
ning, behandles konsistent. Kommissionen vil dog om nødvendigt supplere den skriftlige interne dokumentation 
for fastsættelse af forbehold eller ændring af data.
140
Kommissionen er ikke enig i den observation, at de analyser, der ligger til grund for dens henstillinger i forbindelse 
med EDP’en, mangler gennemsigtighed. Gennemsigtigheden i Kommissionens vurderinger og efterfølgende hens -
tillinger er øget betydeligt inden for de seneste år.
EU’s finanspolitiske ramme har gennemgået flere ændringer inden for de seneste år med henblik på at indføre sup -
plerende regler, styrke overholdelsesmekanismerne og øge det nationale ejerskab. Lovændringerne skulle iværk -
sættes rent teknisk, og metodologierne skulle tilpasses.
Kommissionens svar 136
Dette har omfattet, at Kommissionen har fastlagt de metodologier, den anvender til at vurdere, om stabilitets- og 
vækstpagten (SVP) er overholdt — såsom metodologien for vurdering af, om foranstaltningerne er virkningsfulde, 
til vurdering af overholdelsen i forbindelse med EDP’en og klassificeringsprincipperne vedrørende engangsforan -
staltninger, som er offentliggjort rapporten for 2015 om de offentlige finanser i ØMU’en og i en række forklarende 
bemærkninger, som er forelagt de kompetente dele af Rådet, og hvis indhold er sammenfattet i vademecummet, 
som er offentligt tilgængeligt på Kommissionens websted. Sidstnævnte ajourføres nu hvert år i overensstemmelse 
med en forpligtelse i Kommissionens meddelelse af 21. oktober 2015 om gennemførelse af ØMU’en.
For at øge gennemsigtigheden yderligere har Kommissionen siden foråret 2014 accepteret at give medlemsstaterne 
alle nødvendige oplysninger til at kunne gentage de underliggende beregninger for overensstemmelsesvurde -
ringen med både den forebyggende og korrigerende gren, herunder detaljerede Excel-ark med trinvise beregnin -
ger. Med hensyn til diskretionære foranstaltninger har Kommissionen udarbejdet en fuldt ud offentlig og samlet 
dataserie om virkningen af diskretionære foranstaltninger og niveauet for engangsforanstaltninger siden foråret 
2014 og har i overensstemmelse med Økofinrådets konklusioner af juni 2014 gjort yderligere fremskridt ved at dele 
resultatet af vigtige individuelle skatteforanstaltninger, der er en del af bottom-up-tilgangen for EDP-landene, med 
medlemsstaterne fra foråret 2015.
Kommissionen har endvidere stillet detaljerede oplysninger til rådighed om de vigtigste foranstaltninger i arbejds -
dokumenter fra dens tjenestegrene, som ledsager de nye EDP-henstillinger, herunder prognosen om nøglevariabler 
til beregning af den finanspolitiske indsats i basisscenariet (f.eks. det referencepunkt, som fremtidige prognoser 
sammenlignes med ved beregning af både top-down- og bottom-up-tilgangen).
Kommissionen anerkender, at rammen for overvågning er blevet mere kompleks. Der er en naturlig trade-off mel -
lem så vidt muligt at definere regler og tilgange med hensyn til at registrere den underliggende, makroøkonomiske 
situation og udvikling og hele rammens kompleksitet. Gennemsigtig kodificering og offentliggørelse af metodolo -
gien reducerede mulighederne for og omfanget af fortolkning i systemet.
Som anført i Kommissionens meddelelse af 21. oktober 2015 har Kommissionen til hensigt at bestræbe sig yderli -
gere på om muligt at skabe øget klarhed og reducere kompleksiteten af den eksisterende ramme i samarbejde med 
medlemsstaterne inden for den eksisterende lovramme. Kommissionen vil bestræbe sig på at effektivisere metodo -
logien for vurdering af overholdelsen af SVP .
141
En stor del af den øgede kompleksitet, som Retten henviser til, skyldes forsøg på at skabe større gennemsigtig -
hed. Samtidig krævede overvågningsrammernes øgede kompleksitet yderligere forklaring under henvisning til 
gennemsigtighed.
Kommissionen mener, at gennemsigtigheden for nylig er forbedret betydeligt, og selv om der fortsat er plads til 
forbedringer, er den ikke enig i, at bestræbelserne indtil videre har været utilstrækkelige. Kommissionen bakker 
fuldt op om gennemsigtighed. Rent statistisk offentliggør Kommissionen metodologisk rådgivning og vejledning, 
forudsat at det ikke er i strid med bestemmelserne om fortrolige statistiske oplysninger i Rådets forordning (EF) nr. 
479/2009. Med det europæiske national- og regionalregnskabssystem er Kommissionens strategi helt klar regelba -
seret, og Kommissionen afviger ikke fra de fastlagte procedurer. Det er imidlertid vigtigt for Kommissionen at gå til 
reglerne med sund fornuft i stedet for med en rent mekanisk tilgang, og dette er den eneste metode til at afspejle 
mangfoldigheden i medlemsstaterne og de centrale spørgsmål.
Kommissionens svar 137
Endvidere skulle de lovændringer, som er blevet gennemført inden for de seneste år i EU’s finanspolitiske ramme, 
iværksættes rent teknisk. Til dette formål skulle de anvendte metoder og klassifikationer til vurdering af overhol -
delsen af stabilitets- og vækstpagten (SVP) tilpasses. Denne proces fandt sted under omfattende drøftelser i Det 
Økonomiske og Finansielle Udvalg (EFC) og andre kompetente dele af Rådet. Drøftelserne blev hjulpet på vej af en 
række forklarende bemærkninger. Under henvisning til gennemsigtighed krævede overvågningsrammernes øgede 
kompleksitet yderligere forklaring.
Alle tilgange til gennemførelsen af den reviderede ramme blev derfor sammenfattet i vademecummet om stabi -
litets- og vækstpagten, som er offentligt tilgængelig på Kommissionens websted. Vademecummet ajourføres nu 
hvert år i overensstemmelse med en forpligtelse i Kommissionens meddelelse af 21. oktober 2015 om gennemfø -
relse af ØMU’en.
Formaliseringen af sådanne metodologier har imidlertid en tendens til at reducere mulighederne for og omfanget 
af fortolkning i systemet, da den offentliggjorte metodologi skal overholdes.
For at øge gennemsigtigheden yderligere har Kommissionen siden foråret 2014 accepteret at give medlemsstaterne 
alle nødvendige oplysninger til at kunne gentage de underliggende beregninger for overensstemmelsesvurde -
ringen med både den forebyggende og korrigerende gren, herunder detaljerede Excel-ark med trinvise beregnin -
ger. Med hensyn til diskretionære foranstaltninger har Kommissionen udarbejdet en fuldt ud offentlig og samlet 
dataserie om virkningen af diskretionære foranstaltninger og niveauet for engangsforanstaltninger siden foråret 
2014 og har i overensstemmelse med Økofinrådets konklusioner af juni 2014 gjort yderligere fremskridt ved at dele 
resultatet af vigtige individuelle skatteforanstaltninger, der er en del af bottom-up-tilgangen for EDP-landene, med 
medlemsstaterne fra foråret 2015.
Kommissionen har endvidere stillet detaljerede oplysninger til rådighed om de vigtigste foranstaltninger i arbejds -
dokumenter fra dens tjenestegrene, som ledsager de nye EDP-henstillinger, herunder prognosen om nøglevariabler 
til beregning af den finanspolitiske indsats i basisscenariet (f.eks. det referencepunkt, som fremtidige prognoser 
sammenlignes med ved beregning af både top-down- og bottom-up-tilgangen).
Anbefaling 7 — første led
Vurderingsprocessen: Kommissionen accepterer delvist anbefalingen i lyset af de meget store fremskridt, den har 
gjort med hensyn til at gøre analyserne mere gennemsigtige.
Hvad angår engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger, anføres det i adfærdskodeksen, at engangs -
foranstaltninger og midlertidige foranstaltninger er foranstaltninger med en midlertidig budgetvirkning, der ikke 
medfører en reel ændring i den intertemporale budgetsituation, og der gives eksempler. På grund af de meget 
forskellige forhold i de enkelte lande er det imidlertid særdeles muligt, at der kan opstå foranstaltninger, der ikke 
passer pænt ind i den tidligere kategori, og at det i så fald er yderst ønskeligt, at Kommissionen fortsat har et vist 
spillerum til at anvende sin økonomiske vurdering. I denne henseende har Kommissionen offentliggjort sit arbejde 
i tidligere rapporter om de offentlige finanser, som indeholder den analytiske tilgang og bevæggrundene bag, og 
dette materiale er blevet ajourført internt. Der er eksternt offentliggjort ajourførte og mere detaljerede interne ret -
ningslinjer (herunder en række vejledende principper og typiske tilfælde) om engangsforanstaltninger i rapporten 
for 2015 om de offentlige finanser (Public Finance Report 2015).
Ligeledes er begrebet »uventede negative økonomiske begivenheder« ikke endeligt fastlagt på forhånd, da det 
ikke er muligt at give en udtømmende definition af de landespecifikke omstændigheder, som dette efterfølgende 
kan finde anvendes på, navnlig i lyset af at disse begivenheder i sagens natur er uventede. Kommissionen mener 
imidlertid, at den aftalte metodologi til vurdering af, om foranstaltningerne er virkningsfulde, giver en bred tilgang 
til dette.
Kommissionens svar 138
Kommissionen forelægger analysen af de relevante faktorer som fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 under 
hensyntagen til de faktorer, som er direkte nævnt i lovgivningen, samt de faktorer, som den pågældende medlems -
stat anser for at være relevante.
I forordningen fastlægges det, at såfremt gældskriteriet ikke overholdes, og hvis statsgælden overstiger 60 % af 
BNP , inddrages de relevante faktorer kun i beslutningen om, hvorvidt der skal lanceres en EDP , hvis underskuddet 
ligger tæt på referenceværdien, og overtrædelsen vurderes at være midlertidig.
Lovgivningen indeholder en lang liste over mulige relevante faktorer, som ikke er udtømmende, eftersom den kræ -
ver, at Kommissionen også skal overveje faktorer, som den berørte medlemsstat anser for at være relevante. Dette 
er afgørende i forhold til at opgøre de underliggende, landespecifikke omstændigheder, som er forskellige, både 
med hensyn til art og tyngde, medlemsstaterne imellem, og som ikke altid kan kvantificeres.
Endvidere giver vurderingen af, om foranstaltninger er virkningsfulde, på grundlag af top-down-tilgangen også 
mulighed for at korrigere virkningen af uventede begivenheder.
Anbefaling 7 — andet led — adgangen til data
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Anbefaling 7 — tredje led — bottom-up-vurderingen
Kommissionen accepterer ikke anbefalingen, da Kommissionen ikke har retlige beføjelser til at gøre brug af uafhæn -
gige nationale finanspolitiske råds tjenester.
Anbefaling 7 — fjerde led — analysens holdbarhed
Kommissionen accepterer anbefalingen.
142
Rettens observationer med hensyn til, at EDP’en traditionelt har haft mere fokus på det offentlige underskud end 
på gæld, er velbegrundede. Før »sixpacken« trådte i kraft, var gældskomponenten i SVP ikke tilstrækkelig aktiv med 
hensyn til den løbende overvågningsproces. En af de vigtigste reformer i »sixpacken« var derfor at iværksætte gæld -
skriteriet, så EDP’en blev udløst, når gældstærsklen på 60 % af BNP blev overskredet, og definere, hvad der udgjorde 
gæld, der faldt med en tilstrækkelig høj hastighed som fastlagt i forordningen.
Lande, som var i EDP på datoen for vedtagelsen af »sixpack«-ændringerne til SVP , dvs. den 8. november 2011, er 
underlagt overgangsordninger i tre år, efter de har korrigeret deres for høje gæld. I de tre år vurderes overholdelsen 
af gældskriteriet efter, om den pågældende medlemsstat gør tilstrækkelige fremskridt i forhold til overholdelsen.
Kommissionens svar 139
Denne ordning sker i erkendelse af, at medlemsstater, som allerede var i en EDP på tidspunktet for vedtagelsen af 
»sixpacken«, allerede havde aftalt en finanspolitisk konsolidering, som ikke nødvendigvis stemte overens med kra -
vene i den nyligt iværksatte gældsregel. Dermed ville de igangværende EDP-procedurer og gældsreglens krav ikke 
stemme overens. Overgangsperioden er derfor en nødvendig anerkendelse af, at disse medlemsstater kræver tid til 
at tilpasse deres strukturtilpasninger til det nødvendige niveau for at overholde den nye benchmark. Det er vigtigt 
at bemærke, at landene fortsat skal bevæge sig i retning af overholdelse i denne periode og står over for procedu -
remæssige konsekvenser i tilfælde af manglende overholdelse. Det er ikke tilfældet, at gældskriteriet slet ikke finder 
anvendelse i overgangsperioden. Endvidere skal medlemsstaterne, selv om overgangsperiodens varighed er define -
ret til tre år, i det sidste år vise, at de overholder gældskriteriet, så i realiteten adskiller overgangsordningen sig kun 
fra det normale benchmark for gældsreduktion i de første to år.
143
Kommissionen er ikke enig i, at meddelelsen om optimal udnyttelse af fleksibiliteten inden for rammerne af de 
gældende regler under stabilitets- og vækstpagten på nogen måde har undergravet processens troværdighed eller 
bragt bæredygtigheden af gælden i fare. Meddelelsen afviger ikke fra det eksisterende scenarie, da den ikke udvi -
dede de faktorer, der skulle tages hensyn til i beslutningen om ikke at iværksætte en EDP . I artikel 2 i forordning (EF) 
nr. 1467/97, som omhandler iværksættelse af en EDP , fastlægges det tydeligt, at Kommissionen ved udarbejdelsen 
af en rapport efter artikel 126, stk. 3, tager hensyn til alle relevante faktorer, i den udstrækning disse faktorer har 
væsentlig indflydelse på vurderingen af, om den berørte medlemsstat har overholdt underskuds- og gældskrite -
riet — herunder udviklingen i vækstpotentialet på mellemlang sigt, gennemførelsen af politikker inden for ram -
merne af forebyggelse og korrektion af uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer og gennemførelsen af 
politikker inden for rammerne af den fælles vækststrategi for EU.
Gældsreglen (både den fulde regel og overgangsreglen) betyder ikke automatisk, at en medlemsstat sættes i en 
EDP , når det kvantificerede mål ikke opfyldes. Denne manglende automatik er udtrykkeligt fastlagt i forordningen 
og er økonomisk garanteret, idet gældsudviklingen (i højere grad end underskudsudviklingen) ikke kontrolleres 
fuldt ud af staten. Gældskvotienten er særlig afhængig af udviklingen i såvel den reelle BNP-vækst som i infla -
tionen. Derudover vedrører dette også stock-flow-tilpasningen, som bl.a. påvirkes af valutakurser og statistiske 
omklassificeringer.
Anbefaling 8
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Realistiske og troværdige EDP-mål bør tydeliggøre, at der skal udvises forsigtighed, når gældskvotienter bruges som 
mål i EDP-henstillinger.
Regeringer udøver ikke samme kontrol med udviklingen af gældskvotienterne som med underskuddet. Især kan 
finansielle transaktioner, som ikke vedrører underskuddet (såkaldte stock-flow-tilpasninger), have stor indvirkning 
på gældskvotienterne i et bestemt år. Da det ligger i gældsdynamikken, at ét år bygger videre på det næste, kan 
sådanne engangsbegivenheder have en afsmittende effekt i de efterfølgende år, som vil skabe inkonsekvens mel -
lem underskuds- og gældsbaserede mål.
Kommissionens svar 140
144
Med hensyn til håndhævelse fokuseres der i den lovgivning, som EDP’en er underlagt, på finanspolitiske resultater, 
og den relevante lovgivning indeholder derfor som sådan ikke specifikke bestemmelser til håndhævelse af gen -
nemførelsen af strukturreformer. I vurderingen af effektive foranstaltninger under en EDP fokuseres der på at levere 
de krævede budgettilpasninger, og at den ikke påvirkes af evalueringen af strukturreformerne. Gennemførelsen 
af strukturreformer, herunder reformer under et økonomisk partnerskabsprogram (ØPP), overvåges som led i det 
europæiske semester. Forordningen indeholder imidlertid ikke specifikke trin i de tilfælde, hvor gennemførelsen af 
strukturreformerne ikke følger anbefalinger i det økonomiske partnerskabsprogram. For lande, som er underlagt 
specifik overvågning som følge af uforholdsmæssigt store ubalancer, overvåges gennemførelsen af reformerne 
under proceduren for uforholdsmæssigt store ubalancer.
145
Behovet for at undgå overlapning og unødigt komplicere overvågningsprocedurerne forklarer, hvorfor overvågnin -
gen ikke er garanteret i de EDP-relaterede dokumenter.
En sådan overvågning garanteres gennem det europæiske semester, som blev skabt for at sikre, at økonomi- og 
budgetpolitikker behandles på integreret vis under hensyntagen til deres samspil og indbyrdes afhængighed.
De ændringer, som Kommissionen indførte i det europæiske semester i 2015, har til formål at øge ejerskabet på 
nationalt plan og ansvarligheden i den europæiske og nationale beslutningstagning.
Som led i det styrkede europæiske semester er der siden 2015 blevet udarbejdet en landerapport for hver af med -
lemsstaterne og for euroområdet i februar hvert år, hvor de landespecifikke udfordringer identificeres, navnlig 
i forbindelse med reformprocessen, og fremskridtene i forbindelse med de identificerede spørgsmål i den tidligere 
runde af de landespecifikke henstillinger. Disse detaljerede vurderinger præger formuleringen af den næste runde 
af landespecifikke henstillinger.
For lande, som er underlagt specifik overvågning som følge af uforholdsmæssigt store ubalancer, overvåges gen -
nemførelsen af reformerne endvidere under denne specifikke proces inden for proceduren for makroøkonomiske 
ubalancer.
Med hensyn til Kommissionens seneste beslutning om i højere grad at tage hensyn til gennemførelsen af struk -
turreformer, bør det understreges, at dette ikke påvirker vurderingen af, om foranstaltningerne er virkningsfulde 
i EDP’en.
Anbefaling 9 — første afsnit
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Indførelsen af økonomiske partnerskabsprogrammer (ØPP) er baseret på, at uforholdsmæssigt store offentlige 
underskud — i hvert fald til dels — kan skyldes strukturelle svagheder. Hvis der ikke tages direkte hånd om disse 
svagheder, kan budgetforanstaltninger være utilstrækkelige i forhold til at fremkalde en varig korrektion af under -
skuddet. I stedet vil det sandsynligvis fra et økonomisk synspunkt være mere effektivt at tage de underliggende 
svagheder op på mellemlang og lang sigt. Efter ikrafttrædelsen af »twopacken« skal de medlemsstater, som der er 
indledt en EDP for/hvor EDP-fristen er blevet revideret efter en vurdering af, om foranstaltningerne er virknings -
fulde, fremlægge et ØPP samtidig med rapporten om trufne foranstaltninger, som skal foreligge tre til seks måne -
der, efter der er taget EDP-skridt.
Kommissionens svar 141
ØPP’er er engangsdokumenter, som skal fungere som køreplaner for de finanspolitiske strukturreformer, som 
medlemsstaterne mener er nødvendige for at sikre en effektiv og varig korrektion af deres uforholdsmæssigt store 
underskud. I deres ØPP skal medlemsstaterne identificere og vælge prioriteter med hensyn til konkurrenceevne, 
langsigtet bæredygtig vækst og behandling af strukturelle svagheder. En ØPP er et supplement til de budgetforan -
staltninger, som træffes i løbet af en EDP , med en bredere strategi, som har til formål at undgå, at der forekommer 
uforholdsmæssigt store underskud. At det er en engangsforanstaltning betyder dog ikke, at der ikke sker nogen 
opfølgning. Kommissionen og Rådet vil overvåge gennemførelsen af de finanspolitiske strukturreformer som led 
i det europæiske semester. I denne henseende bør det erindres, at overlapning og unødigt komplicerede overvåg -
ningsprocedurer skal undgås.
Anbefaling 9 — andet afsnit
Kommissionen accepterer ikke anbefalingen, da den mener, at den allerede bruger alle de beføjelser, den har til 
rådighed i henhold til lovgivningen, og da den gentagne gange offentligt har understreget behovet for, at med -
lemsstaterne skal gennemføre de nødvendige strukturreformer.
146
Hvad angår de nye rapporteringskrav, findes der ingen (udtrykkelige) lovbestemmelser, der sikrer, at medlems -
staterne overholder dem, eller sanktioner i tilfælde af manglende overholdelse. Da dette imidlertid er et krav fra 
en forordning, kan de muligvis være retskraftige, da Kommissionen har mulighed for at iværksætte en overtræ -
delsesprocedure i tilfælde af manglende overholdelse. Effektiviteten af dette retsmiddel bør vurderes i forhold til 
EDP-kravene.
147
Som anført i svaret på henstilling b, nr. iv), giver forordningen ikke altid mulighed for systematisk vurdering/
feedback, som kan offentliggøres af Kommissionen. Kommissionen tager fuldt ud højde for andre rapporter i sin 
løbende overvågning (dvs. i hver prognoserunde, hvor der generelt gives en kort vurdering i den landespecifikke 
del af notaterne om konsekvenserne af Kommissionens prognose for budgetovervågningen (»Implications of the 
forecast for budgetary surveillance«) siden AF2013. Kun i tilfælde af manglende overholdelse af kravene vil dette 
blive fremhævet og påpeget i et dokument fra Kommissionen (afhængigt af situationen kan dette være enten et 
dedikeret notat eller en del af de dokumenter, der ligger til grund for vurderingerne af SKP’er eller udkast til bud -
getplaner). Overtrædelsesprocedurer kan iværksættes ved manglende overholdelse af kravene.
Anbefaling 10 — første afsnit
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Anbefaling 10 — andet afsnit
Kommissionen accepterer ikke anbefalingen, eftersom effektiviteten af dette retsmiddel bør vurderes i forhold til 
EDP-kravene.
149
Kommissionen gentager, at den fortsat vil pålægge sanktioner i overensstemmelse med »sixpackens« bestemmelser.
Anbefaling 11
Kommissionen kan ikke acceptere anbefalingen.
Kommissionen har altid handlet i fuld overensstemmelse med traktaten. Kommissionen vil fortsat anbefale Rådet 
om nødvendigt at optrappe proceduren og pålægge sanktioner i overensstemmelse med lovgivningen.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store 
underskud (EDP’en) er et centralt element i EU’s 
økonomiske styring. Den anvendes om nødvendigt for at 
rette op på underskuds- og gældsudviklingen 
i medlemsstaterne. Med henblik på denne revision 
undersøgte vi anvendeligheden af EDP’en i den seneste 
tids ugunstige økonomiske klima — fra de data, der lå til 
grund for beslutningerne om at iværksætte proceduren, til 
de endelige resultater. Vi konstaterede, at proceduren 
endnu ikke er gennemført effektivt, men at Kommissionen 
er engageret i at fortsætte med de fornødne forbedringer.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET