[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 15.5.2007

SEK(2007) 583

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Ledsagedokument til

Forslag til RÅDETS FORORDNING om oprettelse af "Artemis-fællesforetagendet" til gennemførelse af det fælles teknologiinitiativ vedrørende indlejrede computersystemer Resumé af konsekvensanalyse {KOM(2007) 243 endelig} {SEK(2007) 582}

RESUMÉ

BAGGRUND

Ved det syvende rammeprogram indføres[1] fælles teknologiinitiativer (FTI'er) som en mulighed for at imødekomme virksomhedernes og andre berørte parters forskningsbehov. Med FTI'er gennemføres aktiviteter, der er af fælles europæisk interesse[2] og bidrager til at opfylde Lissabon-målet vedrørende konkurrenceevne og Barcelona-målene vedrørende investeringer i forskning[3].

Informations- og kommunikationsteknologi (ikt) er af helt afgørende betydning i økonomisk og social sammenhæng og spiller en central rolle i indsatsen for at gennemføre den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse i Europa. Med Kommissionens "i2010"-initiativ[4] fremhæves behovet for at styrke innovation og investeringer i ikt-forskning som en prioriteret opgave i bestræbelserne på at udfylde produktivitetskløften mellem Europa og de konkurrerende regioner. Indlejrede computersystemer - dvs. den usynlige elektronik og software, der forener produkter og processer med intelligens - er et særlig vigtigt element i ikt-landskabet, idet de understøtter konkurrenceevnen, innovationen og væksten i vigtige europæiske industrisektorer (f.eks. inden for bilindustrien, flyindustrien, forbrugerelektronik, telekommunikation og automatisering). Indlejrede systemer er blevet identificeret som en af EU's væsentligste styrker i industriel og teknologisk henseende på de globale markeder[5]. Ifølge prognoser vil der ved udgangen af 2010 være over 16 mia. indlejrede anordninger på markedet (næsten tre anordninger pr. person på verdensplan), idet tallet vil være nået op over 40 mia. i 2020[6] Værdien af de indlejrede systemer forventes i løbet af de kommende fem år at ville komme til at udgøre en betydelig del af værdien af de endelige produkter[7] for så vidt angår motorkøretøjer (36 %), industriel automatisering (22 %), telekommunikation (37 %), forbrugerelektronik og intelligente hjem (41 %) samt sundhed og medicinsk udstyr (33 %).

Mens de samlede udgifter til F&U skønnes at ville stige med omkring 170 % på verdensplan over de næste ti år, forventes det, at udgifterne til F&U vedrørende indlejret software vil stige med 225 %, nemlig fra 58 mia. EUR i 2002 til 132 mia. EUR ved udgangen af 2015[8].

FTI'er er et resultat af arbejdet i de europæiske teknologiplatforme (ETP). Artemis-teknologiplatformen[9] bringer de relevante industrisektorer, forskere og europæiske offentlige myndigheder sammen på området indlejrede systemer. Formålet er at skabe kritisk masse og at koordinere forskningsindsatsen og initiativerne i hele Europa med henblik på at gennemføre en sammenhængende strategi, der kan sikre EU en ledende rolle på området. En af de væsentligste opgaver for platformen er at opstille en strategisk forskningsdagsorden, der kan være referenceramme på dette område og tiltrække investeringer fra alle berørte parter. Første udgave af den strategiske forskningsdagsorden blev offentliggjort i marts 2006.

Efter etableringen af Artemis-teknologiplatformen i januar 2004 blev der gennemført omfattende høringer af de berørte parter, herunder de nationale offentlige myndigheder i 24 medlemsstater og lande, der er tilknyttet rammeprogrammet. Den strategiske forskningsdagsorden samt de aspekter ved fællesforetagendet, der vedrører forvaltning og drift, blev fremlagt og drøftet ved store offentlige arrangementer. Vidtrækkende drøftelser og to undersøgelser af nyere dato[10] gav desuden yderligere input vedrørende finansieringsklimaet, teknologi- og markedstendenserne for indlejrede systemer, forvaltningsstrukturen og den forventede effekt af dette initiativ.

PROBLEMETS KARAKTER

Utilstrækkelige investeringer i F&U

I EU tegner F&U på ikt-området sig for ca. 18 % af de samlede F&U-udgifter mod 34 % i USA og 35 % i Japan[11]. EU bruger omkring 80 EUR pr. indbygger på dette område mod 350 EUR i USA og 400 EUR i Japan. Kun 11 % af de samlede offentlige midler til ikt i Europa[12] går til forskning i indlejrede systemer, til trods for at over 50 % af virksomhedernes udgifter til ikt-F&U bruges på forskning i og udvikling af sådanne systemer.

Fragmenteringen af finansieringen på forskningsområdet

Der er flere finansieringsprogrammer, der er af relevans for indlejrede systemer i Europa. Der er over en årrække foretaget store investeringer i ikt-forskning under rammeprogrammerne, men disse udgør alligevel kun en lille procentdel af EU's samlede budget[13]. Via det mellemstatslige Eureka-system ydes der offentlige midler til F&U-industriprojekter. Systemets effektivitet er imidlertid dalet på grund af diverse svagheder (såsom overlapning af procedurerne for evaluering og projektovervågning på mellemstatsligt og nationalt plan, problemer med at forudsige den offentlige finansiering og projektstartsforsinkelser). På nationalt plan vedrører 17 ud af 122 ikt-programmer i 23 EU-medlemsstater og associerede lande indlejrede systemer. I nogle lande er aktiviteterne vedrørende indlejrede systemer spredt over flere (i visse tilfælde ikke indbyrdes forbundne) programmer. Generelt set udgør de nuværende instrumenter ikke en passende ramme for en effektiv mobilisering af de europæiske ressourcer i stor målestok og omkring fælles målsætninger .

Den teknologiske kompleksitet er en stor udfordring

Indlejrede systemer har i de seneste 20 år udviklet sig fra separate computere med en enkelt processor til avancerede multiprocessorsystemer med stadig større kommunikationskapacitet, som er forbundet med "den virkelige verden" via sensor- og aktiveringsfunktioner. Den kompleksitet, der er resultatet af denne udvikling, er en enorm teknologisk udfordring, der som følge af manglen på en systematisk fremgangsmåde og dertil knyttede tekniske metoder og værktøjer ikke kan takles i dag. Innovationen hæmmes også af manglen på fælles standarder. Viljen blandt udviklingsorganisationerne til at tage designværktøjer i brug vil være meget begrænset, hvis der er en risiko for at blive bundet til en bestemt leverandør og der ikke findes åbne standarder. Der er også behov for nye standarder, så det bliver muligt for forskellige indlejrede anordninger at tale med og "forstå" hinanden.

Hvad står der på spil?

Europas evne til at skabe områdespecifik knowhow inden for integrering har sikret EU store markedsandele inden for automobilsektoren, industri og energi samt forsvar og rumfart. Indlejrede systemer er ikke blot af afgørende betydning for konkurrenceevnen i de pågældende sektorer, de har også en central plads i den næste generation af ikt-systemer, der forandrer vores økonomi og vores samfund. Ligesom de to første "it-bølger" (desktopcomputerteknologien og internettet) vil også den tredje bølge, som er gjort mulig af "indlejringen af intelligens" i vort daglige miljø, skabe store markeder for anvendelser, vi endnu ikke helt kan overskue.

Det er ikke kun lejligheden til, men selve muligheden for at forny, der er på spil. Indlejrede systemer er så afgørende for værdiskabelsesmulighederne, at en økonomi, der undlader at tage disse teknologiske udfordringer op, vil miste evnen til at forny. Der eksisterer også en "kulturel" risiko: Disse intelligente systemer vil blive en meget intim del af de europæiske borgeres liv. De europæiske virksomheder er nødt til at kunne imødekomme efterspørgslen på hjemmemarkederne med produkter, der er i overensstemmelse med de særlige præferencer og værdier, der er særegne for Europa.

ARGUMENTERNE FOR EU-INDSATS

EU må øge sine investeringer på dette strategiske område og sikre, at de udnyttes mere effektivt, frem for helt og fuldt at forlade sig på en forskningsstruktur, der er præget af mangel på målretning og af dobbeltarbejde. EU's nuværende industristruktur er ikke en egnet ramme for udvikling af den nødvendige støtteteknologi og de nødvendige standarder. Mange af de relevante teknologier dækker flere af de traditionelle industrisektorer, mens de fleste industrielle nyskabelser stadig er knyttet til en bestemt sektor; den europæiske designværktøjs- og softwareindustri er fragmenteret og har så godt som ingen større aktører, som kan føre an i udviklingen. Mange af de teknologiske komponenter og værktøjer er til markeder, der ikke eksisterer endnu, og udviklingen af dem er derfor forbundet med store risici. Mangel på koordinering af industrielle F&U-målsætninger, dobbeltarbejde og en ikke optimal udnyttelse af de begrænsede forskningsmidler lægger hindringer i vejen for fremskridt på området.

Kun via fællesskabslovgivning kan der etableres en operationel F&U-ramme , der forener fordelene ved europæisk integration med muligheden for hurtig tilpasning af industrielle målsætninger og politikker og med fleksibilitet i medlemsstaternes deltagelse.

MÅL

Økonomisk og teknologisk er målet at søsætte et initiativ med henblik på at udnytte Europas potentiale på fremtidens markeder for intelligente produkter, processer og tjenesteydelser og at blive nummer 1 i verden inden for indlejret teknologi.

I politisk henseende er målene:

1. At skabe et fælles europæisk F&U-program, som er erhvervsstyret.

2. At indføre et nyt system, der gør det muligt for første gang at kombinere nationale investeringer, investeringer fra EU og private investeringer.

3. At fremme investeringer i F&U i Europa.

POLITIKVALG OG ANALYSE

Følgende to løsningsmodeller er blevet overvejet:

4. "Business as usual" -modellen. Hermed menes en fortsættelse af de nuværende ordninger.

5. "Artemis FTI" – fællesforetagende på grundlag af traktatens artikel 171 med henblik på gennemførelse af et "fælles teknologisk initiativ" med deltagelse af erhvervslivet, Europa-Kommissionen og medlemsstaterne samt lande, der er tilknyttet det syvende rammeprogram, idet der bygges videre på den nuværende Artemis-teknologiplatform.

ØKONOMISKE VIRKNINGER

Økonomiske gevinster ved opfyldelsen af de teknologiske mål

Analysen viser, at Artemis FTI fra 2015 vil give en gevinst på mindst 14,7 mia. EUR om året i form af lavere udgifter til systemdesign og –udvikling, svarende til en besparelse på mindst 55 000 mandeårs arbejde i forhold til "business as usual"-scenariet. Nettoværdien af denne gevinst i 2006-tal anslås til 109 mia. EUR.

Det er vanskeligere at sætte tal på de økonomiske virkninger af opfyldelsen af en række andre mål i den strategiske forskningsdagsorden, men der kunne være tale om betydelige summer, da målopfyldelsen ville resultere i etableringen af helt nye markeder.

Finansiel løftestangsvirkning

Den foreslåede Artemis FTI-model vil skabe mulighed for, at hver euro, Kommissionen bidrager med, genererer omkring to euro på nationalt plan plus yderligere private forskningsinitiativer, hvilket skulle sikre en samlet løftestangsvirkning på 1:7 euro i F&U . Med "business as usual"-scenariet ville Kommissionens bidrag ikke have nogen løftestangsvirkning på nationalt plan, men ville blive modsvaret af private investeringer på ca. 0,5 EUR.

Bedre rammer for industriens indsats inden for F&U og innovation

Med Artemis FTI får aktørerne på F&U-området en pålidelig og effektiv ramme uden den budgetmæssige usikkerhed , der gør sig gældende i Eureka. Takket være den strømlining af procedurerne, FTI'et giver, vil der for hvert F&U-projekt blive vundet seks måneder i forhold til "business as usual"-scenariet. For så vidt angår udarbejdelse og indsendelse af forslag vil besparelsen være på 50 %. Dermed vil Artemis FTI sikre en nettobesparelse på 73 mio. EUR. Det, at dobbeltarbejdet i forbindelse med rapportering og overvågning undgås, vil give yderligere besparelser på skønsmæssigt omkring 52 mio. EUR. Samlet set ville Artemis FTI give besparelser på 125 mio. EUR i "procedureudgifterne" i forhold til "business as usual"-scenariet .

Strømlinede procedurer sikrer, at forskningsresultater hurtigt når markedet. Denne kortere vej til markedet er en af de største fordele ved Artemis FTI. FTI'et vil desuden sikre en bredere deltagerskare og øge antallet af nye partnere i F&U-aktiviteterne.

Mere effektive F&U-investeringer fra de offentlige myndigheders side

De ca. 750 mio. EUR i nationale midler, der forventes at ville blive investeret via Artemis FTI, vil blive fordelt i overensstemmelse med fælles europæiske procedurer og arbejdsplaner, jf. rammeprogrammet. Det forventes, at effekten af disse investeringer på BNP vil svare til effekten af midler, der bruges i EU-regi, og være langt større[14], end den ville være i "business as usual"-scenariet, hvor disse midler ville blive udbetalt i overensstemmelse med forskellige prioriteringer i henhold til de nationale programmer.

De bredere økonomiske og sociale virkninger

De fælles teknologier , der udvikles inden for rammerne af Artemis FTI, vil sikre fælles spilleregler for de virksomheder, der beskæftiger sig med indlejrede systemer, og dermed skabe øget konkurrence om produkter og tjenesteydelser på grundlag af fælles platforme.

Artemis FTI vil bidrage til at skabe flere og bedre arbejdspladser og muliggøre smartere arbejdsgange og produktionsmetoder, idet mange anvendelser vil øge automatiseringen og lette operatørernes i deres arbejde, hvilket vil øge merværdien af mange job. Nogle af de anvendelsesscenarier, der beskrives i den strategiske Artemis-forskningsdagsorden, er desuden i høj grad samfundsorienterede (f.eks. miljøovervågning og –styring).

OPFYLDELSE AF KRITERIERNE FOR ET FÆLLES TEKNOLOGIINITIATIV

Forslaget opfylder alle de kriterier for et fælles teknologiinitiativ, der er opstillet under det syvende rammeprogram.

- Hvor store vil virkningerne være for industriens konkurrenceevne og vækst? Indlejrede systemer er en strategisk teknologi for Europa , fordi de understøtter den fremtidige udvikling af sektorer, der er af nøglebetydning for EU's økonomiske styrke, og er væsentlige drivkræfter for innovation og vækst.

- Hvor detaljeret og klart er de tilstræbte mål og resultater defineret? Med den strategiske Artemis-forskningsdagsorden opstilles der håndgribelige industrielle målsætninger , idet formålet er at sikre, at Europa er i allerforreste linje inden for indlejrede systemer, således at EU's potentiale på de fremtidige markeder for intelligente produkter, processer og tjenesteydelser kan udnyttes.

- Kan målet ikke nås med de eksisterende instrumenter? Nej. EU vil fortsat investere i forskning i indlejrede systemer under rammeprogrammet, men de instrumenter, programmet frembyder, er ikke i sig selv tilstrækkelige som middel til at tilvejebringe ressourcer i den størrelsesorden, der er behov for, hvis investeringsmålet skal nås. Ingen af de nuværende instrumenter gør det muligt at samle industrien, medlemsstaterne og Fællesskabet under én hat.

- Hvor stor er merværdien af et tiltag på europæisk plan? Med Artemis FTI tilvejebringes de nødvendige retlige og organisatoriske rammer for tilskyndelse til langsigtede forpligtelser fra alle berørte parter. Kun med et tiltag på fællesskabsplan kan denne nye ramme etableres, så fordelene ved europæisk integration forenes med muligheden for hurtig tilpasning af teknologiske målsætninger og industripolitikker og med fleksibilitet i medlemsstaternes deltagelse .

- Hvor stærkt har erhvervslivet engageret sig med økonomiske og andre ressourcer? Virksomhederne har allerede investeret store kræfter i det forberedende arbejde og vil rent økonomisk bidrage til driftsudgifterne til FTI med 1 % af de samlede udgifter til F&U (anslået til ca. 2,7 mia. EUR). For så vidt angår bidrag i naturalier til F&U-projekterne forventes virksomhederne at ville bidrage med, hvad der svarer til omkring 60 % af udgifterne.

- I hvor høj grad vil initiativet bidrage til opfyldelsen af bredere politiske målsætninger, og i hvor høj grad vil det f.eks. være til nytte for samfundet? Opfyldelsen af de teknologiske mål for Artemis FTI vil fra 2015 give europæisk industri en direkte gevinst på mindst 14,7 mia. EUR om året gennem besparelser på udviklingskontoen. Der kan forventes yderligere, indirekte gevinster ved denne øgede rentabilitet i form af større markedsandele og større indtjening samt produktsegmenter med større merværdi og styrket konkurrenceevne på teknologiområdet på længere sigt.

- Hvor store er mulighederne for at tiltrække yderligere national støtte og øge erhvervslivets tilførsel af midler nu og i fremtiden? Med Artemis FTI bruges bidraget fra Fællesskabet som en løftestang til at øge de nationale investeringer og målrette dem mod fælles mål samt til at skabe incitamenter for erhvervslivet til at investere mere. Virksomhederne er parat til at investere dobbelt så mange ressourcer i dette område i de kommende år. Artemis FTI forventes at sikre en syvdobling af det samlede fællesskabsbidrag på 410 mio. EUR til F&U-aktiviteter, hvoraf 60 % ville blive tilvejebragt via bidrag fra industrien og andre aktører på F&U-området.

KONKLUSION

Det foreslåede fælles teknologiinitiativ vedrørende indlejrede computersystemer (Artemis FTI) er et velegnet redskab til udnyttelse af Europas potentiale på fremtidens markeder for intelligente produkter, processer og tjenesteydelser. Med ARTEMIS FTI tages der fat på kernen i Lissabon-dagsordenen : Initiativet vil bidrage til at opfylde målsætninger af høj strategisk værdi for EU's konkurrenceevne, det vil fremme investeringer fra virksomhederne i dette område, det vil gøre det muligt at bruge fællesskabsfinansieringen som løftestang til på fleksibel vis at målrette de nationale investeringsmidler mod fælles mål, så der skabes et reelt europæisk forskningsrum på dette område, ligesom det vil frembyde en mekanisme til udvidelse af deltagelsen i F&U-aktiviteter og et middel for virksomhederne til at handle i fællesskab for at nå fælles mål, således at resultater udnyttes bedre og anvendes mere effektivt i praksis. FTI-modellen for forvaltning og drift udgør også en hensigtsmæssig ramme, som gør det muligt at kombinere fordelene ved mellemstatslige ordninger (Eureka) og europæiske programmer uden at overtage systemernes svage punkter.

[1] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18.12.2006.

[2] SEK(88) 1882.

[3] KOM(2005) 488 endelig, "Mere forskning og innovation - Investering i vækst og beskæftigelse - En fælles tilgang" – konsekvensanalyse.

[4] Med "i2010" vises vejen for en integreret strategi for EU's politik for informationssamfundet og det audiovisuelle område.

[5] Kommissionens meddelelse KOM(2006) 697, SEK(2006) 1467, "Økonomiske reformer og konkurrenceevne: Hovedkonklusionerne i 2006-rapporten om Europas konkurrenceevne".

[6] Embedded Computing, Fisher, Farabosch & Young. Fisher (2005) and Automotive Open System Architecture. http://www.autosar.org.

[7] Worldwide Trends and R&D Programmes in Embedded Systems by FAST and Software Intensive Systems in the Future by IDATE and TNO (2005).

[8] Software Intensive Systems in the Future, IDATE/TNO, 2005.

[9] ARTEMIS Technology Platform, http://www.artemis-office.org/

[10] Worldwide Trends and R&D Programmes in Embedded Systems by FAST and Software Intensive Systems in the Future by IDATE and TNO (2005).

[11] Kommissionens meddelelse "i2010 - Et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse", Europa-Kommissionen, 2005.

[12] Ca. 380 mio. EUR om året.

[13] 5-6 % af den samlede offentlige støtte til ikke-militær forskning i EU er ydet under det sjette rammeprogram.

[14] På lang sigt har udbetalinger foretaget under rammeprogrammet 89 % større indvirkning på BNP pr. investeret euro end midler, der fordeles i nationalt regi: Kommissionens arbejdsdokument, der er knyttet som bilag til forslaget til det syvende rammeprogram (KOM(2005) 119 endelig), bilag I, s. 59.