ft4 
Kfc». 
»s* KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 19.06.1997 
KOM(97) 312 endelig udg. 
Iff; 
KOMMISSIONENS ÅRLIGE RAPPORT 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 
11996 
og 
KOMMISSIONENS RAPPORT 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM UDNYTTELSEN AF DET NYE FÆLLESSKABSINSTRUMENT (NIC) 
(halvåret 1.7.1996-31.12.1996) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 
A. KOMMISSIONENS ÅRLIGE RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA­
PARLAMENTET OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅN­
GIVNING 11996 
1. Fællesskabets lånoptagelsestransaktioner 
2. Långivningsaktiviteter inden for Fællesskabet 
3. Långivningsaktiviteter uden for Fællesskabet 
4. Den Europæiske Investeringsfond 
5. Långivningens budgetmæssige følger 
Statistisk bilag 
B. KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA­
PARLAMENTET OM UDNYTTELSEN AF DET NYE 
FÆLLESSKABSINSTRUMENT (NIC) 
(halvåret 1.7.1996-31.12.1996) 
1. Situationen pr. 31.12.1996 
2. Långivningen fordelt på lande og sektorer 
Statistisk bilag 
INDLEDNING 
A. Årlig rapport. 
Denne rapport udarbejdes hvert år i henhold til Rådets afgørelser om Det Nye 
Fællesskabsinstrument (NIC)1 og låneinstrumenter til fordel for Euratoms forskning 
og aktiviteter2. Europa-Parlamentet har desuden i sin beslutning om en øget politisk 
kontrol med Fællesskabets lånoptagelse og långivning3 anmodet om, at rapporten 
også skal omfatte EKSFs og EIB's aktiviteter. Denne rapport dækker året 1996 og 
er den syttende rapport, som Kommissionen offentliggør i medfør af den 
forpligtelse, som Rådet og Europa-Parlamentet har pålagt den, om at fremlægge så 
fuldstændige oplysninger som muligt om samtlige disse aktiviteter. 
På det finansielle plan var 1996 præget af en meget mærkbar aktivitetsstigning, der 
kan tilskrives en moderat bedret realvækst (BNP i faste priser +1,6%) og en meget 
klar forbedring af de grundlæggende økonomiske forhold (lav inflation, 
konsolidering af de offentlige finanser, rentefald, opsving i den internationale 
samhandel). De bedrede økonomiske forhold virkede stimulerende for de finansielle 
investeringer og udstedelsen aflange værdipapirer, især i andet halvår. Derimod har 
låneinstrumentet i hele OECD-området oplevet en tilbagegang (se tabel 1). 
Fællesskabets låneinstrumenter har på grund af deres egenart stort set fulgt samme 
udvikling som i 1995. Derimod er EIB-långivningen steget kraftigt inden for 
Unionen (+12,6%). Denne stigning vedrører især støtteberettigede områder, 
finansiering af de transeuropæiske net og indsatsen i de nye medlemslande. Efter de 
usædvanlige resultater i 1995 er aktiviteterne uden for Unionen derimod aftaget på 
grund af det politiske investeringsklima i visse lande og udløbet af det mandat, som 
Fællesskabet havde givet Banken i tredjelande i Asien og Latinamerika (ALA), og 
hvis forlængelse var længere tid under drøftelse end planlagt. 
Da EIB's mandat i dette område udløb tidligere end i andre geografiske områder, 
foreslog Kommissionen i januar 1996 Rådet et midlertidigt program, som Rådet 
godkendte i december 1996 til et beløb af 275 mio. ECU. 
Da Kommissionen fandt det mere passende at forlænge alle mandater på én gang og 
lade deres løbetid falde sammen med den periode, der er dækket af de finansielle 
overslag, ifølge hvilke budgetreserven er oprettet, foreslog den Rådet at foretage en 
1 Artikel 6 i afgørelse 78/870/EØF, EFT L 298 af 25.10.1978. 
Artikel 7 i afgørelse 81/19/EØF, EFT L 37 af 10.2.1981. 
Artikel 7 i afgørelse 81/1013/EØF, EFT L 367 af 23.12.1981. 
Artikel 6 i afgørelse 82/169/EØF, EFT L 78 af 24.3.1982. 
Artikel 7 i afgørelse 83/200/EØF, EFT L 112 af 28.4.1983. 
Artikel 9 i afgørelse 87/182/EØF, EFT L 71 af 14.3.1987. 
2 Artikel 4 i afgørelse 77/270/Euratom, EFT L 88 af 6.4.1977. 
3 Dok. PE/67134 af 5.3.1981, EFT C 287 af 9.11.1981. 
samlet treårig forlængelse af EIB's mandat i samtlige tredjelande for perioden 
1997-2000. Rådet besluttede derfor i begyndelsen af 1997 at yde Fællesskabets 
budgetgaranti for op til 70% af de indgåede låneaftaler, inkl. hovedstol og renter, op 
til et loft på 7 105 mio. ECU, Mandatet fordeler sig som følger (se tabel 8 i bilag): 
Central- og østeuropæiske lande 3 520 mio. ECU 
Middelhavsområdet 2 310 mio. ECU 
Tredjelande i Latinamerika og Asien 900 mio. ECU 
Sydafrika 375 mio. ECU 
B. Halvårlig rapport 
For at sikre en løbende kontrol med de lån, der optages for at fremme investe­
ringerne i Fællesskabet, er det i afgørelserne fra 1983 og 1987 om NIC endvidere 
fastsat, at Kommissionen halvårligt skal underrette Parlamentet og Rådet om 
udnyttelsen af lånetrancherne. Derfor indeholder rapportens del B en redegørelse for 
NIC-aktiviteterne i perioden fra 1. juli til 31. december 1996. 
A. KOMMISSIONENS ÅRLIGE RAPPORT 
TDL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM 
FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 
11996 
1. FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSESTRANSAKTIONER 
1.1 Med henblik på gennemførelsen af Fællesskabets indre målsætninger er Kommis­
sionen bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkederne. Disse lån skal anvendes til 
finansiering af opførelse og forbedring af kernekraftværker (nuværende Euratom-
loft: 4 mia. ECU), til investeringsstøttelån i Fællesskabet under NIC (nuværende 
loft: 6,8 mia. ECU) og i henhold til EKSF-traktaten til fremme af produktions­
kapaciteten i kul- og stålsektoren eller omstilling af kapaciteten, og eventuelt til lån 
til medlemsstater med betalingsbalancevanskeligheder (loft: 14 mia. ECU). De 
disponible beløb er angivet i de afsnit, der svarer til hver enkelt instrument. 
I henhold til aftaler med tredjelande er Kommissionen bemyndiget til at optage lån 
til finansiering af finansielle bistandsprogrammer til fordel for landene i Central- og 
Østeuropa, AVS-landene og foranstaltninger inden for rammerne af Middelhavs-
protokollerne. 
Den Europæiske Investeringsbank (EIB) har såvel i de interne som i de eksterne 
aktiviteter været stærkt involveret i finansiering af de fælles politikker og 
prioriterede områder, således at EIB tegner sig for hovedparten af lånoptagelsen 
(tabel 1). 
1.2 Alt i alt beløb de europæiske institutioners lånoptagelser sig i 1996 til 18,0 mia. 
ECU, hvilket er en stigning på 36,4% i forhold til det foregående år (tabel 1). Denne 
stigning ligger kun en smule under stigningen i OECD-landenes lånoptagelse på det 
internationale marked; den skyldes væsentligst EIB's lånoptagelse til finansiering af 
de aktiviteter, der henhører under Bankens kompetence. Derimod har Kommis­
sionens lånoptagelse (øremærkede lån) fortsat fulgt de af Rådet udstukne retnings­
linjer om at frigøre Kommissionen fra en række aktiviteter til fordel for EIB. 
Sammenlagt er de europæiske institutioners lånoptagelse forblevet stort set uændret 
i forhold til det samlede OECD-område. Man bør bemærke den kraftige stigning i 
udstedelsen af euro-obligationer, der i forhold til det foregående år er steget med 
64%. 
Det mere optimistiske klima på kapitalmarkederne, rentefaldet og udsigten til en 
moderat stigning i den økonomiske aktivitet fremmer ikke låneoptagelse til variabel 
rente, hvis forholdsmæssige andel da også endnu engang har været faldende. 
Tabel 1 
Lånoptagelser pà det internationale marked (i mia. ECU) 
1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
1. De europæiske institutioner 10,5 12,5 16,9 15,7 20,1 15,2 13,2 18,0 
heraf: 
11 EKSF 0,9 1,1 1,4 1,5 0,9 0,6 0,4 0,3 
12 EF (a) 0,5 0,4 1,7 1,2 5,0 0,3 0,4 0,1 
1.3 Euratom - 0,1 
1.4 EIB 9,0 11,0 13,7 13,0 14,2 14,2 12,4 17,6 
2. OECD (b) 
(opdeling efter instrument) 
2.1 Obligationsudstedelse 232,2 180,5 240,2 257,1 410,8 360,3 357,3 559,6 
heraf euro-obligationer 193,2 141,4 200,5 212,7 337,0 309,7 283,9 465,9 
2.2 Långivning 117,5 103,3 99,9 96,0 123,7 202,7 285,9 274,0 
3. De europæiske institutioners 
obligationsudstedelse i 
Vo af OECD-landenes 3.9 6,1 5.7 5.1 3,5 3.9 3,5 3.2 
(a) NIC + betalingsbalancelån. 
(b) Beregninger baseret på ECUens gennemsnitlige årlige kurs. 
Source: OCDE og EF 
2. LÅNGIVNINGSAKTIVITETER INDEN FOR FÆLLESSKABET 
2.1 I 1996 skete der en konsolidering af de grundlæggende økonomiske forhold i de 
fleste medlemslande samtidig med, at den økonomiske aktivitet faldt (BNP i faste 
priser + 1,6% mod +2,5% i 1995). Selv om der var en fortsat stabil vækst i 
eksporten (+3,3% i mængder), var investeringerne generelt - især inden for 
offentlige bygge- og anlægsarbejder - præget af den stramme kontrol med det 
offentlige underskud. 
Den succesfulde inflationsbekæmpelse i næsten alle lande og det meget kraftige 
rentefald havde ikke ved udgangen af 1996 i tilstrækkelig grad påvirket beskæf­
tigelsen, så der kunne konstateres faldende arbejdsløshed. Ikke desto mindre var der 
tiltagende investeringsaktivitet i de små og mellemstore virksomheder. 
2.2 Ud fra et ønske om at skabe makroøkonomiske forhold i Europa, der kan fremme 
Den Økonomiske og Monetære Union ydede Den Europæiske Investeringsbank i 
1996 lån inden for Den Europæiske Union på 20,95 mia. ECU mod 18,6 mia. ECU i 
1995, dvs. en stigning på 12,6% (se tabel 2). Denne långivning bidrog til en samlet 
investeringsindsats på ca. 60 mia. ECU, dvs. ca. 5% af de faste bruttoinvesteringer i 
Unionen. Der var en betydelig långivning til Østrig, Sverige og Finland, idet der 
stort set var tale om en fordobling i forhold til 1995, der var disse landes første år 
som medlemmer af Den Europæiske Union. Den kraftigste stigning i långivningen 
fandt imidlertid sted i Nederlandene, Italien, Grækenland, Frankrig og Tyskland. 
Finansiering af investeringer i tilknytning til regionaludvikling og fremme af den 
økonomiske og sociale samhørighed var fortsat i 1996 Bankens vigtigste aktivitets­
område (se tabel 5 i bilaget) svarende til mere end to tredjedele af lånetilsagnene. 
Lånene er koncentreret i de områder, der er berettiget til støtte fra strukturfondene, 
herunder de såkaldte samhørighedslande og områder i det østlige Tyskland og i 
Mezzogiorno, hvor lånene nåede op på 1994-niveauet. Siden reformen af 
strukturfondene i 1989 er der ydet lån til regionaludvikling til et beløb af 85 mia. 
ECU, hvorved der er bidraget til finansiering af investeringer på ca. 249 mia. ECU. 
EIB har i de seneste år foretaget en tilpasning af sine lånebetingelser til de særlige 
forhold, der gør sig gældende for oprettelse af hensigtsmæssige net, som er af 
afgørende betydning for samhandelen inden for EU. Banken har således kunnet 
involvere sig direkte i finansieringen af de transeuropæiske net og i særdeleshed i 
projekter på de områder, der på Det Europæiske Råds møde i Essen fik høj 
prioritet. Banken havde således ved udgangen af 1996 godkendt lånetilsagn til et 
beløb på 10,7 mia. ECU. Siden 1993 har EIB stillet ca. 30 mia. ECU til rådighed 
inden for Unionen til oprettelse af transeuropæiske net til transport, energioverførsel 
og telekommunikation. Hver gang det har været muligt, er faciliteterne under det 
særlige udlånsvindue for transeuropæiske net blevet anvendt. 
Tabel 2 
EIB-tenenes sammensætning (undertegnede lån) - Geografisk fordeling 
1993 1994 1995 1996 
Mio. ECU % Mio. ECU Mio. ECU Mio. ECU 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Det Forenede Kongerige 
Andre lande (art. 18) 372 
876 
2 097 
511 
4 005 
2 206 
388 
3 362 
380 
1489 
1929 
111 1,9 
4,5 
10,7 
2,6 
20,4 
112 
2,0 
17.1 
0,0 
1.9 
0,0 
7,6 
0,0 
0,0 
9,8 
0,6 615 
850 
2 408 
535 
3012 
2 477 
291 
3100 
5 
400 
90 
1 110 
60 
15 
2 455 
261 3,1 
4,3 
12,1 
2.7 
15,1 
12.4 
1.5 
15,6 
0,0 
2,0 
0,4 
5,6 
0.3 
0,1 
12,3 
1,3 665 
825 
2 715 
525 
2 818 
2 207 
327 
3 435 
79 
319 
242 
1232 
179 
273 
2 244 
519 3.1 
3.9 
12.7 
2.5 
13^ 
10,3 
1.5 
16,0 
0.4 
1.5 
1.1 
5,8 
0.8 
1.3 
10.5 
2,4 657 
688 
3 022 
721 
2 553 
2 509 
189 
4121 
766 
490 
1294 
302 
846 
2 386 
402 2,8 
3,0 
13,0 
3.1 
11,0 
10,8 
0,8 
17,7 
0,0 
3.3 
2,1 
5,6 
1.3 
3.6 
10.3 
1.7 
EF i alt 17 724 90,4 17 682 88,7 18 604 86,9 20 946 90,1 
AVS-OLT, Den Sydafrikanske Rep 
Middelhavsområdet 
SNG 
Latinamerika, Asien 226 
681 
882 
99 1,2 
3,5 
4,5 
0,5 462 
607 
957 
220 2,3 
3,0 
4,8 
1.1 475 
1 038 
1 005 
288 2,2 
4.8 
4.7 
1,3 452 
681 
1 116 
45 1.9 
2,9 
4,8 
0,2 
I alt uden for Fællesskabet 1 887 9,6 2 246 11.3 2 806 13,1 2 294 9,9 
Undertegnede lån i alt 19611 100,0 19 928 100.0 21 410 100,0 23 240 100,0 
Finansiering i tilknytning til infrastrukturnettene beløb sig til 6 506 mio. og stabili­
serede sig således på det foregående års niveau. Finansiering af projekter inden for 
transportsektoren beløb sig til 4 500 mio., hvoraf hovedparten udgøres af vej- og 
jernbaneinfrastruktur (4 200 mio.). På lufttransportområdet har Banken ydet 
finansieringsbidrag til opførelse af en ny international lufthavn i Athen. På telekom-
munikationsområdet har långivningen været stærkt tiltagende, hvorved transak­
tionerne igen har nået deres omfang fra før sidste års fald. 
Da Banken finder det vigtigt, at EU-normerne på miljøområdet overholdes og er 
opmærksom på de finansierede projekters virkning for miljøet, ydede den i 1996 
finansieringsbidrag til et beløb af 5 875 mio. ECU, hvilket svarer til de seneste års 
gennemsnit (30% af de samlede långivningsaktiviteter). Banken ydede 4 209 mio. til 
forbedring af luft- og vandkvaliteten og til affaldsbehandling. Den ydede 1 666 mio. 
til byforbedring. Finansieringsbidrag til energirelaterede projekter steg kraftigt i 
1996; de beløb sig til 4 031 mio. Der blev lagt større vægt på finansiering af de 
talrige projekter, der vedrører anvendelse af naturgas: kraftværker, transport, 
distribution og oplagring. 
1996 var ligeledes præget af en meget kraftig stigning i de individuelle lån til 
industriprojekter. Sublån under globallån til SMV stabiliserede sig i 1996 efter den 
kraftige stigning det foregående år, men forblev dog på et højt niveau. De samlede 
lånetilsagn til industriprojekter beløb sig til 3 776 mio. fordelt på 1 182 mio. til 
individuelle lån og 2 594 mio. til sublån under globallån til fordel for mere end 
11 000 SMV. 
Ved udgangen af 1995 var det beløb på 1 mia. ECU, der var afsat til beskæftigelses-
skabende SMV fuldstændig opbrugt. Denne mekanisme har bidraget til at skabe ca. 
45 000 ny job. Ved udgangen af 1996 bekræftede 2 451 SMV at have skabt 
ca. 28 000 job og at have bevaret dem i 6 måneder. 
2.3 I forbindelse med de ændrede betingelser for EKSF's låneoptagelses- og långiv-
ningspolitik, som blev besluttet af Kommissionen i juni 1994 (EFT C 175 af 
28.6.1994) på grund af EKSF-traktatens udløb den 23. juli 2002, var der fortsat et 
kraftigt fald i nye lån inden for Fællesskabet i forhold til det foregående år (se 
tabel 3). 
Tabel 3 
EKSF-lånM996 (Tusind ECU) 
Artikel 54 Artikel 56 Artikel 95 Sociale 
boliger lait 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
DetFor.Kongerige 
Uden for EF 12 183 
30 466 
34 911 5 951 
23 009 
16 721 
11 548 
58 924 
578 
50 398 
15 563 1 074 
113 
9 663 
154 
3 589 
1 800 
20 
1 937 
309 
183 
208 
357 7 025 
113 
32 672 
154 
32 493 
13 348 
20 
91 327 
35 220 
183 
578 
208 
50 755 
15 563 
lait 77 560 167 129 15 563 19 407 279 659 
2.4. Hvad angår NIC-aktiviterne er tilbagebetalingerne fortsat, og nogle lande har 
næsten tilbagebetalt hele lånebeløbet. Der skal mindes om, at der ikke har været nye 
lånetransaktioner siden 1991 (se tabel 4). 
Tabel 4 
Status overNIC-lån pr 31.12.1996 
Finansielle aftaler 
GloballånC) 
Produktionssektor (*) 
Infrastrukturer 
Energi 
Undertegnede lån, netto (**) 
EIB-lån (egne midler) 
Godkendte lofter 
Restbeløb (Mio. Ecu) 
NIC I 
5,4 
538,5 
446,7 
990,5 
1 000,0 
9,5 Genopbyg. 
Italien 
598,7 
598,7 
351,6 
1 000,0 
49,7 Genopbyg. 
Grækenland 
80,0 
80,0 
80,0 
o.o NIC II 
406,8 
10,6 
279,4 
300,8 
997,5 
1 000,0 
2,5 NIC III 
2 138,0 
465,3 
258,3 
2 861,5 
3 000,0 
138,4 NIC IV 
668,8 
668,8 
750,0 
81,2 lait 
3 213,5 
15,9 
1 961,9 
1 005,8 
6 197,1 
351,6 
6 830,0 
267,5 
(*) Industri og landbrug 
(**) Undertegnede lån, ekskl. bortfald 
2.5 I flere år er der ikke inden for Fællesskabet anmodet om finansiering af kernekraft-
projekter via det disponible beløb på 1,1 mia. ECU inden for Euratom-loftet 
Derimod er flere projekter uden for Fællesskabet under behandling (se punkt 3.5 
nedenfor). 
2.6 Den mellemfristede finansielle betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne blev ikke 
anvendt i det forgangne år. Når der tages højde for de beløb, der hidtil er udbetalt til 
Grækenland, dvs. 1 mia. ECU (første tranche af 1991-lånet på 2,2 mia.) og til 
Italien, nemlig 4 mia. (to første trancher af 1993-lånet på 8 mia.) inden for 
rammerne af denne mekanisme og tilbagebetalingerne i 1996, var den samlede 
långivning på dette område på 4 mia. pr. 31. december 1996. Det disponible 
restbeløb, der skal finansieres ved fællesskabslåntagning på kapitalmarkedet, beløber 
sig således til 10 mia. ECU. 
3. LÅNGIVNINGSAKTIVITETER UDEN FOR FÆLLESSKABET 
I 1996 var der en pause i låneaktiviteten med de lande, der har indgået samarbejds­
aftaler med Fællesskabet - efter den støtte udvikling i de foregående år. 
3.1 Den makroøkonomiske bistand, som Fællesskabet yder i form af betalingsbalance-
og strukturtilpasningsstøtte til tredjelande, beløb sig i 1996 til 155 mio. ECU (se 
tabel 5). De faktiske udbetalinger i forbindelse med lån, der tidligere er truffet 
beslutning om at yde, beløb sig til 140 mio. ECU fordelt på følgende måde: 40 mio. 
til de central- og østeuropæiske lande (Bulgarien) og 100 mio. til SNG (Ukraine). 
Hertil kommer afgørelser truffet i 1996 om nye lån, hvoraf 15 mio. ECU kom til 
udbetaling til Moldova. 
3.2 Med hensyn til Rådets beslutning fra december 1991 om at yde de nye uafhængige 
stater i det tidligere Sovjetunionen (SNG) en kommerciel lånefacilitet med et loft på 
1 250 mio. ECU var der i 1996 ingen nye udbetalinger. 
Da der ikke blev truffet beslutning om nye transaktioner i 1996, forbliver den 
samlede långivning under denne facilitet på samme niveau som i 1995, nemlig 
1 133 mio. ECU (se tabel 8 i bilaget). 
3.3 EIB's finansieringsaktiviteter uden for Fællesskabet beløb sig i 1996 til 
2 294 mio., hvilket er et fald på ca. 18% i forhold til 1995 (se også tabel 2). Beløbet 
fordeler sig med 2 190 mio. til lån over egne midler og 104 mio. i risikovillig kapital 
over EF's eller medlemsstaternes budgetmidler (som det fremgår af tabel 5). 
Denne aktivitet har i nogen grad været præget af det forhold, at det har taget 
længere tid end ventet at forlænge Bankens mandat for tredjelande i Latinamerika 
og Asien og af det ugunstige politiske klima i nogle områder. 
Udlånsomfanget har været stigende i de central- og østeuropæiske lande og i 
Sydafrika, hvorimod der har været et fald i AVS- og OLT-landene, i 
Middelhavslandene og i Latinamerika og Asien. 
3.3.1 I AVS-landene (Afrika, Vestindien og Stillehavet) og i de oversøiske lande og 
territorier) beløb EIB's interventioner sig til 396 mio. ECU (mod 430 mio. i 1995) 
10 
heraf 99 mio. i risikovillig kapital over Den Europæiske Udviklingsfonds midler 
(EUF). 
To tredjedele af finansieringsbidragene (256 mio.) er gået til basisinfrastrukturer, 
der er en forudsætning for den økonomiske udvikling i de omhandlede lande. 
Industrisektoren har modtaget 42 mio. i form af individuelle lån og 98 mio. i form af 
globallån indgået med lokale finansieringsinstitutter med henblik på udlån til små 
virksomheder. 
3.3.2 I Middelhavsområdet beløb långivningen sig i 1996 til 681 mio. ECU, heraf 5 mio. 
over budgetmidler. 562 mio. vedrører det horisontale samarbejde (uden for 
protokollerne) og angår projekter inden for kommunikation, transport og 
miljøbeskyttelse. Lån i forbindelse med de bilaterale protokoller androg 119 mio. 
Fordelingen på sektorer viser, hvor stor en rolle forureningsbekæmpende projekter 
spiller både for husholdningerne - affaldsindsamling og spildevandsbehandling - og 
for industrien, bl.a. et projekt i Algeriet vedrørende oprensning af et petrokemisk 
industriområde og et projekt i Tyrkiet vedrørende montering af afsvovlingsudstyr i 
et varmekraftværk. I alt er 56% af dette regnskabsårs udlån, dvs. 380 mio. ECU, 
anvendt direkte på miljøbeskyttelsesområdet. 
Der er ydet lån på 53 mio. til Gaza til forbedring af vanddistributionsnettet og 
bygning af havnen. 
3.3.3 I de central- og østeuropæiske lande androg lånene i 10 lande 1116 mio. ECU i 
1996 (1 005 mio. i 1995). Næsten samtlige lån (97%) er ydet inden for rammerne af 
det program med et loft på 3 mia., som bestyrelsen gav tilsagn om i maj 1994 med 
budgetgaranti. Herudover er der givet tilsagn om 30 mio. til Slovenien inden for 
rammerne af 1993-protokollen. Næsten samtlige lån, med undtagelse af globallån på 
50 mio., vedrører udbygning af basisinfrastrukturer, væsentligst til kommunikation. 
Flere af lånene har bidraget til aktiviteter i direkte tilknytning til de prioriterede 
transeuropæiske net. 
3.3.4 Inden for rammerne af bestyrelsens beslutning fra 1993 om finansiering af 
investeringer i Latinamerika og Asien er der indgået aftale om en transaktion i 
Argentina (45 mio.) vedrørende forbedring af vejinfrastrukturen. 
3.3.5 Banken har i 1996 fortsat långivningen til Sydafrika og ydet et lån på 56 mio. til 
udvidelse af elnettet. 
11 
Tabel 5 
Finansiering uden for Fællesskabet 11996 J 
AVS-OLT 
Middelhavslandene 
Central- og østeuropæiske lande 
SNG 
Latinamerika, Asien 
Sydafrika 
lait EKSF 
16 
16 Betalings­
balancestøtte 
(1) 
40 
115 
155 (i mio. ECU) 
EIB 
Budgetmidler 
og EUF (2) 
99 
5 
104 Egne 
midler 
(3) 
297 
676 
1 116 
45 
56 
2190 lait 
396 
681 
1 172 
115 
45 
56 
2 465 
(1) Udbetalinger. 
(2) Ydet og administreret af EIB over EF's eller EUF's midler. 
(3) Indgåede låneaftaler. 
3.4 Uden for Fællesskabet er der kun ydet ét EKSF-lån i 1996 på 15,5 mio. ECU til et 
stålværk, der er ved at foretage en omstrukturering af sine aktiviteter. 
3.5 Den 21. marts 1994 besluttede Rådet at udvide anvendelsesområdet for Euratoms 
långivning til de central- og østeuropæiske lande og landene i SNG for at 
forbedre sikkerheden og effektiviteten på disse landes atomkraftværker. Det 
gældende loft, der er fastsat af Rådet, er på ca. 1,1 mia. ECU. 
Flere projekter i Ukraine, Bulgarien, Rusland og Litauen er under behandling, men 
på grund af deres såvel tekniske som politiske kompleksitet er der ikke truffet 
beslutning om finansieringsbidrag i 1996. 
3.6 Fællesskabet og EIB er begge aktionærer og nære samarbejdspartnere i EBRD, idet 
de hver ejer 3% af EBRD's kapital. De arbejder tæt sammen og koordinerer deres 
indsats. 
I henhold til EBRD's årsberetning for 1996 godkendte EBRD's bestyrelse 119 nye 
projekter i de central- og østeuropæiske lande og i staterne i det tidligere 
Sovjetunionen (mod 134 i 1995) til et samlet beløb af 2,8 mia. ECU, dvs. ca. 10% 
mere end i 1995 på basis af revurderede tal. Den faktiske långivning beløb sig i 1996 
til 2,2 mia. Forholdet mellem bankens kapitaldeltagelse og de samlede øvrige 
aktiviteter faldt fra 24% i 1995 til 19% i 1996, svarende til 526 mio. ECU. 
4. DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSFOND 
Den Europæiske Investeringsfond (EIF) har i 1996 kunnet drage nytte af det store 
forberedende arbejde, der er udført siden fondens oprettelse i juni 1994, og der har 
således været en kraftig stigning i de indgåede aftaler. Der er indgået 22 aftaler i 
1996 til et samlet beløb af 833 mio. ECU, således at det samlede antal aftaler 
indgået siden oprettelsen nu beløber sig til 1 464 mio. 78% heraf vedrører 
12 
infrastruktur i forbindelse med de transeuropæiske net, og 22% vedrører støtte til 
små og mellemstore virksomheder. 
De infrastrukturprojekter, som fonden har stillet garanti for, vedrører transport- og 
energisektoren. Garantierne vedrørende SMV-projekter været koncentreret om 
støtte til opstart af pilotprojektet med betegnelsen "Vækst og miljø". Der er tale om 
et initiativ fra Europa-Parlamentet, hvor Kommissionen over sit budget skal stå for 
omkostningerne i forbindelse med lånegarantier til SMV-projekter med positive 
virkninger for miljøet. Blandt de 13 transaktioner, der er godkendt inden for 
rammerne af dette program til et samlet beløb af 392 mio. ECU, er 6 projekter til et 
samlet beløb af 162 mio. færdigforhandlede og underskrevet, og der er indgået 
aftaler med finansieringsinstitutter i 5 af Fællesskabets medlemsstater. 
Som foreskrevet i vedtægterne blev fonden i 1996 bemyndiget til at erhverve 
kapitalandele. Der er afsat 75 mio. ECU til det formål frem til udgangen af 1998. En 
række transaktioner er blevet identificeret og nærmere undersøgt i 1996, og de 
første kontraktundertegnelser er fastsat til begyndelsen af 1997. 
Ved udgangen af 1996 var fondens kapital på 1 786 mio., hvilket svarer til 89,3% af 
den autoriserede kapital på 2 mia. Kapitalen er tegnet af 78 aktionærer, der 
repræsenterer 76 finansieringsinstitutter, således at Den Europæiske Union er 
repræsenteret ved Kommissionen og EIB. 
5. LÅNGIVNINGENS BUDGETMÆSSIGE FØLGER 
EF's almindelige budget berøres af långivningen, når denne sker med rentegodt­
gørelse og/eller en garanti over budgettet. 
5.1. Rentegodtgørelser 
Rentegodtgørelser inden for EF benyttes på følgende områder (se tabel 7 i bilaget): 
a) industriel omstilling i kuWstålområder (artikel 56 i EKSF-traktaten) 
b) genopbygning af katastroferamte områder i Italien, Grækenland og Portugal 
(den selvstyrende region Madeira) og 
c) inden for rammer af "SMV-faciliteten". 
Der er ikke ydet industrilån til nedsat rente til fordel for investeringer til fremme af 
Fællesskabets kulforbrug (artikel 54, stk. 2). Rentegodtgørelser i forbindelse med 
omstillingslån *i kul-/stå!områder (artikel 56) beløb de sig i 1996 til 36,8 mio. 
ECU mod 11,5 mio. ECU i 1995 og 51,1 mio. i 1994. 
Det skal bemærkes, at det i Rådets afgørelse om genopbygning efter jordskælvet på 
Madeira i 1993 foreskrives, at rentegodtgørelser i forbindelse med EIB-lån 
udbetales direkte af Kommissionen til den selvstændige region Madeira og ikke 
længere via EIB, som det var tilfældet i forbindelse med jordskælvene i Grækenland 
og i Italien. 
På Det Europæiske Råds møde i København i 1993 blev den midlertidige 
lånefacilitet, der blev vedtaget i Edinburgh til større infrastrukturarbejder, øget med 
13 
3 mia. ECU. Heraf gik 1 mia. ECU til en styrkelse af konkurrenceevnen i de små 
og mellemstore virksomheder i Europa, en støtte, der også omfattede rentegodt­
gørelser i forbindelse med beskæftigelsesprojekter. Godtgørelsen beløber sig til 
3 000 ECU pr. oprettet arbejdsplads, svarende til en gennemsnitlig rentenedsættelse 
på 2%. På baggrund af Rådets afgørelse af 19. april 1994 begyndte EIB i andet 
halvår af 1994 at indgå globale låneaftaler med finansieringsinstitutter i samtlige 
medlemsstater. Lånetilsagnsarbejdet var tilendebragt den 15. december 1995 med 
tilsagn for hele beløbet på 1 mia. 
Ved udgangen af 1996 var 48% af faciliteten udbetalt, hvilket svarer til 480 mio. af 
den samlede facilitet, og beløbet er fordelt på 2 536 virksomheder. Det anslås, at 
hele faciliteten vil blive udnyttet i 1997 til gavn for ca. 4 500 virksomheder. De 
budgetmæssige udbetalinger til faciliteten beløb sig til 2,8 mio. ECU i 1995 og 
17,5 mio. i 1996. 
Der ydes ligeledes rentegodtgørelser i forbindelse med EIB's lån uden for 
Fællesskabet (se tabel 8 i bilaget). 
5.2. Budgetgarantier 
5.2.1 Anvendelsesområde 
Fællesskabets lånoptagelser med henblik på udlån, der administreres af 
Kommissionen (Euratom, NIC, betalingsbalancelån), garanteres over det 
almindelige budget for hele lånemellemværendets vedkommende. 
I den forbindelse er der i 1996 givet garanti over Fællesskabets budget til et 
betalingsbalancelån på 15 mio. ECU til Moldova. 
Ved lån, som EIB yder tredjelande over egne midler i forbindelse med EF's 
finansielle udviklingssamarbejde, indgås der en garantikontrakt. Garantierne stilles af 
medlemsstaterne, når det drejer sig om AVS- og OLT-lande, og af EF, når det 
drejer som om Middelhavslande, central- og østeuropæiske lande eller lande i 
Latinamerika og Asien, som EF har indgået samarbejdsaftaler med, samt Sydafrika. 
I den forbindelse er der givet garanti over Fællesskabets budget for følgende: 
a) EIB-Iån til landene i Middelhavsområdet: der er for disse lån stillet en samlet 
EF-garanti på 75% af de undertegnede lån. 
Ved udgangen af 1996 androg den samlede långivning 2 357 mio. ECU, heraf 
265 mio. ECU til lån i Spanien, Grækenland og Portugal (inden tiltrædelsen) og 
2 092 mio. ECU til lande i Middelhavsområdet. 
b) EIB-Iån til central- og østeuropæiske lande: Fællesskabets garanti dækker 
100% af de indgåede låneaftaler. Pr. 31. december 1996 havde EIB udlånt 
1 628 mio. ECU til disse lande ud af et samlet rammebeløb på 1,7 mia. ECU 
under betegnelsen CEEC I. De udestående lån beløb sig ved udgangen af 1996 
til 971 mio. ECU. 
14 
Ved udgangen af 1993 forlængede Fællesskabet sin garanti med henblik på at 
dække al EIB-långivning i den følgende treårsperiode til de central- og 
østeuropæiske lande, herunder også de baltiske lande og Albanien, inden for et 
samlet rammebeløb på 3 mia. ECU (CEEC II). Den 31. december 1996 havde 
EIB udlånt 2 980 mio. ECU fra dette rammebeløb på 3 mia. Udestående lån 
beløb sig den 31. december 1996 kun til 335 mio. ECU. 
c) EIB-Iån til tredjelande i Latinamerika og Asien: lån til lande i Latinamerika 
og Asien, som Fællesskabet har indgået samarbejdsaftaler med, er også 100% 
dækket af Fællesskabets garanti. Der blev i februar 1993 truffet beslutning om 
ydelse af lån til disse lande til et samlet beløb af 750 mio. ECU for en 3-årig 
periode med et loft på 250 mio. årligt. Ved udgangen af 1996 var der indgået 
låneaftaler til et beløb af 647 mio., og udbetalinger fra den budgetgaranterede 
pulje beløb sig på samme tidspunkt til 204 mio. Den 12. december 1996 
godkendte Rådet en midlertidig etårig transaktion for disse lande med et loft på 
275 mio. ECU, og denne transaktion vil blive afsluttet i juni 1997. Denne 
beslutning har gjort det muligt at sammenkoble det mandat, der oprindelig blev 
givet Banken i dette område, og det samlede flerårige mandat for samtlige 
tredjelande, som Rådet godkendte i begyndelsen af 1997. 
d) EIB-Iån til Sydafrika: Fællesskabet stillede i juni 1995 garanti for de lån, som 
EIB ydede til Sydafrika i løbet af de derpå følgende to år inden for en 
beløbsramme på 300 mio. ECU. Lånene garanteres 100% over Fællesskabets 
budget. Pr. 31. december 1996 åbnede EIB en kreditlinje på 101 mio., men 
udestående beløb under garantien, herunder både hovedstol og renter, androg 
kun 32 mio. ECU pr. 31. december 1996 (se tabel 6). 
5.2.2 Garantimellemværendet pr. 31. december 1996 
De samlede udestående garantier, der dækkes over Fællesskabets budget, der som 
nævnt ovenfor vedrører udbetalte lån, som er nærmere specificeret i nedenstående 
tabel 6, androg ved udgangen af 1996 ca. 12 mia. ECU, hvoraf over 53% vedrørte 
tredjelande. I forhold til 1995 er det samlede garantibeløb faldet med 1 238 mio. 
ECU, men den vægt, hvormed forpligtelserne over for tredjelande indgår, har været 
fortsat stigende fra 37,5% i 1992 til nu 53%. 
Den årlige risiko for det almindelige budget, der hænger sammen med 
gældsafviklingen (hovedstol og renter), lå på 3 149 mio. ECU i 1996, hvoraf 
1 081 mio. ECU vedrører tredjelande. 
Pr. 31. december 1996 androg de beløb, der er blevet udbetalt af Fællesskabet, men 
endnu ikke tilbagebetalt af misligholdende debitorlande, 330,7 mio. ECU, hvoraf 
84,4 mio. ECU skyldes af nogle republikker i det tidligere Jugoslavien og 
246,3 mio. ECU af Tadsjikistan, Armenien og Georgien. 
Midlertidige træk på Kommissionens likviditet til dækning af garantiforpligtelser 
blev indtil 1994 dækket over budgettet og over garantifonden efter dennes 
oprettelse ved Rådets forordning nr. 2728/94 af 31. oktober 1994. 
15 
Tabel 6 
Udestående beløb, som der er stillet garanti for pr. 31.12.1996 
(i mio. ECU) 
Foranstaltninger Godkendte 
lofter Udestående 
beløb pr. 
31.12.95(1) Udestående 
beløb pr. 
31.12.96(2) 
Medlemsstaterne 
A. Betalingsbalance 
1. Grækenland 
2. Italien 
B. Andet 
3. Euratom (3) 
4. NIC (herunder jordskælvshjælp) 
5. EIB-Middelhavslandene(E.GR.P) 26 330 
14000 
4 000 
6 830 
1 500 7 263 
1 000 
4 045 
720 
1 113 
385 5 564 
500 
3 479 
572 
748 
265 
Tredjelande 
A. Finansiel bistand 
1. Hongrie 
2. Tidligere Sovjetunionen 
3. Den Tjekkiske Republik 
4. Den Slovakiske Republik 
5. Bulgarien 
6. Rumænien 
7. Estland 
8. Letland 
9. Litauen 
10. Israel 
11 .Algeriet 
12. Moldova 
13.Ukraine 
14. Belarus 
B. Andet 
15. Middelhavslandene 
16. Central- og Østeuropa I og II 
17. Latinamerika, Asien 
18. Sydafrika 17 422 
5 035 
1 050 
1 250 
250 
125 
400 
580 
40 
80 
100 
160 
600 
60 
285 
55 
12 387 
6 362 
4 700 
1 025 
300 5 851 
2 987 
440 
347 
250 
125 
360 
510 
20 
40 
75 
160 
500 
45 
85 
30 
2 864 
1782 
933 
149 6 312 
2 679 
180 
144 
250 
125 
400 
510 
20 
40 
75 
160 
500 
60 
185 
30 
3 634 
2 092 
1 306 
204 
32 
I ALT 43 752 13 114 11 876 
(1) Omregningskurs pr. 31.12.1995 
(2) Omregningskurs pr. 31.12.1996 
(3) Euratom-lån til en række tredjelande (Rådets afgørelse af 21.3.1994) 
16 
STATISTISK BILAG 
17 
Tabel 1 
Artig udvikling i Fællesskabets lånoptagelse og långivning (i mio. BCU) 
(ECU-kursultåret) 
1985 1966 1987 1988 1969 1990 1991 1992 1993 1994 193R IHRR 
I. Lånoptagelse 
EKSF 1265 1517 1487 880 913 1086 1446 1474 908 644 386 298 
Betalingsbalance-lån (1) - 862 860 - - 350 1695 1209 4969 245 410 155 
Euratom 34448885393 49 
NIC 860 541 611 945 522 76 49 - - 70 66 -
Kommissionen i alt 2469 3408 3811 1918 1435 1512 3190 2683 5877 1008 862 453 
HB(2) 5699 6786 5593 7666 9034 10996 13672 12974 14224 14148 12395 17553 
EFialt 8168 10194 9404 9584 10469 12508 16862 15657 20101 15156 13257 18006 
II. Långivning 
EKSF 1010 1069 969 908 700 993 1382 1486 918 674 403 280 
Betalingsbalance4ån(1) - 862 860 - - 350 1695 1209 4969 245 410 155 
Euratom 211 443 314 49 
NIC 884 393 425 357 78 24 39 9 30 - - -
Kommissionen i alt 2105 2767 2568 1265 778 1367 3116 2704 5917 968 813 435 
BB(3) 5641 6678 6967 8844 11507 12605 14438 16066 17724 17682 18604 20946 
EFialt I 7746 9445 9535 10109 12285 13972 17554 18770 23641 18650 19417 21381 
NB: Forskellen mellem Kbmrrissionens sanlede långivning og lånoptagelse skyldes refinansiering af lånoptagelser 
og variationer i restbeløbet for lånoptagelser, der ikke er overdraget ved regnskabsårets afslutning 
Forskellene mellem taOene for BBs långivning og lånoptagelse skyldes, at BBs långivning finansieres både ved 
lånoptagelse og over BB's egne nidler. 
(1) Mekanismen for finansiel støtte til medlemsstaterne og bistanden til tredjelande. 
(2) Opsamlede rrider i alt 
(3) Undertegnede lån over egne rrider uden hensyntagen til garantier fra BB til promotorer og transaktioner 
over NIC-rridler. 
18 
Tabel 2 
FaeHesskabslànoptagelser(ved udgangen af hvert år) (1) (2) (i m'o. ECU) 
EKSF EIB (3) Euratom NIC Sub-total Betalings­
balancelån Samlet 
lånoptagelse 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 6178 
6 539 
7119 
7 034 
6761 
6 689 
6 825 
6 738 
6 673 
7139 
7 327 
7 331 
6 548 
5 966 
4 656 16 570 
20 749 
25 007 
26 736 
30271 
31957 
36 928 
42 330 
48 459 
58 893 
67 784 
78 661 
83 673 
87 079 
96 649 1272 
1680 
1892 
2 013 
2168 
2 500 
2164 
1945 
1687 
1563 
1338 
1018 
779 
720 
572 1747 
3269 
4432 
4 960 
5202 
5229 
5 514 
5122 
4 542 
3 817 
3 326 
2202 
1570 
1 113 
748 25 767 
32237 
38 450 
40 743 
44 402 
46 375 
51431 
56135 
61361 
71412 
79 775 
89212 
92 570 
94 878 
102 625 591 
4610 
4 932 
3 236 
1890 
2 997 
2 459 
2075 
(4)2045 
3 516 
4 026 
5 204 
7697 
8 032 
6 658 26 358 
36 847 
43 382 
43 979 
46 292 
49 372 
53 890 
58 210 
63 406 
74 928 
83 801 
94416 
100267 
102 910 
109283 
(1) 
(2) 
(3) 
(4) Opgørelsen er baseret på valutakursen pr. 31. december hvert år. Da de fleste lån er udstedt i nationale valutaer, skylc 
forskellen mellem to Utimoopgørelser deis ændringer i ansættelsen af den eksisterende beholdning, deis 
nettolånoptagelsen i årets løb. 
Oprindelige beløb med tillæg af eller fradrag for afdrag på hovedstol, opsigelser, bortfald eller valutajusteringer. 
Fra 1989 inkl. på kort sigt 
Fra 1990 inkl. finansiel bistand til tredjelande. 
19 
Tabel 3 
Fællesskabslånoptagelser i 1996 fordelt på lånevaluta 
ECU 
BEF 
DKK 
DEM 
GRD 
ESP 
FRF 
IEP 
ITL 
LUF 
NLG 
PTE 
FIM 
SEK 
GBP 
Sub-total Betalings- Samlet 
EIB Euratom EKSF NIC balancelån (1) lånoptagelse 
500 
19 
88 
5 285 
97 
2 035 
655 
102 
4 398 
65 
84 
358 
34 
191 
2168 
16 079 6 
64 
29 
7 
53 
35 
50 
244 155 
155 655 
25 
88 
5 349 
97 
2 064 
662 
102 
4 451 
100 
84 
358 
34 
191 
2 218 
16 478 (i mio. ECU) 
1995 
% 
6,1 
0,1 
19,5 
1,1 
12,0 
2,7 
1,0 
25,6 
1,5 
1,1 
7,6 
0,1 
0,6 
8,3 
87,3 1996 
% 
3,6 
0,1 
0,5 
29,7 
0,5 
11,5 
3,7 
0,6 
24,7 
0,6 
0,5 
2,0 
0,2 
1,1 
12,3 
91,5 
CHF 
JPY 
USD 
ZAR 
Sub-total 165 
580 
698 
33 
1 476 54 
54 165 
580 
752 
33 
1530 2,9 
5,8 
4,0 
12,7 0,9 
3,2 
4,2 
0,2 
8,5 
I ALT 17 555 298 155 18 008 100,0 100,0 
(1) Betalingsbalancelån og finansiel bistand til tredjelande. 
Tabel 4 
Fordeling på sektor og instrument af langivningstransaktioneme i Fællesskabet i 1995 og 1996 
(i mio. 
Produktionssektor 
heraf lån på grundlag 
af globallån 
Infrastruktur 
heraf lån på grundlag 
af globallån 
Energi 
heraf lån på grundlag 
af globallån 
I ALT EKSF 
1995 1996 
346 248 
222 178 
14 20 
12 
360 280 FJB(1) 
1995 1996 
4617 4477 
2 955 2630 
10 082 10 388 
1 299 1 535 
3083 4945 
100 279 
17782 19 810 Euratom 
1995 1996 
-
_ NIC(1) 
1995 1996 
-
-lait 
1995 1996 
4963 4725 
3177 2 808 
10 096 10408 
1 299 1 535 
3 083 4 957 
100 279 
18142 20 090 ECU) 
i alt i % 
1995 1996 
27.4 23,5 
17.5 14,0 
55.6 51,8 
7,2 7,6 
17.0 24.7 
0,6 1,4 
100 100 
(1) Ydede lån (individuelle lån og lån på grundlag af globallån). 
20 
Tabel 5 _____ 
Lån ydet i Fællesskabet af BB i 1995 og 1996, fordelt 
på økonomiske formål 
1995 1996 
mio. ECU % mio. ECU % 
100,0 
1,7 
2,9 
16,6 
5,3 
17,0 
11,7 
0,8 
20,7 
0,0 
0,1 
1,8 
9,3 
0,1 
2,3 
9,6 
29,5 
33,6 
13,2 
23,6 . Regionaludvikling 
1.1 Fordeling på lande 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Det Forenede Kongerige 
1.2 Fordeling på hovedsektorer 
Energi 
Kommunikation 
Miljø og andre infrastrukturer 
Industri, tjenesteydelser og landbrug 12 143,3 
249,0 
304,0 
1 786,3 
335,7 
2 697,0 
1 440,1 
165,5 
2 458,8 
79,3 
24,0 
63,8 
1 252,8 
23,7 
4,7 
1 258,6 
2 009,0 
5 270,0 
1 614,0 
3 252,0 100,0 
2,1 
2,5 
14,7 
2,8 
22,2 
11,9 
1,4 
20,2 
0,7 
0,2 
0,5 
10,3 
0,2 
0,0 
10,4 
16,5 
43,4 
13,3 
26,8 13 805,0 
236,0 
397,0 
2 297,0 
730,0 
2 352,0 
1 615,0 
108,0 
2 853,0 
17,0 
254,0 
1 288,0 
10,0 
317,0 
1 331,0 
4 076,0 
4 640,0 
1 826,0 
3 263,0 
2. Infrastrukturer 
2.1 Transport 
2.2 Telekommunikation 
2.3 Andet 6 592,0 
5 494,0 
1 098.0 100,0 
83,3 
16,7 6 506,0 
4 500,0 
2 006,0 100,0 
69,2 
30.8 
3. Miljø og levevilkår 
3.1 Miljø 
3.2 Byplanlægning 6 044,0 
3 972,0 
2 072,0 100,0 
65,7 
34,3 5 875,0 
4 209,0 
1 666,0 100,0 
71,6 
28,4 
4. Energi 
4.1 Interne ressourcer 
4.2 Importdiversificering 
4.3 Rationel udnyttelse 3 433,0 
1 037,0 
894,0 
1 502,0 100,0 
30,2 
26,0 
43,8 4 031,0 
547,0 
2011,0 
1 473,0 100,0 
13,6 
49,9 
36,5 
5. Virksomhedernes konkurrencedygtighed 
herunder: Små og mellemstore virksomheder (1) 3 450,0 3 776.0 
2.881,0 antal 
11.736 2.594,0 antal 
11.034 
(1) Inkl. NIC-långivningen. 
N.B.: Da nogle af lånene er ydet til flere formål, kan beløbene under de forskellige rubrikker derfor 
ikke umiddelbart sammenstilles. 
21 
Tabel 6 
Geografisk fordeling af langivningstransaktioneme (1) I Fællesskabet 11995 og 1999 
1996 (i mio.ECU) 
EKSF EIB Euratom NIC Betalings 
balancelån Beløb % 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Det For. Kongerige 
Art. 18 (2) 7,0 
0,1 
32,7 
0,2 
32,5 
13,3 
91,3 
35,2 
0,2 
0,6 
0,2 
50,8 657,5 
688,0 
3 021,6 
721,1 
2 552,6 
2 509,2 
188,7 
4 120,7 
765,7 
489,9 
1 293,8 
302,1 
846,5 
2 386,2 
402,5 664,5 
688,1 
3 054,3 
721,3 
2 585,1 
2 522,5 
188,7 
4 212,0 
35,2 
765,9 
490,5 
1 294,0 
302,1 
846,5 
2 437,0 
402,5 3,1 
3,2 
14,4 
3,4 
12,2 
11,9 
0,9 
19,9 
0,2 
3,6 
2,3 
6,1 
1,4 
4,0 
11,5 
1,9 
lait 264,1 20 946,1 21 210,2 100,0 
1995 
EKSF EIB Euratom NIC Betalings 
balancelån Beløb % 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Det For. Kongerige 
Art. 18 (2) 
lait 8,7 
104,8 
22,9 
14,9 
89,2 
9,4 
10,2 
100,3 665,0 
825,0 
2 715,0 
525,0 
2 818,0 
2 207,0 
327,0 
3 435,0 
79,0 
319,0 
242,0 
1 232,0 
179,0 
273,0 
2 244,0 
519,0 673,7 
825,0 
2 819,8 
525,0 
2 840,9 
2 221,9 
327,0 
3 524,2 
88,4 
319,0 
242,0 
1 242,2 
179,0 
273,0 
2 344,3 
519,0 
360.4 18 604,0 18 964,4 3,6 
4,4 
14,9 
2,8 
15,0 
11,7 
1,7 
18,6 
0,5 
1,7 
1,3 
6,6 
0,9 
1,4 
12,4 
2_7 
100,0 
(1) Undertegnede lån. 
(2) Fællesskabsprojekter, der ikke er lokaliseret i en bestemt medlemsstat (f.eks. telekommuni-
kationskabler og -satellitter, olieforekomster i Nordsøen osv.). 
22 
Tabel 7 
Rentegodtgørelser udbetalt i EF via de forskellige 
fællesskabsinstrumenter 1977-1996 (i mio. ECU) 
Ar Ordning uden nutidsværdiberegning (1) 
EKSF Art.54 EKSF Art.56 
(omstruk- (omstilling) 
turering) Beskæft. 
Portugal Genopbygning 
efter jords kælv Ordning med nutidsværdi-bereg. (2Ï 
EMS EFRU SMV-
facilitet 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 1,3 
9,8 
10,4 
25,7 
7,6 
10,5 
4,0 
6,2 
3,6 
5,9 
2,4 
3,0 
2,6 
1,3 
1,0 2,7 
16,5 
8,0 
33,4 
6,3 
19,3 
7,1 
34,0 
74,9 
33,1 
35,6 
38,6 
42,5 
40,6 
48,6 
106,0 
114,3 
51,1 
11,5 
36,8 4,0 
3,9 3,0 
14,4 
24,4 
28,4 
28,6 
28,6 
27,8 
26,6 
23,1 
20,1 
17,2 
0,5 (3) 200,0 
197,0 
193,2 
209,8 
200,0 12,1 
65,5 
2,8 
17,5 
(1 ) Rentegodtgørelser udbetalt løbende og konteret de dertil afsatte bevillinger årligt. 
(2) Rentegodtgørelser udbetalt af Kommissionen som et tilbagediskonteret engangsbeløb og 
konteret budgettet for det første år. 
(3) Rentegodtgørelser til et beløb af 475 500 ECU udbetalt direkte af Kommissionen til den 
selvstyrende region Madeira (Rådets afgørelse nr. 95/250/EF af 29.6.1995). 
23 
Tabel 8 
Finansiel bistand uden for Fællesskabet, gældende eller under forhandling pr. 31.12.1996 | 
AVS-lande oq OLT 
AVS 
OLT 
Sydafrika 
Middelhavslandene^) 
Algeriet Cypern, Egypten, 
Israel, Jordan,Libanon, 
Malta, Marokko, Syrien, 
Tunesien, Tyrkiet, Gaza 
og Vestbredden 
Tyrkiet 
Malta 
Cypern 
Central- oq Østeuropa 
Den Tjekkiske Rep. 
Den Slovakiske Rep. 
Bulgarien 
Estland 
Letland 
Litauen 
Ungarn 
Rumænien 
Albanien 
Slovenien 
SNG 
Ex. USSR 
Moldova 
Ukraine 
Belarus 
Lande i Latinamerika 
og Asien Aftalens art 
2. finansprotokol 
Fjerde Lomé-konv. 
Rådets afaørelse 
Rådets afgørelse 
Rådets afaørelse 17) 
Euro-Middelhavspartnerskabet (7) 
Særlig foranstaltning for finansielt 
samarbejde endnu ikke i kraft 
4 finansprotokol 
4. finansprotokol 
Rådets beslutning (7) 
Finansprotokol 
Rådets beslutning 
Rådets beslutning (7) Lån over EIB's 
egne midler 
Gyldig­
heds­
periode 
2000 
1997 
2000 
2000 
2000 
1998 
1998 
2000 
1997 
1997 
2000 Loft 
(1) 
1 693 
1658 
35 
300 
375 
3140 
2 310 
750 
30 
50 
3 520 
150 
275 
900 (i mio. ECU) 
Finansieringsbidrag over 
budgetmidler 
Risikovillig 
kapital 
(2) Gavebistand 
(3) 
1 030 12102 
1 000 11 967 (5) 
30 135 (5) 
204 3 460 
200 (8) 3 425 (9) 
2 13 
2 22 
4 564 (13) 
20 (14) Betalingsbalance^ 
(4) 
Ydet Udbet 
760 660 
600 (10) 500 
160 (11) 160 
2.730 2.315 
250 250 
125 125 
400 400 
40 20 
80 40 
100 75 
1.050 790 
580 510 
105 (12) 105 
1.650 1.408 
1.250 (15) 1.133 
60 60 
285 185 
55 30 EKSF 
lån 
16 
(1 ) Lån med rentegodtgørelser, der afholdes over Den Europæiske Udviklingsfonds midler, til projekter » AVS-landene og OLT og lån med 
rentegodtgørelser, der afholdes over Fællesskabernes almindelige budget, til miljøprojekter i visse Middelhavslande. De til rentegodtgørelserne 
nødvendige beløb afholdes af gavebistanden. 
(2) Ydet og administreret af EIB. 
(3) Ydet og administreret af Europa-Kommissionen. 
(4) Kumulerede beløb siden 1990. Disse lån ydes og administreres af Kommissionen. 
(5) Inklusive beløb til rentegodtgørelser for EIB-Iån. 
(6) Disponible beløb fra tidligere finansprotokoller kan anvendes samtidigt, uanset om det drejer sig om samtlige afsatte bevillinger eller restbevillinger 
(7) Indgår i det flerårige globale mandat, der blev godkendt den 14. april 1997. 
(8) Vejledende angivelse, der afholdes via gavebistanden i den næste kolonne. 
(9) Inklusive beløb, der er forbeholdt transaktioner i forbindelse med risikovillig kapital og rentegodtgørelser for ElB-lånebidrag til miljøprojekter. 
(10) Algeriet. 
(11) Israel. 
(12) Gavebistand. 
(13) PHARE-programmet for perioden 1996-1999, der administeres af Kommissionen. 
(14) Udelukkende rentegodtgørelser for EIB-Iån til transportprojekter af fælles interesse. 
(15) Kommercielle kreditter 
24 
B. KOMMISSIONENS RAPPORT TIL 
RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
om udnyttelsen af Det Nye 
Fællesskabsinstrument (NIC) 
(halvåret 1.7.1996-31.12.1996) 
Situationen pr. 31.12.1996 
I henhold til Rådets afgørelse 83/20G7EØF (artikel 6) og afgørelse 87/182/EØF 
(artikel 8) om finansieringen af NIC skal Kommissionen udarbejde en halvårlig 
rapport om udnyttelsen af NIC III og IV-trancherne. 
Nærværende rapport omfatter perioden fra 1.7.1996 til 31.12.1996. 
De forskellige retsgrundlag afgør, hvilken metode der anvendes til at vurdere de 
undertegnede låns størrelse i forhold til loftet for de godkendte lånoptagelser: 
a) for NIC III er långivningens størrelse mindre end lånoptagelsen under 
hensyntagen til lånoptagelsesvalutaer, omkostninger og udgifter 
b) for NIC IV gælder loftet for de undertegnede låneaftaler. 
Ultimo 1996 var situationen vedrørende udnyttelsen af de trancher, der er omfattet 
af den halvårlige rapport, følgende: 
Udnyttelsen af NIC-trancherne pr. 31.12.1996 
NIC III 
NIC IV Loft 
3 000 
750 Anvendte beløb 
2 862 
669 (i mio. ECU) 
Restbeløb 
138 (*) 
81 
(*) Den særlige lånoptagelse på 100 mio. ECU til europæiske innovations 
projekter er endnu ikke blevet godkendt af Rådet. 
Lånoptagelserne i dette halvår til finansiering af NIC-aktiviteter eller refinansiering 
af tidligere aktiviteter er specificeret i bilag 2-B. 
25 
2. Långivningen fordelt på lande og sektorer 
Nedenstående tabel giver et overblik over de undertegnede lån pr. 31.12.1996, 
omregnet til "lanoptagelsesækvivalenter". Långivningen i de forskellige valutaer er 
omregnet til ECU til vekselkursen den sidste hverdag i kvartalet forud for 
undertegnelsen. 
NIC-iån fordelt på lande pr. 31.12.1996 ] 
Land 
Belgien 
Danmark 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede Kong. 
lait NIC I 
66,8 
70,0 
239,0 
479,9 
134,9 
990,5 NIC II 
100,6 
114,9 
125,0 
116,6 
473,4 
67,1 
997,5 (1 mio. ECU) 
NIC III 
303,0 
111,2 
69,2 
938,7 
68,4 
1 228,5 
3,2 
29,9 
109,3 
2 861,6 NIC IV 
23,6 
63,2 
118,2 
72,3 
285,7 
9,9 
95,8 
668,8 NIC 
genopb. 
80,0 
598,7 
678,7 lait 
23,6 
533,5 
306,1 
187,4 
1 206,0 
424,0 
3 066,3 
3,2 
39,8 
407,1 
6 197,1 % 
0,4 
8,6 
4,9 
3,0 
19,5 
6,8 
49,5 
0,1 
0,6 
6,6 
100,0 
SEKTOR 
NIC III 
NIC IV Produktionssektor 
52,8 % 
100,0 % Infrastruktur 
26,5 % Energi 
20,7 % 100,0% 
100,0% 
NIC IV er af interesse på grund af dets særlige karakteristika, bl.a. mulighederne for 
at konvertere lån til risikovillig kapital, for at benytte lån til finansiering af køb af 
immaterielle aktiver og for at udskyde rentebetalinger. 
Der har ikke siden 1991 været foretaget nogen lånetransaktioner. 
26 
STATISTISK BILAG 
27 
Bilag 1 
Réf. NIV IV - LÅNGIVNING 
LOFT: 750 mio. BCU(l) - (Situationen pr. 31.12.1996) 
Projektets betegnelse 
I. UNDERTEGNEDE LAN 
64/87 FIH (Small Business) PG-WA 
64/87 FIH (Small Business) PG-VI/B 
68/87 BNL - PMI V/A 
68/87 BNL - PMI V/B 
69/87 IMI - PMI V/A 
69/87 IMI - PMI V/B 
70/87 MEDIOCR. CENTR - PMI IV/A 
70/87 MEDIOCR. CENTR - PMI IV/B 
70/87 MEDIOCR. CENTR - PMI IV/C 
70/87 MEDIOCR. CENTR - PMI IV/D 
70/87 MEDIOCR. CENTR - PMI IV/E 
71/87 INTERBANCA - PMI IV/A 
71/87 INTERBANCA - PMI IV/B 
73/87 BPI-PGV 
105/87 CENTROBANCA - PMI IV/A 
105/87 CENTROBANCA - PMI IV/B 
106/87 SAN PAOLO Agroindustria II 
107/87 CREDIOP - PMI I/A 
107/87 CREDIOP - PMI I/B 
108/87 BANCO DI NAPOLI - PMI A 
108/87 BANCO DI NAPOLI - PMI B 
110/87 B° DE SANTANDER - P YME 
121/87 B° DE BILBAO - P YME 
148/87 EFIBANCA - PMI IV/A 
148/87 EFIBANCA - PMI IV/B 
148/87 EFIBANCA - PMI IV/C 
148/87 EFIBANCA - PMI IV/D 
206/87 B°DEVIZCAYA-PYMEA 
206/87 B°DEVIZCAYA-PYMEB 
207/87 B° ESPANOL DE CREDITO - PYME A 
207/87 B° ESPANOL DE CREDITO - PYME B 
231/87 CREDIT NATIONAL - PMI III 
64/88 INVESTORS IN INDUSTRY -
GROUPED LOAN V 
101/88 EFIBANCA - PMI V/A 
101/88 EFIBANCA - PMI V/B 
101/88 EFIBANCA - PMI V/C 
101/88 EFIBANCA - PMI V/D 
103/88 MEDIOCR. LOMBARDO - PMI A 
103/88 MEDIOCR. LOMBARDO - PMI B 
103/88 MEDIOCR. LOMBARDO - PMI C 
103/88 MEDIOCR. LOMBARDO - PMI D 
109/88 BARCLAYS BANK II GL 
128/88 CENTROBANCA - PMI V/A 
128/88 CENTROBANCA - PMI V/B 
135/88 CREDIOP - PMI II/A 
135/88 CREDIOP - PMI II/B 
185/88 BANCO DI SICILIA - PMI II/A 
185/88 BANCO DI SICILIA - PMI II/B 
199/88 CREDIT INDUSTRIEL ET COMML. 
237/88 IMI -PMI VI/A 
237/88 IMI- PMI VI/B 
237/88 IMI-PMI VI/C 
237/88 IMI-PMI WD 
175/89 BARCLAYS BANK III/A 
119/90 KREDIETBANK N. V -GL 
[ 19/90 KREDIETBANK N.V -GL 
48/91 B° ESPANOL DE CREDITO PG PY (Kontrakt 
dato 
15.09.87 
24.05.88 
12.10.87 
12.10.87 
31.07.87 
31.07.87 
15.09.87 
10.12.87 
03.02.88 
16.03.88 
23.06.88 
07.10.87 
07.10.87 
22.07.87 
11.12.87 
11.12.87 
05.11.87 
18.12.87 
18.12.87 
18.12.87 
18.12.87 
24.07.87 
23.07.87 
17.12.87 
17.12.87 
24.06.88 
24.06.88 
17.12.87 
30.11.88 
18.12.87 
18.11.88 
05.02.88 
28.12.88 
05.10.88 
05.10.88 
16.01.89 
16.01.89 
10.10.88 
10.10.88 
06.02.89 
06.02.89 
21.12.88 
19.12.88 
19.12.88 
09.12.88 
09.12.88 
25.05.89 
25.05.89 
29.11.88 
19.12.88 
19.12.88 
06.02.89 
06.02.89 
30.11.89 
20.12.90 
20.12.90 
28.05.91 I mio. 
ECU (2) 
31,80 
31,43 
18.68 
8,01 
37.29 
15,98 
6,19 
5,88 
4,81 
3,27 
18,98 
9.34 
4,00 
9,91 
9,34 
4,00 
13.34 
4,67 
2,00 
4,60 
1.97 
20,19 
31.64 
4.67 
2,00 
4,55 
1,95 
9.37 
8,60 
12.04 
10,94 
20,00 
20,90 
4.53 
1,94 
4,57 
1.96 
6,79 
2,91 
9,14 
3,92 
45,55 
13,23 
5,67 
4,53 
1.94 
4,58 
1,96 
52,32 
9.06 
3,88 
13,72 
5,88 
29,38 
18,04 
5,54 
25,44 Opdeling efter land (2) 
DK 
31,80 
31,43 
18,04 
5,54 20,19 
31,64 
9,37 
8,60 
12,04 
10,94 
20,00 
25,44 52,32 UK 
18,68 
8,01 
37.29 
15,98 
6,19 
5,88 
4,81 
3,27 
18,98 
9,34 
4,00 
9,34 
4,00 
13,34 
4,67 
2,00 
4,60 
1.97 
4,67 
2,00 
4,55 
1,95 
4,53 
1,94 
4,57 
1,96 
6,79 
2,91 
9,14 
3,92 
13,23 
5,67 
4.53 
1,94 
4,58 
1,96 
9,06 
3,88 
13,72 
5,88 9,91 
20,90 
45.55 
29,38 
I ALT I 668,82 23,58 63,23 118,22 72,32 285.73 9,91 95,83 
II. GODKENTE LAN, 
DER ENDNU IKKE ER UNDERTEGNET 0,00 
RESTBELØB 81,18 
LOFT 750,00 
(1) EFT L°. 271af 14.03.-B87 (låneloft). 
(2) Omregningskurserne er dem, der gjaldt den sidste hverdag Inden undertegnelsen af det enkelte lån. 
*X 
Bilag 2 
NIC-LANOPTAGELSE FORDELT PAVALUTA I 
A.-Samlet gæld pr. 31.12.1996 (1) | 
Valuta (mio) I mio. 
ECU (2) 
ECU 
BEF 
DEM 
ESP 
FRF 
ITL 
LUF 
NLG 
GBP 
CAD 
CHF 
JPY 
USD 70,0 
304,3 
2 100,0 
277,5 
11,5 
100,0 70,0 
156,3 
320,0 
127,0 
15,6 
59,1 
lait 748,0 
B .-Nye transaktioner 1.07.1996 - 31.12.1996 
1 mio. ECU (3) 
Emissions-
dato Løbetid 
(år) Rente 
(%) Valuta 
(mio) Ny kapital Refinan-
siering 
(1) Ekskl. reflnansieringstransaktioner, der hartil formål at nedsætte renter og afdrag af 
eksisterende gæld, der oprindelig var stiftet til en højere rente. 
(2) Omregningskurs pr. 31.12.1996. 
(3) Omregningskurs på undertegnelsestidspunktet. 
29 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 312 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 09 Ol 
Katalognummer : CB-CO-97-299-DA-C 
ISBN 92-78-21539-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
3 o