ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 527 
 
 
 
Vol. 1983/0 279 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(83) 527 endelig udg.
Bruxelles, den 14. september 1983
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET
om Fællesskabets lånoptagelse og långivning i  1982
KOM(83) 527 endelig udg.

Forkortelser og symboler
Lande
B Belgien
DK Danmark
D Forbundsrepublikken Tyskland
GR Grækenland
F Frankrig
IRL Irland
I Italien
L Luxembourg
NL Nederlandene
UK Det forenede Kongerige
EF Fællesskabet i  alt
EF 9 Fællesskabet bortset fra Grækenland
Valutaer
BFR Belgiske francs
DKR Danske kroner
DM Tyske mark
DR Drachmer
FF Franske francs
IRL Irske pund (punt)
LIT Italienske lire
LFR Luxembourgske francs
HFL Nederlandske gylden
UKL Pund sterling
ECU Europæisk valutaenhed
USD Dollar (US)
SFR Schweizerfrancs
Yen Yen
Andre forkortelser, etc.
AVS Stater i  Afrika, Vestindien og Stillehavet
BNP Bruttonationalprodukt
EFMS (FECOM) Den europæiske Fond for monetært Samarbejde
EFRU Den europæiske Fond for Regionaludvikling
EIB Den europæiske Investeringsbank
EKSF Det europæiske Kul- og Stilfællesskab
EMS Det europæiske monetære System
EUF Den europæiske Udviklingsfond
Eurostat Det europæiske Fællesskabs statistiske Kontor
Euratom Det europæiske Atomenergi fæl lesskab
NIC Det nye Fællesskabsinstrument
OECD Organisationen for økonomisk Samarbejde og Udvikling
OLT Oversøiske lande og territorier
Organisationen af olieproducerede Lande

INDHOLDSFORTEGNELSE
Metodologiske bemærkninger 
I - ECU
II - ECU'ens værdi pr. 31. december 1982 
III - Overensstemmelse mellem lånoptagelse og långivning
Forord 1
1. Den økonomiske situation i  Fællesskabet 3
2. EF's investeringsfremmende foranstaltninger 4
2.1. Udviklingen i  investeringerne 4
2.2. En ramme for foranstaltningerne 5
2.3. Prioriteterne 5
3. Udviklingen i  Fællesskabets lånoptagelse og långivning 6
3.1. Det nye Fællesskabsinstrument (NIC) 6
3.2. Euratom 7
3.3. Den europæiske Investeringsbank (EIB) 7
3.4. Relationerne mellem Kommissionen og EIB 8
4. Lånoptagelsen 9
4.1. Situationen på kapitaImarkederne i  1982 9
4.1.1. Almindelig oversigt 9
4.1.2. Udviklingen i  rentesatserne 11
4.1.3. De internationale obligationsmarkeder 11
4.2. Fællesskabets lånoptagelse i  1982 12
4.3. Samordningen af lånoptagelsen 15
5. Långivningen inden for Fællesskabet 16
5.1. Almindelig oversigt 16
5.2. Virkningerne på beskæftigelsen 16
5.3. Udviklingen opdelt på sektor og land 18
6. Långivningen inden for Fællesskabet opdelt på instrument 20
6.1. Det nye Fællesskabsinstrument (NIC) 20
6.1.1. Global analyse 20
6.1.2. Investeringsprojekternes karakteristika 22
6.2. Lån med rentegodtgørelse til genopbygning af de katastrofe­
ramte områder i  Italien og Grækenland 25
6.3. Den europæiske Investeringsbank (EIB) 26
6.4. Euratom 27
6.5. Det europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) 28

7. Långivningen uden for Fællesskabet 31
7.1. Global analyse 31
7.2. Långivningen i  middelhavsområdet 32
7.3. Långivningen i  AVS-landene og OLT
8.  Rentegodtgørelser fra Fællesskabet i  forbindelse med
långivning inden for Fællesskabet 34
8.1. Mekanismer 34
8.2. EMS-godtgøreIser 34
8.3. Godtgørelser vedrørende genopbygning efter jordskælv 38
8.4. EKSF-godtgøreIser 39

LISTE OVER TABELLERNE I BILAGET
Tabel 1  Fællesskabets lånoptagelse i  1982
Tabel 2 EIB's lånoptagelse i  1982
Tabel 3 Løbende gæld
Tabel 4 Fordeling af Fællesskabets långivning i  1982 efter
instrument, sektor og land
Tabel 5 årlig udvikling i  långivningen i  Fællesskabet opdelt 
på sektorer
Tabel 6 Ydede NIC-lån i  tidsrummet 1979-1982
Tabel 7 Udbetalte EKSF-lån i  tidsrummet 1973-1982
Tabel 8 EIB's långivning i  Fællesskabet på grundlag af egne
midler i  tidsrummet 1973-1982
Tabel 9 Liste over ydede NIC-lån i  1982
Tabel 10 Liste over ydede Euratom-lån i  1982
Tabel 11 De udbetalte EKSF-låns sektorfordeling i  1980, 1981 og 1982
Tabel 12 EIB's långivning uden for Fællesskabet på grundlag af
lånte midler i  tidsrummet 1976-1982
Tabel 13 Rentegodtgørelser i  Fællesskabet i  forbindelse med de 
forskellige EF-mekanismer 1973-1982
Tabel 14 EMS-rentegodtgørelser, regnskabsåret 1982: Italien
Tabel 15 EMS-rentegodtgørelser, regnskabsåret 1982: Irland
Tabel 16 EMS-godtgørelser, hvortil udgiften er afholdt over
bevillingerne for 1982 (opdelt på land, instrument og sektor)
Tabel 17 Lån med rentegodtgørelse til genopbygning efter jordskælv: 
Italien (regnskabsårene 1981 og 1982)
Tabel 18 Lån med rentegodtgørelse til genopbygning efter jordskælv: 
Grækenland (regnskabsåret 1982)
Tabel 19 Lan med rentegodtgørelse til genopbygning efter jordskælv 
(opdelt på land, instrument og sektor)
Tabel 20 Ydede EKSF-rentegodtgørelser i  1982

LISTE OVER DIAGRAMMER I BILAGET
1. Årlig udvikling i  lånoptagelsen opdelt på instrument (1973-1982)
2. Fællesskabets løbende lånoptagelse opdelt på instrument (1973-1982)
3. Udviklingen i  obligationsrenterne - de internationale markeder
4. Udviklingen i  renterne på de nationale markeder - obligationer i  den 
offentlige sektor.
5. Årlig udvikling i  långivningen i  EF opdelt på instrument (1973-1982)
6.  Långivningens fordeling i  EF opdelt på instrument og sektor
7. NIC-lånenes fordeling i  1982 på land og sektor (inkl. jordskælvene i  
Italien og Grækenland

TEKNISKE BEMÆRKNINGER
I. ECU
Definition
ECU'en er en valutaenhed af "kurv"-typen, dvs., den består af 
summen af bestemte beløb i  medlemsstaternes valutaer med hver 
af disse staters økonomiske betydning som udgangspunkt for de 
enkelte beløbs størrelse.
ECU'en er sammensat af følgende beløb: 3,66 BFR, 0,14 LFR, 
0,286 HFL, 0,217 DKR, 0,828 DM, 109 LIT, 1,15 FF, 0,0885 UKL 
og 0,00759 IRL.
Det er i  akterne vedrørende Grækenlands tiltrædelse af 
Fællesskaberne fastsat, at den faktiske indførelse af drachmen 
i  ECU'en finder sted før den 31. december 1985, såfremt der 
inden denne dato foretages en revision af kurven i  henhold 
til de fremgangsmåder og betingelser, der er fastlagt i  Det 
europæiske Råds resolution af 5. december 1978 om Det euro­
pæiske monetære System.
Under alle omstændigheder finder denne indførelse sted senest 
den 31. december 1985.
Beregning og offentliggørelse
ECU s modværdi i  en valuta er lig med summen af de ovennævnte 
beløbs modværdier i  den pågældende valuta.
Beregningen foretages daglig på grundlag af hver EF-valutas 
repræsentative kurs over for dollaren, idet dollaren anvendes 
som simpel fælles målestok for kurserne. Disse kurser måles 
kl. 14.30 pa hvert marked af den pågældende centralbank; ud 
fra disse elementer beregner Kommissionen ECU's modværdi i  
EF-valutaerne og de vigtigste øvrige valutaer.
Disse modværdier offentliggøres daglig i  De Europæiske Fælles­
skabers Tidende (C-udgaven) og kan rekvireres hos Kommissionen 
ved hjælp af automatisk telex, desuden offentliggøres de af 
de vigtigste europæiske nyhedsbureauer og trykkes i  en del avis

II. ECU' ENS VÆRDI PR. 31. DECEMBER 1982
BFR/LFR konv.
BFR/LFR finans.
DM
HFL
UKL
DKR
FF
LIT
IRL
DR
USD
SFR
YEN45.3207
46.5448
2.30014
2.54206
0.600289
8.11485
6.52207
1325.70
0.692923
68.5398
0.967667
1.93098
227.160

III. OVERENSSTEMMELSE MELLEM LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING
Denne rapport er ikke et regnskabsdokument, der for den enkelte 
omhandlede aktivitet tager sigte på at gennemgå den finansielle 
overensstemmelse over tiden mellem lånoptagelse og långivning.
Til dette formål findes der særlige dokumenter, bl.a. EIB's 
årsberetning med statusopgørelse og statusopgørelse for Den 
særlige Afdeling, EKSF's finansberetning og del II i  De europæiske 
Fællesskabers almindelige budget for NIC og Euratom.
Generelt skyldes den manglende overensstemmelse i  denne rapport 
mellem långivningen og lånoptagelsen bl.a. følgende faktorer:
- lån, der er undertegnet i  ét år, giver måske først anledning 
til udbetaling senere og nødvendiggør derfor først lånoptagelse 
i  senere år;
- modsat kan det i  løbet af et år være nødvendigt at optage lån 
til betaling af långivning, hvorom der er truffet aftale i  
foregående år;
- likviditetsbevægelser kan bevirke, at de midler, der er disponible 
fra lånoptagelse, fra tid til anden bliver større eller mindre;
- transaktionerne i  forbindelse med långivning og lånoptagelse 
medfører omkostninger, agio og disagio inden de salderes;
- EIB og EKSF råder over indtægtskilder, der øger beholdningen af 
likvide midler.
Endvidere har visse forskelle mellem taloplysningerne i  regnskabs- 
dokumenterne særlige tekniske årsager i  forbindelse med visse 
instrumenter, bl.a. vedrørende:
- transaktionernes bogføringstidspunkt;
- de mellemliggende sammentællingsperioder for transaktionerne;
- tidspunkterne for omregning til ECU og dermed de anvendte 
omregni ngskurser.

-  1 -
FORORD
Denne rapport er den tredje samlede rapport, som Kommissionen har 
udarbejdet for at orientere Rådet og Europa-Parlamentet om Fælles­
skabets lånoptagelse og långivning i  det forløbne år.
Rapporten er udarbejdet efter Europa-Parlamentets ønske, som er 
kommet til udtryk gentagne gange, bl.a. i  forbindelse med beslut­
ningerne om decharge til Kommissionen for gennemførelsen af De euro­
pæiske Fællesskabers almindelige budget for regnskabsårene 1978 og 
1979 samt i  beslutningen om intensivering af den politiske kontrol 
med Fællesskabernes lånoptagelse og långivning
Rapporten indeholder oplysninger om EF-institutionernes samlede 
lånoptagelser og långivning, bl.a. inden for EKSF og EIB, og 
opfylder Kommissionens mandat til hvert år at orientere Rådet og 
Europa-Par lamentet om aktiviteterne:
- inden for Euratom i  henhold til artikel 4 i  Rådets afgørelse 
af 29. marts 1977;
- inden for NIC i  henhold til artikel 6 i  Rådets afgørelse af 
16. oktober 1978 (NIC I) og artikel 6 i  Rådets afgørelse af 
15. marts 1982 (NIC II);
- i  forbindelse med EMS-godtgørelserne i  henhold til artikel 10 
i  Rådets forordning af 3. august 1979;
- i  forbindelse med Fællesskabets ekstraordinære hjælp til genop­
bygning af de katastroferamte områder i  Italien ved jordskælvet 
i  november 1980 i  henhold til artikel 7 i  Rådets afgørelse af 
20. j  anuar 1981;
- i  forbindelse med Fællesskabets ekstraordinære hjælp til genop­
bygning af de katastroferamte områder i  Grækenland ved jordskælvene 
i  februar/marts 1981 i  henhold til artikel 7 i  Rådets afgørelse
af 14. december 1981.
Kommissionens første samlede rapport, som vedrørte regnskabsåret 
1980, indeholdt en komplet tabel over EF-instrumenternes lånoptagelse 
og långivning inden for Fællesskabet. Tabellen omfattede ud over 
Euratom, NIC og EMS-godtgørelserne tillige EKSF og mere generelt EIB.
1) Dok. EP 67134 af 5.3.1981.

-  2 -
Rapporten for regnskabsåret 1981 omfattede Ligeledes EF's Långivning 
i  tredjelande på grundlag af lånoptagelse på kapitalmarkederne.
Disse lån vedrørte AVS og OLT samt de middelhavslande, der er knyttet 
til Fællesskabet i  kraft af aftaler om forskellige former for økonomisk 
og/eller finansielt samarbejde (Maghreb- og Machrak-landene, Israel, 
Cypern, Malta samt Spanien, Portugal, Tyrkiet og Jugoslavien).
Samtidig med at denne rapport behandler samme emner som tidligere 
rapporter, behandler den endnu grundigere den nuværende forbindelse 
mellem EF's lånoptagelse og långivning og EF's vigtigste struktur- 
målsætninger, bl.a. vedrørende industri og energi.
EKSF's finansberetning og EIB's årsberetning vil naturligvis som 
hidtil blive tilstillet Europa-Parlamentet og Rådet.

- 3 -
1 .  DEN ØKONOMISKE SITUATION I FÆLLESSKABET
EF's lånoptagelses- og långivningsinstrumenter anvendtes i  1982 i  en situa­
tion med en stagnerende økonomisk aktivitet.
Det økonomiske opsving, der i  foråret 1981 forventedes at ville slå  
igennem i  anden halvdel af 1982,indtrådte ikke. De gunstige faktorer, der  
ved slutningen af 1981 gjorde, at dette opsving kunne skimtes, blev afløst  
af en ny nedgang i  første halvdel af 1982. 1982 blev præget af en næsten  
fuldstændig stagnation i  produktionen, der i  faste priser kun steg 0,3%  
for Fællesskabet som helhed.
Stigningen i  arbejdsløsheden fortsatte. Antallet af arbejdsløse var i  
gennemsnit for 1982 på 10,7 mio (9,3% af arbejdsstyrken) som følge af dels  
en ny nedgang i  beskæftigelsen (1,4%), dels en ny stigning i  arbejdsstyrken  
(0,2%).
Kommissionen havde allerede i  1981 fremhævet, at forskellige fi.ktorer - især det  
usædvanligt høje og ustabile internationale renteniveau, der i  vidt omfang  
var påvirket af rentesatserne i  De forenede Stater, samt opretholdelsen  
af den stramme pengepolitik - ville kunne bremse det forventede konjunk­
turopsving i  Europa. Og det var også det der skete i  størstedelen af 1982  
såvel i  Europa som i  andre dele af verden.
I EF er inflationen faldet som resultat af en kombination af pengepolitik­
ken, nedgangen i  importpriserne og afdæmpningen i  lønomkostningerne. Selv  
om ECU'en er blevet yderligere nedskrevet i  forhold til dollaren, er EF's  
importpriser steget mindre end forventet; de steg med 5,8% i  1982 mod  
13,7% i  1981. Markedsprisen i  dollars på råvarer, bl.a. oliepriserne, har  
i  løbet af året reageret kraftigt på den kombinerede virkning af kursæn­
dringer, høje rentesatser og ringe efterspørgsel. EF's bytteforhold, der  
blev kraftigt forringet i  1980 og 1981, blev derfor forbedret i  1982  
(2,6%).

- 4 -
Underskuddet pa de løbende poster på EF's betalingsbalance var i  1982 pi  
godt 15 mia USD (0,6% af BNP), medens det i  1981 var på 17 mia USD  
(0,7% af BNP). Det samlede underskud er således stadig forholdsvis beske­
dent, men der er fortsat stor uligevægt mellem de forskellige medlemsstater.
2. EF'S INVESTERINGSFREMMENDE FORANSTALTNINGER
2.1. Udviklingen i  investeringerne
Siden begyndelsen af 1970'erne er investeringerne i  EF faldet støt i  
forhold til BNP. Denne tendens fortsatte i  1982. I det år faldt investe­
ringerne med 3%, medens de i  1981 allerede var faldet med 5,6%. Man kan  
derfor allerhøjst konstatere en mindre markant tendens til fald i  investe­
ringerne.
I 1982 undgik intet europæisk land, bortset fra Det forenede Kongerige,  
hvor investeringerne steg 1,1%, dette nye investeringsfald, der var på  
fra - 1% i  Danmark til - 6,3% i  Forbundsrepublikken Tyskland.
Dette nye tilbageslag skyldes i  høj grad den fortsat kraftige nedgang i  
investeringerne inden for byggesektoren (boligbyggeri, men også infrastruktui—  
arbejder, industrielt og kommercielt byggeri, dvs. knap 60% af de samlede  
investeringer), der er blevet særlig ramt af stigningen i  de langfristede  
rentesatser og af nedgangen i  de offentlige investeringer (en nedgang på  
- 13,9% i  de offentlige investeringer i  Tyskland i 1982 i  faste priser  
i  forhold til 1981); men også investeringerne i  maskiner og inventar faldt  
i  1982 i  seks af de ti EF-lande.
De samlede investeringer (ekskl. boliger) udgjorde i  1970 18,1% af værdi-  
tilvæksten, men i  1975 udgjorde de kun 16,4% og har siden stabiliseret  
sig pa dette niveau. Denne udvikling skyldes især nedgangen i  industriens  
investeringsrate, der faldt fra 16,6% til 13,7% af de faste bruttoinveste­
ringer og nedgangen i  de offentlige investeringer, der faldt fra 31,8  
til 22,2%.
Dette fald i  investeringsraterne i  de forskellige industrigrene er generelt.  
Kun i  levnedsmiddelindustrien følger investeringerne udviklingen i  
værdi tiIvæksten.
Hovedtrækket i  den sidste snes år har været, at industri investeringerne i  
vidt omfang er afløst af investeringer inden for den markedsbestemte  
tjenestesektor. 31% af de samlede faste bruttoinvesteringer går nu på  
fællesskabsplan til denne sektor, hvilket er næsten dobbelt så meget som  
for fremstillingsvirksomhed (17%).

- 5 -
2.2. En ramme for foranstaltningerne
Kommissionen fortsatte i  hele 1982 sit arbejde vedrørende investeringerne  
i  overensstemmeLse^med konklusionerne fra Det europæiske Rad i  marts, der  
gjorde opmærksom pi de lave erhvervsinvesteringer i  Europa og opfordrede  
til at vende denne tendens. Derved bekræftede Det europæiske Rad Kommis­
sionens tidligere analyser, der havde vist, at en varig forbedring af den  
økonomiske situation ville forudsætte en betydelig stigning i  investe­
ringsraten i  EF. Kommissionen forelagde i  juni Rådet og Det europæiske Rid  
en meddelelse om investeringsproblemet (1). I meddelelsen skitseres udvik­
lingen i  investeringerne i  de seneste ir, og der foretages en analyse af  
de offentlige myndigheders rolle og Fællesskabets mulige bidrag med henblik  
pa at skabe en ramme for de initiativer og forslag, der tager sigte pi en  
samordnet investeringspolitik.
Kommissionen beskrev i  oktober i  en meddelelse til Ridet om investerings-  
fremmende initiativer (1) de hovedlinjer, der kan forbedre eller skabe  
nogle af betingelserne for en konkurrencedygtig industri og dermed investe­
ringer. Disse hovedlinjer er rettet til medlemsstaterne og Fællesskabet:  
pa nationalt plan bør man således forøge de disponible midler til investe­
ringer, gøre incitamenterne mere effektive og omlægge de offentlige budget­
ter til fordel for realinvesteringer; på EF-plan drejer det sig om at  
undersøge mulighederne for en udbygning af enhedsmarkedet, tilvejebringe  
en ramme for og styre visse strategiske aktiviteter, der kan skabe beskæf­
tigelse og endelig udvikle Fællesskabets finansielle instrumenter og  
tilpasse disse til behovet for at forbedre industriens investeringsniveau.
Kommissionen har sideløbende med dette arbejde foretaget en analyse af de  
skattemæssige og finansielle foranstaltninger til fremme af investerin­
gerne, der finder anvendelse i  medlemsstaterne. Den fremlagde i  april 
1983 en meddelelse desangående.
2.3. Priori teterne
Hovedlinjerne for Fællesskabets långivning er bestemt ved valget af de  
prioriterede målsætninger, som de finansierede projekter skal være i  
overensstemmelse med.
I historisk henseende er finansieringen af infrastrukturer, der bidrager  
til den regionale udvikling, den ældste prioritet. Efter energikrisens  
opståen har det drejet sig om såvel på nationalt som på EF-plan at mindske  
de energimæssige begrænsninger, og finansieringen af energi investeringer  
er siden steget for i  1981 at indtage førstepladsen med 47% af de ydede  
lån. I dag kræver energispørgsmålet stadig lige stor opmærksomhed, men  
investeringskrisen nødvendiggør en særlig indsats (2). Derfor er finan­
sieringen af^investeringer i  de produktive sektorer trådt i  forgrunden i  
1982, idet långivningen på dette ormåde på et år er blevet mere end fordoblet.  
Blandt investeringerne i  produktion skal særlig nævnes små og mellemstore  
vi rksomheders investeringer: disse virksomheder har kun ringe eller slet  
ingen adgang til kapitalmarkederne til trods for, at deres potentielle  
muligheder for at skabe nye arbejdspladser er store, og at investeringerne  
pr. nyoprettet arbejdsplads for disse virksomheder er mindre end for en  
stor virksomhed. Det er baggrunden for, at Fællesskabet i  1982 har givet  
långivningen til små og mellemstore virksomheder en høj prioritet.
(1) Offentliggjort i  Europæisk Økonomi nr. 14, november 1982.
(2) Jf. Europæisk Økonomi nr. 16, juli 1983.
i

- 6 -
3. UDVIKLINGEN I FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING
3.1. Det nye Fællesskabsinstrument (NIC)
De vigtigste af de i  1982 trufne eller foreslåede foranstaltninger vedrører  
' NIC.
I marts/april 1982 (1) videreførte Rådet den aktion, der var indledt med  
NIC I: Kommissionen blev bemyndiget til at optage nye lån på 1 mia ECU  
(NIC I) med henblik på at anvende provenuet til finansiering af investerings­
projekter på energi- og infrastrukturområdet og til udvikling af små og  
mellemstore virksomheder. Sidstnævnte mulighed indebærer, at NIC åbnes for  
de produktive sektorer, som Kommissionen allerede i  1978 forgæves havde  
anmodet om. På baggrund af det tempo, hvormed der blev disponeret over  
denne milliard, anmodede Kommissionen i  oktober 1982 Rådet om at måtte  
fortsætte og udvide virkefeltet for NIC, idet den fremlagde (2) et forslag  
om en ny lånetranche på 3 mia ECU, nemlig det beløb, der var blevet nævnt  
af Det europæiske Råd i  London i  november 1981.
Rådet godkendte i  februar 1983 principielt at fortsætte NIC's virksomhed  
på grundlag af fælles retningslinjer på grundlag af et ændret forslag (3)  
som følge af visse bemærkninger fra Parlamentet. De fælles retningslinjer  
sætter et loft over lånoptagelsen på 3 mia ECU, der fastsættes ved trancher  
(der godkendes ved kvalificeret flertal), og forbeholder i  vidt omgang  
sma og mellemstore virksomheder de lån, der skal anvendes i  industrien og de  
produktive sektorer (medens der var anmodet om at kunne finansiere industriel  
fornyelse i  alle virksomheder uanset størrelse).
Disse fælles retningslinjer blev meddelt Parlamentet, der anmodede om  
indledning af samrådsproceduren mellem det og Rådet. Samrådet blev afholdt  
den 18. april i  en konstruktiv ånd, og dagen efter vedtog Rådet formelt  
en afgørelse (4) i  henhold til de fælles retningslinjer.
Uden at afvente samrådsprocedurens afslutning fremlagde Kommissionen imid­
lertid i  februar 1983 et forslag til afgørelse om åbning af en tranche på  
1 500 mio ECU (5). De foreslåede anvendelsesområder er dem, der nævnes i  
de fælles retningslinjer (dvs. energi, infrastrukturer og finansiering af  
investeringer, først og fremmest i  små og mellemstore virksomheder inden  
for industrien og de øvrige produktive sektorer), dog med angivelse af en  
prioritet for hver enkelt af dem: rationel udnyttelse af energi, infra-  
strukturer, der har forbindelse med udvikling af produktive aktiviteter,  
små og mellemstore virksomheder.
(1) Jf. Fællesskabets lånoptagelse cg långivning i  1981, Europæisk  
Økonomi nr. 13, september 1982.
(2) EFT C 200 af 27.10.1982.
(3) EFT C 28 af 3.2.1983.
(4) Rådets afgørelse 83/200/EØF, EFT L 112 af 28.4.1983.
(5) EFT C 66 af 11.3.1983.

- 7 -
3.2. Euratom
I henhold til bestemmelserne i  Rådets seneste afgørelse af 20.12.1979  
(80/29/Euratom) om bemyndige Ise^ti l  at optage lån har Rådet, fordi de  
gennemførte transaktioner var nået op på 800 mio ECU, i  henhold til sin  
afgørelse af 15. marts 1982 (82/170/Euratom) bemyndiget Kommissionen til  
at optage Euratom-lan til i  alt 2 000 mio ECU (en stigning på 1  000 mio  
ECU i  forhold til det tidligere beløb). Kommissionen skal meddele Rådet,  
sa snart de gennemførte transaktioner beløber sig til 1  800 mio ECU.
3.3. Den europæiske Investeringsbank (EIB)
I løbet af 1982 gav Styrelsesrådet Banken bemyndigelse til:
- at medvirke til gennemførelse af Rådets afgørelse af 14. december 1981  
om Fællesskabets ekstraordinære hjælp til genopbygning af de katastrofe­
ramte områder i  Grækenland ved jordskælvene i  februar og marts 1981,  
inden for rammerne af en lånoptagelse på 80 mio ECU;
- at foretage udlån på grundlag af egne midler med henblik på at yde en  
supplerende ekstraordinær hjælp'ti l genopbygning af Libanon inden for  
rammerne af 50 mio ECU;
at indbefatte Zimbabwe, St.  Vincent og Grenadinerne, Vanuatu, Belize,  
Antigua og Barbuda i  listen over de AVS-lande, derkan modtage lån fra

- 8 -
Banken på grundlag af dennes egne midler i  henhold til den anden Lomé-  
konvention inden for rammerne af et samlet beløb på 685 mio ECU, der er  
afsat til AVS-landene.
Efter undertegnelsen den 28. oktober 1982 af de nye finansprotokoller med  
Tunesien og Algeriet er alle de nye finansprotokoller med Maghreb- og  
Machrak-landene blevet undertegnet.
Banken deltager med sine egne midler i  finansieringen af investeringspro­
jekter i  disse lande.
Banken og Kommissionen enedes den 30. december 1982 og den 6. januar 1983  
om fra 1. januar 1983 at udvide Kommissionens mandat til Banken af 21. no­
vember 1978 til at omfatte dels det beløb af støtten forud for Portugals  
tiltrædelse, der endnu ikke er disponeret over, dels de nye finansprotokol­
ler med Maghreb- og Machrak-landene. Dette mandat vedrører bl.a. forvalt­
ningen af lån på særlige vilkår og anvendelsen af rentegodtgørelser for  
EIB-lån.
3.4. Relationerne mellem Kommissionen og EIB
Ud over Bankens aktiviteter på grundlag dens egne midler deltager den med  
fuldmagt fra Fællesskabet, der repræsenteres af Kommissionen, i  forbind­
else med anvendelsen af de forskellige finansieringsinstrumenter: rela­
tionerne mellem Kommissionen og Banken vedrørende disse mandater reguleres  
gennem samarbejdsaftaler, der præciserer de to parters roller og ansvar.
I overensstemmelse med de forskellige bestemmelser for de enkelte instru­
menter, tager alle disse relationer sigte på den mest rationelle anvend­
else af de forskellige beføjelser og muligheder.
Således optræder Banken som repræsentant for Euratom og med fuldmagt for NIC,  
for så vidt angår rentegodtgørelser inden for rammerne af Det europæiske  
monetære System (EMS) og den ekstraordinære støtte til genopbygning af de  
jordskælvsramte områder, støtte i  form af risikovillig kapital i  henhold  
til Lomé-konventionen og lån på særlige vilkår på grundlag af budgetmidler  
i  henhold til middelhavsfinansprotokollerne.
De tekniske bestemmelser for disse relationer er i  årenes løb blevet ændret  
under hensyntagen til den opnåede erfaring og udviklingen i  Fællesskabets  
finansieringsinstrumenter. Efter vedtagelsen af NIC III blev der således  
udarbejdet en ny samarbejdsaftale mellem Kommissionen og EIB for at tage  
hensyn til småændringerne i  de to organers respektive beføjelser og for at  
klarlægge Kommissionens faktiske rolle.

- 9 -
4. LÅNOPTAGELSEN
4.1. Situationen pi kapitalmarkederne i  1982
4.1.1. Almindelig oversigt
Den samlede lånoptagelse på de internationale kapitalmarkeder i  1982 var  
af nogenlunde samme størrelse som det foregående år, men dens struktur  
ændredes til gengæld betydeligt. De internationale obligationsudstedelser  
fordobledes nemlig - euro-ob l  i  gat i  onerne steg mere end de klassiske uden­
landske emissioner - medens de samlede euro-kreditter faldt ca. en fjerdedel  
i  forhold til det usædvanligt høje niveau i  1981, hvor der konstateredes en  
række "take-over"-transaktioner, der krævede finansiering på markedet.
Endvidere bevirkede forbedringen af klimaet på de langfristede markeder  
(bl.a. lavere rentesatser), at det blev mere fordelagtigt al konsolidere  
forpligtelserne ved en langfristet og fastforrentet finansiering, og dette  
forklarer den øgede obligationsudstedelse.
Låneformerne pa de internationale kapitaImarkeder
(imi oECU)
1981 1982
Internationale obligations­
udstedelser (1) 34723 67398
- klassiske udenlandske emissioner
- Euro-emissioner  
Syndikerede banklån 12513
21
751700
023
9917
50
645149
249
Ialt 160474 167043
Kilde :  EIB
I det generelt ugunstige økonomiske klima, der skyldes nulvækst, en fortsat  
stram pengepoliti k og valutakurssvingninger, har visse større lande været tvun­
get til at genforhandle deres forpligtelser vedrørende betaling af renter  
og hovedstol. Dette fænomen har medført en nedgang i  mængden at transaktio­
ner pa markederne for mellemfristede euro-lån. De forretningsbanker, der er  
engageret i  transaktioner med internationale bankkreditter, er blevet mere  
selektive og tilbageholdende i  deres udlånspolitik. De pengepolitiske myn­
digheder har måttet forlige to typer bestræbelser. På den ene side har visse  
debitorers vanskelige situation fået disse myndigheder til at øge deres til­
syn med bankernes internationale aktiviteter. På den anden side har de, selv  
om de har opfordret de private banker til at udvise større forsigtighed i  
deres långivning til risikable debitorer, anmodet dem om ikke at foretage  
en alt for brat mindskelse af deres me l lemværender med lande i  vanske ligheder.
(1) Kun offentlige emissioner.

- 10 -
Det har i  øvrigt kunnet konstateres, at de internationale monetære institu­
tioner, dvs. Den internationale Valutafond og Den internationale Betalings­
bank, spiller en stigende rolle i  forbindelse med gældssaneringstransak­
tioner. De internationale bankers tilbageholdenhed inden for bankkredit-  
sektoren har ikke været fulgt af en nedgang i  omfanget af euro-obligations-  
udstedeIser og klassiske udenlandske emissioner. Tværtimod har det alminde­
lige rentefald i  betydelig grad stimuleret obligationsemissionerne på de  
internationale markeder. Ikke desto mindre har investorernes større selek­
tivitet afspejlet sig i  den større spænvidde i  de satser, hvormed transak­
tionerne afsluttes.

- 11 -
4.1.2. Udviklingen i  rentesatserne
I de fleste EF-lande samt i  de lande, hvor kapitalmarkederne er af betyd­
ning for Fællesskabets lanoptagelses- og långivningsinstrumenter, faldt  
rentesatserne pa penge- og kapitalmarkederne i  1982 (jf. diagrammerne i  bi laget).
Imidlertid blev omfanget af rentefaldet på flere markeder bremset af det  
fortsat høje renteniveau på det amerikanske marked i  første halvdel af 1982.  
De korte rentesatser faldt generelt mere end de lange, hvilket øgede inve­
storernes efterspørgsel efter fastforrentede langfristede papirer. Det bør  
dog bemærkes, at realrentesatserne i  almindelighed fortsat ligger på et  ret højt niveau.
4.1.3. De internationale obligationsmarkeder
Som vist i  nedenstående tabel udviklede EF-landenes og -organernes gældsæt­
ning pa de internationale kapitalmarkeder sig i  1982 i  nogenlunde samme 
takt som markedet i  almindelighed, dvs. beløbsstørrelserne blev i  det store  
og hele fordoblet i  forhold til 1981. Det gælder ligeledes for de øvrige  
industrilandes lånoptagelse. Til gengæld var der en stor ændring for resten  
af verden: lanoptagelsen for udviklingslandene, hvoraf nogle har alvorlige

- 12 -
betalingsvanskeligheder, faldt betydeligt udtrykt relativt, selv om de ab­
solutte tal er steget. Der konstateredes en modsatrettet udvikling for  
amerikanske låntageres transaktioner, der var 3 1/2 gang større i  1982 end  
i  1981, hvilket bevirkede, at deres andel af de samlede transaktioner steg  
fra 15,7 til 27,6%.
Internationale obligationsudstedelser (1), opdelt efter debitorlande
(i mio ECU)
Låntager 1981 %1982 %
1. Industri lande 27 987 80,657 112 84,7EF-lande (7 566)(21,8)(15 270) (22,6)(herunder EF-organer) 1 785 5,12 779 4,1Andre industrilande (20 421) (58,8)(41 842) (62,1)2. Udviklingslande 2 460 7,13 077 4,6OPEC-lande (352)(1,0) (317)(0,5)Andre udviklingslande (2 108) (6,1)(2 760) (4,1)3. Østeuropæiske lande - - - —
(herunder Comecon-organer)
4. Andre internationale
organisationer (2) 4 27612,37 20910,7
I alt 34 723100,067 398100,0
Kilde :  EIB
(1) Tabellen indeholder kun de offentlige emissioner, dvs. kun en del af  
EF-emittenternes lånoptagelser (jf. tabel 1  og 2 i  bilaget).
(2) Den afrikanske Udviklingsbank, Den asiatiske Udviklingsbank, Europa­
rådet, Eurofima, Den interamerikanske Udviklingsbank, Den nordiske  
Investeringsbank, Verdensbanken.
4.2. Fællesskabets lånoptagelse i  1982
EF-organernes samlede lånoptagelse i  1982 androg 4 994 mio ECU mod 3 280 mio  
i  1981 og 3 874 mio i  1980. Stigningen fra 1981 til 1982 er bemærkelses­
værdig (+ 52%), fordi der i  1981 havde været en nedgang i  EKSF-lånoptagel-  
serne og en afmatning i  EIB's lånoptagelse. Fra 1980 til 1982, dvs. over  
to år, var stigningen på 29%.

- 13 -
Årlig udvikling i  EF institutionernes Lånoptage Iser
(i mio ECU)
Å r
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982EKSF
263 
528 
731 
956 
729 
981 
837 
1 004 
325 
712EIB (1)
608 
826 
814 
732 
030
1  863
2 437 
2 384
2 243
3 1461Euratom
99
72
153
181
373
363EØF (2)
1 249 
571NIC
178
305
339
773I ALT
871 
1  354
1 545
2 937 
2 429
2 916
3 605 
3 874
3 280
4 994
(1) EIB tilvejebringer ligeledes kapital ved at udstede certifikater til  
tredjemand for deltagelse i  lånenes finansiering; det drejer sig om  
begrænsede beløb (511,5 mio ECU fra 1973 til 1982, heraf 67,0 mio i  
1981 og 59,5 mio i  1982), der ikke indgår i  ovennævnte tal.
(2) Finansiering af underskud på betalingsbalancernes løbende poster.

- 14 -
En analyse af emissionernes fordeling pa lanoptageIseski Ide og -valuta viser
følgende:
- Linoptagelserne i  medlemsstaternes valutaer udgør ca. 60% af de samlede lin-  
optagelser, medens linoptagelserne i  tredjelandes valutaer med 20% i  USD, 12% i 
yen og 8% i  SFR udgjorde 40% af de samlede linoptagelser.
- Der blev i  1982 foretaget fire emissioner i  ECU til et samlet beløb af  
162 mio; de samlede fællesskabsemissioner fra marts 1981 (starten pi  
emissionerne i  ECU) til marts 1983 androg 539 mio, dvs. 18% af de samlede  
emissioner i  ECU i  denne periode.
- Lånoptagelserne i  DM fordobledes i  forhold til det foregående ir. Siden  
begyndelsen af 1982 har rentefaldet pi det tyske marked haft en gunstig  
indflydelse på dette marked. Lånoptagelserne i  HFL er ligeledes steget i  
absolutte tal, men er faldet relativt, selv om det stadig er den næstvig-  
tigste linoptagelsesvaluta i EF. Den belgiske og den luxembourgske franc  
er fortsat vigtige valutaer for lånoptagelse med EF-instrumenterne, især  
for Euratom, hvis transaktioner i  LFR og BFR udgjorde 40% af lånoptagelserne.
- I 1982 spillede US-dollaren en mindre vigtig rolle end i  det foregående år;  
dens relative andel faldt til 20% af de samlede lånoptagelser. Dette  
skyldtes især forskellene i  de relative renteniveauer mellem dollaren og  
andre vigtige valutaer som DM, yen og SFR, især i  årets første halvdel.
Det skal ligeledes bemærkes, at den forventede udvikling i  valutakurserne  
har bremset lånoptagelser i  USD.
- Som i  1981 blev en betydelig del af de med EF-instrumenterne lånte midler  
tilvejebragt i  form af private lån.
- EF1  s offentlige emissioner faldt fra 1981 til 1982 i  forhold til de  
samlede internationale obligationsudstedelser, nemlig fra 5,1% til 4,1%  
af markedet.
Fællesskabets lånoptagelse i  1982, opdelt pa valutaer
(i mio ECU)
Medlemsstaternes valutaer Tredjelandes
valutaerI alt
DMHFLUKLFFLFRBFRLIT—
ECUSub­
totalUSDSFRYen
EIB 586,0412,9262,9177,437,279,2-112,01 667,6745,3345,7387,13 145,7
Euratom 76,7125,822-50274,5 88362,5
EKSF 434,479,124,28,624,7- --571,082,736,322,0712,0
NIC 196,7141,6 88,3-“426,6206,751,888773,1
I alt
%1 217,1 
25633,6
13287,1
6262,7
5187,7
4189,5
4-162,0
32 939,7 
601034,7
20433,8
8585,1
124 993,3
100 j

- 15 -
4.3. Samordningen af Linoptage Isen
LanoptageIsen foretages af to adskilte institutioner, nemlig Kommissionen  
og Den europæiske Investeringsbank, men den fastlægges af de samme personer:  
det er medlemsstaternes finansministre, der i  Rådet fastsætter grænserne  
for Euratoms og NIC's lånoptagelse og långivning, og som i  EIB's Styrelses­
råd fastsætter lånepolitikken. Endvidere hører de tjenestegrene i  
Kommissionen, der behandler spørgsmålene om lånoptagelse og långivning, alle  
under samme kommissionsmedlem, der er i  regelmæssig kontakt med EIB's  
formand. Endelig afholdes der møder mellem Banken og Kommissionen for at  
behandle sager af fælles interesse. Og på alle niveauer i  Kommissionen og  
Banken er der hyppige og regelmæssige kontakter for at behandle tekniske  
spørgsmål.
Alle Kommissionens lånoptagelser (EKSF, Euratom og NIC) foretages af gene­
raldirektoratet for lån og investering, der ligger i  Luxembourg ved siden  
af EIB's hovedsæde. De tjenestemænd i  Kommissionen, der er ansvarlige for  
lanoptage Isen, og deres kolleger i  EIB konsulterer regelmæssigt og hyppigt  
hinanden om deres lånoptagelsesprogrammer med henblik på en samordning  
af tidsplanen herfor og for i  fællesskab at fastsætte prioriteterne  
vedrørende adgangen til et særligt marked.

- 16 -
Kommissionen og Banken overholder ved alle deres lanoptagelser pa markederne  
i  medlemsstaterne de lovbestemmelser, der gælder for indenlandske emissio­
ner, og optager kun lån med de nationale myndigheders samtykke. Denne gene­
relle regel anvendes i  praksis ikke blot på medlemsstaternes indenlandske  
kapitalmarkeder (for hvilke den er blevet opstillet), men også på lån, der  
optages, betales eller tilbagebetales i  en medlemsstats valuta. Endvidere  
anmoder Fællesskabets emittenter, også selv om de ikke altid er tvunget  
hertil, ligeledes tredjelandes kompetente myndigheder om tilladelse til at  
optage lån på deres marked.
De mange etiketter, hvorunder Fællesskabet optager lån, indebærer, at det  
kunne være muligt at rejse endnu mere kapital på et givet marked, men den  
nære samordning mellem de to låntagere har alt i  alt hindret enhver uheldig  
konkurrence, der ville have kunnet skade Fællesskabets lånoptagelsesmulig­
heder.
5. LÅNGIVNINGEN INDEN FOR FÆLLESSKABET
5.1. Almindelig oversigt
De i  1982 ydede lån androg i  alt 5 274,8 mio ECU mod 4 113 mio i  1981 og  
4 156 mio i  1980. Efter opbremsningen fra 1980 til 1981, der afspejlede det  
lave investeringsniveau, fulgte i  1982 en kraftig stigning, nemlig + 28%  
i  forhold til året før.
Stigningen i 1982 skyldtes hovedsagelig EIB's aktiviteter, men der bør også  
gøres opmærksom på stigningen for NIC (långivning på knap 800 mio ECU i  
1982 mod 540 i  1981 og under 200 i  1980); de nye muligheder for NIC-lån  
til små og mellemstore virksomheders realinvesteringer, der først trådte i  
kraft i  april 1982, er allerede blevet en succes og giver dette instrument  
en særlig karakter.
Årlig udvikling i  långivningen i  Fællesskabet (1) .  f| .
ÅrEKSF EIB Euratom NIC I alt Årlig stig­
ning
%
1973 286,4 696,8 983,2
1974 377,9 849,7 1227,6 25
1975 804,9 917,5 1722,4 40
1976 989,0 1086,0 2075,0 20
1977 709,0 1401,3 96,9 2207,2 6
1978 797,7 1966,5 70,3 2834,5 28
1979 675,8 2281,2 151,6 277,0 3385,6 19
19801  024,1 2753,2 181,3 197,6 4156,2 23
1981 387,6 2821,500 364,3 539,8(3) 4113,2 -1
1982 668,8 3453,2(3) 361,8 791,0(3) 5274,8 28
(1) "Betalingsbalancelånene" er ikke medtaget i  denne tabel.
(2) Inkl. 282,1 mio i  lånegarantier.
(3) Inkl. lån til genopbygningen af de katastroferamte områder ved jord­
skælvene i  Italien i  november 1980 og i  Grækenland i  februar/marts 1981.
5.2. Virkningerne pa beskæftigelsen
Finansieringen af de investeringer inden for EF, som Fællesskabets finan­
sielle instrumenter har deltaget i, har haft en ikke ubetydelig beskæftigel­
sesvirkning. EIB og NIC har i  1982 finansieret investeringer, der skulle  
sikre oprettelsen af ca. 26 000 faste arbejdspladser og en stabilisering

- 17 -
af ca. 32 000 andre arbejdspladser, hovedsagelig i  industrisektoren. Alle  
ordrer og arbejder vedrørende de finansierede projekter, bl.a. vedrørende  
infrastruktur, bidrager endvidere midlertidigt til at opretholde beskæfti­
gelsen for et betydeligt antal arbejdstagere i  forskellige sektorer i  
byggeperioden. Disse direkte og indirekte beskæftigelsesfremmende virkninger  
kan anslas til ca. 480 000 mandår, hvilket for de to første år svarer til  
knap 100 000 arbejdspladser (1).
Selv om antallet af de nye arbejdspladser, der er en direkte følge af  
Euratom-investeringerne, ikke er ret stort på baggrund af arten af disse  
investeringer, har^EKSF-finansierede investeringer i  1982, for så vidt  
angår omst i  11ings lån, gjort det muligt at oprette ca. 17 000 nye arbejds­
pladser, heraf 14 000 til tidligere arbejdstagere fra EKSF-industrierne. 1
(1) De midlertidige og de vedvarende virkninger på beskæftigelsen beregnes  
pa grundlag af oplysninger, der fremlægges ved behandlingen af investe­
ringssagerne. Det er nødvendigt at fastslå, at disse skøn kun er meget  
omtrentlige, og kun angiver størrelsesordenen.

- 18 -
5.3. Udviklingen opdelt pi sektor og Land
En analyse af opdelingen af långivningen i  1982 pi sektor og land i  
Fællesskabet viser følgende:

- 19 -
- I produktionssektoren kan der konstateres en kraftig stigning i  transaktio­
nerne, der i  1982 udgjorde 1  654,9 mio ECU mod 788 mio i  1981, hvilket er  
en stigning på 110%. Det skal bemærkes, at EKSF-långivningen til industriel  
omstilling og til investeringsprogrammer i  kulindustrien ligeledes er  
steget betydeligt, hvorimod der har kunnet konstateres en betydelig nedgang  
i  långivningen i  jern- og stålsektoren. EIB's interventioner i  produktions­
sektoren er mere end fordoblet, og de er hovedsagelig gået til små og  
mellemstore virksomheder gennem globallån, der androg 592,9 mio ECU mod  
318,4 mio ECU i  1981.
Stigningen i  NIC-transaktionerne skyldes hovedsagelig interventionerne i  
denne sektor. Disse transaktioner androg 261,3 mio ECU. Næsten hele beløbet  
blev ydet i  form af globallån til små og mellemstore virksomheder i  Italien  
og Frankrig.
- I infrastruktursektoren har EIB i  1982 forøget sin långivning, hvorimod  
EKSF's og NI C's interventioner har været omtrent uændrede.
- I energisektoren er EKSF-finansieringerne steget betydeligt i  forhold til  
det foregående år som følge af et opsving i  investeringerne i  kulindustrien.  
Derimod er EIB's långivning mindsket. Det bemærkes imidlertid, at lån til  
investeringer med henblik på en rationel energiudnyttelse er steget  
betydeligt. Euratom's og NIC's interventioner i  1982 i  energisektoren har  
været stabile i  forhold til det foregående år.

- 20 -
I den geografiske fordeling af Fællesskabets långivning bemærkes den  
traditionelle overvægt af lande med store regionale problemer. Italien,
Det forenede Kongerige, Irland og Grækenland tegner sig for 71% af de  
udlånte midler til regionaludvikling. Der kan især konstateres en kraftig  
stigning i  transaktionerne i  Grækenland og Det forenede Kongerige, men  
også i  Frankrig. Fællesskabets lånoptagelses- og långivningsinstrumenter  
har således bidraget til den økonomiske udvikling og til finansieringen  
af prioriterede investeringer gennem betydelige kapitaloverførsler til de  
mindst udviklede regioner, hvor arbejdsløshedsprocenterne er blandt de  
højeste i  EF.
Geografisk fordeling af långivningen inden for Fællesskabet i  1981 og 1982
(i mi o ECU)
Land BDKDGRFIRLILNLUKI alt
1981
Beløb408,2142,9384,3159,2477,2353,61834,70,10,5323,04106,5
%10,03,59,33,911,78,644,6007,9100
1982
Beløb151,3307,1205,5469,8789,8408,62133,45/544,1759,75274,8
%2,95,83,98,915,07,740,0-0,814,4100
*) I det samlede beløb på 4 106,5 mio ECU er indeholdt et lån på 22,8 mio ECU i Tunesien  
som følge af dets interesse for Fællesskabets energiforsyning; ydet på grundlag af  
særlig bemyndigelse fra EIB's Styrelsesråd i henhold  til artikel 18 i  vedtægterne.
6. LÅNGIVNINGEN INDEN FOR FÆLLESSKABET OPDELT PÅ INSTRUMENT
6.1. Det nye Fællesskabsinstrument (NIC)
6.1.1. Global analyse
Lånoptagelsen og långivningen blev indledt i  1979, og i  nedenstående tabel  
vises status for långivningen pr. 31.12.1982 på grundlag af de forskellige  
bemyndigelser til lånoptagelse og deres respektive lofter.
Status over NIC-lån pr. 31.12.1982
(i mio ECU)
............. ................... —  ■  ■ ■  -  ■ ■ 1
NIC
 I NIC II NIC - Genopbygning^
Italien Grækenland
Loft 1 000 1  000 1 000 80
Undertegnede lån 803 548 375 80
Saldo 197 452 6251) 0
1) Lånene til genopbygning af de katastroferamte områder i  Italien og  
Grækenland (se også kapitel 6.2.) kan ydes på grundlag af NIC's og  
EIB's midler. Banken har i  Italien ydet lån på i  alt 148 mio ECU.  
Den disponible saldo for Italien andrager således 477 mio ECU  
pr. 31.12.1982.

- 21 -
Det kan konstateres, at der pr. 31. december 1982 var disponeret over  
80% af NIC I, og saldoen udgjorde godkendte, men endnu ikke undertegnede  
lån. Over 50% af det godkendte maksimumsbeløb for NIC II blev udnyttet  
pi mindre end 8 måneder.
De samlede undertegnede lin på grundlag af Det nye Fællesskabsinstruments  
midler nåede i  1982 op på 791 mio ECU.
De fleste projekter tager sigte på at mindske de regionale skævheder, og  
projekterne er for 84%'s vedkommende lokaliseret i  Fællesskabets perifere  
regioner, hvor indkomsten pr. indbygger ikke overstiger 60% af EF-gennem-  
snittet (1). Projekterne skal bidrage til at råde bod pi områdernes  
geografiske afsondrethed ved forbedring af telekommunikationen cg  
vejnettene og afhjælpe manglen på grundlæggende infrastrukturen, især  
energiforsyning og kloakering m.v. (jf. tabel 9 i  bilaget).
Andre lån er ydet til projekter, der tager sigte på at forbedre Fælles­
skabets energiforsyning, til udnyttelse af de interne ressourcer af fast  
brændsel og gas og til finansiering af industri investeringer, der tager  
sigte på en rationel energiudnyttelse. Disse projekter har bevirket, at  
Fællesskabets olieafhængighed antagelig er formindsket med 1,4 mio t  
olieækvivalenter pr. ar.
1) Beregnet på grundlag af købekraftsstandarder

- 22 -
I 1982 blev der for første gang undertegnet globaUån til et beløb pi i  alt  
261,3 mio ECU med institutter for langfristet finansiering, der kan yde lån  
til små og mellemstore virksomheders realinvesteringer eller til investe­
ringer med henblik på rationel energiudnyttelse.
Visse NIC-projekter tildeltes ligeledes lån på grundlag af EIB's egne  
midler, der blev ydet i  regnskabsåret eller tidligere; kumulationen af  
disse to lånekategorier tager sigte på at lette og i  visse tilfælde fremskynde  
gennemførelsen af prioriterede projekter i  kraft af, at långivningen således  
dækker en større del af investeringsudgifterne.
Afhængig af investeringernes afskrivningsperiode har NIC-lånene en løbetid  
pa ca. 10—15 ar, undertiden indtil 20 ar. De individuelt finansierede  
projekter repræsenterer en investering på 2 272 mio ECU, heraf 488 mio til  
energi. NIC-lånene tegner sig for gennemsnitlig 17% af finansieringen af  
disse udgifter (1), mens lånene pa grundlag af EIB's egne midler til projekter,  
der er blevet finansieret på grundlag af disse to finansieringskilder, tegner  
sig for gennemsnitlig 27%.
Der er som ekstraordinær støtte i  henhold til Rådets afgørelser af 20. januar  
og 14. december 1981 blevet ydet lån på 158,4 mio ECU til projekter, som  
tager sigte på genopbygning af produktionsmidler og af økonomisk og social  
infrastruktur (veje, skoler og basisudstyr) i  de områder, der blev ramt af  
jordskælv i  november 1980 i  Italien og i  februar 1981 i  Grækenland. Lånene  
i  Italien (Campania og Basilicata) andrager 78,4 mio ECU og i  Grækenland  
blev der med et enkelt lån i  1982 disponeret over hele det beløb på 80 mio  
ECU, der var givet bemyndigelse til ved Rådets afgørelse.
Undertegnede lån på grundlag af NIC-midler i  1982  
Fordeling på lande og sektorer
(i mio ECU)
LandSektorIaltProduktion Energi Infrastruktur
Danmark
Grækenland
Frankrig
Irland
Italien37,6
223,747,4
37,8
15,148,6
124,9
45,3
210,796.0
1  )124,9
37,6
83.1
1  )449,5
Ialt 261,3 100,3 429,42)791,
1) Heraf lån til genopbygning af de katastroferamte områder  
Grækenland: 80,0 Italien: 78,4
2) Heraf NIC I  
NIC II
NIC genopbygning85,0
547,6
158,4
6·1■2. Investeringsprojekternes karakteristika
IoIta!ien/ er der over de t0 "9enoPbygningslån", blevet bevilget elleve  
lan pa i  alt 371 mio ECU til investeringer, som bidrager til udviklingen
(,1) Denne procentsats omfatter ikke globallan og lån vedrørende ekstraordinær  
støtte, for hvilke procentsatserne svinger mellem 10 og 44%.

- 23 -
i  de sydlige regioner, til Fællesskabets energimålsitninger og til små  
og mellemstore virksomheders realinvesteringer i  det centrale og nordlige  
Italien.
De tre projekter i  Mezzogiorno omfatter grundlæggende infrastrukturen.  
Udbygningen af telefonnettet i  Puglia og på Sicilien vil muliggøre  
tilslutning af ca. 30 000 abonnenter og saledes fremme placeringen af  
nye virksomheder og udviklingen af eksisterende økonomiske aktiviteter.  
Opførelsen i  Campania af rensningsanlæg i  Nola og Foce Regi Lagni og net  
til indsamling af spildevand fra 62 kommuner vil forbedre levevilkårene  
betydeligt for knap en halv million mennesker og fjerne en hindring for  
visse former for økonomisk aktivitet i  det tæt befolkede og aktive område  
ved Napoli-golfen. Disse arbejder vil bidrage til at nedsætte forureningen  
af Middelhavet og derved til EF's miljøbeskyttelsespolitik.
I de centrale og nordlige regioner berører fire af de otte ydede lån  
energisektoren. Det ene vedrører en udvidelse og udbygning af naturgas-  
nettet i  seks kommuner (Turino, Novara, Asti, Mondovi i  Piemonte, Savona  
og Sarzana i  Liguria); de tre øvrige er blevet finansieret på grund af  
deres bidrag til en rationel energiudnyttelse: omstilling til kul og  
diverse anlæg, der skal gøre det muligt at genanvende varme og at nedsætte  
elektricitetsforbruget på en cementfabrik i  Pederobba (Veneto); arbejder  
og udstyr i  elleve fabrikker under Fiat-gruppen; og endelig et globallån,  
der formidles af Mediocredito Centrale gennem dette organs regionale  
afdelinger og Interbanca, til finansiering af små og mellemstore virksom­
heders investeringer med henblik pa en mere rationel energiudnyttelse.
De øvrige lan, der ydes gennem fire kreditformidlende organer (BNL -  
Mediocredito, Centrobanca, IMI, de regionale Mediocrediti og Interbanca  
via Mediocredito Centrale), anvendes til finansiering af små og mellem­
store virksomheders realinvesteringer i  industrisektoren, turistsektoren  
og tjenesteydende erhverv (undtagen handel) uden for egnsudvi k'.ingsområderne.

- 24 -
Disse første globaLLan pa grundlag af midlerne fra NIC II blev undertegnet  
ved regnskabsårets afslutning, og de første lån blev ydet i  begyndelsen  
af 1983.
I Danmark er der blevet ydet 96 mio ECU,dels til Udby-Ønslev-strækningen  
af motorvejen fra København, der på to punkter går over Storstrømmen,  
og som er en del af europavej E4 fra Helsinki til Lisboa, og dels til  
opførelsen i  Nybro af en fabrik til behandling af naturgas fra Tyra-feltet  
i  Nordsøen og til en gasledning på 56,6 km mellem denne by og Egtved,  
hvor der vil blive opført en kompressorstation.
Långivningen i  Irland til et samlet beløb af 83,1 mio ECU vedrører en  
fortsættelse af udviklingen af telekommunikationsnettet, der takket være  
tilslutningen af 59 000 nye linjer til telefon- og telexnettet vil  
forbedre virksomhedernes etablerings- og driftsvilkår; nye trancher af  
programmet for vandforsyning, kloakering og spiIdevandsbehandling i  de  
nordlige og centrale grevskaber; de to tørvefyrede elektricitetsværker  
i  Shannonbridge og Lanesbourough, der forsynes med to nye generatorer  
hver på 41 MW; endelig gasledningen på 222 km, der fra Cork skal forsyne  
nettet i  Dublin, og senere denne bys industrizone, med naturgas far fore­
komsten Kinsale Head i  Det irske Hav.
De første interventioner i  Grækenland har ud over genopbygningslånet  
omfattet udvidelse og modernisering af ca. 700 lokale og mellembys  
centraler, der har muliggjort tilslutningen af godt 80 000 linjer til  
telefonnettet i forskellige områder af landet. I
I Frankrig skal et globallån, der formidles af Crédit d'Equipement des  
Petites et Moyennes Entreprises, gøre det muligt af finansiere realin­
vesteringer i  små og mellemstore industri-, turist- og servicevirksomheder  
uden for egnsudviklingsområderne.

- 25 -
6.2. Lan med rentegodtgørelse til genopbygning af de katastroferamte  
områder i  Italien og Grækenland
Lånene på grundlag af NIC- eller EIB-midler til genopbygning af de områder,  
der blev ramt af jordskælvene i  november 1980 i  Italien og februar/marts  
1981 i  Grækenland, nåede i  1982 op på i  alt 274,8 mio ECU.
For projekterne i  Campania og Basilicata, hvor den egentlige genopbygnings­
fase efterfølger den nødhjælp, der blev ydet i  1981, andrager støtten fra  
NIC og EIB 194,8 mio ECU. I forhold til de 328,2 mio ECU, der blev ydet  
som lån i  1981, er der således efter de to første år disooneret over  
halvdelen af den samlede ramme for lån med rentegodtgørelse.
Lånene på grundlag af NIC-midler til et samlet beløb af 78,4 mio ECU i  1982  
er anvendt til en fortsat istandsættelse af en strækning på 1  137 km af  
jernbanenettet og til genopførelse af det oprindelige afsnit af den  
pugliske vandledning, der forsyner Puglia med drikkevand fra vandressourcerne  
i  Campania.
Ud over lån til genopbygningen af et tunnelafsnit af samme vandledning, er  
lån til et samlet beløb af 116,4 mio ECU på grundlag af EIB's egne midler  
anvendt til drikkevandsforsyningsanlæg og kloakering i  knap 200 kommuner,  
hvor der er midlertidige boliger for 100 000 mennesker, og endelig til  
arbejder i forbindelse med hastereparationer og genopbygning af telefon-  
og elektricitetsnettene. I
I Grækenland er der i  det første regnskabsår blevet disponeret over alle  
de 80 mio ECU, der blev bevilget ved Rådets afgørelse. Dette beløb, der  
er ydet på grundlag af NIC-midler, er blevet anvendt til genopbygning af  
jernbane- og vejnettet, genopbygning og reparation af 796 skoler,
10 400 beskadigede boliger og montering af 550 præfabrikerede bygninger.

- 26 -
6.3. Den europæiske Investeringsbank (EIB)
EIB ydede i  1982 lån på grundlag af egne midler til i  alt 3 863,4 mio ECU,  
heraf långivning på 3 453,2 mio i Fællesskabet og 410,2 mio i  støtte i  
tredjelande.
I en tabel i  bilaget vises en lande- og sektorfordeling af de EIB-lån, 
der er undertegnet i  Fællesskabet. 79,3% af lånene har været koncentreret  
i  de fire lande, hvor strukturproblemerne er størst: Italien, Irland,
Det forenede Kongerige, hvor der har kunnet konstateres en voldsom stigning  
i  støtten, og Grækenland, hvor lånebeløbet er mere end fordoblet i  forhold  
til det første år, dette land var medlem af EF; de øvrige lån vedrører  
hovedsagelig Frankrig og i  mindre grad Danmark, Belgien og Tyskland.
*) Jf. tillige Bankens årsberetning. Denne beretning og andre publikationer
fremsendes til alle Fællesskabets institutioner og til hvert enkelt
medlem af Europa-Parlamentet og Det økonomiske og sociale Udvalg.

- 27 -
Godt tre fjerdedele af lånebeløbet i  medlemslandene vedrører projekter af  
regional interesse, der for størstedelens vedkommende er lokaliseret i  
visse regioner, der er højt prioriterede i  Fællesskabets regionalpolitik,  
dvs. Mezzogiorno (1 125,2 mio ECU), Irland (325,4 mio ECU), Grækenland  
(333,6 mio ECU) eller også i områder, hvor arbejdsløsheden er alvorligst,  
og pr. capita-produktionen lavest. Investeringerne af regional interesse  
omfatter hovedsagelig infrastruktur vedrørende telekommunikation, transport,  
vandforsyning og spildevandsudledning samt energianlæg.
De finansieringer, som bidrager til virkeliggørelse af Fællesskabets  
energipolitiske mål, udgjorde 30% af de samlede lånebeløb og gik bl.a.  
til udvikling af interne ressourcer, fortrinsvis inden for kernekraft  
(419,4 mio ECU) og udnyttelse af kulbrinteforekomster (208 mio ECU).
Lånene til investeringer med henblik på en rationel energiudnyttelse  
nåede op på 279 mio og lånene med henblik på spredning af importen  
159,4 mio ECU. Et beløb på 165,9 mio ECU er anvendt til finansiering af  
infrastrukturen af fællesskabsinteresse, hovedsagelig vejanlæg.
Lånene til projekter i  produktionssektoren, der udgjorde et dobbelt så  
stort beløb som i  1981, var på 592,9 mio ECU i  globallån, som anvendtes  
til finansiering af små og mellemstore initiativer, og på 447,2 mio i 
lån til investeringer af en større dimension. Industriprojekter til  
udvikling af højteknologi modtog lån til 41,2 mio, mens støtten til  
virksomhedernes modernisering og omstilling androg 22,6 mio ECU.
6.4. Euratom
I 1982 ydede Euratom 12 lån til et samlet beløb af 361,8 mio ECU til  
følgende projekter:
- kernekraftværk med hurtige neutroner i  Creys-Malville (Nersa, Frankrig)
- kernekraftværk i  Alto Lazio (Enel, Italien)
- kernekraftværk i  Doel (Ebes, Belgien)
- kernekraftværk i  Tihange (Intercom, Belgien)
- kernekraftværk i  Belleville (EDF, Frankrig)
- uranberigningsfabrik i  Tricastin (Eurodif, Frankrig).

- 28 -
EIB har som repræsentant for Euratom undertegnet disse lånekontrakter  
sammen med Kommissionen for De europæiske Fællesskaber.
De samlede udbetalinger siden Euratoms oprettelse andrager 1 225,4 mio ECU 
(til vekselkurserne pr. 31. december hvert år). Den disponible saldo i  
forhold til det nye maksimumsbeløb er således på 774,6 mio ECU.
o 1)6.5. Det europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) *  1
I 1982 steg EKSF's samlede udbetalte lån betydeligt i  forhold til 1981  
uden dog at nå op på niveauet for 1980 (jf. tabel 11 i  bilaget).
Der var en stigning i  långivningen til alle sektorer, bortset fra jern-  
og stålindustrien. Denne nedgang i  linene til jern- og stålindustrien  
står i  forbindelse med den overgangssituation, som virksomhederne i  
sektoren befandt sig i  i  1982 som følge af udarbejdelsen og den  
gradvise iværksættelse af strukturomlægningsplanerne.
De 139,8 mio ECU, der er udbetalt som lån til jern- og stålvirksomhederne,  
fordeler sig på 16 lån til virksomheder i  4 medlemsstater (Forbundsrepublik­
ken Tyskland, Frankrig, Italien og Nederlandene).
1) Jf. "EKSF's finansberetning for 1982". EKSF-lånene bogføres på grundlag  
af de "udbetalte" lån. Kommissionen træffer principbeslutninger om at yde  
et lån til en virksomhed til finansiering af en investering.
De undertegnede lånekontrakter omfatter enten hele eller en del (tranche)  
af det af Kommissionen fastsatte beløb. Normalt finder udbetalingen  
sted straks efter kontraktens undertegnelse, således at beløbet for de  
undertegnede lån i  løbet af ét år sammenfalder med beløbet for de  
udbetalte lån. For globallån og for lånene vedrørende arbejderboliger  
finder udbetalingen af lånene sædvanligvis sted i  trancher, hvilket  
bevirker, at der opstår en forskel mellem de udbetalte og de undertegnede  
lan.

- 29 -
For sa vidt angar EKSF's finansieringer i  kulindustrien, ydede Kommissionen  
først og fremmest støtte til moderniserings- og rationaliseringsprojekter,  
som tog sigte pi at opretholde eller øge produktionen i  minerne i  de mest  
produktive mineområder.
Linene til investeringerne i  kulminerne steg betydeligt i  1982, hvor der blev  
ydet 20 lån til investeringer i  Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig og  
Det forenede Kongerige. I forhold til kulvirksomhedernes samlede investeringer  
i  1982, nemlig ca. 1,8 mia ECU, udgjorde EKSF's bidrag således ca. 14%.
Lånene vedrørende afsætning af kul, der udbetales til finansiering af elektri­
citetsværker, steg i  1982 til 40,9 mio ECU mod 26,6  mio ECU i  1981, og de be­
rørte 3 projekter.
I henhold til EKSF-traktatens artikel 54, stk. 2, udbetalte Kommissionen i  
1982 to lån til fremme af modernisering af skibsværfter i  Italien og to lån  
i  Det forenede Kongerige til finansiering af jernbanevogne til transport af  
kul, koks og jern- og stålprodukter.
EKSF foretog i  1982 den første udbetaling på 71,8 mio ECU til det brasilianske  
selskab Companhia Vale do Rio Doce (CVRD) inden for rammerne af finansieringen  
af udnyttelsen af en jernforekomst i  Carajas (Brasilien). Denne udbetaling  
fandt sted i  henhold til den beslutning, der med Rådets billigelse blev truf­
fet i  juli 1982 om at yde et lån på højst 600 mio US$ til delvis finansiering  
af udnyttelsen af denne forekomst.
Et andet mineprojekt af mere beskeden størrelse, der ligeledes er blevet  
finansieret inden for rammerne af EKSF-traktaten, består i  driften af en  
chromjernstensmine og opførelsen af en ferrochromfabrik i  Grækenland.

- 30 -
For sa vidt angar omstilling, er stigningen i  forhold til 1981 betydelig  
(+89%). Globallånene, der tager sigte på at fremme ansættelsen af arbejds­
tagere i  små og mellemstore virksomheder, udgjorde 40% af de i  1982 udbe­
talte omstillingslån.
Boliglånene steg lidt i  1982 til 18 mio ECU. De godkendte projekter gjorde  
det muligt at finansiere ca. 8 000 nye sociale boliger.

- 31 -
7. LÅNGIVNINGEN UDEN FOR FÆLLESSKABET
7.1. Global analyse
"1 ^Siden 1963 er der ydet lån uden for Fællesskabet i  Grækenland og  
Tyrkiet, landene i  Afrika, Vestindien og Stillehavet i  henhold til  
Yaoundé- og Lomé-konvent ionerne samt i  de fleste middelhavs lande,  
nemlig Jugoslavien, Algeriet, Marokko, Tunesien, Egypten, Jordan,  
Libanon, Syrien, Israel, Malta og Cypern og endelig i  ansøgerlandene  
Spanien og Portugal.
Lånene til projekter, der bidrager til disse landes økonomiske og  
sociale udvikling, ydes på grundlag af midler fra EIB, EUF og Fælles­
skabernes almindelige budget.
I 1982 omfattede transaktionerne i  AVS-lande og OLT på grundlag af  
EUF-midler, der androg 173 mio ECU, lån på særlige vilkår til et  
beløb af 135,6 mio ECU og 37,2 mio ECU i  risikokapital. Der er til  
projekter i  middelhavslandene ydet særlige lån på grundlag af budget­
midlerne til et beløb af 19 mio ECU. I
I 1982 nåede Bankens finansieringer uden for Fællesskabet på grundlag  
af egne midler op på 410,2 mio ECU, heraf 288 mio ECU i  landene i  
middelhavsområdet og 122,2 mio ECU i  landene i  Afrika, Vestindien  
og Stillehavet (AVS) i  henhold til den anden Lomé-konventi on og i  
de oversøiske lande og territorier (OLT).
1) Indtil landets tiltrædelse den 1. januar 1981.

- 32 -
7.2. Långivningen i  middelhavsområdet
I landene i  middelhavsområdet har Bankens finansieringsvirksomhed på grund­
lag af egne midler været koncentreret om Spanien, Portugal og Jugoslavien  
(252 mio ECU). Efter at finansprotokollerne med Maghreb- og Machrak-landene  
udløb ved udgangen af 1981, er der blot blevet finansieret et projekt,  
nemlig i  Egypten, på grundlag af de fortsat disponible midler; endelig  
er samtlige beløb i  henhold til finansprotokollen med Cypern blevet an­
vendt .
Der blev ydet lån på 55 mio ECU med rentegodtgørelser; disse rentegodtgø­
relser afholdes over Fællesskabernes almindelige budget, som også stiller  
sikkerhed for transaktionerne i  disse lande; sikkerhedsstillelsen er  
på 75% for hele EIB's långivning.
Over halvdelen af de ydede lån vedrører investeringer i  energisektoren;  
en tredjedel vej- og jernbaneinfrastruktur samt vandforsyningsprojekter;  
støtten til industrien bestod især i  globallån til finansiering af små  
og mellemstore virksomheder.
Lånene i  Spanien og Portugal i  henhold til det finansielle samarbejde  
forud for tiltrædelsen nåede op på henholdsvis 105 og 80 mio ECU. I Spanien  
anvendtes de hovedsagelig til investeringer i  de regioner, hvor per capita-  
indkomsten er betydeligt mindre end landsgennemsnittet, til globallån  
til små og mellemstore industri initiativer og til infrastruktur finansieret  
af de lokale myndigheder. De andre lån gik til energi investeringer:  en  
gasledning, industrielle anlæg, der muliggør energibesparelser, et global­
lån til finansiering af kulbrydninger og mindre vandkraftværker.
I Portugal bidrager støtten til opførelse af et kulfyret kraftværk i  
Sinés, et afsnit af vejforbindelsen mellem Aveiro og den spanske grænse  
og, gennem et globallån, til finansiering af små og mellemstore industrier.
De øvrige finansieringer vedrørte i  Jugoslavien opførelse af centre for  
kontrol og styring af elektricitetsnettet, i  Egypten en naturgasforekomst  
og på Cypern vandforsynings- og kloakeringsarbejder.

- 33 -
7.3. Långivningen i  AVS-landene og OLT
Banken ydede 15 lån på grundlag af egne midler i  landene i  Afrika  
(99,3 mio ECU), Vestindien (12 mio ECU) og Stillehavet (7,9 mio ECU) 
samt i  de oversøiske lande og territorier (OLT) (3 mio ECU); i  27  
tilfælde ydede den ligeledes i  disse lande støtte i  form af risiko­
kapital på grundlag af Den europæiske Udviklingsfonds midler (37,3 
mio ECU).
Over halvdelen af den samlede långivning på grundlag af egne midler  
vedrører industri investeringer i  sektorerne for levnedsmidler, kemiske  
produkter og varer af gummi (36,2 mio ECU), men også globallån (29  
mio ECU) til finansiering af små og mellemstore virksomheder. Dernæst  
kommer energiprojekter med 47 mio ECU; de består hovedsagelig af  
elektricitetsværker, der anvender lokale kul eller geotermiske res­
sourcer.
Endelig blev der ydet et lån på 10 mio ECU til et vigtigt projekt  
vedrørende international telekommunikation.
Alle disse lån blev ydet til en rente på 8% inkl. en rentegodtgørelse,  
som betales over Den europæiske Udviklingsfonds midler.

- 34 -
8. RENTEGODTGØRELSER FRA FÆLLESSKABET I FORBINDELSE MED LÅNGIVNING  
INDEN FOR FÆLLESSKABET
8.1. Mekanismer
Fællesskabet havde i  1982, som i  1981, fire muligheder for at yde rentegodt­
gørelse i  forbindelse med långivning inden for Fællesskabet inden for  
rammerne af:
- EKSF (i forbindelse med EKSF-lån);
- Det europæiske monetære System (EMS) (i forbindelse med NIC- og EIB-lån  
i  Italien og Irland);
- EFRU (i forbindelse med EIB-lån i  EFRU-regionerne);
- den ekstraordinære støtte til de katastroferamte områder i  Italien
og Grækenland ved jordskælvene i  henholdsvis november 1980 og februar/ 
marts 1981 (i forbindelse med NIC- og EIB-lån).
De fire godtgørelsesformer har det til fælles, at renten nedbringes med  
3 points. Til gengæld er de "teknisk" forskellige, idet EMS- og EFRU-  
godtgørelserne tilbagediskonteres og kun opføres en gang på Fællesskabernes  
almindelige budget, medens EKSF-godtgørelserne ikke tilbagediskonteres,  
men derimod opføres på EKSF-budgettet hvert år i  de fem første år af  
lånets løbetid. "Jordskælvsgodtgørelserne" bogføres også årligt på Fælles­
skabernes almindelige budget i  maksimalt tolv år.
2)8.2. EMS-godtgørelser
Siden Rådets forordning (EØF) nr. 1736/79 af 3. august 1979 trådte i  
kraft, er der inden for Det europæiske monetære System ydet godtgørelser  
i  forbindelse med 181 lån, heraf 34 over 1982-bevillingerne.
1) Der er kun blevet ydet EFRU-godtgørelse én gang, idet medlemsstaterne,  
bortset fra dette tilfælde, har foretrukket egentlige tilskud og  
derfor ikke har anmodet herom.
2) Tilbagediskonterede godtgørelser, som opføres på det almindelige budget  
med ét beløb for hvert lån (jf. tabel 14, 15 og 16 i  bilaget).

- 35 -
Lin med rentegodtgørelser og udbetalte EMS-godtgørelser
Lån med rentegodtgørelse
,1)Antal mio ECUUdbetalte godtgørelser
mio ECU % af lånene
1979
1980
1981
1982
I ALT34
55
58
34
181885,4
1030,8
1017,5
1042,0
3975,72)
2)
3)200,0
197.0 
193,2 
209,8
800.03)22,6
19,1
19.0
20,1_
20.1
1) I EIB's dokumenter afviger beløbsstørrelserne i  ECU for lånene med  
rentegodtgørelse fra de her anførte, fordi omregningen til ECU  
er foretaget pi forskellige tidspunkter i  de forskellige opgørel­
ser.
Banken anvender systematisk i  sine egne publikationer den sidste  
hverdag i  kvartalet før et låns undertegnelse som dato for omreg­
ning af det pågældende lån med eller uden rentegodtgørelse. Til  
gengæld anvender den til beregning af en godtgørelse valutakursen  
på dagen for den endelige beregning. For at sikre bedre sammenlig­
nelighed mellem godtgøreLsesbeløbet og selve det lån, godtgørelsen  
knytter sig til, er denne rapport derfor baseret på sidstnævnte  
tidspunkt, for såvel godtgørelserne som de lån, godtgørelserne  
knytter sig til. For lånene med rentegodtgørelse, der finansieres-  
over 1983-bevi11i ngerne, udgør denne forskel en statistisk afvigelse  
på 7,5 mio ECU.
2) En godtgørelse er blevet finansieret ved hjælp af både 1979- og  
1980-bevi11i nger.  I statistikkerne er lånebeløbet blevet opdelt  
på de to regnskabsår i  samme forhold som godtgørelsen, og hver  
del er bogført som et separat lån.
3) En anden grund til forskellene mellem Kommissionens og EIB's tal  
vedrører konteringen af visse transaktioner, der blev afsluttet
i  december 1982, men for hvilke godtgørelserne er konteret 1983-  
budgettet. Disse tilfælde, der repræsenterer lån til ca. 122,0 mio  
ECU, er ikke medtaget i  Kommissionens tal for regnskabsåret 1982.

- 36 -
Transaktionerne i  1982 vedrørte 28 investeringsprojekter, der blev 
finansieret ved hjælp af 28 lån på grundlag af EIB's egne midler C884  
mio ECU) og seks lån på grundlag af NIC-midler (158 mio ECU), dvs.  
et samlet beløb på 1 042 mio ECU.
Det tilbagediskonterede rentegodtgørelsesbeløb andrager 210 mio ECU,  
hvilket bringer det samlede beløb i  ordningens fire første år op på  
800 mio ECU. Forholdet mellem de samlede godtgørelser og de samlede  
lån med godtgørelse var i  1982 samt for perioden 1979-82 i  gennemsnit  
20,1%; dette forhold afhænger bl.a. af lånenes løbetid, renten og de  
afdragsfrie perioders længde.
I bilagstabel nr. 13 og 14 anføres beløbene for hver enkelt godtgørelse  
og for hvert enkelt lån med godtgørelse.
Godtgørelserne fordeles efter de udlånte midlers oprindelse med 6 lån  
på grundlag af NIC-midler og 28 lån på grundlag af EIB's egne midler.  
Beløbsmæssigt er fordelingen 14 og 86%. Fire projekter er blevet sam­
finansieret ved anvendelse af både EIB-lån pi grundlag af egne midler  
og NIC-lån.
På 1982-budgettet fordeles godtgørelserne efter modtager land med 65%  
til Italien og 35% til Irland, idet de to lande er støtteberettigede  
i  overensstemmes le med Rådets gennemførelsesafgørelse nr. 79/691/EØF  
af 3.8.1979.
En analyse af fordelingen på de enkelte sektorer viser, at i  alt 25%  
af godtgørelsesbeløbet vedrører projekter i  energisektoren, heraf 6%  
til udvikling af primære energikilder (kulbrinteforekomster), 6% til  
varmekraftværker og 12% til energitransport (gasledninger og distribu­
tionsnet). 75% af godtgørelsesbeløbet er gået til infrastruktur i  de  
øvrige sektorer, først og fremmest vandforsyning og kunstvanding (12%),  
industriområder og uddannelsescentre (8%) og forbedring af telekommu­
nikationsnet og veje (55%).

- 37 -
Godt 4/5 af godtgøreLsesbeLøbet vedrører projekter, der helt eller  
delvis er lokaliseret i  højtprioriterede regioner. Da det drejer sig  
om infrastrukturprojekter, skabes der kun en begrænset permanent  
beskæftigelse, når først projektet er afsluttet.
Disse projekter fremmer imidlertid på længere sigt, især indirekte,  
den erhvervsmæssige udvikling, således at der skabes muligheder for  
et betydeligt antal nye stillinger; endvidere har det arbejde og de  
leverancer, der er nødvendige for opførelsen af disse anlæg, store  
direkte og indirekte midlertidige virkninger, ofte i  forholdsvis lange  
perioder.

- 38 -
8.3. Godtgørelser vedrørende genopbygning efter jordskælv
Disse godtgørelser er hjemlet i Rådets afgørelse nr. 81/19/EØF af 20.  
januar 1981 (for Italien) og nr. 81/1013/EØF af 14. december 1981 (for  
Grækenland). De betales hvert år på rentebetalingstidspunkterne i  ikke-  
tiIbagediskonteret form på grundlag af 3% p.a. af restgælden for en 
periode på maksimalt 12 år.
De første undertegnelser af lån med rentegodtgørelse til Italien fandt  
sted i  1981, hvilket medførte de første godtgørelsesbetalinger på rente­
betalingstidspunkterne i  1982. Det ene lån til Grækenland blev under­
tegnet i  1982 og vil give anledning til godtgørelsesbetalinger i  1983.  
Listen over alle de undertegnede lån ved regnskabsårets afslutning  
fremgår af tabel 17 og 18 med angivelse af beløbet for de enkelte  
betalte godtgørelser i  1982.

- 39 -
Ved udgangen af 1982 oversteg de samlede undertegnede lan til Italien  
allerede halvdelen af den bevilgede mia ECU, og for Grækenland var  
hele det godkendte beløb på 80 mio ECU allerede blevet anvendt ved  
en enkelt transaktion. For de to lande tilsammen er tre fjerdedele  
af de 600 mio ECU i  undertegnede lån blevet finansieret på grundlag  
af NIC's midler. Hvad angår formålene med lånene er 55% af det under­
tegnede beløb bestemt til økonomiske infrastrukturer (veje, jernbaner,  
telefon, elektricitet, vand) og 45% til sociale infrastrukturer (boliger,  
skoler og offentlige bygninger).
Hvad angår de udbetalte godtgørelser i  1982, har de italienske lån,  
der blev undertegnet i  1981 og i  de første måneder af 1982, medført  
betalinger på 3 mio ECU udelukkende til økonomiske infrastrukturer.
8.4. EKSF-godtgørelser
De rentegodtgørelser, som Kommissionen yder i  forbindelse med EKSF-  
lån, var i  1982 forbeholdt finansiering af følgende investeringer:
- investeringer med henblik på omstilling, finansieret ved hjælp af  
lån i  henhold til traktatens artikel 56,
- investeringer med henblik på opretholdelse og/eller udvidelse af  
kulminernes kapacitet, finansieret ved hjælp af lån i  henhold til  
traktatens artikel 54, stk. 1.
Ligesom de foregående år gik en overvejende del af rentegodtgørelserne  
i  1982 til omstilling (jf. tabel 20 i  bilaget).

40
BILAG

- 41 -
LISTE OVER TABELLERNE I BILAGET
Tabel 1 Fællesskabets lånoptagelse i  1982
Tabel 2 EIB's lånoptagelse i  1982
Tabel 3 Løbende gæld
Tabel 4 Fordeling af Fællesskabets långivning i  1982 efter instrument,  
sektor og land
Tabel 5 årlig udvikling i  långivningen i  Fællesskabet opdelt på sektorer
Tabel 6 Ydede NIC-lån i  tidsrummet 1979-1982
Tabel 7 Udbetalte EKSF-lån i  tidsrummet 1973-1982
Tabel 8 EIB's långivning i  Fællesskabet på grundlag af egne midler i
tidsrummet 1973-1982
Tabel 9 Liste over ydede NIC-lån i  1982
Tabel 10 Liste over ydede Euratom-lån i  1982
Tabel 11 De udbetalte EKSF-låns sektorfordeling i  1980, 1981 og 1982
Tabel 12 EIB's långivning uden for Fællesskabet på grundlag af lånte midler  
i  tidsrummet 1976-1982
Tabel 13 Rentegodtgørelser i  Fællesskabet i  forbindelse med de forskellige  
EF-mekanismer 1973-1982
Tabel 14 EMS-rentegodtgøreIser, regnskabsåret 1982: Italien
Tabel 15 EMS-rentegodtgørelser, regnskabsåret 1982: Irland
Tabel 16 EMS-godtgørelser, hvortil udgiften er afholdt over bevillingerne  
for 1982 (opdelt på land, instrument og sektor)
Tabel 17 Lån med rentegodtgørelse til genopbygning efter jordskælv: Italien  
(regnskabsårene 1981 og 1982)
Tabel 18 Lån med rentegodtgørelse til genopbygning efter jordskælv:  
Grækenland (regnskabsåret 1982)
Tabel 19 Lån med rentegodtgørelse til genopbygning efter jordskælv (opdelt  
på land, instrument og sektor)
Tabel 20 Ydede EKSF-rentegodtgørelser i  1982

FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE I 1982
L øb etid P a  ly d en d e V alu ta | P l i o
N r . A r tOa r rente i  m io 1  E C U  (1 )
I  a ) N
I  1I C
Privat placering 1 2 15,25 BFR 1.000 I  22.06
86.95
88.04  
7.95
23.60
59.00
51.78
14.91
86.95  
66.19
29.5
29.5  
206.681  2Offentligt lå n 1 2 9,75 DM 200
3Offentligt lå n 1 0 8,00 Y e n 20.000
4 P rivat placering 1 5 9,12 D M 18.3
5 Privat placering • 1 0 1 1  ,25 H F L 60
6 Offentligt lå n 1 2 10,50 H FL 150
7 Offentligt lå n 1 0 6,25 SFR 100
89Privat placering  
Offentligt lå n7
1 28,50
8,00D M
D M34.3  
200
10 Offentligt lå n 8 13,25 BFR 3.000
11Privat placering 1 0 8,875 H FL 75
1 2 P rivat placering 1 5 9,00 H F L 75
1 3Offentligt lå n 1 3 11,50 U S D 200
J  I  alt 773.11
i  D ' 1E u r a to m20.000 88.04
11.03
i  22.06  
22.06  
1  17.65  
19.85  
27.58  
5.51
1  22.06  
76.66
1  50.001 4 Offentligt lå n 1 0 1 4  ,00 Y en
1 5 Offentligt lå n 1 0 12,50 LFR 500
16Privat placering 8 14,375 LFR 1.000
1 7 Privat placering 1 2 15,00 BFR 1  .  000
18Privat placering 8 14,375LFR 800
1Privat placering 8 14,50 LFR 900
I  2 0 B a n k  lå n 7 14,00LFR 1  .250
1  2 1Privat placering 7 12,50LFR 250
1  2 2 •P r iv a t placering 7 13,50LFR 1  .000
2 3
1  2 4Offentligt lå n  
Offentligt lå n1 0
816,30
12,50F F
Eou500
50
1  1  i3  L t362.50
(1) Omregningskursen er kursen den 31. december 1982

Tabel 1  fortsat
Nr. A rt
c) E!<SF
25 O ffen tlig t
2 6
2 7
2 8
29
30
3 1
3 2
3 3
3 4
35
3 6
3 7
3 8
3 9
40
4 1
4 2
4 3
4 4
4 5
4 6
4 7
4 8
4 9
5 0
5 1
5 2
5 3
5 4
5 5
56lan
Privat
Privat
Privat
Privat
Privat
Privat
Offent l
Privat
Privat
Privat
Pri vat
P rivat
Privat
Privat 
Privat 
Pri vat 
O ffentl 
Privat 
Privat 
Pri vat 
Privatplacering
placering
placering
placering
placering
placering
i g c  lån
placering
placering
placering
placering
placering
placerirrg
placering
placering
placering
igt lån
placering
placering
placering
placering
P rivat placering 
O ffen tlig t lån 
O ffen tlig t lån 
P rivat placering
Privat placering 
Privat placering 
Privat placering 
Privat placering 
Privat placering 
P rivat placeringLøbetid På lydende Voluta M i o
o  Γ rente i u i o E C U  (1)
5 9.75 D M 125 54.341 2 9,75 D M 60 26.09
1 5 12,125 H F L 100 39.33
5 1 6  ,6 2 5 U K L 2 3.33
1 5 12,00 H F L 40 15.74
5 7,25 S F R 40 20.71
5 9,875 D M 22 9.56
5 9,25 .  D M 100 43.48
5 14,75 U S D 50 51.67
5 9,25 D M 50 21.74
8 14,75 UB 520 11.47
8 8,5 Y en  5 .000 22.01
8 14,875 U K L 6 10.00
1 0 8 .8 D M 3 7 16.09
5 17,25 F F 1 0 1.53
1 0 17,50 F F  · 1 8 2.76
1 2 9,20 D M 11.3 4.91
1 0 10,75 H F L 35 13.77
5 9,41 D M 60 26.09
5 14.75 U S D 3 0 31.00
7 11,1875 H F L 11.2 4.41
8 9.92 D M 7 1 30.878 14,625 U K L 3.5 5.831 0 17,25 F F .  1 8 1.53
5 17,00 F F 1 0 2.76
8 9,49 D M 7 3.041 0 11,00 L F B 600 13.241 2 8 ,0 0 D M 200 86.956 6,375 S F R 20 10.36
5 6,625 S F R 1 0 5.18
8 1.2,10 U K L 3 5.00
1 0 8,375 D M 150 65.21
1 5 9,125 H F L 1 5 5.90
5 8.10 D M 0.985 0.43
5 8.10 D M 2 5 10.871 0 8.10 D M 80 34.78
Ialt 711.98
N I C  +  Euratom  +  E K S F  I A L T1 847,59
(1) Omregningskursen er kursen den 31. december 1982.

-  44 -
Tabel 2
EIB's lånoptagelse i 1982
Emissionens Lånets Pålydende T e g n in g s - Valutabeløb i i - 1  i  0
art løbet i  d rente valuta m i 0 E C U
Privat placering 10 16,500 FF 102, 183 16,477
Offentlig placering 10 7,250 SFR 100, 000 51,238
Offentlig placering 7 10,000 DM 150,000 61,366
Offentlig placering 10 10,000 D M 100 000 40,911
Privat placering 15 11,750 HFL 20000 7,454
Privat placering 15 11,875 HFL 30000 11,181
27,646 Privat placering 5 16,250 USD 30000
Privat placering 5 11,000
15,875HFL 75000 27,953
Privat placering 9 USD 2 1250 19,582
Privat placering 10 10,000
15,500D M 100 000 40,911
Offentlig placering 7 USD 150 000 138,227
Privat placering 15 11,750 HFL 5000 1,864
Offentlig placering 10 8,200 Y en 20.000 000 83,927
Privat placering 15 11,125 HFL -  5000 1,864
Privat placering 15 11,125 HFL 5000 1,864
Privat placering 7 12,750 LFR 1.000 000 23,954
Privat placering 15 11,125 HFL .  10 000 3,727
Privat placering 10 10,875 HFL 10000 3,727
Privat placering 12 15,000 BFR 1.000 000 23,954
Privat placering 10 9,100 D M 100 000 41,652
Privat placering 15 10,875 HFL 10000 3,755
Privat placering 10 10,875 HFL 10000 3,755
Offentlig placering 10 7,000 SFR 100 000 51,925
Offentlig placering 10 8,375 D M 100 000 41,651
Privat placering 20 10,750 HFL 20000 7,509
Privat placering 10 15,000 UKL 15000 26,867
Offentlig placering 10 10,000 HFL 200 000 75,095
Privat placering 10 9,000 D M 100 000 41,651
Offentlig placering 5 14,000 E c u 12017 12,017
Offentlig placering 10 8,250 Y en 15.000 000 6 1 ,0 1 0
Offentlig placering 8 12,250 LFR 600 000 13,245
Privat placering 10 14,125 UKL 10000 17,911
Offentlig placering 10 16,900 FF 1.000 000 160,890
Privat placering 5 16,300 USD 15000 15,073
Privat placering 10 15,250 USD 10000 10,048
Offentlig placering 7 13,750 E cu 40000 40,000
Privat placering 10 9,700 D M 50000 21,167
Privat placering 10 11,125 HFL 5 ,000 9 1 4
Pr i  vat placering 10 11,125 HFL 5 ,000 1,914
Privat placering 10 15,250 USD 20,000 20,837
Privat placering 6 7,250 SFR 50,000 24,745
Privat placering 7 16,150 USD 25,000 26,046
Offentlig placering 10 15,500 USD 200,000 208,372
Privat placering 8 14,490 UKL 12,500 22,641
Offentlig placering 10 9,375 D M 200,000 84,670
Privat placering 10 11,000 HFL 5,000 1,914
Privat placering 15 11,000 HFL 6 ,000 2,297
Privat placering 15 11,000 HFL 10,000 3,829
Privat placering 12 8,600 Y en 25.000,000 101,983
Privat placering 15 11,000 HFL 5,0 0 0 1,914

- 45
Tabel 2  fortsat
E m i ssi onens Linets Pålydende T  sonings- Valutabeløb M i  0
art løbetid rente valuta i  m  i  0 E C U
Privat placering 6 7,125
10,875SFR 65,000 32,168Privat placering 15 HFL 5,000 1,914Privat placering 5 10,000 HFL 75,000 28,717Privat placering 10 9,250 DM 35,000 14,817Privat placering 10 9,250 DM 35,000 14,817Privat placering 10 9,250 DM 30,000 12,700
15,628 Privat placering 8 11,300 USD 15,000
185,000 Privat placering5 7,250 SFR 91,556Privat placering 6 10,750 HFL 150,000 57,434Privat placering 9 13,250 USD 23,250 24,223Offentlig placering 10 13,375 USD 200,000 208,372
0,383Privat placering 15 11,000 HFL 1,000
Privat placering15 11,000 HFL 9,000 3,446Privat placering 20 10,375 HFL 5,000 1,914Offentlig placering 10 6,250 SFR 100,000 49,490Offentlig placering 10 8,250 DM 200,000 84,670Privat placering 20 10,500 HFL 25,000 9,572
22,641 Privat placering 8 12,600 UKL 12,500
Privat placering 6 6,750 SFR 15,000 7,423Offentlig placering 20 11,000 UKL 75,000 136,421Offentlig placering 10 10,000
12,875HFL 200,000 77,728Offentlig placering 8 Ecu 60,000 60,000Privat placering 12 14,000 BFR 1.000,000 21,910Privat placering 20 10,000 HFL 5,000 1,943
9,716Privat placering 15 10,000 HFL 25,000
Privat placering 15 10,000 HFL 5,000 1,943.Privat placering 10 9,ioo Yen 15.000,000 60,100
Privat placering 7 6,500 SFR 75,000 37,154Privat placering15 9,375 HFL 10,000 3,886Privat placering15 10,000 HFL 20,000 7,773Privat placering 10 10,000 UKL 20,000 36,379Offentlig placering 10 8,250 DM 200,000 84,974Privat placering15 9,125 HFL 5,000 1,943Privat placering 10 8,800 Yen 20.000,000 80,133
3,040,012
Mellemfristede interbankrorretni nger
ValutaBeløb i national 
valuta (m io)Beløb i  
m io E C UU dløb Procentsats
H F L 70 26,089 1985 10,000
H F L 10 7,509 1984 9,625
H F L 10 7,509 1985 9,687
U S D 15 15,628 1985 15,500
U S D 15 15,628 1985 15,000
B F R 1.000 22,219 1 9 & 4 13,750
B F R 500 11,110 1984 13,750
Interbankforretninger i  alt 105,693
Lånoptagelse og interbankforretninger 3,145,705 
i alt

Løbende gæld
(ved udgangen af hvert Ir) (1) ,· ·  m n
K r E K S F E IB Euratom E Ø F  (2) N IC I a lt.
1973 1.157 2 .2 8 7-
3.444
197/i 1.615 3 .1 2 4 T - — 4 .7 3 9
1975 2.39L 3 .9 2 6 - - — 6.317
1976 3.478 4 .7 3 2 - 1.161 - 9.371
1977 3.955 5 .4 2 1 99 1.500 - 10.9T5
I97B 4.416 6 .7 1 5 172 1.361 - 12.664
1979 /i .675 8.5 /1 323 965 178 14. 682
1900 5 . 406 1 0 .6 0 .' 502 1.016 491 18.019
19P. 1 5 .8 fy 1 3 .4 8 2 902 1.0 62 894 22224
19P 2 6.116 1 6 .5 7 0 1.272 591 1.747(3) 26.358
(1 ) Der e r anvendt vekselkursen den 31/12 hvert å r; da de f le s te  lån er udtrykt i n atio n alt v a lu ta e r, skyldes 
forsk ellen  mellem uItim o-opgøreIser dels ændringer i ansæ ttelsen af den eksisterende beholdning,
dels nettolånoptageIsen i å re ts løb.
(2) "B etalingsbalancelån".
(3) In k l. lånoptagelse med henblik på lån t i l  genopbygning af de katastroferam te områder ved jordskælvene 
i Ita lie n  og Grækenland.(i mio E C U )

F O R D E L I N G  A F  F Æ L L E S S K A B E T S  L Å N G IV N IN G  I 1982 E F T E R  IN S T R U M E N T , S E K T O R  O G  L A N D
(i m io E C U )
N IC E U R A T O M E IB E K S F I A L T
Pro­
dukt
1)Infra­
struk­
turE n e i—  
9iI  alt Energi I  alt Pro­
dukt
1)Inf ra 
st ruk 
tur■ Ener­
gi■I alt Pro­
dukt
1)Inf ra- 
struk­
turEner­
giI  alt Pro­
dukt
1)Infra­
struk­
turEnergi I alt
Belgien
D an m ark
F R  Tyskland
B raken land
:rankri g
riand
ta lien
uxem bourg
eder landene 
et fo ren ed e 
o n g erig e
den for E F37,6
223,748,6
124,9
45,3
210,747,4
37,8
15,196,0
124,9
37,6
83,1
449,572,8
258,9
30,172 ,8
258,9
30,15,5
9,8
138.7
39.8
113.8 
652,6
79.9...
99,2
144,1
72,7
145,0
686,5
222,3
i!55,0
100.3 
20,8  
50,8
311,7
66,6
249,6
188.3' 60,5
209.3 
20,8
333.6
424.3
325.4 
1588,7
490.617,0
1,7
89,3
10,9
10,6
62.7 
5,2
43.7 
112,4
71.8
|1,0
0,1
5,0
0,4
3.7 
0,1 
2,4 
0,3 
0,4
4.7
j90,4
54,8
152,018,0
1,8
184,7 
11,3 
6 9,1 
0,1
65,1:
5,5
44,1
269,1
71,822.5
11.5 
89,3
149,6
88,0
113,8
939,0
5,2
43.7 
192,3
71.8•T
1,0
147,9
5,0
269.4
76.4 
190,4
899,6
0,3
0,4
227,0127,8
147.7 
111,2
50,8
625.4
104.4
294.8 
340,311
151,: 
307,: 
205, 
469 , · ■  
789, 
408,. 
2133 ,. 
5, 
44, 
759, 
71,
I alt 261,3429,4 100,3 791,0 361,8 3 6 1  ,81 0*0 ,11369,9' L Q * 3 ,2 3153,2 125,1 18,1 297,2 740,6 1726,7 1817,4 1802,5 5346,
%  Sektor 33,0 54,3 12,7 100 100 100 30,1 39,7 30,2 100 57,5 2,4 40,1 100 32,3 34,0 33,7 100
Instrument 14,8 6,8 64,6 13,8 - 100
1 ) Produkt =  produktionssektoren

Å R LIG  U D V IK LIN G  I L Å N G IV N IN G E N  I F Æ L L E SSK A B E T  O P D E L T  P Å  S E K T O R E R
(EKSF, Euratom, N IC og EIB)
1973 503,8
1974 604,0
1975 758,7
19761.163,5
1977 938,8
1978745,4
1979 756,4
19801.277,9
1 9 8 1 788,0
19821.726,7Produktion In fra stru k tu r
196.9 
143,4
469.9
429.9 
607,7
1.0 00 ,0
1.055,8
1.20/1,7 
1.390,2 
1.817,4Energi
282,5
480,2
488,8
556,4
693,2
1.089.1 
1.574,3
1.680.2
1.928.5
1.802.5(i mio E C U )1)
SrI a lt
983,2
1 .227,6
1.722.4 
2.149,8
2.239.7
2.834.5
3.386.5
4.162.8
4.106.5
5 .3 4 6 .6
1) Omregningskursen over for E C U  er kursen den 31.12. i det pågældende å r, hvad angår EKSF-lånene, og den 
sid ste  hverdag i k v artalet før det k v a rta l, hvori kontrakten er undertegnet, hvad angår EIB-, NIC- og 
Euratom-lånene.

Y d ed e NIC-lin i  tidsrummet 1979-1982
(i m io E C U )1)
1979T--------
119
80 1 9 8 1 1982
Infra- E n e rg i I alt i  Infra- E n e rg i I alt |  Infra- E n e rg i I alt Infra- E n e rg i P ro d u k tio n I altstruk-i  struk- :  struk- strukturtur !  tur tur tur
B e lg ie n __ __ |
D an m ark  
F R  Tyskland- - - - 18,1 18,1I:- - 48,6 47,4 - 96,0
Grækenland  2)
F ra n k rig
Irland 62,0 24,7 86,7 27,3 14,4 41,7!  40,3 
:  8 ,1 9,240.3
17.3124,9
45,3 37,837,6124,9
37,6
83,1Italien 2 )  
L uxem bourg39,6 45,4 85,0 62,3 75,5 137,8 |363,9 84,4 448,3 210,7 15,1 223,7 449*5
Nederlandene - - _ _ _ _
D et forenede Kongerige 25,9 79,4 105,3 - - - 33,9 - 33,9 - - -
I alt I127,5 149,5 277,0 89,6 108,0 197,6 446,2 93,6 539,8 429,4 100,3 261,3 791,0
%  !46,0 54,0 1 0 0 45,3 54,7 1 0 0 82,7 17,3 1 0 0 54,3 « ,7 33,0 1 0 012,1
15.8 
4,8
10,5
56.8
100nO
1) Omregningskursen over for E C U  er kursen den sidste hverdag i kvartalet før det kvartal, hvori kontrakten er undertegnet.
2) Inkl. "jordskælvslån" i 1 9 81 og 1982.

Tabel 7
Udbetalte EKSF-lån i  tidsrummet 1973-1982
Belgien 
D anm ark 
F R  Tyskland 
Grækenland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxem bourg 
Nederlandene 
|  D et forenede1973
Prod. In- Energi  I alt 
frast.
r 0,7 0,6 1 ,3
7,8 - - 7,8
108,1 2,4 54,2 164,7(i m io E C U )
1974
Prod. In- Energi  I alt 
frast.
Kongerige106,0 0,8 
0,8 1,0 
3,2 0,8106,8
1,8
A ,0
U d en  for E F
Ialt228,9 9,7 84,8 286,41975
Prod. In- Energi  I alt 
frast.1)
1976
Prod. In- Energi I alt 
frast.
10,3 - - 10,3
0,3 -  0,3
108,6  0,6 41,0  150,1
82,5 0,4 1,9 84,8
64,1
1,8
32,71,1 - 65,2
0,4 - 0,4
-  1,8
1,7 30,6 65,0
209,9 4,5 73,5 377,940,3
22,6
119,3
112,2
175,8
0,6
29,5
125,21,8
0,442,1
23,0
7,9 23,7 150,9
4,9
0,2
0,8
0,5
0,9
',1-  117,1
0,2
-  176,6
r, 1
—  30,4
137,2 263,5
625,5 18,5  160,9  804,934,6 2,7 - 37,3
166,7 9,7 10,5 186,9
101,9 4,3
0,6 .0,1
146,8 0,9
0,1
38,2 0,427,0 133,2
- '  0,7
- 147,7
0,1
38,4
376,9 0,0 142,/ i  819,.
865,7 18,2  179,9
1  * '6  3,6
1) Omregningskursen over for ECU er kursen den 31.12. hvert ar.

Tabel 7 fortsat
Udbetalte EKSF-lån i  tidsrummet 1973-1982
(i m io E C U )1 )
1977 1978 1979i1980
Prod. In- Energi I alt Prod. In- Energi Ialt Prod. In- Energi I alt |  Prod. In- Energi I alt
ifrast.
|frast. frast.
!f rast *
Belgien 15,0 0,9 - ,  18,91,9 1,9 0,4 0,4_ 29,2  29,2
D an m ark - 0,5' 0,513,1 0,1 _13,2 0,3 — 0,3 4,3 — 4,3
F R  Tyskland 28,0 5,8 81,7 115,5111,6 5,6 21,8 139,0 122,0 6,1 21,0 149,1 98,5 0,8 29,8 129,1
Grækenland - - —  —
Frankrig 125,2 0,9 'I«,/i 1 7  ,589,9 2,8 34,4 127,1 99,5 3,2 28,7 131,4 237,5 o,5 37,4 275,4
Irland 0,213,9 1,0 0,1 1,1u£ — 0,0 - 0,0 13,9 0,0 —
Italien 170,9 2,7 - 177,6123,8 2,6 r .126,4 94,2 7,4.101,6 138,6 4,4 - 143,0
Luxem bourg - 0,5 0,573,5 o,5 74,0 19,5 0,1 «  — 19,6 68,6_ 68
,6
Nederlandene42,8 4,6u  1 ) °,5 -12,0 0,8 — — 0,5-0,5 0,3 4,9D e t forenede Kongerige173,6 - 66,7  260,729,0 3,0 241,3 273,3 26,4 3,6 2 2  9,0 259,0 140,0 1,7 226,8  368,5
U d en  for E F - - - - - - - - - - - 6,6 - - 6,6
I alt'182,9 17,3 297,5 797,7 375,5 21,6 278,7 675,8 699,7 7,8 323,2
812,7 12,0 216,6 7-1 1 ,5 1J0 3 O .7
1) Omregningskursen over for ECU er kursen den 31.12. hvert år.

Tabel 7 fortsat
Udbetalte EKSF-lån i  tidsrummet 1973-1982
(i m io E C U )1 )
Belgien
D anm ark
F R  Tyskland
Grækenland
Frankrig
Irland
Italien
Luxem bourg
Nederlandene
D et forenede Kongerige
U d en  for E F
I alt1981
Prod. In- Energi I alt 
frast.
05.1
11,0
o r , ,2
70,20,5 0,5
53,2 5,9 33,2 92,3
2.3
5.3 
0,1 
0,5 
‘ M2/1,0  111 ,/* 
11,0 
“  101,9
0,1
0,9 
70,3
315,7 1  'i,7 57,2 387,61982
Prod. In- Energi I alt 
frast.
17,0
1.7
89,3
10,9
10,6
62.7
6 ,2
/13,7
112,/ I1,0
0,1
5,0
O ,/l
3.7
0,1
2,4
0,3
0,4
4.718,0
90,4 184,7
- 11,3 
54,8  69,1
0,1
- 65,1
5,5
- 44,1 
152 p 269,1
71,8 71,8
425,3 18,1 297? 740,6
1) Omregningskursen over for ECU er den 31.12 hvert år.

- 53 -
Tabel 8
ElB’ s långivning i Fcllesskabet på grundlag af egne midler I  tidsrummet 1973-1982
ttm io E C V )
Belgien
Danmark
FR  TytkUnd
GnckcnUnd
Frankrig
Irland
lulicn
Luxembourg 
Nederlandene 
Det for. Kongerige
Uden for EF 
I alt 
i1 9 73
Prod.2)U- E ocfgi  trut1  all
—  3,5
79,0 -3.3 6,6
125,5 204,5
53.1
7.3
70,715.6
15 .3
16.1314 170.6
-  22,6
24.4 III,9
67,1 _ 67 .1
\)
- 43,3 43,3
277.9 1914 227.7 696.11974
I»· Baml  frut.Ill
-  — 1 6 ,1  1 6 ,1
6.4 5,4 7J 10,6
26,5 — 69 J k 96.1
45,5 56,1 9M
214 234 -
1 36.1 364 103,4193,7
46.4
2714
61.3 1 3 .1314
61.131.9
149.5
—  —  I M - 11,4
304.0 139,0 406,7 649,71975
Prod. lo- Caere  
hul.Ialt
—  - 1 0 .11 1 .6  -  6 , 110.1
17.7
u
7.7
52,9121,9 20,9 1 564
304 -  37,7
2064 97.7 356.6
57.6 64.3 192,4 334,5
1314 451.4 327,9 917.51976
Prod. to- Eaarii  f n iiLI t l t
17.9 —  —
9,1 — —
94 — 101,617.9 
9 .1 1 1 0 .1
29.9
137,560,1 —  
244 34
1 95,1 50,060.1
57.4
362.6
-  —  30.4 30,4
94,1 132,3 1914 417.6
297.6 411,7 376,5 1066.0
1 O n u o m n p k u ,,« . ov« for ECU er tu n e *  dca «Ule kvtrdu , kwuWt t m d e i k  L
' l-d -n . Undb.ua deikv.ru., hvor, k -u r t .» ,
3) Ø strig o g  Norge '
4) N orgeuoderUgoct.
ri mio ECU)
B elgien
D anm ark
FR Tyikland
G rekenJand
Fraokrig
Irland
Italien
Luxembourg 
Nederlandene 
Det (ot. Kongerige
Uden for EF
t allI977
Prod. lo- Eaerp 1  alt
fruL
1 2,1 7 .1 12 .1 32,7
— “ 26,4 26.4
19.6 119.5 137,4 296,5
11 .3 61,4— 79,7
197 ,1 1694 39,3 425,7
176.4 211.4 92.1 419.3
- - 4I>1)46,6
426.2 595,7 379.5 1401,31976 1979 1980
Prod. ln-
frueE nergi Ialt Prod. In-fr m x t.E ocrgj 1  alt P rod. In­
f e r n a l.Enerp I  til
12.4
2451.4624
424
434624
1064
45.56,7
5.4
4.03.949,7
6.3
43,156.4
15.6
47.66 a
9,6 25 .11 4 7
46.4
I4J133 .2
81 ,1
14 .2
23.6
14.6
1424237,6
72,6
374,096,1
30,0
326,93594
117,4
645,11 .7
494
244,61 2 2 ,1
124.4
356.396,9
79,3
304.5222,7
252.9
903,41,7
1774
223.663.4
114,0
576,5213,9
43.1
3504279,0
334,3
1152.5
674 247.0 116,4 430,7 64,0 299.9 373,1 739.0 166,1 329,6 191.6 688,0
-  -  -  - - - 39.4') 39,4 - -  ' 50,9 30.9
262.6 9124 T2I4 1966,5 377.4 906.» 9974 2UI4 5654 1110,6 1057,3 27534
1) Østrig og N orge
2) Østrig, Tunesien
1982 . _1 9 61  IProd. I n ­f e r n a lE a a r ,! 1  a l t
Prod. Id-f r a s iEaerpH l
Bel pen 124_1704 162,5 : 5,5 ■- *5.0 60.5
Danmark134 10.6 119.0 '«■V 9.6 99,7 100.3 20*1,3
FR Tytkltad _ _ 29
2,0 292.0 1. 20,6 2«t5._
G n e k r o la o d — 614 9S.0 1594 '>36.7 1 * 4 , 1 30.8 333,6
Frankrig _ 67
,7 159,0 226,7 ■  31,* 77,7 511.7 *2*.3
Irland 114 113,7 129,7 323,3 113,8 1*5,0 6 * ,6 32*,*
Italien 277,7 524,1 446.6 1251,3 652,6 i**, 5 2*9,6 1568,7
Luxembourg —— — — L
Nederlandene '  _ __
Det f o r . Kongen g a 25.6 193.0 - 216,6 79,9 222,3 150,3 490,0
Uden for EF - - 22.1 22.6 E )
l a i l 4724 1007,6 1341,5 2621,350*0,1 1 3 6 3 ,9 1043,2 X53.2
1 )  Inkl. garantier pi 282,1 m io E C U
2) Tunesien

Tabel 9
L  i  s t e over ydede /llC-lån i 1982
p*»-
aarkG r æ k e n ­
la n d_ _F r
arr
krigI r l u dItalien I alt *
L . O R D I N Æ R E  L Å N  
•  A .  Infrastruktur ·
I. M o to rv e j K ø b e n h a v n /R ø d b y  .
2;  T elefo n  G ræ k e n la n d
3 . T e le k o m n u n i kation Irland
A .  V a n d fo rsy n in g  o g  sp iId ev an d sb eh an d lin g  
•  5 . T elefo n  F ’ uglia Irland
6 , T elefo n  Sicilien
7.  S a n erin g  - N apoli-golfenA « ,b
A A ,  9
3 7 .6
7 ,7
3 7 .8
3 7 .8  
5 6 ,7
I N F R A S T R U K T U R  I A L T A 8 .6 A A ,9 MlL ·1 3 2 .3 2 7 1 .1 A 2 ,9
B· E n e rg i _
8, B e h a n d lin g  o g  transport af naturgas 
(d et sydlige Jylland)
9 . T ø rv e fy red e  kraftvæ rker i S b am o n b rid g e v  
o g  L a n e s b o ro u g h
1 0 . G a sle d n in g  C o rk -D u b lin
11.  N aturgasdistributionsnet (n o rd ).  A 7 . A•
2 3 ,3  
J A ,5
1 5 .1
E N E R G I  I A L T A 7 ,4 3 7 ,8 1 5 ,1 1 0 0 ,3 1 5 ,8
C . Industri
1 2 . G loballin: s m å  o g  m e llem sto re
v irk so m h ed e rs realinvesteringer 3 /.f c
1 3 . R ationel energiudnyttelse i
e n  cem en tfab rik  (V e n e to ).0 ,0
U. R ationel energiudnyttelse i ·  . ·
autom obilfabrikker (c e n tru m -n o rd )
1 5 . R ationel energiudnyttelse. G lo o allån :1 8 ,9
s m å  o g  m e lle m stQ re  v irk so m h e d e r i cen tru n p
1 6  G loballin: s m l o g  m e llem sto re
v irk so m h ed e rs realinvesteringer (centrum ^1 8 ,9
3 7 ,81 7 . "60,A1 8 .7 5 ,51 9 .
I N D U S T R I  I A L T 3 7 ,6 2 2 3 ,7 2 6 1 ,3 A l,3
’ A O R D I N Æ R E  L Å N  I A L T96,0 44,9 37,6 83,1 371,3 632,6 100
heraf N I C  I A 8 .63 1 .0-8 5 ,0
% 5 7 .2« _ 3 6 .5 6 .3  ' 1 0 0
LL Q 3 7 -6 ... 524- -3gS.fi— -fø M -V ? 8 .2 i:r- i . r 6 6 ,7 1 0 U , U

-  55
Tabel 9 fortsat
-D a n m a r kG r æ k e n ­
la n dF ran k rigIR L A J fB Italien I A L Tj T
—  n
II. L A N  T I L  G E N O P B Y G N I N G
20. D iv e rse  infrastruktur, 
boliger o g  b y g n in g er
21. Jern b an en et
22. V a n d le d n in g e r80,0
21,9
56,5f
L Å N  T I L  G E N O P B Y G N I N G  I  A L T 80 ,0 78,4 158,4
..O rd in æ re  lin i  alt 96,0 44,9 37,6 83,1 371,3 632,6 80
"  L å n  til g e n o p b y g n in g  i alt 60,0 78,4 15$,4 20
T I L S A M M E N "  96,0 124,9 37,6 83,1 449,7 791 100
*12,1 15,8 4,8 10,5 56,£ 100

- 56 -
Tabel 10
Liste over ydede Euratom-lln i 1982
( i mio E C U .)
Projektets navn L and
18. 2.82 N E R S A  XVII France 22,01
18. 2.82 E D F  -  B e llev ille France 35,22
18. 2.82 E N E L  -  Alto Lazio Ita lie 30,05
31. 3.82 IN T E R C O M  Tihange III Belgique 11,03
29. 4.82 IN T E R C O M  Tihange III (5<#)  
E B E S Doel III et IV (5<#)Belgique 22,07
2. 6.82 IN T E R C O M  Tihange III Belgique 22,06
10. 6.82 E B E S Doel IV Belgique 17,65
27. 7.82 N E R S A  XVIII France 19,86
30.9.82 E U R O D IF France 33,10
29.10.82 E U R O D IF France 22,06
25.11.82 N E R S A  X IX France 50,00
30.11.82 E D F  -  B e llev ille France 7 6,66
I A L T 361,77 .
;
/

Tabel 11
D é  udbetalte EKSF-lins sektorfordeling i 1 9 8 0 ,. 1 9 8 1  o g  1982 C  i  m i o  E tU )
EK SF-lån 
i  altKul-industri 
(art.  54, stk.  1 )Jern- o g  
stålindustri 
(art. % , s t- k . 1 )V arm e- 
•~vterker 
(art..5 4 ,. stk.2 )Omstilling 
(art. 56)Sociale ’  
bo liger 
(art. 54)Jern- 
. .  m i ner
(art. 5 4 , stk. 2 );.  A ndet 
(art.5 4 , st
1980 1.030,7 233,2 424,0 90,0 266,1 7,9 9,6
1 981 387,6 30,6 223,6 26,6 86,0 14,7 - 6,1
1982 740,6 256,3 139,8. 40,9 · 162,8 18,0 71,8 51,0
.  1982
----- %
19
01
L .+  9 1 +  738 - 3 7 +  54 +  89 +  22 +  736

•  58 ·
Tabel 12
EIB's långiyning uden for Fællesskabet på grundlag af lånte midter
i tidsrummet 1976-1982
(i mio E C U )1)
L A N D E
AVS-stater og O L T1976 1977 I 1 9 7 8 I 1979 1980 1981 1 9 8 2
5 2 . 67 9 1 73 124 I s a 1 2 2 .
f “ ~
Nordti g ejn id d e Ihavs lande 90 8 5 8 0 186 2 1 5 129 2 5 2
Spanien- - - - - 40 105
Portugal 90 60 35 46 · 70 79 80
Jugoslavien - 25 25 - - - 67
Grækenland - - 20 104 101 - -
Tyrkiet - - - 36 44 10-
Maghreb - - - 50___ 25 52 -
A
lgeri et - - - - 20 10 -
Marokko - - - 26 - 3b -
Tunesien - - - 24 5 12 -
Machrek - — 3 109 7 15 28
Egypten - — — 65 - - 28
Jordan - — — 11 6 2 -
Libanon *- 3 17 3 12-
Sy ri en- - - 16 - --
Andre lande— — — 3 — 42 _8
Cypern -  · — — - - 12 8
Malta 3-
Isra e l- - - - - 30-
Middelhavslande i a lt
m90 85 83 348 247 238 288
I A L T 14 2 152 174 ‘ 421 ' 371 396 4 1 0 '
1)  Omregningskursen over for E C U  er kursen den sid ste  h  i/prrisn - ik v artalet før detkvartal, hvori kontrakten er undertegnet.

Tabel 13
Rentegodtgørelser i Fællesskabet i forbindelse med de fo rsk e llig e  EF-mekanismer
1973-1982 ■  -.  .. (i mio E C U )
Regn­
skabsårOrdninger uden tiLbagediskontering1)
E K S F
A rtikel 54 
(stru k tu r 
oralægningÅrti kel 56 
(om-
-sti lling). ^G E N O P B Y G N IN G
e fte r
jordskælvOrdninger m ed 
t i  lbagediskontering2)
E M S E F R U
1973 0,6 3
1974 6,1 5,4
1975 6,4 6,6
1976 3,4 6,7
1977 2,5 17,3
1978 12,2 18,1
1979 21,7 25,5
1980 25,6 33,3
1981 5,2 26,2
1982 10,5 19,3 3,0200,0  
! 197,0  j 193,2  
l 209,8  
—  .....12,1
V  1) G odtgørelser, der fordeles over tid e n , og som hvert år afholdes over 
b u d g ettet.
2) G odtgørelser, der afholdes i én omgang over b u d g ettet, og som Kommissionen 
udbetaler i form af et k a p ita lis e re t engangsbeløb.

60
Tabel nr. 14
EM S-rentegodtgørelser, regnskabsåret 1982: Ita lie n
(i mio E C U )
Låntager Projekt, »  1 >  Lan Godtgørelse
NIC-lån
SIP (Società I t a l i a ­
na per l'E se rc iz io  
Telefoni co)Udbygning af telefonvæ senet:
- i Puglia
- på Si ci l i en3 7 .4
3 7 .47 .9
7 .9
S ub-total NIC 74*8 15*8
EIB-làn
A G IP S.p.A. Naturgasforekomsterne 
Porto Corsina, Barbara 
og Ada i A driaterhavet7 5 ,4 12,1
S N A M  S.p.A. Gasledningen A lg e rie t-Ita lie n , 
a f s n itte t Melizzano 
(Campania)-Civita C astellana 
(Lat i um )9 0 ,4 1 7 ,5
Gasledningen mellem den 
tra n sø strig sk e  rørledning 
og det ita lie n sk e  net4,2 0,8
A Z IE N D A  M U NICIPA­
LIZZA TA G A S  e A C Q U ANaturgasforsyning t i l  Bologna 4,5 0,9
FIO REN TIN A G A S  
S.p.A.N aturgasdistribution i Arno- 
dalen3,7 0,6
IMI ( I s tit u to  Mobi­
lia re  Ita lia n a )Globallån e n e rg i-in fra stru k tu r15,32) 2 ,5 2)
C A S S A  per il 
M E Z Z O G IO R N OVandforsyning:
- Napoli/Campania 2 2 ,5 4 ,5
- Sardinien (vest og syd) 2 6 ,2 5,1
- Puglia (vandledning i 
P e rtu s illo  og Fortore)4 1 ,3 8 ,2
C A S S A  per il 
M E Z Z O G IO R N OKunstvanding og dræning 
(M olise, Puglia, B a silic a ta , 
Calabria og Sardinien)1 5 ,0 3 ,0
C A S S A  per i l  
M E Z Z O G IO R N OIndustriom råder:  
- S ic ilie n 3 0 ,1 6 ,0
- S ardinien, Puglia og Abruzzi 15,1 3,0

- 61 -
Tabel 14 fortsat
Låntager Projekt L an Godtgørelse
A N A S  (Azienta Vejudbygning:
Nazionale Auto-- Abruzzesn o rn e  delle Strade) 24,9 5,2
- alpepas 26,0 5,0
- Basili cata 25,2 4,8
SIP Udbygning af telefonvæsenet:
- i Calabria 75,3 12,3
- i  Puglia 67,1 14,0
- på Sicilien 74,6 15,8
Sub-total: E IB 636,8 121,3
IT A L IE N  I A L T 711,6 137,1
1 ) Jf. fodnote 1, s. 47.
2 ) Skøn.

- 62 -
Tabel nr. 15
EMS-rentegodtgørelser, regnskabsåret 1982: Irland
(i m io E C U )
Låntager Projekt,  »  1 ) L an Godtgørelse
NIC-lån
E L E C T R IC IT Y  S U P P L Y  
B O A R DTørvefyrede kraftværker i  
Shannonbridge og Lanesborough23,0 3,3
B O R D  G A IS  E I R E A N N Gasledning m ellem  C ork og 
Dublin14,5 1,6
D E N  IR S K E  S T A T Vandforsyning og spi1de- 
vandsbehandling7,7 1,7
D E N  IR S K E  S T A T Udvidelse o g  modernisering af 
telekommuni kat i onsnettet37,6 7,3
Sub-total: N IC 82,8 13,9
EIB-lån
E L E C T R IC IT Y  S U P P L Y  
B O A R DKulfyret kraftværk i  
M oneypoi nt40,5 9,6
B O R D  G A IS  E I R E A N N Gasledning m ellem  C ork o g  
D u b  l i  n26,0 2,7
D E N  IR S K E  S T A T D ræning af landbrugsjord 4,4 1,1
D E N  IR S K E  S T A T Vandforsyning o g  spiIdevands- 
behandli n g7,3 1,8
IN D U S T R IA L  D E V E L O P ­
M E N T  A U T H O R I T YOpførelse af nøglefærdige o g  
"skræddersyede" fabrikker16,9 4,2
S H A N N O N  F R E E  A IR P O R T  
D E V E L O P M E N T  C O M P A N Y  
L T D .Opførelse af nøglefærdige 
o g  "skræddersyede" fabrikker 11,5 2,8
D E N  IR S K E  S T A T Uddannelsescentre for industri 
og landbrug7,9 1,7
D E N  IR S K E  S T A T Forbedring af vejnettet: — 1 1 1 B
-IV10,2
14,42,4
3,6
D E N  IR S K E  S T A T Udvidelse o g  modernisering af 
telekommunikationsnettet108,5 28,9
Sub-total: E IB 247,6 58,8
I R L A N D  I  A L T 330,4 72,7
1 ) Jf. fodnote 1, s. 47.

- 63 -Tabel 1 6
E M S -G O D T G Ø R E L S E R , H V O R T IL  U D G IF T E N  E R  A F H O L D T  O V E R  
B E V IL L IN G E R N E  F O R  1982
(opdelt på land, instrument og sektor)
M odtager land
- Italien
- Irland
D e  udlånte midlers
oprindelse
- N IC
- E IB
Anvendelsessektor
Energi
- Produktion af 
primærenergi
- Energiomdannelse
- Energioverføring
- Globallån
Sub-total energi
A n d en  infrastruktur
- Hydraulisk 
infrastruktur
- Industriel 
infrastruktur
- Transport o g  
k o m m u n i kation
Sub-total:
anden infrastruktur
I  A L TL ån m e d
rentegodtgørelseUdbetalte godtgørelser
Antal M io  E C U M io  E C U %
20
14711,6
330,4137,1
72,7
34 1042,0
6 157,6
28 884,4
34ta···«1042,0209,8
29,7
180,1
209,8
1
2
6
175.4
63.5
143,3  
15,3 ( l)12,1
12,9
24,1 
2*5 (1)
10 297,5
7
5
12124,4  
81,5  
538?  651.6
(■■tsaaiM i
25,4
17.7  
115,165,3
34,7
100,0
14,2
85,8
1 0 0 ,0
5,8
6,1
n,5
1,2
24,6
12,1
8,4
54,9
24 j
" “ l744,5
M K B W B t a u f a r1 158,2  
• o · « · · · ® · ·  s r a s n i B i s a n i75,4
34 1042,0 209,8 ICO, C
1 ) Skøn.

- 64 -
Tabel nr. 17
L an m e d  rentegodtgørelse til genopbygning efter jordskælv: Italien
(regnskabsårene 1 9 8 1  og 1982)
(i m io E C U )
LåntagerI
Projekt K um m ulation 
af de under­
tegnede lånGodtgørelser 
betalt over 
1982-bevil- 
lingerne
NIC-lån
A N A S  (Azienda Nazionale 
A utonom a delle Strade)V ej infrastruktur, 
inkl. motorveje30,8 0,774
Azienda A utonom a 
delle Ferrovie 
delle Stato (F.S.)Jernbanenet A  
Jernbanenet B28,4
21,90,713
C A S S A  per i l  
M E Z Z O G I O R N OVandforsyningsnet I 26,1 0,688
C A S S A  per il 
M E Z Z O G I O R N OIstandsættelse af den 
pugliske vandledning I56,5-
D E N  IT A L IE N S K E  
S T A TIstandsættelse o g  
genopbygning af skoler55,7 -
D E N  IT A L IE N S K E  
S T A TGrundlæggende infrastruktur 
i  områder, beregnet til 
boligbyggeri155,2-
Sub-total: N I C 374,6 2,175
EIB-lån
SIP (Società Ita­
liana per l'Eser­
cizio Telefonico)Telefonnet A  
Telefonnet B  
Telefonnet C11,9
8,0
7,60,219
0,191
E N E L  (Ente N a­
zionale per l'E­
nergia Elettrica)Elektricitetsdistri- 
butionsnet A  
Elektricitetsdistri­
butionsnet B11,9
i
!  7,60,219
C A S S A  per il 
M E Z Z O G I O R N OVandforsyningsnet II 
Vandforsyningsnet III11,5
30,40,232
C A S S A  per il 
M E Z Z O G I O R N OIstandsættelse af den 
pugliske vandledning II56,7 -
IS V E IM E R  (Istituto 
per 1 0  Sviluppo 
Econom ico dell'Italia 
Meridionale)Genetablering af produk­
tionsmidler (industri- 
vi rksomheder, herunder 
hotel ler)2,6
!
Sub-total: E IB  1 148,2 0,861
IT A L IE N  I A L T 522,8
l3,036
i — L _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _

- 65 -
Tabel nr. 18
Lin m e d  rentegodtgørelse til genopbygning efter jordskælv: Grækenland 
(regnskabsåret 1982) (i m io E C U )
Låntageri
Projekt |
IUndertegnede
lånGodtgørelser 
betalt over 
1982-bevil- 
l i  ngerne
NIC-lån
D E N  G R Æ S K E  S T A T Genopbygning 1981
- økonomisk infrastruktur
- social infrastruktur21,1
58,9-
j  G R Æ K E N L A N D  I A L T 80,0 -

- 66 -
Tabel 19
L Å N  M E D  R E N T E G O D T G Ø R E L S E  T IL  G E N O P B Y G N I N G  E F T E R  J O R D S K Æ L V
(opdelt pa land, instrument og sektor)
Undertegnede lin Y dede godt­
gørelser i
Status
primo
1982T  rans- 
aktio­
ner 
1982Status ultimo 19821982
m io E C U m io E C U Antal m io E C U % m io E C U  %
Modtagerland
- Italien
- Grækenland328,0 194,8
80,01 6
1522,8
80,086,7
13,33,036 100,0
328,0 274,8 1 7 602,8 100,0 3,036 100,0
D e  udlånte midlers 
oprindelse
- N IC
- E IB296,2
31,8158.4
116.48
9454,6
148,275,4
24,62,175
0,86171,6
28,4
328,0 274,8 1 7 602,8 100,0 3,036 100,0
A nvende Isessektor
- Ø konom isk infra­
struktur 117,1 213,3 330,4 54,8 3,036 100,0
- Social infra- 
st ruktur 210,0 58,9 269,8 44,8- -
- Genopbygning af 
produkt i  onsappa- 
ratet- 2,6 2,6 0,4 - -
328,0 274,8 1 7 602,8 100,0 3,036 100,0

Ydede EKSF-rentegodtgøreLser i  1982 Tabel 20
(i m io E C U )
Belgien D anm ark F R
T ysk landF  rankrig Irland Italien L uxem ­
bourgNeder­
landene—  
D et forenede 
Kongeri geI alt
Art. 5 4 - - 5,8 0,5 - - - 0,6 3,6 10,5
Art. 5 6 2,4 0,3 5,3 - 0,4 - 0,7 0,6 9,6 19,3
Ialt 2 ,4 0 ,3 11,1 0,5 0,4 - 0,7 1,2 13,2 29,8

- 68 -
L IS T E  O V E R  D I A G R A M M E R  I B IL A G E T
1. 8  rli g  udvikling i linoptagelsen opdelt pi instrument (1973-1982)
2. D e n  samlede løbende EF-optagelse opdelt pi instrument (1973-1982)
3. Udviklingen i obligationsrenterne - de internationale markeder
4. Udviklingen i renterne pi de nationale markeder - obligationer i  den 
offentlige sektor -
5. irlig udvikling i långivningen i E F  opdelt på instrument (1973-1982)
6. Långivningens fordeling i E F  i  1982 opdelt på instrument og sektor
7. NIC-lånenes fordeling i 1982 på land og sektor (inkl. jordskælvene i  
Italien og Grækenland)

-  69 -
1■ Å rlig udvikling i lånoptageIsen opdelt på instrument (1973-1982)

- 70 -
2. DEN SAMLEDE LØBENDE EF-LÅNOPTAGELSE OPDELT PÅ INSTRUMENT (1973-19S2)

3.UDVIKLINGEN I OBLIGATIONSRENTERNE 
- DE INTERNATIONALE MARKEDER -

72 -
4. U D V IK L IN G E N  I R E N T E R N E  P Å  D E  N A T I O N A L E  M A R K E D E R  
- O B L IG A T IO N E R  I D E N  O F F E N T L IG E  S E K T O R  -

5. ÅRLIG UDVIKLING i LÅNGIVNINGEN I EF OPDELT PÅ INSTRUMENT
(1973-1982)

- 74 -
6. L Å N G IV N IN G E N S  F O R D E L I N G  I E F . I  1982  O P D E L T  P Å  I N S T R U M E N T  
O G  S E K T O R

7. NIC-LÅNENES F O R D E L IN G  I 1982 P Å  L A N D  O G  S E K T O R  
(in k l. jordskalvene i Ita lie n  og Grækenland)
Note:Visse lån til industrisektoren i  Italien
energimæssig målsætning (jf. tabel 9)har ligeledes en