1.Indledning

Juncker-Kommissionen har sigtet mod at gøre andre ting og at gøre disse ting anderledes. Med et målrettet fokus på 10 politiske prioriteter har vi leveret konkrete resultater i de spørgsmål, der er vigtigst for europæerne. En af disse prioriteter var demokratisk forandring, og i den forløbne embedsperiode har vi givet principperne for bedre regulering en central plads i vores politiske beslutningsprocesser, da en mere åben og deltagelsesbaseret politisk beslutningstagning spiller en hovedrolle, når det gælder om at styrke legitimiteten af EU's indsats. Vi har ændret vores interne arbejdsmetoder og planlægningsprocesser for at medtage bedre regulering i alle faser af planlægnings- og programmeringscyklussen og udarbejde strømlinede årlige arbejdsprogrammer.

Indførelsen af principperne for bedre regulering udsprang af ønsket om bedre styreformer i EU og om at forankre bæredygtig udvikling i Unionens politiske beslutningstagning ved at betragte de økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger under ét. Bedre regulering handler om at professionalisere alle aspekter af vores politikudformning og sørge for, at den passer til verden af i dag. Det er ikke en uklar bureaukratisk procedure. Bedre regulering handler om at lovgive, når det er det, der er brug for for at opfylde de fælles mål, der kun kan nås på en effektiv måde gennem en fælles indsats på EU-plan. Det er ikke en skjult dereguleringsdagsorden. Bedre regulering handler også om at overveje alternative måder at opnå resultater på, da lovgivning aldrig bør være et mål i sig selv. Indsatsen på EU-plan bør altid tilføre merværdi i forhold til det, der kan gøres på nationalt, regionalt eller lokalt plan.

Denne Kommission har således været ambitiøs, hvor det var nødvendigt, og beskeden, hvor det var muligt. Det var vores mål at skabe bedre resultater for borgerne og virksomhederne. Vi ønskede at skabe tillid til Unionens institutioner og at engagere borgerne og interessenterne aktivt i det, som Unionen gør, bør gøre, bør gøre anderledes eller bør undlade at gøre. Ved at fastlægge rammerne for gennemsigtighed, ansvarlighed og evidensbaseret beslutningstagning har Kommissionens engagement i bedre regulering og gennemførelsen af de nøgleforanstaltninger, der blev bebudet i maj 2015, givet os mulighed for at gøre reelle fremskridt hen imod disse mål.

Tekstboks 1. Nøgleforanstaltninger vedrørende bedre regulering bebudet i maj 2015 ·bedre inddragelse af interessenterne gennem i) muligheden for at give feedback i hele en politiks livscyklus, bl.a. med hensyn til udkast til delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, ii) en pligt til at foretage offentlige høringer af 12 ugers varighed om alle nye forslag og evalueringer, og iii) en ny fælles webportal, hvor alle interessenter kan få information om nye initiativer og give udtryk for deres synspunkter ·integrerede retningslinjer og en omfattende værktøjskasse til Kommissionens tjenestegrene, hvad angår indførelsen af bedre regulering i hele den politiske beslutningsproces ·et fornyet tilsagn om at evaluere eksisterende lovgivning, inden der foreslås ændringer ("evaluer først") ·et uafhængigt Udvalg for Forskriftskontrol, som gennemgår kvaliteten af alle konsekvensanalyser og vigtige evalueringer, med syv fuldtidsmedlemmer, der ikke er involveret i den politiske beslutningstagning, herunder tre medlemmer, som ikke er ansat i EU-institutionerne ·et nyt tilsagn om systematisk at undersøge mulighederne for forenkling og større effektivitet ved revisionen af eksisterende lovgivning uden at underminere dens formål. ·en Refit-platform for på græsrodsniveau at yde støtte til Kommissionen med hensyn til ovennævnte opgave, og ·et forslag, der udgjorde grundlaget for vedtagelsen af en ny interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning den 13. april 2016.

Vi har forelagt meddelelser, hvor vi gør rede for de resultater, der er opnået i de senere år , og årlige rapporter om byrdereduktionen siden 2017.

Figur 1. Oversigt over aktiviteter til bedre regulering, perioden 2015-2018

·Over 70 % af de offentlige høringer blev oversat til alle officielle sprog i 2018. ·Mere end tre fjerdedele af de konsekvensanalyser, der ledsager forslagene om revision af lovgivningen, opfylder princippet om at "evaluere først".

Tiden er nu inde til at gøre status over, hvordan de forskellige værktøjer og processer til bedre regulering fungerer. Formålet har været at finde ud af, hvad der fungerer godt, hvad der er problematisk, og hvad der er de vigtigste erfaringer i den forbindelse. Overordnet set er budskabet positivt: Bedre regulering har forbedret den måde, der føres politik på, og bør fortsat have en central plads i vores arbejdsmetoder i fremtiden. Der er dog plads til yderligere forbedringer, og vi har identificeret nogle områder, der bør undersøges nærmere i en bredere debat om kommende forbedringer. Sådanne forbedringer vil afhænge af en øget fælles indsats fra alle dem, der er involveret i udformningen og gennemførelsen af politiske løsninger.

I forbindelse med denne statusopgørelse har vi gennemgået litteratur, foretaget offentlige høringer og indhentet synspunkter fra de andre EU-institutioner og -organer samt fra Kommissionens tjenestegrene, som integrerer bedre regulering i deres daglige arbejde. Vi har også taget højde for konklusionerne fra taskforcen om nærhedsprincippet, proportionalitetsprincippet og "mindre, men mere effektivt" (i det følgende benævnt "taskforcen") og de tilsagn, Kommissionen gav som svar herpå.

Vi værdsætter interessenternes bidrag til denne statusopgørelse, hvor de gav en omfattende feedback til, hvordan bedre regulering fungerer på nuværende tidspunkt. De detaljerede resultater af denne statusopgørelse fremgår af det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene. I denne meddelelse fokuserer vi først på de generelle erfaringer og gør herefter rede for nogle specifikke områder inden for bedre regulering, hvor der kan foretages yderligere forbedringer.

2.Generelle erfaringer

Der er en generel anerkendelse af, at der er sket fremskridt på flere niveauer siden 2015. Der er ligeledes et udbredt ønske om, at bedre regulering skal forblive en integreret del af Kommissionens måde at arbejde på, med et vedvarende engagement i at opnå yderligere forbedringer i fremtiden.

Bortset fra enkelte individuelle bekymringer er denne opfattelse udbredt blandt alle interessentgrupper. Dette står i kontrast til de mere polariserede synspunkter før i tiden og afspejler den omfattende og afbalancerede karakter af Kommissionens ordning for bedre regulering. De adspurgte tjenestegrene i Kommissionen var af den opfattelse, at de forskellige værktøjer til og principper for bedre regulering er de rette, og de kom med mange nyttige forslag, der vil blive taget med i vores overvejelser om, hvordan vi kan forbedre værktøjerne til bedre regulering og deres anvendelse i fremtiden. En litteraturgennemgang har også vist, at eksperterne glæder sig over Kommissionens stærkere engagement i evidensbaseret politisk beslutningstagning, vejledningen i Kommissionens retningslinjer og værktøjskasse for bedre regulering, værdien af princippet om at "evaluere først" og de betydeligt større muligheder for deltagelse i EU's politiske beslutningsproces. Endelig viser en sammenlignende vurdering foretaget af OECD i 2018 af medlemslandenes ordninger for bedre regulering også, at Kommissionens reformer fra 2015 har medført betydelige forbedringer. Overordnet set er Kommissionens reguleringspolitik nu blandt de allerbedste i OECD.

Det fremgår tydeligt af statusopgørelsen, at der sættes pris på bedre regulering, og at man ønsker, at den fortsat anvendes og forbedres yderligere. Rationalet for bedre regulering er faktisk endnu stærkere nu, end det var tidligere. I dette postfaktuelle samfund, hvor desinformation, de sociale mediers ekkokamre og decideret propaganda tilsammen underminerer grundlaget for demokratisk debat og videnskabelig autoritet, er evidensbaseret politisk beslutningstagning ikke blot en prioritet fra fortiden eller normal professionel praksis af i dag. Det er en absolut nødvendighed for fremtiden.

Værktøjerne til bedre regulering anvendes i en verden i konstant forandring, hvor de politiske udfordringer og prioriteter hele tiden udvikler sig. Det er stadig mere presserende at opfylde vores klimamål og FN's mål for bæredygtig udvikling. Samtidig foregår de teknologiske forandringer i et stadig stigende tempo. Det er i denne stadig mere komplekse verden mere og mere vigtigt at forstå de tværsektorielle virkninger og identificere mulighederne for synergier med henblik på at udvikle og gennemføre de relevante politiske løsninger i hele den politiske beslutningsproces, fra evaluerings- til gennemførelsesfasen. F.eks. er det vigtigt, at vores regulering fremmer og samtidig kan udnytte innovationen til gavn for miljøet, økonomien og EU-borgerne, og det er ligeledes vigtigt at fremme den digitale dimension af regulering. Nogle af disse ændringer vil udfordre vores måde at føre politik på og støtte vores forslag med dokumentation fra evalueringer og konsekvensanalyser.

Principperne for bedre regulering bør være en integreret del af den institutionelle kultur i alle offentlige myndigheder, der har samme type opgaver som Europa-Kommissionen. Resultaterne af statusopgørelsen, og navnlig interviewene med Kommissionens tjenestegrene, viser tydeligt, at der i de senere år er sket en sådan kulturændring i Kommissionen. Denne udvikling er dog endnu ikke uigenkaldelig. For at sikre, at de sidste grundsten bliver lagt, skal Kommissionen fortsætte med internt og eksternt at lægge vægt på betydningen af bedre regulering i nogen tid endnu.

Værktøjerne og procedurerne til bedre regulering har til formål at støtte den politiske beslutningstagning, ikke at træde i stedet for den. Deres vigtigste opgave er at skabe det bedst mulige grundlag for rettidige og forsvarlige politiske beslutninger. At gøre dette i praksis kan undertiden være udfordrende på grund af de nye og presserende politiske behov, der hele tiden opstår, og de lange gennemførelsestider for processerne for bedre regulering. I praksis har det således været nødvendigt med visse tilpasninger og undtagelser til procedurerne for bedre regulering, og realistisk set vil dette også være tilfældet i fremtiden. Kommissionen har bestræbt sig på at minimere undtagelserne fra de generelle regler om behovet for evaluering, offentlig høring og konsekvensanalyse, på at begrunde undtagelserne på en klar og gennemsigtig måde over for omverdenen og på at gøre sit yderste for at følge principperne om bedre regulering mest muligt under de særlige omstændigheder. Statusopgørelsen viser, at dette generelt har været tilfældet, men ikke altid. Der bør så vidt muligt gøres en større indsats med hensyn til planlægning og bedre kommunikation af de aspekter af et initiativ, der vedrører bedre regulering.

Bedre reguleringspraksisser er ikke uden omkostninger. De indebærer investeringer i form af finansielle og menneskelige ressourcer, og de øger den tid, det tager at forberede et initiativ til vedtagelse, som følge af de formelle krav i den politiske proces. Disse investeringer er berettiget på grund af fordelene, som ikke mindst fremmer de to medlovgiveres hurtigere og mere velunderbyggede beslutninger om Kommissionens forslag. Omkostningerne skal dog stå i et rimeligt forhold til formålet. Resultaterne af statusopgørelsen viser, hvordan processerne for bedre regulering kan blive mere effektive, uden at deres formål undermineres. Vi skal være bedre til at anerkende, dele og udnytte erfaringerne og ekspertisen hos medarbejderne i både Kommissionen og Udvalget for Forskriftskontrol.