EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 9.11.2011 
SEK(2011) 1318 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
 
om fastlæggelse af et handlingsprogram for told og beskatning i Den Europæiske Union 
for perioden 2014-2020 (F ISCUS) og om ophævelse af be slutning nr. 1482/2007/EF og 
nr. 624/2007/EF 
 
(Denne rapport forpligter kun de tjenestegrene i Kommissionen, der har været 
involveret i udarbejdelsen, og foregriber på ingen måde en eventuel senere afgørelse 
truffet af Kommissionen) 
   
{KOM(2011) 706 endelig} 
{SEK(2011) 1317 endelig} 
 
 
DA 1   DA DEL I: TOLD  
1. IDENTIFIKATION AF PROBLEMET  
Verdensøkonomien er i forandring, og det sk aber nye problemer for toldmyndighederne. 
Toldunionen og dens støtteinstrumenter skal tilpasses disse ændringer.  
Problem 1 : Pres på toldmyndighederne for at håndtere det stigende handelsvolumen og 
vanskeligheder med at anvende foranstaltning er til at skabe balance mellem lettelse af 
og kontrol med samhandelen  
Den internationale handel nåede i midten af 2010 igen op på niveauet fra før lavkonjunkturen 
og forventes at ville fortsætte med at stige. Dette afspejles i den klare stigning i antallet af 
forsendelser og toldangivelser . 
På grund af globaliseringen er EU afhængig af, at resten af verden  kan levere flere og flere af 
dens råvarer. Nye forretningsmodeller, såsom e-handel og e-business, giver en ny 
handelsstruktur og øger kompleksiteten.  Disse ændringer kræver passende 
toldkontrolforanstaltninger .  
Problem 2 : Mangler i forhold til kvalifikation er, kompetencer, ressourcer samt erfaring 
og bedste arbejdspraksis  
Toldmyndighederne står i forreste linje med hensyn til beskyttelse af liv, sundhed og miljø . 
Disse foranstaltninger er vokset i antal og bety dning, hvilket betyder, at toldmyndighederne 
skal udføre flere specialiserede opgaver.  
Offentligheden stiller stadig større krav til sikkerheden. Specifikke politikker om den interne 
sikkerhed betyder, at toldmyndighederne skal gennemføre en betydelig mængde 
sikkerhedsprocedurer . Toldmyndighederne skal håndtere den komplekse opgave, det er at 
samarbejde med mange andre myndigheder og organe r, samt det pres, der er forbundet med at 
erhverve og anvende speciali seret teknisk udstyr.  
I dag mangler toldmyndighederne på begge områ der ofte de kvalifika tioner og ressourcer 
samt den erfaring, der er nødvendig fo r at kunne gøre dette effektivt.  
Problem 3 : Inkonsekvent og ineffektiv anvende lse af EU's sikkerhedspolitikker  
I forbindelse med den igangværende moderniser ing er toldmyndighedern e ansvarlige for at 
gennemføre EU-lovgivning på området for sikkerhed, som ikke altid er direkte foreneligt  
med de eksisterende processer og procedur er. Dette gør gennemførelsen vanskelig og 
resulterer i inkonsekvente og ineffektive procedurer.  
Problem 4 : Mangler med hensyn til ensartet genne mførelse af EU-lovgivningen af de 27 
EU-toldmyndigheder  
Det har været vanskeligt at sikre ensartet gennemførelse af toldlovgivningen og 
arbejdsmetoderne . Det, at der findes 27 forskellige processer og procedurer, er ofte 
ineffektivt og fordrejer konkurrencen. Dette unde rminerer EU's finans ielle interesser og 
hæmmer beskyttelsen af samfundet . Det lovgivningsmæssige svar på disse spørgsmål var 
 
DA 2   DA vedtagelsen af en moderniseret toldkodeks1 og en beslutning om genne mførelse af elektronisk 
told2 i 2008. 
Problem 5 : Problemer med at sikre ensartet gennemførelse af sammenkoblede it-
systemer  
På trods af at medlemsstaternes forvaltninge r har adgang til et europæisk sikkert netværk 
(CCN/CSI3), som understøtter de primære "e-tolds ystemer", har toldunionen problemer med 
interoperabilitet og ove rdreven kompleksitet . Virksomhederne er nødt  til at anvende flere 
forskellige systemer i de medlemsstater, h vor de har toldaktiviteter. Dette øger den 
administrative byrde og overholdelsesomkostningerne. Udveksling af oplysninger med 
tredjelande  kræver også, at der udvikles sikre,  sammenhængende it-løsninger, som dækker 
hele EU.  
Problem 6 : En tungere og stadig mere uholdbar byrde for nogle EU-toldmyndigheder i 
forbindelse med gennemførelsen af politikker i Unionens interesse.  
Den byrde, medlemsstaterne pålægges i form af sikkerhedskontrolaktivit eter, varierer. Denne 
ubalance er særligt stor i fo rbindelse med investeringer i infrastrukturkapacitetsopbygning  
og teknologi.  
2. MÅLSÆTNINGER  
Overordnet målsætning:  At støtte EU's toldmyndigheder ved at øge samarbejdet mellem de 
deltagende lande, deres toldforvaltninger, de res embedsmænd og andre relevante aktører. 
De specifikke målsætninger vil være:  
1. at støtte EU's toldmyndigheder i deres arbe jde for at fremme den lovlige handel ved 
at automatisere toldprocesserne og gøre dem hurtigere (relateret ti l problem 1, 3, 4, 
5)  
2. at støtte EU's toldmyndigheder i deres arbejde for at styrke de europæiske 
virksomheders konkurrenceevne og beskytte  borgernes sikkerhed samt miljøet 
(relateret til problem 2, 3, 4, 5, 6) 
3. at støtte EU's toldmyndigheder i dere s arbejde for at be skytte EU's og 
medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser (relateret til problem 4, 5, 6) 
4. at støtte udarbejdelsen, gennemførel sen og anvendelsen af EU-lovgivning og 
-initiativer med henblik på at styrke  EU's toldmyndigheder med hensyn til 
effektivitet, virkning og homogenitet (relateret til problem 1, 2, 3, 4, 5, 6). 
De operationelle målsætninger vil være: 
1. at identificere, udvikle og anvende bedste ar bejdspraksis på alle områder relateret til 
toldprocesser 
                                                 
1 Forordning (EF) nr. 450/2008/EF af 23. april 2008 (EUT L 145 af 4.6.2008). 
2 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 70/2008/EF af 15. januar 2008 om papirløse rammer for 
told og handel. 
3 CCN/CSI = "Common Communication Network" (fælles kommunikationsnetværk), "Common System 
Interface" (fælles systeminterface). 
 
DA 3   DA 2. at støtte et tværeuropæisk elektronisk toldmiljø 
3. at udveksle oplysninger og ekspertise til st øtte for tilr ettelæggelsen af toldkontrol 
4. at styrke toldsamarbejdet inden for EU og i relation til tredjelande samt samarbejdet 
mellem toldmyndighederne og andre offe ntlige myndigheder og tredjeparter 
5. at oprette fælles aktiviteter/grupper til sa mmen at udføre specifikke operationelle 
opgaver  
6. at støtte processen for harmonisere t modernisering af EU's toldunion  
7. at opretholde og overvåge den korrekte fo rtolkning og harmoniserede anvendelse af 
EU's lovgivning og politikker 
8. at styrke kvalifikationer og kompetencer 9. at sikre passende fordeling af infrastruktur i forhold til overvågnings- og 
kontrolforpligtelserne. 
2.1. Behovet for EU's indgriben  
Eftersom toldunionen hører under EU's enekompe tence, har medlemsstaterne ifølge sagens 
natur vedtaget, at foranstaltninger på toldom rådet bedst kan gennemføres på EU-plan. EU's 
retlige ramme kan ikke alene sikr e, at toldunionen fungerer korrekt. De 
støtteforanstaltninger, der indgår i toldprogrammet , sikrer, at EU's toldlovgivning 
anvendes på en ensartet og harmoniseret  måde. Tilsvarende er mange aktiviteter på 
toldområdet grænseoverskridende , hvorfor de ikke kan udføres af de enkelte medlemsstater 
på en effektiv og virkningsfuld måde.  
Solidaritet og ansvarsdeling er nøgleprincipperne bag finans ieringen af toldunionen. Det er 
nødvendigt, at EU griber ind for at beskytte  EU's offentlige interesse, hvor EU's 
"efterspørgsel" (f.eks. efter sikkerhed) ikke kan opfyldes af bestemte medlemsstaters "udbud". 
EU's foranstaltninger udmøntes i den fælles finansiering af den tekniske 
kapacitetsopbygning .  
2.2. EU-merværdi   
Med udgangspunkt i styrkerne ved Told 2013-pr ogrammet ligger den primære EU-merværdi i 
Told 2020-programmet i skabelse n af konkrete resultater, der kommer hele EU til gode, og 
som ikke kunne være opnået lige så effektivt og virkningsfuldt af de enkelte medlemsstater. 
Programmet vil: 
a) gøre medlemsstaternes toldmyndighe ders operationelle arbejde mere effektivt  og 
skabe stordriftsfordele 
b) give mulighed for, at EU's toldunion kan gennemføres på en effektiv og ensartet 
måde  i form af netværk, synergier med hensyn til bedste praksis, samling af 
ressourcer og platforme til udvikling af samarbejde og tillid blandt forvaltningerne.  
EU står derfor i en bedre position til at træffe foranstaltninger til at styrke politikken om 
toldunionen. 
 
DA 4   DA 3. POLITISKE LØSNINGSMODELLER  
Der er analyseret fem løsningsmodeller i konsekvensanalysen. 
3.1. Løsningsmodel 1:  Basisscenariet – "status quo"  
Basisscenariet er en videreførelse af Told  2013-programmet uden ændr inger i finansieringen, 
målsætningerne eller de tilgængelige instrumenter.  I dette scenarie vil programmet støtte de 
samme aktiviteter og værktøjer som tidligere.  
3.2. Løsningsmodel 2:  Øget støtte til EU's retlige forpligtelser som f.eks. den 
moderniserede toldkodeks   
Denne løsningsmodel er baseret på basissc enariet og imødekommer de nye behov, der er 
opstået som følge af, at EU's toldmiljø udvikler sig.  Denne løsningsmodel omfatter et større 
fokus på at opfylde operationel målsætning 2, 4, 5, 6 og 8.  
Løsningsmodellen er baseret på, at de eksi sterende europæiske informationssystemer  
videreføres, og at nye systemer tages i a nvendelse som defineret i EU's toldlovgivning 
gennem gradvis indførelse af en mere fælles it-udviklingsmodel  og modernisering af 
forvaltningen, arkitekturen og teknologien. 
Løsningsmodellen indebærer innovative værktøjer ti l en fælles indsats for bedre at kunne 
opfylde målsætningerne. Der banes vej for et mere strømlinet samarbejde inden for EU og 
med internationale aktører ved at styrke den fælles uddannelse og nedsætte EU-ekspertteams. 
Den støtter fælles aktiviteter mellem toldmyndighederne og andre myndigheder for at styrke 
den fælles risikostyring på de ikke-skattemæssige områder.  
Løsningsmodel 2 vil få en større virkning med hensyn til at støtte alle  de fastlagte 
målsætninger i forhold til løsningsm odel 1, eftersom den også omfatter et øget samarbejde 
(it og menneskeligt) .  
3.3. Løsningsmodel 3:  Løsningsmodel 2 med økonom isk støtte til teknisk 
kapacitetsopbygning   
Denne løsningsmodel lægger en økonomisk støtteordning  oven i løsningsmodel 2, så 
medlemsstaterne får mulighed for at søge om st øtte til erhvervelse af en hvilken som helst 
form for udstyr til kontrolaktivit eter for at opfylde behovet for at strømline kontrollen og gøre 
den hurtigere i lyset af den teknologiske udvikling.  Denne løsningsmodel indebærer en 
betydelig budgetstigning i fo rhold til løsningsmodel 2.   
3.4. Løsningsmodel 4:  Løsningsmodel 2 med et maksimeret fælles it-miljø  
Denne løsningsmodel omfatter en højere grad af fælles udvikling og drift  af 
tværeuropæiske it-systemer.  Den fremmer de offentlige myndigheders udvikling og 
anvendelse af systemerne til et tværeuropæis k elektronisk toldmiljø samt virksomhedernes 
tilslutning til disse systemer.   
Sammenlignet med løsningsmodel 2 giver løsningsmodel 4 toldmyndighederne større 
mulighed for at dele ny teknologi inden for alle  deres aktivitetsområder.  Denne løsningsmodel 
vil løse problemerne med indførelsen af sa mmenkoblede it-systemer for bedre at sikre 
hurtigere toldprocedurer. 
 
DA 5   DA 3.5. Løsningsmodel 5:  Indstilling af programmet  
Denne løsningsmodel går ud på at indstille tol dprogrammet, hvilket betyder, at der ikke vil 
blive ydet finansiering til driften af de eksisterende eller nye tværeuropæiske it-systemer, hverken til fælles foranstaltninger eller fælles uddannelsesaktiviteter.  
4. K
ONSEKVENSANALYSE  
Basisscenariet er benchmark fo r konsekvensanalysen. Løsningsmodellernes primære virkning 
vedrører de offentlige myndigheders funktion, me n de sekundære virkninger på virksomheder 
og forbrugere identificeres også. 
4.1. Løsningsmodel 1:  Basisscenariet – "status quo"  
I dette scenarie er toldunionens fleksibilitet begrænset i tilfælde af  nye problemer og nye 
gennemførelseskrav i kommende EU-lovgivni ng, hvilket skaber store mangler.  
Uden et nyt fokus på målsætningerne, fle re nye værktøjer og øget finansiering vil 
toldprogrammet ikke længere kunne løse de problemer, der ligger ude i fremtiden. 
Denne nye politiske ramme og de aktuelle svagheder i fortolkningen af EU-lovgivningen og 
dens gennemførelse samt spørgsmålet om ikke -harmoniserede procedur er vil sandsynligvis 
ikke blive tacklet i basisscenariet.  
Basisscenariet giver IKKE  en effektiv it-strategi, et forb edret toldsamarbejde eller bedre 
samling af ressourcer, ekspertise og kompeten cer til støtte for medlemsstaternes operationelle 
opgaver.  
De problemer , toldmyndighederne har,  vil sandsynligvis blive større , hvis programmet blot 
videreføres i dets nuværende form. Dette vil påvirke EU-budgettet ( økonomisk virkning) og 
få alvorlige konsekvenser for sikkerheden  i EU, for dens borgere og for miljøet. 
4.2. Løsningsmodel 2:  Øget støtte til EU's retlige forpligtelser som f.eks. den 
moderniserede toldkodeks   
Denne løsningsmodel vil støtte medlemsstat ernes toldmyndigheders arbejde og dermed 
beskytte EU's og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser  gennem et 
styrket toldsamarbejde.  Effektiv opkrævning af told vil på virke EU-budgettet og de nationale 
budgetter direkte.  Det vil også indirekte påvirke indkom stfordelingen samt produktionen af 
offentlige goder.   
De stordriftsfordele, der vil blive skabt af den opgraderede strategi for fælles udvikling af 
tværeuropæiske it-systemer, vil nedbringe omkostningerne for medlemsstaternes 
regeringer. Fælles it-udvikling vil også få betydning for harmoniseringen af grænsefladen 
for de handlende . Den lovlige handel vil blive fremmet ved at gøre de automatiske 
toldprocedurer og kontrolfora nstaltninger hurtigere. Den de raf følgende reduktion i den 
administrative byrde vil få en afsmittende virkning på de erhvervsdrivendes og forbrugernes omkostninger. Et styrket samarbejde vil bidrage til bedre beskyttelse af de finansielle 
interesser
4. 
                                                 
4 Generaldirektoratet for Budgets temarapport om toldkontrolordningen i medlemsstaterne for de 
traditionelle egne indtægter.  
 
DA 6   DA Et øget samarbejde mellem toldmyndighederne og med a ndre myndigheder vil støtte en 
virkningsfuld, effektiv og ensartet genne mførelse af lovgivningen , f.eks. med hensyn til 
sikkerheden ved produkter, der importeres til EU, el ler IPR. Et mere strømlinet samarbejde vil 
forhindre huller i beskyttelsen af forsyningskæden. Udvikling af fælles prioriterede 
kontrolområder vil støtte korrekt forvaltning af EU's grænser og bidrage til beskyttelsen af 
borgerne og miljøet mod risici fra den internationale handel . 
Toldmyndighederne vil være mere effektive  i deres gennemførelse af  toldforanstaltninger og 
EU-samarbejde på områderne miljøkriminalitet , ulovlig  transport af affald, kemikalier eller 
dyre- og plantesundhedslovgivningen. 
4.3. Løsningsmodel 3:  Løsningsmodel 2 med finansiel støtte til teknisk 
kapacitetsopbygning   
En bedre teknisk kapacitet i medlemsstatern e vil give bedre ikke -skattemæssig kontrol og 
dermed bedre beskyttelse af EU's borger e med hensyn til produktsikkerhed og sundhed. 
Løsningsmodellen vil forbedre beskyttelsen af EU's og medlemsstat ernes finansielle og 
økonomiske interesser yderligere , reducere konkurrenc eforvridningerne for virksomheder og 
dermed give mulighed for hurtigere og mere  strømlinet kontrol med varer i hele EU.  
Fordelingsvirkningerne  for støtten til kontroludstyr er relevant, fordi medlemsstaterne ved 
de ydre EU-grænser har større investeringer end de andre.  
4.4. Løsningsmodel 4:  Løsningsmodel 2 med et maksimeret fælles it-miljø  
Denne mulighed vil give de størst e stordriftsfordele, da it-ressourcerne vil blive brugt på en 
fuldt ud integreret måde.  For de medlemsstater, der bruger de fælles systemer, vil deres 
arbejde blive reduceret me d mellem 60 og 80 % for system opdateringer og med 30 % for 
systemsupport.  De medlemsstater, som vælger i kke at bruge de fælles systemer , vil ikke få 
mindre arbejde med deres systemopdateringer,  men vil få arbejdet med systemsupport 
reduceret med 30 %5. 
Indførelsen af innovati ve teknologier vil reducere virksomhedernes omkostninger . Flere 
medlemsstater, der arbejder med samme it-programmer, vil give mere harmoniserede 
toldprocesser  og skabe direkte fordele for de erhvervsdrivende. 
Ved denne løsningsmodel vil det nye it-miljø give toldmyndighederne og virksomhederne 
fuld service .  
4.5. Løsningsmodel 5:  Indstilling af programmet  
Denne løsningsmodel vil få en negativ indvirkning på toldforvaltningerne  i forhold til deres 
ansvar for at gennemføre EU-lovgivning på toldområdet .  
Den vil indskrænke muligheden for at forhindre og opdage svindel , hvilket vil blive værre 
med tiden. EU og medlemsstaterne vil lide et tab i opkrævningen af EU-told og -afgifter.  
Det er sandsynligt, at der vi l blive større forskelle i fort olkningen af toldlovgivningen uden 
udveksling af bedste praksis, fælles uddann else eller retnings linjer og udveksling af 
digitaliseret information. Dette vil føre til forskelsbehandling af de handlende  samt en 
                                                 
5 "MCC and eCustoms Master IT Plan Iteration 1 Global Estimation Study Document" (Masterplan for 
MCC og e-told, iteration 1, global undersøgelse), s. 53. 
 
DA 7   DA utilstrækkelig kamp mod den ulovlige handel , hvilket vil påvirke konkurrenceevnen, 
væksten og beskæftigelsen negativt. 
Forbrugerne og borgerne i EU vil ikke være  lige så  godt beskyttet mod sikkerhedsrisici . 
Kontrolstandarden vil variere, og mulighederne for at "shoppe efter" det bedste indførsels- 
eller udførselssted i EU vil b live bedre. Mulighederne for at bekæmpe kriminelle aktiviteter 
vil blive begrænset.  
 
DA 8   DA 5. SAMMENLIGNING AF LØSNINGSMODELLERNE  
Den foretrukne model er løsningsmodel 2, som er omfattet af finansieringsrammerne i den næste flerårige finansielle ramme6. 
 
Kriterier  Opfyldelse af målsætningerne og virkninger  Effektivitet  Sammenhæng  Andet  Generel 
vurdering  
 
Målsætning 1  
Målsæt-ning 2  
Målsætning 3  
Målsætning 4  
Mål-sætning 5  
Målsætning 6  
Målsætning 7  
Mål-sætning 8  
Målsætning 9  
Re-su-ltat-ori-
en-te-ring  
Ef-fek-tivi-tets-for-bed-rin-ger/soli-da-ritet
 
Sam-men-hæng med andre EU-
initiati-ver
 
Dæk-ket af bud-
gettet for Euro-pa 2020
 
Inddra-gelse af medlems-
staterne
 
Vurdering af 
løsningsmodel-
lerne 
Løsningsmodel 1 
Basisscenariet  0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Ja  MEDIUM  0 
Løsningsmodel 2 
Øget støtte til EU's 
retlige forpligtelser som f.eks. den 
moderniserede 
toldkodeks
 + ++ 
(innovativ = 
nye it-
systemer + 
fælles 
udvikling)  + ++ +++ 
(innovativ 
= EU-
eksperttea
ms) + + +++ 
(innovativ 
= styrket 
uddannelse
) 0 +++ ++ ++ Ja  STOR  +++ 
= 
DEN 
FORETRUKNE 
LØSNINGSMODE
L 
Løsningsmodel 3 
Løsningsmodel 2 
plus teknisk 
kapacitetsopbygning
 + ++  
(som ved 
løsningsmode
l 2) + ++ +++  
(som ved 
løsningsmo
del 2)  + + +++  
(som ved 
løsningsmo
del 2) +++ 
(ny) +++ +++ - 
(overlapnin
g med 
andre EU-
midler)  Ja STOR  ++ 
Løsningsmodel 4 + +++  + ++ +++  + + +++  0 +++ +++ ++ Nej  LILLE  ++ 
                                                 
6 KOM(2011)0500 af 29.6.2011, Et budget for Europa 2020. 
 
DA 9   DA Løsningsmodel 2 
plus et maksimeret 
fælles it-miljø  (som ved 
løsningsmode
l 2 + fuld 
deling)  (som ved 
løsningsmo
del 2) (som ved 
løsningsmo
del 2) 
Løsningsmodel 5 
Intet program  --- --- --- --- --- --- --- --- 0 Ikke 
relevantLILLE  0 Ikke 
relevant  LILLE  --- 
 
 
DA 10   DA 
 
DA 11   DA DEL II: FISCALIS  
1. IDENTIFIKATION AF PROBLEMET  
De nationale skattemyndigheder er i stadig st ørre grad blevet "ofre" for den europæiske 
integrationsproces' succes: De successive udv idelser, etableringen af det indre marked og 
indførelsen af den fælles europæiske valuta i euroområdet har reduceret  de tidligere risici og 
omkostninger ved økonomiske grænseoverskrid ende transaktioner betydeligt. Derfor er de 
forskellige beskatningssystemer bl evet vigtigere relativt betragtet . 
En kombination af den voldsomme vækst i grænseov erskridende transaktioner , de 
successive udvidelser af EU og de stadig mere komplekse nationale skatteregler i de 27 
retsområder  gør det mere udfordrende at skulle hå ndtere grænseoverskride nde transaktioner, 
der er underlagt skattelovgivningen,  effektivt og virkningsfuldt. ( Problem 1 : Forskellig 
anvendelse og gennemførelse af EU's skattelovgivning)  
Bekæmpelsen af grænseoverskridende svindel er  stadig genstand for stor bekymring på trods 
af de seneste succeser. Det anerkendes generelt,  at omfanget af svindel kan stige hurtigt, hvis 
skattemyndighederne ikke træffer koordinerede foranstaltninger. ( Problem 2 : Utilstrækkelig 
indsats mod skattesvindel og -unddragelse)  
Oplysninger om skattepligtige va rer på EU's område kan ikke  længere komme fra kontroller 
ved de indre grænser. Derfor skal de nati onale skattemyndigheder bruge et sikret EU-
informationsnetværk til udveksling af oplysning er, som forventes at vokse endnu mere i 
omfang som følge af større handelsstrømme og lovændringer, ikke kun inden for det indre 
marked, men også med tredjelande. ( Problem 3 : Pres på de nationale skatteforvaltninger for 
at udveksle stigende mængder data og  oplysninger sikkert og hurtigt) 
Et effektivt beskatningssystem bør sikre bære dygtige indtægter uden at påvirke væksten og 
beskæftigelsen negativt. I dag gør alt for mange skattemæssige hindringer de 
grænseoverskridende aktiviteter mere kompli cerede, mens borgerne har problemer med at 
finde oplysninger eller opnå sk attemæssige fradrag hos udenl andske skatteforvaltninger7. 
(Problem 4 : Stor administrativ byrde for ska tteyderne og skatteforvaltningerne) 
Den tekniske udvikling har medført store ændr inger i teknologierne bag de underliggende 
grænseoverskridende transakt ioner. Den tekniske udvikling er imidlertid normalt meget 
langsommere i den offentlige forvaltning end i den private sektor. Dette ændrede skattemiljø 
øger behovet for virkningsfulde og effektive e-forvaltningstjenester . (Problem 5 : 
Langsommere teknisk udvikling i den offentlige sektor) 
2. MÅLSÆTNINGER  
I lyset af de problemer, der er blevet identificeret for det komm ende årti, er de eksisterende 
målsætninger med Fiscalis 2013-programmet stad ig gyldige, men fokus skal ændres til 
bekæmpelse af svindel og tilpasning til det ændrede skattemiljø. Desuden skal der tilføjes to nye målsætninger til det nye program: re duktion af den administrative byrde for 
                                                
 
7 Meddelelse om fjernelse af grænseoverskridende skattemæssige hindringer for EU-borgerne, 
KOM(2010)0769. 
 
DA 12   DA skatteforvaltningerne og skatteyderne (både enkeltpersoner og virksomheder) og styrkelse af 
samarbejdet med tredjelande og tredjeparter. 
Den overordnede målsætning med programmet vil væ re at styrke beskatningssystemerne i det 
indre marked ved at øge samarbejdet og støtten til EU's skattepolitik mellem de deltagende lande, deres skatteforvaltninger og relevante aktører. 
De specifikke målsætninger vil være: 1) At fremme en ensartet anvendelse og ge nnemførelse af EU's skattelovgivning 
2) At udstikke en ramme for samarb ejde, som styrker koordineringen og 
sammenhængen i anvendelsen og gennemførelsen af EU's skattepolitik 
3) At forbedre effektiv og virkningsfuld udveksling af oplysninger og administrativt 
samarbejde 
4) At bidrage til at formindske skatteforval tningernes og skatteydernes administrative 
byrde 
5) At styrke samarbejdet med tredjelande og tredjeparter 
6) At styrke skatteforvaltningernes administ rative kapacitet og øge deres effektivitet. 
Behovet for EU's indgriben  
Skattepolitikkerne ligger stadig  i overvejende grad under medl emsstaterne. Det foreslåede 
program kan imidlertid ikke betragtes som en  skattepolitisk foransta ltning, der hører under 
national kompetence. Programmet har til formål at styrke samarbejdet mellem skatteforvaltningerne og udvikle værktøjer til at forbedre sama rbejdet og opfylde 
målsætningerne. Den foreslåede foranstaltning er derfor helt klart en st øtteforanstaltning for 
det indre marked i henhold til artikel 114 i TEU F, som giver mulighed for at forbedre de 
forskellige skattesystemers funktion inden for det indre marked. 
Det er nødvendigt at træffe fo ranstaltninger på EU-plan i sted et for på nationalt plan af 
følgende grunde: 
– Det er ikke tilstrækkeligt at vedtage lovgi vning på europæisk plan og tage det for 
givet, at gennemførelsen vil gå uden probl emer, og at det i modsat fald vil være 
tilstrækkeligt at indlede en overtrædelsespro cedure. For effektivt at gennemføre den 
europæiske og nationale skattelovgivni ng er det nødvendigt med samarbejde og 
koordinering på europæisk plan. Gennem de forskellige Fiscalis-programmer har Kommissionen og medlemsstaterne opbygget et stærkt tillidsforhold, så de kan yde 
denne vejledning og ledelse.  
– De identificerede udfordringer kan ikke håndteres, uden at Ko mmissionen indtager 
en ledende rolle, og uden at medlemsstaterne  tilskyndes til at se længere end deres 
egne administrative territoriers grænser.  
 
DA 13   DA 2.1. EU-merværdi 
Fra et økonomisk synspunkt er det meget mere effektivt at gennemføre foranstaltninger på 
EU-plan. De nationale told- og skatte myndigheder er forbundet med ca. 5 000 
forbindelsespunkter, hvilket betyde r, at de nationale forvaltni nger kun skal skabe forbindelse 
én gang, og ikke 26 gange, for at udveksle oplysninger med hinanden.  
Andre hjørnesten er aktivitete r, der bringer embedsmændene i skatteforvaltningerne sammen 
for at udveksle bedste praksis og lære af  hinanden. Det er mere effektivt under 
programparaplyen, at Ko mmissionen fungerer som aktivitetsmægler  mellem de deltagende 
lande for at give mulighed for synergier mellem aktiviteter, således at medlemsstaterne ikke 
behøver at udvikle deres egne værktøjer og arbejdsmetoder, og den systematiske 
gennemførelse på EU-plan bibeholdes.  
Programmets aktører har bekræftet, at de fles te aktiviteter, der var nødvendige for at gøre 
fremskridt i skattesamarbejdet, slet ikke ville være blevet gennemført, eller først meget senere og/eller med højere omkostninger og mindre optimale resultater,  hvis programmets 
samarbejdsramme ikke havde eksisteret.
8  
3. BESKRIVELSE AF LØSNINGSMODELLERNE  
I betragtning af de overor dnede politiske rammer og de fremtidige problemer for 
skattepolitikken i det kommende år ti er der overvejet en række alternative løsningsmodeller.  
3.1. Løsningsmodel 1 – Basisscenariet:  "status quo"  
Basisscenariet i denne konsekvensanalyse er en  videreførelse af Fiscalis 2013-programmet 
uden ændringer med hensyn til finansie ring, målsætninger eller instrumenter.  Ved denne 
løsningsmodel vil Fiscalis-programmet ikke  blive tilpasset det ændrede økonomiske og 
teknologiske miljø og vil ikke sætte yderligere f okus på bekæmpelse af svindel, reduktion af 
den administrative byrde for virksomhederne  og skatteforvaltningerne og styrkelse af 
samarbejdet med tredjelande og tredjeparter.   
Med et konstant budget v il denne løsningsmodel kun sikre drif tskontinuiteten i de it-systemer, 
der er tilgængelige i 2013. I denne løsningsmodel vil der skulle prioriteres mellem de 
problemer, der skal løses. Basisscenariet vil ikke imødekomme forslage ne til forbedringer i 
midtvejsevalueringen9.  
3.2. Løsningsmodel 2 – Opgradering af basisscenariet  
Med denne løsningsmodel videreføres basiss cenariet, men de specifikke målsætninger 
skræddersys, så programmet møder alle de udfordr inger, der blev identi ficeret i beskrivelsen 
af problemet.  
Denne løsningsmodel har kun et marginalt st ørre budget. Det betyder, at der i denne 
løsningsmodel skal prioriteres mellem de problem er, der skal løses, og den vil kun støtte 
skatteforvaltningerne i den nuværende politiske ra mme. Eventuelle nye po litiske initiativer vil 
ikke være omfattet af denne løsningsmodel. De r kunne gøres en undtagelse for de initiativer, 
                                                 
8 RAMBÖLL, "Fiscalis 2013 midterm Evaluation" (Midtvejsevaluering af Fiscalis 2013-programmet), 
punkt 396-424. 
9 RAMBÖLL, "Fiscalis 2013 midterm Evaluation", punkt 268-328. 
 
DA 14   DA som kun belaster budgettet meget lid t, hvilket betyder, at progra mmet kan begrænse støtten til 
nogle meget få fælles foranstaltninger. Denne løsningsmodel vil imøde komme de forslag til 
forbedringer, der blev fremsat10 af aktørerne, som følge af deres begrænsede budgetmæssige 
virkning.  
3.3. Løsningsmodel 3 - Opgradering og fremme af nye politikker  
Løsningsmodel 3 vil give skattepolitikken en solid ramme til håndteri ng af udfordringerne i 
det kommende årti. Ud over at omfatte løsn ingsmodel 2 vil denne løsningsmodel udvide 
samarbejdet til nye områder efter udvikling af nye politikker. Løsningsmodellen vil have et væsentligt større budget sammenlignet med det fo regående program. Denne løsningsmodel vil 
både sikre it-systemernes drifts kontinuitet og idriftsættelse af et hvilket som helst andet it-
system, der kræves i forbindelse med de nye lovgivningsinitiativer. 
3.4. Løsningsmodel 4 – Indstilling af programmet  
I denne løsningsmodel indstilles Fiscalis-pro grammet. Der vil ikke blive indført nogen 
efterfølger i 2014, og der vil ikke være midler til at støtte de eksisterende tværeuropæiske it-
systemer, etablere fælles foranstaltninger eller uddannelsesaktiviteter til at sikre EU's 
beskatningssystemers funktion.  
4. K
ONSEKVENSANALYSE  
Følgende vurderingskriterier er anvendt: virkning, effektivitet og sammenhæng med andre 
EU-initiativer suppleret af , hvorvidt medlemsstaterne kan acceptere de enkelte 
løsningsmodeller, idet de har en direkte vir kning på skattemyndighederne i de deltagende 
lande. De indirekte konsekvens er identificeres også.  
Løsningsmodellerne er af en sådan beskaffenhed, at der ikke forventes nogen direkte 
indvirkning på miljøet . Den indirekte indvirkning på mi ljøet vil være en reduktion af 
papirbaseret information og energiforbrug. Virkningen på SMV'erne  relaterer sig til, at der 
skabes en situation, hvor det bliver mulig t at reducere den administrative byrde for 
virksomheder, og den er som sådan også indirekte og er påvirket af andr e udløsende faktorer.  
Den sociale indvirkning  er også indirekte, idet programme t skaber en ramme til støtte for 
skatteforvaltningerne i forbedringen af skatteop krævningen, hvilket indi rekte resulterer i en 
bedre indkomstfordeling. Programmet er også he r kun én af de udløsende faktorer, der kan 
give denne virkning. 
4.1. Løsningsmodel 1:  Basisscenariet  
Denne løsningsmodel vil ikke kunne møde alle skat teforvaltningernes udfordringer  og vil 
ikke give dem midlerne til at opgradere sa marbejdet og udveksle bedste praksis blandt 
skatteforvaltningerne i forhold til i dag.   
Basisscenariet vil ikke ændre problemerne me d hensyn til medlemsstaternes forskellige brug 
af it-systemer på skatteområdet, højere skatteopkrævningsudgifter eller den større 
administrative byrde for skatteyderne11.  
                                                 
10  Ibid., punkt 268-328. 
11   RAMBÖLL, "Fiscalis 2013 midterm Evaluation", punkt 359. 
 
DA 15   DA Eftersom budgettet ikke hæves, støtter basiss cenariet kun skatteforvaltn ingerne inden for den 
nuværende politiske ramme. Ved denne løsn ingsmodel skal der prioriteres mellem 
problemerne, og alle nye politiske initiativer vil ikke være omfa ttet af denne løsningsmodel.  
Løsningsmodellen vil kun sikre driftskontinuitete n i de it-systemer, der er tilgængelige i 2013, 
og vil ikke mindske forskellene i brugen af it-systemer på skatteområdet, nemlig de 
forskellige grænseflader til slut brugerne af systemerne og de fors kellige måder, systemerne er 
implementeret på.  
Denne løsningsmodel vil ikke imødekomme no gen af forslagene fra midtvejsevalueringen12, 
såsom styrkelse af samarbejdet på en mere systematisk måde , og vil ikke optimere brugen 
af eksperter på operativt niveau i medlemsstaterne13. 
4.2. Løsningsmodel 2:  Opgradering af basisscenariet  
Denne løsningsmodel kombinerer effektivitetsfo rbedringer med bredere målsætninger og vil 
sætte nyt skub i skattesa marbejdet i det næste årti samt støt te en integreret koordinering og 
samhørighed i gennemførelsen af skattepolitikke n. Ændringerne i instrumenterne og det, at 
der er flere målsætninger, vil gøre det muligt for skatteforvaltningen at møde de udfordringer, 
der blev identificeret tidligere.  
Denne løsningsmodel vil tilpasse målsætni ngerne til behovene ved at fokusere på at ændre 
skattemiljøet, reducere den administrative byrde for skatteforvaltningerne og 
skatteyderne14 og styrke samarbejdet med tredjelande og tredjeparter . Ved at tage 
udgangspunkt i erfaringerne fra VIES på intern ettet vil denne løsningsmodel give mulighed 
for at bidrage til at reducere den administrativ e byrde for skatteyderne samt udgifterne til 
skatteopkrævning for skatteforvaltningerne. 
Kampen mod svindel vil blive styrket, fordi de r skabes rammer for at forbedre koordineringen 
af og samhørigheden i anvendelsen og gennemførel sen af EU's skattepolitik. Dette vil f.eks. 
tage udgangspunkt i erfaringerne fra Eurofisc, hvilket kunne sk abe flere arbejdsområder for 
kontrollen.  
Som i basisscenariet vil løsningsmodel 2 kun have budgetmidler til at støtte 
skatteforvaltningerne inden for den nuværende politiske ramme. Eventuelle nye politiske 
initiativer vil ikke være omfattet af denne løsningsmodel. 
Kontinuiteten i de eksisterende it-systemer vil blive sikret og  give mulighed for nogle – dog 
ikke større – teknologiske tilpasninger. Den giver mulighed for at udvikle fælles 
specifikationer og udbyde fælle s tjenester for at for korte udbredelsestiden. Idriftsættelse af et 
eventuelt nyt it-system med store omkostninger, som vil blive nødvendigt i forbindelse med udarbejdelse af nye politikker, vil enten blive ud sat med flere år eller understøttes slet ikke.  
4.3. Løsningsmodel 3 – Opgradering og fremme af nye politikker  
Denne løsningsmodel vil gøre det fuldt muligt fo r skatteforvaltningerne i EU at samarbejde 
om at forbedre beskatningssystemerne i det indre marked og støtte udviklingen af EU's 
skattepolitik. Denne løsningsmodel giver de nødv endige effektivitetsforbedringer og opfylder 
alle målsætningerne uden behov for prioritering. Den giver også mulighed for at inddrage nye 
                                                
 
12 I midtvejsevalueringen, ved rundbordsdrøftelsen i Fiscalis 2013-udvalget og på workshoppen i juni. 
13 DELOITTE, "Alternatives for taxation cooperati on" (Alternativer til skattesamarbejde), s. 39. 
14 Ibid., s. 17-18. 
 
DA 16   DA samarbejdsområder i videre udstrækning og på kor tere tid. Der kan udvik les nye it-systemer, 
hvis sådanne bliver nødvendige i forbindelse med udarbejdelsen af nye politikker, inden for 
den krævede tidshorisont. På grundlag af erfa ringerne med de foregående programmer vil en 
sådan gennemførelse kræve en betydelig forøgelse af budgettet  sammenholdt med 
basisscenariet. I lyset af de  aktuelle økonomiske problemer, budgetrestriktioner og utvetydige 
signaler fra nogle medlemsstater er det lidet sa ndsynligt, at denne løsningsmodel vil blive 
accepteret. Denne løsningsmodel går også ud over bevillingerne i "Et budget for Europa 2020"
15. 
4.4. Løsningsmodel 4 – Indstilling af programmet  
I dette scenarie vil programmet blive indstillet , og der vil ikke blive ydet EU-midler til it-
værktøjer, fælles foranstaltni nger eller uddannelsesa ktiviteter. Skattesa marbejdet vil blive 
vanskeliggjort, hvilket dermed vil få en stor negativ indvirkning på dets virkning og 
effektivitet. Medlemsstaterne b liver måske nødt til at finde a lternativer til samarbejdet under 
programmet.16 Udvekslingen af digita liserede oplysninger melle m skattemyndighederne vil 
blive mere byrdefuldt og dyrere. Uden fælle s foranstaltninger forventes udvekslingen af 
bedste praksis at blive mere fragmenteret  og dyrere, ligesom ma nglen på koordinerede 
uddannelsesprogrammer vil føre ti l dobbeltarbejde. Det forventes, at de nuværende forskelle i 
skatteaktiviteternes virkning og effektivitet  mellem medlemsstater ne vil blive større. 
4.5. Programmets økonomiske virkninger  
Programmet har en positiv økonomisk virkning, idet  det støtter ak tiviteter, der sigter mod at 
reducere de administrative byrder. Automatis ering har allerede en  positiv virkning i 
basisscenariet. Dette vil b live styrket yderligere i løsn ingsmodel 2 og 3, der har som 
udtrykkeligt mål at reducere den administrative byrde.   
Programmet skaber en ramme for, at skatteforvaltningerne kan udføre bedre 
skatteopkrævning, samt at mindske omfanget af skattesvindel og -unddragelse, hvilket giver 
bedre tjenester og lavere overholdelsesomkostni nger, ligesom det øger sk atteforvaltningernes 
effektivitet og indtægterne17. Denne virkning forventes styr ket, hvis der fokuseres på 
bekæmpelse af svindel i løsningsmodel 2 og 3. Ved at reducere omfanget af divergerende fortolkninger af skattelovgivni ngen mindsker programmet den ul ige konkurrence og risikoen 
for uberettiget dobbeltbesk atning af skatteyderne. 
4.6. Foretrukken løsningsmodel  
Indvirkningerne af de forskel lige løsningsmodeller, som udtr ykkes i virkning, effektivitet, og 
hvorvidt de kan accepteres af medlemsstaterne , er sammenfattet i ta bel 1. Resultatet af 
konsekvensanalysen er følgende henstilling: 
Den foretrukne løsningsmodel er nr . 2: Opgradering af basisscenariet 
Løsningsmodel 2 foretrækkes, selv om den ikke har så stor en virkning, men den har derimod 
meget større sandsynlighed for at blive accepte ret af medlemsstaterne . Denne løsningsmodel 
er dækket af budgetmidlerne i den næ ste flerårige finansielle ramme
18. 
                                                 
15 KOM(2011)0500 af 29.6.2011. 
16 DELOITTE, "Analysis of different scenarios fra mework tax cooperation" (Analyse af forskellige 
scenarier for skattesa marbejdet), s. 47-52 
17 DELOITTE, "Alternatives for ta xation cooperation", s. 21-22. 
18 KOM(2011)0500 af 29.6.2011, Et budget for Europa 2020. 
 
DA 17    DA Tabel 1: Sammenfattende sammen ligning af løsningsmodellerne 
Kriterier  Virkning og relevans  Effektivitet  Sammenhæng  Andet  Overordnet 
vurdering  
  
SM 1 
SM 2 
SM 3 
SM 4 
SM 5 
SM 6 
Fremtidig politik  
Resul-tat-oriente-
ring  
Effek-tivitets-gevin-ster
 
Sam-mehæng med andre EU-initiati-ver 
Dækket af budget-tet 
for Europa 2020 
 
Sand-synlig-hed for 
medlemsstaternes 
accept Vurdering af 
løsningsmodellerne  
Løsningsmodel 
1:  
Basisscenariet  0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Ja  MEDIUM 0 
Løsningsmodel 
2:  
Opgradering af 
basisscenariet   ++ 0 ++ 0 + ++ 0 ++ + ++ Ja  STOR  = 
FORETRUKKEN 
LØSNINGSMODE
L 
Løsningsmodel 
3:  
Opgradering og 
fremme af nye 
politikker  +++ ++ +++ ++ ++ +++ + ++ +++ ++ Nej  LILLE  ++ 
Løsningsmodel 
4:  
Intet program  -- -- -- -- -- -- 0 Ikke 
relevant  LILLE  LILLE  Ikke 
relevant  LILLE  -- 
 
Bemærk: Virkning i forhold til basisscenariet:  
+++ meget positiv, ++ ret positiv, + positiv, 0 samme som basisscenarie t, - negativ, -- ret negativ, --- meget negativ 
 
DA 18    DA Kilde: GD TAXUD