Indledning

Den græske befolkning har været igennem en ekstrem vanskelig tid, siden den finansielle og økonomiske krise begyndte for seks år siden. Krisen var under opsejling, mange år før årsagerne til den blev synlige. Svag konkurrenceevne, lav produktivitet, et ufleksibelt arbejdsmarked og produktmarked og et meget stort offentligt underskud og en meget stor offentlig gæld bragte Grækenlands økonomi på randen af et sammenbrud i 2010.

I denne vanskelige tid har EU hele tiden stået bag Grækenland og støttet landet som et medlem af EU-familien. Ud over finansiel EU-bistand på meget favorable lånebetingelser er EU-midler den største kilde til udenlandske direkte investeringer i Grækenland og et meget konkret udtryk for europæisk solidaritet og støtte. Den støtte og nødhjælp, som Grækenland i de seneste år har fået og i de kommende år vil få fra EU, medlemsstaterne, andre internationale parter og private investorer, beløber sig til over 400 mia. EUR. Det svarer til over 230 % af Grækenlands BNP i 2014 eller ca. 38 000 EUR pr. græker. De EU-midler og internationale midler, som Grækenland har modtaget til dato, overstiger allerede den amerikanske Marshallplan for hele Europa efter anden verdenskrig.

Der blev gjort en stor indsats for at modernisere landet og gennemføre reformer og for at udnytte EU-midlerne bedst muligt til støtte for de græske prioriteringer. Indsatsen gav pote: De offentlige finanser og banksektoren blev stabiliseret, og der blev iværksat vigtige reformer på områder såsom socialsikring, pensioner, sundhed og arbejdsmarkedspolitik. Grækenland oplevede på ny økonomisk vækst og havde en realvækst i BNP på 0,8 % i 2014. Forventningen var, at denne vækst ville blive styrket yderligere, indtil der opstod usikkerhed. Der blev skabt ca. 100 000 nye arbejdspladser sidste år, og arbejdsløsheden var endelig begyndt at falde. Privatforbruget begyndte for første gang i fem år at stige, og den voksende tiltro til den økonomiske genopretning blev afspejlet i større investeringer i udstyr for første gang siden 2008.

De faktorer, der skal være til stede for at opnå holdbar vækst, er mere eller mindre stadig til stede. De umiddelbare hindringer, der står i vejen for en holdbar vækst, er strammere finansieringsvilkår samt den fortsatte usikkerhed om Grækenlands økonomiske og politiske udsigter. Hvis Grækenland atter skal kunne skabe beskæftigelse og vækst, er det nødvendigt at fortsætte reformerne og løse de strukturelle problemer, som landet stadig står over for.

Samlet set er støtten til Grækenland fra EU og internationale partnere uden fortilfælde og kan gøre en markant forskel i de kommende år. De beslutninger, der blev truffet på eurotopmødet den 12. juli 2015, vidner om euroområdets vilje til at støtte Grækenland, forudsat at landet tager de nødvendige skridt til at genoprette tilliden og troværdigheden og genfinde en bæredygtig kurs.

Formålet med denne meddelelse er at skitsere en fornyet tilgang til de omfattende midler, der er til rådighed via EU-budgettet, med henblik på at sikre en ny start for beskæftigelse og vækst i Grækenland. Eurotopmødet den 12. juli 2015 understregede Kommissionens hensigt om at samarbejde med de græske myndigheder om at mobilisere op til 35 mia. EUR til finansiering af investeringer og økonomiske aktiviteter, herunder SMV'er, i Grækenland. Denne meddelelse vil supplere den omfattede række af reformer og tilsagn, som Grækenland er ved at gennemføre, og som skal underbygge et stabilitetsstøtteprogram for Grækenland inden for rammerne af traktaten om oprettelse af den europæiske stabilitetsmekanisme.

EU-midlerne har været den vigtigste kilde til finansiering af offentlige investeringer i Grækenland under krisen. Eksempelvis blev Athens metro, det offentlige sygehus i Katerini, Akropolismuseet og fjernvarmenettet i Kozani primært finansieret over EU-budgettet. Takket være støtten fra Kommissionen forventes Grækenland at kunne modtage over 35 mia. EUR fra EU-budgettet i finansieringsperioden 2014-2020. Der vil kunne tilvejebringes 20 mia. EUR fra de europæiske struktur- og investeringsfonde til jobskabelse og bæredygtig vækst, og græske landmænd burde fortsat kunne modtage direkte betalinger på over 15 mia. EUR. De første betalinger til Grækenland fra disse EU-fonde i 2014 og 2015 udgør allerede næsten 4,5 mia. EUR.

Hvis midlerne udnyttes fuldt ud, målrettes nøje og anvendes fornuftigt, kan de hjælpe væksten på vej og styrke grundlaget for bæredygtig beskæftigelse, vækst og social samhørighed. Midlerne kan skabe et stærkt grundlag for det økonomiske opsving. De vil pumpe investeringer direkte ud i realøkonomien, skabe arbejdspladser og støtte de reformer, der skal til for at bidrage til omstillingen af økonomien og hæve borgernes levestandard. Kommissionens investeringsplan for Europa, herunder ikrafttrædelsen af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, vil desuden få stor betydning i forbindelse med mobiliseringen af private investeringer gennem anvendelse af offentlige midler.

Dette er ikke en given ting for Grækenland på nuværende tidspunkt. Stramme finansieringsvilkår, usikkerhed om den generelle økonomiske situation, uklare prioriteringer og uløste administrative flaskehalse står i vejen for mange aktørers investeringsplaner og sår tvivl om myndighedernes evne til at gøre god brug af de tilgængelige EU-midler og udnytte dem fuldt ud. Et stort antal projekter under samhørighedspolitikken er i øjeblikket i fare for ikke at blive afsluttet. Dertil kommer, at såfremt de græske myndigheder ikke udnytter de EU-midler, som stadig er til rådighed inden for rammerne af finansieringsperioden 2007-2013, fuldt ud inden udgangen af 2015 – et beløb på næsten 2 mia. EUR under samhørighedspolitikken – vil disse uudnyttede midler gå tabt. Det vil betyde, at påbegyndte projekter, som endnu ikke er afsluttet, vil kræve yderligere nationale midler fra 2016, medmindre de kan støttes via programmerne for 2014-2020. Hvis Grækenland skal have gavn af EU-midler, er det desuden vigtigt, at de grundlæggende retlige krav om overholdelse af EU-reglerne, forsvarlig økonomisk forvaltning af midlerne samt regnskabsføring opfyldes fuldt ud.

Når tilliden vender tilbage, burde kombinationen af offentlig støtte via EU-fonde og private initiativer åbne op for en betydelig stigning i den økonomiske aktivitet. Sammen med de fortsatte reformer, der gør Grækenland til et attraktivt sted for indgående investeringer, bør de bane vejen for en holdbar beskæftigelse og vækst. Kommissionen er parat til at samarbejde med Grækenland, de øvrige medlemsstater, internationale långivere og private investorer for at bistå denne nye start.

1. EU-midler til bekæmpelse af arbejdsløshed og fremme af vækst i Grækenland

1.1. Hvor mange midler er der til rådighed?

Grækenland kan få adgang til EU-midler – primært tilskud – under overholdelse af de betingelser, der er fastsat i reglerne for EU-finansiering. Grækenland har også adgang til EU-programmer, som er åbne for alle medlemsstater, og hvor græske virksomheder, forskere og borgere kan ansøge om midler til deres projekter.

For perioden 2007-2013 har Grækenland allerede modtaget 38 mia. EUR (17,5 % af det gennemsnitlige årlige græske BNP i perioden) inden for rammerne af EU's politik for samhørighed, landbrug, landdistrikter og fiskeri. Den samlede bevilling for programmeringsperioden 2007-2013 udgør knap 42 mia. EUR.

Hvad angår samhørighedspolitikken kan de græske myndigheder, såfremt alle betingelserne er opfyldt, fortsat, inden for det lovbestemte loft på 95 %, få godtgjort støtteberettigede udgifter afholdt i forbindelse med programmer fra perioden 2007-2013. Grækenland er allerede oppe på en udnyttelsesgrad på over 90 %, så det maksimale beløb til godtgørelse af støtteberettigede udgifter, der kan anmodes om for programmeringsperioden 2007-2013, udgør inden for loftet knap 820 mio. EUR. Dette beløb vil blive suppleret af endelige afsluttende betalinger til Grækenland for perioden 2007-2013, som kan udbetales frem til 2018-2019 og udgør op til 5 % af den samlede EU-bevilling (ca. 1 mia. EUR), forudsat at anmodningerne om endelig betaling og afslutningsdokumenterne fremsendes inden den lovbestemte frist, som er den 31. marts. 2017. En hurtig gennemførelse på stedet vil gøre det muligt at få fuldt udbytte af EU-midlerne inden for det maksimumbeløb, der er til rådighed indtil den 31. december 2015, hvorefter støtteberettigelsen ophører.

For perioden 2014-2020 vil EU-midler på over 35 mia. EUR blive tilgængelige for Grækenland gennem:

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden, der yder støtte til SMV-investeringer, innovations- og forskningsaktiviteter, digitalisering og foranstaltninger til forbedring af forholdene for erhvervslivet samt vigtig infrastruktur, der tilgodeser bæredygtig transport, miljøbeskyttelse og ressourceeffektivitet, en kulstoffattig økonomi og klimatiltag