Der blev identificeret otte løsningsmodeller. De udgør ikke en liste, hvorfra der kan vælges én bestemt løsningsmodel, men falder derimod ind under tre brede kategorier, der kan sammensættes med henblik på at skabe et fremtidigt politisk valg:

·Kategori I (løsningsmodel 1-4, kombination af mulige løsningsmodeller): løsninger, der indebærer mellemstatsligt samarbejde, hvilket vil gøre det nemmere for toldmyndigheder og kompetente partnermyndigheder at udveksle oplysninger. Hver løsningsmodel har forskelligt omfang. Løsningsmodel 1 gør EU CSW-CERTEX obligatorisk og dækker EU's lovkrav, som forvaltes på EU-plan, og som giver mulighed for automatisk mængdemæssig forvaltning. Løsningsmodel 2 dækker EU's lovkrav, der forvaltes i de nationale elektroniske systemer. Løsningsmodel 3 omfatter nationale lovkrav, og løsningsmodel 4 dokumenter for tredjelande.

·Kategori II (løsningsmodel 5-7, kun én mulig løsningsmodel): muligheder for samarbejde mellem myndigheder og erhvervsliv med henblik på at forbedre de økonomiske operatørers samspil med myndighederne. Løsningsmodel 5 etablerer en harmoniseret portal for EU's certifikatforvaltning. Løsningsmodel 6 opretter kvikskranker på nationalt plan for at give de økonomiske operatører harmoniserede kontaktpunkter. Løsningsmodel 7 indfører et fælles kontaktpunkt på EU-plan.

·Kategori III (løsningsmodel 8): en tværgående løsningsmodel for at strømline den måde, hvorpå toldmyndigheder og kompetente partnermyndigheder identificerer økonomiske operatører. Den vil gøre øget brug af det eksisterende system til registrering og identificering af økonomiske operatører (EORI), enten til registrering og validering (8i) eller udelukkende til validering (8ii).

Løsningsmodel 1, 2, 6, 7 og 8ii blev udvalgt til en indgående analyse baseret på en screening. Konsekvensanalysen identificerede tilsvarende virkninger for alle løsningsmodeller. Direkte økonomiske virkninger vil omfatte engangsgennemførelsesomkostninger og løbende omkostninger samt besparelser som følge af en reduceret administrativ byrde for toldmyndigheder, kompetente partnermyndigheder og økonomiske operatører, når de håndhæver EU-lovgivningen og beskæftiger sig med toldbehandling af varer. Der vil også kunne opnås visse (ikke-kvantificerbare) handelsfordele. Forbedring af samarbejdet og fremme af informationsudvekslingen mellem de myndigheder, der er ansvarlige for toldbehandlingen af varer, vil også forbedre risikostyringsprocesserne og mindske tilfælde af svig og menneskelige fejl Dette vil føre til en bedre overholdelse og håndhævelse af den ikke-toldrelaterede lovgivning og generere dertil knyttede sociale og miljømæssige fordele.

Forskellige løsningsmodeller blev sammenlignet med hensyn til effektivitet (dvs. håndhævelse af relevante lovkrav og lettelse af samhandelen), effektivitet, sammenhæng med andre politikker og proportionalitet for at finde den foretrukne løsning. Dette viste, at de største fordele kom fra pakker, som omfattede løsningsmodeller af både kategori I og II, mens løsningsmodel 8ii kan bruges som et supplement til enhver anden pakke. Løsningsmodel 1 og 6 viste sig at være omkostningseffektive, sammenhængende og forholdsmæssige, mens løsningsmodel 2 og (navnlig) 7 var meget problematiske i den henseende. Den foretrukne pakke er således løsningsmodel 1 + 6 + 8ii.