II 
flgREftf 
VgBtf, 
fi: 
IH; 
I 
MS** J. 
Jrø KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 18.03.1998 
KOM(1998) 168 endelig udg. 
98/0117 (CNS) 
SAMLET RAPPORT OM GARANTIFONDENS VIRKE 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF, EURATOM) 
om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en 
garantifond for aktioner i forhold til tredjelande 
(forelagt af Kommissionen) 

-2 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
BAGGRUND 
1. INDLEDNING .. . 5 
2. GARANTIFONDENS VDOŒ 6 
2.1. GARANTIFONDENS MAL 6 
2.2. GARANTIFONDENS RESULTATER i PERIODEN 1994-1997 6 
2.2.1. Fondens beskyttelse mod uforudset anvendelse af budgetbevillinger i tilfælde, hvor 
låntager ikke overholder sine forpligtelser. 6 
2.2.2. Budgetdisciplinen 8 
2.3. KONKLUSIONER VEDRØRENDE GARANTIFONDENS VIRKE 9 
3. GARANTIFONDEN OG DE FINANSIELLE OVERSLAG 2000-2006 
KOMMISSIONENS FORSLAG TDL REFORM 10 
3.1. MALBELØBET 10 
3.2. TILFØRSELSSATSEN 11 
3.3. RESERVENS STØRRELSE OG FONDENS GARANTIKAPACITET 13 
3.4. FONDENS KAPACITET 15 
3.5. OVERDRAGELSE TIL KOMMISSIONEN AF FONDENS FINANSIELLE FORVALTNING 16 
3.6. FORSLAGETS VIRKNINGER PA FORORDNINGEN OM FONDEN 17 
4. VIRKNINGEN AF, AT ULFØRSELSSATSEN OPRETHOLDES TEL UDLØBET AT DE 
NUGÆLDENDE FINANSDXLLE OVERSLAG OG FORSLAG TEL REFORM 18 
BILAG 
BILAG I: SIMULERING FOR PERIODEN 1998-2006 OVER GARANTIFONDENS 
UDVDXLING 20 
BILAG II: GARANTIFONDENS RESULTATER I PERIODEN 1994-1997 . „...22 
FORSLAG TIL RÅDETS FORORDNING (EF, EURATOM) NR. 
om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en 
garantifond for aktioner i forhold til tredjelande 
-3-
KOMMISSIONENS RAPPORT OM GARANTIFONDENS VIRKE 
BAGGRUND 
Denne rapport fremlægges i overensstemmelse med bestemmelserne om oprettelse af 
garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande, hvis midler skal anvendes til at 
betale Fællesskabets kreditorer, såfremt modtagen af de lån, der er ydet eller garanteret 
af Fællesskabet, ikke opfylder sine forpligtelser. 
Denne rapport er en første status over fondens virke siden dens oprettelse i 1994. 
Kommissionen har ud fra sine erfaringer draget forskellige konklusioner, som den 
benytter som grundlag for en række forslag til justering af visse af fondens parametre 
for den periode, der dækkes af de kommende finansielle overslag. 
1. En vurdering af resultaterne af de år, hvor fondens ordninger har været gældende, 
viser, at de målsætninger, der blev sat, er blevet nået. 
- Således har fondens midler i tilstrækkeligt omfang kunnet beskytte 
budgetbevillingerne mod pludselige chok. Havde fonden ikke været oprettet, 
havde budgettet måttet dække 410 mio. ECU direkte som følge af insolvente 
låntagere, hvilket ville have medført forstyrrelser i budgettets gennemførelse. 
- Ses der på budgetdisciplinen, har det ved den ordning, hvorefter fonden fra 
reserven tilføres midler, hvis størrelse er afpasset de finansielle overslags 
løbetid, været muligt at sætte effektive rammer for de beløb, der involveres i nye 
afgørelser om lån, som Rådet træffer til fordel for tredjelande. 
Fonden nåede ved afslutningen af 1997 op på sit målbeløb på 10% af de samlede 
garantiforpligtelser, dvs. 862 mio. ECU. 
2. Kommissionen foreslår på grundlag af denne analyse en ændring af forordningen 
om oprettelse af fonden og en tilsvarende ændring af reserven til garanti i den 
periode, hvor de kommende finansielle overslag gælder. 
• Ændringerne af forordningen. 
Fondens målbeløb nedsættes fra 10% til 8%. Kvaliteten af Fællesskabets 
garanterede udlånsportefølje taler for en nedsættelse af målbeløbet. Den reelle sats 
for garantifondens intervention har siden 1994 ligget under 5% af 
garantiforpligtelserne. Erfaringen viser, at et målbeløb på 5% havde været 
tilstrækkeligt til at dække de manglende indbetalinger. Under hensyn til 
usikkerheden for risikoudviklingen mener Kommissionen, at hvis den foreslår et 
målbeløb på 8%, har fonden en rimelig sikkerhedsmargen til beskyttelse af 
budgettet. Det skal understreges, at denne margen kan udvides ved, at der evt. 
• 
• 4-
tilføres yderligere midler fra reserven på budgettet, hvis der må effektueres 
garantier i et omfang, der overskrider fondens disponible midler. 
Tilførselssatsen fastsættes til 6%. Nu da fonden har afsluttet sin oprettelsésfase, skal 
dens midler stabiliseres på målbeløbet. I fremtiden skal fondens størrelse derfor 
nøje følge udviklingen i de garanterede udlån. Hvis den nuværende tilførselssats på 
14% opretholdes, vil det medføre, at der opbygges store overskud i fonden, og at 
medlemsstaterne kommer til at indbetale for store beløb. Nedsættes tilførselssatsen 
betydeligt, kan fondens vækst bremses. Simuleringerne i rapporten over perioden 
2000-2006 viser, at fondens målbeløb kan opretholdes med en nedsættelse til 6%. 
Nedsættelse af reserven til garanti på budgettet i de kommende finansielle overslags 
løbetid. 
Hvis udlånene til tredjelande garanteret over det almindelige budget skal holdes på 
sit nuværende niveau på ca. 2.500 mio. ECU om året, må en nedsættelse af 
tilførselssatsen til 6% ledsages af en forholdsvis nedsættelse af reserven til 150 mio. 
ECU. 
Inden udløbet af den periode, der dækkes af de kommende finansielle overslag, 
foreslår Kommissionen, at fondens parametre tages op til fornyet overvejelse på 
baggrund af de eventuelle ændringer i de risici, som skal dækkes af fonden efter de 
kommende udvidelser. 
Fornyet undersøgelse af tilførselssatsen. 
I forordningens artikel 4 fastsættes følgende: "Indbetalingssatsen tages op til 
fornyet overvejelse, når fonden er nået op på målbeløbet, og under alle 
omstændigheder inden udgangen af 1999". Da fonden har nået sit målbeløb, 
foreslås Kommissionen, at ovennævnte anbefalede foranstaltninger tages i 
anvendelse allerede fra 1999 på grund af den store interesse, dette har for 
medlemsstaterne. Vedtager Rådet dette forslag, må visse bestemmelser i 
forordningen om fondens oprettelse snarest ændres, og Kommissionen foreslår på 
grund af den virkning, som dette vil få på budgetdisciplinen, at reserven til garanti 
nedsættes til 150 mio. ECU i 1999 ved en aftale mellem institutionerne. 
5-
1. INDLEDNING 
Ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 oprettedes en 
garantifond for aktioner i forhold til tredjelande, hvis formål er at betale Fællesskabets 
kreditorer, såfremt modtageren af et lån, der er ydet eller garanteret af Fællesskabet, 
ikke opfylder sine forpligtelser. I forordningens artikel 9 fastsættes følgende: 
"Kommissionen forelægger inden den 31. december 1998 en samlet beretning om 
fondens virke." 
Rapporten vedrører følgende tre spørgsmål: 
- Fondens virke 
Kommissionen forelægger på baggrund af erfaringerne fra perioden 1994-1997 en kort 
analyse af fondens resultater i forhold til dens mål. 
- Forslag til ændring af fondens virke 
Kommissionen forelægger på baggrund af en analyse forskellige forslag til ændring af 
fondens virke for den periode, der dækkes af de kommende finansielle overslag. 
- Fornyet undersøgelse af indbetalingssatseh 
I forordningens artikel 4 fastsættes følgende: "Indbetalingssatsen tages op til fornyet 
overvejelse, når fonden er nået op på målbeløbet, og under alle omstændigheder inden 
udgangen af 1999". 
Da garantifonden nåede sit målbeløb den 31. december 1997, har Kommissionen draget 
konsekvenserne af denne nye situation og anbefaler, at forslagene til ændringer af 
fondens virke gennemføres allerede nu. 
Bilagene til rapporten viser fondens finansielle resultater i perioden 1994-1997 og 
simuleringer over fondens udvikling i perioden 1998-2006. 
Kommissionen har som bilag vedlagt et forslag til ændring af Rådets forordning (EF, 
Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 om garantifondens oprettelse. 
-6 
2. GARANTIFONDENS VIRKE 
2.1. Garantifondens mål 
Ordningerne for reserven og garantifonden blev indført i en periode med stærk vækst i 
de lånegarantier, der ydedes til fordel for tredjelande. Ordningernes formål var dobbelt, 
nemlig: 
- at give Fællesskabet et instrument, så det kunne hsskytts sig mod budgetmæssige 
chok i tilfælde af, at Fællesskabets garanti skulle effektueres. 
- at skabe et instrument med henblik på budgetdisciplin ved at fastsætte en finansiel 
ramme for udviklingen inden for Fællesskabets politik for långivning/-tagning og 
garantier for EIB's lån til tredjelande. 
2.2. Garantifondens resultater i perioden 1994-1997 
2.2.1. Fondens beskyttelse mod uforudset anvendelse af budgetbevillinger i tilfælde, 
hvor låntager ikke overholder sine forpligtelser. 
Garantifonden har gjort det muligt at undgå store rystelser ved budgettets 
gennemførelse, hvilket ellers ville have været umuligt i betragtning af de mange tilfælde 
af manglende betaling, som Fællesskabet har været udsat for siden 1994 (samlet i alt 
410 mio. ECU). Graf 1 viser, at fonden har spillet sin rolle som stødpude mellem 
garantierne og budgettet på trods af dens skrøbelige situation under opbygningsfasen. 
Grafl 
Fondens årlige dækning af manglende betalinger 
(mio. ECU - pr. halvår) 
557,4 537,9 
1/95 2/95 1/96 2/96 1/97 
• Fondens interv. H Fondens midler 2/97 
Kilde : Kommissionen 
7-
Uden garantifonden havde Fællesskabet adskillige gange måttet hente midler til 
dækning af sine garantiforpligtelser fra budgettet (garantifonden har været effektueret 
40 gange siden sin oprettelse) med uundgåelige omrokeringer af bevillinger under 
budgettets gennemførelse til følge. 
Tabellen i bilaget viser detaljerne i de finansielle bevægelser, der har påvirket fonden, 
og som har ført til, at den ved udgangen af 1997 nåede op på sit målbeløb på 10% af 
garantiforpligtelserne. Flere faktorer har været til gavn for fondens hurtige opbygning: 
- Betydelige tilførsler fra reserven: Fra 1994 til 1997 androg de samlede tilførsler til 
fonden fra reserven 1.066 mio. ECU og de samlede nye garanterede lån 7.405 mio. 
ECU, dvs. at indbetalingssatsen var på gennemsnitligt 14,4% (se bilag 2). Yderligere 
bidrog indtægterne fra placeringen af fondens disponible kapital betydeligt til dens 
opbygning. Samlet nåede disse indtægter ultimo 1997 op på 78,35 mio. ECU, dvs. 
1% af garantiforpligtelserne. 
- Manglende betalingert som fonden har dækket siden 1995: Som tabel 1 viser, har 
fondens udbetalinger i forbindelse med dens garantiinterventioner (samlede 
nettotilbagebetalinger) aldrig oversteget 5% af garantiforpligtelserne. Det højeste tal 
- 4,8% i juni 1996 - skyldtes misligholdelse af et lån til fødevarehjælp til SNG-
landené. På grund af, at dette lån var forholdsvis kortfristet, og da visse af 
modtagerlandene havde en ringe solvens, måtte situationen betegnes som ekstremt 
risikabel. 
Tabel 1 
Fondens udbetalinger i forhold til 
de samlede forpligtelser 
Mb. ECU 
1. Udbetalinger 
2. ForpligtelserO 
3. = 11 % af 2 Marts 
1995 
33 
6.019 
0,55 Juni 
1995 
39 
5.724 
0,69 Sept. 
1995 
43 
5.811 
0,75 Dec. 
1995 
267 
6.231 
4,29 Marts 
1996 
273 
5.934 
4,59 
(*) Kapitalforpligtelser forhøjet med forfaldne, ikke-betalte renter 
Tilskrivningen for perioden 1995-97 er 2,7% af forpligtelserne ( 
den sats, der opnåedes pr. 31.12.97 Juni 
1996 
293 
6.116 
, jf. arti 
jdbetalir Sept 
1996 
281 
6.351 
4,42 Dec. 
1996 
264 
6.696 
3,95 Marts 
1997 
290 
7.103 
4,08 Juni 
1997 
295 
7.581 
3,89 Sept. 
1997 
295 
7.918 
3,73 Dec 
1997 
291 
7.961 
3,65 
kel 3 i forordningen om fondens oprettelse. 
ger minus tilbagebetalinger), i eksemplet med 
Kilde : Kommissionen 
- Stabiliteten i fondens garantiinterventioner: Fondens udbetalinger har været stabile 
siden december 1995. De har varieret mellem 264 og 291 mio. ECU. Denne stabilitet 
kamuflerer imidlertid pengestrømmene i den modsatte retning, idet der er blevet 
opkrævet 136 mio. ECU som forsinkede tilbagebetalinger af garantifondens 
interventioner på 410 mio. ECU (se bilag 2). 
- Fondens risikodækning er øget meget beskedent siden 1994: Garantiforpligtelserne 
er steget fra 7.600 mio. ECU i 1994 til 7.960 mio. ECU ultimo 1997, dvs. 4,5%. 
Samtidig er fondens kapital årligt øget med gennemsnitligt 47%. Denne forskel 
8-
forklarer, at fondens målbeløb på 10% af dens samlede forpligtelser er overskredet på 
kun tre år. Udlånsaktiviteten har imidlertid været betydelig siden 1994, idet Rådet har 
truffet afgørelse om nye garantitransaktioner for yderligere 7.405 mio. ECU 
(udbetalingerne for disse nye transaktioner fordeles over flere år), samtidig med, at 
tilbagebetalingerne på tidligere ydede garantier andrager 3.100 mio. ECU. 
2.2.2. Budgetdisciplinen 
Gennemførelsen af princippet om, at der på grundlag af en tilførselssats overføres 
midler til fonden fra en reserve på 300 mio. ECU i 1992-priser i den periode, hvor de 
finansielle overslag gælder, betyder, at der er sat en årlig grænse for nye 
garantiforpligtelser. Den var under hensyn til den reserve, der er opført på 1997-
budgettet, 2.350 mio. ECU i 1997.1 
Den disciplin, som ordningen om fonden medfører, har vist sin effektivitet under Rådets 
debatter om den mellemsigtede planlægning af rammerne for EIB-lån. Rådet 
fremhævede i sine konklusioner af 2. december 1996, at "omfanget af lån til tredjelande 
skal være i overensstemmelse med de finansielle overslag og Fællesskabets 
budgetdisciplin [...]". Beløbene for de nye EIB-mandater og rammebevillingerne for 
Euratom-lån og finansiel bistand blev endeligt fastsat for tre år i forbindelse med 
fastsættelse af de årlige lofter, der følger af ordningen2. Denne begrænsning er dog 
stadig forenelig med EU's politiske ambitioner som fastlagt på De Europæiske Råd i 
Essen, Cannes og Madrid, nemlig at øge Fællesskabets støtte til tredjelande i form af 
EIB-lån (stigningen i det nye EIB-mandat er 30%). 
Da reservens størrelse er fastsat for den periode, hvor de løbende finansielle overslag er 
gældende, bevirker enhver nedsættelse af indbetalingssatsen, at den oprindelige 
begrænsning lempes. Da tilførselssatsen skal tages op til fornyet behandling, når fonden 
har nået sit målbeløb, jf. forordningen om fonden, har Ecofin-Rådet3 udtrykt ønske om, 
at den nugældende tilførselssats opretholdes indtil 1999 for at bevare effekten af 
budgetdisciplinen. 
Beregnet på grundlag af reserven på 329 mio. ECU og en tilførselssats på 14%. 
Rådets konklusioner af 27. januar 1997 "Rammerne for EIB-lån, der dækkes afenfællesskabsgaranti. 
kan andrage de 1.050 mio. ECU, der er bestemt til makrofinansiel bistand, såfremt 750 mio. ECU 
afsættes til Euratom-lån. Maksimumsbeløbet for makrofinansiel bistand bør øges til 1.200 mio. ECU, 
hvis Euratom-lånene i den periode, hvor denne beslutning gælder, ikke overstiger 600 mio. ECU." 
Rådets konklusioner af 2. december 1996: "Tilførselssatsen for garantifonden forbliver på sit 
nuværende niveau indtil 1999". Rådets konklusioner af 27. januar 1997: "de enkelte indbetalinger til 
garantifonden ved udlån afliænger af hvilken procent, der gælder på indbetalingstidspunktet, dvs. 
15% i øjeblikket og 14%, når det bliver muligt". 
-9-
2.3. Konklusioner vedrørende garantifondens virke 
Erfaringerne fra de få år, hvor ordningerne for fonden har fungeret, har vist, at de 
målsætninger, der blev sat ved vedtagelsen af bestemmelserne om fonden, kunne nås 
med de parametre, der blev besluttet. Under opbygningsfasen var det vigtigt, at fonden 
hurtigst muligt nåede en tilstrækkelig størrelse i forhold til de risici, den dækkede. En 
udvidelse af fonden blev derefter nødvendig, også fordi den senere skulle dække risici 
for lån, som var blevet besluttet, før den blev iværksat. Efter kun tre års virke har fonden 
nået sit målbeløb. Som følge af, at de garanterede lån er af god kvalitet (beskedent antal 
tilfælde, hvor låntageren ikke opfylder sine forpligtelser) og at fondens finansielle 
tilstand er sund (disponibel kapital på 862 mio. ECU ) er det berettiget at foretage en 
tilpasning af visse af dens parametre for at undgå, at den vokser sig for stor i fremtiden. 
3. 10 
GARANTIFONDEN OG DE FINANSIELLE OVERSLAG 2000-2006. 
KOMMISSIONENS FORSLAG TIL REFORM 
I den periode, hvor de kommende finansielle overslag gælder, bør garantifonden 
- for det første, have tilstrækkelige, men ikke for store midler til sin rådighed til at 
kunne overleve finansielt, hvis den i uventet stort omfang skulle blive anmodet om 
træde ind i forbindelse med manglende betalinger på garanterede lån, og 
- for det andet, bør den ikke i for stort omfang henvende sig til medlemsstaterne med 
henblik på finansiering af garantireserverne. Ved disse overvejelser må der også 
tages hensyn til fondens evne til at understøtte EU's fremtidige finansiering i 
tredjelande på det ønskede niveau. 
Tabel 2 
Faktorer, der er afgorende for fondens evne til at garantere for Ian i tredjelande 
(Mio. ECU) 
(1) Reserve til garanti 
(2) Tilforselssats 
(3) Arlig faktisk kapacKet ved 
100% garanti [(3) = (1)/(2)] Finansielle overslag 1993-1999 
1992 
1992-priser 
300 (a) 
14% (c) 
2.140 1997 
1997-priser 
329 (b) 
14% 
2.350 Prognose 1999 
1999-piiser 
346 (b) 
14% 
2.471 
a) Det Europæiske Råd i Edinburgh - Reserve til garanti i 1992 priser; 
b) Reserve til garanti efter teknisk tilpasning; 
c) tilførselssats fastsat i forordning nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til 
tredjelande. 
Kilde : Kommissionen 
Af tabel 2 fremgår fondens maksimale garantievne på baggrund af de begrænsninger, 
der blev fastsat i Edinburgh og i forordning 2728/94. Fondens årlige evne til at kunne 
yde 100% garanti i perioden 2000-2006 bestemmes ved en kombination af reserven på 
150 mio. ECU og en tilførselssats på 6%, som foreslået i det følgende. 
3.1. Målbeløbet 
Fondens kapacitet i de sidste 4 år viser, at et målbeløb på 10% er for stort i forhold til 
risikoen for indtræden. I øvrigt viser de hidtidige erfaringer, at selv om fonden i sidste 
ende kan lide tab som følge af, at en låntager ikke kan opfylde sine forpligtelser, så har 
den i praksis blot fungeret som bro i perioden mellem det tidspunkt, hvor dette 
konstateres, og refinansieringen af det nødlidende lån. Dette viser, at et målbeløb på 
10% klart er for højt både i betragtning af risiciene selv og på baggrund af den 
brofunktion, som fonden hidtil har haft. 
Målbeløbet i perioden for de kommende finansielle overslag foreslås sat til 8% af 
garantiforpligtelserne. Denne procent, der er betydeligt højere end de 4,79%, der nåedes 
-11 
i forbindelse med de største krav, der blev stillet til fondens ressourcer i juni 1996 (se 
Tabel 1), er både udtryk for forsigtighed og for, at fondens midler ikke bør være for 
store i forhold til risiciene. Det foreslåede målbeløb forventes at være tilstrækkeligt stort 
til, at der både kan ydes garantier til dækning af de risici, der følger af den kommende 
makrofinansielle bistand, og til dækning af de betydelige risici, der skyldes lande, der 
indebærer betydelig politisk og finansiel usikkerhed (Algeriet, Bulgarien og Ukraine). 
Lignende store risici kan også opstå, ligesom kvaliteten af EIB's portefølje kan blive 
forværret, hvis lånegarantien udvides til at omfatte SNG-landene. Det synes rimeligt 
forsigtigt at opretholde målbeløbet på 8%. 
Det er vigtigt, at der tages højde for uforudsete begivenheder, hvor fondens midler 
overstiger eller falder til et niveau under målbeløbet. I overensstemmelse med praksis4, 
foreslås det, at midler ud over 8% overføres til EU-budgettet. Falder fondens midler til 
under 75% af målbeløbet (6% af garantiforpligtelserne), foreslås det, at tilførselssatsen 
ved ny långivning automatisk øges til 7%, indtil målbeløbet nås. Endelig vil 
Kommissionen, hvis midlerne falder til under 50% af målbeløbet, udarbejde en rapport 
og foreslå undtagelsesforanstaltninger for at få genopbygget garantifonden. 
3.2. Tilførselssatsen 
Tilførselssatsen på 14% var en overgangssats, indtil fonden nåede målbeløbet på 10%, 
hvorefter den også skulle ned på det niveau. I overensstemmelse med forslaget om at 
nedsætte målbeløbet til 8%, skal tilførselssatsen også nedsættes. Herved skal der også 
tages hensyn til væksten i fondens indtægter fra andre kilder end reserven. 
Disse midler består af renteindtægter og forsinkede indbetalinger af hovedstol og renter. 
På grund af at sådanne midler er til rådighed, kan tilførselssatsen nedsættes til et lavere 
niveau end det, der ellers var muligt, hvis fondens målbeløb skal opretholdes. 
Alternativt kan fondens kapacitet opretholdes på samme niveau som ved de nugældende 
finansielle overslag, samtidig med at der indkaldes færre midler til finansiering af 
garantireserven. 
Alene i 1997 udgjorde renteindtægterne 34,5 mio. ECU eller 0,4% af alle garanterede 
lån, og for perioden 1994-1997 androg de samlede renteindtægter 78,4 mio. Ligeledes i 
1997, tegnede forsinkede tilbagebetalinger sig for 45 mio. ECU eller for 0,6% af alle 
garanterede lån, medens den samlede værdi af de forsinkede tilbagebetalinger i perioden 
1994-1997 var på 136,4 mio. ECU5. Ultimo 1997 svarede indtægterne fra disse kilder 
således til lidt over 1% af beholdningen af garanterede lån. 
4 Se artikel 3 i forordning 2728/94 af 31. oktober 1994. 
5 Se nærmere i bilag 2. 
-12-
Graf2 
Forholdet mellem de aktuelle beløb og målbeløbene ved forskellige senarier 
(beløb I procent af de udestående garanterede forpligtelser) 
12 
11 
10 / \ 
V 
9 + 
a + Brutto 14% 
-*•• 
Samlet brutto 6% 
Brutto 6% 
!..'• L.'* •.'' 
J I I I l I 
1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 
Brutto 14%: 
Samlet brutto 6%: 
Brutto 6%: Fondens midler i år t før tilbageførsel til budgettet i år t+1 ; tilførselssats 14%, 
Fondens midieruden tilbageførsel bl budgettet; tilførselssats 6% ; 
Fondens midler i år t før tilbageførsel til budgettet i år t+1 ; tilførselssats 6%. 
\ Kilde: Kommissionen; se simuleringsdetaljer i bilag 1. 
Simuleringerne viser for så vidt angår indtægterne fra andre kilder end reserven, at en 
tilførselssats på 6% er tilstrækkelig til, at fonden kan opretholdespå målbeløbet. 
De vigtigste resultater af simuleringerne ses i graf 2, og de fuldstændige resultater i 
bilag 1. Fondens kapacitet bestemmes af følgende tre forhold: 
- For det første af bruttoressourceme, dvs. midlerne, uden at der sker overførsel til 
EU-budgettet, hvis tilførselssatsen er 14% (betegnes som "bruttobeløb ved 14%") 
- For det andet akkumulerer fonden, hvis der ikke sker overførsler til budgettet, 
midler, der overstiger målbeløbet. Ved en tilførselssats på 6% betegnes dette 
"akkumuleret bruttobeløb ved 6%". 
- Endelig betegnes fondens midler fratrukket overførslerne til EU-budgettet ved en 
tilførselssats på 6% som "bruttobeløb ved 6%. Overskuddet i år t overføres til 
budgettet i år t+1 og vises i grafen ved det markerede område. Målbeløbet 
fastsættes på to niveauer, nemlig 10% for perioden 1997-1998 og 8% for perioden 
1999-2000. Der ses i grafen et brat fald mellem 10% og 8% i 1999-2000. 
-13-
Resultaterne viser, at med en tilførselssats på 14% kan fonden overføre store overskud 
ud over 10% grænsen til EU-budgettet i en stor del af hele perioden (gennemsnitligt 
anslås beløbet til 222 mio. ECU). Nedsættes tilførselssatsen til 6%, forbliver fondens 
bruttoressourcer generelt på over 9% af forpligtelserne. Endelig falder fondens 
nettoressourcer kun midlertidigt under 8%-niveauet (til 7,63% i 2001), for derefter at 
stige igen til det foreslåede målbeløb. Bemærk, at det overskud, der overføres til 
budgettet efter 2002, stiger med tiden. Faldet i forholdet mellem fondens ressourcer og 
forpligtelserne i 2001 er hovedsagelig resultatet af en hurtig vækst i beholdningen af 
garanterede lån ved begyndelsen af de nye finansielle rammer, som simuleringerne er 
baseret på6. Denne vækst afspejler udbetalinger i forbindelse med fornyelsen af EIB-
mandaterne for tre år 1997-1999. 
Den tendens, som fondens midler har til at stige i forhold til de garanterede forpligtelser, 
skyldes delvis selve tilførselsmekanismen. Så længe tilførslerne ved nye lån er 
uafhængige af tilbagebetalingerne, vil fondens midler i forhold til forpligtelserne have 
tendens til at være konstant eller stige, medmindre væksten i nye lån er større end 
stigningen i tilbagebetalingerne. Simuleringerne med en tidshorisont på indtil år 2006 
viser, at udbetalingerne af nye lån vil nå et højdepunkt i begyndelsen af det nye 
århundrede og at de fra 2003 vil falde. På den anden side forventes tilbagebetalingerne 
at følge en stigende kurve helt til efter år 2002 - se resultaterne i bilag 1. 
3.3. Reservens størrelse og fondens garantikapacitet 
Det har tidligere været anført, at en tilførselssats på 6% ville være passende for den 
periode, der omfattes af de nye finansielle overslag. For at fastsætte, hvilket niveau der 
er rimeligt for reserven, er det væsentligt at overveje, hvor stor en ny långivning der skal 
garanteres. Dette er vanskeligt at bestemme på forhånd, men faktorer, der sandsynligvis 
kommer til at spille en rolle ved bestemmelsen af den kommende udvikling i garanteret 
långivning, kan være retningsgivende. 
Mellem 1992 og 1999 vil reserven til garanti7 være steget nominelt med 46 mio. ECU 
til 346 mio. ECU eller gennemsnitligt med 2,2% årligt. Den hertil svarende 
maksimumskapacitet for fuldt garanterede lån i denne periode er øget med en 
tilsvarende sats. Samtidig vil gennemsnitssatsen for udnyttelsen af reserven i perioden 
1994-1997 ligge på 82,2%, hvilket er et klart signal om, at det ikke har været et absolut 
krav til udvidelsen af den garanterede kreditgivning, at reserverne var tilstrækkelige. 
Se nærmere i bilag 1. 
Reserven til garantier blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Edinburgh i December 1992, 
men garantifonden som sådan blev først oprettet i oktober 1994. 
-14 
Tabel 3 
Garantifondens arlige kapacitet og den forventede vaekst i garanterede Ian 
(Mio. ECU) 
Reservens arlige vaerdi (a) 
Arlig kapacitet (a) 
Forventet stigning i garanterede Ian (b) 
Arlig udnyttelse af reserven (c) 2000 
150 
2.500 
2.293 
0,92 2001 
153 
2.550 
2.293 
0,90 2002 
756 
2.600 
.2.293 
0,88 2003 
159 
2.650 
2.293 
0,87 2004 
162 
2.700 
2.293 
0,85 2005 
166 
2.767 
2.293 
0,83 2006 
169 
2.820 
2.293 
0,81 Gennemsn. 
2000-2006 
759 
2.655 
2.293 
0.87 
(a) Bestemt af en årlig stigning i BNI deflatoren på 2% som foreslået i Agenda 2000. (b) Ifølge beregningerne i bilaget 1. 
Der er taget hensyn til 70%-garantien for EIB-lån. Andre lån får 100%-garanti. Den forventede stigning omfatter kun nye lån 
med garanti og udelukker lån, der er aftalt i tidligere år, og som fonden allerede har modtaget tilførsler for. (c) Forholdet 
mellem den reservefond, der er nødvendig til at understøtte den forventede vækst i de garanterede lån (produktet af den 
forventede stigning i de garanterede lån og tilførselssatsen på 6%) og reservens samlede værdi.. Værdierne er afrundede. 
Kilde : Kommissionen 
Under de nye finansielle overslag forventes det, at en årlig långivning svarende til 
långivningen i de sidste år af de løbende finansielle overslag skal støttes af garantier. 
Med en tilførselssats på 6% vil en årlig tilførsel til reserven på 150 mio. ECU gøre det 
muligt at udvide den 100%-garanterede långivning med 2.500 mio. ECU (1999-priser) 
årligt i perioden 2000-2006. Går man ud fra, at reserven årligt stiger med 2,0% (den 
vækstrate i BNI-deflatoren, der er lagt til grund i Agenda 2000) kan kapaciteten for 
garanteret långivning ved udløbet af de næste finansielle overslag anslås til 2.800 mio. 
ECU. Forskellige faktorer, der skal drøftes i det følgende, kan imidlertid føre til en 
stigning, men også ligeså sandsynligt til et fald i anmodningerne om garanterede lån. 
Til vurdering af, om det foreslåede reserveniveau er passende, viser tabel 3 forskellige 
skøn over reserven og fondens årlige kapacitet til ydelse af garanterede lån samt skøn 
over stigningen i garantiforpligtelserne i perioden for de næste finansielle overslag. 
Reserven anslås til at vokse med årligt 2%. Stigningen i de garanterede lån er baseret på 
prognoserne i bilag 1. Bemærk, at der i det sidste overslag sondres mellem lån med 
100% garanti og EIB-lån med 70%-garanti. 
Denne sammenligning synes at vise, at fondens kapacitet altid overstiger den forventede 
udlånsvækst. I hele perioden er reservens gennemsnitskapacitet 2.618 mio. ECU* 
medens den gennemsnitlige forventede långivning anslås til 2.293 mio. ECU. Den 
reserve, der kræves til at understøtte denne långivning, er 138 mio. ECU. 
Det er usikkert, om en årlige garanteret långivning på 2.500 mio. ECU, som forudses i 
Kommissionens forslag, er tilstrækkelig til at imødekomme alle ønsker i perioden 2000-
2006. På dette trin synes den margin, der foreslås i tabel 3, at være tilstrækkelig. De 
nugældende EIB-rammer vil muliggøre en betydelig långivning til de central­
østeuropæiske lande til supplering af førtiltrædelsesstrategien, og efter udvidelsen 
behøver EIB's långivning ikke at garanteres. Desuden synes Euratom-lån og 
makrofinansiel bistand på ca. 600 mio. ECU om året at være tilstrækkelig. Der kan ske 
ændringer efter udvidelsen, men indtil da er der ingen tvingende grunde til at lade 
fondens kapacitet stige betydeligt ud over det nuværende niveau. 
-15 
Der kan i perioden, hvor de kommende finansielle overslag gælder, findes begrundelser 
for, at der enten sker en nedgang eller en stigning i den garanterede långivning. På den 
anden side vil behovet mindskes, hvis man går ud fra, at långivningen til tredjelande 
efter at have nået sit højdepunkt i tiden omkring udvidelsen, vil falde i tiden derefter. 
Men det er også muligt, at udlånskaktiviteten i form af makro finansiel støtte eller 
Euratom-lån vil øges. Yderligere er det muligt, at EIB starter med udlån til Rusland eller 
SNG-landene. Det kan blive nødvendigt at øge den makrofinansielle bistand til Ukraine, 
men også til andre vigtige EU-naboer, f.eks. Tyrkiet, Albanien, Bulgarien og staterne i 
det tidligere Jugoslavien. Der kan også i de kommende år komme flere anmodninger om 
Euratom-lån, især til Ukraine, men også til Bulgarien. 
Desuden kan der blive tale om øget efterspørgsel efter EIB-lån både i forbindelse med 
en forhøjelse af rammebeløbene i aftalerne mellem EIB og de central- og østeuropæiske 
lande, en udvidelse af MED-programmerne, øgede lån til Tyrkiet og øget långivning til 
støtte for energiprojekter i middelhavsområdet. 
Endelig er der mulighed for, at den risiko, som fondens portefølje indebærer, øges. 
Nogle nuværende tredjelande vil efter udvidelsen blive medlemsstater. En udvidelse af 
den garanterede långivning til at omfatte en større gruppe af østeuropæiske lande eller 
lande med mindre kreditværdighed, kan øge risikoen for misligholdelse, hvilket vil 
medfører en kvalitetsforværring af fondens portefølje8. 
3.4. Fondens kapacitet 
Garantifondens parametre skal måske ændres i løbet af den tid, hvor de kommende 
finansielle overslag gælder. Især er det nødvendigt at tage fondens virke op til fornyet 
overvejelse for at tage højde for de ændringer, der kan forekomme i fondens 
garantirisiko i årene efter udvidelsen. Derfor foreslår Kommissionen, at garantifondens 
virke gendrøftes en vis tid, før de nugældende finansielle overslag udløber. Denne 
drøftelse kan tage form af en rapport fra Kommissionen til Rådet. 
De udestående lån til Ungarn, Polen, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet og Slovenien anslås i år 
2002 til 6.020 mio. ECU. Dette overslag er baseret på, at 77% af de lånerammer, som Rådet vedtog i 
april 1997 for de central- og østeuropæiske lande (3,520 mio. ECU), vil blive tildelt de pågældende 
fem lande. De garanterede lån til de øvrige lande, dvs. uden de fem ansøgerlande, anslås til 13.137 
mio. ECU ved udgangen af 2002 og alle garanterede lån på dette tidspunkt til 19.157 mio. ECU. 
Da disse landes tiltrædelse af EU begrænser de midler, som garantifonden må ligge inde med for at 
dække misligholdelser på disse lån, med et beløb svarende til fondens målbeløb, er det klart, at på et 
tidspunkt efter første bølge af tiltrædelser må fonden betale dette beløb tilbage til EU-budgettet. Går 
man ud fra, at de nye medlemsstater udgør en mindre iisiko end dem, der stadig er i 
førtiltrædelssesfasen, eller dem, som ikke tages i betragtning med henblik på medlemsskab 
overhovedet, er det klart, at kvaliteten af fondens risikoportefølje mindskes, måske endda betydeligt. 
16 
3.5. Overdragelse til Kommissionen af fondens finansielle forvaltning 
I medfør af Forordningen om fondens oprettelse9 har Kommissionen givet EIB mandat 
til på Fællesskabets vegne at varetage fondens finansielle forvaltning10. 
3 års erfaring viser, at banken har varetaget denne opgave på helt tilfredsstillende måde, 
men at Kommissionens tjenester i praksis har måttet involveres i betydelig omfang. Den 
har derfor stor interesse i selv at overtage fondens forvaltning. 
- for at forenkle administrationen 
* Kommissionen må i stort omfang fastlægge principperne for fondens forvaltning. 
Således må EIB ved sin forvaltning af kapitalanbringelserne overholde de 
forsigtighedsregler, der gælder for finansieringsvirksomhed, og den må derfor ofte 
rådføre sig med Kommissionen om investeringsstrategien. 
* Kun Kommissionen har et samlet overblik over de stillede garantier, og den 
tilstiller derfor hver måned EIB prognoser for fondens udvikling i de kommende 
12 måneder. Denne information er væsentlig for bankens vurdering af den bedste 
varighed af fondens kapitalanbringelser. 
* Kommissionen forvalter forfaldsplanerne for låntagningen og -givningen, 
forbereder fondens garantiudbetalinger samt foretager inddrivelserne af 
manglende betalinger og indbetalinger til fonden af disse beløb. I den nuværende 
situation må alle relevante oplysninger meddeles banken, således at denne kan 
handle, hvilket medfører unødvendigt dobbeltarbejde. Hvis Kommissionen 
forvalter fonden direkte, vil det ud over en produktivitetsgevinst betyde, at 
fristerne for overførsel af midler og for udsendelse af information forkortes. 
- for at mindske omkostningerne 
* Kommissionen vil spare bankens provision, der i 1997 beløb sig til 325.000 ECU 
og 710.000 ECU siden fondens oprettelse i 1995. Dette beløb vil stige med 
stigningen i den kapital, som fonden forvalter efter de nye EU- og Euratom-lån til 
de central- og østeuropæiske lande. 
Kommissionen foreslår derfor på baggrund af sin erfaring for så vidt angår de øvrige 
institutioner, at den selv overtager forvaltningen af fondens kapitalanbringelser og at 
forordningens artikel 6 ændres i overensstemmelse hermed. 
9 I artikel 6 i Rådets forordning nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til 
tredjelande fastsættes følgende: "Kommissionen overdrager den finansielle forvaltning af fonden til 
EIB i kraft af en bemyndigelse fra Fællesskabet". 
10 Konvention mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Investeringsbank om forvaltning 
af garantifonden underskrevet den 23. og 25. november 1994. 
-17 
3.6. Forslagets virkninger på forordningen om fonden 
Hvis Kommissionens forslag vedtages, vil det betyde, at forordningen om fonden skal 
ændres tilsvarende. Det vil ske ved hjælp af en nye forordning, der er en revision af den 
nugældende. Forslaget til den ændrede forordning er vedlagt særskilt. 
18-
4. VIRKNINGEN AF, AT TILFØRSELSSATSEN OPRETHOLDES TIL UDLØBET AT DE 
NUGÆLDENDE FINANSIELLE OVERSLAG OG FORSLAG TIL REFORM 
Ecofm-Rådet har foreslået, at tilførselssatsen bør fastholdes på 14% - 15% indtil udløbet 
af de nugældende finansielle overslag11. Da fonden i øjeblikket har nået sit målbeløb og 
da dens indtægter fra andre kilder end reserven forventes at ville andrage over 10% af 
reserven til garanti og af fondens samlede nye indtægter i begge de kommende to år, vil 
dette bevirke, at fonden får opbygget betydelige midler, uden at den risiko, den påtager 
sig øges tilsvarende. Desuden fastsættes det i artikel 3 i forordning 2728/94, at hvis 
fondens midler ved årets udgang overskrider 10%, skal overskudsbeløbet indbetales til 
EU's budget. Derfor ville der opstå en situation, hvor midler fra reserven vil blive tilført 
fonden, der så derefter må indbetale dem til budgettet. 
Tabel 4 
Garantifonden 1998-1999 med < 
(Mio. ECU) 
Transaktioner Situation 
31. december 1997 an tilforselssats pa 14% 
Situation 
31 .december 1998 31. Situation 
december 1999 
Tilførselssats: 14% 
Kreditgriroer 
- Overforsler fra reserven 
- Renteindtaegter 
- Forsinkede tilbagebetalinger 
Ressourcer i alt 
DeWtennqer 
- Misligholdelser 
- EIB provision 
- Overskud overfart til EU-budget beholdning 
1.065.96 
78.36 
136.38 
1.280.70 
409,90 
0,71 Bevægelser 
312.05 
43,09 
0,00 
345,14 
0.00 
0.43 
. 65,69 312,83 
57.04 
0.00 
369.87 
0.00 
0.57 
172,00 
Kilde : Kommissionen 
Simuleringsresultaterne i tabel 4 viser dette - se også graf 212. Ifølge tallene vil 
renteindtægterne andrage 12,5% af fondens samlede nye indtægter i 1998 og 15,4% i 
1999. Simuleringen viser yderligere, at fonden i 1998 ville overføre 66 mio. ECU og 
172 mio. ECU i 1999. Det er klart, at en tilførselssats på 14% vil indebære, at 
medlemsstaterne overfører unødvendigt store beløb. I overensstemmelse med forslagene 
til de kommende finansielle overslag foreslås det, at Rådet overvejer at vedtage en 
tilførselssats på 6% allerede fra 1999. 
For at sikre, at nedsættelsen af tilførselssatsen, hvis den besluttes af Rådet, ikke bringer 
budget- og finansdisciplinen i fare, er det væsentligt, at der indføres et effektivt loft, så 
de øgede muligheder for at udvide den garanterede långivning begrænses. Dette loft kan 
bestå i, at der indføres en maksimumstørrelse for reserven, der ligger klart lavere end 
1 ' Se Ecofin-Rådets konklusioner, SN 1247/1/97 af 27. januar 1997. 
1 2 Detaljerede resultater og scenarier, der anvendes i disse simuleringer, findes i bilag 1. 
-19 
dens samlede værdi, der kan anvendes til garanterede lån i 1999. Denne 
maksimumstørrelse forslås til 150 mio. ECU. 
Loftet vil sikre, at kontinuiteten bevares mellem fondens årlige kapacitet under den 
gamle ordning og under den nye ordning for tilførselssatsen. Med en tilførselssats på 
14% og en forventet reserve på 346 mio. ECU i 1999 vil kapaciteten for fuldt garanteret 
långivning være 2.471 mio. ECU i 1999. Samme kapacitet opnås med en tilførselssats 
på 6% og en reserve på 150 mio. ECU. 
Kommissionen foreslår: 
- snarest muligt at fastsætte tilførselssatsen til 6%. I denne forbindelse foreslår 
Kommissionen, at samtlige de ændringer, der foreslås til forordningen af 31. oktober 
1994 om oprettelse af en garantifond, træder i kraft den 1. januar 1999. 
- at lånekapaciteten forbliver uændret, idet garantireserven nedsættes fra 338 mio. 
ECU i 1998 til 150 mio. i 1999, og de nuværende finansielle overslag ændres ved en 
aftale mellem institutionerne. 
-20 
BILAG 1 
Simulering for perioden 1998-2006 over garantifondens udvikling efter 3 scenarier: 
1) målbeløb på 10%, tilførselssats på 14% og indbetaling til budgettet af fondens overskud i forhold til målbeløbet(scenarie A) 
2) tilførselssats på 14% i 1998 og på 6% i 1999-2006. Ingen indbetalinger til budgettet (scenarie B) 
3) målbeløb på 8%, tilførselssats på 14% i 1998 og på 6% i 1999-2006. Indbetaling til budgettet af fondens overskud i forhold til 
målbeløb (scenarie C) 
M/o. ECUi 
Situation pr. Overslag pr. Overslag pr. Overslag pr. Overslag pr. Overslag pr. Overslag pr. Overslag pr. 
31.12.97 31.12.98 31.12.99 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 Overslag pr. Overslag pr. 
31.12.2005 31.12.2006 
Garantiforpligtelser på grundlag af: (a) 
1. afgørelser, som Rådet allerede har vedtaget (b) 
2. forventede ny afgørelser (c) 
3.1 alt (3 = 1.+2.) 
Scenarie A 
4. Fondens bruttobeløb (d) 
6. Målbeløb ved 10% (3.*10%) 
7. Overskud til indbetaling til budgettet i n+1(4.-6.) 
Scenarie B 
8. Fondens akkumulerede bruttobeløb (e) 
9. Fondens akkumulerede bruttobeløb i % af 3. 
Scenarie C 
10. Fondens bruttobeløb (d) 
11; Foldens bruttobeløb i % af 1 -/*:*£ 
12. Målbeløb på 10% i 1998 (3/10%) 
13. Målbeløb på 8% i 1999-2006 (3/8%) 
14. Overskud til indbetaling til budgettet i n+1(10.-12.) 7.961,00 9.483,00 11.207,00 13.404,00 15.671,00 15.901,00 15.641,00 14.648,00 
205,00 637,00 1.119,00 2.089,00 3.543,00 5.650,00 8.315,00 
7.961,00 9.688,00 11.844,00 14.523,00 17.760,00 19.444,00 21.291,00 22.963,00 
861,79 1.140,81 1.338,10 1.613,74 1.853,14 2.188,79 2.373,71 2.567,56 
796,10 968,80 1.184,40 1.452,30 1.776,00 1.944,40 2.129,10 2.296,30 
65,69 172,01 153,70 161,44 77,14 244,39 244,61 271,26 12.991,00 11.445,00 
11.191,00 13.853,00 
24.182,00 25.298,00 
2.744,46 
^;i1;;35l 
2.418,20 
326,26 
861,79 1206,50 1400,29 1625,22 1843,23 
10,83 12,45 11,82 $fp> 10,38 11,70 
861,79 1140,81 1159,34 1160,52 1355,53 1560,22 1770,31 1928,47 
•'"i. 
'•' ïiitar m fprnum m 
796,1 968,8 947,52 1161,84 1420,8 1555,52 1703,28 1837,04 
65,69 172,01 211,82 0,00 0,00 4,70 67,03 91,43 2.875,01 
2.529,80 
345,21 
2072,06 2312,19 2564,20 2828,72 3106,30 
m 
2070,10 2174,59 
8,56 'M 
1934,56 2023,84 
135,54 150,75 
Kilde : Kommissionen 
-21-
Scenarier i tabellen i bilag 1: 
(a) Definition af garantiforpligtelse = Defineres som summen af udbetalinger minus tilbagebetalinger fra låntagerne. 
I henhold til artikel 3 i forordningen beregnes den regulerede garantiforpligtelse med henblik på udregningen af målbeløbet som summen af 
garantiforpligtelserne plus forfaldne, ikke betalte renter. Garantiforpligtelsen er reguleret ved en forhøjelse svarende til 3 måneders forfaldne, ikke betalte 
renter. 
Beregning af garanti forpligtelsen: * For lånoptagelse/låntagning, udbetaling i 2 trancher over 2 år og tilbagebetaling af kapitalen fra 6. år i 5 lige store 
annuiteter, 
* For EIB's transaktioner, udbetaling på grundlag af EIB's beregninger. 0% i det år, hvor finansieringsko ntrakterne 
underskrives, derefter 10% i andet år, og derefter 25% om året fra tredje til femte år og 15% sjette år. 
(b) Afgørelser vedtaget af Rådet: 
Afgørelse af14.04.97 om fællesskabsgaranti til EIB (EFT nr. L102/33 af 19.04.97) for 7.105 mio. ECU over tre år fra 31.01.97. 
Kommissionens forslag om garanti for et lån på 150 mio. ECU til ARYM (COM 98/2 af 13.01.98) i medfør af afgørelse 97/831/EF af 27.11.97 om indgåelse af 
en samarbejdsaftale mellem EF og den tidligere jugoslaviske republik Makedonien. Lånets løbetid er tre år fra 1998 til 2000. 
(c) Scenarier for nye afgørelser: 
* For EIB-lån, i perioden 2000-2006 ens fornyelse for 3-års periode af de rammebeløb, som Rådet vedtog i perioden 1997-1999, dvs. 7.255 mio. ECU ligeligt 
fordelt over tre år. 
* For Euratom-lån og makrofinansiel bistand, henholdsvis beløb på årligt 200 mio. ECU og 400 mio. ECU over hele perioden 1998-2006. Disse beløb er fastsat 
ved henvisning til de rammebeløb, som Rådet godkendte i sine konklusioner af 27.01.97. 
(d) Fondens bruttobeløb beregnes således: Fond t =fond t-1 + (indtægter t - omkostninger t) - overskud t-1 i forhold til målbeløbet 
(e)Fondens akkumulerede bruttobeløb beregnes således: Fond t =fond t-1 + (indtægter t - omkostninger t) 
Andre scenarier til beregning af fonden: * Opretholdelse af fondens garantiforpligtelser pr. 31.12.97, dvs. 315 mio. ECU i 1998-2006. 
* Afkast af investeringer af fondens disponible midler på 5% i perioden. 
-22 
BILAG 2 
Garantifondens resultater 
i perioden 1994-1997 
Reservens udnyttelse fra 1994 til 1997 
Mio. ECU 
1. Reservens sterrelse 
2. Godkendte fraforsler fra reserven 
3 Udnyttelse (2/1) 
4. Margen i reserven (1-2) 
5. Nye garantitransaktioner 
6. uudnyttet udlanskapacitet (*) 1994 
318,00 
293,72 
24,28 
2098,00 
161,87 1995 
323,00 
250,75 
72,25 
1762,50 
481,67 1996 
326,00 
235,39 
90,61 
1651,00 
604,07 1997 
329,00 
286,09 
&*$ 
42,91 
1893.50 
286,07 1994-1997 
1296.00 
1.065,95 SH 
230,05 
7405.00 
1533,67 
(*) Beregnet på grundlag af margenen i reserven ved en tilførselssats på 15%. 
Kilde : Kommissionen 
UDVIKLING I FONDENS GARANTIFORPLIGTELSER OG RISIKODÆKNINGSSATS I 
PERIODEN 
1994-1997 
(Mio. ECU) 
Ressourcer Situation pr. 
31.12.94 Bevægelser 
i 1995 Situation pr. 
31.12.95 ri 1996 Situation pr. 
31.12.96 er i 1997 Situation pr. 
31.12.97 
1.Tilførsler 293,72 + 250,75 544,47 «235.3* 779.86 +286,10 1.065,96 
2. Renter 0,47 + 23,53 24,00 +19.84 43,84 +34.51 78,35 
3.Garantiinterventioner 0,00 •303,07 303,07 -52,54 355,61 -54.29 409.90 
4. Andre omkostninger 0,00 -0,19 0,19 -1,85 2.04 -6,96 9.00 
5.Forsinkede inddrivelser +35.63 +55,72 +45,03 
7. Garantiforpligtelser 7.598,30 7.751,91 8.341.22 7.961,00 
8.Målbeløb=7*10% 759,83 775,19 834,12 
9. Forhold = 6./7. KW*<jj nf^F^sl 796.10 
l-Tilførsler = Indbetalinger fra budgettet 
2-Renter - Renter af investering af fondens disponible midler 
3-Garantiinterventioner = Størrelsen af fondens garantiydelser. 
4-Andre omkostninger - Provision til EIB, omkostninger ved amortisering af papirer, diverse 
omkostninger. 
5-Forsinkede inddrivelser = Restancer indbetalt til fonden, herunder morarenter betalt af debitorer. 
9-Forhold = Udtryk for risikodækningssatsen 
Kilde : Kommissionen 
FORSLAG TIL RÅDETS FORORDNING (EF, EURATOM) NR. 
om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en 
garantifond for aktioner i forhold til tredjelande 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 
235, 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, 
særlig artikel 203, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten, og 
ud fra følgende betragtninger: 
fonden etableres ved tilførsel af midler fra De Europæiske Fællesskabers almindelige 
budget, renteafkastet fra fondens kapitalanbringelser og inddrivelser hos debitorer, når 
fonden har udbetalt garantiydelser; 
erfaringerne med fondens virke viser, at et forhold på 8% mellem fondens midler og 
garantiforpligtelserne som lånekapital og forfaldne, ikke betalte renter er tilstrækkeligt; 
indbetalinger til fonden på 6% af hver transaktion anses for tilstrækkelige til at nå 
målbeløbet; 
fonden nåede målbeløbet den 31. december 1997, og tilførselssatsen bør tages op til 
fornyet vurdering; 
når fonden overskrider målbeløbet, tilbagebetales overskudsbeløbet til De Europæiske 
Fællesskabers almindelige budget; 
erfaringerne viser, at fondens forvaltning stærkt inddrager Kommissionens forskellige 
tjenester; 
fondens finansielle forvaltning bør derfor overdrages til Kommissionen; Revisionsretten 
fører kontrol med denne forvaltning; 
traktaterne indeholder ikke anden hjemmel for vedtagelse af denne forordning end artikel 
235 (EF) og artikel 203 (Euratom) -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
ott 
Artikel 1 
Forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 ændres således: 
1. Artikel 3, stk. 2, affattes således: 
Målbeløbet fastsættes til 8% af Fællesskabets samlede forpligtelser (hovedstol og 
forfaldne, ikke-betalte renter) i forbindelse med hver enkelt transaktion. 
2. Artikel 4, stk. 1, affattes således: 
De tilførsler til fonden, der er omhandlet i artikel 2, første led, udgør 6 % af 
transaktionsbeløbet. 
3. Artikel 5, stk. 1, affattes således: 
Hvis fondens midler efter indfrielse af garantiforpligtelser som følge af en 
misligholdelse kommer til at ligge under 75 % af målbeløbet, hæves 
indbetalingssatsen i forbindelse med nye transaktioner til 7 %, indtil målbeløbet igen 
er nået. 
4. Artikel 6 affattes således: 
Kommissionen varetager fondens finansielle forvaltning. 
5. Artikel 9 affattes således: 
Kommissionen forelægger inden den 31. december 2006 en samlet beretning om 
fondens virke. 
Article 2 
Denne forordning træder i kraft den 1. januar 1999. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i —, den 
På Rådets vegne 
Formand 
rjM 
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 168 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 09 03 17 
Katalognummer : CB-CO-98-I88-DA-C 
ISBN 92-78-32452-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg