Forbedret og moderniseret uddannelse

Undervisning af høj kvalitet for alle

1. Uddannelse er strategisk vigtigt for vores samfund og økonomiske udvikling

Europas fremgang og levevis er baseret på det største aktiv: befolkningen. I et samfund under forandring og et globalt konkurrencemiljø er kvalitetsuddannelse altafgørende, hvis EU skal sikre fortsat social samhørighed, konkurrenceevne og vedvarende vækst. For at kunne leve op til målene for beskæftigelse, vækst, investeringer og konkurrenceevne med social retfærdighed som kerneværdi er det vigtigt at investere i unge. Uddannelse af høj kvalitet for alle er et af de områder, det bedst kan betale sig at investere i for et samfund.

Kvalitetsuddannelse for alle er grundlaget for social samhørighed og et åbent samfund. Kvalitetsuddannelse er mere end en økonomisk investering. Det er afgørende for den personlige, sociale og faglige udvikling samt for beskæftigelsesmulighederne set over et helt liv. Og det kan være et af de mest effektive redskaber til at udligne socioøkonomiske uligheder og fremme den sociale inklusion. Disse målsætninger kan kun nås, hvis uddannelsessystemerne er åbne for alle og giver alle lige muligheder, uanset den enkeltes baggrund, og der opnås resultater af høj kvalitet.

Uddannelsessystemerne i Europa giver gode resultater ... Medlemsstaterne har det primære ansvar for deres uddannelsessystemer, og i årenes løb er der i alle medlemsstater blevet gennemført omfattende reformer og peerreviews. Der er i Europa generelt gjort gode fremskridt i bestræbelserne på at forbedre uddannelsen. Det fremgår bl.a. af den stigende andel af unge, der tager en højere uddannelse, og det overordnede mål for Europa 2020 på 40 % er således ved at være nået. Samtidig er det et positivt resultat, at andelen af unge, der forlader skolen tidligt, er faldet med 30 % i perioden fra 2005 til 2015, hvorved andelen nu er på 11 % for EU i gennemsnit.

... men det er for tidligt at hvile på laurbærrene. Resultaterne af OECD's seneste PISA-måling viser, at en stor del af de 15-årige elever er for dårlige til læsning, matematik og fysik, og det mest bekymrende er, at resultaterne er dårligere end i 2012. En sammenligning af de forskellige landes resultater viser, at andelen af elever med meget dårlige basale færdigheder bør reduceres i visse lande (denne andel udgør i nogle lande over 30 %). Med hensyn til beskæftigelsen er der brug for flere fremskridt, hvis EU-måltallet for nyuddannedes beskæftigelse på 82 % skal nås inden 2020. I dag er dette tal kun på 77 %. Et andet centralt problem er, at mange unge stadig forlader skolen for tidligt uden nogen formel afgangseksamen; dette gælder især gruppen af elever født i et andet land, idet andelen af disse elever, der forlader skolen før tid, er på 19 %. Af disse resultater fremgår det tydeligt, at det er nødvendigt at få uddannelsessystemerne til at fungere bedre og at øge deres resultater. Herudover kræver den seneste tilstrømning af flygtninge, at der handles hurtigt, og at der fastlægges en effektiv integrationsstrategi.

Kvalitetsundervisning bør være virkelighed for alle uddannelsessøgende. Det er særligt bekymrende, at uddannelsessøgende med dårlig socioøkonomisk baggrund er overrepræsenteret blandt uddannelsessøgende med dårlige resultater. En anden udfordring er at tilbyde den samme kvalitetsuddannelse i hele EU, også i afsidesliggende områder. Der er således noget, der tyder på, at der er en indbygget kløft i uddannelsessystemet. Uddannelse er en unik mulighed for at fjerne socioøkonomiske uligheder og stereotype kønsopfattelser og sikre, at ingen lades i stikken. Men de europæiske uddannelsessystemer er endnu ikke gode nok til at udnytte dette potentiale.

Det er nødvendigt løbende at modernisere uddannelsessystemerne og kvaliteten af undervisningen. Globaliseringen og de teknologiske forandringer åbner nye muligheder for uddannelse og beskæftigelse. Kun en fjerdedel af alle elever i Europa undervises af lærere, der er fortrolige med de digitale redskaber. Den digitale omstilling ændrer arbejdsmarkedet og kræver nye færdigheder. Med de digitale teknologier opstår der desuden nye indlæringsmetoder, dog forudsat at der er tilstrækkelig adgang til disse teknologier. For at kunne drage fordel af disse tendenser bør uddannelsessystemerne indrettes sådan, at de i højere grad afspejler ændringerne af vilkårene. Undervisning af Undervisning af høj kvalitet er vigtig, hvis unge skal udstyres med den viden, de holdninger, de færdigheder og det tankesæt, der er nødvendig for at kunne gribe de nye muligheder. Skolesystemerne har besvær med at bibringe eleverne tilstrækkelige nøglekompetencer, som f.eks. digitale færdigheder og iværksætterfærdigheder samt sociale og civile kompetencer. Det er et område, der skal tages alvorligt. En målsætning om at forbedre uddannelseskvaliteten er relevant for alle medlemsstater. Selv de lande, der har opnået gode resultater, har ingen grund til at hvile på laurbærrene. Tilvejebringelse af uddannelse af høj kvalitet er en opgave, som aldrig bliver færdig: der er hele tiden brug for opmærksomhed, forbedringer og tilpasninger.

Effektiviteten skal forbedres: det er ikke gratis at opretholde inkluderende uddannelsessystemer af høj kvalitet, og der er derfor brug for passende finansieringsmuligheder. Finansieringen af uddannelsesområdet er en vækstfremmende offentlig udgift, hvis potentiale er fremme af social retfærdighed, en innovativ og konkurrencedygtig økonomi og tilvejebringelse af gode beskæftigelsesmuligheder. I 2014 steg de offentlige udgifter for første gang i tre år og nåede op på 4,9 % af BNP . Stigende offentlige udgifter er dog ikke automatisk nogen garanti for bedre resultater. For hvis man sammenligner PISA-resultaterne og størrelsen af de offentlige udgifter til førskole- og skoleundervisning, viser det sig, at det er meget forskelligt, hvor effektivt medlemsstaterne bruger deres ressourcer. Det er således meget vigtigt at øge effektiviteten, dvs. at de begrænsede ressourcer skal udnyttes bedst muligt for at sikre kvalitet, lige muligheder og resultater.

De politiske bestræbelser på at sikre en mere effektiv investering i unge bør styrkes.

Målsætningen for denne meddelelse er at understrege den grundliggende betydning af uddannelse og at udstikke muligheder for at støtte medlemsstaternes bestræbelser, enten i konkrete uddannelsessektorer (kapitel 2) eller generelt (kapitel 3). Denne meddelelse indgår i en større pakke af tiltag til støtte for unge. Den fornyede indsats for at forbedre og modernisere uddannelsesområdet hænger nøje sammen med og er delvis baseret på den nye dagsorden for færdigheder i Europa , som blev iværksat i juni 2016. De aktioner, som disse initiativer har afstedkommet, er indbyrdes komplementære og styrker hinanden.

2. Bedre EU-støtte til medlemsstaterne i arbejdet med at modernisere skoler og højere læreanstalter

EU kan støtte medlemsstaternes reformbestræbelser med henblik på at modernisere skoler og højere læreanstalter. I 2017 vil Kommissionen fremlægge nogle konkrete initiativer rettet mod centrale aspekter af skoleuddannelse og videregående uddannelser. Initiativerne vil blive forberedt under fuld overholdelse af nærhedsprincippet og i tæt samarbejde med de centrale interessenter i medlemsstaterne, f.eks. foreningerne af uddannelsessøgende, lærere, skoleledere og forældre, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet.

2.1. Skoler og førskoleundervisning

Førskoleundervisning og børnepasning

Det er altafgørende, at førskoleundervisningen og børnepasningen er af god kvalitet, da den danner grundlag for den personlige udvikling og den livslange læring. Børnenes første leveår er af stor betydning for udviklingen af de kognitive og ikke-kognitive færdigheder. Mangler i barnets tidlige udvikling lader sig kun vanskeligt indhente på et senere tidspunkt i livet. Undervisning af høj kvalitet tidligt i livet udgør derimod et solidt grundlag og gør det lettere at tilegne sig færdigheder gennem hele livet.

Førskoleundervisning af høj kvalitet er et effektivt redskab til at fremme social retfærdighed. Det er med til at mindske andelen af dropout fra skolerne og dårlige resultater og spiller en afgørende rolle for udligningen af de uddannelsesmæssige handicaps, da børn med en dårlig socioøkonomisk baggrund herigennem får en bedre chance for social mobilitet. Herudover er udgifterne til kvalitetstilbud tidligt i barndommen og i børnepasningen relativt beskedne og meget mere effektive end forsøgene på at rette op senere i livet. Det er baggrunden for, at alle forsøg på at forbedre uddannelsen og øge effektiviteten i uddannelsessystemet bør starte med en gennemgang af, hvad der sker i den tidlige barndom.