MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET - Effektiv problemlosning i det indre marked ("SOLVIT")

Sammendrag

SOLVIT-nettet er oprettet for at hjælpe borgerne og virksomhederne, når de støder på problemer, der skyldes, at en offentlig myndighed i en anden medlemsstat ikke har anvendt reglerne for det indre marked korrekt. Det bygger på det eksisterende net af koordinationscentre (et pr. medlemsstat), som blev oprettet i 1997 for at løse sådanne problemer. Det nuværende net har imidlertid visse svagheder, som må afhjælpes.

Til det formål foreslås der en firestrenget model:

- Der oprettes inden udgangen af juni 2002 en online database for hele EU, som er brugervenlig, sikrer mere åbenhed og - ved hjælp af gruppepres - bør anspore medlemsstaterne til at præstere bedre resultater.

- Koordinationscentrene får klare principper, der skal følges, når de behandler sager som led i SOLVIT-nettet. Disse principper fastlægges i en henstilling fra Kommissionen, som Rådet opfordres til at forpligte sig til.

- Når SOLVIT-nettet er opbygget, iværksættes der oplysningsarbejde. Målrettede oplysningskampagner - med europæiske "mellemmænd" som målgruppe - kan være et supplement til de foranstaltninger, medlemsstaterne træffer.

- Der træffes forebyggende foranstaltninger og gøres en indsats for at bekæmpe årsagerne til tilbagevendende problemer.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

// TRIN 1: HANDLING

// Som bebudet i evalueringen af strategien for det indre marked - 2001 opretter Kommissionen senest i juni 2002 en fælles database for hele EU, som forbinder koordinationscentrene med hinanden. Databasen afprøves i en pilotfase fra januar til maj 2002.

En online database til at registrere og forfølge sagerne ... // I den moderne verden - med sine hurtige informationsstrømme - svarer et net, der primært bygger på papirbaseret sagsbehandling, til fortidens grusveje. Derfor er det en god idé at starte med at forbinde medlemsstaternes koordinationscentre til en fælles online database. Sådan et integreret net vil skabe væsentligt større åbenhed og sikre en mere systematisk sagsbehandling. De nationale koordinationscentre vil kunne indlæse oplysningerne om de sager, de får forelagt, i databasen. Koordinationscentrenes resultater bliver registreret løbende. Dette online net skal være sikkert og - når det er nødvendigt - garantere, at oplysningerne behandles fortroligt.

... med link til et register over embedsmænd, til automatisk oversættelse og til online diskussioner. // Der oprettes link til Kommissionens eksisterende databaser, bl.a. databasen for administrativt samarbejde, som indeholder over 4 000 nationale embedsmænds navne, telefonnumre osv. med angivelse af deres respektive sagsområde. Koordinationscentrene vil så - blot ved at trykke på en knap - kunne hente navnet på den ansvarlige embedsmand i deres nationale forvaltning og sende vedkommende en e-mail med nærmere oplysninger. Når der er registreret et vist antal sager, vil medlemsstaterne kunne se, hvilke løsninger man tidligere er nået frem til i lignende sager. Kommissionen har også planer om, at der skal være adgang til maskinoversættelse i systemet, og overvejer at give andre medlemsstater (eller sig selv) mulighed for at deltage aktivt som online mægler eller rådgiver i sager, de ikke selv er part i.

Borgerne og virksomhederne kan gøre deres synspunkter gældende via Internet. // Når nettet er på plads og i drift, vil der blive adgang til SOLVIT via Internet. Borgere og virksomheder, der er stødt på et problem, som har at gøre med anvendelsen af reglerne for det indre marked i en anden medlemsstat, kan så udfylde en formular og sende denne elektronisk til deres nationale koordinationscenter, som så ser på sagen. Nettet vil naturligvis fortsat også være tilgængeligt offline, men det vil givetvis sætte mere skub i sagen at benytte de hurtigste kommunikationsmidler.

At resultaterne måles, vil anspore alle til at udnytte SOLVIT optimalt. // Den online database vil i realtid kunne generere oplysninger om gode og dårlige resultater ved problemløsningen, den gennemsnitlige sagsbehandlingstid, de største problemfelter mv. Det skulle gerne skabe et vist gruppepres, der fører til, at koordinationscentrene optager kontakt til hinanden hurtigere, og at medlemsstaterne anspores til at løse problemerne hurtigere.

// Bilag 2 indeholder en oversigt over de forskellige muligheder.

>TABELPOSITION>

// TRIN 3: REKLAME

// Der skal senest i december 2002 udarbejdes nationale oplysningsstrategier for at udbrede kendskabet til nettet. Kommissionen er rede til at supplere de nationale oplysningskampagner med målrettede aktioner, særlig rettet mod europæiske "mellemmænd", for at opnå den størst mulige effekt.

I mange medlemsstater er nettet en af de bedst bevarede hemmeligheder. // Der er ikke nok borgere og virksomheder, der kender til nettet af koordinationscentre og kontaktpunkter. Det er dog ingen overraskelse, for kun få medlemsstater har aktivt gjort reklame for det. Det mangelfulde kendskab kan let udvikle sig til en ond cirkel. Da nettet kun får forelagt få sager, investeres der også kun få midler i at forbedre det. Desuden anvendes de forhåndenværende ressourcer ofte på andre prioriterede områder. Det gør hele problemløsningsprocessen så langsom, at nettet ikke formår at tiltrække nye sager. Og så fremdeles. Denne onde cirkel må brydes.

Målrettet oplysning øger kendskabet. // Kommer det eksisterende net til at fungere mere effektivt, vil det uden tvivl også sætte mere skub i SOLVIT-nettets egendynamik. Gode resultater - kombineret med mund til mund-metoden - vil få flere til at benytte nettet. En stor del af oplysningsarbejdet må gennemføres lokalt af medlemsstaterne. Kommissionen kunne bidrage med en målrettet kampagne rettet til de forskellige europæiske og nationale repræsentative organisationer for borgerne og virksomhederne, der ofte er det første sted, man henvender sig. Det har flere medlemsstater bedt Kommissionen overveje. Efterhånden som der bliver løst flere og flere sager, vil forventningerne stige. Koordinationscentrene vil være opsat på at indfri disse forventninger. Det vil sætte en positiv cirkel i gang.

Det er vigtigt, at sagerne henvises til rette sted. // De eksisterende net, bl.a. Euro Info Centrene, skal opfordres til at sende sager, de ikke selv kan løse, til dem, der kan. Det sker - at dømme efter tilbagemeldinger - kun yderst sjældent. Skal de forskellige problemløsningsnet integreres bedre og fungere optimalt, må det ændres. Kommissionen vil gøre en særlig indsats for at sikre, at borgere og virksomheder, der er stødt på et problem ved udøvelsen af deres rettigheder i det indre marked, bliver henvist til rette sted, som kan hjælpe dem med at afhjælpe problemet.

// TRIN 4: FOREBYGGELSE

// Senest i juni 2003 vil Kommissionen i nært samarbejde med medlemsstaterne på basis af tilbagemeldingerne fra SOLVIT og initiativet "interaktiv politikudforming" (IPM) [1] kortlægge de første områder, hvor der må gøres en indsats for at afhjælpe problemerne. Det er planen, at der hvert år skal udvælges indtil to områder, hvor der skal træffes forebyggende foranstaltninger.

[1] Se SEK(2001) 522.

Forebyggelse er bedre end helbredelse. // Det er lettere og billigere at forebygge problemer end at løse dem. Målet er derfor ikke bare at løse enkelte problemer, men at bekæmpe selve årsagen. Politikerne vil få stillet en lang række oplysninger til rådighed om, hvad der fungerer godt i det indre marked, og hvad der ikke gør. Ændringer sker i dag så hurtigt, at det er vigtigt, at politikerne regelmæssigt ser i bakspejlet og er rede til at tage affære, hvis en politik ikke giver de tilsigtede resultater eller ikke omsættes korrekt i marken. En national myndighed har måske svært ved at anvende EU-retten korrekt, fordi selv samme lovgivning er åben for fortolkning. Er det tilfældet, kunne man ved hjælp af tilbagemeldingerne kortlægge, hvilke områder der kunne tages op som led i Slim-initiativet [2].

[2] Se KOM(2000) 104 af 28.2.2000.

Indsatsen for at bekæmpe årsagerne bliver skræddersyet ... // Hvilke forebyggende foranstaltninger der skal træffes, vil formentlig variere alt efter (del-)sektor, så man bør undgå at anvende én og samme løsning på alle. Tegner der sig f.eks. et fast mønster i sagsbehandlingen hos de lokale myndigheder, når en bilejer ønsker at indregistrere sin bil, kunne der udvikles et særligt program med en kombination af f.eks. håndbog, efteruddannelseskurser og aktuelle administrative instrukser. Er der et problem med den gensidige anerkendelse af elektronisk udstyr, kunne der afholdes et seminar for nationale embedsmænd eller korte besøg på stedet. Da det kan være, at der forekommer lignende problemer i nogle, men ikke alle, medlemsstater, giver det god mening at målrette den forebyggende indsats udelukkende til disse medlemsstater - i stedet for at forsøge at dække hele EU. Det, det handler om, er at tage hensyn til hver enkelt (del-)sektors særlige karakter med en omfattende strategi, der imødekommer dens særlige behov.

... og ikke storstilede almene programmer. // En sådan strategi - baseret på efterspørgsel - vil efter Kommissionens opfattelse have større effekt end den udbudsbaserede strategi, man hidtil er gået frem efter, f.eks. som led i Karolus-programmet [3] og det efterfølgende pilotprogram for administrativt samarbejde, som har ydet støtte til nationale projekter med tilknytning til det indre marked. Disse initiativer har givetvis været til nogen gavn for deltagerne og deres forvaltninger, men midlerne er blevet spredt for meget, og effekten på det indre markeds funktion har været for ringe.

[3] Se Rådets beslutning 92/481/EØF (EFT L 286 af 1.10.1992, s. 65) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 98/889/EF (EFT L 126 af 28.4.1998, s. 6).

// 4. Forberedelse af udvidelsen

Et gennemprøvet net er endnu vigtigere ved udvidelsen. // I en udvidet Union vil faren for, at EU-retten ikke bliver anvendt korrekt, være endnu større. Det skyldes ikke alene, at der med flere medlemsstater også automatisk vil være flere grænseoverskridende transaktioner. Det skyldes også, at de nye medlemsstater kun har kort tid til at lære, hvordan EU-retten skal anvendes i praksis, og sikkert kommer til at begå fejl, efterhånden som de får udviklet deres administrative strukturer. Derfor er det så meget desto vigtigere, at de straks efter tiltrædelsen deltager fuldt ud - og bliver partnere - i SOLVIT.

// Kandidatlandene har allerede deltaget i de drøftelser, der i Det Rådgivende Udvalg for det Indre Marked er blevet ført om, hvordan problemerne kan løses. De er blevet opfordret til at oprette koordinationscentre og kontaktpunkter for borgerne og virksomhederne for at få lagt grunden til et net, som kan forbindes med EU-nettet, når de er tiltrådt. Da de første lande ventes at tiltræde i 2004, må der sættes skub i dette arbejde, så den fornødne infrastruktur til problemløsningsnettet er på plads i god tid inden udvidelsen, og der er tid til at afprøve det. Kommissionen opfordrer derfor kandidatlandene til at opbygge deres net af kontaktpunkter inden udgangen af januar 2002 og sørge for, at koordinationscentrene kan begynde arbejdet senest i juni 2002.

Kandidatlandene bør begynde at samarbejde nu. // Kommissionen foreslår, at kandidatlandene - i tidsrummet, fra de har opbygget problemløsningsnettet, og indtil de anvender EU-retten som følge af tiltrædelsen - knytter tætte kontakter til hinanden, så de kan løse eventuelle bilaterale problemer, der måtte opstå. Kandidatlandene bør også have mulighed for at rejse særlige spørgsmål vedrørende den fremtidige gennemførelse af EU-retten, navnlig i form af en dialog. De bør tillige deltage i de møder, der afholdes om SOLVIT-nettet, så de kan opbygge den fornødne sagkundskab. Kommissionen vil som led i den faglige bistand, der ydes forud for tiltrædelsen, hjælpe kandidatlandene med at opbygge en infrastruktur til problemløsning. Det kan f.eks. ske som led i partnerskabsprojekter e.l., hvor nationale embedsmænd stilles til rådighed i kortere tidsrum, så de kan hjælpe med dette arbejde.

// 5. Konklusion

Tillid er alfa og omega ... // Det indre marked står og falder med tilliden. Borgerne og virksomhederne i Europa skal kunne stole på, at den lovgivning, det indre marked hviler på, udmærker sig ved høj kvalitet, og at medlemsstaterne de facto gennemfører og håndhæver den. Borgerne og virksomhederne skal have let adgang til de oplysninger, de behøver for at kunne udøve deres velerhvervede rettigheder. Og griber de chancen, og går noget galt, skal der være hurtige og effektive værktøjer til at rette op på problemet. Hver gang der er et problem, der ikke bliver løst, er der nogen, der mister tilliden til det indre marked og til Den Europæiske Union. I sidste ende er det et tab for alle.

... og sikrer, at EU kommer tættere på borgerne og virksomhederne. // Det nuværende problemløsningsnet er utilstrækkeligt. Det løser for få problemer for langsomt. Det er på tide, at der bliver skabt et mere stabilt grundlag. Med SOLVIT foreslås der en række ændringer, der vil betyde, at problemerne i det indre marked kan løses mere effektivt. Ved at samarbejde inden for SOLVIT kan EU-institutionerne og medlemsstaterne bidrage væsentligt til, at EU kommer til at fungere bedre og mere pragmatisk for borgerne og virksomhederne.

// Kommissionen opfordrer:

- Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget til at bekræfte deres politiske hensigt at styrke værktøjerne til løsning af problemerne i det indre marked og støtte den model, der er beskrevet i meddelelsen

- Rådet og Europa-Parlamentet til at støtte Kommissionens henstilling, som opstiller principper for anvendelsen af SOLVIT-nettet

- Rådet til at vedtage en resolution, hvori det bekræfter sin politiske forpligtelse til at anvende disse principper, og hvori hver enkelt medlemsstat påtager sig at afsætte de fornødne menneskelige ressourcer og budgetmidler til initiativet

- medlemsstaterne til at iværksætte det oplysningsarbejde, der er påkrævet for at oplyse alle potentielle brugere - dvs. borgerne og virksomhederne - om SOLVIT-nettet.

BILAG 1 Adresser på oplysningstjenester for borgerne og virksomhederne

Oplysning og rådgivning

Dialog med borgere og virksomheder

http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/update/citizen/ og

http://citizens.eu.int/

Euro Info Centre

http://europa.eu.int/comm/enterprise/networks/eic/eic.html

Europæiske forbrugeroplysningscentre

http://europa.eu.int/comm/consumers/policy/euroguichets/index_en.html

Telefontjeneste på Europe Direct

http://europa.eu.int/europedirect/da/about_da.html og http://europa.eu.int/europedirect/index.html

Alternative ordninger for tvistbilæggelse

FIN-NET

http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/finances/consumer/adr.htm

Det europæiske udenretslige net (EEJ-Net)

http://europa.eu.int/comm/consumers/policy/developments/acce_just/acce_just07_workdoc_en.pdf

Online alternative ordninger for tvistbilæggelse

http://econfidence.jrc.it

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: MEDDELELSE OM EFFEKTIV PROBLEMLØSNING I DET INDRE MARKED ("SOLVIT")

2. BUDGETPOST: Flere forskellige aktionsbudgetposter - samlede tal

2.1. Samlet rammebevilling (del B): 1 235 mil. EUR som forpligtelsesbevilling

2.2. Gennemførelsesperiode: 2001-2003. Foranstaltningen evalueres i 2003.

2.3. Samlet flerårigt skøn over udgifterne:

a) Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger (finansieringstilskud) (jf. punkt 6.1.1)

Mio. EUR (3 decimaler)

>TABELPOSITION>

b) Teknisk og administrativ bistand og støtteudgifter (jf. punkt 6.1.2)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

c) Personale- og andre driftsudgifters samlede budgetvirkninger (jf. punkt 7.2 og 7.3)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2.4. Forenelighed med den finansielle programmering og de finansielle overslag

|X| Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering

| | Forslaget kræver omprogrammering af de relevante poster i de finansielle overslag

| | Omprogrammeringen kan betyde, at bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale må tages i brug.

2.5. Virkninger for budgettets indtægtsside

|X| Ingen (vedrører tekniske aspekter ved en foranstaltnings gennemførelse)

ELLER

| | Virkningerne er følgende:

Ikke relevant

3. BUDGETSPECIFIKATIONER

>TABELPOSITION>

4. RETSGRUNDLAG

EF-traktatens artikel 95

5. BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE

5.1. Behov for EU-foranstaltninger

5.1.1. Mål

I overensstemmelse med handlingsplanen for det indre marked fra 1997 har medlemsstaterne oprettet kontaktpunkter for virksomhederne og borgerne og nationale koordinationscentre. Koordinationscentrene fungerer som kommunikationskanaler medlemsstaterne imellem, så der kan findes en hurtig og pragmatisk løsning på eventuelle problemer, borgerne og virksomhederne måtte have med at gøre deres rettigheder i henhold til reglerne for det indre marked gældende.

Formålet med meddelelsen er at forbedre det eksisterende net mellem de nationale forvaltninger ved hjælp af en integreret model, benævnt "SOLVIT". Der bør oprettes en interaktiv online database inden udgangen af juni 2002. Med denne nye database vil medlemsstaterne få et værktøj, der er brugervenligt, udnytter moderne teknologi, sikrer mere åbenhed og skaber et vist gruppepres til at løse problemer hurtigere.

Koordinationscentrene vil i en kommissionshenstilling få klare retningslinjer for, hvordan sager skal behandles inden for nettet. Retningslinjerne vil være et supplement til den online database og give medlemsstaterne de værktøjer, der er nødvendige for at frigøre nettets fulde potentiale.

Når det nye net er på plads og i drift, bør det gøres kendt for en bredere offentlighed. I dette øjemed kunne Kommissionen - som et supplement til nationale oplysningskampagner - overveje at træffe støtteforanstaltninger. Endelig bør de forebyggende foranstaltninger fokusere målrettet på de områder, hvor der er flest sager. Målet bør være at bekæmpe de tilgrundliggende årsager og sikre, at problemet ikke optræder igen.

Meddelelsen har følgende målbare mål:

a) at forbedre succesgraden, dvs. at løse problemerne hurtigere (10-14 uger)

b) at få nettet til at behandle flere sager.

5.1.2. Dispositioner, der er truffet på grundlag af forhåndsevalueringen

Kommissionen har sammen med medlemsstaterne set på, hvordan det eksisterende net fungerer, og er nået frem til, at det må forbedres.

Som største svagheder blev nævnt:

- andre medlemsstater er sene til at besvare forespørgsler

- man ved ikke, hvem man skal henvende sig til i den anden medlemsstat

- det er dyrt og tidskrævende at oversætte dokumenterne

- borgerne og virksomhederne har utilstrækkeligt kendskab til nettet

- der er afsat begrænsede ressourcer til at løse problemerne.

De foranstaltninger, der er beskrevet i meddelelsen, tager udgangspunkt i disse svagheder.

5.1.3. Dispositioner, der er truffet på grundlag af den efterfølgende evaluering

Ikke relevant

5.2. Indsatsområder og nærmere bestemmelser for støtten

Det endelige mål med meddelelsen er at gøre livet lettere for borgerne og virksomhederne i Europa ved hurtigt og uformelt at løse de problemer, de måtte støde på. Alle enkeltpersoner og virksomheder, der udøver grænseoverskridende aktiviteter, vil kunne få gavn af meddelelsen, dels fordi problemløsningsnettet mellem de nationale forvaltninger kommer til at fungere bedre, dels fordi der iværksættes aktioner, der skal sikre, at problemet ikke opstår igen.

Meddelelsen tager sigte på at etablere en række faciliteter, der gør det muligt at nå disse generelle mål. Det drejer sig om:

- opbygning af en database og et telekommunikationssystem med adgangsbegrænsning, der skal sikre en effektiv kommunikation inden for nettet og give adgang til de oplysninger, der er nødvendige for at kunne udnytte funktionaliteterne

- udarbejdelse af retningslinjer for behandlingen af sager inden for nettet

- afholdelse af møder for koordinationscentrenes medlemmer, hvor de undervises i, hvordan databasen fungerer, og oprettelse af et debatforum, hvor de kan drøfte spørgsmål vedrørende nettets funktion

- udvikling af nationale oplysningsstrategier, der kan øge målgruppens kendskab til nettet, suppleret med oplysningsarbejde på europæisk plan

- iværksættelse af specifikke forebyggende foranstaltninger, der er rettet direkte til en eller flere medlemsstater, f.eks. i form af uddannelsesarrangementer, kortere besøg og retningslinjer

- fastlæggelse af indikatorer til måling af koordinationscentrenes resultater.

5.3. Gennemførelsesmetoder

Aktion 1: Opbygning og vedligeholdelse af en database med et sikkert adgangssystem og afholdelse af jævnlige uddannelsesarrangementer for medlemsstaternes koordinationscentre, så de bliver rustet til at løse problemerne.

Ressourceforbrug: 0,080 mio. EUR over 2001-budgettet, 0,188 mio. EUR over 2002-budgettet, 0,088 mio. EUR over 2003-budgettet.

Aktion 2: Udarbejdelse af oplysningsmateriale, retningslinjer og andre dokumenter.

Ressourceforbrug: 0,036 mio. EUR over 2002-budgettet og 0,1 mio. EUR over 2003-budgettet.

Aktion 3: Afholdelse af et møde af en halv dags varighed for på europæisk plan at oplyse om SOLVIT-nettet.

Ressourceforbrug: 0,02 mio. EUR over 2002-budgettet.

Aktion 4: Udformning, opbygning og vedligeholdelse af SOLVIT-nettets eget netsted, der skal installeres på Kommissionens netsted.

Ressourceforbrug: 0,125 mio. EUR over 2002-budgettet.

Aktion 5: Tilskud til medlemsstaterne, så de kan udføre oplysningsarbejde.

Ressourceforbrug: 0,15 mio. EUR over 2002-budgettet.

Aktion 6: Afholdelse af uddannelsesarrangementer og kortere besøg for medlemsstaternes forvaltninger.

Ressourceforbrug: 0,468 mio. EUR over 2003-budgettet.

Der bliver brug for én ny stilling som hjælpeansat (kategori B) til den daglige koordinering og forvaltning af aktion 3, 5 og 6.

Aktion 7: Teknisk bistand ved udarbejdelse af retningslinjer eller andre dokumenter.

Ressourceforbrug: 0,015 mio. EUR over 2003-budgettet.

Aktion 8: Besøg i hovedstæderne til opfølgning af medlemsstaternes anvendelse af nettet.

Ressourceforbrug: 0,091 mio. EUR over 2002-budgettet.

6. FINANSIELLE VIRKNINGER

6.1. Samlede finansielle virkninger for budgettets del B - (hele programperioden)

6.1.1. Finansieringsstøtte

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

6.2. Beregning af omkostningerne pr. foranstaltning i budgettets del B (hele programperioden)

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

>TABELPOSITION>

7. VIRKNINGER FOR PERSONALERESSOURCER OG ADMINISTRATIONSUDGIFTER

7.1. Personalemæssige virkninger

>TABELPOSITION>

7.2. Samlede finansielle virkninger af personaleforbruget

>TABELPOSITION>

Beløbene modsvarer de samlede udgifter i en tolvmåneders periode.

7.3. Andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen

>TABELPOSITION>

Beløbene modsvarer de samlede udgifter i en tolvmåneders periode. Den faktiske afsættelse af de nødvendige administrative ressourcer sker ved Kommissionens årlige afgørelse om ressourceallokering, bl.a. under hensyntagen til antallet af ansatte og de supplerende beløb, der måtte være tildelt af budgetmyndigheden.

8. RESULTATOPFØLGNING OG EVALUERING

8.1. Resultatopfølgningssystem

Det reviderede net følges løbende ved hjælp af forud fastlagte indikatorer til måling af effektiviteten. Resultaterne offentliggøres fra november 2003 i resultattavlen for det indre marked.

8.2. Hvordan og hvor ofte skal der evalueres-

Foranstaltningens virkning og gennemførelse evalueres ud fra de resultater, der offentliggøres i november 2003. De er den vigtigste indikator, når der skal træffes afgørelse om foranstaltningens videre fortsættelse.

9. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Det sikres, at regler og procedurer for offentlige indkøb af varer og tjenesteydelser til Fællesskabet i overensstemmelse med finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, forordningen om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen og Kommissionens interne bestemmelser overholdes nøje.

Den interaktive online database i hovedtræk

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>