1.Indledning

Sort arbejde, der forstås som enhver lønnet aktivitet, som i sig selv er lovlig, men som ikke registreres hos de offentlige myndigheder, kan antage forskellige former, lige fra fuldstændig mangel på dokumentation til underrapportering af timer, kuvertlønninger og proformaselvstændig beskæftigelse. Sort arbejde udsætter arbejdstagere for en lang række risici, underminerer de offentlige finanser og den bredere sociale samhørighed. På et hurtigt skiftende og stadig mere mobilt arbejdsmarked giver det næring til social dumping og forvrider fair konkurrence inden for og mellem medlemsstaterne. Sort arbejde skønnes i gennemsnit at udgøre ca. 14,3 % af bruttoværditilvæksten i den private sektor i EU, med store forskelle på tværs af medlemsstaterne. En nylig Eurobarometer-undersøgelse viser også, at ca. en ud af ti europæere (10 %) rapporterede, at de i det forgangne år havde erhvervet varer eller tjenesteydelser, som de mente involverede sort arbejde. 3 % siger, at de selv har udført sort arbejde i løbet af de sidste tolv måneder, og en tredjedel kender nogen, som har.

Imødegåelse af sort arbejde kræver en holistisk tilgang, der kombinerer politikker på forskellige områder (f.eks. arbejdsret, socialsikring, skatter) og gennemførelsen af dem gennem både afskrækkelse (f.eks. inspektioner og sanktioner) og forebyggelsesforanstaltninger (f.eks. bedre information). Der er stor forskel på effektiviteten af de politiske foranstaltninger fra medlemsstat til medlemsstat. Selv om imødegåelse af sort arbejde primært er de nationale myndigheders ansvar, har denne vedvarende udfordring desuden en vigtig grænseoverskridende dimension.

Den europæiske platform for imødegåelse af sort arbejde blev lanceret i 2016 for at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne om imødegåelse af sort arbejde i henhold til afgørelse (EU) 2016/344. I en situation hvor samarbejde på tværs af grænser tidligere primært var ad hoc, har platformen fungeret som katalysator for forandring. Den har samlet medlemsstaternes håndhævelsesmyndigheder og arbejdsmarkedets parter i et unikt netværk for at lære af hinanden, handle sammen og bidrage til et mere retfærdigt europæisk arbejdsmarked. Dermed bidrog den også til at virkeliggøre den europæiske søjle for sociale rettigheder.

Med hensyn til arbejdskraftens mobilitet har en vigtig udvikling for nylig været oprettelsen i 2019 af Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed, som vil sikre, at EU's regler om arbejdskraftens mobilitet håndhæves på en retfærdig, enkel og effektiv måde. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1149 af 20. juni 2019 om oprettelse af en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed indeholder bestemmelser om integration af platformen i Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed, som en permanent arbejdsgruppe, hvilket sandsynligvis vil finde sted i 2021. Dette vil gøre det muligt for platformens aktiviteter på området bekæmpelse af sort arbejde at drage fordel af arbejdsmarkedsmyndighedens bredere håndhævelses- og forebyggelsesperspektiv og at udvikle synergier med andre opgaver i forbindelse med arbejdsmarkedsmyndigheden, som f.eks. tilvejebringelse af information, fælles og samordnede inspektioner og kapacitetsopbygning. Lanceringen den 2. marts 2020 af den første europæiske kampagne for hvidt arbejde, #EU4FairWork, som arbejdsmarkedsmyndigheden deltager i, er et vigtigt skridt i denne henseende.

I denne rapport om anvendelsen og merværdien af afgørelse (EU) 2016/344 gennemgås fremskridtene i gennemførelsen af den med udgangspunkt i den toårige rapport om platformen, der blev vedtaget i 2018. I henhold til artikel 12 i afgørelsen skal det i rapporten vurderes, i hvilket omfang platformen har nået målene i artikel 4, opfyldt opgaverne som omhandlet i artikel 5, udført aktiviteterne i artikel 6 og varetaget prioriteterne i arbejdsprogrammet. Rapporten integrerer resultaterne fra en specifik undersøgelse blandt platformens medlemmer i 2019 samt løbende overvågning af platformens aktiviteter.

Den europæiske platform til imødegåelse af sort arbejde, kort fortalt Den europæiske platform for imødegåelse af sort arbejde (i det følgende benævnt "platformen") blev oprettet i 2016 for at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaterne i henhold til Rådets resolution fra 2003 og Kommissionens meddelelse fra 2007 om bekæmpelse af sort arbejde. Platformens har til formål at bidrage til mere effektive europæiske og nationale tiltag ved a) at styrke samarbejdet mellem medlemsstaternes relevante myndigheder og andre relevante aktører, b) at forbedre medlemsstaternes relevante myndigheders og aktørers kapacitet til at imødegå sort arbejde med hensyn til grænseoverskridende aspekter og c) at øge offentlighedens kendskab til spørgsmål vedrørende sort arbejde og tilskyndelse af medlemsstaterne til at intensivere deres indsats (artikel 4 "Mål"). Disse mål bør nås gennem a) udveksling af bedste praksis og information; b) udvikling af ekspertviden og analyser; c) tilskyndelse til og fremme af innovative tilgange til effektivt og formålstjenligt grænseoverskridende samarbejde og gennem evaluering af de dragne erfaringer samt d) bidrag til en horisontal forståelse af spørgsmål vedrørende sort arbejde (artikel 5 "Opgaver"). Platformen samler over 50 aktører. Medlemmerne er højtstående repræsentanter fra ministerier og håndhævelsesmyndigheder (arbejdstilsyn, skatte- og socialsikringsmyndigheder) samt arbejdsmarkedets parter på tværs af sektorer. De fungerer som et enkelt kontaktpunkt, der er i kontakt med nationale aktører, og som formidler læringsresultater. Observatørerne omfatter 14 arbejdsmarkedsorganisationer fra nøglesektorer samt Eurofound, Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur og Den Internationale Arbejdsorganisation, Norge og Island som medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Bestyrelsen, der består af en formand fra Kommissionen og to medformænd, der er valgt blandt højtstående repræsentanter, styrer platformens arbejde og udstikker den strategiske kurs med støtte fra sekretariatet, der har til huse i Kommissionen. Platformens plenarmøde afholdes to gange om året. Platformen har et årligt budget på 1,35 mio. EUR, der finansieres under EU-programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI). Desuden er der ydet støtte på 1,67 mio. EUR til fem grænseoverskridende samarbejdsprojekter om imødegåelse af sort arbejde (gennem EaSI) efter indkaldelse af forslag, hvilket bidrager til platformens mål.

2.Fremskridt med hensyn til at udføre platformens opgaver og aktiviteter

Efter at platformen vedtog sit første arbejdsprogram i maj 2016, startede aktiviteterne uden problemer. Den har siden i gennemsnit gennemført 15 årlige aktiviteter og samlet over 1 450 aktører for sammen at lære og samarbejde om spørgsmål lige fra lovende politiske tilgange til organisatoriske strukturer og grænseoverskridende foranstaltninger.

I dette afsnit beskrives disse aktiviteter, og hvordan de bidrog til at realisere platformens opgaver (artikel 5). Det er opbygget omkring og fremhæver, hvordan platformen har behandlet de tre strategiske prioriteter, der blev fastlagt i arbejdsprogrammerne for 2017-2018 og 2019-2020, nemlig 1) samarbejde og fælles tiltag, 2) gensidig læring og 3) øget viden.

Oversigt over platformens arbejde siden 2016

De fleste af platformens medlemmer og observatører (84 %) deler den opfattelse, at platformen gjorde gode eller meget gode fremskridt i retning af at udføre sine opgaver i henhold til undersøgelsen fra 2019. De vigtigste aktiviteter, der bidrog til dette, er bl.a.: seminarer (84 %), tematiske revisionsworkshops (74 %), arbejdsgrupper (68 %), medarbejderes uddannelsesbesøg (45 %).

2.1.Samarbejde og fælles tiltag

Siden starten i 2016 og frem til slutningen af 2019 har platformen arrangeret 31 medarbejderbesøg og fælles aktiviteter i 14 værtslande, hvorved rejser og indkvartering blev dækket gennem den kontrakt, der støttede platformen. De blev anvendt specifikt til at støtte fælles inspektioner, der blev gennemført i et land med deltagelse af andre nationale myndigheder (42 %), hovedsageligt i bygge- og landbrugssektoren. Andre typer af besøg (f.eks. udveksling af erfaring, uddannelse, fælles aktiviteter) hjalp medlemmer med at erhverve en dybere viden om et emne, en praksis eller en proces gennem førstehåndserfaring og praktisk læringserfaring. Disse besøg blev navnlig brugt til at behandle spørgsmål vedrørende håndhævelsesorganernes organisatoriske strukturer; risikovurdering, dataudvinding og -analyse; informationssystemer, databaser og onlineværktøjer til informationsdeling; svigagtig udstationering af arbejdstagere. Cirka halvdelen af respondenterne i undersøgelsen i 2019 anså medarbejderes uddannelsesbesøg som en af de fem vigtigste aktiviteter, der bidrager til at nå platformens mål og opfylde dens opgaver.

Støtte til en fælles inspektion i landbrugssektoren i Spanien I juli 2019 opfordrede det spanske arbejdstilsyn det rumænske arbejdstilsyn sammen med det spanske og rumænske politi til at foretage fælles inspektioner i høstsæsonen for hvidløg i Albacete med operationel støtte fra platformen. Der blev gennemført interviews med og inspektioner hos spanske arbejdsgivere, spanske vikarbureauer og rumænske formidlere. Mere end 500 arbejdstagere blev identificeret og informeret om deres rettigheder. Efterforskningen er i gang, og fire personer er blevet anholdt for menneskehandel og udnyttelse af arbejdskraft.

I alt syv arbejdsgrupper samlede medlemmer af platformen i en fælles overvejelse af grundlæggende spørgsmål, de står over for, hvilket giver dem en aktiv rolle i udformningen af platformens aktiviteter. Grupperne har skabt en række praktiske resultater såsom et forslag om at øge informationsudvekslingen mellem nationale myndigheder gennem et potentielt modul om et informationssystem for det indre marked om sort arbejde samt en ordliste over vilkår for og foranstaltninger til imødegåelse af sort arbejde . Andre arbejdsgrupper har udarbejdet platformens arbejdsprogram og besvaret nationale og arbejdsmarkedets partneres prioriteter. De fleste af platformens medlemmer (68 %) anser arbejdsgrupper som en af de fem vigtigste aktiviteter, der bidrager til platformens mål og opgaver.

Der er gennemført vellykkede gensidige bistandsprojekter i Bulgarien, Cypern, Grækenland, Letland, Litauen, Rumænien og Slovakiet. De har givet medlemmer mulighed for få rådgivning af et hold af platformens eksperter på strategiske områder for håndhævelsesmyndighederne. Disse projekter opstår ofte på baggrund af nationale prioriteter for strukturreformer, herunder dem, der blev fremhævet i landespecifikke henstillinger fra det europæiske semester. En tilgang, der omfatter selvrefleksion, praktisk støtte fra ligestillede under to besøg og udarbejdelse af en handlingsplan, har medført væsentlige ændringer såsom udformning af nye foranstaltninger og øget samarbejde mellem håndhævelsesorganer. Undersøgelsen fra 2019 viste, at dette er en af de aktiviteter, der har bidraget mest til udføre platformens opgaver.