Omstruktureringer og ændringer i forretningsmodeller i visse multinationale virksomheder fører til uventede betydelige revisioner af visse konjunkturindikatorer og nationalregnskabsdata. Eurostat har i samarbejde med de nationale statistiske kontorer oprettet et system for tidlig varsling (EWS). Formålet med denne mekanisme er at sikre, at Eurostat i tide informeres om forventede ændringer i erhvervsstatistikken og nationalregnskaberne som følge af sådanne globaliseringshændelser i multinationale virksomheder, og at tilpasningen af statistikkerne foretages på en sammenhængende og koordineret måde af de berørte nationale statistikmyndigheder. Statistikmyndighedernes deltagelse i EWS er frivillig, og forretningsdatas fortrolighed er sikret.

For at sikre konjunkturstatistikkens relevans for dens brugere og for at forbedre dataenes kvalitet yderligere har Eurostat gennemført en række initiativer, siden den sidste rapport om konjunkturstatistik blev vedtaget i august 2017.

Konjunkturstatistikkens vigtigste brugere er Den Europæiske Centralbank og de nationale centralbanker, men dataene har også stor betydning for Europa-Kommissionen, de nationale regeringer, forskningsinstitutter samt virksomheder og erhvervssammenslutninger. Konjunkturstatistik leverer desuden et vigtigt input til andre statistikområder som f.eks. nationalregnskabet.

Konjunkturstatistikken indeholder mange af de vigtigste europæiske økonomiske indikatorer (PEEI), som er udarbejdet til overvågning af den økonomiske udvikling (konjunkturudviklingen) i Den Europæiske Union og dens medlemsstater og især til at varetage den monetære politik i euroområdet. Disse indikatorer er: industriproduktion, industriens produktionspriser på hjemmemarkedet, industriens importpriser, produktion inden for bygge- og anlægsvirksomhed, detailhandel i mængder, omsætning inden for tjenesteydelser (undtagen detailhandel), produktionspriser inden for tjenesteydelser, byggetilladelser og producentprisindeks for tjenesteydelser (SPPI'er).

I sidste afsnit gives et overblik over den fremtidige udvikling inden for konjunkturstatistik særlig i forbindelse med forordning (EU) 2019/2152 om europæisk erhvervsstatistik.

Afsnit 2 omhandler anvendelsen af konjunkturstatistik og dens relevans for centrale EU-politikker og forvaltningen af EU's monetære politik. Der gøres også rede for væsentlige forbedringer i konjunkturstatistikken siden sidste rapport i august 2017.

Retsgrundlaget for konjunkturstatistikken er Rådets forordning (EF) nr. 1165/98 ("forordningen om konjunkturstatistik"). I overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, i forordningen skal Kommissionen forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om de statistikker, der er udarbejdet i medfør af forordningen, og navnlig om deres relevans og kvalitet og om revision af indikatorer. Rapporten indeholder ligeledes oplysninger om omkostningerne ved det statistiske system og de byrder, erhvervslivet pålægges som følge af forordningen om konjunkturstatistik, sammenholdt med de fordele, den giver.

Europæisk konjunkturstatistik indeholder et omfattende sæt indikatorer, som bl.a. dækker produktion, omsætning, produktionspriser (kaldes ofte for producentpriser), antal beskæftigede, præsterede arbejdstimer og bruttolønninger. Disse konjunkturindikatorer falder ind under fire store økonomiske områder: industri, bygge- og anlægsvirksomhed, detailhandel og tjenesteydelser (undtagen finansielle og offentlige tjenesteydelser). Tabel 1 giver et overblik over dem.

For at forbedre kvaliteten af indikatorerne for produktion inden for bygge- og anlægsvirksomhed og byggetilladelser nedsatte Eurostat en e-taskforce, der mødtes regelmæssigt for at udveksle god praksis og forbedre den tilgængelige metodologiske vejledning om disse indikatorer. Desuden blev forbedringerne af bygge- og anlægsdataene støttet af Eurostats tilskud til de nationale statistikmyndigheder.

Som reaktion på den globale finanskrise blev Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) oprettet i 2010 for at føre tilsyn med EU's finansielle system og forebygge systemiske risici. Som led i udøvelsen af sit mandat udsteder ESRB advarsler og henstillinger. På grundlag af henstilling ESRB/2016/14 og ESRB/2019/3 arbejdede Eurostat med udviklingen af indikatorer for erhvervsejendomme (CREI). I den forbindelse fokuserede konjunkturstatistikken på indikatorer for byggestart, afslutning af arbejder og andelen af ledige stillinger. Taskforcer med eksperter fra medlemsstaterne og tilskud for at støtte det metodologiske arbejde anvendes til at udvikle disse nye statistiske indikatorer.

I henhold til artikel 11 i Rådets forordning (EF) nr. 1165/98 indførte Eurostat og de nationale statistikmyndigheder nye vægte for aggregeringen af konjunkturindeksene i 2018 med basisåret 2015.

3.Anvendelsesområde og overholdelse af forordningen om konjunkturstatistik

Eurostat overvåger medlemsstaternes overholdelse af forordningen om konjunkturstatistik for så vidt angår aktualitet og fuldstændighed. To gange om året beregnes den samlede overholdelse for alle indikatorer for hvert land. Almindeligvis viser resultaterne af overvågningen, at der er en høj grad af overholdelse af forordningen. Pr. 1. april 2020 var gennemsnittet for EU-27 9,7 (ud af 10), og et stort antal medlemsstater overholder forordningen fuldt ud. Kvaliteten af konjunkturstatistikdataene udvikles på grundlag af forskellige kvalitetsaspekter, der er beskrevet i adfærdskodeksen for europæiske statistikker.

3.1.Nøjagtighed, pålidelighed, kohærens og sammenlignelighed

Med Kommissionens forordning (EF) nr. 1503/2006 blev der indført fælles definitioner for konjunkturstatistikken for at sikre dataenes kohærens og sammenlignelighed. Eurostat og de nationale statistiske kontorer samarbejder tæt om at fastholde og forbedre konjunkturindikatorernes store nøjagtighed, pålidelighed og kohærens. De metodologiske rammer, der er fastlagt ved forordningen om konjunkturstatistik, forbedres løbende gennem høringer af tekniske eksperter og særlige tematiske taskforcer.

Trods ensartede definitioner behøver metoder til udarbejdelse af statistiske data ikke at være identiske i alle medlemsstater. I overensstemmelse med nærhedsprincippet og for at tage højde for nationale forskelle, f.eks. med hensyn til størrelse, økonomisk struktur og tilgængeligheden af administrative data, kan medlemsstaterne ifølge forordningen om konjunkturstatistik frit vælge de mest effektive metoder til indsamling og bearbejdning af data.

Eurostat samarbejder også med andre internationale organisationer om at øge sammenligneligheden af data og metoder uden for Den Europæiske Union.

3.2.Aktualitet og punktlighed

Konjunkturstatistikken er blandt de officielle data, der først giver en indikation af den seneste økonomiske udvikling. I forordningen om konjunkturstatistik er der fastsat meget korte frister for indberetning af nationale data til Eurostat. Tabel 2 viser de frister for indberetning af data til Eurostat (tredje kolonne) og de måldatoer, som er fastsat i Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs (EFC) rapport om oplysningskrav i Den Europæiske Monetære Union. Den sidste kolonne viser de aktuelle frister for offentliggørelse (f.eks. via tematiske pressemeddelelser og online-databaseoffentliggørelser).

Generelt kan konjunkturstatistikkens aktualitet betragtes som særdeles god. Forsinkelser indtræffer kun, hvis det fastsatte leveringstidspunkt falder på en weekend eller en helligdag.

Brugerne informeres i god tid om datoerne for offentliggørelse af pressemeddelelser ved hjælp af kalenderen på Eurostats websted. I de seneste år er alle datoer i kalenderen overholdt.

Tabel 2: Aktualitet – målt som dage mellem udløbet af referenceperioden a) og den fastsatte leveringsfrist, forordningen om konjunkturstatistik, Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs (EFC) mål samt faktisk offentliggørelse af aggregaterne for euroområdet (2020)

Indikator Hyppighed Frister iht. forordningen om konjunkturstatistik b) EFC's målfrister for 2020 c) Offentliggørelse af totaler for euroområdet d) Industriproduktion Månedlig 40 40 47 Industriens produktionspriser på hjemmemarkedet Månedlig 35 35 33 Industriens importpriser Månedlig 45 45 37 Produktion inden for bygge- og anlægsvirksomhed Månedlig 45 45 50 Byggetilladelser Kvartalsvis 90 90 92 Omsætning inden for detailhandel Månedlig 30 30 34 Omsætning inden for (andre) tjenesteydelser Kvartalsvis 60 60 64 Produktionspriser inden for tjenesteydelser Kvartalsvis 90 90 92

a) Referenceperioden er den tidsperiode, for hvilken de statistiske resultater indsamles eller beregnes, og som disse værdier derfor refererer til. For konjunkturstatistik er det enten måneden eller kvartalet.

b) Tidsfrister for indberetning af data til Eurostat i henhold til forordningen om konjunkturstatistik. For mindre lande kan fristerne være længere.

c) Målfrister fastsat i Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs (EFC) situationsrapport for 2020 om oplysningskrav i forbindelse med ØMU'en.

d) Antal dage mellem udløbet af referenceperioden og offentliggørelsen (f.eks. pressemeddelelse, offentliggørelse af data).

3.3.Revisioner af konjunkturindikatorer