Henstilling med henblik på

RÅDETS HENSTILLING

om Spaniens nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Spaniens stabilitetsprogram for 2014

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer[2], særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen[3],

som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet[4],

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

som henviser til udtalelse fra Udvalget fra Social Beskyttelse,

som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

som tager følgende i betragtning:

(1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

(2) Den 13. juli 2010 vedtog Rådet på grundlag af Kommissionens forslag en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

(3) Den 29. juni 2012 vedtog stats- og regeringscheferne en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.

(4) Den 9. juli 2013 vedtog Rådet en henstilling om Spaniens nationale reformprogram for 2013 og afgav sin udtalelse om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram for 2012-2016. Den 15. november 2013 fremlagde Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 473/2013[5] sin udtalelse om Spaniens udkast til budgetplan for 2014[6].

(5) Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse[7], som markerede starten på det europæiske semester for 2014 om samordning af de økonomiske politikker. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[8], hvori Spanien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

(6) Den 20. december 2013 tilsluttede det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

(7) Den 5. marts 2014 offentliggjorde Kommissionen resultaterne af sin dybdegående undersøgelse af Spanien[9] i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionen konkluderer på baggrund af sin analyse, at Spanien har makroøkonomiske ubalancer, som kræver særlig overvågning og beslutsomme politiske foranstaltninger. På flere områder er justeringen af ubalancer, der blev identificeret sidste år som værende uforholdsmæssigt store, gået tydeligt frem, og den fornyede vækst har reduceret risiciene. Omfanget og den indbyrdes sammenhæng mellem ubalancerne, navnlig den høje indenlandske og eksterne gæld samt høj arbejdsløshed, betyder imidlertid, at situationen stadig er skrøbelig.

(8) Den 30. april 2014 forelagde Spanien sit nationale reformprogram for 2014 og sit stabilitetsprogram for 2014. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(9) Målsætningen med den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet for 2014, er at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016 og nå den mellemsigtede målsætning i 2017. Programmet bekræfter den mellemsigtede målsætning om en strukturel budgetbalance, hvilket er mere ambitiøst end krævet i stabilitets- og vækstpagten. Programmet tager sigte på at reducere underskuddet til under 3 % af BNP i 2016, hvilket er i overensstemmelse med det mål, der blev fastsat i Rådets henstilling af 21. juni 2013, men den årlige forbedring af den (nyberegnede) strukturelle saldo i programmet ligger under den anbefalede indsats fra 2014. For 2017 forudses der med planen tilstrækkeligt fremskridt hen imod det mellemsigtede mål, selvom dette måske ikke er nok til at nå det inden for det samme år som erklæret i programmet. Ifølge programmet forventes det, at den offentlige gældskvote når sit højdepunkt i 2015 (101,7 % af BNP), hvorefter den begynder at falde. Samlet set er den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, kun delvist på linje med kravene i stabilitets- og vækstpagten. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for de budgetmæssige fremskrivninger i programmet, som ikke er udarbejdet eller godkendt af et uafhængigt organ, er i brede træk realistisk for 2014 og behæftet med større risici i 2015, hvis der sammenlignes med Kommissionens 2014-forårsprognose. For 2016-2017 synes programmets BNP-vækstrater at være noget optimistiske, når de sammenholdes med de nuværende skøn over den mulige vækstrate i økonomien og de resterende behov for økonomiske justeringer efter krisen. Der er derfor også visse risici forbundet med tilpasningskursen for gæld og underskud. De konkrete foranstaltninger til støtte for virkeliggørelse af målene for de samlede underskud for 2015 og derefter er desuden endnu ikke specificeret tilstrækkeligt, navnlig med hensyn til ændringerne af skattelovgivningen inden for rammerne af den planlagte skattereform. Andre risici vedrører eventualforpligtelser og gevinster fra planlagte besparelser på lokalt og regionalt niveau. Ud fra Kommissionens prognose er der en manko på 1,1 procentpoint i den finanspolitiske indsats for 2013-14 for så vidt angår den (korrigerede) ændring på den strukturelle saldo (selvom dette tal ligger højere på grund af de seneste ændringer i den anvendte metode til beregning af den potentielle produktion) og på 0,4 procentpoint sammenlignet med værdien af foranstaltninger, der var anset for nødvendige i henstillingen i forbindelse med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud. Rådet er på baggrund af sin vurdering af programmet og Kommissionens prognose, som er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97, af den opfattelse, at foranstaltningerne til understøttelse af budgetstrategien, skal præciseres yderligere, og at det er nødvendigt med en ekstra indsats for fuldt ud at efterkomme Rådets henstilling i forbindelse med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud.

(10) Hvad angår de strukturelle aspekter ved finanspolitikken, er der gjort fremskridt med indberetning af budgetmæssig gennemførelse og med anvendelse af korrigerende foranstaltninger over for administrative organer, der ikke overholdt reglerne. Det er imidlertid stadig muligt at ibrugtage supplerende håndhævelsesmekanismer, som er fastsat i Spaniens forfatningslov om budgetstabilitet, over for regioner, der ikke efterlever reglerne. Der er truffet nye foranstaltninger til at anvende en gennemsnitsfrist for betalinger til erhvervsleverandører på 30 dage på alle niveauer i den offentlige forvaltning. Der blev ved lov oprettet en uafhængig finanspolitisk institution i november 2013 og udpeget en formand for denne i februar 2014. Institutionen var imidlertid ikke operationel tids nok til at evaluere stabilitetsprogrammet for 2014. I det nationale reformprogram for 2014 anerkender man også behovet for at blive ved med at forbedre omkostningseffektiviteten i forbindelse med sundhedspleje og farmaceutiske udgifter, f.eks. ved at centralisere indkøb af farmaceutiske produkter, revidere udbuddet af serviceydelser, udvikle elektroniske kliniske journaler eller forbedre forvaltningen af hospitaler m.m. Da det er planen, at den finanspolitiske konsolidering hovedsagelig skal ske via besparelser på udgifter, ville en systematisk revision af udgifter på alle niveauer i den offentlige forvaltning bidrage til at identificere områder, hvor der kan opnås besparelser på en vækstvenlig måde, samtidigt med at man imødekommer behovene hos de mest udsatte.

(11) Spanien traf i 2013 nye foranstaltninger til at reducere selskabsbeskatningens gældsfremmende virkninger. Spanien gjorde i løbet af 2013 også visse fremskridt med at forbedre efterlevelsen af skattelovgivningen ved at øge indsatsen over for skattesvig og sort arbejde, men der tilbagestår store udfordringer. I 2013 og 2014 gennemførte Spanien også reduktioner af socialsikringsbidragene ved ansættelse af unge og ved nyansættelser. Efter et ekspertudvalgs fremlæggelse af en omfattende rapport om skattereform, som var bestilt af regeringen, planlægger myndighederne at fremlægge konkrete lovgivningsforslag i andet kvartal af 2014. Ifølge det nationale reformprogram for 2014 vil forslagene tage sigte på at modernisere skattesystemet, reducere skattemæssige hindringer for ansættelse, fremme skatteopkrævning, fremme økonomisk udvikling, sikre markedsenhed og finanspolitisk neutralitet og fremme den spanske økonomis konkurrenceevne, samtidigt med at der bidrages til finanspolitisk konsolidering. Udformningen og gennemførelsen af denne reform vil være vigtig for de kommende økonomiske udsigter og offentlige finanser.

(12) Den finansielle stabilitet er øget gennem rekapitalisering og omstrukturering af banksektoren og vidtgående gennemførelse af ESM-programmet fra juli 2012 til rekapitalisering af finansielle institutioner, der blev afsluttet den 22. januar 2014. Den finansielle sektor i Spanien står imidlertid stadig over for betydelige udfordringer, der skal overvåges omhyggeligt og adresseres. Forbedringer af finansieringsvilkårene for bankerne smitter kun gradvist af på finansieringsbetingelserne for SMV'erne. Fremadrettet er det vigtigt at sikre, at kreditten når videre til levedygtige sektorer i økonomien, efterhånden som nedgearingen i den private sektor fortsætter. Myndighederne har truffet mange foranstaltninger til at forbedre virksomhedernes adgang til bankfinansiering og anden finansiering og lette omstrukturering af virksomhedernes gæld, men der er behov for yderligere politikinitiativer.

(13) Arbejdsmarkedet viser visse tegn på stabilisering, og der forventes en svag genopretning i 2014 med stigende beskæftigelse og nedgang i arbejdsløsheden. Med et årligt gennemsnit på 26,1 % i 2013 er arbejdsløsheden imidlertid stadig meget høj. Særligt bekymrende er den høje ungdomsarbejdsløshed på 54,3 % og langtidsledighedens hidtil højeste andel af den samlede arbejdsløshed på 49,7 %, som blev nået i 2013. Langtidsledigheden er særligt stor hos de ældre arbejdstagere og arbejdstagere med få kvalifikationer. De foreliggende evalueringer af arbejdsmarkedsreformen fra 2012 konkluderer, at reformen sammen med arbejdsmarkedsparternes forpligtelse til løntilbageholdenhed i 2012-14 har bidraget til at give virksomhederne større intern fleksibilitet og begrænse tabet af arbejdspladser, prioritere kollektive overenskomster på virksomhedsplan og øge virksomhedernes muligheder for at bakke ud af en kollektiv overenskomst. Reformen har også reduceret kompensationsomkostningerne ved uberettiget afskedigelse og bidraget til at begrænse antallet af retssager om uberettiget afskedigelse samt indført en ny kontrakt til fremme af stabil ansættelse i SMV'er. Der blev indført yderligere foranstaltninger i 2013 og starten af 2014 for at lette stabil deltidsbeskæftigelse og midlertidigt reducere socialsikringsbidrag i forbindelse med nye tidsubestemte kontrakter. Segmentering er imidlertid fortsat en vigtig udfordring for det spanske arbejdsmarked, antallet af kontrakttyper er højt, og gabet mellem fratrædelsesomkostninger for tidsbestemte og tidsubestemte kontrakter er fortsat blandt de højeste i EU - selv efter reformen. Der er gjort fremskridt med reformen af de aktive arbejdsmarkedspolitikker, herunder godkendelse af den årlige beskæftigelsesplan (PAPE). Indsatsen for at modernisere og styrke den offentlige arbejdsformidling synes imidlertid at halte bagefter, og det truer med at hindre succesfuld gennemførelse af nye rammer. Den fulde ibrugtagning af en ny jobportal har været ramt af forsinkelser. Der er gjort fremskridt med at fremme samarbejdet med private arbejdsformidlingskontorer, men der er behov for en yderligere indsats.

(14) Uddannelsernes manglende arbejdsmarkedsrelevans og den store andel af arbejdsløse uden formelle kvalifikationer (35,2 %) bidrager til den høje ungdomsarbejdsløshed og til langtidsledigheden. Antallet af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, ligger højere end EU-gennemsnittet og har været stærkt stigende. Antallet af skoleelever og studerende, der dropper ud af uddannelsessystemet, er ganske vist på vej ned, men det forbliver også stadig meget højt (23,5 %). Antallet af personer, der afslutter videregående uddannelse, forbliver stabilt, men erhvervsuddannelse og lærlingeordninger har stadig ikke tilstrækkelig søgning, og kvalifikationerne hos unge, der afslutter erhvervsuddannelse på gymnasieniveau, ligger under EU-gennemsnittet. Spanien arbejder også på foranstaltninger, der skal tilskynde til at ansætte unge. Den nationale strategi for 2013-16 for unges beskæftigelse og iværksætteri, der blev fremlagt i marts 2013, er nu ved at blive gennemført, selvom visse foranstaltninger stadig mangler at komme på plads. Spanien er med afsæt i denne strategi gået i gang med at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden i overensstemmelse med målsætningen for en ungdomsgaranti. Der er registreret visse fremskridt med foranstaltninger, der skal forhindre, at de unge forlader skolen for tidligt og fremme tosporet erhvervsuddannelse, men det er afgørende, at der sker korrekt gennemførelse, og at finansieringsmidlerne anvendes effektivt. Hvad angår tosporet erhvervsuddannelse, er der behov for fortsat koordinering blandt alle berørte parter, herunder beslutningstagere og undervisningsudbydere på alle offentlige niveauer og hos arbejdsgiverne, for at strømline systemet, fremme bedre tilpasning af uddannelserne til arbejdsmarkedets behov og garantere, at der er kompatibilitet mellem tosporede erhvervsuddannelser og uddannelsesmoduler i de forskellige regioner.

(15) Hovedsageligt som resultat af arbejdsmarkedssituationen, men også på grund af den sociale beskyttelses begrænsede effektivitet, når det kommer an på at reducere fattigdommen, ligger Spanien under EU-gennemsnittet ifølge de vigtigste indikatorer til måling af fattigdom og social udstødelse - og børn og unge voksne er særligt udsatte. Som følge af krisen har man i Spanien også konstateret et af de største fald i husholdningernes disponible indkomst og nogle af de største indkomstforskelle i EU. De største udfordringer er at forenkle procedurerne for ansøgninger om social bistand og forbedre regeringsførelse og tværinstitutionel koordinering på nationalt, regionalt og lokalt plan. Den nationale handlingsplan for social inklusion for 2013-16 udgør passende politikrammer for tilpasning af aktive arbejdsmarkedspolitikker til dem, der er længere væk fra arbejdsmarkedet, til at tage hånd om børnefattigdom og gøre sociale ydelser for familier mere effektive. Den sociale bistand og de sociale ydelser har desuden en begrænset omfordelingseffekt hos de forskellige risikogrupper, hvilket er udtryk for dårlig målretning. Hertil kommer, at begrænset koordinering mellem arbejdsformidling og sociale tjenester (herunder på regionalt og lokalt niveau) og den administrative byrde, der er forbundet med at få adgang til ordninger for minimumsindkomst, står i vejen for en glidende overgang fra social bistand til arbejdsmarkedet.

(16) Spanien har gjort fremskridt med strukturreformer til fremme af vækst og konkurrenceevne, som i brede træk er i overensstemmelse med planerne i det nationale reformprogram for 2013. Loven om garanti for markedets enhed blev vedtaget i december 2013, og dens vanskelige gennemførelse er i gang. Loven om iværksætteri, der blev vedtaget i efteråret 2013, har også medført forbedringer af rammerne for virksomhedskonkurser, mere fleksible virksomhedsformer og bedre støtteordninger for globalisering af virksomheder. Anvendelsen af eksprestilladelser er blevet udvidet, hvilket har forenklet åbningen af små detailforretninger, og der er også truffet andre foranstaltninger for at lette udstedelsen af virksomhedstilladelser. Der er imidlertid endnu ikke vedtaget afledt ret, der kan gøre det muligt at oprette virksomheder via kvikskranker inden for de kortere frister, der blev fastsat i loven om iværksætteri fra september 2013. Der bør desuden gennemføres en fortsat revision af lovgivningsbarriererne for virksomheders vækst, herunder af beskatningen, på grund af Spaniens forskelligheder i forhold til andre eurolande med hensyn til virksomhedsstørrelse. Den længe ventede reform af de liberale erhverv har været ramt af flere forsinkelser og bør fremskyndes. Der er ikke truffet foranstaltninger til at fjerne restriktionerne for etablering af store detailforretninger. Det spanske forsknings- og innovationssystem er nødt til at forbedre kvaliteten af de videnskabelige resultater, fremme samarbejdet mellem den offentlige og private sektor og lette omsætningen af forskning og innovation til kommercielle produkter. Den spanske regering vedtog i 2013 en national strategi for videnskab, teknologi og innovation, som stadig mangler at blive understøttet af offentlig finansiering. Oprettelsen af et nyt statsligt agentur for forskning, som har til opgave at varetage effektiv forvaltning af offentlig F&U-investering, er endnu ikke afsluttet.

(17) Der er taget vigtige skridt til at adressere underskuddet på elforsyningsområdet, navnlig ved at reducere systemets omkostninger, selvom reformens nøjagtige effekt – f.eks. med hensyn til vedvarende energi - endnu ikke er helt klar. Regeringen er i færd med at undersøge, hvordan den kan minimere negative følgevirkninger af insolvente betalingsmotorveje for de offentlige finanser. Myndighederne har oprettet en database, der indeholder økonomiske, miljømæssige, trafikrelaterede og andre indikatorer til brug for analyser forud for investering i infrastruktur, men har endnu ikke oprettet et uafhængigt observationsorgan til evaluering af fremtidige større infrastrukturprojekter. Tekniske og lovgivningsmæssige hindringer står stadig i vejen for effektiv konkurrence inden for jernbanepassager- og fragtservice, hvilket er til skade for en effektiv anvendelse af infrastrukturkapaciteten.

(18) Reformen af den offentlige forvaltning skrider frem. En reform af den lokale offentlige forvaltning blev vedtaget i december 2013, og gennemførelsen af reformen, der er fastlagt af et ekspertudvalg vedrørende den offentlige forvaltning, er i gang og vil fortsætte i 2014-15. Gennemførelsen af reformen af retsvæsenet befinder sig i forskellige afslutnings- eller gennemførelsesfaser og bør afsluttes helt. Nylig indsats over for korruption omfatter loven om gennemsigtighed, offentlig aktindsigt og god regeringsførelse, der blev vedtaget i december 2013, samt to udkast til lov om finansiering af politiske partier og højtstående embedsmænds ansvarlighed. Den nationale plan for 2012-14 til bekæmpelse af ulovligt arbejde og svindel med socialsikringsmidler er ved at blive gennemført. Spanien har også udvidet sit netværk af internationale aftaler til udveksling af oplysninger af relevans for skatteansættelse og har lanceret et projekt med private virksomheder, der har til formål at undersøge mulige forbedringer af forvaltningen af sociale ydelser.

(19) Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Spaniens økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Spanien, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke EU's samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-plan gives input til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger som led i det europæiske semester er afspejlet i henstilling (1) til (8) nedenfor.

(20) På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Spaniens stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse[10] afspejles især i henstilling (1) nedenfor.

(21) I lyset af Kommissionens dybdegående revision og vurdering har Rådet undersøgt det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Dets henstillinger efter artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 er afspejlet i henstilling (1), (2), (3), (4), (6), (7) og (8) nedenfor.

(22) Inden for rammerne af det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet udstedt specifikke henstillinger rettet til medlemsstater, der har euroen som valuta. Spanien bør også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger,

Henstiller, at Spanien træffer foranstaltninger i perioden 2014-2015 med henblik på følgende:

1. Styrke budgetstrategien fra 2014, navnlig med detaljeret angivelse af de grundlæggende foranstaltninger, der er truffet for året 2015 og fremefter, for at sikre bæredygtig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016 ved gennemførelse af den strukturelle tilpasning, der er beskrevet i Rådets henstilling i proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud. Varig korrektion af de finanspolitiske ubalancer kræver en troværdig gennemførelse af ambitiøse strukturelle reformer med henblik på at øge tilpasningskapaciteten og sætte fart i vækst og beskæftigelse. Efter korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, fortsætte en strukturel tilpasning med henblik på at nå det mellemsigtede mål på mindst 0,5 % pr. år og mere under gunstige økonomiske vilkår, eller hvis der er behov for at opfylde gældsreglen for at sikre, at den høje generelle gældskvote fortsat er faldende. Sikre, at den nye uafhængige finanspolitiske myndighed bliver fuldt operationel hurtigst muligt og sikre fuld gennemførelse af de forebyggende, korrigerende og håndhævende foranstaltninger i forfatningsloven om budgetstabilitet på alle niveauer i den offentlige forvaltning, herunder afvikling af forretningsgælden i den offentlige sektor. Senest i februar 2015, gennemføre en systematisk revision af udgifterne på alle niveauer i den offentlige forvaltning for at øge effektiviteten og kvaliteten i forbindelse med den fremtidige anvendelse af offentlige midler. Fortsætte med at forbedre omkostningseffektiviteten i sundhedsvæsenet, navnlig gennem yderligere rationalisering af udgifter til farmaceutiske produkter, herunder i hospitaler, og styrke koordineringen på tværs af forskellige plejetyper samtidigt med, at adgangen for sårbare grupper sikres. Senest ved udgangen af 2014, vedtage en gennemgribende skattereform med henblik på at forenkle skattesystemet og gøre det mere vækst- og beskæftigelsesskabende, beskytte miljøet og sikre stabile skatteindtægter. Til dette formål: overgå til mindre forvridende skatter, f.eks. på forbrug, miljø (eksempelvis på motorolie) og periodiske ejendomsskatter. Afskaffe ineffektive personskatter og selskabsskatter. Overveje at sænke arbejdsgivernes socialsikringsbidrag, navnlig i forbindelse med lavtlønsjob. Fortsætte med at sætte ind over for selskabsskattens gældsfremmende virkninger. Træffe foranstaltninger til at forhindre, at beskatningen er til hinder for et velfungerende spansk indre marked. Øge indsatsen over for skatteunddragelse.

2. Afslutte reformen af sparekassesektoren for så vidt angår vedtagelse af afledt ret og afslutte omstruktureringen af statsejede sparekasser for at fremskynde deres fuldstændige genopretning og lette deres tilbagevenden til privat ejerskab. Fremme bankernes indsats for at opretholde høje kapitalprocenter og overvåge Sarebs aktiviteter for at sikre rettidig afhændelse af aktiver, samtidigt med at omkostningerne for skatteydernes minimeres mest muligt. Afslutte de igangværende foranstaltninger, der skal forbedre SMV'ernes adgang til finansiering, navnlig ved at afslutte de igangværende foranstaltninger til forbedring af den ikkebankmæssige formidling. Fjerne tilbageværende flaskehalse i forbindelse med virksomhedskonkurser, navnlig ved at forbedre kvalifikationerne hos kuratorerne i konkursboer og kapaciteten hos retsvæsenet til at behandle konkurs og udvikle faste rammer for personlig insolvens.

3. Iværksætte nye foranstaltninger til reduktion af arbejdsmarkedssegmentationen for at fremme bæredygtige kvalitetsjob, herunder ved at reducere antallet af kontrakttyper og sikre balanceret adgang til fratrædelsesrettigheder. Fortsætte jævnlig overvågning af arbejdsmarkedsreformer. Fremme reallønsudvikling, der er i overensstemmelse med jobskabelsesformålet. Styrke jobsøgningskravet i forbindelse med arbejdsløshedsunderstøttelse. Øge virkningen og målretningen af aktive arbejdsmarkedspolitikker, herunder ansættelsesstøtte, navnlig for dem, der har størst problemer med at finde arbejde. Styrke koordineringen mellem arbejdsmarkedet og uddannelsespolitikken. Fremskynde moderniseringen af den offentlige arbejdsformidling for at sikre effektiv personaliseret rådgivning, passende uddannelse og jobmatching - med særlig fokus på de langtidsledige. Sikre effektiv gennemførelse af samarbejdet mellem den offentlige og private sektor inden for arbejdsformidling senest ved udgangen af 2014 og kontrollere kvaliteten af de tjenester, der leveres. Sikre, at jobportalen fungerer efter hensigten og kombinere den med yderligere foranstaltninger til støtte for arbejdskraftens mobilitet.

4. Gennemføre strategien for unge iværksættere og beskæftigelse for unge for 2013-2016. Sikre gode tilbud om beskæftigelsesmuligheder, lærlingeuddannelse og praktikpladser for unge og nå bedre ud til ikkeregistrerede arbejdsløse unge i overensstemmelse med målsætningen for ungdomsgarantien. Effektivt gennemføre de nye uddannelsesordninger for at forbedre kvaliteten i den primære og den sekundære uddannelse. Forbedre rådgivning og støtte til grupper af unge, der er i fare for at droppe ud af skolen. Øge erhvervsuddannelsernes og de videregående uddannelsers arbejdsmarkedsrelevans, navnlig ved at øge samarbejdet mede arbejdsgivere og støtte efteruddannelse af lærere og undervisere.

5. Gennemføre den nationale handlingsplan for social inklusion for 2013-2016 og vurdere dens effektivitet under hensyntagen til alle dens mål. Styrke den administrative kapacitet og koordination mellem jobformidlingstjenester og sociale tjenester for at sikre integrerede strategier til støtte for udsatte grupper og strømline procedurerne for at lette overgangen mellem minimumsindkomstordninger og arbejdsmarkedet. Forbedre målretningen af familiestøtteordninger og sikre gode ydelser til fordel for lavindkomstfamilier med børn for at sikre, at de sociale overførsler er præget af progressivitet og effektivitet.

6. Sikre en ambitiøs og hurtig gennemførelse af lov nr. 20/1013 om markedets enhed på alle niveauer i forvaltningen. Vedtage en ambitiøs reform for de liberale erhverv og sammenslutninger for liberale erhverv senest ved udgangen af 2014, en reform der definerer, hvilke erhverv der kræver registrering i en faglig organisation, definerer gennemsigtigheden og ansvarligheden for faglige organisationer og åbner op for aktiviteter, der uretmæssigt er forbeholdt bestemte faggrupper, og sikrer markedets enhed i forbindelse med adgangen til og udøvelsen af liberale erhverv i Spanien. Yderligere reducere tid, omkostninger og antallet af procedurer i forbindelse med etablering af virksomheder. Adressere uberettigede restriktioner i forbindelse med etablering af store detailforretninger, navnlig ved revision af eksisterende regionale planlægningsbestemmelser. Identificere finansieringskilder til den nye nationale strategi for videnskab, teknologi og innovation og gøre det nye offentlige agentur operationelt.

7. Efter 2013-reformen, sikre afvikling af underskuddet i elsektoren fra 2014, herunder ved at træffe yderligere strukturelle foranstaltninger, hvis der er behov for det. Tage hånd om problemet med insolvente betalingsmotorveje med henblik på at minimere omkostningerne for staten. Oprette et uafhængigt observationsorgan, der skal bidrage til at evaluere fremtidige større infrastrukturarbejder senest ved udgangen af 2014. Træffe foranstaltninger til at sikre effektiv konkurrence inden for jernbanefragt og –passagerservice.

8. På alle niveauer i den offentlige forvaltning, efterleve henstillinger fra udvalget vedrørende reform af den offentlige forvaltning. Styrke kontrolmekanismer og øge gennemsigtigheden af administrative afgørelser, navnlig på regionalt og lokalt plan. Afslutte og føre nøje tilsyn med de igangværende foranstaltninger til bekæmpelse af paralleløkonomi og sort arbejde. Tilpasse igangværende reformer vedrørende retsvæsenets struktur og opdeling og sikre gennemførelse af vedtagne reformer.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

[2] EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

[3] COM(2014) 410 final.

[4] P7_TA(2014)0128 og P7_TA(2014)0129.

[5] EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.

[6] C(2013) 8003 final.

[7] COM(2013) 800 final.

[8] COM(2013) 790 final.

[9] SWD(2014) 80 final.

[10] I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.