Udtalelse om Kommissionens meddelelse vedrørende samarbejde om fysisk planlægning i Europa - Europa år 2000+ (96/C 100/16)

Regionsudvalget besluttede den 27. maj 1994 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 C at afgive udtalelse om den ovennævnte meddelelse.

Det forberedende arbejde henvistes til Regionsudvalgets Underudvalg 5 »Fysisk Planlægning, Miljø og Energi«, som udpegede Claude du Granrut (Frankrig) til ordfører. Underudvalget vedtog udtalelsen enstemmigt på sit møde den 29. maj 1995.

Studiegruppen »Europa år 2000+« trådte sammen den 27. februar, den 20. marts og den 24. april 1995.

Regionsudvalget vedtog på sin 8. plenarforsamling den 19.-20. juli 1995, mødet den 20. juli, enstemmigt følgende udtalelse.

I henhold til artikel 130 A i traktaten om Den Europæiske Union skal Fællesskabet for at »fremme en harmonisk udvikling af Fællesskabet som helhed« udvikle og fortsætte »sin indsats for at styrke sin økonomiske og sociale samhørighed«. Dette mål danner grundlaget for et mere solidarisk og mere demokratisk Europa.

Bestræbelserne på at skabe økonomisk og social samhørighed kan ikke begrænses til en indsats for at mindske udviklingsforskellene mellem regionerne, men skal fremover også omfatte en politik for fysisk planlægning for hele EU's område.

Den fysiske planlægning kan ikke længere udelukkende henhøre under den nationale kompetence, men bør gøres til genstand for et samarbejde mellem EU's medlemsstater for at koordinere de aspekter af EU-politikkerne, der vedrører den fysiske planlægning, og for at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem disse og de forskellige strategier for fysisk planlægning.

De ændringer af Europas økonomiske landkort, som følger af den frie bevægelighed for personer, varer, tjenesteydelser og kapital, samt de igangværende og kommende udvidelser gør det nødvendigt, at der i den fysiske planlægning inddrages social- og miljøpolitiske hensyn.

I henhold til unionstraktatens artikel 2 skal opbygningen af Europa baseres på en harmonisk og afbalanceret udvikling af den økonomiske virksomhed samt på en bæredygtig og ikke-inflationær vækst, som respekterer miljøet.

Den fysiske planlægning er nu i de fleste medlemsstater et kompetenceområde, der henhører under regionerne og de lokale myndigheder, som er det beslutningsniveau, der er tættest på borgerne; følgelig bør subsidiaritetsprincippet være det styrende princip på dette område.

De teoretiske overvejelser i meddelelsen om »Europa år 2000+« og deres udmøntning i udviklingsplanen for Fællesskabets område, hvortil der bør laves et første udkast inden udgangen af 1995, giver regionerne og de lokale myndigheder lejlighed til at gøre opmærksom på deres rolle i og deres vilje til at deltage i den fysiske planlægning i Europa.

På Regionsudvalgets 4. og 5. plenarforsamlinger henholdsvis den 27.-28. september og den 15.-16. november 1994 fremlagde Bruce Millan, daværende kommissær for regionalpolitikken, og Eneko Landaburu, direktør i GD XVI, ovennævnte meddelelse, hvis indhold og mulige opfølgning de opfordrede Regionsudvalget til at afgive udtalelse om.

Regionsudvalgets præsidium besluttede den 5. december 1994 at nedsætte en studiegruppe, der skulle udarbejde et forslag til udtalelse.

Studiegruppen vedtog på sit møde den 24. april 1995 et forslag til udtalelse, som blev godkendt af Underudvalg 5 den 29. maj 1995.

I erklæring nr. 26 til traktaten om Den Europæiske Union erkendes det, at regionerne i Fællesskabets yderste periferi (de franske oversøiske departementer, Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer) lider under en strukturelt svag udvikling, og at en række forhold hæmmer deres økonomiske og sociale udvikling alvorligt.

1. De generelle principper i »Europa år 2000+«

1.1. Målene for den fysiske planlægning på europæisk plan

- Regionsudvalget bifalder målsætningen i Kommissionens meddelelse om »Europa år 2000+«, som udgør en referenceramme for fremme af et Europa, som er mere konkurrencedygtigt på grund af sit produktionsudstyr og omkostningsbesparelser, som er mere levedygtigt, fordi det bygger på en bæredygtig udvikling og beskyttelse af såvel det naturlige som det kulturelle miljø, og som er mere solidarisk, fordi det tager hensyn til den økonomiske og sociale samhørighed. Iværksættelsen af en sådan ny udviklingsmodel skal sikre en afbalanceret udvikling og udgøre en afgørende faktor i skabelsen af velstand og beskæftigelse.

- Regionsudvalget bemærker, at meddelelsen om »Europa år 2000+« ikke kun har til formål at placere ressourcer og erhvervsaktiviteter, men også at opspore muligheder for udvikling og udnyttelse af EU's område som helhed med respekt for den lokale egenart.

- Regionsudvalget mener, at den fysiske planlægnings forskellige aktører, dvs. Den Europæiske Union, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder, på grundlag af disse kendsgerninger i fællesskab kan fastlægge en målrettet udviklingsstrategi, som gør det muligt at vende »uacceptable tendenser« og udarbejde en plan for en bæredygtig udvikling baseret på solidaritet og økonomisk og social samhørighed.

1.2. De politiske retningslinjer for den fysiske planlægning i EU

- Regionsudvalget glæder sig over, at Europa år 2000+, som foreslår ordninger for fysisk planlægning, giver regionerne og lokalsamfundene lejlighed til at bekræfte deres rolle som initiativtagere og partnere i bestræbelserne på at skabe en mere sammenhængende struktur i Europa.

- Regionsudvalget mener, at det, eftersom det repræsenterer den europæiske befolkning meget direkte, bør høres, efterhånden som retningslinjerne for »Udviklingsplanen for Fællesskabets område« udstikkes, da denne plan udgør den strategiske konkretisering af principperne og instrumenterne i »Europa år 2000+«.

- Regionsudvalget mener, at det fælleseuropæiske samarbejde kræver, at Den Europæiske Union og medlemsstaterne tager hensyn til de regionale og lokale udviklingsplaner og udbygger transport-, energi- og telekommunikationsinfrastrukturerne for at sikre, at alle regioner får adgang til dem, herunder de udviklingssvage regioner, regionerne i Unionens periferi og yderste periferi, ø-, kyst-, og bjergområderne samt Unionens grænseområder.

- Regionsudvalget henleder opmærksomheden på, at det er nødvendigt at tage hensyn til miljødimensionen i enhver beslutning, som kan få virkning for den fysiske planlægning i Europa.

- Regionsudvalget understreger, at det er absolut nødvendigt at samarbejde på tværs af grænserne, mellem regionerne og mellem staterne, også når der er tale om meget vidtstrakte områder, uanset om det er inden for Unionen eller sammen med tredjelande, som f.eks. landene i Central- og Østeuropa. Et sådant samarbejde bidrager til at skabe den konvergens og synergi, der er væsentlig for en virkelighed, der i stigende grad er tværnational, og for øget solidaritet og økonomisk og social samhørighed i Fællesskabet.

1.3. Anvendelsen af subsidiaritetsprincippet i forbindelse med den fysiske planlægning i EU

- Regionsudvalget noterer med tilfredshed, at »Europa år 2000+« ikke indeholder nogen egentlig plan, men foreslår ordninger, ved hjælp af hvilke der i fællesskab kan udstikkes en politik for fysisk planlægning. Denne politik skal efterkomme ønsket om samhørighed og ligelighed i Den Europæiske Union og tage hensyn til de særlige beslutningsprocedurer i henholdsvis Unionen, medlemsstaterne, regionerne og lokalsamfundene samt til kompetencefordelingen mellem dem.

- Regionsudvalget understreger, at en effektiv fysisk planlægning på EU-plan kræver en beslutningsproces, som bygger på et passende informationsniveau, og som regioner, amter og kommuner kan deltage i. Et sådant udvidet samarbejde kræver nye former for konsultation med medlemsstaterne og deres regionale og lokale myndigheder for at imødekomme disses legitime krav om effektivitet, gennemsigtighed og demokrati i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.

- Regionsudvalget mener, at en politik for fysisk planlægning, som den, der anbefales i »Europa år 2000+«, og som bør ledsages af ovennævnte beslutningsprocedurer og konsultationsformer, giver lejlighed til at afprøve subsidiaritetsprincippet i praksis, og at den skal formaliseres. Det mener desuden, at en sådan politik sikrer et demokratisk grundlag for realiseringen af »Borgernes Europa«.

2. Den politiske målsætning for den fysiske planlægning i Europa

2.1. Specifikke interventionsområder

2.1.1. Infrastrukturnettene - frihed og lige adgang

- Regionsudvalget glæder sig over, at de betragtninger, Kommissionen anstiller i meddelelsen »Europa år 2000+« om fysisk planlægning i Europa, afslører betydningen, i overensstemmelse med unionstraktaten, af oprettelsen af sammenhængende, strukturerede og komplementære infrastrukturnet på transport-, energi- eller telekommunikationsområdet inden for EU's grænser og i nabolandene. Oprettelsen heraf udgør et vigtigt grundlag for en harmonisk udvikling af det europæiske område og sikrer optimale betingelser for virksomhedernes konkurrenceevne, øget beskæftigelse og forbedret livskvalitet, samtidig med at miljøet respekteres.

- Regionsudvalget anbefaler, at der oprettes infrastrukturnet, som bidrager til at udligne forskellene i de europæiske regioners udviklingsniveau og mindsker virkninger af en bestemt geografisk placering. Til den ende er det nødvendigt for det første at tage hensyn til den konkurrencemæssige betydning af at give vanskeligt tilgængelige regioner, dvs. perifere og meget perifere områder, bjergområder og sågar også middelhavslandene og de central- og østeuropæiske lande, adgang til infrastrukturerne, og for det andet at sikre tilstrækkelige sekundærnetforbindelser til de transeuropæiske hovednet. Alt dette må gennemføres på en måde, der ikke kun tager hensyn til det lokale miljø, men også er i overensstemmelse med det overordnede princip om en bæredygtig udvikling. Dette vil sikre en mere effektiv service, større rentabilitet af de planlagte investeringer og en reel sammenkobling af og inden for regionerne, så de perifere områder og navnlig regionerne i Fællesskabets yderste periferi kan knyttes til EU's udviklingscentre.

- Regionsudvalget opfordrer til, at det interoperabilitetsprincip, som er indført i unionstraktatens artikel 129 B og D, og som har til formål at harmonisere medlemsstaternes tekniske standarder, udgør et af grundlagene for oprettelsen af disse net. Der skal således sikres effektive nationale net, idet der lægges vægt på sikkerheds- og forsyningsaspekter, harmoniseringen af standarder, omkostninger for enkeltpersoner og virksomheder samt på miljøhensyn, optimal produktivitet og økonomisk og social samhørighed.-Hvad angår informationssamfundet, må interoperabiliteten mellem telekommunikationssystemer og -udstyr og mellem forskellige former for informationsteknologi prioriteres højt med henblik på større brugervenlighed og komplementaritet og for at undgå en situation, hvor nogle regioner har adgang til informationssamfundet, og andre er udelukket fra det.

- Regionsudvalget noterer sig programmet for prioriterede projekter i »Europa år 2000+« og håber, at der hurtigst muligt frigøres finansielle midler til disse prioriterede og supplerende projekter.

- Under henvisning til målet om en bæredygtig udvikling af den fysiske planlægning i Europa opfordrer Regionsudvalget til, at allerede godkendte projekter vedrørende transeuropæiske net opprioriterer transportkorridorer med et kombineret vej- og jernbanenet, og støtter Europa-Kommissionens initiativ vedrørende oprettelse af et transeuropæisk lufthavns- og havnenet, hvor de regionale og lokale aktører bør spille en større rolle.

2.1.2. Hensynet til miljøet, naturressourcerne og den kulturelle arv

- Regionsudvalget opfordrer til en overordnet strategi for fysisk planlægning, som på én gang tager hensyn til samspillet med miljøet, tager højde for de forskellige regionale og lokale forhold og respekterer de berørte aktørers kompetence.

- Regionsudvalget foreslår, at der snarest muligt foretages en evaluering af virkningerne af eksisterende direktiver på dette område, så miljøbeskyttelsen indgår tydeligere i den overordnede og økonomiske organisering af det europæiske område og i fællesskabsstøtten. En sådan evaluering bør tage hensyn til lokale forhold.

- Regionsudvalget mener ikke, at en bæredygtig udvikling er mulig uden hensyntagen til den økonomiske væksts indvirkning på udnyttelsen af naturressourcerne, især vandressourcerne, til forskning i egnede metoder til ressourcebevarelse og -genbrug, eller til bortskaffelse eller eventuel genanvendelse af affald. I den forbindelse må opmærksomheden især rettes mod nukleart affald.

- Regionsudvalget understreger det tværregionale, grænseoverskridende og tværnationale samarbejdes betydning for forvaltningen af større naturområder og beskyttelsen af åbne områder: floder, hydrografiske bækkener, bjergområder og kystområder såsom Atlantbuen, Middelhavsområdet og Østersøområdet.

- Regionsudvalget støtter hvidbogens princip om en »bæredygtig udvikling«, der bygger på økonomisk vækst, sætter flere i arbejde, sparer energi og naturressourcer, øger beskyttelsen af den kulturelle arv, og har forbedret livskvalitet som mål.

- Regionsudvalget opfordrer til, at man anerkender betydningen af den arkitektoniske arv som en faktor i den økonomiske, sociale og kulturelle udvikling, et område hvor regionerne, amterne og kommunerne er privilegerede partnere.

2.1.3. Ny ligevægt mellem byområder og landdistrikter

- Regionsudvalget bifalder meddelelsen om »Europa år 2000+«, som beskriver udviklingen og problemerne, først i byområderne, som udgør 80 % af befolkningen, og derefter i landdistrikterne, som udgør 80 % af Unionens landområde. Det foreslår, at man sætter sig ud over de traditionelle modsætninger mellem disse områder, så de sammen, på grundlag af integration og frivillighed, kan deltage i en bæredygtig udvikling af det europæiske område.

- Regionsudvalget mener ikke, at Den Europæiske Union, som er verdens mest urbaniserede område, kan forholde sig passiv på bypolitikområdet, selv om traktaterne endnu ikke har givet Unionen specifikke retlige beføjelser med hensyn til en samordnet bypolitik som anbefalet på det uformelle rådsmøde mellem de kompetente ministre den 30. og 31. marts 1995.

- Herudover bør følgende elementer indgå i en samordnet bypolitik:

de større byer: styrkelse af de bymæssige funktioner ved at fremme samarbejdet mellem byerne og iværksætte initiativer, som sætter dem i stand til at genskabe bykernerne og til bedre at udfylde deres rolle som aktivitetscentre, kulturcentre og beboelsesområder og til at tackle problemer såsom arbejdsløshed, boligforhold, integration af indvandrere, geografisk afsondring og social udstødelse,

de mellemstore byer: disse er nøglen til overlevelse for en lang række regioner i Den Europæiske Union, og ser man på de regionale forskelle i EU, hvad angår befolkningstæthed og bymodeller, er deres vækst af grundlæggende betydning i bestemte medlemsstater samt i grænseregioner og perifere regioner. Man bør derfor fremme udviklingsaktioner, der fremmer oprettelsen af serviceydelser og af små og mellemstore virksomheder kombineret med teknologioverførsel og potentielle fordele i form af små afstande mellem hjem og arbejde og socio-kulturelle faciliteter. Et sådant program kræver nye støttemidler til URBAN- og INTERREG-initiativerne, en revision af kriterierne for støtte fra disse initiativer samt en bedre koordination af de sektorpolitikker, som kan berøre byzonerne.

Regionsudvalget mener ligeledes, at støtten bør øges og koncentreres, såfremt samtlige byproblemer skal søges løst.

- Hvad angår landdistrikterne, understreger Regionsudvalget, at det ikke udelukkende må dreje sig om redningsaktioner, men om en politik til genopretning af ligevægten på mellemlang og lang sigt i alle landdistrikterne. På grund af den mangfoldighed, som kendetegner områderne, må de regionale og lokale myndigheder altid inddrages i fastlæggelsen af en sådan politik.

Landbrugssektoren bør deltage i udviklingen af en produktion af ikke-fødevarer, i beskyttelsen af naturområder og i bevarelsen af landdistrikternes residentielle, økologiske og kulturelle funktioner,

landbobefolkningen bør udnytte mulighederne ved nye informations- og kommunikationsteknologier med henblik på iværksættelse af initiativer til udvikling af erhvervsaktiviteter, f.eks. turisme, serviceydelser for virksomheder, telearbejde ..., som bidrager til bevarelse af landbobefolkningen og til tider tilbagevenden af personer, som har bosat sig i byerne.

- Regionsudvalget håber, at der kan skabes en vedvarende dialog mellem myndighederne i landdistrikter og byområder, især i mellemstore byer, så der sikres en bedre fordeling af sociale, kulturelle og sportslige faciliteter, hvilket er beviset for større ligevægt mellem områderne.

- Regionsudvalget opfordrer til en bedre udnyttelse af de midler, som er afsat til landdistrikter, for at fremme gennemførelsen af denne ligevægtspolitik, som reformen af den fælles landbrugspolitik allerede har indledt, og som i højere grad kunne anvendes i forbindelse med LEADER II.

2.1.4. Grænseregionerne - samarbejde om tværnational fysisk planlægning

- Regionsudvalget fremhæver den positive virkning af INTERREG-, PHARE- og TACIS-samarbejdsprogrammerne i grænseregionerne, både hvad angår infrastrukturerne, forskningsudviklingen, oprettelsen af industriområder og økologiske zoner. Sådanne programmer kræver for det første ressourcecentre og erhvervsnet, som kan udnytte et samarbejdsprojekts tekniske interface, og for det andet operatører, som er fortrolige med de pågældende områders kulturer og i stand til at beslutte, hvilke aktiviteter der skal igangsættes.

- Regionsudvalget mener, at disse programmer repræsenterer et uvurderligt samarbejde mellem regionerne og et effektivt bidrag til iværksættelsen på tværnationalt plan af den fysiske planlægning i Europa.

- Regionsudvalget fremhæver, at en ny etape kan indledes, og at den første udviklingsplan for Fællesskabets område vil føre til tværregionale, grænseoverskridende og tværnationale samarbejdsprojekter, som på partnerskabslandenes og de berørte regioners fælles initiativ vil have som mål at tackle vigtige problemer inden for bestemte europæiske områder, f.eks. Rhin- og Meuse-bækkenerne, at gennemføre reel tværnational planlægning med henblik på at koordinere foranstaltninger til forebyggelse af for høj vandstand og oversvømmelser. Alle projekter, som gennemføres, vil være genstand for et fællesskabsinitiativ.

2.1.5. En politik til fremme og bedre fordeling af forskning og innovation

- Regionsudvalget mener ikke, at man i forbindelse med en politik for fysisk planlægning kan se bort fra forsknings- og innovationspolitikkens territoriale virkninger. Den fysiske planlægning bør således tage sigte mod en mere righoldig og bedre fordelt teknologisk udvikling i Europa.

- Regionsudvalget opfordrer til, at Europas eksisterende »forsknings- og innovationsøer« ikke længere nøjes med at samarbejde med hinanden, men udnytter deres evne til at skabe aktiviteter for alle industrisektorer inden for deres geografiske områder eller for mindre forskningscentre, som, hvis deres isolation fortsætter, ikke er i stand til at udnytte deres kapacitet til at fremme deres respektive områders økonomi gennem aktiv intervention. Politikken for større ligevægt mellem byområder og landdistrikter kan fremme en sådan udnyttelse.

- Regionsudvalget fremhæver den potentielle igangsættende virkning af nye informations- og vidensystemer, som dukker op i takt med udviklingen af informationssamfundet, gør opmærksom på ledsage- og tilpasningsforanstaltninger, som er nødvendige for at gøre systemerne tilgængelige for alle, og som kan anvendes i forbindelse med kvalificeringen af arbejdstagere, etablering af virksomheder og skabelse af nye aktiviteter.

- Det er nødvendigt at afsætte tilstrækkelige midler til forskning i arealudnyttelse og fysisk planlægning med henblik på at understøtte og fremme beslutningsprocessen, så man sikrer, at Unionen kan fungere effektivt, og at der er sammenhæng i dens udvikling.

2.1.6. Finansieringen: bevarelse af udligningseffekterne

- Regionsudvalget er klar over de finansielle aspekter ved gennemførelsen af foranstaltninger vedrørende fysisk planlægning på EU-plan og nødvendigheden, under iagttagelse af princippet om økonomisk og social samhørighed, af at sørge for overensstemmelse mellem omkostninger og ydeevne samt mellem støtte og behov.

- Regionsudvalget mener, at følgende principper bør danne basis for finansieringen af ovenstående foranstaltninger:

fremme af solidariteten mellem regionerne og af udligningseffekten af den tildelte EU-støtte ved hjælp af udligningssystemer eller finansiel kompensation,

indførelse af passende reguleringer af fællesskabsstøtten og Strukturfondene, så disse er tilpasset bedst muligt til en EU-politik for fysisk planlægning,

forhandling med private finansieringskilder med henblik på at fremme virkningen af den offentlige finansiering.

- Regionsudvalget minder om, at det, så snart der træffes beslutning på EU-plan om udnyttelse af regionernes, amternes og kommunernes finansieringsmidler, både hvad angår adgangen til og forvaltningen af disse midler, er vigtigt at inddrage de pågældende myndigheder i gennemførelsen af en EU-politik for fysisk planlægning.

2.2. Fremme af politiske tiltag

2.2.1. Institutionalisering af politikken for den fysiske planlægning på europæisk plan

- Regionsudvalget bifalder den idé, som er fremført i »Europa år 2000+«, og som blev taget op af medlemsstaternes kompetente ministre på deres uformelle rådsmøde i Strasbourg den 30. og 31. marts 1995, nemlig at udviklingsplanen for Fællesskabets område giver mulighed for større samhørighed mellem de geografiske områder i hele det europæiske område og bliver et effektivt redskab for Unionen, medlemsstaterne, regionerne, amterne og kommunerne til gennemførelse af et program, hvis erklærede mål er økonomisk og social samhørighed og en bæredygtig udvikling.

- Regionsudvalget mener, at hvis de initiativer, der gennemføres som led i udviklingsplanen, skal tage form af pilotprojekter, forsøgsprojekter og erfaringsudveksling, som bestemt i EFRU-forordningens artikel 10, bør disse eksperimentelle metoder munde ud i den praktiske gennemførelse af en EU-politik for fysisk planlægning.

- Regionsudvalget foreslår, at der på grundlag af unionstraktaten, især artikel 129 og 130, fastlægges principper og procedurer for udarbejdelse af en udviklingsplan for Fællesskabets område.

- Regionsudvalget opfordrer til, at regeringskonferencen i 1996 undersøger mulighederne for at give fysisk planlægning status som EU-kompetenceområde. Dette bør ske efter høring af de regionale og lokale myndigheder i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.

2.2.2. Anerkendelse af de regionale og lokale myndigheder som aktører i den fysiske planlægning

- Regionsudvalget glæder sig, ligesom medlemsstaterne og Kommissionen, over de fremskridt, som partnerskabet har gjort med hensyn til EU's regionalpolitik og udnyttelsen af strukturfondene, og mener, at det af hensyn til effektiviteten og gennemsigtigheden af initiativer vedrørende fysisk planlægning er nødvendigt at inddrage de regionale og lokale myndigheder i overensstemmelse med de enkelte medlemsstaters bestemmelser og gældende praksis, især de bestemmelser, der allerede er gennemført i visse lande.

- Regionsudvalget mener derfor, at regionerne, amterne og kommunerne, som er det beslutningsniveau, der ligger tættest på borgerne, bør deltage i udarbejdelsen af udviklingsplanen for Fællesskabets område.

- Regionsudvalget støtter oprettelsen af et europæisk observatorium for fysisk planlægning og mener, at et sådant organ bør arbejde tæt sammen med de regionale og lokale myndigheder, som vil kunne forsyne det med specifikke oplysninger og tjene som relæ på territorialt plan for alle de aktiviteter, som det vil kunne iværksætte.

2.2.3. Retsgrundlaget for det tværnationale, tværregionale og grænseoverskridende samarbejde

- Regionsudvalget fremhæver den betydning, som det tværregionale, grænseoverskridende og tværnationale arbejde fremover vil have for den fysiske planlægning og strukturering af Fællesskabets område, og mener, at forsøgsstadiet bør være overstået.

- Regionsudvalget opfordrer til, at sådanne aktiviteter får et retsgrundlag, som vil gøre det muligt for de berørte partnere at gå i gang med en mere omfattende og bæredygtig planlægning og sikre en mere stabil finansiering.

- Regionsudvalget håber, at denne afgørende forbedring vil træde i kraft inden iværksættelsen af INTERREG C-initiativet, som åbner mulighed for en forsøgsaktion på EU-plan inden for fysisk planlægning med henblik på at forebygge oversvømmelser og afværge virkningerne af tørkeperioder og samarbejdsprojekter med deltagelse af lande og regioner uden for EU.

Konklusioner

1. Regionsudvalget mener, at gennemførelsen af den fysiske planlægning som forudset i Europa år 2000+, som bør ledsages af passende beslutningsprocedurer samt konsultation med medlemsstaterne og disses lokale og regionale myndigheder, giver lejlighed til en praktisk anvendelse af subsidiaritetsprincippet og sikrer en demokratisk basis for gennemførelsen af Borgernes Europa.

2. Regionsudvalget understreger EU-områdernes mangfoldighed og indbyrdes afhængighed samt nødvendigheden af at sikre dem en bæredygtig og beskæftigelsesfremmende udvikling, samtidig med at deres økonomiske og sociale samhørighed styrkes, og ligevægten mellem landdistrikter og byområder forbedres. Det støtter ideen om, at disse faktorer kræver en fælles europæisk vision om fysisk planlægning, som EU-borgerne vil kunne tilslutte sig.

3. Regionsudvalget opfordrer til, at den diagnostik, der stilles i Europa år 2000+, tjener som grundlag for fastlæggelsen af en EU-politik for fysisk planlægning, der i første omgang vil komme til udtryk i form af en udviklingsplan for det europæiske område. Som repræsentant for samtlige regioner, amter og kommuner i EU kræver Regionsudvalget at blive hørt i forbindelse med en sådan udviklingsplan.

4. Regionsudvalget gentager det krav, som det allerede har fremsat i sin udtalelse om forberedelsen af regeringskonferencen i 1996, nemlig at politikken for fysisk planlægning og tværregionalt, grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde tildeles den status, som den tilkommer, for at sikre en bedre organisering af det europæiske område og dets miljø. Den nye traktat bør derfor både omfatte bestemmelser, som styrker de eksisterende instrumenter, og nye gennemførelsesprocedurer.

Regionsudvalget er af den opfattelse, at en europæisk politik for fysisk planlægning især vil yde et konkret bidrag til målsætningerne om en bæredygtig udvikling og beskæftigelsen, hvis den anvendes selektivt og letter den allerede eksisterende lokale, regionale og nationale politik for fysisk planlægning.

5. Regionsudvalget, der gør sig klart, hvilke finansielle omkostninger politikken for fysisk planlægning kræver, fremhæver nødvendigheden af for det første at overholde princippet om økonomisk og social samhørighed og fordelingsmæssig solidaritet og for det andet at inddrage regionerne, amterne og kommunerne i beslutnings- og opfølgningsprocessen som finansielle partnere i politikken.

6. Regionsudvalget opfordrer til, at der snarest muligt gennemføres et fællesskabsinitiativ, som vil muliggøre iværksættelsen af tværregionale projekter vedrørende fysisk planlægning som beskrevet ovenfor. Det foreslår, at der til dette formål anvendes de finansielle midler, der er til rådighed, og som indgik i det finansielle overslag vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Edinburgh i december 1992.

Bruxelles, den 20. juli 1995.

Jacques BLANC

Formand for Regionsudvalget