Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Ungarns tiltrædelse af Den Europæiske Union"

(2000/C 117/08)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 29. april 1999 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 3, at afgive udtalelse om "Ungarns tiltrædelse af Den Europæiske Union".

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Eksterne Forbindelser, som udpegede J. Ignacio Gafo Fernández til ordfører og Susanna Florio til medordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. februar 2000.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 370. plenarforsamling af 1.-2. marts 2000, mødet den 1. marts 2000, enstemmigt følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Ungarn er et af de lande, som allerede på Luxembourg-topmødet blev udpeget til optagelse i Den Europæiske Union.

1.2. Ungarn blev udvalgt, fordi landet har gjort store fremskridt med hensyn til opfyldelse af de politiske og økonomiske kriterier, der blev fastlagt på det europæiske topmøde i København. Disse fremskridt vil blive analyseret i det følgende.

1.3. Ordførerne for denne udtalelse har desuden været i kontakt med Kommissionen og med Ungarns repræsentation ved EU, og studiegruppen aflagde i oktober 1999 besøg i Ungarn, hvor den mødte forskellige repræsentanter for regeringen og for arbejdsmarkedets parter. Der er endvidere taget hensyn til beslutninger truffet af Europa-Parlamentet(1) og af Det Blandede Rådgivende Udvalg EU/Ungarn(2).

2. Den økonomiske og sociale situation i Ungarn i 1999

2.1. Det fremgår klart af alle de konsulterede kilder, at Ungarn generelt er nået meget langt i sine forberedelser af EU-medlemskab.

2.2. Den politiske situation: Efter reformen af landets forfatning i 1989 og parlamentsvalget i maj 1998 gik tre partier sammen om dannelsen af en koalitionsregering, som støttes af 213 parlamentsmedlemmer og dermed flertallet af de 386 parlamentsmedlemmer. Det er en centrum-højre-regering, hvis premierminister, Orban, tilhører det største parti, FIDESz, som fik 38,3 % af stemmerne og 148 pladser i Parlamentet. Det største oppositionsparti er socialistpartiet, MSzP, som fik 34,7 % af stemmerne og 134 pladser. Republikkens præsident har visse magtbeføjelser, men hans opgaver er først og fremmest repræsentative. Endelig skal det fremhæves, at Ungarn i marts 1999 blev fuldgyldigt medlem af NATO. Generelt tilkendegiver alle rapporter, at de demokratiske institutioner og det parlamentariske system i Ungarn fungerer godt og opfylder kriterierne for medlemskab af EU.

2.3. Forholdet til nabolandene er blevet mærkbart bedre i de seneste år. Ungarn indgik i 1996 aftaler med Slovakiet og med Rumænien. I begge lande er der stadig små problemer i forbindelse med ungarsktalende minoriteter, og i Slovakiet med hensyn til anvendelsen af Donau.

2.4. Den økonomiske situation: Oplysningerne for 1997 og 1998 peger på et stærkt opsving i den økonomiske vækst med rater på 4,4-4,5 %. For 1999 anslås væksten ifølge de seneste skøn at ligge på 4,2 %. Inflationen er på vej ned, men lå dog i 1999 stadig på 10 % mod 14,9 % i 1998, hvilket er meget langt fra niveauet i euro-zonen. Underskuddet på de offentlige finanser faldt en smule, fra 4,8 % i 1997, til 4,5 % i 1998 og til 3,9 % i 1999. Selvom vækstraterne var høje, lykkedes det ikke at reducere underskuddet yderligere. Endelig bør to andre faktorer tages i betragtning: dels arbejdsløsheden (på 8 % i 1998 og 6,5 % i 1999), som i lyset af de tidligere økonomiske erfaringer har skabt sociale spændinger i et land, der havde vænnet sig til fuld beskæftigelse, dels underskuddet på betalingsbalancens løbende poster, som i de seneste 5 år har ligget på 2,5-3,5 % af BNP, men som dog er blevet opvejet af store udenlandske investeringer til en værdi af ca. 21 mia. euro.

2.5. Ungarn har gjort betydelige fremskridt med hensyn til deregulering og privatisering af vigtige økonomiske sektorer, især efter den nye lov af 1995, selvom der dog har været enkelte problemer. Generelt må den ungarske økonomi betragtes som fuldt integreret i de frie markedsstrømme, idet den private sektor tegner sig for 80 % af BNP, og handelen med EU-lande udgør 64 % af landets udenrigshandel.

2.6. Situationen i de enkelte erhvervssektorer har varieret meget, til dels på grund af privatiseringerne. Landbruget beskæftiger stadig en stor del af arbejdsstyrken (9,4 % i 1998 ifølge Eurostat og 7 % i 1999 ifølge ungarske kilder), selvom mange i de seneste år er gået over til andre erhverv. Det er sandsynligt, at denne bevægelse mod andre sektorer vil fortsætte. I 1998 beskæftigede mikrovirksomhederne (med færre end 10 ansatte) ca. 1 mio. arbejdstagere, de små virksomheder (fra 10 til 49 ansatte) 360000 og de små og mellemstore virksomheder (fra 50 til 249 ansatte) ca. 0,5 mio. arbejdstagere. Der er samlet tale om ca. 50 % af den erhvervsaktive befolkning (ifølge ILO - Budapest 1998).

2.7. Industrisektoren har en dobbeltstruktur: på den ene side er der et lille antal virksomheder baseret på udenlandske investeringer med temmelig høj produktivitet, og på den anden side et stort antal hjemmemarkedsorienterede virksomheder med lav produktivitet og utidssvarende teknologi, hvilket betyder, at de er vanskelige at indpasse i et åbent og konkurrencepræget system. Miljøproblemerne kan være særdeles vanskelige at løse.

2.8. Det går tilsyneladende hurtigere fremad i servicesektoren end i industrien. Det skyldes i mange tilfælde, at der er tale om helt nye aktiviteter, som derfor ikke er inde i en omstruktureringsproces. Der er under alle omstændigheder klart behov for at fortsætte moderniseringen af denne sektor.

2.9. Udviklingen i forholdet mellem arbejdsmarkedets parter i Ungarn

2.9.1. Omstruktureringen af arbejdsmarkedet i 1990'erne indebar, at arbejdstagernes og arbejdsgivernes repræsentation blev splittet op på flere forskellige fagforbund og arbejdsgiverorganisationer.

2.9.2. Med overgangen til markedsøkonomi indførtes en pluralistisk model for forbindelserne på arbejdsmarkedet. De fire største fagforbund (MSZOSZ, Autónomos, SZEF og ESZT), som alle er udløbere af det gamle ungarske landsforbund SZOT, er blevet reformeret, mens to nye er opstået (LIGA og MOSZ).

De fleste af de talrige fagforeninger er tilsluttet et af de seks mest repræsentative fagforbund.

Opsplitningen af de repræsentative strukturer fik et ekstra skub med gennemførelsen af loven om fagforeningsfrihed (foreningsloven af 1989), som gjorde det muligt for grupper på 10 arbejdstagere at lade sig registrere som virksomhedsinternt arbejdstagerråd. Der har været mange forsøg på fusioner og samarbejde mellem fagforeninger, men de har været utilstrækkelige og har ikke båret frugt(3).

2.9.3. De seks mest repræsentative arbejdstagerorganisationer er tilknyttet EFS (Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation). Med støtte fra EFS er der i Ungarn som i de øvrige central- og østeuropæiske lande i forbindelse med Phare-programmet nedsat en national fagforeningskommission for integration i EU. Dette organ sørger for, at fagforeningerne får oplysninger om europæiske anliggender og spørgsmål i forbindelse med udvidelsen. Alle arbejdstagerorganisationer informeres og konsulteres om spørgsmål vedrørende forhandlingerne om optagelse i EU. Fagforeningskommissionens ungarske koordinator er officielt medlem af regeringens strategiske arbejdsgruppe vedrørende tiltrædelsen.

2.9.4. I slutningen af 1988 oprettedes et trepartsforum, som førte til dannelsen af et interesseforligsråd. Formålet med det var at forebygge konflikter og give arbejdsgivernes, arbejdstagernes og regeringens repræsentanter et redskab, der kunne bruges til gensidig konsultation og information samt til at indgå aftaler mellem parterne. Den opsplittede arbejdsgiver- og arbejdstagerrepræsentation har selvfølgelig haft en række konsekvenser for forligsrådets arbejde og effektiviteten af de beslutninger, det har taget.

2.9.5. Forligsrådet har behandlet emner som mindsteløn og lønforhøjelser i sektorer, der er stærkt udsat for konkurrence, og en række nationale aftaler er blevet indgået. Juridiske, sociale og økonomiske spørgsmål er også blevet taget op i dette forum.

Ifølge forligsrådets vedtægter har arbejdsmarkedets parter ret til at blive underrettet om alle emner af relevans for arbejdsmarkedet, og de har desuden ret til at deltage aktivt i udarbejdelsen af retsregler. Regeringen har pligt til at høre dem, inden lovene på dette område vedtages(4).

På forligsrådets opfordring er arbejdslovgivningen blevet ændret på visse punkter, især vedrørende beskyttelse af arbejdstagere, der ikke er dækket af de kollektive overenskomster.

2.9.6. I marts 1999 indledtes nye høringer om ændring af arbejdslovgivningen og om regeringens nye forslag vedrørende den sociale dialogs struktur. Forligsrådet og de kommissioner, der stod for forvaltningen af det sociale sikringssystem, blev nedlagt uden forudgående høring af arbejdsgivernes og arbejdstagernes organisationer.

Ifølge regeringens forslag til parlamentet skal arbejdsrådene direkte kunne indgå overenskomstaftaler på virksomhederne, også hvor der ikke er nogen fagforeninger repræsenteret.

2.9.7. Den ungarske regerings nye fremgangsmåde er at afvikle den sociale dialogs strukturer og i stedet indføre et system med separate fora (se bilag), baseret på en bred deltagelse, men med få beslutnings- og rådgivningsbeføjelser. Der er skabt to slags fora: arbejdsmarkedsfora og fora for høring om økonomiske og sociale anliggender. Arbejdsmarkedsforaene har kun tre parter som deltagere: regeringen, arbejdsgiverne og arbejdstagerne. De to andre vigtige debatfora, det økonomiske råd og det sociale råd, skal kun mødes to gange om året og vil blive udvidet med den ungarske nationalbank, børsrådet, repræsentanter for de multinationale selskaber og forskellige handelskamre. I det sociale råd vil regeringen kun møde repræsentanter for handicappede, ugunstigt stillede befolkningsgrupper, ikke-statslige organisationer og forskellige foreninger, men arbejdsmarkedets parter vil være udelukket fra det sociale råd.

2.9.8. Allerede i 1968 indledtes en vis decentralisering af Ungarns planøkonomi. Det har betydet, at ansvaret for fastlæggelsen af lønsystemet er flyttet fra landsorganisationen til arbejdstagerrepræsentationen i de enkelte virksomheder(5).

2.9.9. Arbejdsmarkedsloven af 1992 er i løbet af de seneste år blevet ændret på en række punkter, oprindeligt med henblik på at indrette den ungarske model for forbindelserne på arbejdsmarkedet efter tysk forbillede. Ifølge dette system kunne arbejdstagerrådene indgå aftaler på den enkelte arbejdsplads, mens de landsdækkende industriforbund tog sig af aftaler mellem virksomheder inden for samme sektor.

2.9.10. I dag har fagforeningerne kun ret til at indgå aftaler på virksomhederne, hvis de har opnået 50 % af stemmerne i det seneste valg til arbejdsrådene.

2.9.11. Arbejdsgiverne er repræsenteret af ni landsdækkende arbejdsgiverorganisationer, som nu er samlet i én organisation, nemlig de ungarske arbejdsgiverorganisationers sammenslutning om internationalt samarbejde (MMNSZ), som er den eneste, der er medlem af UNICE. De private arbejdsgiveres organisationer har ikke bemyndigelse fra de virksomheder, de har som medlemmer, til at indgå kollektive overenskomster eller acceptere forpligtelser, der binder medlemmerne. Arbejdsgiverorganisationernes hovedrolle er tilsyneladende snarere at repræsentere økonomiske og handelsmæssige interesser over for regeringen. Det er nok en del af forklaringen på, at antallet af kollektive overenskomster efter en blomstringsperiode mellem 1991 og 1992 er faldet betydeligt.

2.9.12. Overgangen til markedsøkonomi har haft alvorlige økonomiske og sociale følger for mange sektorer i det ungarske samfund. Arbejdsløsheden nåede foruroligende højder i 1993 (11,3 %), hvor mange blev langtidsarbejdsløse. I slutningen af 1999 var arbejdsløshedstallet ifølge Kommissionens rapport af oktober 1999 faldet til 7,8 %, dog med store regionale forskelle og med forhøjet arbejdsløshed blandt mindretallene(6).

2.9.13. Den nye regerings omstrukturering af statsforvaltningen har ført til dannelsen af et nyt ministerium, ministeriet for sociale og familiemæssige anliggender, mens de beføjelser, arbejdsministeriet havde mellem oprettelsen i 1990 og nedlæggelsen i 1998, er fordelt mellem økonomiministeriet, undervisningsministeriet og ministeriet for sociale og familiemæssige anliggender.

2.9.14. Den nationale offentlige sundhedstjeneste med ansvar for forebyggende sundhedspleje, og arbejdsinspektoratet, som har til opgave at kontrollere sundhedstilstanden på arbejdspladserne, er ofte dårligt koordinerede og utilstrækkeligt rustede til at dække befolkningens behov og forebygge arbejdsulykker.

2.9.15. Selvom der er sket en vis organisering på regionalt og lokalt plan, er den administrative decentralisering ikke tilendebragt. Regionernes finansielle ressourcer er stadig begrænsede og er spredt på de ni berørte ministerier - det gælder også midlerne til arbejdsløshedsbekæmpelse(7). Der er oprettet offentlige arbejdsformidlingskontorer, der tager sig af spørgsmålet. Man har også benyttet sig af ikke-statslige organisationer, som har beskæftiget sig med programmer for omlægning af arbejdsopgaver eller indslusning af arbejdstagere på arbejdsmarkedet. Disse organisationer har i årenes løb øget deres indsats og politiske indflydelse betydeligt(8).

2.9.16. De samlede udgifter til det sociale sikringssystem ligger på ca. 24 % af BNP. Den ungarske regering er på denne baggrund i færd med at forberede en gennemgribende reform af pensionsordningen gennem indførelse af lovgivning, der sikrer 1) oprettelse og drift af private pensionsfonde baseret på obligatoriske bidrag, 2) en frivillig supplerende ordning (lov nr. 82 af 1997) og 3) en obligatorisk statslig pensionsordning(9).

2.9.17. Regeringen har oprettet et departement for lige muligheder, som har til opgave at fremme en politik for ligebehandling af kvinder og mænd. Desuden arbejder en række organisationer og NGO'er på at styrke kvindernes stilling på arbejdsmarkedet.

2.9.18. Efter regimets fald i 1989 steg antallet af ikke-statslige organisationer med eksplosiv fart. Der er i dag registreret omkring 60000, og de beskæftiger godt 47000 personer. Deres omsætning svarer til 1,5 % af BNP. Tallet er kun omtrentligt, og det omfatter stiftelser, foreninger og lokale organisationer, som ikke alle er fuldt funktionsdygtige. Der er under premierministerens kontor oprettet et departement, som har til opgave at styrke og støtte foreningernes og de frivillige organisationers rolle i Ungarn.

2.9.19. Hvor prisværdigt frivilligorganisationernes arbejde end er, udtrykker ØSU sin betænkelighed ved foreningsbevægelsens opbygning og rolle, da den på ingen måde bør overtage de grundlæggende opgaver, som de statslige institutioner har ansvaret for, og træde i stedet for arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer som legitime repræsentanter og deltagere i den sociale dialog.

2.10. Selvom der er store forskelle mellem de ungarske regioners udviklingsniveau, er de ikke større end de variationer, der er konstateret i EU's medlemsstater.

2.11. Den administrative reform er skredet betydeligt frem, men der er endnu lang vej igen. Der er tilsyneladende ikke sket så store fremskridt med hensyn til moderniseringen af politiet. Det kan blive et akut problem i lyset af den voksende organiserede kriminalitet.

2.12. Hvad Phare-programmet angår er der ingen tvivl om, at det i de seneste år har givet gode resultater på områder som industriel omlægning, privatisering eller reformering og konsolidering af institutionerne. Siden 1998 har de prioriterede mål, der er omfattet af Phare-programmet, været de samme som dem, der er opstillet for førtiltrædelsesstrategien, i hvilken de således indgår som et bærende element. Arbejdsmarkedets parter er imidlertid temmelig kritiske over for anvendelsen af foranstaltningerne under Phare-programmet, fordi de er vanskelige at få adgang til og vanskelige at forvalte. Et af de største problemer er behovet for støtte og opbakning fra regeringen.

3. Resumé af studiegruppens møder i Ungarn

3.1. Den studiegruppe, som fik overdraget det forberedende arbejde til denne udtalelse, fik lejlighed til at besøge Ungarn kort efter offentliggørelsen af Kommissionens anden evaluering af Ungarns fremskridt mod medlemskab af EU.

3.2. Under besøget mødtes studiegruppen med flere regeringsembedsmænd, som var tæt knyttet til tiltrædelsesprocessen. De havde endvidere møder med EU-delegationens embedsmandsgruppe, som har til opgave at følge processen, og med de mest repræsentative erhvervs- og fagorganisationer. Studiegruppen drog følgende konklusioner af sit besøg:

3.3. For det første påpegede næsten alle de konsulterede erhvervs- og fagorganisationer, at den strukturerede sociale dialog med den ungarske regering er blevet afbrudt.

3.4. Det har haft til følge, at det tidligere interesseforligsråd, som varetog den sociale dialog, er afløst af seks rådgivende råd. Dermed er det arbejde, som tidligere blev udført af interesseforligsrådet, nu splittet op - hvilket i visse tilfælde har medført en bredere vifte af opgaver. Desuden mangler mange af de rådgivende råd en forretningsorden, eller også har de kun løse regler for, hvor hyppigt og på hvilke vilkår de skal mødes og høres.

3.5. Der er også stor splittelse på arbejdsgiver- og arbejdstagersiden, idet der er 9 arbejdsgiverorganisationer og 6 arbejdstagerorganisationer. Arbejdsgiverorganisationerne har dog skabt et koordinationsorgan, Den Ungarske Arbejdsgiversammenslutning for Internationalt Samarbejde, som er det første skridt i retning af gradvis integration. Studiegruppen fik endvidere lejlighed til at møde den vigtigste forbrugerorganisation, som har få ressourcer, men som er meget aktiv og har god gennemslagskraft i offentligheden.

3.6. Også repræsentanter for ungarske ikke-statslige organisationer mødtes studiegruppen med. Landet tæller 60000 NGO'er, hvoraf 30000 virker aktivt. Dette meget store tal dækker imidlertid over mange forskellige former for foretagender (ofte kooperativer, men også egentlige virksomheder), som har deres udspring i gamle kollektive strukturer, der er blevet til NGO'er på grund af skattefordelene.

3.7. NGO'erne har stærk opbakning fra den ungarske regerings side, der ser dem som et alternativ til den direkte dialog med de traditionelle interesseorganisationer på arbejdsmarkedet. For at nævne et konkret eksempel kan enhver fysisk person frit give 1 % af sin årlige indkomstskat til en NGO efter eget valg. Derimod er virksomheders bidrag til arbejdsgiverorganisationer og arbejdstageres til deres fagforeninger ikke fradragsberettigede.

3.8. Studiegruppen var imponeret over, hvor godt de ansvarlige i den ungarske administration havde forberedt sig på tiltrædelsen, og gav udtryk herfor ved flere lejligheder. Kommissionens støtte havde bidraget til det gode resultat.

3.9. Det fremgik klart både af møderne med arbejdsmarkedets parter og med regeringens embedsmænd, at man fandt to grunde til bekymring.

3.9.1. For det første var de ungarske samtalepartnere alle enige om, at der i EU's rapport lægges for stor vægt på problemerne i forbindelse med Roma-folket (sigøjnerne), som ikke udgør et egentligt mindretal, og korruptionen. Begge problemer er efter deres mening overvurderet. Ganske vist er der nogle problemer med hensyn til Roma-folket, men de er ikke så store og voldsomme, som det fremgår af rapporten. Hvad korruptionen angår, citerede de en nylig udkommet rapport fra Transparency International, hvor Ungarn lå bedre på listen end et af de lande, der var medstiftere af Det Europæiske Fællesskab, og var på linje med flere andre medlemsstater.

3.9.2. Den anden grund til bekymring, som har langt mere vidtrækkende perspektiver, er det faktum, at manglen på en fast og forudsigelig dato for tiltrædelsen har dannet grobund for en vis skuffelse i befolkningen og usikkerhed om nytten af at gøre en indsats for at bringe Ungarn i fuld overensstemmelse med den gældende EU-ret. Hvis optagelsen i EU trækker meget ud, kan det føre til en langsommere tilpasningsindsats. Det blev understreget flere gange over for studiegruppen.

4. Analyse af det nuværende stadium i tiltrædelsesprocessen

4.1. Dette afsnit bygger på tre referencer: Den første er Kommissionens periodiske rapport fra december 1998 om Ungarns fremskridt mod tiltrædelse samt den tilsvarende rapport fra oktober 1999. Den anden er andre dokumenter og rapporter, især Europa-Parlamentets udtalelse om emnet(10) og resolutionerne fra Det Blandede Rådgivende Udvalg EU/Ungarn(11). Endelig bygger det på resultatet af ordførernes kontakter med Kommissionen og med Ungarns repræsentation ved EU og på resultatet af de møder, den forberedende studiegruppe afholdt med myndigheder og erhvervs- og fagorganisationer i Ungarn under sit besøg i oktober 1999.

4.2. Det nyligt stedfundne europæiske topmøde i Helsingfors fastlagde en mere favorabel ramme for tiltrædelse for de ansøgerlande, som opfylder de politiske og økonomiske krav samt kravet om overtagelse af den gældende EU-ret. Det er godt nyt for Ungarns bestræbelser på at blive optaget i EU så hurtigt som muligt.

4.3. Det Økonomiske og Sociale Udvalg ønsker at understrege, at et lands optagelse i EU er en proces, som er vanskelig i starten, da den indebærer afgivelse af nationale lovgivningsmæssige og administrative beføjelser til en overnational instans. Desuden kræver det af ansøgerlandene, herunder Ungarn, en meget stor indsats for at tilpasse produktionsstrukturerne og den sociale praksis til en højere standard.

4.4. Det må dog også fremhæves, at de 15 medlemsstaters erfaringer har været meget positive. Den Europæiske Union har ikke blot medført fred og gensidig tillid i Europa, den har også skabt solidaritet og kollektivt fremskridt, som har været med til at sprede en særlig økonomisk model, kendt som "den europæiske samfundsmodel", hvor alle erhvervs- og samfundslivets aktører nok forsvarer deres individuelle interesser, men også står sammen om at skabe velværd for alle.

4.5. ØSU påpeger endnu en gang, at et lands integration i EU er en kollektiv opgave, som involverer alle dele af samfundet, i dette tilfælde i Ungarn. ØSU giver derfor udtryk for sin bekymring over, at der ikke er en løbende social dialog mellem den ungarske regering og landets mest repræsentative erhvervs- og fagorganisationer.

4.6. ØSU betragter sig ikke som kompetent til at dømme om de dybereliggende grunde til denne situation eller om parternes eventuelle individuelle ansvar for den. ØSU retter imidlertid en appel til den ungarske regering og til erhvervs- og fagorganisationerne om at søge at nå frem til et kompromis, der kan genskabe dialogen. Sker det ikke, er tiltrædelsen ikke gjort umulig, men det vil blive endnu vanskeligere at få det ungarske samfund som helhed til at acceptere de ændringer, der skal gennemføres.

4.7. Bemærkninger om den politiske situation

4.7.1. ØSU er enig i det meste af den analyse, Kommissionen har fremlagt - især dens syn på en konsolidering af det demokratiske system og regeringssystemet samt af de individuelle rettigheder. ØSU har endvidere kunnet bekræfte, at retsvæsenet nu fungerer bedre, efter at det har fået tilført flere og bedre materielle ressourcer.

4.7.2. Hvad korruption angår, mener ØSU, at der kan forekomme problemer inden for visse sektorer såsom sikkerhedsstyrkerne og ved grænsekontrollen. Der bør først og fremmest skrides ind imod det i forbindelse med reformen af landets administrative system.

4.7.3. Hvad Roma-folket angår, erkender ØSU, at problemet eksisterer, og at der er behov for en hurtig indsats. ØSU vil dog nuancere sin holdning:

4.7.3.1. Roma-samfundet, der omfatter 600000 personer, og som også findes i andre ansøgerlande og i mange andre af de nuværende EU-lande, bør respekteres af de offentlige myndigheder og borgerne i almindelighed.

4.7.3.2. For at fjerne den diskrimination, som Roma-samfundet udsættes for, må der iværksættes en række positive foranstaltninger - som tilsyneladende allerede er sat i værk af den ungarske regering gennem en handlingsplan på mellemlang sigt - især på uddannelsesområdet og i visse tilfælde i form af specifikke støtteprogrammer, hvor arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationerne kan spille en fremtrædende rolle. Denne politik bør dog ikke føre til, at medlemmer af denne etniske gruppe, som ikke frit har valgt det, tvinges til assimilation.

4.7.3.3. ØSU finder det ikke acceptabelt at sammenligne Roma-samfundets situation med de ungarske mindretal i andre centraleuropæiske lande, da de politiske og kulturelle forskelle er store.

4.8. Bemærkninger om den makroøkonomiske situation

4.8.1. Den ungarske økonomi udvikler sig på en meget tilfredsstillende måde hen imod en stabil og ikke-inflatorisk vækst. Samtidig kæmpes der for at reducere det offentlige underskud til et acceptabelt niveau.

4.8.2. ØSU gør dog opmærksom på nogle problemer, Ungarn kan løbe ind i set ud fra en makroøkonomisk synsvinkel:

4.8.2.1. Det første problem vedrører de følger, som indførelsen af et system med faste vekselkurser over for euroen (den 1. januar 2000) vil få for iværksættelsen af en strammere inflationsbekæmpende politik. Desuden bør der ske en generel styrkelse af det samlede finansielle systems overvågningskapacitet.

4.8.2.2. Tæt forbundet med ovennævnte situation er behovet for at mindske det fiskale underskud. Her rejser der sig efter ØSU's mening tre problemstillinger. For det første nødvendigheden af at videreføre og fremskynde reformen af den offentlige forvaltning, som måske indebærer væsentlige lønforhøjelser og et større antal specialiserede embedsmænd. For det andet de regionale og lokale myndigheders betydelige andel i den offentlige sektors udgifter. For det tredje det utilstrækkelige beskatningsgrundlag, der klart fremgår af den sorte økonomis enorme vægt og af systemet med skattefritagelser. Løsning af problemet med det offentlige underskud kræver en koordineret og sideløbende indsats på de tre nævnte områder.

4.8.2.3. Det er bekymrende, at økonomien er tvedelt i henholdsvis konkurrencedygtige, eksportrettede sektorer med en tæt tilknytning til de udenlandske direkte investeringer, og fremstillingssektorer, som er gearet til hjemmemarkedet, og som måske ikke altid er konkurrencedygtige. Den ungarske regering må prøve på at fremskynde omstruktureringen af disse sektorer, inden toldbeskyttelsen og andre former for beskyttelse helt falder bort, hvilket ifølge Europaaftalen vil ske den 31. december 2000.

4.8.2.4. Privatiseringsprocessen skrider meget tilfredsstillende frem. Statens fiskale underskud er blevet reduceret gennem salg af tabsgivende virksomheder og reduktion af den offentlige gæld med reducerede rente- og afdragsbetalinger til følge. Der har været konkrete problemer i forbindelse med privatisering af en offentligt ejet bank, men de er nu løst. Det må også tages med i betragtning, at 14 % af landbrugsarealet i slutningen af 1998 stadig ikke var privatiseret. Det kan få væsentlig betydning for gennemførelsen af den gældende EU-ret i forbindelse med den fælles landbrugspolitik. Man kan dog ikke udelukke, at de sidste privatiseringer kommer til at foregå i langsommere tempo, hvis tiltrædelsesforhandlingerne ikke skrider fremad i den takt, de ungarske myndigheder ønsker.

4.8.3. Situationen kan opsummeres således: Når forberedelsesperioden er forbi, kan den ungarske økonomi være i stand til at konkurrere åbent på verdensmarkedet under den forudsætning, at produktiviteten fortsat øges kraftigt, og at indkomsterne generelt stiger i en takt, der er afstemt efter produktiviteten, og som er forenelig med inflations-, beskæftigelses- og livskvalitetsmålene. Det er også en forudsætning, at investeringerne i modernisering stiger, enten gennem national opsparing eller gennem udenlandske investeringer. ØSU mener, at den ungarske økonomis samlede konkurrenceevne, især i industrisektoren, bør underkastes en systematisk og detaljeret analyse fra Kommissionens side.

4.9. Bemærkninger om det indre marked og situationen i de forskellige sektorer

4.9.1. Med hensyn til de fire friheder, som er grundlaget for det indre marked uden grænser, ser Ungarn ud til at gøre gode fremskridt i opbygningen af en lovgivning, der er i overensstemmelse med den gældende EU-ret. Landet bør dog fremskynde sin deltagelse i de europæiske standardiseringsorganer CEN og CENELEC, således at 80 % af standarderne kan være harmoniseret ved udgangen af år 2000 som fastsat i en nylig lovbekendtgørelse. Fremover bør ØSU inden for rammerne af sine blandede rådgivende udvalg påtage sig den ekstra opgave at afdække konkrete problemer i ansøgerlandene og foreslå en løsning (som ØSU's Observatorium for Det Indre Marked allerede gør det).

4.9.2. Gennemførelsen af EU's konkurrenceret har voldt visse problemer. Der har været nogle forfatningsmæssige problemer med at omsætte den af Associeringsrådet fastlagte aftale i ungarsk lovgivning, eftersom den ungarske forfatning ikke tillader direkte anvendelse af ikke-national lovgivning. Det vil kræve en revision af den ungarske lov om omsættelse af Associeringsrådets beslutning, for at gøre den forenelig med forfatningen. Der synes desuden at være nogle problemer med hensyn til korrekt regnskabsføring og tilsyn i statsstøttesystemet, hvorfor den ungarske regering har oprettet et agentur, som skal føre tilsyn med statsstøttens anvendelse. Endelig går det tilsyneladende hurtigt fremad for Ungarn med tilpasningen af lovgivningen og procedurerne vedrørende offentlige kontrakter.

4.9.3. Landbruget er i kraft af sin økonomiske og ikke mindst sociale betydning et af de centrale og mest komplicerede elementer i tiltrædelsesprocessen. Det Blandede Rådgivende Udvalg EU/Ungarn har for nylig udtalt sig om emnet(12). Udvalgets anbefalinger koncentrerede sig om tre elementer:

- accept af de finansielle perspektiver, der blev opstillet på Det Europæiske Råds møde i Berlin,

- konsekvenserne for beskæftigelsen i landdistrikterne og for flugten fra land til by, hvis den fælles landbrugspolitik gennemføres på en uhensigtsmæssig måde, og behovet for at finde løsninger, der sikrer de ungarske landmænd en acceptabel levestandard,

- udformning af et kompromis, der kan accepteres af begge parter, om kompenserende støtte til landmændene.

ØSU støtter disse konklusioner, som Det Blandede Rådgivende Udvalg er nået frem til, og som bør danne udgangspunkt for forhandlingerne på landbrugsområdet.

Desuden har Ungarn bedt om en overgangsperiode på 10 år for ikke-ungarske borgeres, kooperativers eller aktieselskabers køb af landbrugsjord. Uden på nuværende tidspunkt at tage stilling til, om denne anmodning er berettiget, vil ØSU foreslå en kompromisløsning, nemlig at man allerede nu giver købstilladelse til fysiske personer, der er borgere i et andet EU-land, og som er reelt bosiddende i Ungarn, og til landbrugskooperativer, der er registreret i landet.

4.9.4. På transportområdet er Ungarn kommet langt med iværksættelsen af en ny lovgivning, der stemmer overens med den gældende EU-ret, men der er stadig en del, der mangler at blive gjort. ØSU har i sine udtalelser om den paneuropæiske transportpolitik(13) på linje med resolutionen fra Det Blandede Rådgivende Udvalg EU/Ungarn(14) fremhævet Ungarns centrale rolle i TINA-initiativet samt behovet for at udarbejde omfattende programmer for udbygning af jernbaneinfrastrukturen og, især, vejinfrastrukturen. Det blandede udvalg har desuden foreslået, at man skelner mellem transportproblemer i forbindelse med den ungarske økonomis internationale dimension og transportproblemer, der - i hvert fald i første omgang - vedrører hjemmemarkedet. Endelig understregede det blandede udvalg behovet for at forbedre uddannelsesordningerne for lønmodtagere og selvstændige i transportsektoren.

4.9.5. På telekommunikationsområdet har Ungarn anmodet om at få lov til at opretholde sine eksklusive rettigheder på telefontjenester indtil 2002. I det omfang, det er teknisk og økonomisk muligt samt socialt forsvarligt ser ØSU gerne, at visse tjenester med høj merværdi og i kraftig vækst (f.eks. datatransmissionsnet og mobiltelefontjenester) liberaliseres i et hurtigere tempo, da dette ikke kan undgå at højne produktiviteten i økonomien som helhed. I hele forløbet skal såvel forbrugernes som arbejdstagernes rettigheder respekteres.

4.9.6. Miljøet kan vise sig at blive et af de emner, der rejser de største praktiske problemer ved tiltrædelsen. ØSU har i sin udtalelse om gennemførelsen af den gældende EU-ret i ansøgerlandene(15) peget på, hvilke idéer der bør lægges til grund for denne proces:

- EU's førtiltrædelsesinstrumenter bør styrkes på dette område.

- Der bør fastsættes begrænsede overgangsperioder for overtagelsen af EU-miljøreglerne på områder, hvor det ikke indebærer store hindringer for det indre marked.

- Det bør kræves, at alle nye anlæg eller projekter, som helt eller delvist modtager EU-midler i form af lån eller subsidier, gennemfører de gældende EU-regler, selvom de endnu ikke formelt er indført i Ungarn.

- Administrationen og de tekniske målesystemer, som skal gøre en reel gennemførelse af EU-reglerne mulig, bør styrkes.

På baggrund af Ungarns centrale placering i forhold til de øvrige kandidatlande bør de pågældende landes miljøpolitik tages med i betragtning, især hvad angår Donau og dens bifloder.

4.9.7. ØSU hilser det velkommen, at Ungarn har gjort store fremskridt i lovgivningsarbejdet om forbrugernes rettigheder, og håber, at repræsentanter for forbrugerorganisationerne inddrages aktivt i forberedelsen af lovgivningen og oplysningen af befolkningen.

5. Tiltrædelsespartnerskabet og det nationale program for vedtagelse af den gældende EU-ret

5.1. Med forordning nr. 622/98 indførtes der tiltrædelsespartnerskaber, som land for land skal opstille prioriteter for gennemførelsen af den gældende EU-ret og tildele de finansielle midler, der står til rådighed herfor. De enkelte lande har på dette grundlag udarbejdet et nationalt program for gennemførelsen af den gældende EU-ret.

5.2. Ungarn opstillede følgende prioriteter i sit nationale program:

- økonomisk reform

- styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet

- det indre marked

- retspleje og indre anliggender

- miljø.

5.3. Ungarn gør efter ØSU's mening store fremskridt med hensyn til gennemførelsen af programmet som helhed, men nogle områder kræver særlig opmærksomhed, og ØSU vil derfor give dem nogle særlige anbefalinger med på vejen:

5.3.1. Hvad regionaludvikling angår, er der ikke blot store indkomstforskelle i Ungarn - der er heller ingen administrativ struktur, som er i stand til at udvikle en politik for regional samhørighed. Der er et akut behov for at etablere en sådan struktur, hvis Ungarn fra starten af sit medlemskab skal kunne nyde godt af EFRU-midlerne. En handlingsplan for integration af Roma-samfundet og bedre adgang til uddannelse for deres børn kunne indgå i en sådan samhørighedspolitik.

5.3.2. Samme overvejelser må man gøre sig i forbindelse med gennemførelse af EU-reglerne for sundhed og plantesundhed, som er et følsomt emne i EU. Hvis Ungarn ikke er tilstrækkelig opmærksom på disse aspekter, kan dets levnedsmiddelsektor forspilde de ellers gode muligheder på EU-markederne.

5.3.2.1. ØSU henleder i særdeleshed opmærksomheden på, at det haster med at få omsat gældende EU-ret om bekæmpelse af narkohandel, organiseret kriminalitet og hvidvaskning af penge i den ungarske lovgivning.

5.3.3. Ungarn er kommet langt med hensyn til at bringe sine udenrigshandelsforbindelser i overensstemmelse med den gældende EU-ret, især de WTO-relaterede. Alligevel var der adskillige multilaterale aftaler med EU, som Ungarn ved udgangen af 1998 endnu ikke havde ratificeret, og der var også aftaler, som ikke var i overensstemmelse med EU-retten, og som endnu ikke var blevet ophævet. Ungarn bør efter ØSU's mening fremover orienteres om nye aftaler, EU agter at indgå, så landet kan vedtage dem hurtigere.

5.3.4. Ungarn er stadig meget ude af trit med EU hvad angår told. Dette emne bør prioriteres højt, ikke blot på grund af de finansielle implikationer for såvel de ungarske statsfinanser som for EU's budget, men også på grund af Ungarns beliggenhed med grænser til tredjelande.

5.3.5. Selvom der i løbet af det seneste år er sket en væsentlig forbedring af udformningen og gennemførelsen af Phare-programmet for Ungarn, skal der stadig gøres en stor indsats for at udnytte de muligheder, det åbner for, optimalt. Det samme gælder for førtiltrædelsesinstrumentet ISPA og for det kommende Sappard-program. ØSU anbefaler, at erhvervs- og fagorganisationerne inddrages mere aktivt i opstillingen af prioriteter og valget af objektive kriterier.

6. Konklusioner

6.1. ØSU mener, at Ungarns forberedelse af EU-medlemskabet som helhed er meget tilfredsstillende, og at landet bør fortsætte sin ihærdige indsats, selvom EU af interne grunde ikke kan opstille en fast tidsplan for tiltrædelsen. ØSU finder det nødvendigt at styrke samarbejdet mellem EU-institutionerne og den ungarske regering på et paritetisk grundlag.

6.2. ØSU vil dog give udtryk for sin bekymring over afbrydelsen af en konstruktiv social dialog mellem den ungarske regering og arbejdsmarkedets parter og opfordrer alle parter til at genoptage dialogen. Det vil sætte fart i forberedelserne af tiltrædelsen og gøre den bredere accepteret af det ungarske samfund som helhed.

6.3. ØSU må gennem sine blandede rådgivende udvalg (samt Observatoriet for Det Indre Marked) gøre en ekstra indsats fremover og fremsætte forslag til løsning af konkrete problemer i ansøgerlandene.

6.4. ØSU ønsker at bistå Ungarn i denne proces med de midler og muligheder, EU-traktaten giver, og stiller sig - enten direkte eller gennem Det Blandede Rådgivende Udvalg EU/Ungarn - til rådighed for samtalepartnerne på arbejdsmarkedet og i samfundslivet med alle sine ressourcer og muligheder for at øve indflydelse og formidle kontakt mellem EU-institutionerne og Ungarns regering og andre institutioner.

Bruxelles, den 1. marts 2000.

Beatrice Rangoni Machiavelli

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Beslutning om Kommissionens periodiske rapport, der blev vedtaget den 15. april 1999.

(2) Landbrugspolitikken og Ungarns tiltrædelse af EU; reform af de sociale sikringssystemer i EU.

(3) G. Casale: "Workers' Participation in CEECs" (ILO, 1998).

(4) Jf. "Social- og arbejdsmarkedspolitikken: dialogen mellem arbejdsmarkedets parter" af 26. oktober 1998, udarbejdet af Laslo Sandor for Det Blandede Rådgivende Udvalg EU/Ungarn.

(5) Andras Toth: "The Transformation of the Industrial Relations in Hungary", South East Europe Review 3, 1998.

(6) Jf. ØSU's udtalelse om "Beskæftigelsessituationen i ansøgerlandene" af juli 1999.

(7) G. Juhas: "Threats against further integration?", Lund Universitet, Stockholm 1998.

(8) Verdensbankens regionalkontor i Ungarn: "NGO stock-taking in Hungary".

(9) Jf. dokument af 26. oktober 1998, udarbejdet for Det Blandede Rådgivende Udvalg EU/Ungarn.

(10) Beslutning om Kommissionens periodiske rapport, der blev vedtaget den 15. april 1999.

(11) Om reformen af de sociale sikringssystemer i EU og i Ungarn, om socialpolitik og den sociale dialog, om landbrugspolitikken og Ungarns tiltrædelse af EU.

(12) Resolution vedtaget i Bruxelles den 10. maj 1999 af Det Blandede Rådgivende Udvalg EU/Ungarn.

(13) "Gennemførelse af Helsingfors-erklæringen" (EFT C 407, 28.12.1998) og "Den strukturerede sociale dialog i tilknytning til de paneuropæiske transportkorridorer" (EFT C 329, 17.11.1999).

(14) DI 83/99 fin (fælles resolution) om transportpolitikken og Ungarns tiltrædelse af EU.

(15) EFT C 40, 15.2.1999. Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Kandidatlandene i Central- og Østeuropa om tiltrædelsesstrategier på Miljøområdet: Udvidelsen med Kandidatlandene i Central- og Østeuropa - en Udfordring (KOM(1998) 294 endelig udg.).

BILAG

til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Oversigt over den nye organisering af den sociale dialog

>TABELPOSITION>