[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 23.10.2007

KOM(2007) 640 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2008

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2008

1. INDLEDNING

EU er i fremdrift. Med den enighed, der nyligt blev nået på Det Europæiske Råds uformelle møde, vil en ratificeret Lissabon-traktat udstyre EU til bedre at tackle udfordringerne og opnå politiske resultater i det 21. århundrede. Lissabon-strategien for vækst og jobskabelse kommer til udtryk i forbedrede økonomiske resultater. EU har som aldrig før forpligtet sig til at tackle klimaændringerne og skaffe sikker, konkurrencedygtig og bæredygtig energi. Kommissionen har påbegyndt udformningen af fremtidens politikker med evalueringen af det indre marked og den igangværende statusopgørelse over det europæiske samfund. Den igangværende høring om EU's budget vil bidrage til revisionen af en af EU's centrale løftestænger for næste årti og længere frem. Europa arbejder sig også fremad med nye forbindelser til centrale partnere i naboområderne, i Afrika og i resten af verden. Nu, da den seneste udvidelse er overstået, har EU en ny kritisk masse og ny rækkevidde. Der er en reel konsensus om, at fokus skal rettes mod den evne, som EU bestående af 27 lande har til at udmønte globaliseringen i muligheder for borgerne - en konsensus, der også fremgik af Det Europæiske Råds oktobermøde i 2007 og af Europa-Parlamentets beslutning om den årlige politikstrategi for 2008. Alt i alt et enestående grundlag for EU's ambitioner for 2008.

Et fokuseret arbejdsprogram

Kommissionen vil i 2008 fortsat fokusere på at opnå resultater inden for de overordnede strategiske målsætninger, som den fastlagde i begyndelsen af mandatperioden: velstand, solidaritet, sikkerhed og frihed samt et mere handlekraftigt EU på verdensplan[1]. Disse målsætninger sætter kursen for Kommissionens arbejde og udgør drivkraften, når der skal udformes ambitiøse politikker.

De fleste af emnerne øverst på den politiske dagsorden spreder sig over flere strategiske målsætninger og bidrager til flere eller sågar alle af dem. De udfordringer, som EU står over for, bl.a. tackling af klimaændringerne, udvikling af en energipolitik for Europa og forvaltning af migrationsstrømme, nødvendiggør samtidigt en omfattende, fleksibel og sammenhængende tilgang, der går utraditionelle veje. Udfordringerne skal imødegås såvel gennem en indsats fra EU-institutionernes side sammen med andre centrale aktører i EU som gennem en samlet tilgang med partnere overalt i verden. Det reviderede budget, der skal forelægges i 2008-09, er et andet vigtigt eksempel på, hvordan EU's politikker skal ses som en helhed.

Som i 2007 er arbejdsprogrammet for 2008 fokuseret og koncentreret på et begrænset antal nye initiativer. Det omfatter strategiske initiativer, som Kommissionen forpligter sig til selv at gennemføre i løbet af året, og prioriterede initiativer, der skal gennemføres over en periode på 12-18 måneder.

Samtlige strategiske og prioriterede initiativer opstillet i dette arbejdsprogram vil blive underkastet konsekvensanalyser for at sikre kvaliteten. Hertil kommer, at kravet om konsekvensanalyse, inden et initiativ fremlægges som forslag, vil blive udvidet til også at omfatte andre initiativer. Konsekvensanalyserne vil blive evalueret af udvalget for konsekvensanalyse (Impact Assessment Board)[2]. Konsekvensanalyser offentliggøres, selv i tilfælde hvor de fører til at et forslag opgives[3].

Kommissionen har i udarbejdelsen af dette arbejdsprogram i vid udstrækning taget hensyn til udkommet af dialogen med Europa-Parlamentet og Rådet om den årlige politikstrategi for 2008 (APS)[4], samt til bidrag modtaget fra nationale parlamenter. Det er også det første program, der omfatter de interinstitutionelle kommunikationsprioriteringer for 2008. For bedre at afspejle den flerårighed, der nu kendetegner Kommissionens aktiviteter, og øge åbenheden i almindelighed indføres der med dette arbejdsprogram et nyt kapitel, der kortlægger de spørgsmål, som Kommissionen vil arbejde på i 2008, og som vil kunne føre til nye initiativer i årene fremover.

2. PRIORITERINGERNE FOR 2008

Vækst og jobskabelse

Lissabon-strategien for vækst og jobskabelse vil fortsat være det vigtigste redskab til at fremme velstand, miljøansvar og social integration i Den Europæiske Union i partnerskab med medlemsstaterne. Det Europæiske Råds forårsmøde i 2008 giver EU lejlighed til at overveje, hvorvidt Lissabon-strategien bør finjusteres, så udfordringerne ved globaliseringen kan tackles mere effektivt. 2008 bliver også året, hvor vi ser de første resultater af de yderligere bestræbelser på at bruge EU's samhørighedspolitik som løftestang for gennemførelsen af Lissabon-strategien på regionalt plan.

Når beskæftigelsen når op på målet for beskæftigelsesgraden i Lissabon-strategien, skaber det grundlag for vækst, for bedre livskvalitet og for tackling af de problemer, der følger af befolkningsaldringen. Dette kræver en kombination af fleksibilitet og sikkerhed for såvel arbejdstagere som arbejdsgivere med incitamenter til og muligheder for livslang læring. Sideløbende hermed må EU finde nye veje til at fremme adgang til arbejdsmarkedet og de sociale muligheder generelt, til at fjerne risici for og årsager til social udstødelse og fattigdom gennem politikker for aktiv indslusning og hjælp til at foregribe forandringer. Hensigtsmæssig social beskyttelse bør også fremmes.

Opbygningen af vidensamfundet er en hjørnesten i strategien for vækst og jobskabelse, og Kommissionen vil fortsat se på nye metoder for at fremme uddannelse og efteruddannelse, forskning og innovation som led i Lissabon-strategien.

Med evalueringen af det indre marked blev der kortlagt nye initiativer, hvoraf mange vil blive fremlagt i 2008, med henblik på at skabe et indre marked, der bygger på et stærkt, innoverende og konkurrencedygtigt industrielt grundlag, som til fulde udnytter det potentiale, der ligger i tjenesteydelser, og hvor forbrugere og erhvervsliv i fuldt omfang drager fordel af velfungerende åbne markeder med ens spilleregler, og hvor europæiske standarder kan tjene til inspiration internationalt. Kommissionen vil fokusere på at gøre markederne mere velfungerende på området finansielle tjenesteydelser i detailleddet og på de områder, hvor politikkerne kan få størst mulig virkning, så både forbrugerne og virksomhederne, navnlig de små og mellemstore virksomheder (SMV), kan drage fuld fordel af det indre marked. Dette kræver målrettede initiativer, såsom bedre koordineret tilsyn med markederne for at sikre, at produkter og tjenesteydelser overholder de relevante forskrifter og standarder, mere systematisk markeds- og sektorovervågning og metoder, der kan måle det indre markeds resultater set fra forbrugernes synspunkt.

Da små og mellemstore virksomheder skaber de fleste jobs og mest velfærd i Europa, vil der inden for rammerne af EU-lovgivning om små virksomheder ("Small Business Act") blive udarbejdet specifikke tiltag for at forbedre deres resultater på markedet.

Cypern og Malta indfører fra den 1. januar 2008 euroen som deres møntenhed. Euroen symboliserer den fælles identitet, de fælles værdier og den vellykkede europæiske integration. Ti år efter lanceringen af ØMU'en agter Kommissionen at foretage en strategisk gennemgang af Den Monetære Union med forslag for fremtiden.

Bæredygtig udvikling i Europa

Spørgsmålet om, hvordan der skal reageres på klimaændringerne, vil i 2008 udgøre en integrerende del af Kommissionens prioriteringer ud fra ønsket om at sikre en bæredygtig velstand i Europa. Med de klimaændringer, der allerede er i gang, må EU imidlertid se på, hvordan offentlige politikker bør bidrage til tilpasningen til den nye virkelighed. Kommissionen vil fremlægge en Hvidbog om tilpasningen til klimaændringernes konsekvenser. Der bliver behov for at tilpasse en bred vifte af EU-politikker – såsom menneskers og dyrs sundhed, landbrug, fiskeri, biodiversitet, energi, industri, forskning og turisme – og hvidbogen vil søge at kortlægge, hvor behovet for ændringer er størst. Foranstaltninger, der gør transportsektoren mere miljøvenlig , vil få særlig opmærksomhed. Iværksættelsen af den globale miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) bliver et effektivt redskab til støtte for denne tilpasning af EU's politikker.

Med henblik på Det Europæiske Råds forårsmøde i 2009 vil Kommissionen forelægge sin Anden strategiske energiredegørelse, som vil danne grundlag for den nye handlingsplan for energieffektivitet for perioden 2010 og frem og vil omfatte en revision af energibeskatningsdirektivet for bedre at kombinere de skattemæssige mål med de miljømæssige. Solidariteten mellem medlemsstaterne bør styrkes, nu da knappe naturressourcer og øget global efterspørgsel truer forsyningssikkerheden.

Den fælles landbrugspolitik vil undergå en " helbredsundersøgelse " for at kontrollere, om 2003-reformen vedrørende enkeltbetalingsordningen og visse landbrugsmarkeder samt gennemførelsen i medlemsstaterne behøver finjustering. Dette vil også hjælpe til at bane vejen for en fremtidig udformning af den fælles landbrugspolitik og de dermed forbundne prioriteringer.

EU's havpolitik er et andet eksempel på, hvordan en integreret EU-tilgang kan samle trådene fra forskellige politikker for bæredygtig udvikling af alle havbaserede aktiviteter og af kystegnene. Omarbejdning og styrkelse af kontrolgrundlaget for den fælles fiskeripolitik kommer til at udgøre et afgørende skridt hen imod bæredygtigt fiskeri.

En integreret tilgang til migration

Kommissionen agter at foreslå yderligere initiativer i retning af en fælles migrationspolitik. Migration og social integration udgør en af de centrale udfordringer i det 21. århundrede og kræver en flerdimensional tilgang for at forløse det potentiale, der ligger i migration for socioøkonomisk udvikling i såvel oprindelseslande som bestemmelseslande. Dette betyder, at velforvaltet arbejdskraftmigration, der understøtter cirkulær migration og fremmer uddannelse og integration af indvandrere, kombineres i en bredere kontekst, nemlig forvaltningen af de demografiske ændringer, som vore samfund undergår. Det kræver også en effektiv indsats over for ulovlig indvandring og menneskehandel.

EU bør beskytte sine ydre grænser med fælles redskaber for at forhindre ulovlig indvandring og optimere bestræbelserne på at bekæmpe menneskehandel og mindske de tragiske dødstal for indvandrere, der over havet forsøger at nå vore grænser. Arbejdet i Agenturet for forvaltning af de ydre grænser vil blive evalueret i 2008, og medlemsstaterne vil få støtte til at håndtere den ulovlige indvandring gennem et europæisk overvågningssystem .

Kommissionen vil opridse formen for en fremtidig sammenhængende og effektiv fælles europæisk asylpolitik. Dette omfatter især en tilpasning af europæisk lovgivning om modtagelsesvilkår og vurderingskriterier for i højere grad at harmonisere de nationale regler om godkendelseskriterier og rykke nærmere hen imod en enkelt procedure for behandling af ansøgninger om flygtningestatus. Hermed kan de europæiske solidaritetsværdier komme til deres sande udtryk.

Borgerne i højsædet

En af denne Kommissions centrale målsætninger er at sætte borgeren i centrum for det europæiske projekt. Dette kommer til udtryk i forskellige former for tiltag.

Statusopgørelsen over den sociale situation har sammen med evalueringen af det indre marked set på de igangværende forandringer i de europæiske økonomier og samfund med henblik på at kortlægge, hvordan de europæiske borgeres trivsel bedst kan fremmes i en globaliseret verden. Statusopgørelsen vil danne grundlag for udformningen af en moderne social dagsorden for Europa – en dagsorden, der bl.a. fremmer foreningen af arbejds-, privat- og familieliv og opstiller retningslinjer for, hvordan EU i partnerskab med medlemsstaterne kan bekæmpe forskelsbehandling og åbne muligheder for alle europæere.

EU bør udstyre sig med redskaber til effektivt at håndtere de risici for sundhed og sikkerhed, som en åben verden nødvendigvis indebærer. Sundhedsvæsenets europæiske dimension skal fremmes gennem konkrete initiativer vedrørende patientsikkerhed og sundhedsydelsernes kvalitet .

Internet og nyhedsmedier er under konstant udvikling. Kommunikations- og informationsinfrastruktur er nu tættere forbundet på verdensplan. Nye teknologier skaber nye muligheder, nye anvendelser og nye udfordringer. En sammenhængende europæisk tilgang er afgørende for at udvikle nye markeder på sikre vilkår.

Det europæiske år for interkulturel dialog i 2008 vil endvidere bidrage til at bygge nye broer og tættere forbindelser tværs gennem Europa.

Europa som partner på verdensplan

Globaliseringen skaber nye muligheder og sætter samtidigt Europas evne til at påvirke globaliseringen og forvalte dens konsekvenser på prøve. Det står stadig mere klart, at interne og eksterne politiske mål mere end nogensinde er uløseligt forbundne, hvilket understreger behovet for en moderne og integreret vision om, hvordan Europas interesser og værdier med succes kan spredes, fremmes og beskyttes.

EU's udvidelsespolitik bringer fred og stabilitet, velstand, demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincipper med sig overalt i Europa. Den europæiske naboskabspolitik bidrager til at opbygge et stabilt og velstandsfremmende naboskab, der bygger på fælles principper og interesser. Arbejdet for global konkurrenceevne bidrager til at skabe varig vækst og job hjemme, samtidigt med at handel og udvikling fremmes ude. Europa er førende i verden med hensyn til fattigdomsbekæmpelse, bæredygtig udvikling, menneskerettigheder og god forvaltningspraksis samt humanitær bistand. Den internationale dimension af problemer som tackling af klimaændringer, forvaltning af migration, bekæmpelse af terrorisme eller styrkelse af energisikkerheden anerkendes samtidig som altafgørende for succes.

Kommissionen vil aflægge beretning om de fremskridt, der gøres i de lande, hvormed der føres tiltrædelsesforhandlinger, og i stabiliserings- og associeringsprocessen, og vil fremlægge hensigtsmæssige anbefalinger for at tilpasse EU's udvidelsesstrategi. Særlig opmærksomhed kræves for at understøtte iværksættelsen af Kosovos fremtidige status.

Den europæiske naboskabspolitik er nu den centrale platform for udbygningen af forbindelserne med de pågældende lande, fra Baltikum til Middelhavet. Naboskabspolitikken skal fortsat understøtte politiske, økonomiske og sociale reformer i partnerlandene gennem diversificerede løsninger i forhold til deres behov, men inden for rammerne af en fælles politisk ramme. Kommissionen vil foretage en sammenfattende analyse af fremskridt i det konkrete arbejde og udarbejde årlige rapporter om hvert land. Ved at gennemføre sine egne målsætninger håber den at virke inspirerende for partnerlandene, og den vil fortsat arbejde tæt sammen med medlemsstaterne for at sikre, så EU-gennemførelsen af denne politik bliver effektiv. Med udgangspunkt i Euro-Middelhavspartnerskabet giver den europæiske naboskabspolitik også EU værktøjet til yderligere udbygning af den længe etablerede regionale dialog og samarbejde med samtlige lande i Middelhavsområdet.

Topmødet mellem EU og Afrika i december 2007 skulle kunne bane vejen for en ny fase i EU-Afrikastrategien, som kan modne forbindelserne yderligere og sikre, at politiske, økonomiske og udviklingsrelaterede politikker udformes, så de får størst mulig virkning. Alle tilgængelige instrumenter vil blive tilpasset, så strategien kan blive håndgribelig virkelighed: 10. EUF og dens faciliteter og trustfonde samt de relevante instrumenter under Fællesskabets budget, bilaterale bidrag fra EU og afrikanske stater, interesserede tredjeparter og internationale organisationer samt investeringer fra den private sektor. Kommissionen vil også undersøge, hvilke nye veje der byder sig for arbejdet med at gennemføre millenniumudviklingsmålene. Kommissionen vil forelægge en ambitiøs pakke om udviklingsfinansiering og om bistandseffektivitet med henblik på de internationale topmøder i Accra (september 2008) og Doha (december 2008).

3. PRAKTISK GENNEMFØRELSE: EN DAGLIG OPGAVE

Nye foranstaltninger med fokus på de politiske prioriteter er kun ét aspekt af Kommissionens arbejde. Kommissionen forbliver gennem hele året ansvarlig for gennemførelsen og tilsynet med vedtagen politik og for forvaltningen af finansielle programmer og operationelle opgaver. Som vogter af den fælleseuropæiske interesse har Kommissionen et direkte ansvar for at sikre, at regelværket anvendes korrekt. Kommissionen har også et ansvar for at fremme effektiv kommunikation med Europas borgere og forklare værdien af det europæiske projekt. Kommissionen vil fortsætte sin reformdagsorden for at etablere en moderne, effektiv, ansvarlig og åben administration, som kan skabe tillid blandt EU-borgerne. Som led i det europæiske åbenhedsinitiativ vil Kommissionen i 2008 lancere registret over interesserepræsentanter og arbejde videre med at sikre fuld åbenhed om EU-fondenes endelige modtagere.

Gennemførelse af vedtagen politik

I 2008 vil der blive arbejdet grundigt for at følge op på de initiativer, som Kommissionen har truffet siden begyndelsen af mandatperioden. Dette indebærer forhandlinger for at skubbe de forslag, der allerede ligger på bordet, videre med særlig opmærksomhed på en række tiltag, der netop bør behandles nu. 2008 bliver afgørende for vedtagelsen af de energi- og klimaændringsforslag, som Kommissionen fremlagde i 2007. Kommissionen vil søge at skabe politisk enighed mellem institutionerne om lovgivningen om det indre marked, og om, hvordan EU kan nå sine mål for drivhusgasser og vedvarende energi, samt hvordan der kan skabes nye energiteknologiske fremskridt. Opfølgningen på Bali–konferencen om klimaændringer fordrer intensive internationale forhandlinger for at nærme sig enighed om en ordning, der kan efterfølge Kyoto-protokollen.

Gennemførelsen af REACH-lovgivningen (registrering, vurdering og godkendelse af kemikalier) er den afgørende prøve for, om EU er i stand til at forbedre EU-borgernes sundhed og miljøforhold og samtidig øge det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne.

Forskning og teknologisk udvikling er afgørende for at fremme bæredygtig udvikling og innovation, så det kan sikres, at EU også i fremtiden er et konkurrencedygtigt og velstående samfund. Gennemførelsen af rammeprogrammerne fortsætter i 2008, og der vil blive truffet foranstaltninger til at udbygge det europæiske forskningsrum, såsom fremme af forskermobilitet, opbygning af nye infrastrukturer og lancering af den fælles EU-medlemsstats programmering af forskning vedrørende større samfundsmæssige udfordringer. Inden for rammerne af den overordnede strategi for innovation vil Det Europæiske Teknologiinstitut, som i 2008 forventes at blive noget nær operationel, gennem strategisk forskning og undervisning være med til at afhjælpe den innovationskløft, der er mellem EU og dets vigtigste konkurrenter.

Efter tumulterne på de finansielle markeder er der kortlagt en række spørgsmål, som kræver yderligere analyse for at bistå beslutningstagerne og myndighederne med at drage hensigtsmæssige konklusioner evt. med forslag til ændringer af tilsynsreglerne. Blandt de spørgsmål, som Kommissionen vil arbejde på i 2008 sammen med andre aktører på EU-plan og internationalt plan, er: gennemsigtighed for investorer, markeder og tilsynsmyndigheder, værdiansættelsesstandarder, herunder ikke-likvide aktiver, tilsynsrammer, risikostyring og tilsyn i den finansielle sektor samt markedets funktion, herunder kreditvurderingsbureauernes rolle.

2008 bliver året, hvor de sidste af markedsreformerne under den fælles landbrugspolitik iværksættes som led i bestræbelserne på at gøre det europæiske landbrug mere bæredygtigt og konkurrencedygtigt. Gennemførelsen af alle nye 2007-2013-programmer under samhørighedspolitikken (452 programmer), udvikling af landdistrikter (96 programmer) og fiskeri vil blive fulgt på nært hold for at sikre et større bidrag til vækst og flere og bedre jobs for Europas borgere.

Arbejdet med at tillade virksomheder at vælge et EU-beskatningsgrundlag som opstillet i den årlige politikstrategi for 2008 vil også fortsætte. Der er iværksat en konsekvensanalyse for at undersøge mulighederne og deres konsekvenser.

Kommissionen vil fortsat skubbe på med hensyn til færdiggørelsen af Haag-programmet for frihed, sikkerhed og retfærdighed, og fremskynde arbejdet med de forslag, der fortsat ligger på bordet. Kommissionen agter ligeledes at indlede en ny fase i EU's arbejde for at bekæmpe ulovlig handel og forbrug af narkotika.

Handlingsplanen for EU's nye integrerede havpolitik, som Kommissionen vedtog i 2007, vil gradvis blive gennemført ved hjælp af initiativerne i dette arbejdsprogram og en ny overvågnings- og rapporteringsproces. Kommissionen vil vedtage og påbegynde gennemførelsen af en seksårig handlingsplan for EU's dyresundhedsstrategi. Kommissionen vil også præcisere de retlige rammer for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets risikovurdering vedrørende GMO'er.

Internationalt

EU har en række strategisk vigtige forhandlinger i gang, som vil blive videreført i 2008. Associeringsforhandlingerne med Tyrkiet og Kroatien videreføres på grundlag af de vedtagne forhandlingsrammer. Den forventede færdiggørelse af Nettet af stabiliserings- og associeringsaftaler med de vestlige Balkanlande vil styrke de bilaterale politiske og økonomiske bånd og fremskynde reformer. Der vil blive fremlagt en ny pakke statusrapporter inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik. Den europæiske naboskabspolitik re fortsat åben for Belarus, hvis landet forpligter sig til demokratisering samt overholdelse af menneskerettighederne og retsstatsprincipperne.

Kommissionen vil arbejde videre med sin dagsorden for det globale Europa og fortsat presse på for en WTO-handelsaftale og sideløbende hermed arbejde på en ambitiøs række af bilaterale forhandlinger. 2008 bliver også det første år med de økonomiske partnerskabsaftaler og den 10. Europæiske Udviklingsfond : nye ressourcer og nyt fokus på bistandseffektivitet og -komplementaritet kommer til at spille en grundlæggende rolle for resultaterne inden for rammerne af de eksisterende bredere forbindelser til AVS-partnerne. Arbejdet på området humanitær bistand vil bygge på erklæringen "På vej mod en europæisk konsensus om humanitær bistand"[5].

Kommissionen vil også fortsætte sit arbejde med hensyn til forberedelse, lancering, forhandling eller indgåelse af aftaler med bl.a. Rusland, Ukraine, Moldova, Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, Irak, Kina, Indien, Indonesien, Thailand, Singapore, Vietnam, Filippinerne, Malaysia, Brunei, Laos, Cambodja, ASEAN, Golfstaternes Samarbejdsråd, Det Andinske Fællesskab, Mellemamerika og Mercosur. Kommissionen vil tage de første skridt til at etablere formelle forbindelser til Libyen.

Kommissionen vil forblive aktiv med hensyn til politiske udviklinger over alt i verden og opretholde sit engagement i stabiliserings- og genopbygningsindsatsen i Mellemøsten, bl.a. via sin rolle i kvartetten og som en af de største donorer i området, samt i Afrika og Sydasien. Kommissionen vil også søge yderligere at styrke det transatlantiske partnerskab, en altafgørende hjørnesten i Europas forbindelser udadtil, og som nu har fået et nyt politisk skub gennem vedtagelsen på det seneste EU/USA-topmøde af rammerne for yderligere transatlantisk økonomisk integration.

Forvaltning af finansielle programmer

EU-budgettet er et centralt redskab til realisering af EU's politiske mål. Dette redskab frembyder kontinuitet, da EU's udgiftsprioriteringer nu er vedtaget på et flerårigt grundlag. Den årlige budgetøvelse afspejler og finjusterer de retningslinjer, der fremgår af den finansielle ramme uden at ændre den strategiske kurs. Nu da den nye generation af finansielle programmer stort set er på plads, bliver 2008 præget af konsolidering og iværksættelse.

Budgetmyndigheden forventes inden længe at træffe afgørelse om Kommissionens forslag til budget for 2008, der beløber sig til ca. 129 mia. EUR i forpligtelser og 122 mia. EUR i betalinger. Mere end 44 % af forpligtelsesbevillingerne øremærkes aktiviteter, der understøtter vækst og jobskabelse i Europa gennem investeringer inden for områder som forskning, konkurrenceevne og innovation, transport- og energinetværk, livslang læring og økonomisk og social samhørighed. Ud over disse forpligtelser vil Kommissionen fortsat forvalte den endelige fase af programmerne og projekterne for perioden 2000-2006. Alene for samhørighedspolitikken betyder dette et ansvar for nær ved 380 strukturfondsprogrammer og 1 200 samhørighedsfondsprojekter.

I gennemførelsen af fondene søger Kommissionen at sikre bedst anvendelse af de begrænsede ressourcer, så der kan skabes bedre sociale og økonomiske resultater for Europas borgere og opnås mest for pengene, samtidig med at der sikres en høj grad af budgetgennemførelse. Kommissionen er bundet og forpligtet til at efterleve de højeste standarder for sund finansstyring. Når budgettet gennemføres under fælles ansvar med medlemsstaterne, giver Kommissionen om nødvendigt vejledning. Når Kommissionen ikke kan opnå den nødvendige sikkerhed, vil den overveje at sætte udbetalingerne til de pågældende medlemsstater i bero.

Forvaltning af gældende EU-ret

Som opfølgning på meddelelsen "Et resultatorienteret Europa – anvendelse af fællesskabsretten"[6] vedtaget i september er bedre håndhævelse af fællesskabsretten, bl.a. gennem en bedre dialog med medlemsstaterne for at sikre rettidig gennemførelse og effektiv og retfærdig anvendelse, fortsat en prioritet for Kommissionen i 2008.

Kommissionen vil fortsat gøre en stor indsats for at sikre overholdelse af EU-lovgivningen med særlig vægt på transport, miljø, fødevaresikkerhed, dyrs sundhed og velfærd samt plantesundhed. Kommissionen lægger stor vægt på samarbejdet med medlemsstaterne for at lette gennemførelsen og håndhævelsen af EU-lovgivningen gennem indførelse af mekanismer til forudgående overvågning af ny national lovgivning, fremme af aktiv deltagelse i SOLVIT-nettet og arbejdet i uformelle netværk såsom Forum for dommere. Indledningen af en overtrædelsesprocedure er det ultimative udtryk for Kommissionens grundlæggende opgave som traktaternes vogter og er direkte knyttet til EU-borgerne. Mange af disse sager udløses nemlig af klager og andragender indgivet af private borgere, virksomheder og NGO'er.

Ved at håndhæve de europæiske konkurrenceregler i individuelle sager fremmer Kommissionen mere velfungerende markeder til fordel for forbrugerne og den overordnede konkurrenceevne. Kommissionen vil iværksætte en eller flere nye konkurrencemæssige sektorundersøgelser på markeder, der har vist sig ikke at fungere så godt. I henhold til handlingsplanen for statsstøtte vil Kommissionen iværksætte initiativer for at fuldende skiftet over imod mere effektive og enkle regler for tilskud, baseret på en sund økonomisk analyse.

4. UDFORMNING AF NYE POLITIKKER

FOR BEDRE AT AFSPEJLE DEN FLERÅRIGHED, DER NU KENDETEGNER KOMMISSIONENS AKTIVITETER, KORTLÆGGER DETTE NYE KAPITEL EMNER I TILKNYTNING TIL DE PRIORITERINGER, SOM TJENESTEGRENENE VIL ARBEJDE PÅ I 2008 VIA KONSEKVENSANALYSER FOR PLANLAGTE NYE TILTAG, UNDERSØGELSER, HØRINGER AF INTERESSENTER, SOM KUNNE FØRE TIL SPECIFIKKE INITIATIVER I FREMTIDEN.

Kommissionen arbejder på mange områder i forhold til en dagsorden for bæredygtig konkurrenceevne som led i bestræbelserne på at fremme bæredygtig udvikling. Der ses således på, hvordan standarder kan strømline miljømål, bæredygtig adgang til råvarer ud over energi, og hvilke muligheder der er for at afbøde klimaændringernes helbredskonsekvenser. Som opfølgning på grønbogen om landbrugsproduktkvalitet overvejer Kommissionen, hvordan optimering af kvalitet bedre kan imødekomme forbrugerefterspørgslen og skabe merværdi for landbrugsproduktionen. Kommissionen agter ligeledes at fremlægge en grønbog om territorial samhørighed, et begreb der anerkendes med Lissabon-traktaten.

På anmodning fra Rådet (landbrug) arbejder Kommissionen på et initiativ om frugt til skoleelever. En konsekvensanalyse er under forberedelse, og afhængigt af resultatet vil der blive udarbejdet et forslag.

Konklusionerne på den sociale statusopgørelse vil bidrage til moderniseringen af EU's socialpolitikker som udtryk for de udfordringer, der følger af globaliseringen, og behovet for at forudse og forvalte forandringer.

Lissabon-traktaten vil skabe ny fremdrift på området frihed, sikkerhed og retfærdighed. Prioriteringerne og målsætningerne for den fremtidige udvikling af EU-politikken bør lægges fast, og de midler og tiltag, der synes mest velegnede til at nå dem, bør også kortlægges. Kommissionen vil fremlægge en meddelelse om den næste flerårige strategi for virkeliggørelsen af området for frihed, sikkerhed og retfærdighed.

Som opfølgning på høringen om de fremtidige prioriteringer for handlingsplanen for selskabsret og virksomhedsledelse og for at efterkomme den store efterspørgsel vil Kommissionen foretage en gennemførlighedsundersøgelse for en europæisk fondsvedtægt. Kommissionen vil i 2008 også fokusere på det forberedende arbejde i forbindelse med civilretligt samarbejde med tredjelande, herunder en juridisk ordning for behandlingen af medlemsstaternes bilaterale aftaler med tredjelande inden for specifikke sektorer og samarbejde med internationale organisationer såsom Europarådet.

I løbet af 2008 iværksættes en revision af fusionsforordningen, af procedureforordningen nr. 1/2003 og flere gruppefritagelsesforordninger på konkurrenceområdet. På statsstøtteområdet vil der blive iværksat høringer for at revidere rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder og rammebestemmelserne for skibsbygningsindustrien.

Kommissionen ser også på, hvordan man kan optimere koordinering af krisestyring, herunder kriseforebyggelse og kriseberedskab. Den agter også at præcisere reglerne for beskyttelse af personoplysninger.

Kommissionen har tillige overvejelser i gang om en grundig revision af OLT-associeringsafgørelsen inden for EF-traktatens grænser vedrørende de fremtidige forbindelser mellem EU og de oversøiske lande og territorier.

Kommissionen vil igangsætte forberedelserne af aktiviteterne for det europæiske år for kreativitet og innovation i 2009. I denne forbindelse vil en lang række fællesskabsprogrammer, navnlig for livslang læring, kultur, ungdom og i Europa for borgerne, også bidrage til at bevidstgøre om, hvordan uddannelse og kultur kan understøtte innovation og kreativitet.

Endelig vil Kommissionen forberede budgetgennemgangen for 2008-2009 for at optimere Europas evne til at tackle de centrale udfordringer i det næste tiår.

5. BEDRE LOVGIVNING: FORENKLING, KODIFICERING, TILBAGETRÆKNING AF FORSLAG OG EVALUERING AF DE ADMINISTRATIVE OMKOSTNINGER

Kommissionen vægter arbejdet med at forbedre reglerne i Europa meget højt. Kommissionens ambitiøse dagsorden for bedre lovgivning med henblik på at gennemføre kvalitetstiltag og modernisere og forenkle allerede eksisterende lovgivning er forankret i Lissabon-strategien for jobskabelse og vækst. Økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser vurderes på en integreret og velafbalanceret måde sammen med en evaluering af de administrative omkostninger ved udkast til forslag, når sådanne omkostninger sandsynligvis vil være store. Konsekvensanalyserne understøtter også Kommissionens program for forenkling[7] ved at identificere mulighederne for forenkling af eksisterende lovgivning.

En strategisk gennemgang af programmet for bedre lovgivning

Med henblik på Det Europæiske Råds forårsmøde i 2008 vil der blive fremlagt en strategisk gennemgang af fremskridt i 2007 under de forskellige punkter på dagsordenen for bedre lovgivning under hensyntagen til de synspunkter, som de øvrige EU-institutioner og interessenter har givet udtryk for. Gennemgangen vil navnlig ajourføre og styrke Kommissionens rullende forenklingsprogram og rapportere om gennemførelsen af handlingsprogrammet for reduktion af administrative byrder[8] samt gøre status over de nye ordninger for konsekvensanalyse siden nedsættelsen af udvalget for konsekvensanalyse.

Gennemgang af endnu ikke vedtagne forslag

Efter i forbindelse med dette års arbejde at have gennemgået de forslag, som lovgiver endnu ikke har vedtaget, men som Kommissionen vedtog inden udgangen af 2005 i tråd med dens forpligtelser over for Europa-Parlamentet, har Kommissionen i dette lovgivnings- og arbejdsprogram medtaget listen over 30 endnu ikke vedtagne forslag, som den agter at trække tilbage med specifikke begrundelser. Kommissionen vil fortsat overvåge de forslag, der endnu ikke er kommet igennem lovgivningsprocessen, med henblik på tilbagetrækning eller valg af anden indsats i tråd med Kommissionens politiske prioriteringer og standarder for bedre lovgivning.

Forenkling

Gennemførelsen af det rullende forenklingsprogram skrider støt fremad. Ud af 47 forenklingsinitiativer med henblik på Kommissionens vedtagelse i 2007 vil 44 – hvoraf 19 allerede er vedtaget og 25 stadig er under forberedelse - være vedtaget ved udgangen af året (en succesrate på 94 %). Blandt de seneste resultater er revisionen af EU's forsikringslovgivning (SOLVENCY II) og ophævelsen af GSM-direktivet, som får direkte virkning for virksomhederne og borgerne. Gennemførelsen af de initiativer, der er opstillet i programmet, vil fortsætte i 2008, og der vil blive gjort en fornyet indsats for at styrke det flerårige program, herunder et øget antal forenklingsforslag for at reducere de administrative byrder. 45 initiativer planlægges vedtaget af Kommissionen i 2008. Heraf er 15 helt nye og spreder sig over forskellige politikområder, såsom landbrug, motorkøretøjer, folkesundhed, miljø og energi.

Programmet sigter på at tilvejebringe konkrete fordele for europæerne – f.eks. vil forslagene:

- forenkle de gældende regler om affald af elektrisk udstyr for at gøre det lettere for producenterne, forhandlerne og forbrugerne at efterkomme deres miljømæssige forpligtelser

- føre til væsentlig forenkling af de gældende lovgivningsrammer for biocidholdige produkter og tackle betænkeligheder vedrørende kompleksitet og omkostninger samt tilgængeligheden af visse biocidholdige produkter

- ophæve ca. 50 tekniske direktiver for motorkøretøjsindustrien og i givet fald erstatte dem med henvisninger til FN/ECE-regulativer

- reducere de administrative byrder for industrien ved at forenkle reglerne for lægemiddelprodukter

- lette de økonomiske aktørers statistiske indberetning (Intrastat), navnlig SMV

- konsolidere og udvide de områder, hvor nationale, regionale og lokale myndigheder kan yde tilskud uden Kommissionens forhåndsgodkendelse gennem en forenkling af den generelle gruppefritagelsesforordning for statsstøtte.

Reducering af de administrative omkostninger

Handlingsprogrammet, der blev iværksat i 2007, sigter på at reducere de administrative byrder for virksomhederne i EU med 25 % inden 2012. Små og mellemstore virksomheder drager størst fordel af denne reducering. For i højere grad at inddrage de berørte aktører har Kommissionen oprettet et netsted på alle officielle EU-sprog, hvor virksomheder fra overalt i Europa kan indsende forslag til, hvordan de administrative byrder kan reduceres[9]. Ud over denne onlinehøring har Kommissionen nedsat en "Gruppe af højtstående uafhængige interesserede parter vedrørende administrative byrder", som skal rådgive om gennemførelsen af handlingsprogrammet og dermed føre til endnu bedre resultater.

6. EU-FORMIDLING

Kommissionen har i løbet af de seneste to år styrket sin indsats for bedre at formidle EU-projektet og inddrage borgerne i beslutningsprocessen. Denne indsats videreføres og konsolideres i 2008 med vægt på partnerskab[10] med de øvrige institutioner og en lokal arbejdsindsats. For første gang foreslås der interinstitutionelle kommunikationsprioriteringer. Som vedtaget i den årlige politikstrategi for 2008 afspejler de vigtigste kommunikationsprioriteringer for 2008 Kommissionens politiske prioriteringer samt forskningsresultater fra Eurobarometer og de seneste erfaringer med Plan D-projekter, hvor borgernes interesser kommer til udtryk, samt de nylige erfaringer med effektiv kommunikation. En højere valgdeltagelse til Europa-Parlamentet i 2009 end i 2004 er ligeledes et vigtigt mål, som alle EU-institutionernes kommunikationsbestræbelser bør bidrage til.

De seneste undersøgelser viser, at EU-borgernes største bekymringer er EU's sociale dimension i forhold til globaliseringen, navnlig jobmulighederne og frygten for arbejdsløshed, samt migration og spørgsmål i tilknytning til borgernes sikkerhed. Interessen for energi og klimaændringer er i stigning med udbredt støtte til forslagspakken for energi og klimaændringer. I overensstemmelse med den tværgående politikudformning, som Kommissionen støtter, bør udfordringerne i forbindelse med globaliseringen og de tre dimensioner af bæredygtig udvikling (den økonomiske, sociale og miljømæssige dimension) integreres i alle kommunikationsprioriteringer. Samtidig bør kommunikationen "gøres lokal", og Kommissionen vil fortsat bestræbe sig på at tilpasse sine udmeldinger til de forskellige publikummer, sektorer eller lande.

Som opfølgning på den vellykkede regeringskonference om en ny EU-traktat vil kommunikationsindsatsen sigte på både at tilvejebringe fyldestgørende omfattende oplysninger og opretholde en løbende dialog med de europæiske borgere, ligesom indsatsen i tæt samarbejde med de nationale myndigheder vil blive styrket i løbet af ratificeringsforløbet.

Kommunikationsprioriteringerne for 2008 fremgår af bilag 4.

BILAG 1 – Liste over strategiske og prioriterede initiativer

STRATEGISKE INITIATIVER

Betegnelse | Forslagets eller retsaktens art | Mål og anvendelsesområde |

Årlig statusrapport om Lissabon-strategien | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/andet | Den årlige rapport beskriver fremskridt opnået på såvel Fællesskabs- som medlemsstatsplan og kortlægger et begrænset antal tiltag med henblik på vedtagelse. Det er det centrale dokument for overvejelserne på Det Europæiske Råds forårsmøde. På denne baggrund vil betydningen af uddannelse og efteruddannelse blive understreget. |

Hvidbog om tilpasning til klimaændringer | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/hvidbog | Politisk erklæring om de foranstaltninger, der skal sikre tilpasning til klimaændringer inden for en række områder, der er af grundlæggende betydning for den europæiske livsform (f.eks. industri, landbrug, energi, fiskeri, skovbrug, turisme, socialpolitik), mindske deres sårbarhed, øge modstandsdygtigheden over for de uundgåelige negative virkninger af klimaændringer samt foregribe og ledsage forandringerne. Formålet er at undgå større konsekvenser for menneskers sundhed, biodiversitet og levesteder samt for EU-borgernes livskvalitet. Hvidbogens foranstaltninger indebærer også ændringer i eksisterende fællesskabspolitikker. |

Grøn transportpakke: a) Meddelelse om, hvordan transportsektoren gøres mere miljøvenlig b) Meddelelse om internalisering af transportsektorens eksterne omkostninger | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | a) Meddelelsen kommer til at omhandle de vigtigste resultater af tre initiativer på transportområdet (internalisering af omkostninger, grønne drivmidler og ITS-handlingsplanen) og vil muligvis opstille anbefalinger for fremtiden. b) Denne anden meddelelse vil omhandle en generelt anvendelig, gennemsigtig og forståelig model til vurdering af eksterne omkostninger for forskellige transportformer. Der bliver en analyse af, hvordan internaliseringsforanstaltninger kan korrigere specifikke former for markedssvigt, som er meget relevante for transportsektoren, og som forårsages af store negative eksterne virkninger. Meddelelsen vil opstille en liste over tilgængelige strategiske redskaber for at løse problemet (ETS, afgifter, gebyrer osv. samt kombinationer af de enkelte redskaber) og analysere de sandsynlige økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser af de opstillede valgmuligheder. Den ledsages muligvis af lovforslag eller meddelelse om, at sådanne vil blive fremlagt senere i 2008. |

Energipakke: a) Meddelelse om 2. strategiske energiredegørelse b) Revision af bestemmelserne om olielagre (*) c) Omarbejdning af direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne (*) d) Revision af energibeskatningsdirektivet | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse b) Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktatens artikel 99 og artikel 100, stk. 1 c) Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 175, stk. 1 d) Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 93 | a) Redegørelsen skal vurdere fremskridt hen imod de strategiske målsætninger, der blev vedtaget i marts 2007, herunder hvordan det indre marked tager form, tiltag for at øge andelen af vedvarende energi i energiforbruget, tendenser i udledning af drivhusgasser fra energi, centrale energiteknologiske udviklinger og resultater i EU's eksterne energipolitik. Redegørelsen vil bidrage til formuleringen af anbefalinger for udformning af fremtidig politik og det videre arbejde for en EU-energipolitik for Europa. Især vil det blive undersøgt, hvordan EU's energiforsyningssikkerhed kan forbedres gennem et optimalt fungerende indre marked, gennem forbedrede og diversificerede infrastrukturer og samkøringer, herunder oplagring og LNG-terminaler, gennem bedre forvaltning af lagrene, gennem solidaritetsordninger, gennem et mere diversificeret energiforbrug, gennem teknologiske udviklinger, der understøtter vedvarende energis markedsindtrængning og bidrager til nedbringelse af kulstofemissioner fra energi (f.eks. teknologi for udskillelse og lagring af kulstof). Den internationale dimension vil også blive undersøgt ligesom alle de relevante bilaterale og multilaterale aftaler, der bidrager til EU's energiforsyningssikkerhed. b) Forslag til nyt direktiv om olielagre for at tage højde for beredskabssituationer i EU og således erstatte gældende forskrifter, der stammer fra 1960'erne (kodificeret i 2006 som direktiv 2006/67). Formålet er at tilvejebringe et virksomt strategisk redskab for at imødegå afbrydelser i olieforsyningen, som påvirker EU, på en måde der er i overensstemmelse med de nuværende omstændigheder. c) Direktivet om bygningers energimæssige ydeevne gør attesteringer af bygningers energimæssige ydeevne obligatorisk og opstiller (ikke-specificerede) krav til mindsteydeevne for nye bygninger og eksisterende bygninger, der undergår omfattende renovering. Direktivet vil endvidere stille krav om regelmæssig eftersyn af fyr og klimaanlæg for at garantere en energieffektiv drift af sådanne anlæg. Et ajourført direktiv kan styrke og nærmere specificere sådanne krav og tilføje finansieringsaspekter. En konsekvensanalyse skal kortlægge og analysere disse mulige ændringer. d) Energibeskatning giver i EU en mulighed for at kombinere skattemæssige tilskyndelser til et mere energieffektivt og miljøvenligt energiforbrug med muligheden for større provenu. Som opfølgning på grønbogen om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske og andre beslægtede politiske formål (KOM (2007) 140) er det formålet med revisionen at gøre energibeskatningsdirektivet til et understøttende og effektivt instrument for EU's målsætninger på området energipolitik og klimaændringer. |

Lovforslag afledt af meddelelsen om Helbredsundersøgelsen af den fælles landbrugspolitik (*) | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 37 | Efter meddelelsen fra 2007 om en "helbredsundersøgelse" af den fælles landbrugspolitik skal lovforslagene opstille mulighederne for at gøre enkeltbetalingsordningen mere effektiv, tilpasse markedsstøtteordningerne og tackle de nye udfordringer for sektoren. "Helbredsundersøgelsen" er ikke en grundlæggende reform, men sigter snarere på at sikre, at den fælles landbrugspolitik fungerer effektivt og så enkelt som muligt. Initiativet stammer fra de revisionsbestemmelser vedrørende enkeltbetalingsordningen og visse landbrugsmarkeder, som indgik i reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003/2004. |

Migrationspakke: a) Meddelelse om et indrejse- og udrejsesystem og andre grænseforvaltningsredskaber (f.eks. en elektronisk rejsetilladelse (ETA)) b) Rapport om evalueringen af og den fremtidige udbygning af Frontex c) Meddelelse om et europæisk grænseovervågningssystem | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | a) Hovedformålet er at styrke procedurerne for grænsekontrol for tredjelandsstatsborgere og dermed forbedre forvaltning af migrationsstrømme, forebygge ulovlig indvandring samt eventuelle andre trusler for EU's sikkerhed og lette grænsepassagen (ved såvel indrejse i som udrejse fra EU) for både EU-borgere og lovligt rejsende tredjelandsstatsborgere, og således i større grad koncentrere ressourcerne på grænsekontrol. b) Indføre en fuldt integreret forvaltning af de ydre grænser på EU-plan. Forbedring af det operative samarbejde mellem de myndigheder, som i medlemsstaterne har ansvaret for kontrol ved EU's ydre grænser og for forvaltningen af migration. Imødegå ulovlig indvandring ved de ydre grænser, bekæmpe indsmugling af mennesker på EU's område under behørig hensyntagen til den humanitære dimension ved fænomenet (f.eks. redning af menneskeliv, der er i fare ved ulovlig passage af de ydre grænser). Med udgangspunkt i evalueringen af FRONTEX og navnlig af de hurtige grænseindsatshold (RABIT) bør gennemførligheden af etableringen af et europæisk system for grænsevagter vurderes. c) Kommissionen agter i meddelelsen at foreslå etableringen af et europæisk grænseovervågningssystem i tre faser. Sammenkobling og strømlining på medlemsstatsniveau af eksisterende indberetnings- og overvågningssystemer og andre ordninger (2008-2009) Udvikling og iværksættelse på EU-niveau af fælles værktøjer og programmer til grænseovervågning (2008-2013) Etablering af et fælles system for informationsudveksling på det maritime område for Middelhavet og Sortehavet (2012-2013) Denne fremgangsmåde i 3 faser for etableringen af et europæisk grænseovervågningssystem skulle mærkbart kunne øge den interne sikkerhed i Schengen-området ved at forebygge ulovlig indvandring, menneskehandel, terrorisme osv., men også væsentligt mindske de tragiske dødstal for ulovlige indvandrere ved at redde flere liv til søs. |

Asylpakke: a) Plan for asylpolitik b) Forslag om ændring af Rådets direktiv 2003/9/EF om minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere c) Forslag om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning d) Ændring af direktivet om asylprocedurer e) Ændring af direktivet om anerkendelse af flygtningestatus og om tilnærmelse af former for subsidiær beskyttelse | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse b) Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 63, stk. 1, litra b) c) Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 63, stk. 1, litra a) d) Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 63, stk. 1, litra d) e) Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 63, stk. 1, litra c), stk. 2, litra a) og stk. 3, litra a) | a) Formålet med planen for asylpolitik er at opridse formerne for en mulig perspektivplan for det fælles europæiske asylsystem, som i høj grad afhænger af udkommet af drøftelserne af den grønbog, der blev offentliggjort den 6. juni 2007. Den vil omfatte forslag til relevante langsigtede elementer i den fælles asylpolitik som beskrevet i Haag-handlingsplanen, bl.a. den fælles asylprocedure, ensartet status for flygtninge og for personer under subsidiær beskyttelse samt det europæiske støttekontor for alle former for samarbejde mellem medlemsstaterne. b) c) d) e) Formålet med forslagene er – på grundlag af erfaringerne med gennemførelsen og anvendelsen i medlemsstaterne og udkommet af høringen om grønbogen om den fremtidige fælles asylpolitik – at ændre/præcisere visse bestemmelser i de gældende direktiver, gøre dem mere effektive og løse visse vanskeligheder ved anvendelsen for yderligere at harmonisere de relevante standarder samt sikre sammenhæng i asylregelværket, der er under løbende udvikling. |

Sundhedspakke: a) Meddelelse og Rådets henstilling om patientsikkerhed og sundhedsydelsernes kvalitet b) Rådets henstilling om infektioner i tilknytning til sundhedspleje | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse b) Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/henstilling | a) De to vigtigste formål med initiativet om patientsikkerhed og sundhedsydelsernes kvalitet er i) at støtte medlemsstaterne i at sikre størst mulig patientsikkerhed overalt i de europæiske sundhedssystemer ved at stille de nødvendige praktiske og juridiske værktøjer og mekanismer til rådighed for medlemsstaterne og centrale interessenter samt træffe hensigtsmæssige foranstaltninger for at forbedre plejesikkerhed og –kvalitet, og ii) at forbedre EU-borgernes tillid til, at de er tilstrækkeligt informeret om sikkerheden i EU's sundhedssystemer, herunder sundhedsudbydere i deres eget land og i andre medlemsstater. b) Henstillingen om infektioner i tilknytning til sundhedspleje skal foreslå en række specifikke foranstaltninger til iværksættelse i medlemsstaterne for at begrænse spredningen af infektioner i tilknytning til sundhedspleje: kontrol- og forebyggelsesforanstaltninger, infektionsforebyggelse, kontrolprogrammer, etablering eller styrkelse af aktive overvågningssystemer samt uddannelse, efteruddannelse, forskning og udveksling af oplysninger om forebyggelse og kontrol. |

2008-"udvidelsespakken": a) Strategidokument om udvidelsen b) Statusrapporter | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse b) Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/andet | a) Strategidokumentet omfatter de vigtigste konklusioner fra statusrapporterne samt forslag til henstillinger om politiske tiltag. b) Statusrapporterne vurderer, hvilke fremskridt Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Tyrkiet har gjort i tiltrædelsesforberedelserne, samt hvilke fremskridt Albanien, Bosnien-Hercegovina, Montenegro, Serbien og Kosovo (under FN's Sikkerhedsråds resolution 1244) har gjort i gennemførelsen af stabiliserings- og associeringsprocessen. |

Den europæiske naboskabspolitik: landestatusrapporter | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/andet | Kommissionen vil fortsat understøtte politiske, økonomiske og sociale reformer i partnerlandene gennem diversificerede løsninger i forhold til deres behov, men inden for rammerne af en fælles politisk ramme, gennemføre sine egne målsætninger for yderligere at tilskynde partnerlandene, og fortsat arbejde tæt sammen med medlemsstaterne, så gennemførelsen af denne politik bliver effektiv. Kommissionen vil foretage en analyse af fremskridt i det konkrete arbejde og udarbejde en ny serie af statusrapporter om Israel, Jordan, Moldova, Marokko, Den Palæstinensiske Myndighed, Tunesien og Ukraine og for første gang om Armenien, Aserbajdsjan, Egypten, Georgien og Libanon. |

Meddelelse om "konkrete opfølgningsforanstaltninger for den fælles EU-Afrika-strategi | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Meddelelsen skal opstille en ny evaluering af gennemførelsen af den fælles EU-Afrika-strategi. Den skal omfatte de prioriterede emner, der blev kortlagt i den første handlingsplan for gennemførelsen af den fælles EU-Afrika-strategi, og opstille de nødvendige retningslinjer for gennemførelsen. Meddelelsen tager udgangspunkt i et spørgeskema, der udsendes til medlemsstaterne i begyndelsen af 2008 med henblik på at opstille et EU-overvågningsdokument. Der vil blive søgt hensigtsmæssige synergier med Monterrey-konklusionerne. |

Pakken "bedre lovgivning": a) Strategisk gennemgang b) 2. statusrapport om forenkling c) Statusrapport om administrative byrder | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse b) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse c) Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/andet | a) En meddelelse skal gøre status over Kommissionens tiltag vedrørende bedre lovgivning (herunder de første erfaringer med udvalget for konsekvensanalyse) og bekendtgøre nye initiativer på området. b) Dette initiativ omfatter en status over det rullende forenklingsprogram samt nye forslag til forenkling. Fremskridt med hensyn til vedtagelse af forenklingsforslag på interinstitutionelt plan vil også blive gennemgået. Meddelelsen skal også gøre status over det vejledende program for kodificering 2006-2008. c) Kommissionen forelagde i januar 2007 et ambitiøst handlingsprogram for at reducere de administrative byrder med 25 % som foreskrevet i EU. Reduceringen skal opnås af EU og medlemsstaterne i fællesskab inden 2012. Handlingsprogrammet opstiller, hvordan indberetningspligterne for erhvervslivet kortlægges, vurderes og reduceres. Det opstiller en liste på ca. 40 forskrifter og 13 prioriterede områder, der tegner sig for 80 % af virksomhedernes administrative omkostninger. For at nå til konkrete resultater på kort sigt opstiller programmet også en første række af " tiltag efter en hurtig procedure". Disse tiltag skal skabe betydelige fordele gennem forholdsvis beskedne ændringer i den underliggende lovgivning. |

1. (26 initiativer samlet i 12 pakker)

(*) Initiativerne bidrager også til forenklingsprogrammet, se bilag 2

PRIORITEREDE INITIATIVER

Betegnelse | Forslagets eller retsaktens art | Mål og anvendelsesområde |

Budgetrevision | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Formålet er at undersøge, hvilke reformer, der er behov for, for at optimere Europas bidrag til tacklingen af centrale udfordringer i det næste tiår med udgangspunkt i principperne om merværdi i forfølgelsen af den fælles interesse og udgiftseffektivisering. Analysen bliver således sandsynligvis et vigtigt bidrag til de forslag, som den næste Kommission skal fremlægge for de nye flerårige finansielle rammer for perioden 2014 og frem. |

Kommissionens meddelelse om ØMU@10 - | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | I foråret 2008 er det ti år siden, at afgørelserne om overgangen til tredje fase i ØMU blev truffet og om de oprindelige deltagere. Efter ti år synes tiden moden til en dybdegående strategisk gennemgang af, hvordan ØMU har fungeret hidtil med henblik på at drage konklusioner for den fremtidige funktionsmåde. Kommissionens meddelelse vil opstille de vigtigste resultater fra ØMU-gennemgangen og anbefalinger for fremtiden. |

Grønbog om europæisk territorial samhørighed | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/grønbog | Initiativet har følgende formål: fra et institutionelt, politisk og operationelt synspunkt at analysere hvordan medlemsstaterne forstår og anvender begrebet territorial samhørighed. Arbejdet vil i al væsentlighed tage udgangspunkt i spørgeskemaer og analyser af operationelle programmer formulere en fælles definition på begrebet og foreslå mulige redskaber til bedre integrering af den territoriale dimension i strukturfondene og i en række sektorpolitikker, der har territoriale virkninger at indlede en dybdegående dialog mellem medlemsstaterne og Kommissionen. |

Ændring af kapitalgrundlagsdirektiverne 2006/48/EF og 2006/49/EF | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 47, stk. 2 | Revision af en række vigtige afsnit i kapitalgrundlagsdirektivet med henblik på ajourføring og reducering af byrderne for medlemsstaterne og bankverdenen: bedre rammer for samarbejde og udveksling af oplysninger mellem tilsynsmyndigheder (navnlig i krisesituationer), værtslandets tilsynsmyndigheders adgang til filialoplysninger revision af kravene i forbindelse med store engagementer tilsynsmæssig behandling af hybride kapitalinstrumenter, der kan godkendes i tier 1-kapital udvidelse af dispensationer for andelsbanker præcisering og tekniske tilpasninger af direktivet (herunder standardrisikobehandling i handelsbeholdningen). |

Forordning om en europæisk privat selskabsvedtægt | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 308 | Formålet med en europæisk privat selskabsvedtægt er at forbedre de europæiske SMV's mobilitet og konkurrenceevne. Når SMV har fælles regler i medlemsstaterne, er det lettere for dem at gøre grænseoverskridende forretninger ved at etablere nye virksomheder i andre medlemsstater og/eller omstrukturere eksisterende virksomheder til enklere strukturer. Når der på tværs af medlemsstaterne drives forretning på grundlag af samme selskabsretlige regler, vil det mindske omkostninger til overholdelse af materielle bestemmelser, og det vil blive enklere og billigere at drive virksomhed i EU. |

Meddelelse om en "Small Business Act (SBA) for Europe" | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | "Small Business Act for Europe" vil kombinere et mix af generelle principper (f.eks. specifik behandling af SMV i lovgivningen i henhold til "tænk-småt-først"-princippet, mindske hindringerne for grænseoverskridende handel, forbedre adgangen til EU-programmer og øge SMV's adgang til innovation og vækst), retsakter (f.eks. forslag til en europæisk selskabsvedtægt) og konkrete tiltag, der skal træffes af såvel medlemsstaterne som Kommissionen (f.eks. forbedring af SMV's adgang til offentlige indkøb). |

Revision af eksisterende retsakter om reducerede momssatser | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 93 | På grundlag af resultaterne af en undersøgelse foretaget af en uafhængig tænketank om konsekvenserne af reducerede satser, navnlig i form af jobskabelse, økonomisk vækst og et velfungerende indre marked, vedtog Kommissionen en meddelelse om andre momssatser end standardsatsen (KOM(2007) 380) med henblik på at indlede drøftelser i Rådet, Europa-Parlamentet og med andre interessenter. Samtlige relevante synspunkter indsamlet om dette meget følsomme emne skal tjene til at udforme et bæredygtigt og velafbalanceret forslag på mellemlang sigt om reducerede momssatser. |

Lægemiddelpakke: a) Meddelelse om fremtiden for det indre marked for humanmedicinske lægemidler b) Direktiv om lægemidler – oplysninger til patienter c) Styrkelse og rationalisering af lægemiddelovervågning i EU | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse b) Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 95 c) Lovforslag/direktiv og forordning Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 95 | a) Formålene med meddelelsen er at skabe en lejlighed til kort at gennemgå resultaterne siden 2004, at opridse fremtidige udfordringer og opstille mål for Kommissionen og for medlemsstaterne for de næste år. b) Formålet med direktivet er at etablere harmoniserede regler under hensyntagen til udviklingen i samfundet (aktive patienter, der søger flere oplysninger) og i teknologien (øget brug af internet). c) Formålene med disse initiativer er at rationalisere og styrke beskyttelsen af folkesundheden, at gøre det indre marked mere effektivt og forbedre sikkerheden ved de lægemidler, der bruges i EU. |

Kommissionens henstilling om aktiv indslusning | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/henstilling | Det politiske fokus i EU vil i begyndelsen af 2008 blive stimuleret af Kommissionens konklusioner fra statusopgørelsen over den sociale situation. Initiativet udgør den endelige fase i et forløb, der indledtes i 2006 med en høring med udgangspunkt i artikel 138 om aktiv indslusning af personer, hvis tilknytning til arbejdsmarkedet er svagest, baseret på tre søjler, nemlig a) en tilknytning til arbejdsmarkedet gennem jobmuligheder eller efteruddannelse, b) indkomststøtte på et niveau, der er tilstrækkeligt til, at personerne kan føre en værdig tilværelse og c) bedre adgang til kvalitetsydelser. Inden for rammerne af Lissabon-strategien supplerer dette initiativ flexicurity-modellen ved at inddrage de personer, hvis tilknytning til arbejdsmarkedet er svagest. |

Forslag til forordning om en dedikeret retlig ramme for opførelse og drift af nye paneuropæiske forskningsinfrastrukturer | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 171 | Formålet med lovforslaget bør være at lette etableringen af europæiske konsortier for opførelse og drift af forskningsfaciliteter af paneuropæisk interesse, og det er nødvendigt for en effektiv gennemførelse af Fællesskabets forskningsprogrammer. Som supplement til nationale eller mellemstatslige ordninger skal forordningen indføre fælles og letanvendelige rammer, der giver stor fleksibilitet for de enkelte konsortier i opstillingen af hensigtsmæssige regler for specifik infrastruktur på europæisk plan. Rammeforordningen er baseret på EF-traktatens artikel 171: I forordningen skal opstilles de vigtigste karakteristika for de paneuropæiske forskningsinfrastrukturer samt de regler og procedurer, der er nødvendige for deres etablering, som er nødvendig for gennemførelsen af fællesskabsprogrammerne. Rammeforordningen vil gøre det muligt at behandle spørgsmål i tilknytning til fællesskabsforskning, så som ansvar, beskatning og personalespørgsmål, og vil kunne understrege Europa-Kommissionens rolle som katalysator i etableringen af nye retlige enheder på europæisk plan. |

Meddelelse "Mod fælles programmering af forskning" | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Formålet er at øge værdien af velvalgte nationale forskningsinvesteringer gennem fælles programmering, så disse fælles programmer når den kritiske masse, omfang og rækkevidde, så de kan få globale virkninger. |

Initiativer vedrørende euroområdet: a) Konvergensberetning – 2008 b) (Mulig(e)) forslag til Rådets afgørelse(r) i henhold til artikel 122, stk. 2 om optagelse i euroområdet af en eller flere nye medlemsstater c) Mulige forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2866/98 om omregningskurserne mellem euroen og valutaerne i de medlemsstater, der indfører euroen | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse b) Lovforslag/afgørelse Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 122, stk. 2 c) Lovforslag/forordning Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 123, stk. 5 | a) Mindst hvert andet år eller på anmodning fra en medlemsstat aflægger Kommissionen og ECB en konvergensberetning i overensstemmelse med proceduren i traktatens artikel 122, stk. 2. I beretningerne undersøges det, i hvilken grad medlemsstater med dispensation har opnået en høj grad af vedvarende konvergens. Det vurderes også, om deres nationale lovgivning er forenelig med EU-retten. Den næste regelmæssige toårige beretning er planlagt i 2008 (den seneste blev offentliggjort i december 2006). Positiv konvergensvurdering for en eller flere medlemsstater kan føre til udvidelse af euroområdet. b) Hvis en eller flere medlemsstater anses for at opfylde betingelserne for at indføre euroen, ophæver Rådet deres dispensation. c) Hvis en eller flere medlemsstater anses for at opfylde betingelserne for at indføre euroen, fastlægger Rådet omregningskurserne for de deltagere i euro-området i henhold til artikel 123, stk. 5. Udvidelse af euroområdet: afledt lovgivning i forbindelse med indførelse af euroen. |

Meddelelse om iværksættelse af et program for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES -Global Monitoring for Environment and Security) og rammerne for programmets langsigtede forvaltning og finansiering | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Meddelelsen skal forme bæredygtigheden af GMES på lang sigt gennem følgende: en programramme for opfølgningen af de forberedende tiltag, koordinering af målinger fra rummet og på jorden med henblik på garanteret datainput som en langsigtet ordning for styringen af GMES. Meddelelsen vil muligvis blive ledsaget af et lovforslag på området. |

Bæredygtighedspakke: a) Meddelelse og handlingsplan om bæredygtig industripolitik (SIP) b) Handlingsplan om bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug (SPC) | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse b) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse | SIP/SCP-initiativet består i en integreret strategi for at hjælpe den europæiske økonomi med at blive miljømæssigt bæredygtig og konkurrencedygtig. Strategien omfatter innovation, det indre marked og den eksterne dimension, herunder produktions- og forbrugsmønstre. Med initiativet opstilles fremgangsmåden, kortlægges målrettede handlingsplaner og fremlægges eventuelle lovforslag. Et centralt element bliver iværksættelsen af en ny produktpolitik med dynamiske krav til bæredygtighed gennem en udvidelse af direktivet om energiforbrugende produkter kombineret med frivillige "ydelsesstandarder". Sådanne skal understøttes internationalt gennem internationale sektoraftaler. Der bliver også tale om omfattende foranstaltninger for at stimulere innovation (f.eks. europæisk kontrolordning for miljøteknologi) og stimulere forbrugsbevidstheden (herunder gennem en revision af EF-miljømærket) og foranstaltninger, der kan hjælpe industrien til i højere grad at gøre produktionsprocesserne bæredygtige (bl.a. gennem en revision af EMAS-ordningen og gennem programmet for bistand til SMV's overholdelse af miljølovgivningen) og initiativer med henblik på at nå til mere bæredygtige offentlige og private indkøb. |

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 af 19. marts 2001 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (*) | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 175 | Revisionen har til formål at forbedre miljøresultaterne for deltagende organisationer og øge deltagelsen i såvel den industrielle som den offentlige sektor. Bedre overholdelse af lovgivning og større miljøresultater for deltagende organisationer fremmes ved at forbedre adgangen til rådgivning om lovpligtige miljøkrav og vejledning om bedste praksis inden for miljøledelse. Andre fordele for de deltagende organisationer vil være reducering af de administrative byrder for større koncerner ved at tillade koncernregistrering og for små organisationer ved at tillade klyngeregistrering. Synergier med andre miljøledelsessystemer vil blive fremmet. Tilskyndelser og dispensationer for deltagende organisationer fra medlemsstaternes side vil blive fremmet. |

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1980/2000 af 17. juli 2000 om en revideret ordning for tildeling af et EF-miljømærke(*) | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 175, stk. 1 | Revisionen har til formål at forbedre effektiviteten og markedspåvirkningen ved at øge viften af berettigede produktgrupper og antallet af miljømærkede varer og tjenesteydelser, der faktisk er tilgængelige for forbrugeren. Proceduren for udvikling og vedtagelse af miljømærkekriterierne vil i vid udstrækning blive ændret og forenklet. De økonomiske aktører skal i større grad inddrages i forløbet, så der skabes en større tilslutning til ordningen og de selvregulerende aspekter, ligesom medlemsstaternes administrative byrder skal reduceres. Synergier med eksisterende miljømærkninger på nationalt plan skal fremmes, og der vil blive indført begrænsninger for, hvor mange omkostninger og gebyrer medlemsstaternes myndigheder kan pålægge ansøgere. Hertil kommer, at kriterierne bør defineres på en sådan måde, at de let kan anvendes med henblik på miljøvenlige offentlige indkøb. |

Biodiversitetpakke: a) Midtvejsrapport om gennemførelsen af handlingsplanen for biodiversitet b) Meddelelse om muligheder for at bekæmpe invasive fremmede arter | a) Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/andet b) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse | a) Det er i handlingsplanen for biodiversitet fastlagt, at Kommissionen skal aflægge rapport om gennemførelsen i 2008 under hensyntagen til medlemsstaternes indberetninger og andre oplysninger. Formålet er at skaffe et velunderbygget overblik over fremskridt med handlingsplanen og kortlægge områder, der giver anledning til betænkeligheder i forhold til forpligtelserne for 2010. b) Meddelelsen skal fremlægge de forskellige valgmuligheder for at mindske den trussel for EU's naturarv, der stammer fra spredning af arter, der ikke er naturligt hjemmehørende i EU. På grundlag af den igangværende undersøgelse vil der blive foreslået yderligere foranstaltninger for invasive fremmede arter i 2009 eller 2010. Formålet er at forebygge og kontrollere indførelsen af invasive fremmede arter og dermed beskytte den europæiske biodiversitet. |

Grønbog om landbrugsproduktkvalitet | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/grønbog | Grønbogen skal udforske idéer og muligheder for landmænd og producenter, der ønsker at omlægge deres produktion med henblik på fremstilling af produkter af bedre kvalitet og dermed i højere grad tilfredsstille forbrugernes efterspørgsel og øge merværdien af deres produktion. Dokumentet vil opfordre til indsendelse af bidrag, synspunkter og forslag til udvikling af foranstaltninger og egnede juridiske rammer, der kan fremme et skift over imod kvalitetsproduktion og –markedsføring. Grønbogen kommer til at bygge på udkommet af konferencen om kvalitetscertificering for fødevarer (afholdt i Bruxelles de 5.-6.2.2007) og ønskerne om, at EU's landbrug i højere grad følger markedstendenserne. Grønbogen skal også indsamle interessenters synspunkter om udviklingen af en fællesskabskvalitetsordning for geografiske betegnelser og traditionelle specialiteter. |

Rådets forordning – Revision af ordningen for de ugunstigt stillede områder (afgrænsning af berettigede områder) | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 37 | Støtte til ugunstigt stillede områder ydes med det formål gennem fortsat anvendelse af landbrugsjord at bidrage til at bevare landskaberne samt til at opretholde og fremme bæredygtige driftsformer. Støtten er en vital del af politikken for udvikling af landdistrikter. Initiativet vil føre til forbedret afgrænsning af områder med ulemper og dermed tilpasse foranstaltningen til de ændrede omstændigheder. |

Meddelelse om bæredygtig udvikling af akvakultur i Fællesskabet | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Meddelelsen kommer til at bygge på strategien fra 2002 (KOM(2002) 511 endelig), og det vil fremgå, at vækstmålene ikke er nået som planlagt, hvorimod miljø- og sundhedsmålene generelt er nået i højere grad. Målet vil derfor være at kortlægge de største hindringer og udfordringer, der lægger en dæmper på bæredygtig vækst, og vurdere hvilken rolle, de forskellige aktører bør spille, navnlig de offentlige myndigheders bidrag til at indføre mere gennemsigtige og forudsigelige regler for erhvervslivet. Dette er nødvendigt for virksomhedernes investeringer og udvikling. (Initiativet er en del af Handlingsplanen for den integrerede søfartspolitik). |

Modernisering og omarbejdning af kontrolordningen under den fælles fiskeripolitik i henhold til forordning (EF) nr. 2847/93 (*) | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 37 | Hovedformålene er styrkelse, harmonisering og forenkling af de eksisterende regler om fiskerikontrol. Moderniseringen af procedurerne vil fremme en bedre håndhævelse og lette byrderne og vanskelighederne for sektoren og de offentlige myndigheder ved at øge anvendelsen af it-værktøjer for at reducere indberetningspligterne. Det vil være et væsentligt skridt fremad mod genindførelse af bæredygtigt fiskeri. Initiativet indgår i EU's handlingsplan for reducering af administrative byrder (KOM(2007) 23). |

Søfartspakke: a) Meddelelse om EU's fremtidige søtransportpolitik ledsaget af lovgivningsforslag b) Revision af forordning nr. 1406/2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed c) Lovgivningsforslag om et europæisk søtransportområde uden barrierer | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse b) Lovforslag/forordning Retsgrundlag: c) Lovforslag/forordning Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 71 og 75 | a) Meddelelsen vil blive udarbejdet på grundlag af udviklingen siden 1996-strategien for søtransport. Den skal behandle alle de spørgsmål, der er rejst i forbindelse med søtransportens rolle og bidrage til det europæiske økonomiske system som helhed. Der vil blive set nærmere på samtlige følger af intensiveringen af globaliseringen, den stigende samhandel og hindringer som følge af klimaændringer, sikkerhedsfaktorer, bæredygtig udvikling, den menneskelige faktor, konkurrenceevne og nyudviklede logistiktendenser. (Initiativet er en del af Handlingsplanen for den integrerede søfartspolitik) b) EU's søfartslovgivning har i høj grad udviklet sig siden oprettelsen af Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed, som det fremgår af de tre allerede vedtagne ændringer af grundforordningen. Den tredje pakke om sikkerhed til søs, som Kommissionen foreslog i 2005, vil yderligere udvide agenturets opgaver. Følgende udvidelser er under overvejelse: overtagelse af visse aktiviteter fra Paris-aftalememorandummet om havnestatskontrol, nye opgaver inden for sikkerhed, forskning og generel søfartspolitik. Samarbejde med tredjelande og forvaltningsspørgsmål vil også blive undersøgt. c) For at virkeliggøre et effektivt indre marked for nærskibstrafik er der behov for at forenkle de administrative procedurer på området. Dette vil medføre mindre overbelastning, færre negative miljøpåvirkninger og mindre energiforbrug samt forbedret sikkerhed. En effektiv virkeliggørelse af det indre marked for kystfarvandene rundt om EU kræver en ændring af de eksisterende lovgivningsmæssige og administrative rammer. (Initiativet er en del af Handlingsplanen for den integrerede søfartspolitik) |

Luftfartspakke: a) Meddelelse "udvikling af et fælles europæisk luftrum" b) Forslag om ændring af forordningerne om det fælles europæiske luftrum c) Udvidelse af Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs beføjelser vedrørende lufthavne og ATM/ANS d) Lancering af udviklingsfasen for SESAR (2008-2013) | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse b) Lovforslag/forordning Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 80 c) Lovforslag/forordning Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 80 d) Andet | a) Meddelelsen vil beskrive de tre initiativer, der er knyttet til den yderligere udvikling af det fælles europæiske luftrum. b) Lovforslaget skal: - forbedre lufttrafikstyringen (ATM) - sikre at ATM-infrastrukturen imødekommer den forventede trafikstigning - fremme nye teknologier i tråd med Lissabon-strategiens målsætninger - opnå, at ATM bidrager til målsætningerne om bæredygtighed. c) Lovforslag om ændring af forordning nr. 1592/2002 for at udvide de fælles luftfartssikkerhedsregler til også at gælde luftfartstjenesterne, lufttrafikstyring (ATM) og lufthavne for at forbedre sikkerheden og interoperabiliteten. d) Kommissionens rapport om fremskridt i udviklingsfasen for SESAR, herunder: - fremlæggelse af ATM Master Planen for Rådets godkendelse - beskrivelse af metoder for overgang fra udviklingsfasen til markedsetableringsfasen for SESAR - kortlægning af vilkår for inddragelse af tredjelande. |

Forslag til direktiv om indrejse- og opholdsvilkår for sæsonarbejdere | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 63, stk. 3 | Forslaget sigter på at indføre fælles betingelser for indrejse og ophold for sæsonarbejdere fra tredjelande. Forslaget er del af en omfattende pakke af foranstaltninger foreslået i den politiske plan vedrørende lovlig indvandring fra 2005 og yderligere udviklet i meddelelsen om cirkulær migration og migrationspartnerskaber i 2007. Specifikke målsætninger skal sikre retlig status for og bedre beskyttelse over for udnyttelse af en særlig svag kategori af tredjelandsstatsborgere, såsom sæsonarbejdere, og udvikling af en politik for cirkulær migration. |

Forslag til direktiv om procedurerne for indrejse, midlertidigt ophold og ophold for virksomhedsinternt udstationerede og om betingelserne for indrejse og ophold for aflønnede praktikanter | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 63 | For virksomhedsinternt udstationerede vil ordningen opstille fælles procedurer for regulering af indrejse, midlertidigt ophold og ophold i EU på de områder, der ikke er dækket af GATS-forhandlingerne. Procedurerne vil ikke berøre internationale forpligtelser indgået af EU eller af EU og medlemsstaterne. For aflønnede praktikanter er de vigtigste målsætninger udviklingen af en politik for cirkulær migration også med henblik på at understøtte Fællesskabets udviklingspolitik. At give borgere fra tredjelande tilladelse til at tilegne sig færdigheder og viden gennem et uddannelsesophold i Europa kan nemlig være en metode til at fremme hjernevandring til fordel for både oprindelses- og modtagelseslandet. |

Meddelelse om den næste flerårige strategi for virkeliggørelsen af området for frihed, sikkerhed og retfærdighed | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Formålet med initiativet er over et vist antal år at fastlægge prioriteringer og målsætninger for den fremtidige udvikling af EU som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og kortlægge de mest velegnede midler og initiativer til at nå målsætningerne. |

Grønbog om migration og uddannelse | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/grønbog | Grønbogen skal understrege den centrale rolle, som uddannelse spiller i integrationspolitik, øge bevidstheden om indvandrerelevers vanskeligheder og analysere mulige løsninger og bedste praksis. Grønbogen skal også opridse hvilke fællesskabsprogrammer og –fonde, der kan bidrage til udformningen af en politik på området. |

Kommissionens meddelelse om "Et fornyet engagement i social retfærdighed i Europa: uddybning af den åbne koordineringsmetode på området social beskyttelse og social indslusning | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | På grund af ulige muligheder er det ikke alle EU-borgere, der er i stand til at udfolde hele deres potentiale. Der er rum for forbedring af de eksisterende ordninger, der understøtter medlemsstaternes indsats for at bekæmpe fattigdom, fremme social indslusning og modernisere den sociale beskyttelse. Koordinering af politikkerne og gensidig læring bør styrkes. "Uddybning af den åbne koordineringsmetode" indebærer at bistå medlemsstaterne i deres kortlægning af udfordringerne ved social indslusning og utilstrækkeligheder i deres systemer for social beskyttelse samt bedste praksis for at løse vanskelighederne gennem tættere overvågning og benchmarking og et mere snævert fokus på politikker og mekanismer til konkret gennemførelse. |

Meddelelse om foregribelse og forvaltning af forandringer | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/høring | Meddelelsen vil opstille en politisk oversigt over initiativer, der er truffet siden vedtagelsen af meddelelsen om omstruktureringer og beskæftigelse (KOM(2005) 120). Meddelelsen skal lancere et europæisk partnerskab for tilpasning til forandringer og understrege de vigtigste aktørers roller og ansvar i forvaltningen af forandringerne (Kommissionen, medlemsstaterne, regioner, sektorer, virksomheder, arbejdstagere og arbejdsmarkedets parter). Meddelelsen skal lancere fase 2 i høringen af arbejdsmarkedets parter i Europa om, hvordan omstruktureringer af virksomheder kan foregribes. |

Forslag til revision af Rådets direktiv 94/45/EF af 22. september 1994 (europæiske samarbejdsudvalg) | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 137, stk. 2, litra b) | EU-lovgivning må ændres for at skabe større sammenhæng og effektivitet i forhold til målet om at styrke de europæiske samarbejdsudvalgs rolle, navnlig i forbindelse med at foregribe og ledsage omstruktureringer. |

Forslag til direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling uden for beskæftigelse | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 13 | Artikel 13 er retsgrundlaget for EU's indsats for at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, men princippet om ikke-diskriminering bliver først operationelt, hvis det er indeholdt i et direktiv eller en anden retsakt vedtaget på grundlag af EF-traktatens artikel 13. Der er allerede vedtaget tre direktiver med dette retsgrundlag, men uden for beskæftigelsesverdenen finder de kun anvendelse på forskelsbehandling på grund af race, etnisk oprindelse eller seksuel orientering. Selv om nogle medlemsstater går videre end de gældende direktiver og yder samme niveau af beskyttelse for alle diskriminationsgrunde, er det nødvendigt at sikre en vis sammenhæng overalt i Europa på området. Kun et direktiv kan skabe en sådan sammenhængende ramme. Mangel på ensartet beskyttelse kan påvirke personers valg af arbejdssted eller studiested i en anden medlemsstat eller rejse til andre medlemsstater for at få adgang til tjenesteydelser der. En høring af det europæiske virksomhedspanel viser, at mange virksomheder tillægger det betydning, hvis der er forskellige niveauer af beskyttelse i EU's medlemsstater imod forskelsbehandling i adgangen til varer, tjenesteydelser og boliger på grund af alder, handicap, religion eller seksuel orientering (63 %), og 26 % finder, at en forskel i beskyttelsesniveau vil berøre deres evne til at gøre forretninger i en anden medlemsstat. Grundlaget for det nye initiativ er, at beskyttelsesniveauet over for forskelsbehandling på grund af religion eller tro, alder, handicap og seksuel orientering er lavere end beskyttelsesniveauet over for forskelsbehandling på grund af race. |

Forslag til direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 137 | Direktiv 92/85/EØF fastlægger foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer, herunder mindst 14 ugers uafbrudt barselsorlov. Formålet er at forbedre mulighederne for at forene arbejds-, privat- og familieliv ved at forbedre de eksisterende bestemmelser om barselsorlov. |

Grønbog om sundhedspersonale i Europa | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Formålet med forslaget er at igangsætte overvejelser på højeste plan om spørgsmål i tilknytning til mobiliteten for sundhedspersonale. Et eventuelt forslag fra Kommissionen vil først følge senere og vil tage udgangspunkt i disse overvejelser. |

Kommissionens meddelelse om en europæisk indsats på området sjældne sygdomme | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Kommissionens meddelelse om en europæisk indsats på området sjældne sygdomme (herunder genetiske sygdomme) skal forbedre patienternes chance for at få velegnet behandling ved og oplysninger om sjældne sygdomme og vende den nuværende situation præget af usikkerhed og usynlighed for personer, der lider af en sjælden sygdom. Sundhedspersonale og offentlige myndigheder har utilstrækkelig viden om de fleste sjældne sygdomme. Denne mangel på viden kan føre til fejldiagnosticering – en væsentlig kilde til lidelse for patienter og deres familier – og forsinket behandling, hvilket til tider kan få yderst alvorlige konsekvenser. En politik på området vil bidrage til de overordnede målsætninger – forbedre sundheden og dermed flere sunde leveår, en central indikator i Lissabon-strategien. |

Direktiv om kvalitet og sikkerhed i forbindelse med donation og transplantation af organer ledsaget af en handlingsplan for tættere samarbejde mellem medlemsstaterne vedrørende donation og transplantation af organer | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 152 Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Direktivet skal omfatte de principper, der er nødvendige for at etablere de grundlæggende kvalitets- og sikkerhedsmæssige rammer for brug af menneskelige organer til behandlingsformål så som: oprettelse af nationale myndigheder med ansvaret for at gennemføre direktivets krav, fælles sæt af standarder for kvalitet og sikkerhed i tilknytning til opbevaring og transport af organer og krav til sporbarhed og indberetning af alvorlige uheld. Handlingsplanen skal indføre et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på at optimere donation af organer og skaffe lige adgang til transplantation. Handlingsplanen skal også identificere fælles målsætninger for de områder, hvor det vedtages, at en fællesskabsindsats er nødvendig, forklare aktionerne, vedtagne kvantitative og kvalitative indikatorer og benchmarks og indføre regelmæssig indberetning. |

Meddelelse om beskyttelse af kritisk kommunikations- og informationsinfrastruktur | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Formålet er inden for rammerne af et videre europæisk program for beskyttelse af kritisk infrastruktur under konstant udvikling at udbygge EU's politik om beskyttelse af kritiske informationsinfrastrukturer. Målet er at sikre, at der er hensigtsmæssige og sammenhængende beskyttelsesniveauer for sikkerheden og modstandsdygtigheden for kritiske informationsinfrastrukturer, så der kan garanteres kontinuitet i ydelserne. |

Meddelelse om telemedicin og innoverende teknologi til forvaltning af kroniske sygdomme | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Formålet med meddelelsen er: sammen med de vigtigste interessenter at vurdere situationen vedrørende telemedicin i medlemsstaterne for så vidt angår teknologi, lovgivning og administrative bestemmelser, samt kortlægge hindringer og nye muligheder opstille forslag til en række tiltag, der skal lette indførelsen af innoverende teknologi samt udvikling af de retlige rammer for telemedicin på europæisk plan, og udvikle pilotprojekter, navnlig inden for rammerne af programmet for konkurrenceevne og innovation udforme forslag til hensigtsmæssig teknologievaluering og til certificeringsmekanismer for at løse problemer med markedsfragmentering og –gennemsigtighed samt patientsikkerhed. |

Program om beskyttelse af børn i forbindelse med internettet og de nye medier (2009-13) | Lovforslag/afgørelse Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 153 | Dette nye program bygger på resultaterne fra programmet til fremme af en sikrere brug af internettet og nye onlineteknologier (Safer Internet plus). Det skal sigte på at fremme en sikrere brug af internettet og nye onlineteknologier, navnlig for børn, og bekæmpe ulovligt indhold og uønsket indhold for de endelige brugere som led i en sammenhængende EU-tilgang. |

Meddelelse om revision af roamingforordningens funktionsmåde | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Kommissionen skal tage roamingforordningens funktion op til revision og forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest den 30. december 2008. Kommissionen skal navnlig vurdere, om målene i forordningen er nået. I rapporten skal den foretage en gennemgang af udviklingen i engros- og detailtaksterne for levering af taletelefoni- og datakommunikationstjenester, herunder SMS og MMS, til roamingkunder og eventuelt fremsætte henstillinger vedrørende behovet for en regulering af disse tjenester. I rapporten skal Kommissionen foretage en evaluering af, om der på baggrund af udviklingen i markeds- og konkurrencesituationen og forbrugerbeskyttelsen er behov for at forlænge forordningens gyldighedsperiode efter udløbet af den i artikel 13 fastsatte periode eller for at ændre den under hensyntagen til takstudviklingen for mobiltelefoni- og datakommunikationstjenester på nationalt plan og forordningens konsekvenser for mindre, uafhængige eller nystartede udbyderes konkurrencesituation. |

Lovforslag om styrkelse af Eurojust | Lovforslag/afgørelse Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 31, stk. 2 og artikel 34, stk. 2, litra c) | Eurojust spiller en væsentlig rolle i koordineringen af og samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder i bekæmpelsen af grænseoverskridende organiseret kriminalitet. De nationale medlemmer af Eurojust har for øjeblikket begrænsede beføjelser og fokus er på koordineringen af efterforskning og retsforfølgelse. For at forbedre bekæmpelsen af grænseoverskridende organiseret kriminalitet bør Eurojusts beføjelser øges og forholdet mellem Eurojust og Den Europæiske Retlige Netværk omstruktureres. Herefter vil Eurojust være i stand til i højere grad at bidrage til bekæmpelsen af grænseoverskridende organiseret kriminalitet. |

Meddelelse om e-Justice | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Meddelelsen har til formål at udforme en global strategi for Kommissionen vedrørende e-Justice, som på et bredere plan forholder sig til eksisterende og planlagte fællesskabsinstrumenter som f.eks. strafferegistre og en elektronisk betalingspåkravsprocedure. Et væsentligt aspekt er også at træffe afgørelse om planerne vedrørende et portalnetværk på europæisk plan. |

Lovgivningsinstrument vedrørende arv og testamenter | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 67 | Målet er at gøre livet lettere for EU-borgerne ved at indføre sammenhængende retlige rammer for forlig vedrørende lovvalg på det arveretlige område, spørgsmål om domstolskompetence, gensidig anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelser, retslige og udenretslige dokumenter med henblik på frivilligt forlig i arvesager (testamenter, notarialakter og administrative dokumenter). Et europæisk arvecertifikat og en ordning, der gør det muligt at få præcis viden om, hvorvidt en EU-borger har efterladt et testamente eller dokument om sin sidste vilje, er også forudset. |

Meddelelse om voldelig radikalisering | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Den politiske målsætning er at udvikle initiativer for at bekæmpe voldelig radikalisering på grundlag af undersøgelser, et spørgeskema og en større konference. Undersøgelserne baseres på forskning i marken og indsamling af nye empiriske data og vedtagelse af sammenlignende og tværfaglige fremgangsmåder. |

Forslag til rammedirektiv om forbrugernes kontraktmæssige rettigheder (*) | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: EF-traktaten, artikel 95 | Det overordnede formål med revisionen af regelværket er at forenkle og forbedre sammenhængen af de retlige rammer for forbrugerne og dermed styrke retssikkerheden for såvel forbrugere som erhvervsliv. Retsakten bliver en kombination af kodificering og ophævelse af eksisterende direktiver og indførelse af nye regler. Afhængig af udkommet af gennemgangen vil der sandsynligvis blive tale om en blandet tilgang i revisionen af regelværket. Det vil bestå i et horisontalt instrument, når det er muligt understøttet af vertikale løsninger. |

Meddelelse om flersprogethed: Svar på de samfundsmæssige udfordringer i Europa | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Meddelelsen vil opstille retningslinjer for en bedre synergi mellem EU's og medlemsstaternes politikker for at fremme flersprogethed, navnlig gennem den åbne koordinationsmetode og gennem bedre anvendelse af de eksisterende europæiske programmer og initiativer. Den nye strategi skal navnlig bidrage til en bedre beskæftigelsesevne for borgerne, større konkurrenceevne for de europæiske virksomheder, interkulturel dialog og social indslusning samt skabe et europæisk rum for dialog med borgerne. Denne nye fremgangsmåde bør derfor favne alle EU's politikområder, inddrage alle interessenter og udformes og iværksættes i snævert samarbejde med samtlige medlemsstater. |

Meddelelse om EU's udviklingsbistand: Mere, bedre og hurtigere EU-udviklingsbistand – Levere resultater i forhold til vore forpligtelser | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Meddelelsen skal opridse formerne for EU's bidrag til det tredje forum på højt niveau om bistandseffektivitet (Accra, september 2008) og til opfølgningskonferencen om udviklingsfinansiering for at drøfte gennemførelsen af Monterrey-konsensussen (Doha, december 2008). Den skal også behandle spørgsmålet om sammenhæng i udviklingspolitikken på baggrund af erfaringerne fra drøftelserne af EU-rapporten fra september 2007 og status over EU's bidrag til handelsstøtte. |

Meddelelse "EU, Afrika og Kina: Mod en trilateral dialog og et trilateralt samarbejde om fred, stabilitet og bæredygtig udvikling i Afrika | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Formålet med meddelelsen er at opstille en innoverende dagsorden for den trilaterale dialog og det trilaterale samarbejde for at tage højde for de større nyere udviklinger i EU's forbindelser med begge parter samt i syd/syd-samarbejdet. Virkningerne for sikkerhed, stabilitet, bæredygtig udvikling i Afrika og for global styring af navnlig Kinas nye position som en førende partner for Afrika over de seneste år, kræver en strategisk reaktion fra EU's side og en indsats for at forbedre sammenhængen i dagsordenen med såvel Afrika som Kina. Meddelelsen vil foreslå en konstruktiv dialog, samarbejde og nye metoder til at forvalte konkurrencen på en måde, der tilgodeser fred, velfærd og bæredygtig udvikling i Afrika. |

Meddelelse "Økonomisk udvikling og regional integration af AVS-landene" | Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Meddelelsen vil se nærmere på, hvordan økonomisk udvikling og regional integration bedst kan skabes i AVS-landene (herunder handel) med et stærkt fokus på udviklingen af den private sektor. Formålet er at udvikle en strategi, der kan sikre komplementaritet mellem de eksisterende bestræbelser og instrumenter på europæisk og nationalt plan. |

Skovbrugspakke: a) Meddelelse om foranstaltninger til reducering af afskovning b) Meddelelse om forebyggelse af markedsføring i EU af ulovligt fældet tømmer og tømmervarer (muligvis med ledsagende lovforslag) | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse b) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse | a) Meddelelsen vil foreslå politiske valgmuligheder for en fremtidig ordning med det formål at stoppe afskovning. b) Denne meddelelse vil udforske de strategiske valgmuligheder for at undgå import/markedsføring i EU af ulovligt fældet tømmer og tømmervarer. Den vil muligvis blive ledsaget af et lovforslag afhængigt af resultaterne fra den igangværende konsekvensanalyse. Som opfølgning på igangværende og fremtidige bilaterale forhandlinger med større tømmerproducerende lande bør der indgås bilaterale FLEGT-aftaler (Forest Law Enforcement, Governance and Trade), hvorfor dette initiativ sigter på at beskytte sårbare skove fra ulovlig skovhugst og fjerne salg i EU af produkter fra sådan ulovlig skovhugst. |

(61 initiativer samlet i 49 pakker)

(*) Initiativerne bidrager også til forenklingsprogrammet, se bilag 2

Bilag 2 – Liste over forenklingsinitiativer

Betegnelse | Forenklings-initiativets art | Anvendelsesområde og mål |

Lovforslag afledt af meddelelsen om Helbredsundersøgelse af den fælles landbrugspolitik | Ændring | Efter meddelelsen fra 2007 om en "helbredsundersøgelse" af den fælles landbrugspolitik skal lovforslagene opstille mulighederne for at gøre enkeltbetalingsordningen mere effektiv, tilpasse markedsstøtteordningerne og tackle de nye udfordringer for sektoren. "Helbredsundersøgelsen" er ikke en grundlæggende reform, men sigter snarere på at sikre, at den fælles landbrugspolitik fungerer effektivt og så enkelt som muligt. Initiativet stammer fra de revisionsbestemmelser vedrørende enkeltbetalingsordningen og visse landbrugsmarkeder, som indgik i reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003/2004. |

Kommissionens forordning om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked. | Ændring | Initiativet har til formål at indføre betingelser for samfinansiering af oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande. Formen bliver en konsolidering af to eksisterende kommissionsforordninger (nr. 1071/2005 og nr. 1346/2005). |

Privat oplagring: Kommissionens forordning om fastlæggelse af fælles regler for privat oplagring af landbrugsprodukter under den fælles landbrugspolitik. | Ændring | Målet med forslaget er at erstatte flere sektorspecifikke bestemmelser med tværgående bestemmelser og forenkle forvaltningsordningerne for privat oplagring af landbrugsprodukter. Gældende sektorspecifikke bestemmelser, som kan være forskellige fra den ene sektor til den anden, gennemgås for at fjerne overflødige bestemmelser og harmonisere ordningen for privat oplagring. |

Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. … om den fælles markedsordning og om særlige bestemmelser vedrørende visse landbrugsprodukter (én enkelt fælles markedsordning). | Revision, omarbejdning og ophævelse | Forordningen om den fælles markedsordning forventes vedtaget af Rådet i oktober 2007 og indarbejder de eksisterende fælles markedsordninger i en enkelt tekst. Den ændrer ikke politikken, men strømliner og harmoniserer lovgivning. Forskellige materielle ændringer af de eksisterende fælles markedsordninger har i mellemtiden fundet sted. Det er navnlig tilfældet med mælk, sukker samt frugt og grøntsager, og det er vigtigt at indarbejde disse ændringer i den fælles markedsordning for at nå formålet, som er kun at have en enkelt forenklet retsakt, som kan lette adgangen til eksisterende lovgivning og dermed skabe en langt større grad af gennemsigtighed og retlig klarhed. Initiativet vedrører således det efterfølgende forslag fra Kommissionen. |

Mælkepakke (to særskilte initiativer): 1) Kommissionens forordning om fastlæggelse af visse gennemførelsesbestemmelser for intervention for smør 2) Kommissionens forordning om fastlæggelse af visse gennemførelsesbestemmelser for intervention for skummetmælkspulver | Ændring | Formålet med initiativet er at forenkle procedurerne for intervention for smør, ophæve nationale smørkvalitetsgrader og fjerne støtte til privat oplagring for fløde og skummetmælkspulver. Tekniske præciseringer og forenkling (f.eks. af sikkerhedsbestemmelserne) vil gøre teksten mere læsevenlig. |

Strømlining af kontrolen: Ændring af Kommissionens forordning (EF) nr.796/2004 om gennemførelsesbestemmelser vedrørende krydsoverensstemmelse og det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem. | Ændring | Forslaget stammer direkte fra Kommissionens beretning til Rådet om anvendelsen af krydsoverensstemmelsesordningen (KOM(2007)147). Ændringerne vil føre til enklere og mere effektive regler om kontrol af direkte betalinger til landbrugerne for så vidt angår udvælgelsen af kontrolprøven, tidspunkterne for kontrollen og de specifikke regler om stikprøvekontrol. |

Refusioner for stivelsesproduktion: Kommissionens forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 1722/93 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ordningerne med produktionsrestitutioner for korn og ris. | Ændring | Formålet med initiativet er at forenkle kontrolprocedurerne ved at øge tærsklen for de særlige kontrolkrav. Det vil forenkle forretningsvilkårene for EU's stivelsesproducenter ved at fjerne unødvendige/uforholdsmæssige administrative foranstaltninger i forbindelse med kontrol af modificeret stivelse. Forslaget er udarbejdet efter høring af NGO og interessenter. |

Kontrol med eksportrestitutionerne: Kommissionens forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2090/2002, nr. 3122/94 og nr. 800/1999 for så vidt angår fysisk kontrol ved udførsel af landbrugsprodukter, der giver ret til udbetaling af restitutioner. | Ændring | Ændring af forordning (EF) nr. 2090/2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 386/90 for så vidt angår fysisk kontrol ved udførsel af landbrugsprodukter, der giver ret til udbetaling af restitutioner. |

Friske frugter og grøntsager: Forslag til Kommissionens forordning om fastlæggelse af handelsnormer for frugt og grøntsager og om betingelserne for o