Regionsudvalgets udtalelse om "Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om 'Konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf - Resultater af den offentlige høring om grønbogen'"

(2000/C 57/02)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om "Konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf - Resultater af den offentlige høring om grønbogen" (KOM(97) 623 endelig udg.) (KOM(1999) 108 endelig udg.),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 17. marts 1999 om i henhold til EF-traktatens artikel 198 C, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 2. juni 1999 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 3 "Europæiske Net, Transport, Informationssamfundet",

under henvisning til Underudvalg 3's forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 191/99 rev. 1), som blev vedtaget den 24. september 1999 med Dieter Schiffmann (D, PSE) som ordfører -

på den 31. plenarforsamling den 17.-18. november 1999 (mødet den 17. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Indledning

Høringen om grønbogen om konvergens

1.1. Udtalelsen handler om resultaterne af den offentlige høring om grønbogen om "Konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf - Mod en informationssamfundsstrategi". Kommissionen fremlagde denne grønbog den 3. december 1997.

1.2. Herefter fulgte første del af den offentlige høring om grønbogens indhold, hvis resultater Kommissionen offentliggjorde i et arbejdsdokument(1) den 29. juli 1998. I dette arbejdsdokument rejste Kommissionen spørgsmål til tre vigtige emneområder, som havde vist sig særligt betydningsfulde i den første fase (adgang til net og gateway-faciliteter; investering, innovation og indholdsproduktion; afbalancering af reguleringen mellem hensynet til almene interesser og konkurrencehensyn).

1.3. I meddelelsen af 9. marts 1999 redegør Kommissionen for resultaterne af høringen om grønbogen ud fra Kommissionens egen synsvinkel, opsummerer hovedbudskaberne og udstikker på grundlag heraf de næste skridt.

1.4. I grønbogen om "konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf - Mod en informationssamfundsstrategi" gør Kommissionen opmærksom på de betydelige konsekvenser af konvergensfænomenet for den økonomiske udvikling, jobskabelsen og de mangfoldige former, som den kulturelle identitet har antaget i Europa, og kommer især ind på spørgsmålet om lovgivning. I grønbogen analyseres begrebet konvergens. Desuden drøftes eksisterende og eventuelt kommende barrierer, som kan påvirke den teknologiske udvikling og udviklingen på markedet i negativ retning, samt spørgsmål omkring eksisterende og eventuelt kommende lovgivning eller oplæg til lovgivning. Endelig præsenteres overvejelser vedrørende en fremtidig reguleringspolitik i de sektorer, som er omfattet af konvergensen.

1.5. I Kommissionens meddelelse om resultaterne af høringen anføres det som høringens hovedkonklusion, at konvergensen mellem tekniske platforme og netinfrastruktur allerede er en realitet, og der således skal gælde ensartede juridiske vilkår for alle sådanne infrastrukturer, uanset hvilken art af tjenester der formidles. Denne såkaldt "horisontale" strategi for regulering af infrastruktur skal suppleres af den vertikale strategi for reguleringen af indholdet, der skal være bestemt af den enkelte tjenestes specifikke art. I anden fase af høringen har man især drøftet de tre nøglespørgsmål: adgang til net og gateway-faciliteter; investering, innovation og indholdsproduktion; afbalancering af reguleringen mellem hensynet til almene interesser og konkurrencehensyn.

Regionsudvalgets første udtalelse

1.6. Regionsudvalget vedtog i september 1998 en udtalelse om grønbogen(2) med Risto Koivisto og Frank Nash som ordførere. Nærværende udtalelse fra Regionsudvalget vedrører resultaterne af anden etape af den offentlige høring.

1.7. I sin udtalelse om grønbogen skriver Regionsudvalget, at det er yderst vigtigt, at der indledes en diskussion om udvikling af lovgivning som svar på konvergensen. Regionsudvalget er bl.a. enig med Kommissionen i, at der generelt bør være så lidt lovgivning som muligt. Regionsudvalget kritiserer dog, at grønbogen lægger for stor vægt på markedsudvikling og alt for lidt vægt på de overordnede samfundsmæssige mål. Det anser det for den bedste løsning at foretage en velovervejet tilpasning af den nuværende regulering til de nye omstændigheder, f.eks. de talrige former for online- og interaktive tjenester.

2. Bemærkninger til Kommissionens generelle konklusioner vedrørende resultaterne af høringen

Vurdering af konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren

2.1. Ved konvergens mellem telekommunikation, medier og informationsteknologi forstås, at forskellige tekniske netplatforme er vokset sammen eller kan substituere hinanden, så de kan bære stort set ens tjenester inden for elektronisk kommunikation, samt sammensmeltning af forbrugerapparater som telefon, fjernsyn og PC. Udviklingen af informationssamfundet er således primært et teknologisk og først i anden række et økonomisk fænomen. Der findes kun få beviser på en hurtig, indholdsmæssig konvergens mellem udbuddene i radio/fjernsyn og i de nye tjenester.

2.2. Kommissionen tillægger fortsat udviklingen i retning af konvergens meget stor betydning for den fremtidige vækst i økonomien og for jobskabelsen i Europa. I overensstemmelse med Regionsudvalgets tidligere udtalelse fremhæver Kommissionen dog i sin nye meddelelse, at udviklingen i retning af konvergens i visse tilfælde også kan rumme farer for bevarelsen af den kulturelle identitet og det sociale sammenhold.

2.3. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at de nye teknologier og de muligheder, som ligger i en bred anvendelse af de nye tjenester på en række vigtige områder, vil berøre og ændre såvel samfundslivet som det enkelte menneskes liv.

2.4. Regionsudvalget mener som mange deltagere i høringen, at Kommissionen overvurderer udviklingens hurtighed og konvergensens økonomiske betydning. Selv om konvergens vil åbne en række nye muligheder for regionerne i Europa, risikerer den - som udførligt beskrevet i Regionsudvalgets udtalelse om grønbogen - også at få negative virkninger, idet den kan øge de regionale forskelle hvad angår infrastrukturnet og anvendelsen af medier og tjenester.

Reguleringsstrategi

2.5. Regionsudvalget ser positivt på, at Kommissionen som et resultat af den offentlige høring om grønbogen nu i højere grad lægger vægt på, at reguleringen først og fremmest skal opfylde en række målsætninger af almen interesse og ikke kun tjene til at fremme investeringer, navnlig investeringer i nye tjenester. Regionsudvalget ser ikke en regulering, der er afstemt med de almene interesser, som en barriere for nye selskaber, der vil ind på markedet, men derimod som en vigtig forudsætning for retssikkerhed og sikre investeringer.

2.6. Reglerne skal være gennemsigtige, klare og proportionelle. Her skelner Kommissionen i sine forslag mellem a) positive og negative forpligtelser i almenvellets interesse, b) sektorspecifik regulering, der træder i stedet for eller supplerer konkurrencelovgivningen, og c) fremmende foranstaltninger i overensstemmelse med specifikke politiske mål.

2.7. Reguleringen af infrastruktur og indhold skal ifølge Kommissionens forslag skilles ad. Reguleringen skal behandle alle former for transportnetinfrastruktur ens, og indholdsreguleringen skal foregå i overensstemmelse med de enkelte indholdstjenesters specifikke egenskaber.

2.8. Indholdsreguleringen skal i overensstemmelse med de retspolitiske mål i almenvellets interesse følge en vertikal strategi, der bygger på de nuværende strukturer og tager hensyn til princippet om en hensigtsmæssig reguleringsform over for nye tjenester.

2.9. Endelig viser høringen ifølge Kommissionen, at det må være en væsentlig målsætning at sikre en effektiv anvendelse af konkurrencebestemmelserne og at iværksætte aktioner, som sigter på at fremme europæisk kvalitetsindhold.

Reaktionen på de tre hovedspørgsmål i anden fase af høringen

2.10. Regionsudvalget finder det positivt, at anden fase af høringen især har været koncentreret om en grundig behandling af de meget centrale spørgsmål om adgang til net og digitale gateways i et konvergerende miljø, skabelse af gunstige rammer for investeringer og innovation og tilskyndelse til europæisk indholdsproduktion, -distribution og -tilgængelighed, samt sikring af en afbalanceret reguleringsstrategi.

2.11. Lige adgang til net og digitale gateways for alle er af strategisk betydning for konkurrenceudviklingen, eftersom adgangen er bindeleddet mellem netejere, tjenesteudbydere og slutbrugere.

2.12. Der må etableres en balance i reguleringen, så farerne for overregulering undgås, almene interesser varetages og en bæredygtig konkurrence fremmes. Regionsudvalget gør i den forbindelse opmærksom på, at et marked med fri konkurrence ikke yder ungdommen eller den menneskelige værdighed effektiv beskyttelse.

2.13. Regionsudvalget lægger vægt på, at høringen bl.a. har vist, at det er nødvendigt med sektorspecifik regulering af adgangen til infrastruktur for at indfri de politiske mål. En sådan regulering kommer på ingen måde i anden række efter anvendelsen af konkurrencelovgivningen, sådan som Kommissionen mener, eftersom de almene mål ikke kan indfris uden. Det må i første omgang stå åbent, om der bliver tale om permanente bestemmelser eller om overgangsbestemmelser, der kun skal gælde, indtil et fuldt udbygget konkurrencepræget marked er etableret. Dette spørgsmål skal besvares på grundlag af aktuelle vurderinger af den faktiske udvikling.

2.14. Som Regionsudvalget understregede i sin første udtalelse, skal det være et centralt element i den fremtidige reguleringsproces, at de nationale og regionale myndigheder får en vis fleksibilitet og visse skønsbeføjelser, så subsidiaritetsprincippet tilgodeses, og der kan tages højde for deres forskellige infrastrukturvilkår og konkurrenceforhold.

Fremme af europæisk audiovisuelt indhold

2.15. Regionsudvalget hilser forslagene til yderligere fremmende foranstaltninger for europæisk audiovisuel produktion velkommen, fordi de vil medvirke til at bevare den kulturelle mangfoldighed i de europæiske lande og regioner og skabe nye arbejdspladser i tv- og radiobranchen. Regionsudvalget erkender den økonomiske betydning af et attraktivt audiovisuelt indhold og af attraktive målsætninger.

2.16. Med hensyn til elementerne i et miljø, der kan befordre produktion af europæisk indhold, vurderes resultaterne af høringen som grundlæggende positive. Regionsudvalget forestiller sig følgende elementer: et lovgrundlag, reguleringskrav i henseende til produktionen af europæisk audiovisuelt indhold, en effektiv ophavsretsbeskyttelse, skattemæssige og økonomiske incitamenter samt åbne og interoperable tekniske normer.

Konklusioner vedrørende radio- og tv-selskaber med offentlig tjenesteforpligtelse (public service-selskaber)

2.17. Regionsudvalget bifalder, at høringen har tydeliggjort behovet for en optimal integration i det nye miljø af radio/tv-selskaber med offentlige tjenesteforpligtelser, der skal fremme indfrielsen af offentlige mål som basisdækning og pluralisme. I overensstemmelse med protokol 9 til Amsterdam-traktaten og Regionsudvalgets første udtalelse har høringsdeltagerne lagt vægt på, at medlemsstaterne har kompetence til at definere den offentlige radio/tv-sprednings opgaver og ansvar, og tilskyndet organisationer med offentlig radio/tv-spredningsforpligtelser til at udnytte nye teknologier og nye måder at nå deres målgrupper.

2.18. Regionsudvalget tillægger public service-selskabernes offentlige forpligtelser særlig stor betydning i lyset af den tiltagende diversificering af de programmer, som udbydes i det konvergerende mediemiljø.

2.19. Regionsudvalget henviser specielt til public service-selskabernes rolle i forbindelse med produktion af europæisk indhold og udarbejdelsen af kvalitetsstandarder - og det er, som høringen viste, en central rolle.

2.20. Regionsudvalget tager til efterretning, at høringen bl.a. har ført til udviklingen af den idé, at public service-selskaber skal opfordres til klart at skelne mellem offentlige radio/tv-spredningsaktiviteter og aktiviteter, der hører under konkurrenceområdet. Med henvisning til protokol 9 til Amsterdam-traktaten advarer det om at virkeliggøre denne idé gennem alt for meget regulering, da en sådan vil kunne skade public service-selskabernes beståen og videreudvikling. Ifølge tillægsprotokollen gribes der ikke ind i medlemsstaternes beføjelse til at finansiere public service radio- og tv-virksomhed, medmindre finansieringen ændrer handels- og konkurrencevilkårene i Fællesskabet i et omfang, der strider mod de fælles interesser. Ved bestemmelsen af, hvor grænsen går, skal der bl.a. "tages hensyn til opfyldelsen af disse public service-opgaver."

3. Særlige bemærkninger til høringens resultater set ud fra en regional synsvinkel

Vigtigheden af at opstille samfundsmæssige mål for reguleringen

3.1. Regionsudvalget gør opmærksom på, at det i sin udtalelse om grønbogen kritiserede denne for at lægge alt for lidt vægt på de overordnede samfundsmæssige mål. Det er fortsat af den opfattelse, at regulering, som skal sikre almene interesser, ikke er i modstrid, men tværtimod i harmoni med målsætningen om et frit marked. Kun en alment bindende lovgivning muliggør et ordnet og stabilt fællesskab mellem alle aktører på markedet og udgør det uomgængelige grundlag for udviklingen af velfungerende konkurrenceprægede markeder.

3.2. Dette synspunkt er efter Regionsudvalgets opfattelse blevet bekræftet af høringen, og det plæderer derfor for, at der lægges mere vægt på de generelle offentlige mål.

3.3. Regionsudvalget glæder sig således over Rådets konklusioner vedrørende resultaterne af den offentlige høring, fordi det heri hedder, at klare politiske mål skal danne grundlag for lovgivningsrammen, og at en regulering, der bygger på disse principper, er et nødvendigt middel til at indfri de mål, som udspringer af almene interesser, såsom alment tjenesteudbud, pluralisme, kulturel mangfoldighed, beskyttelse af mindreårige og af den menneskelige værdighed. Målsætningen bør altid være, at den, der formidler oplysninger, har ansvaret, og at oplysningerne er pålidelige.

3.4. Regionsudvalget glæder sig for så vidt også over, at Europa-Parlamentet knytter anvendelsen af konkurrencelovgivningen sammen med hensyn til og sikring af politiske mål som pluralisme, beskyttelse af ungdommen og fremme af kulturel mangfoldighed. Det fremhæver Europa-Parlamentets synspunkt: at frekvensknaphedens ophør ikke må svække forfølgelsen af politiske mål.

Behovet for sektorspecifikke regler

3.5. Regionsudvalget fastholder, at man skal tilstræbe en kombination af de to valgmuligheder, som Kommissionen skitserede i sin grønbog, dvs. i princippet bevare den nuværende regulering, men nøje tilpasse den til de skiftende forhold. Dette skulle også muliggøre en gradueret regulering i medlemsstaterne, som tager højde for tjenesternes forskellige betydning og relevans for meningsdannelsen. Regionsudvalget glæder sig over, at denne vurdering klart er kommet til udtryk under høringen.

3.6. Regionsudvalget glæder sig meget over Europa-Parlamentets støtte til idéen om et enkelt lovgrundlag for, hvad der grundlæggende er samme aktivitet, nemlig transmission af information gennem forskellige net, og til en adskillelse af dette lovgrundlag fra bestemmelserne om det transmitterede indhold.

3.7. Der er efter Regionsudvalgets opfattelse også brug for sektorspecifikke regler for netadgang. Navnlig vil der fortsat være brug for særlige regler for public service-selskabers radio/tv-spredning - herunder must carry-bestemmelser -og ikke kun i enkelttilfælde. Regionerne bør også inddrages i beslutninger vedrørende netadgang.

Fremme af europæisk audiovisuelt indhold

3.8. Regionsudvalget tager for givet, at efterspørgslen efter indhold af høj kvalitet, ikke mindst på det audiovisuelle område, vil vokse, og at der derfor skal drøftes og iværksættes yderligere støtteforanstaltninger for den europæiske produktion.

3.9. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til i forbindelse med de nye GATS-forhandlinger at sørge for, at det nødvendige spillerum opretholdes i fuldt omfang, ikke mindst for de fremmende foranstaltninger, som regionerne har sat i gang og bærer ansvaret for. Intentionerne i retning af en fri verdenshandel er principielt velkomne, så længe de ikke sår tvivl om hverken europæiske, nationale og regionale støtteforanstaltninger eller finansieringen, opretholdelsen og videreudviklingen af public service-selskaber.

Om fjernsynets særlige rolle

3.10. Regionsudvalget er enig med Europa-Parlamentet i, at fjernsynet også i den kommende periode med digital produktion og transmission vil være det vigtigste medium og derfor det bedste redskab for primær informationsformidling og -forarbejdning. Fjernsynet vil således fortsat have afgørende betydning for meningsdannelsen og beslutningsprocessen i samfundet samt for demokratiet, den kulturelle mangfoldighed og formidlingen af samfundsværdier. Regionsudvalget deler især den opfattelse, at dette er tilfældet uanset finansieringsformen og transmissionsmetoden.

3.11. Regionsudvalget ser med stor tilfredshed på Rådets konklusioner af 25. Januar 1999 om public service-selskabernes rolle, om medlemsstaternes beføjelser til at finansiere den offentlige radio/tv-spredning, opfyldelsen af de offentlige forpligtelser og public service-selskabers muligheder for at tilbyde programmer og tjenester af høj kvalitet, herunder udvikling og diversificering af aktiviteterne i den digitale tidsalder.

4. Regionsudvalgets konklusioner vedrørende de næste trin, som Kommissionen planlægger

Regionernes interesser under konvergensprocessen

4.1. Regionsudvalget peger på, at udnyttelse af informationssamfundets potentiale, navnlig i de perifere regioner, ikke kun rummer risici, men først og fremmest økonomiske muligheder. Det opfordrer derfor til, at man gør brug af dette potentiale. Det henleder i tilknytning hertil på ny opmærksomheden på de store forskelle i infrastruktur, mediekultur og medieanvendelse, der eksisterer regionerne imellem, og opfordrer Kommissionen til af hensyn til sammenholdet i EU at medvirke til at udjævne forskellene mellem regionerne på dette område. Det henviser i den forbindelse til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse "Samhørighed og Informationssamfundet" (ordfører: Risto Koivisto)(3).

4.2. Regionsudvalget tilskynder Kommissionen til - inden for rammerne af sine beføjelser - ved udformningen af lovgivningen og de fremmende foranstaltninger at sørge for, at en basal dækning, kulturel mangfoldighed og pluralisme tilgodeses inden for netinfrastruktur, medieanvendelse og mediekultur i alle EU's regioner.

Sektorspecifikke regler og almene mål

4.3. Regionsudvalget mener, at lovgivningen skal sikre almene interesser, navnlig beskyttelse af ungdommen, pluralisme og kulturel mangfoldighed. Sådanne mål og regler skal derfor fastholdes i forbindelse med den bebudede revision af direktivet "fjernsyn uden grænser".

4.4. Regionsudvalget bekræfter, at det foretrækker en regulering, der kombinerer de to første af Kommissionens valgmuligheder (principielt bevare den nuværende regulering, men nøje tilpasse den til de nye omstændigheder). Herved sikres også åbenhed omkring konvergensfænomeners kommende tekniske, indholdsmæssige og økonomiske udvikling.

4.5. Regionsudvalget går ind for en adskillelse af reguleringen for tjenester og indhold. Det tror ikke, at teknisk konvergens vil føre til den nødvendige retlige ligebehandling af radio/tv, nye tjenester og telekommunikationsudbud. Den retlige ramme om indplacering af tjenester bør i højere grad knyttes til udbuddenes og tjenesternes art og betydning. Regionsudvalget ser ikke regulering som en barriere for netadgang, med derimod som en vigtig forudsætning for retssikkerheden. Det understreger, at det også er tilhænger af en sektorspecifik regulering for netadgangen.

4.6. Hvad indholdet i den elektroniske kommunikation angår, er Regionsudvalget fortaler for en model med gradueret regulering, uanset hvilken infrastruktur der benyttes - byggende på den eksisterende regulering og under behørig hensyntagen til subsidiaritets- og proportionalitetsprincipperne. En sådan regulering skal tage højde for forskelle i indhold og tage hensyn til, at indhold rettet mod den brede befolkning skal opfylde særlige krav med henblik på de almene og samfundsmæssige mål.

4.7. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør en sektorspecifik regulering også omfatte kontrol med selskaber, der misbruger en dominerende stilling på markedet, og mulighed for forebyggende regulering med henblik på at sikre bestemte konkurrenceretlige mål som f.eks. lige adgang til nettene for alle.

4.8. Efter Regionsudvalgets mening skal man i forbindelse med de kommende reguleringsforanstaltninger principielt drøfte, om der er brug for foranstaltninger til sikring af forbrugernes interesser. Forbrugernes retsstilling bør i alt væsentligt være den samme, uanset hvilken "netplatform" de anvender.

Selvregulering

4.9. Efter Regionsudvalgets mening kan selvregulering og -kontrol, navnlig med hensyn til tjenester beregnet på den brede offentlighed, yde et vigtigt bidrag til at sikre almene interesser, så længe dette sker i overensstemmelse med national og regional kulturel og retlig tradition og praksis, og den frie konkurrence ikke lægges hindringer i vejen.

Radio/tv-selskaber med offentlige forpligtelser

4.10. Regionsudvalget forventer, at fjernsynet vil bevare sin centrale rolle i samfundet, hvorfor der især på dette felt fortsat vil være behov for at sikre almene mål som beskyttelse af ungdommen og den menneskelige værdighed samt kulturel mangfoldighed.

4.11. Regionsudvalget plæderer for en afbalanceret løsning, der sikrer optimal integration af public service-selskaber i det nye miljø. Det er navnlig fortaler for, at radio- og tv-markederne fortsat skal være organiseret på nationalt og regionalt plan.

4.12. Regionsudvalget gentager, at det er overbevist om, at der fortsat vil blive brug for selvstændige retlige rammebetingelser for public service-selskaber for at sikre den betydning, som disse selskaber tillægges i protokol 9 til Amsterdam-traktaten.

4.13. Integrationen af public service-selskaberne skal efter Regionsudvalgets opfattelse foregå på en sådan måde, at deres eksistens og videreudvikling ikke bringes i fare. Det mener navnlig, at de offentlige tjenesteforpligtelser, som påhviler disse radio- og tv-selskaber, og som udgør deres finansielle grundlag, ikke skal slutte ved grænsen mellem offentlig sendeaktivitet og nye, konkurrenceprægede aktiviteter. Regionsudvalget plæderer for, at public service-selskaberne garanteres fortsat eksistens og videreudvikling, hvilket bl.a. vil indebære ret til at anvende enhver ny teknologi og tjeneste under opfyldelsen af deres forpligtelser.

4.14. Efter Regionsudvalgets opfattelse tilkommer der regionerne en vigtig rolle ved godkendelse af og kontrol med tv- og radioudbydere i kraft af deres særlige nærhed, og fordi de i særlig grad er berørt.

Samordning mellem reguleringsmyndigheder

4.15. Regionsudvalget anser det for logisk og nødvendigt med en mere intensiv og kontinuerlig erfaringsudveksling og en samordning på EU-niveau mellem de regulerende statslige myndigheder i medlemsstaterne.

Bruxelles, den 17. november 1999.

Manfred DAMMEYER

Formand for

Regionsudvalget

(1) SEK(1998) 1284 endelig udg.

(2) CdR 149/98 fin - EFT C 373 af 2.12.1998, s. 26.

(3) CdR 270/97 fin - EFT C 64 af 27.2.1998, s. 20.