ir* i< 
ir ir 
ir * 
* i* KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 06.03.1996 
KOM(96) 76 endelig udg. 
RETLIG BESKYTTELSE AF 
KRYPTEREDE TJENESTER 
I DET INDRE MARKED 
HØRING OM BEHOVET 
FOR EN EF-FORANSTALTNING 
Grønbog udarbejdet af Kommissionen 

GRØNBOG OM RETLIG BESKYTTELSE AF 
KRYPTEREDE TJENESTER I DET INDRE MARKED 
Resumé 
Indledning 
KAPITEL 1 : DET EUROPÆISKE MARKED FOR KRYPTEREDE TJENESTER 
1. Et marked i hastig udvikling 
2. Et europæisk marked 
3. Et marked, der er udsat for piratvirksomhed 
4. Et marked med forskellig lovgivning 
KAPITEL 2: DE INTERNATIONALE REGLER 
1. Arbejdet i Europarådet 
2. Arbejdet i WIPO 
KAPITEL 3: LOVGIVNINGEN I MEDLEMSSTATERNE 
1. Generelt 
2. Den lovgivningsmæssige situation i medlemsstaterne (oversigt) 
KAPITEL 4: HINDRINGERNE FOR DET INDRE MARKEDS FUNKTION 
1. Hindringer for den frie bevægelighed for dekoderudstyr (traktatens 
artikel 30 ff.) 
2. Hindringer for den frie bevægelighed for dekoderudstyr (traktatens artikel 59 
ff.) 
3. Hindringer for den frie udveksling af krypterede tjenester 
4. Konkurrenceforvridning 
KAPITEL 5: BEHOVET FOR EN EF-FORANSTALTNING OG MULIGE 
INITIATIVER 
1. Formålet med initiativet 
2. Overensstemmelse med Fællesskabets øvrige politik 
3. Valg af instrument og retsgrundlag 
4. Anvendelsesområde 
5. Generel arkitektur 
LISTE OVER SPØRGSMÅL 
1«. 
Resumé 
Formål 
De seneste års stigende tilrådighedsstillelse af frekvenser og anvendelsen af nye 
teknologier har gjort det muligt at udvikle nye radio- og tv-spredningstjenester med 
krypterede signaler, hvorved modtagelsen begrænses til de personer, der har betalt 
licens. For at modtage programmet, skal modtageren anskaffe dekoderudstyr, der kan 
genskabe originalbilledet. 
Disse tjenester udgør et marked i hastig udvikling, bl.a. takket være den digitale 
teknik, der vil gøre det muligt at øge kommunikationskapaciteten. På grund af disse 
tjenesters særlige karakteristika vil den tværnationale - ofte europæiske - dimension 
være helt afgørende. Denne udvikling er imidlertid truet af piratvirksomhed. Faktisk 
eksisterer der parallelt med de officielle fabrikanter af dekoderudstyr en blomstrende 
uautoriseret industri. Uden operatørernes godkendelse fremstiller og markedsfører 
denne industri udstyr, der muliggør modtagelse af de omhandlede tjenester uden 
licensbetaling. Denne ulovlige modtagelse medfører betydelige tab for 
tjenesteudbyderne og er indirekte et angreb på programindustrien og de officielle 
fabrikanters udnyttelsesmuligheder. 
Kommissionen understregede derfor allerede i det strategiske program for det indre 
marked af 22. december 1993 (KOM(93) 632), at det var vigtigt at sikre en retlig 
beskyttelse af krypterede tjenester mod ulovlig modtagelse. 
Et sådant krav er endnu vigtigere i lyset af informationssamfundet. De nye krypterede 
tjenester vil blive mangedoblet i fremtiden, og uanset tjenesternes indhold er det 
nødvendigt at beskytte dem mod ulovlig modtagelse. 
Derfor annoncerede Kommissionen i meddelelsen "Europa på vej mod informations­
samfundet - en handlingsplan" (KOM(94) 347), at den ville udarbejde en "Grønbog om 
retlig beskyttelse af krypterede tjenester i det indre marked" for at undersøge de 
problemer, der på den ene side følger af, at der i nogle medlemsstater ikke findes 
lovgivning om retlig beskyttelse af krypterede tjenester, og på den anden side af de 
forskelle, der findes i de øvrige medlemsstaters lovgivning. 
Den lovgivningsmæssige situation 
Det fremgår af den sammenlignende analyse af medlemsstaternes lovgivning, at de 
forsøger at løse problemet med ulovlig modtagelse af krypterede tjenester på vidt 
forskellige måder. 
Nogle medlemsstater vedtog allerede i slutningen af 80'erne en særlovgivning om 
beskyttelse af krypterede tjenester mod ulovlig modtagelse, mens andre medlemsstater 
(A, P, E, GR, DK, D, LUX) endnu ikke har en sådan lovgivning. 
Den generelle lovgivning, der i nogle tilfælde anvendes i de sidstnævnte medlemsstater 
(f.eks. lovgivning om illoyal konkurrence, telekommunikation, ophavsret) giver ofte 
ikke en effektiv beskyttelse mod ulovlig modtagelse af krypterede tjenester. Det har 
betydet, at der i nogle medlemsstater er opstået en blomstrende piratindustri, der 
fremstiller, markedsfører, installerer og vedligeholder piratudstyr. Endvidere er der 
dukket en fagpresse op med målrettede reklamer og oprettelse af særlige forhandlernet 
af piratudstyr. Denne situation smitter af på de andre medlemsstater, hvor dette udstyr, 
på trods af restriktive foranstaltninger, findes på markedet. 
I de lande, hvor der findes en særlovgivning, er der betydelige forskelle i de valgte 
løsninger, bl.a. hvad angår anvendelsesområde, forbudte aktiviteter (salgsfremme, 
privatpersoners besiddelse) og de tilsvarende sanktioner. 
Behovet for en EF-foranstaltning 
I lyset af denne situation synes der at være et behov for en EF-foranstaltning. Hvis der 
ikke findes samme retsbeskyttelse i alle medlemsstater, vil det indre marked ikke kunne 
fungere. Situationen medfører en række hindringer for den frie udveksling af 
krypterede tjenester, og dekoderudstyret betyder konkurrenceforvridning mellem 
operatørerne i de forskellige medlemsstater. De nuværende forskellige 
lovgivningsmæssige løsninger med de ekstraomkostninger og den manglende 
retssikkerhed, der følger deraf, er ifølge branchefolkene én af de væsentligste 
hindringer for udviklingen af et europæisk marked for de nye krypterede tjenester. 
Et sådant initiativ ville endvidere være nyttigt inden for rammerne af informations­
samfundet, hvor krypterede tjenester forventes at komme til at spille en afgørende 
rolle. Et EF-initiativ ville også have den fordel at fjerne fragmenteringen af det indre 
marked, og det vil samtidig kunne tilgodese andre fællesskabsmål, som f.eks. de 
industri- og kulturpolitiske og målene for forbrugerbeskyttelse. 
De allerfleste operatører har udtrykt sig positivt om et EF-initiativ. I den henseende har 
European Digital Video Broadcasting (DVB) vedtaget en henstilling, hvori behovet for 
klare og ensartede retlige rammer i Unionen understreges. Dette krav blev i øvrigt 
støttet af Europa-Parlamentet, der foreslog at tilføje en betragtning i direktivet om 
standarder for transmission af tv-signaler, hvori det præciseres, at der er behov for en 
effektiv EF-lovgivning til bekæmpelse af piratvirksomhed; denne betragtning blev 
godkendt af Rådet, da det vedtog direktivet den 24. oktober 1995. 
Kommissionen ønsker imidlertid, før den tager et initiativ, at få kendskab til de berørte 
parters holdning til nedenstående foranstaltning. 
Kommissionen vil herefter kunne foreslå en foranstaltning til harmonisering af 
medlemsstaternes lovgivning. I betragtning af proportionalitets- og 
subsidiaritetsprincippet vil der i foranstaltningen kun blive foreskrevet en minimal 
harmonisering, således at medlemsstaterne får mulighed for at indføre strengere regler, 
samtidig med at der sikres en ensartet minimumsbeskyttelse i hele Unionen. 
Foranstaltningen vil ligeledes kunne forbyde fremstilling, salg, besiddelse både i 
handelsmæssig og privat sammenhæng, installation og salgsfremme af dekoderudstyr, 
der giver adgang til krypterede tjenester uden krypteringsforetagendets tilladelse. Et 
sådant skridt ville kunne sikre en ensartet beskyttelse i Den Europæiske Union mod 
ulovlig modtagelse af krypterede tjenester og dermed give de berørte kredse 
retssikkerhed. 
Den næste fase 
Kommissionen ønsker en åben høring om grønbogen. Enhver person eller virksomhed, 
organisation eller myndighed kan svare. Der er tale om en tovejshøring, der ikke blot 
henvender sig til sammenslutninger eller brancheorganisationer, men også til alle 
individuelle operatører. Grønbogen vil blive fremsendt til Europa-Parlamentet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, medlemsstaterne, Det Europæiske 
Økonomiske Samarbejdsområde samt landene i Central- og Østeuropa. 
Fristen for indsendelse af bidrag er den 31. maj 1996. På grundlag af de modtagne 
bidrag vil Kommissionen i løbet af sommeren 1996 beslutte, om det er nødvendigt med 
et EF-initiativ. 
Indledning 
1. Problemet med ulovlig modtagelse 
I de seneste år har kryptering af signaler i stadig højere grad været anvendt inden for 
radio- og tv-spredning. Siden 1980'erne er der dukket en række systemer op, der med 
forskelligt sikkerhedsniveau anvender en form for kryptering, hvorved originalbilledet 
eller originallyden ændres inden udsendelsen, således at en almindelig modtager ikke 
kan genskabe originaludsendelsen. Modtageren har derfor for at genskabe billedet 
behov for særligt dekoderudstyr (dekoder, smart-kort eller edb-program), der normalt 
leveres mod betaling af en licensafgift, og som kan aflæse de instruktioner, der sendes 
med det krypterede signal. 
Denne teknologi, der oprindelig blev anvendt af kabelnetdistributører for at modulere 
de kanaler, som modtagerne ifølge deres abonnement skulle have adgang til, bredte sig 
hurtigt til jordbaserede betalingskanaler, og den har på det seneste undergået en kraftig 
udvikling i forbindelse med udbredelsen af krypterede satellitbaserede kanaler. Den 
kraftigste udvikling i anvendelsen af kryptering vil imidlertid ske i forbindelse med den 
digitale teknik og udviklingen af informationssamfundets tjenester, som f.eks. 
interaktiv horne-shopping, teleformidlede informationstjenester, erhvervslivets online-
specialtjenester, interaktive spil osv., der alle i forskellig grad vil skulle krypteres, for 
at de kan blive rentable. 
Kryptering anvendes af flere grunde. Som led i en kommerciel strategi for at finde nye 
indtægtskilder, og for rettighedshavernes vedkommende for at beskytte og udnytte de 
programmer, der fremføres af signalet. Beskyttelse af mindreårige, bl.a. i forbindelse 
med radio- og tv-kanaler for voksne, kan ligeledes være en vigtig grund, ligesom 
muligheden for en bedre identifikation af markedet for at kunne "målrette" de 
salgsfremmende aktiviteter. 
Parallelt med de officielle fabrikanter af dekoderudstyr har der imidlertid udviklet sig 
en blomstrende uautoriseret industri. Denne piratindustri fremstiller og sælger 
dekodere - normalt til priser under det godkendte udstyr - der gør det muligt at 
modtage de omhandlede tjenester uden udbyderens tilladelse. 
Det anslås, at dette ulovlige dekoderudstyr i dag udgør mellem 5-20% af det samlede 
antal dekodere med en årlig omsætning på flere millioner ECU. På dette piratmarked 
er der endda dukket en fagpresse op med målrettede reklamer og oprettelse af særlige 
forhandlernet af dette ulovlige udstyr. Endvidere er der oprettet egentlige service­
afdelinger, der tilbyder vedligeholdelse og nogle gange endda udskiftning af udstyret, 
hvis operatøren skifter system. 
Markedsføringen af dette ulovlige udstyr har først og fremmest negative følger for 
operatørerne af krypterede tjenester. De lider ikke blot tab (tabte potentielle 
markedsandele og indtægtstab); de påføres derudover ekstraomkostninger, da de er 
nødt til at indføre salgsordninger for dekoderudstyret (normalt udlejning), der er 
særdeles kostbare, for at kunne kontrollere anvendelsen af udstyret. 
For programproducenterne medfører det ulovlige udstyr endvidere indtægtstab, idet de 
ved forhandlingen om vederlaget for afståelse af rettighederne, der bl.a. baseres på 
antal abonnenter på tjenesten, ikke har taget højde for de personer, der modtager 
programmet ved hjælp af ulovligt udstyr. 
Hvad angår leverandørerne af teknologien, undergraver det ulovlige udstyr markedets 
tillid til deres system, og det medfører indtægtstab, da en del af det potentielle marked 
dækkes af ulovligt udstyr. 
Endelig udgør salg af ulovligt udstyr en fare for forbrugerne, der kunne tage fejl af 
dets oprindelse og tro, at de køber autoriseret udstyr, mens der i virkeligheden er tale 
om en piratdekoder. Hvis operatøren i det tilfælde af sikkerhedsgrunde ændrer 
krypteringssystemet, vil det købte udstyr ikke kunne hjælpe forbrugeren, der vil være 
nødt til for egen udgift at købe en anden dekoder. Endvidere vil tjenesteudbyderne 
vælte det tab, de lider som følge af piratvirksomhed, over på salgs- eller 
udlejningsprisen for det lovlige udstyr, som forbrugerne køber. 
II. Den lovgivningsmæssige situation 
For at bringe denne situation til ophør har operatørerne krævet, at medlemsstaterne 
vedtager en særlovgivning, der sikrer en hurtig og effektiv retlig beskyttelse mod 
fremstilling og salg af ulovligt dekoderudstyr. Det er korrekt, at de teknologiske 
fremskridt har øget krypteringssystemernes sikkerhed, men rent tekniske løsninger har 
imidlertid ofte vist sig at være ineffektive. Operatørerne skal i deres valg af 
krypteringssystem tage højde for de omkostninger, der følger med systemet; således 
kan en høj sikkerhed, der samtidig er meget kostbar, vise sig at være økonomisk 
uholdbar. Samtidig viser erfaringen, at udviklingen af piratteknikker sker i samme takt 
som udviklingen af krypteringsteknikker, og selv i forbindelse med anvendelse af den 
digitale teknologi kan det ikke udelukkes, at de nye systemer vil blive angrebet. For at 
tage kampen op mod denne piratindustri, har det vist sig nødvendigt med 
lovgivningsmæssige indgreb, der kan supplere de teknologiske muligheder, og det har 
medført en bølge af lovgivningstiltag i medlemsstaterne, der endnu ikke er afsluttet, og 
som har haft helt forskellige udgangspunkter1. 
I den forbindelse annoncerede Kommissionen i sin meddelelse "Europa på vej mod 
informationssamfundet: en handlingsplan" fra juli 1994 (KOM(94) 347), at den ville 
udarbejde en "grønbog om retlig beskyttelse af krypterede tjenester i det indre marked" 
for at undersøge de problemer, der opstår som følge af en manglende lovgivning om 
ulovlig modtagelse af krypterede tjenester i visse medlemsstater og forskellene i den 
eksisterende lovgivning i de øvrige medlemsstater. 
III. De omfattede tjenester 
Nedenstående analyse omhandler således ulovlig modtagelse af krypterede tjenester. 
dvs. modtagelse uden betaling og/eller uden tjenesteudbyderens tilladelse, samt den 
måde hvorpå medlemsstaterne ved lovgivning har forsøgt at løse dette problem. Ved 
Jf. kapitel 3: Lovgivningen i medlemsstaterne. 
6 
krypterede tjenester forstås tjenester, hvis signal er krypteret for at sikre betaling af 
licens. I denne kategori indgår traditionel krypteret radio- og tv-spredning (pr. kabel, 
radiokæder eller via satellit), de nye radio- og tv-spredningsljenester (digital-tv, pay­
per-view, near video-on-demand), og informationssamfundets tjenester, dvs. 
teleformidlede tjenester, der bestilles af en modtager (f.eks. video-on-demand, 
bestillingsspil, elektronisk handel, multimedie-informationstjenester). 
Kategorien udelukker derimod tjenester, der ikke er krypteret for at sikre betaling af en 
licensafgift. Det gælder f.eks. tjenester, der er krypteret for at sikre fortrolighed for de 
transmitterede meddelelser, dvs. finansielle tjenester eller telekommunikationstjenester 
(herunder mobiltelefoni, der anvender GSM-systemet). Disse tjenester er udelukket, 
fordi den almene interesse, der er på spil i tilfælde af aflytning, dvs. meddelelsens 
integritet og fortrolighed, er helt forskellig fra beskyttelse af en tjeneste, der ydes mod 
vederlag. Denne forskel har imidlertid både på nationalt og internationalt niveau fundet 
meget forskellige lovgivningsmæssige løsninger, især hvad angår foranstaltninger og 
sanktioner, som gør, at de to problemer ikke kan behandles samlet. 
Grønbogen behandler heller ikke systemer, der forhindrer kopiering af værker og andre 
beskyttede frembringelser, der allerede er behandlet i en grønbog om ophavsret i 
informationssamfundet, som Kommissionen vedtog i juli 1995. 
Endelig omhandler grønbogen ikke standardisering af adgangsstyringssystemer og 
betingelserne for udstedelse af licens til disse systemer, der allerede er omfattet af 
direktivet om standarder for transmission af tv-signaler2, og heller ikke spørgsmål 
vedrørende de nationale myndigheders kontrol med kodningssystemer. Sidstnævnte 
spørgsmål, der hænger nøje sammen med spørgsmålet om sikkerhed, behandles i 
øjeblikket af Kommissionen i forbindelse med arbejdet med informationssystemers 
sikkerhed. Det kan eventuelt blive nødvendigt at behandle det særskilt, hvis de 
nationale lovgivninger truer det indre markeds funktion. 
IV. Det forberedende arbejde 
Med henblik på udarbejdelsen af grønbogen har Kommissionen anmodet tre 
uafhængige firmaer om at undersøge de teknologiske, økonomiske og juridiske 
aspekter af markedet for krypterede tjenester3. 
Den første undersøgelse ("Technical aspects related to encrypted broadcasts") 
behandler især de økonomiske og tekniske aspekter og omhandler bl.a. de nuværende 
krypteringssystemer, deres fordele og ulemper samt deres sårbarhed. De økonomiske 
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/47 af 24. oktober 1995 om standarder for transmission 
aftv-signaler(EFTL281 af 23.11.1995, s. 51). 
Disse undersøgelser beror hos Kommissionen og kan rekvireres på nedenstående adresse: 
Europa-Kommissionen, Generaldirektorat XV - Det indre Marked og Finansielle Tjenesteydelser 
Medier, kommerciel kommunikation og illoyal konkurrence 
GDXV/E/5C 107 8/59 
Rue de la Loi 200 
B-1049 Bruxelles 
Fax:32.2.295-77.12 
E-mail: e5@dgl5.cec.be 
7 
aspekter omhandler især omkostningerne i forbindelse med abonnentstyringssystemer, 
tendensen til udvikling af kompatible systemer samt de nye digitale teknologiers 
opdukken. 
I den anden undersøgelse ("Protection of encrypted broadcasts") behandles de juridiske 
aspekter. Der er således foretaget en analyse af de faktorer, der har været afgørende 
for udviklingen af krypterede radio- og tv-spredningstjenester, årsagerne til 
piratvirksomhed samt en gennemgang af den lovgivning, der er indført for at dæmme 
op for denne virksomhed. 
Den tredje undersøgelse ("Legal protection of encrypted broadcasting signals") 
indeholder en analyse af medlemsstaternes eksisterende lovgivning om beskyttelse af 
krypterede signaler samt domstolenes anvendelse heraf og de eventuelle kontrol­
mekanismer og sanktioner, der er foreskrevet. Endvidere er der foretaget en analyse af 
de bestemmelser, der er vedtaget af de internationale organer (Europarådet, WIPO). 
Endvidere iværksatte Kommissionen i marts 1995 en omfattende høring blandt de 
industrisektorer, der er berørt af problemerne med ulovlig modtagelse af krypterede 
tjenester, herunder radio- og tv-selskaber, fabrikanter af dekoderudstyr, kabel­
distributører, programproducenter, telekommunikationsselskaber samt i øvrigt alle, der 
ønskede at deltage i en sådan høring. 
Resultaterne af denne høring bekræftede, at ulovlig modtagelse af krypterede tjenester 
og forskellene i de nationale lovgivninger udgør et reelt problem for medieindustrien. 
Faktisk er det sådan, at når virksomheder inden for medieindustrien skal træffe 
beslutning om at sende en ny krypteret tjeneste i en medlemsstat, spiller muligheden 
for en effektiv beskyttelse mod ulovlig modtagelse en afgørende rolle. Hvis der ikke 
findes en sådan retlig beskyttelse, foretrækker operatørerne ofte at lade være med at 
markedsføre tjenesten. 
Det store flertal af operatørerne går således ind for et EF-initiativ, og i den henseende 
har European Digital Video Broadcasting (DVB), der står bag standardiseringen af 
normer til digital-tv, inden for rammerne af sin ekspertgruppe om piratvirksomhed i 
forbindelse med krypterede tjenester, vedtaget en henstilling, hvori gruppen 
understreger behovet for klare og ensartede retlige rammer i Unionen, som man kan 
støtte sig til i tilfælde af ulovlig modtagelse af krypterede tjenester. 
Dette krav blev støttet af Europa-Parlamentet, der i løbet af proceduren, der førte til 
vedtagelsen af direktivet om standarder for transmission af tv-signaler4, foreslog at 
tilføje en betragtning, hvori det præciseres, at med indførelsen af den digitale teknologi 
på det audiovisuelle område vil mulighederne for piratvirksomhed stige, hvilket vil få 
uheldige følger for operatører og programproducenter, og at det derfor bliver stadig 
mere påkrævet med en effektiv EF-lovgivning til bekæmpelse af piratvirksomhed; 
denne betragtning blev godkendt af Rådet, da det vedtog direktivet den 24. oktober 
1995. 
Ovennævnte direktiv 95/47. 
KAPITEL 1: DET EUROPÆISKE MARKED FOR KRYPTEREDE TJENESTER 
1. Et marked i hastig udvikling 
I de seneste år har den teknologiske udvikling (f.eks. anvendelse af satellitter og 
lyslederkabler) medført en hurtig ændring af det audiovisuelle landskab i Europa og 
gjort det muligt til stadighed at øge udbuddet af tjenester. Da et stigende antal 
operatører anvender målrettede kommercielle strategier, har kryptering af signaler vist 
sig at være af afgørende betydning for tjenesternes rentabilitet. 
Den traditionelle finansiering af private kanaler, der udelukkende er baseret på 
reklameindtægter, er ofte utilstrækkelig for de nye operatører. Med den gradvise 
stigning i udbuddet af radio- og tv-kanaler, vil de traditionelle annoncørers bidrag pr. 
kanal falde. Samtidig forsøger operatørerne at profilere sig i forhold til det stigende 
antal potentielle konkurrenter ved at opfylde særlige behov på nichemarkeder i forhold 
til modtagernes smag og interesser (film-, musik- og sportskanaler). Således adskiller 
operatøren sig fra sine konkurrenter på massekommunikationsmarkedet ved målrettet at 
dække denne hidtil udækkede eller dårligt dækkede efterspørgsel. Hvis man imidlertid 
sammenligner identiske geografiske områder, vil modtagerne af en nichetjeneste 
nødvendigvis udgøre en udvalgt målgruppe, og der vil være færre modtagere. 
Operatørerne kan derfor ikke regne med reklameindtægter fra annoncører5 på 
massekommunikationsmarkedet, idet de er mindre interesseret i en strategi, der ikke 
henvender sig til det brede publikum. 
1.1. Begrundelsen for at anvende kryptering 
De væsentligste grunde til at anvende kryptering af signaler kan resumeres som følger: 
• Behov for at sikre, at modtagerne er med til at finansiere tjenesterne: Begrebet 
målrettet tjeneste er baseret på muligheden af at tilbyde en vis modtagergruppe 
noget ekstra ud over de tjenester, der henvender sig til det brede publikum. Det 
vil derfor være nødvendigt, at modtagerne bidrager ved finansieringen af de 
omhandlede tjenester, og at ikke-abonnenter takket være kryptering udelukkes 
fra modtagelse. 
• Mulighed for at øge reklameindtægterne pr. modtagerenhed: Ved at kryptere 
signalet vil operatøren bedre kunne sælge reklameplads eller sikre program­
sponsorering hos de virksomheder, der er interesseret i disse nichemarkeder. I 
det tilfælde betaler annoncørerne ikke længere for et helt geografisk marked, 
men udelukkende for det udvalgte segment. De vil derfor være parat til at betale 
en højere pris pr. modtagerenhed, idet kvaliteten heraf anses for at være højere 
end massemediernes modtagerskare. 
I dette dokument omfatter termen "annoncør" "virksomheder, der anvender kommerciel 
kommunikation". Termen omfatter alle former for reklame, salgsfremme, direkte marketing, 
sponsorering og PR. Overbegrebet "annoncør" er valgt for at tage højde for udviklingen i brugen 
af marketingstrategier som følge af udviklingen på medieområdet. 
9 
• Mulighed for bedre at målrette udbuddet: Et bedre kendskab til modtageren af 
tjenesten vil gøre det nemmere for operatøren at tilbyde en tjeneste, der er 
skræddersyet til målmarkedets efterspørgsel. 
• Forenklet erhvervelse af rettigheder til radio- og tv-spredning: Spredning via 
satellit har udvidet det potentielle modtagerområde betragteligt. Erhvervelse af 
rettigheder til radio- og tv-spredning sker imidlertid stadig på territorialt 
grundlag, hvilket indebærer, at modtagelsen begrænses til et geografisk eller 
sprogligt område. Takket være kryptering vil operatøren kunne begrænse mod­
tagelsen af signalet udelukkende til de områder, der har erhvervet de 
nødvendige rettigheder. Endvidere vil kryptering, således som nævnt i "kabel 
og satellit"-direktivet6, gøre det muligt i forbindelse med erhvervelse af 
rettigheder til udsendelse via satellit og viderespredning pr. kabel at tage den 
faktiske modtagergruppe i betragtning (f.eks. antal abonnenter og ikke 
geografisk område), hvilket vil gøre det billigere at indkøbe programmer til en 
nichetjeneste. 
• Tilføjelse af yderligere en fase i spredningsprocessen: Krypteret udsendelse af 
programmer gør det muligt for rettighedshaverne at tilføje yderligere en fase i 
spredningsprocessen. Operatører af en krypteret tjeneste udsender ofte 
værkerne, før de udsendes for den brede offentlighed, og de er normalt parate 
til at betale store beløb for denne enerettighed. Rettighedshaverne vil således få 
en ekstra indtægtskilde. 
• Lovgivningsmæssige krav: Af sociale grunde, herunder bl.a. beskyttelse af 
mindreårige (f.eks. i forbindelse med radio- og tv-kanaler, der henvender sig til 
et voksent publikum), kan myndighederne, således som foreskrevet i direktivet 
om fjernsyn uden grænser7 (artikel 22, andet punktum), tillade sådanne 
tjenester, hvis de krypteres, således at modtagelsen begrænses til visse 
seerkategorier. 
1.2. Krypterede tjenester 
I dag består det europæiske marked for krypterede tjenester væsentligst af betalings-tv-
kanaler8. Denne tjeneste, der i begyndelsen blev udsendt via kabel eller radiobølger, 
har især udviklet sig med indførelsen af direkte modtagelse via 
kommunikationssatellitter med mellemstor og stor sendeeffekt, der gør det muligt at 
modtage en udsendelse overalt inden for satellittens dækningsområde ved hjælp af en 
parabolantenne. 
Rådets direktiv 93/83 af 27. september 1993 om samordning af visse bestemmelser vedrørende 
ophavsrettigheder og ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med radio- og tv-udsendelse 
via satellit og viderespredning pr. kabel (EFT L 248 af 6.10.1993, s. 15). 
Rådets direktiv 89/552 af 3.10.1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser 
i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-radiospredningsvirksomhed (EFT L 298 af 
17.10.1989, s. 23). 
Termen "betalings-tv" indebærer, at seeren skal betale for at modtage en bestemt kanal, der 
transmitteres via radiokæde, kabel eller satellit. 
10 
Den teknologiske udvikling har imidlertid gjort det muligt at lancere mere sofistikerede 
betalingstjenester, som f.eks. pay-per-view-tjenester\ der betyder, at seeren betaler for 
at modtage visse programmer. Pay-per-view er teknisk muligt selv uden digital 
kompression, men systemet kræver imidlertid et sofistikeret abonnentstyringssystem. 
Pay-per-view betyder, at seeren betaler for en bestemt begivenhed (f.eks. en koncert 
eller en boksekamp) eller for en række begivenheder (f.eks. retten til at se 10 
fodboldkampe). I sidstnævnte tilfælde er radio- og tv-selskabet ikke på nuværende 
tidspunkt i stand til at identificere de begivenheder, som seeren har modtaget. Man er 
imidlertid ved at udvikle systemer, der i fremtiden vil gøre det muligt at sikre en bedre 
vederlagsbetaling til rettighedshaverne i forhold til det faktiske "forbrug" af deres 
programmer. 
Den næste fase forventes at blive near-video-on-demand, der indebærer, at radio- og 
tv-selskabet altid sender det samme program (generelt, men ikke nødvendigvis, en 
film) på forskellige tidspunkter. Modtageren kan således ikke blot vælge program, men 
også inden for visse grænser, tidspunkt. Denne fase vil blive efterfulgt af ægte video-
on-demand, der vil give modtageren en større frihed hvad angår filmens begyndelses­
tidspunkt, som ikke længere fastsættes af radio- og tv-selskabet. 
Den eksplosive vækst i anvendelsen af kryptering vil imidlertid først ske med 
udviklingen af informationssamfundets øvrige tjenester. Ikke blot de traditionelle 
audiovisuelle tjenester, men også andre anvendelser, som f.eks. interaktiv horne-
shopping, teleformidlede informationstjenester, online-specialtjenester, interaktive spil 
osv., vil i forskellig grad skulle baseres på kryptering for at blive rentable. Da 
kryptering endvidere ofte vil være nødvendig af sikkerhedsgrunde (f.eks. elektronisk 
betaling i forbindelse med home-shopping), vil et samspil mellem disse to 
krypteringsanvendelser (abonnentsystemet, der øger sikkerhedskontrollen) - på 
betingelse af at der hersker retssikkerhed på området - kunne gøre anvendelsen af 
kryptering yderst relevant for at fremme udviklingen af alle de omhandlede tjenester i 
informationssamfundet. 
Udviklingen af disse nye tjenester forudsætter imidlertid i vidt omfang, at der indføres 
en retlig ramme, der både tager højde for operatørernes og tjenestemodtagernes 
legitime krav. Det er i den forbindelse altafgørende, hvorledes man på verdensplan 
løser de forskellige sikkerhedsproblemer, som anvendelsen af elektroniske 
transaktioner giver anledning til, herunder de lovgivningsmæssige grænser for 
anvendelse af krypteringssystemer, offentlige myndigheders kontrol med krypterede 
meddelelser af nationale sikkerhedsgrunde samt parternes identifikation og ægthed. 
Kommissionen er i forbindelse med sine aktiviteter vedrørende 
informationssystemernes sikkerhed ved at undersøge, om det er relevant på europæisk 
niveau at oprette nogle organisationer, der helt uafhængig af de offentlige 
myndigheder kunne tillægges kontrol- og godkendelsesfunktioner. 
1 USA er 35% af de kabeltilsluttede husstande (ca. 20 000 000) udstyret til at modtage disse 
tjenester. 1 Frankrig tilbyder Multivision-tjenesten to pay-per-view-kanaler til 220 000 husstande. 
11 
2. Et europæisk marked 
Der er i dag i Europa 180 tv-kana!er, der sender via 27 satellitter10, og en stor del af 
disse anvender mere eller mindre sofistikerede former for kryptering (tabel 1). Mange 
af dem er tematiske kanaler (f.eks. programmer for børn, sports- og filmkanaler osv.). 
Tabel 1: Antal abonnenter på de største betalings-tv-kanaler (i 1 (XX)):" 
(.'anal Plus 
Sky Movies 
Movie Channel 
Sky Sports 
Canal Plus Esp. 
Première 
Filmnet 
Telepiù 
Sky Multichannel 
TV 1000 
Adult Channel 
Canal Plus TVCF 
Canal Satellite France 
Filmmax 
Tele-TV 
Teleclub 
Canal Satellite Esp. 
Lumière TV 
Multichoicc 
(alt A 
35 
35 B 
150 
152 
302 cn 
90 
90 0 
850 
5 
855 DK 
100 
45 
145 E 
893 
10 
903 Eir 
0 F 
3700 
5 
142 
142 Fin 
8 
8 1 
650 
5 
655 1, 
0 NE 
160 
2 
162 P 
0 S 
230 
230 
80 
41 
31 
612 DK 
2587 
2579 
481 
167 
5814 
I fremtiden må man forvente en kraftig vækst i udbuddet af krypterede tjenester i Europa. 
Opsendelsen af de nye helt digitale satellitter (som f.eks. Astra le og lf) og udbredelsen 
af lysledernet vil betyde, at de operatører, der allerede er på markedet, vil kunne øge 
deres udbud. I den henseende har flere operatører i pressen bekendtgjort, at de har planer 
om at lancere programpakker af digital-tv. F.eks. vil Nethold-koncernen, der kontrollerer 
Filmnet, snart lancere en pakke på 150 digitale kanaler, hvoraf 50 tilbyder pay-per-view-
film. Som et første skridt mod lanceringen af ægte video-on-demand-tjenester planlægger 
BSkyB at lancere 16-32 pay-per-view-kanaler ved udgangen af 1996. Canal+udbyder 
snart en pakke på over 20 digitale kanaler. Tjenesten vil, ud over de nuværende tjenester, 
indeholde pay-per-view, videospil og digitale radiotjenester. Endvidere vil en række 
franske kanaler, herunder TF1, Arte og La 5e gå sammen om i 1996 at lancere en 
programpakke af digital-tv fra samme satellit. Endelig vil TF1 udbyde en tjenestepakke, 
lige fra video-on-demand til interaktive programmer fra 5 transpondere i Eutelsat. 
Det europæiske observatorium for det audiovisuelle område: "Annuaire Statistique. Cinéma, 
télévision, vidéo et nouveaux médias en Europe", 1994-1995, Strasbourg 1994. 
Det europæiske observatorium for det audiovisuelle område: "Annuaire Statistique. Cinéma, 
télévision, vidéo et nouveaux médias en Europe", 1994-1995, Strasbourg 1994 og Libération: 
"Les comptes décryptés de Canal+". L'événement, 4.11.1994. 
12 
Herudover vil nye operatører dukke op på markedet for informationssamfundets tjenester. 
Det vil bl.a. være tilfældet for selskaber inden for telekommunikation. F.eks. har British 
Telecom allerede iværksat et pilotprojekt, der omfatter 2 500 husstande, der har adgang 
til tjenester som interaktiv home-shopping, video-on-demand, videospil osv. 
Hidtil har de fleste kanaler dækket et bestemt sprogligt og geografisk område. Det er ikke 
desto mindre klart, at de nationale markeder i fremtiden ofte vil være for begrænsede, og 
behovet for nemt at kunne overskride grænserne mellem medlemsstaterne vil stige. Dette 
kan tilskrives følgende faktorer: 
• Med det stigende antal krypterede tjenester vil operatørerne skulle udbyde stadig 
mere målrettede tjenester for at opfylde markedets krav. Da denne efterspørgsel 
hidtil ikke har været tilfredsstillet, kan der opstå et nichemarked for en del af 
befolkningen, der er parat til at betale for denne merværdi. Med det stigende 
udbud af ukodede generelle tjenester, har de kodede tjenester udviklet sig for at 
tilfredsstille en stadig mere specialiseret efterspørgsel, hvilket har gjort det 
nødvendigt, at den endelige modtager betaler et vederlag. Udviklingen af sådanne 
målrettede levedygtige tjenester kræver imidlertid et marked af en vis størrelse, og 
da markedet for en nichetjeneste sammenlignet med tilsvarende geografiske 
områder er mindre end markedet for massemedietjenester, er det ofte kun 
rentabelt, hvis det geografiske marked er større. 
• Mulighed for bedre at opfylde de sproglige og kulturelle behov. Den nye 
teknologi betyder, at én og samme kanal kan udsende på forskellige sprog 
samtidig på forskellige lydbånd. Endvidere vil strategien for de interaktive 
tjenester i stadig højere grad blive baseret på specialtjenester og/eller levering af 
tjenestepakker. Førstnævnte vil ofte imødekomme den grænseoverskridende 
nicheefterspørgsel og vil derfor være baseret på andre faktorer end den nationale 
kultur, og den anden vil give modtageren mulighed for selv at vælge, hvad han vil 
se. Med udbredelsen af den avancerede informationsteknologi, vil udbyderen 
således kunne tilbyde en meget bred vifte af tjenester og lade film/programmer 
eller andre tjenester, der afspejler de nationale forskelle, indgå i pakken. 
• Udviklingen af teknologiske applikationer. Den konstante forbedring og den 
fortsatte integration af de audiovisuelle tjenesters distributionssystemer, der er 
mulig takket være den kommercielle anvendelse af den nye teknologi (trans­
mission via satellit, lysledere, udvikling af ISDN (Integrated Services Digital 
Network) på europæisk niveau for at nå det integrerede bredbåndsnet (Integrated 
Broadband Communication networks), gør disse tjenester mere og mere 
uafhængige af afstanden mellem udbyderen og den endelige modtager. 
• De lovgivningsmæssige tiltag, der sigter mod gradvis liberalisering af tele­
tjenester (bl.a. via satellit og pr. kabel), og harmoniseringen af de grænse­
overskridende regler for transport af signaler (bl.a. radio- og tv-spredning) i 
Europa (bl.a. hvad angår udsendelsernes indhold og ophavsret) er først nu begyndt 
at få positive følger for den frie udveksling af eksisterende audiovisuelle tjenester 
og tjenester under udvikling, hvoraf en stadig større del vil blive udbudt i 
krypteret form. 
13 
• Udviklingen i praksis ved tildeling af spredningsretligheder: På nuværende 
tidspunkt er det kun en begrænset del af de krypterede kanaler, der kan sendes 
internationalt, på grund af den traditionelle nationale praksis i forbindelse med 
tildeling af spredningsrettigheder. Ved hjælp af kryptering vil det i fremtiden være 
muligt at tildele spredningsrettigheder i forhold til den egentlige modtagergruppe 
og ikke blot i forhold til de nationale grænser. 
• Maksimal udnyttelse af transponderudgifterne: Da transponderudgifterne er store, 
er det mere økonomisk for operatøren at udbyde sin tjeneste på så mange områder 
som muligt inden for satellittens dækningsområde. 
Den udvikling, som disse tjenester undergår for at opfylde de stigende behov på de 
grænseoverskridende markeder, kan imidlertid bringes i fare på grund af et problem, der 
er alvorligt på europæisk niveau: nemlig piratvirksomhed. 
3. Et marked, der er udsat for piratvirksomhed 
3.1. Teknologiens udvikling 
Ved hjælp af de avancerede teknologier er det i teorien i dag muligt at anvende et 
adgangsstyringssystem, der ville give et så højt sikkerhedsniveau, at al piratvirksomhed 
på forhånd måtte opgives. I praksis stilles der imidlertid også økonomiske og 
lovgivningsmæssige krav til disse systemer, dvs.: 
• De skal fremstilles og distribueres til rimelige priser, da forbrugeren kun vil være 
indstillet på at betale et vist beløb for en dekoder12 afhængig af programmernes 
interesse eller sammensætningen af kanaler, der kan nedtages med systemet. 
• Driftsomkostningerne må ikke overstige de indtægter, der er usikre, dvs. de 
indtægter, der kan gå tabt på grund af salg af ulovligt udstyr. 
• De skal overholde den lovgivning, som nogle medlemsstater har indført for 
anvendelse af kryptering i kommercielt øjemed. 
Kravet om et acceptabelt omkostningsniveau i forbindelse med adgangsstyringssystemet 
gør det imidlertid umuligt at nå en fuldstændig sikkerhed mod ulovlig modtagelse. 
Fabrikanterne af ulovligt dekoderudstyr har draget fordel af dette forhold, og de følger nu 
blot den tekniske udvikling. 
Systemernes udvikling afspejler denne situation. Det mest enkle adgangsstyringssystem 
består i en kryptering af de synkroniseringsimpulser, der indgår i radio- og tv-
spredningssignalerne, således at en almindelig modtager ikke kan genskabe de vertikale 
og horisontale blokke. Billedet transmitteres normalt, men da der mangler synkronise­
ringsimpulser, viser skærmen kun en række billedkomponenter. Den information, der er 
nødvendig for at genskabe synkroniseringen sendes i ændret form (algoritme), der kan 
12 
Nogle krypteringsforetagender har valgt at leje dekoderudstyret til abonnenterne i stedet for at 
lade dem købe det. Dette giver mulighed for rimelige priser og sikrer samtidig, at udstyret 
tilbageleveres, når abonnementet udløber. 
14 
opfanges ved hjælp af dekoderudstyr, som kan genskabe de nødvendige synkroniserings­
impulser. Dette system har allerede i høj grad været udsat for piratvirksomhed13. 
Andengenerationssystemerne fungerer lidt anderledes. To krypteringssystemer er blevet 
meget almindelige, nemlig: 
• i "klip-og-rotér"-metoden bliver linjerne på deres plads, men de afbrydes 
tilfældigt og afslutningerne byttes om 
• i "linjeombytnings"-metoden genskabes de linjer, der udgør billedet, i en 
fuldstændig anden orden. Denne metode er mere effektiv, men også dyrere end 
den førstnævnte, idet den kræver, at der lagres et større antal informationer i 
dekoderen. 
Den store fordel ved de to systemer er, at de fuldstændig ødelægger billedstrukturen. 
Endvidere kan de anvendes sammen med et "smart-kort". der er en slags chip, der "læser" 
signalet ved indgangen og i samspil med dekoderen giver de informationer, der er 
nødvendige for at foretage dekryptering. Til denne generation hører de tre 
krypteringssystemer, der i øjeblikket er de mest anvendte i Europa, nemlig Videocrypt, 
Syster og Eurocrypt. 
Forskningen i systemer, der giver endnu større sikkerhed, fortsætter imidlertid. Da den 
digitale teknik til radio- og tv-spredning i fremtiden vil blive anvendt til teletjenester og 
audiovisuelle tjenester, vil det være muligt at udvikle stadig mere sofistikerede og sikre 
krypteringssystemer. Faktisk er omsætningen af indholdet til digitale bit allerede i sig 
selv en slags kodning14. 
Endvidere vil dekoderne for at muliggøre indførelse af interaktive tjenester med tiden 
udvikle sig til "set top boxes", dvs. egentlige computere, der styres af et chipkort, som gør 
det muligt samtidig at identificere brugeren og aktivere krypteringsfunktionerne ved 
indgangen og udgangen. Dette udstyr gør det således muligt at modtage signalet, 
dekryptere det, eventuelt ændre indholdet og indlæse det på et andet medie, lagre det og 
printe det. Endvidere vil udstyret kunne interagere med det traditionelle udstyr 
(båndoptagere, computere, CD-afspillere og de nye videodiske) og sende et krypteret 
signal tilbage til operatøren, eventuelt med fortrolige finansielle data, med henblik på 
behandling af anmodningen. 
3.2. Følgerne af piratvirksomhed 
Fremstilling og salg af dekoderudstyr, der ikke er godkendt af krypteringsforetagendet, 
samt manipulering af lovligt udstyr for at kunne modtage en tjeneste f.eks. i længere tid 
end abonnementsperioden og modtage flere kanaler end godkendt af krypterings-
13 
14 Det formodes, at piraterne genskaber synkroniseringsinformationen ved at kontrollere 
udgangspunktet for de på hinanden følgende billedlinjer. Den tekniske udformning af en dekoder 
blev endda for nogle år siden vist i den franske presse. 
Den standardisering af krypteringssystemer til digital radio- og tv-spredning, der er sket i 
forbindelse med det arbejde, der er udført af Digital Video Broadcasting (DVB), er et afgørende 
skridt til udbredelse af krypteringsteknikkerne og et øget sikkerhedsniveau. 
15 
foretagendet, er i dag i nogle medlemsstater en særdeles rentabel aktivitet15. Det har i 
øvrigt i disse medlemsstater medført parallelle aktiviteter, som f.eks. udgivelse af særlige 
tidsskrifter og oprettelse af serviceafdelinger. 
Disse aktiviteter, der muliggør ulovlig modtagelse af krypterede tjenester, har flere 
negative følger: 
• krypteringsforetagenderne berøves indlægter, som de ville have fået, hvis 
modtageren havde købt autoriseret udstyr (ca. 200-250 ECU om året pr. ulovlig 
modtager) 
• i nogle tilfælde vil det være nødvendigt at udskifte det system, der har været udsat 
for piratvirksomhed. Hvert år bruger operatørerne betydelige beløb 
(undersøgelsen foretaget hos operatørerne viste beløb fra ca. 60 000 ECU til over 
1 200 000 ECU om året pr. operatør) for at sikre beskyttelse af deres systemer 
(kontrol med distributionen, forbedring af systemet, ændring af kortene osv.). 
Selv kontrolsystemet med smart-kort, der om noget synes uangribeligt, har vist 
sig at kunne brydes. Man kunne tro, at det i tilfælde af piratangreb ville være 
tilstrækkeligt at udskifte smart-kortet for at redde systemet. Men når der er mange 
abonnenter, kan omkostningerne til udskiftning af kortet bringe virksomhedens 
overskud alvorligt i fare. Ud over omkostningerne til selve smart-kortet1G, skal 
man tage højde for omkostningerne til at udvikle det nye system samt 
kommunikations- og forsendelsesomkostningerne (undersøgelsen viste, at der 
kunne være tale om beløb på over 45 000 000 ECU for at gøre de piratangrebne 
systemer fuldstændig sikre på ny) 
• det kræver tid at udvikle et nyt system. Hvis man igen anvender eksemplet med 
smart-kort, vil det, hvis en kanal skal udskifte kortene, kræve en vis tid at udvikle 
et nyt kort. I mellemtiden vil den eneste mulighed være at anvende en række 
midlertidige elektroniske modforholdsregler, indtil der kan komme et nyt kort på 
markedet; det er en farlig situation, idet piraterne foregriber disse 
modforholdsregler og fremstiller kort, der fungerer i ventetiden. Endvidere vil der 
altid være en overlapningsperiode, i hvilken det gamle og det nye system vil 
fungere samtidig. Det betyder, at de piratkort, der allerede er i omløb, også fortsat 
vil kunne anvendes, og det giver piraterne tid til at fremstille nye kort. Piraterne, 
der støttes af private investorer, kan faktisk allerede nu fremstille deres egne kort 
og chips næsten lige så hurtigt som radio- og tv-selskaberne. Andre teknikker til 
at sætte piraterne ud af spillet (som f.eks. udsendelse af desaktiveringssignaler, 
der kun annullerer ulovlige kort) har kun haft begrænset levetid (da 
piratindustrien fremstiller særligt udstyr til at blokere desaktiveringsbølgen) 
• det medfører krænkelse af de formuerettigheder, som indehaverne af 
rettighederne til de programmer, der indgår i udsendelsen, har. Da 
rettighedshavernes vederlag normalt også tager højde for de potentielle 
modtagere, vil modtagelse af krypterede udsendelser ved hjælp af ulovligt udstyr 
betyde, at de unddrages de abonnementsindtægter, som de ville have modtaget, 
15 
16 Det anslås, at uautoriseret dekoderudstyr i dag udgør 5-20% af det samlede marked. 
Ca. 5-25 ECU. 
16 
hvis indehaverne af dette udstyr i stedet havde købt en lovlig dekoder. Endvidere 
vil rettighedshaverne i forbindelse med forhandling om rettigheder til senere 
(ukodede) udsendelser have vanskeligere ved at opnå et rimeligt vederlag på 
grund af den ulovlige modtagelse, der allerede har fundet sted i forbindelse med 
udsendelsen på den krypterede kanal. 
• indtægtstab og manglende tillid til leverandørerne af teknologi. Når der skal 
vælges krypteringssystem, ønsker operatørerne vished for, at det valgte system er 
det mest sikre, således at de kan garantere rettighedshaverne, at de udsendelser, 
som de har givet tilladelse til, ikke udsættes for piratvirksomhed. Hvis der findes 
en høj procent ulovligt dekoderudstyr i handelen, vil det kunne tolkes som et 
udtryk for et ikke særlig effektivt system. 
• det kan ødelægge markedets tillid til systemet. Markedet skal have tillid til 
kryptering, for at man kan fastholde den enerettighed, der er knyttet til disse 
tjenester, og for at man kan begrunde den yderligere fase i spredningsprocessen, 
og ulovlig modtagelse truer denne tillid. Rettighedshaverne vil tøve med at tillade 
de første udsendelser, radio- og tv-selskaberne vil ikke være indstillet på at betale 
særlig høje beløb, og forbrugerne vil ikke være indstillet på at betale licens. 
• Endelig udgør salg af ulovligt udstyr en fare for forbrugerne, der kunne tage fejl 
af dets oprindelse og tro, at de køber autoriseret udstyr, mens der i virkeligheden 
er tale om en piratdekoder. Hvis operatøren i det tilfælde af sikkerhedsgrunde 
ændrer krypteringssystemet, vil det købte udstyr ikke kunne hjælpe forbrugeren, 
der vil være nødt til for egen udgift at købe en anden dekoder. Endvidere vil 
tjenesteudbyderne vælte det tab, de lider som følge af piratvirksomhed, over på 
salgs- eller udlejningsprisen for det lovlige udstyr, som forbrugerne køber. 
Til disse direkte følger skal man tilføje de indirekte følger for udviklingen af markedet 
for krypterede tjenester. Markedet vil kun kunne udvikle sig, hvis der garanteres et 
passende sikkerhedsniveau. I modsat fald vil operatørerne tøve med at lancere aktiviteter, 
der kræver så store førstegangsinvesteringer. 
4. Et marked med forskellig lovgivning 
For at komme piratindustrien til livs har det vist sig nødvendigt med en lovgivnings­
mæssig løsning som supplement til de tekniske løsninger, og dette har fremkaldt en 
lovgivningsbølge i medlemsstaterne, der endnu ikke er afsluttet, og som har haft meget 
forskellige udgangspunkter. Denne lovgivning vil blive gennemgået i kapitel 3. 
En sådan lovgivningsmæssig forskel kan imidlertid, afhængig af hvilken mediesektor der 
er tale om, medføre vanskeligheder for udviklingen af krypterede tjenester på europæisk 
niveau og true det indre markeds funktion. Da den tværnationale dimension bliver mere 
og mere nødvendig for udviklingen af en egentlig europæisk industri for krypterede 
tjenester, kan en manglende retlig beskyttelse mod piratvirksomhed få negative følger for 
udviklingen af disse tjenester på europæisk niveau. 
Det blev således bekræftet under høringen, at en manglende retlig beskyttelse i et eller 
flere modtagerlande vil kunne få operatørerne til at beslutte ikke at dække en given 
17 
medlemsstat af frygt for følgerne af piratvirksomhed. En effektiv retlig beskyttelse er en 
afgørende faktor for at få en operatør til at markedsføre sin tjeneste i en medlemsstat. 
De omkostninger, der opstår i forbindelse med afklaring af gældende national lovgivning 
og eventuelle søgsmål på grund af piratvirksomhed i de forskellige medlemsstater, 
betyder ekstraomkostninger for operatørerne, og deres aktiviteter bliver mere kostbare. 
Det vil ligeledes kunne få negative følger for udviklingen af tjenesterne. 
I forbindelse med forhandling om rettigheder til programmerne, vil en forskellig retlig 
beskyttelse i samtlige medlemsstater gøre det vanskeligere at erhverve disse rettigheder, 
idet (især hvad angår nylige produktioner) operatørerne ikke kan garantere, at der ikke vil 
finde ulovlig modtagelse sted i de øvrige medlemsstater. Fastsættelse af vederlag til 
rettighedshaverne vil også blive vanskeligere, da man ikke med sikkerhed kan vurdere 
antal modtagere i hele signalets dækningsområde. Det bliver derfor vanskeligere for 
operatørerne at købe rettighederne til rimelige priser, hvilket vil afspejle sig i deres 
aktiviteter, herunder de tværnationale. 
Da nogle former for transmission er mere udsat for ulovlig modtagelse end andre (bl.a. 
transmission via radiokæder og transmission via satellit i forhold til transmission pr. 
kabel, der normalt er sikrere på grund af den fysiske opkobling til modtageren), vil 
operatørerne kunne beslutte ikke at anvende visse af disse former på grund af den store 
fare for piratvirksomhed. Hvis der ikke findes en effektiv retlig beskyttelse, vil nogle 
systemer, herunder de systemer der er bedst egnet til tværnational transmission, risikere 
at blive mindre udbredt end andre. 
En uensartet retlig beskyttelse i medlemsstaterne vil endvidere få betydning i tilfælde af 
import af ulovligt dekoderudstyr fra tredjelande. Faktisk vil sådant udstyr kunne komme 
ind i Fællesskabet via en medlemsstat, hvor det ikke er forbudt at markedsføre og 
distribuere ulovligt udstyr, og udstyret vil derefter nemt kunne komme ind i en anden 
medlemsstat. Bekæmpelsen af ulovlig modtagelse i sidstnævnte medlemsstat kan således 
blive særdeles ineffektiv. 
Forskellig lovgivning om ulovlig modtagelse vil endvidere medføre konkurrence­
forvridning for operatørerne i de forskellige lande. De operatører, der transmitterer 
signaler i medlemsstater, der har en effektiv retlig beskyttelse, vil fa konkurrencefordele 
(der f.eks. vil afspejle sig i deres mulighed for at købe programmer) i forhold til de 
operatører, der transmitterer signaler i en medlemsstat, hvor der ikke findes en retlig 
beskyttelse, idet sidstnævnte vil få ekstraomkostninger, da de f.eks.er nødt til at anvende 
et ekstra sikkert krypteringssystem. 
Endelig vil forskellig lovgivning i medlemsstaterne betyde, at de muligheder, som 
direktivet om standarder for transmission af tv-signaler17 giver, risikerer at falde til 
jorden. Anvendelsen af stadig mere standardiserede systemer vil nemlig blive 
vanskeliggjort af en uensartet retlig beskyttelse mod ulovlig modtagelse i 
medlemsstaterne. Sikkerhedsniveauet for systemet og mulighederne for distribution af 
dekoderudstyr vil variere afhængig af modtagerland, hvilket vil medføre en ny 
fragmentering af det audiovisuelle område, der i en vis grad skulle være standardiseret. 
17 
Direktiv 95/47 nævnt ovenfor. 18 
European Digital Video Broadcasting (DVB), som står bag standardiseringen af 
normerne for digital-tv, der i et vist omfang genfindes i direktiv 95/47, har inden for 
rammerne af sin ekspertgruppe om piratvirksomhed i forbindelse krypterede tjenester 
vedtaget en henstilling, i hvilken den understreger nødvendigheden af, at operatørerne lår 
en klar og ensartet retlig ramme på europæisk niveau, som de kan støtte sig til i tilfælde 
af ulovlig modtagelse af krypterede tjenester. 
19 
KAPITEL 2: DE INTERNATIONALE REGLER 
1. Arbejdet i Europarådet 
Europarådet vedtog i september 1991 en henstilling til medlemsstaterne om retlig 
beskyttelse af krypterede fjernsynsprogrammer1*. Denne henstilling er blevet ajourført 
af en anden henstilling om foranstaltninger mod piratvirksomhed på fonogram- og 
videogramområdet, der blev vedtaget i januar 199519. 
I præamblen understreger Europarådet fordelene ved indførelsen af betalings-tv, bl.a. 
for produktionen af audiovisuelle værker. Rådet understreger, at krypterede radio- og 
tv-tjenester giver mulighed for et bredere programudbud til offentligheden, øger 
udnyttelsesmulighederne for beskyttede værker og bidrager til at finansiere 
produktionen af værker og programmer i Europa takket være den nye finansiering, 
som kryptering sikrer kanalerne. 
Derefter fremhæves de negative følger af ulovlig adgang til krypterede radio- og tv-
spredningstjenester og de aktiviteter, der bør være ulovlige, opremses. Der er bl.a. tale 
om: 
• fremstilling af dekoderudstyr med det formål at give adgang til krypterede 
tjenester for personer, der falder uden for krypteringsforetagendets målgruppe 
• indførsel af dekoderudstyr med det formål at give adgang til krypterede 
tjenester for personer, der falder uden for krypteringsforetagendets målgruppe 
• distribution af dekoderudstyr med det formål at give adgang til krypterede 
tjenester for personer, der falder uden for krypteringsforetagendets målgruppe 
• salgsfremme og reklame for fremstilling, indførsel og distribution af det 
ovenfor nævnte dekoderudstyr 
• besiddelse i erhvervsmæssigt øjemed af dekoderudstyr, der giver adgang til 
krypterede tjenester for personer, der falder uden for krypteringsforetagendets 
målgruppe. 
Medlemsstaterne kan bestemme, at besiddelse til privat brug også skal betragtes som en 
ulovlig aktivitet. 
I henstillingen defineres herefter krypterede tjenester som alle tv-tjenester, uanset på 
hvilken måde de transmitteres eller retransmitteres, hvis karakteristika er ændret for at 
begrænse modtagelsen til en bestemt gruppe. Endvidere understreger Rådet i begrun-
19 Ministerkomitéens henstilling nr. R (91) 14 til medlemsstaterne om retlig beskyttelse af 
krypterede fjernsynsprogrammer (Recommendation No R (91) 14 of the Committee of Ministers 
to Member States on the legal protection of encrypted television services). 
Ministerkomitéens henstilling nr. R (95) 1 til medlemsstaterne om foranstaltninger mod piratvirk­
somhed på fonogram- og videogramområdet (Recommendation No R (95) 1 of the Committee of 
Ministers to the Member States on measures against sound and audiovisual piracy). 
20 
delsen, at denne definition (og den beskyttelse, der følger deraf) gælder alle fore­
tagender, der udbyder krypterede tjenester, uanset om det er på lokalt, regionalt, 
nationalt eller tværnationalt niveau uden hensyntagen til udsendelsens oprindelsesland. 
Den beskyttelse, som Europarådet anbefaler, forudsætter ingen gensidighed. Rådet 
understreger således også i begrundelsen, at udelukkelse af tjenester fra andre 
medlemslande, vil kunne skabe problemer for de tjenester, der har oprindelse i 
modtagerlandet. 
Dekoderudstyr defineres i henstillingen som apparater, udstyr eller andre anordninger, 
der helt eller delvis er specielt fremstillet eller tilpasset for at muliggøre adgang til 
dekryptering af en krypteret tjeneste, dvs. uden at ændre tjenestens karakteristika20. 
Endelig defineres distribution som salg, udlejning eller kommerciel installation af 
dekoderudstyr, samt besiddelse af dekoderudstyr for at udføre disse aktiviteter. Denne 
definition dækker udelukkende kommercielle aktiviteter og ikke private. 
Hvad angår sanktioner opfordres medlemsstaterne i henstillingen kraftigt til at indføre 
strafferetlige eller administrative sanktioner for den ovennævnte adfærd, dog med én 
undtagelse. Salgsfremme og reklame for fremstilling, indførsel og distribution af 
ulovligt dekoderudstyr giver ikke anledning til strafferetlige eller administrative 
sanktioner21. 
De civilretlige afhjælpningsmuligheder. der foreslås i henstillingen, omfatter ud over 
de strafferetlige sanktioner, mulighed for at krypteringsforetagenderne anlægger sag 
med krav om erstatning eller del i fortjenesten. 
De personer, der har ophavsretten til de programmer, der er indeholdt i tjenesterne, 
har ikke søgsmålsret. Europarådet anfører i begrundelsen, at selv om de personer, der 
har ophavsretten til de programmer, der er indeholdt i udsendelsen, lider tab på grund 
af anvendelsen af ulovligt udstyr, så er dette tab indirekte i forhold til de tab, som 
radio- og tv-selskaberne lider. Endvidere fremhæver Europarådet, at rettighedshaverne 
kan sikre deres rettigheder ved i deres kontrakt med radio- og tv-selskaberne at få 
indført bestemmelser om, at sidstnævnte i tilfælde af piratvirksomhed er forpligtet til at 
anlægge sag22. 
20 
21 
">"> I begrundelsen anfører Europarådet, at henstillingens principper udelukkende gælder for den del 
af dekoderen, der gør det muligt at dekryptere signalet. Det vil sige, at i et system, der anvender 
smart-kort, er det kun kortet der er omfattet, og ikke dekoderen som sådan, der ikke i sig selv 
muliggør dekryptering af signalet. 
Europarådet begrunder denne undtagelse med, at. sanktioner kun bør pålægges fabrikanter, 
importører og distributører af ulovligt udstyr, og ikke de foretagender, der udfører almindeligt 
salgs- og reklamearbejde (reklamebureauer, aviser og tidsskrifter). 
Selv om rettighedshaverne kan indføje sådanne bestemmelser i deres kontrakt, udelukker det ikke, 
at der er behov for, at rettighedshavernes særlige interesser beskyttes uafhængig af radio- og tv-
selskaberne. Når de ulovlige aktiviteter ikke blot krænker radio- og tv-selskaberne men også 
rettighedshaverne, vil radio- og tv-selskaberne måske ikke have interesse i hurtigt at gribe ind 
over for disse aktiviteter. Rettighedshaverne vil ganske vist kunne anlægge sag mod radio- og tv-
selskaberne for at sikre overholdelse af de kontraktlige forpligtelser, som sidstnævnte har 
accepteret i forbindelse med indgåelsen af kontrakten. Men dette vil blot forsinke reaktionen over 
for piraterne. 
21 
Endelig foreskriver henstillingen ingen strafferetlige eller administrative sanktioner i 
forbindelse med besiddelse til privat brug. 
Henstillingen spiller en vigtig rolle i den lovgivningsbølge, der siden begyndelsen af 
1990'erne har været i gang i medlemsstaterne. Ofte har den særlovgivning om retlig 
beskyttelse af krypterede radio- og tv-spredningstjenester, der hidtil er vedtaget, taget 
udgangspunkt i de principper, som henstillingen indeholder. 
Der er imidlertid tale om en tekst, der ikke er bindende, og den vedtagne lovgivning er 
meget forskellig, bl.a. hvad angår anvendelsesområde, forbudte aktiviteter og 
sanktionsniveau. Endvidere har flere af Den Europæiske Unions medlemsstater endnu 
ikke gennemført henstillingen i deres nationale lovgivning. Dette har ført til de 
nuværende lovgivningsmæssige forskelle på europæisk niveau. 
2. Arbejdet i WIPO 
I forbindelse med de igangværende drøftelser om udkastet til protokol til Berner­
konventionen og om det nye instrument til beskyttelse af udøvende kunstnere og 
fremstillere af fonogrammer, foreslås det i kapitel IX om håndhævelse af rettigheder i 
det udkast til memorandum, som forretningsudvalget udarbejdede i april 199423, at 
undersøge muligheden for at indføre bestemmelser om misbrug af teknisk udstyr. 
Det foreslås således at lade fremstilling, import og distribution af udstyr i udlejnings-
og salgsøjemed med det formål at muliggøre og lette ulovlig modtagelse af et kodet 
program, der radio- eller tv-transmitteres eller på anden måde tilgængeliggøres for 
almenheden, udgøre en ophavsretlig krænkelse. 
Endvidere vil indehaverne af rettigheder til et program, der er blevet dekrypteret ved 
hjælp af ulovligt dekoderudstyr, kunne kræve erstatning. 
Forhandlingerne om denne tekst pågår fortsat, og det er endnu for tidligt at udtale sig 
om muligheden for at lade sådanne bestemmelser indgå i den endelige tekst. Det skal 
imidlertid præciseres, at anvendelsesområdet i givet fald ikke vil blive begrænset til 
radio- og tv-udsendelse, men vil omfatte enhver "tilgængeliggørelse for almenheden" 
af beskyttede værker. 
Dokument WIPO 9099D/COP/0691D af 29. april 1994. 
22 
KAPITEL 3: LOVGIVNINGEN I MEDLEMSSTATERNE 
1. Generelt 
Formålet med gennemgangen af den lovgivningsmæssige situation er at vise, hvorledes 
medlemsstaterne har forsøgt at løse problemet med ulovlig modtagelse qf en krypteret 
tjeneste, dvs. modtagelse uden betaling og/eller tilladelse af personer, der ikke har 
tjenesteudbyderens tilladelse. 
Nedenfor følger en kort gennemgang af medlemsstaternes lovgivning om ulovlig 
modtagelse af krypterede tjenester dog med det forbehold, at den lovgivningsmæssige 
situation ændrer sig meget hurtigt, og at et øjebliksbillede hurtigt kan vise sig at blive 
uaktuelt. 
2. Den lovgivningsmæssige situation i medlemsstaterne (oversigt) 
Der findes ikke i øjeblikket i Unionen en ensartet og systematisk tilgang til 
problemerne i forbindelse med ulovlig modtagelse af krypterede tjenester. I nogle lande 
findes der dog en særlovgivning, mens andre lande anvender allerede eksisterende 
regler, og atter andre ingen retsmidler har til at sikre beskyttelse. 
Det skal i den forbindelse understreges, at selv om der med "kabel og satellit "-
direktivet24 er sikret en harmoniseret behandling af beskyttede værker, der anvendes i 
radio- og tv-spredning via satellit, og af viderespredning pr. kabel i Fællesskabet, gives 
der ingen støtte til operatørerne i deres kamp mod ulovlig modtagelse. 
Rettighedshaverne kan faktisk på visse betingelser forbyde uautoriseret retransmission 
af deres værker men ikke ulovlig modtagelse, da det ikke er en handling, der falder ind 
under ophavsretten, der normalt dækker tilgængeliggørelse men ikke modtagelse af et 
beskyttet værk. De nationale lovgivninger, der indeholder direktivets principper, kan 
derfor ikke anvendes til at bekæmpe ulovlig modtagelse af krypterede tjenester. 
24 Ovennævnte direktiv 93/83/EØF. 
23 
Tabel I: Lovgivning om beskyttelse af krypterede tjenester 
lovgivning 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
linland 
I rankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige særlovgivning 
radio- og tv-
spredning 
X 
X 
X 
X tele­
kommunikation 
X 
X intellektuel 
ejendomsret 
X strafferet 
X 
X 
X generel lovgivning 
illoyal 
konkurrence 
X 
X 
X 
X intellektuel 
ejendomsret 
X 
2.1. Anvendelse af bestemmelserne om illoyal konkurrence og om intellektuel 
ejendomsret 
I de lande, der ikke har en særlovgivning, har man ofte anvendt anden mere generel 
lovgivning, bl.a. om illoyal konkurrence, der beskytter mod handelspraksis, der er i 
strid med hæderlig adfærd. Anvendelsen af disse principper har i visse tilfælde gjort 
det muligt at forbyde fremstilling, import og markedsføring (salg, udlejning, besiddelse 
i erhvervsmæssigt øjemed) af uautoriseret dekoderudstyr (A,B,D,NL). 
Disse foranstaltninger har normalt taget udgangspunkt i det faktum, at fremstilling og 
markedsføring af dekoderudstyr, der ikke er godkendt af krypteringsforetagendet, 
unddrager dette det vederlag, der normalt skal erlægges for den leverede tjeneste. Den 
uautoriserede fabrikant modtager et vederlag for en tjeneste (modtagelse af tjenesten), 
som en anden har leveret. 
Konkurrencen mellem krypteringsforetagender og uautoriserede fabrikanter, der er 
baggrunden for at anvende bestemmelserne om illoyal konkurrence, accepteres i visse 
tilfælde25. Det kræver imidlertid, at den involverede part reelt er til stede på markedet. 
Hvis der ikke er tale om beskyttelse af en kommerciel interesse, vil bestemmelserne 
om illoyal konkurrence faktisk ikke kunne anvendes. 
Endvidere vil et søgsmål baseret på reglerne om illoyal konkurrence normalt kun 
kunne anvendes i forbindelse med distribution og salgsfremme af uautoriseret 
dekoderudstyr, mens import og besiddelse ikke er omfattet. Det betyder, at det er 
vanskeligt at anlægge sag, før udstyret er blevet markedsført, og man vil heller ikke 
kunne kræve forebyggende foranstaltninger. 
25 Den østrigske appelret (Teleclub mod Olbort) har eksplicit anerkendt, at der ikke nødvendigvis 
skal foreligge egentlig konkurrence, da varerne allerede på grund af deres karakteristika er 
konkurrerende. 
24 
Anden generel lovgivning har imidlertid vist sig vanskelig at anvende. Det er nemlig 
sådan, at den industrielle ejendomsret i tilfælde af fremstilling af uautoriseret 
dekoderudstyr allerede giver rettighedshaverne en vis beskyttelse. Flere dele i udstyret 
vil således været dækket af industrielle og intellektuelle rettigheder. 
Sagsanlæg har imidlertid ofte vist at være en ineffektiv vej. For det første skal man for 
at bevise, at et smart-kort er en kopi af det software, som tilhører ejeren af systemet, 
afsløre krypteringsalgoritmen under retssagen, hvilket vil afsløre, hvilken teknologi der 
er anvendt og åbne mulighed for nye kopier. For det andet er der nu og da tale om 
lovlige kort, der ulovligt er blevet reaktiveret efter udløbet af deres gyldighedsperiode; 
i det tilfælde vil en sag baseret på den industrielle ejendomsrettighed, der er knyttet til 
kortet, ikke føre til noget. 
Ofte vil krypteringsforetagenderne slet ikke have mulighed for at anlægge sag; de kan 
nemlig ikke lægge sag an mod fabrikanterne af ulovligt udstyr, idet de jo ikke er 
indehavere af de involverede industrielle ejendomsrettigheder. 
2.2. Anvendelse af særlovgivning 
Særlovgivning om beskyttelse af krypterede tjenester mod ulovlig modtagelse er et 
forholdsvis nutidigt fænomen. Det er en følge af den teknologiske udvikling, som 
kommunikationssektoren blev udsat for allerede i slutningen af 1970'erne. Som følge af 
udbredelsen af ulovligt dekoderudstyr på markederne i de lande, hvor krypteret radio-
og tv-udsendelse var mest anvendt (F, GB), blev den første lovgivning indført i 1987 
(F) og 1988 (GB). 
Den næste lovgivningsbølge indtraf i begyndelsen af 90'erne, efterhånden som de 
krypterede kanaler vandt udbredelse i Europa. Det gælder Irland, Belgien (91), Italien 
(92), Finland og Sverige (94). Denne anden bølge er endnu ikke stoppet, således som 
det fremgår af den nuværende debat i Danmark i forbindelse med fremlæggelse af et 
lovforslag i den henseende. 
I de lande, hvor der er indført lovgivning, har det normalt været i form af en 
særlovgivning om det audiovisuelle område, der har taget udgangspunkt i lovgivningen 
om ophavsret, og som indfører strafferetlige sanktioner for visse aktiviteter i 
forbindelse med ulovlig modtagelse af krypterede tjenester og giver operatørerne, og i 
visse tilfælde andre berørte parter, ret til at kræve erstatning af de ansvarlige for disse 
aktiviteter. 
Den eksisterende nationale lovgivning om beskyttelse af krypterede tjenester kan 
herefter resumeres som følger: 
2.2.1 Formålet med foranstaltningerne: beskyttelse af krypterede tjenester mod ulovlig 
modtagelse 
Selv om de nationale lovgivninger ikke giver en entydig definition af ulovlig 
modtagelse, der også karakteriseres som modtagelse af betalingsprogrammer uden at 
have betalt licens (B, R, GB), og som adgang til krypterede tjenester uden 
25 
krypteringsforetagendets tilladelse (S, I), har de alle samme formål, nemlig at sikre, at 
kun de personer, der har fået tilladelse, kan modtage tjenesten. 
Der eksisterer imidlertid et skel mellem de lovgivninger, der udelukkende dækker 
radio- og tv-udsendelse og viderespredning pr. kabel, hvor det samme program 
fremføres til den brede offentlighed (I, F, B, IRL, S), og de lovgivninger, der også 
dækker interaktive informationstjenester via telenettet (SF, GB, NL). I det sidstnævnte 
tilfælde skelnes der ikke mellem tjenester, der fremføres til den brede offentlighed, og 
tjenester, der leveres på bestilling. 
Hvis der eksisterer en retlig beskyttelse mod ulovlig modtagelse af krypterede radio-
og tv-spredningstjenester, vil en sådan normalt beskytte alle radio- og tv-
spredningssignaler, mens det ikke altid er tilfældet for radiotjenester. Imidlertid giver 
nogle lande (GB, IRL) en sådan beskyttelse afhængig af oprindelse (national eller 
udenlandsk) eller tjenestens spredningsmåde (via satellit eller radiokæder). 
Tabel II: Beskyttede tjenester 
beskyttede tjenester 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Det Forenede Kongerige radio- og tv-spredning 
kabel 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X satellit 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
Kun tjenester 
med 
oprindelse i 
GB andet 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X radio 
X 
X 
X 
X 
X andet 
X 
X 
X betalings­
tjenester 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
For at beskytte tjenesteudbyderne mod ulovlig modtagelse har man i de nationale 
lovgivninger benyttet to tilgange. 
Den første tilgang består i at beskytte den krypterede tjeneste. Dette sker normalt ved at 
anerkende krypteringsforetagendets ejendomsret til signalet. Ulovlig modtagelse af det 
krypterede signal betragtes herefter som "tyveri", som ejeren, dvs. krypterings-
foretagendet, har ret til at blive beskyttet mod (Det Franske Sprogsamfund i Belgien, 
IRL, I, GB, NL, SF). Herudover forbyder denne type lovgivning ofte viderespredning, 
aflytning og andre aktiviteter, der kan lette og/eller muliggøre ulovlig modtagelse af 
signalet. 
26 
Tabel III: Typer af aktiviteter 
krypterede radio- og tv-
spredningstjenester 
Østrig 
Belgien* 
Danmark 
Finland 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Det Forenede Kongerige aflytning 
X 
X 
X 
X anvendelse 
X 
X 
X 
X transmission 
X 
X 
X organiscre/miiliggøret 
redjemands 
modtagelse 
X 
X 
X 
X 
X 
* Kun Det Franske Sprogsamfund 
Den anden tilgang indebærer, at man direkte koncentrerer sig om at forbyde dg, 
forberedende aktiviteter (Det Franske Sprogsamfund i Belgien, F, S). Ulovlig 
modtagelse vil herefter ikke blive betragtet som en ulovlig aktivitet som sådan, men de 
kommercielle aktiviteter, der fremmer ulovlig modtagelse, vil være forbudte. 
Disse forskellige tilgange har følger for beskyttelsens omfang. Normalt vil den lov­
givning, ifølge hvilken ulovlig modtagelse opfattes som tyveri, forbyde alle 
forberedende aktiviteter, både kommercielle og private. Den lovgivning, der 
udelukkende er koncentreret om de forberedende aktiviteter, omfatter ikke 
privatpersoners adfærd. 
Tabel IV: Formålet med de ulovlige dekrypteringsaktiviteter 
formål kommercielt ikke-kommercielt 
Østrig 
Belgien x x 
Danmark 
Finland x x 
Frankrig x x 
Tyskland 
Grækenland 
Irland x x 
Italien x 
Luxembourg 
Nederlandene x x 
Portugal 
Spanien 
Sverige x 
Det Forenede Kongerige x J x 
De forberedende aktiviteter, der enten indgår i forbuddet mod modtagelse eller udgør 
selve lovgivningens genstand, kan omfatte: 
a) Fremstilling af dekoderudstvr. der har til formål at muliggøre modtagelse af en 
krypteret tjeneste uden at have betalt licens 
27 
For at sikre at privatpersoner udelukkende kan modtage programmet ved hjælp af udstyr 
fremstillet af krypteringsforetagendet eller for dettes regning, forbyder alle medlems­
staternes lovgivning fremstilling af udstyr, der udelukkende har til formål at muliggøre 
modtagelse af en krypteret tjeneste uden at have betalt licens (B, F, I, S, SF, NL, GB, 
IRL). 
b) Indførsel qf dekoderudstyr, der har til formål at muliggøre modtagelse af en 
krypteret tjeneste uden at have betalt licens 
Med den gradvise fjernelse af grænsekontrollen, er risikoen for at ulovligt udstyr, der er 
fremstillet i en medlemsstat, hvor en sådan fabrikation ikke er forbudt, og som en anden 
medlemsstat derefter kan indføre med det formål at modtage de krypterede tjenester uden 
at betale licens, steget stærkt. Derfor har nogle medlemsstater i deres lovgivning (B, F, I, 
GB, SF, IRL) forbudt indførsel af dekoderudstyr, der har til formål at muliggøre 
modtagelse af krypterede tjenester uden at betale licens. 
c) Distribution af dekoderudstyr, der har til formål at modtage krypterede tjenester 
uden at betale licens 
Det alvorligste angreb på krypterede tjenester er klart markedsføring af udstyr, der har til 
formål at muliggøre modtagelse af krypterede tjenester uden at betale licens. Normalt 
forbyder de nationale lovgivninger distribution af udstyr, der har til formål at muliggøre 
modtagelse af krypterede tjenester uden at betale licens (B, F, I, S, GB, IRL, SF, NL). 
d) Besiddelse i erhvervsmæssigt øjemed af udstyr, der har til formål at muliggøre 
modtagelse af krypterede tjenester uden at betale licens 
Besiddelse i erhvervsmæssigt øjemed, bl.a. med henblik på salg og/eller udlejning, er en 
etape i den ulovlige aktivitet, der muliggør modtagelse af en krypteret tjeneste uden at 
betale licens; derfor er besiddelse i erhvervsmæssigt øjemed forbudt i nogle landes 
lovgivning (B, F, I, IRL, SF, NL), idet det muliggør modtagelse af en krypteret tjeneste 
uden at betale licens. 
e) Privatpersoners besiddelse af dekoderudstyr, der har til formål at muliggøre 
modtagelse af krypterede tjenester uden at betale licens 
Selv om privatpersoners besiddelse af udstyr, der har til formål at muliggøre modtagelse 
af krypterede tjenester uden at betale licens, i sig selv er en mindre alvorlig forseelse end 
besiddelse i erhvervsmæssigt øjemed, forbyder nogle medlemsstater i deres lovgivning 
også privatpersoners besiddelse af ulovligt udstyr (GB, NL, B, F, IRL). 
f) Salgsfremme af udstyr, der har til formål at muliggøre modtagelse af krypterede 
tjenester uden at betale licens 
I de tilfælde hvor lovgivningen har til formål at beskytte tjenesteudbyderen mod ulovlig 
modtagelse, er salgsfremme i forbindelse med udstyr, der har til formål at muliggøre 
modtagelse af krypterede tjenester uden at betale licens, endvidere forbudt i nogle 
medlemsstaters lovgivning (B, F, GB, IRL, NL, IRL). 
28 
Tabel V: Ulovlige aktiviteter i forbindelse med dekoderudstyr 
dekoderudstyr 
Østrig 
Belgien* 
Danmark 
Finland 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige fremstilling 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X indførsel 
X 
X 
X 
X 
X 
X distribution 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X salgsfremme 
X 
X 
X 
X 
X 
X besiddelse i 
erhvervsmæssigt 
øjemed 
X 
X 
X 
X 
X 
X besiddelse til 
privat brug 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
* Kun Det Flamske Sprogsamfund 
Endvidere omfatter de fleste medlemsstaters lovgivning også andre lignende aktiviteter, 
der alle har forbindelse med markedsføring af dekoderudstyr. 
Tabel VI: Andre ulovlige aktiviteter i forbindelse med dekoderudstyr 
dekoderudstyr 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Det Forenede Kongerige tilpasning salg 
X 
X 
X 
X 
X udlej­
ning 
X 
X 
X 
X installation 
X 
X 
X 
X vedlige­
holdelse 
X 
X anvendelse 
X køb 
X 
X andet 
2.2.2 Sanktioner 
De nationale lovgivninger foreskriver normalt strafferetlige eller administrative 
sanktioner, hvis loven overtrædes, samt mulighed for civilretlige erstatningssøgsmål. Der 
er flere muligheder i sidstnævnte tilfælde: 
En mulighed er, at der i særlovgivningen intet nævnes om erstatningskrav, hvilket 
normalt betyder, at de generelle bestemmelser finder anvendelse (B, F, I, NL). 
En anden mulighed er, at der er en specifik henvisning til reglerne om erstatningssøgsmål 
(det danske lovforslag). Det hedder i lovmotiverne, at tjenesteudbyderne og 
rettighedshaverne skal kunne kræve erstatning for tab, der skyldes de uautoriserede 
fabrikanters aktiviteter. 
29 
En tredje mulighed er at indføje en bestemmelse, der fastslår, at de civilretlige 
afhjælpningsmuligheder, som rettighedshaverne har, finder anvendelse (GB). Disse 
civilretlige afhjælpningsmuligheder er bl.a. muligheden for at få tildelt erstatning og 
retten til at kræve, at den krænkende aktivitet ophører. Endelig findes der lovgivning, der 
giver særlige civilretlige afhjælpningsmuligheder, og fastsætter søgsmålskompetence og 
de mulige søgsmål (IRL). 
Tabel VII: Sanktioner 
sanktioner 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige bøde 
fra 26 til 100 000BEF 
(fra 0,7 til 2 650 ECU) 
bøde 
fra 5 000 til højst 
200 000 FRF (fra 772 til 
30 880 ECU) 
højst 20 000 IEP 
(24 554 ECU) 
fra 500 000 til 6 000 000 
ITL (fra 220 til 
2 645 ECU) 
højst 100 000 N LG 
(48 670 ECU) 
bøde 
højst 5 000 GBP 
(6 045 ECU) fængselsstraf 
højst 2 år 
højst 2 år 
-
højst 2 år 
fra 3 måneder til 3 år 
højst 3 år 
højst 6 måneder 
højst 2 år administrative 
bestemmelser 
konfiskation af 
dekoderudstyr og 
fortjeneste 
konfiskation af det 
ulovlige udstyr og 
fortjeneste 
konfiskation af tekniske 
data, udstyr og 
reklamemateriale samt 
fortjeneste 
konfiskation af det 
udstyr, der er unvendl i 
forbindelse med den 
ulovlige handling 
konfiskation af udstyr 
og fortjeneste 
konfiskation af det 
ulovlige udstyr og 
fortjeneste 
søgsmålsret baseret på 
ophavsretten civilretlige 
bestemmelser 
-• 
særlig sogsmålsret 
-
søgsmålsret baseret 
på ophavsretten 
2.2.3 Forskellene i medlemsstaternes lovgivning 
Det fremgår af ovenstående, at de eksisterende lovgivninger er meget forskellige. Disse 
forskelle viser sig især på følgende områder: 
• anvendelsesområde (nationale tjenester eller tjenester fra andre medlemsstater; 
radio- og tv-spredningstjenester eller alle krypterede tjenester, herunder 
bestillingstjenester) 
• beskyttelsesniveau (forbud mod besiddelse til privat brug og mod salgsfremme) 
• søgsmålskompetence hvad angår de civilretlige afhjælpningsmuligheder 
(krypteringsforetagendet eller enhver interesseret part) 
sanktionsniveau. 
30 
Disse forskelle er endnu mere markante i de tilfælde, hvor der ikke findes en sær­
lovgivning. 
Konklusion 
Nogle medlemsstater har siden slutningen qf 1980'erne haft en særlovgivning, der 
beskytter krypterede tjenester mod ulovlig modtagelse ved hjælp qf uautoriseret 
dekoderudstyr. Andre medlemsstater anvender for at sikre samme beskyttelse 
bestemmelser, der allerede eksisterer i anden lovgivning (illoyal konkurrence, 
intellektuel ejendomsret). Endelig findes der i nogle medlemsstater på nuværende 
tidspunkt ikke en sådan beskyttelse. 
Det følger heraf, al der i Den Europæiske Union findes store forskelle i den retlige 
behandling af ulovlig modtagelse qf krypterede tjenester; visse aktiviteter, der er forbudt 
i nogle medlemsstater, kan være lovlige i andre. 
Spørgsmål 1: Kommissionen udbeder sig alle former for supplerende oplysninger, der 
kan uddybe analysen af de nationale lovgivninger. 
31 
KAPITEL 4: HINDRINGERNE FOR DET INDRE MARKEDS FUNKTION 
Kommissionen mener, at de eksisterende forskelle i medlemsstaternes lovgivning kan 
være en hindring for den frie udveksling af tjenesteydelser og derfor kan skade det 
indre markeds funktion. 
Nogle qf disse hindringer er uforenelige med traktatens principper, og de skal fjernes. 
Det gælder først og fremmest de nationale lovgivninger, i hvilke der i forbindelse med 
retlig beskyttelse mod ulovlig modtagelse gøres forskel afhængig af tjenestens 
oprindelse. Det foreskrives i disse lovgivninger, at tjenester fra andre medlemsstater 
kun vil være beskyttet mod ulovlig modtagelse, hvis den nationale myndighed 
forudgående har attesteret, at de giver dem ret til en sådan beskyttelse16. 
I andre medlemsstaters lovgivning udelukkes visse tjenester simpelthen fra beskyttelse 
på grund af den anvendte transmissionsmåde. Det gælder f.eks., når det kun er 
radiokædebaserede eller kabelfremførte tjenester, der er beskyttet mod ulovlig mod­
tagelse, mens krypterede tjenester, der spredes via satellit, og som alle er udenlandske, 
ikke har en sådan beskyttelse27. Der er her tale om en skjult diskrimination. 
I de tilfælde vil en tværnational ydelse af disse tjenester, som f.eks. mellem abonnent 
og krypteringsforetagende, blive vanskeligere end rent nationale tjenesteydelser. De 
nationale vil automatisk være beskyttede, mens tjenester fra andre medlemsstater ikke 
vil være beskyttede eller skal opnå forudgående godkendelse for at kunne drage fordel 
af en sådan beskyttelse. I henhold til EF-Domstolens retspraksis er sådanne foranstalt­
ninger ikke tilladte. Diskriminerende foranstaltninger med hensyn til tjenesteydelser er 
nemlig kun forenelige med EF-retten, hvis de kan henføres til en undtagelses­
bestemmelse, som f.eks. traktatens artikel 56, som er begrundet i hensynet til den 
offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller den offentlige sundhed28. I det konkrete 
tilfælde kan ingen af de nævnte grunde berettige en sådan diskrimination. 
Kommissionen kan derfor inden for rammerne qf sin kontrol med anvendelsen af 
fællesskabsretten bringe denne diskrimination til ophør. 
Derimod har analysen af de nationale lovgivninger gjort det muligt at identificere en 
række hindringer for den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser, der kan 
betragtes som begrundet i almene hensyn, og som derfor er forenelige med traktatens 
principper. For disse hindringers vedkommende kan det vise sig nødvendigt med et 
initiativ for at sikre det indre markeds funktion. 
1. Hindringer for den frie bevægelighed for dekoderudstyr (traktatens artikel 30 
ff.) 
Det hedder i traktatens artikel 30, at kvantitative indførselsrestriktioner såvel som alle 
foranstaltninger med tilsvarende virkning er forbudt mellem medlemsstaterne29. Forbud 
26 
27 Jf. Storbritanniens lovgivning. 
Jf. den irske lovgivning. 
28 Dom "Mediawet" af 25.7.1991, sag 288/89, Sml. 1991, s. 1-4007. 
79 
I den forbindelse mindes om, at EF-Domstolen normalt definerer kvantitative restriktioner, som 
forbud mod eller begrænsninger af indførsel, og foranstaltninger med tilsvarende virkning som 
32 
mod fremstilling Og salg gælder uden forskel™ og har restriktive virkninger for 
samhandelen, for så vidt som de opstiller hindringer for indførsel og salg af produkter 
fra andre medlemsstater. 
I henhold til EF-Domstolens retspraksis er disse forbud berettigede, da de er begrundet 
i almene hensyn. På den ene side har de til formål at beskytte krypteringsforetagendet 
mod personer, der ulovligt vil kunne drage fordel qf dets aktiviteter (dvs. fabrikanter 
og distributører af uautoriseret dekoderudstyr), og at beskytte forbrugeren mod salg af 
udstyr, der, fordi det er uautoriseret, ikke garanterer modtagelse af tjenesten, hvis 
operatøren skifter system. Et sådant formål, der skal sikre, at de økonomiske trans­
aktioner forløber på en retfærdig og loyal måde, er blandt de almene hensyn, der ifølge 
Domstolen kan udgøre en hindring for frie varebevægelser. Domstolen har flere gange 
fastlagt, at forbrugerbeskyttelse og god handelsskik kan begrunde hindringer for frie 
varebevægelser31. 
30 
31 "enhver af medlemsstaternes bestemmelser for handelen, som direkte eller indirekte, øjeblikkeligt 
eller potentielt, kan hindre samhandelen i Fællesskabet" (Dom "Dassonville" af 11.7.1974, sag 
8/74, SmI. 1974, s. 837). 
EF-Domstolen opstiller imidlertid inden for denne kategori et skel. På den ene side de 
handelsmæssige bestemmelser, der har samme virkning som kvantitative restriktioner, og som er 
uforenelige med artikel 30, da de udelukkende pålægger betingelser for indførte produkter, gør 
salg og anvendelse af disse produkter vanskeligere eller dyrere end afsætning af nationale 
produkter (forskelsbehandlende foranstaltning). Ifølge Domstolen kan sådanne bestemmelser, på 
samme måde som kvantitative restriktioner, i det omfang de er diskriminerende, udelukkende 
begrundes på basis af artikel 36. 
På den anden side de handelsmæssige bestemmelser, der har samme virkning på indførte og 
nationale produkter. Domstolen har fastsat, at selv om bestemmelserne finder lige anvendelse på 
indenlandske og indførte produkter (ikke-forskelsbehandlende foranstaltning), må sådanne 
nationale bestemmelser kun medføre hindringer for et produkt, der lovligt fremstilles og/eller 
sælges i en anden medlemsstat, hvis det er uomgængeligt nødvendigt (Domstolen omtaler her, ud 
over de almene hensyn nævnt i artikel 36, beskyttelse af den offentlige sundhed, forbruger- og 
miljøbeskyttelse, god handelsskik osv.) (Dom "Cassis de Dijon" af 20.02.1979, sag 120/78, Sml. 
1979, s. 649; "Kommissionen mod Frankrig" af 23.2.1988, sag 216/84, Sml. 1988, s. 793). 
I det tilfælde vil hindringerne for den frie bevægelighed for varer som følge af forskellige 
nationale lovgivninger være begrundet, hvis der er en direkte forbindelse mellem lovgivningen og 
den uomgængelige nødvendighed (kausalitetskriterium), og hvis bestemmelserne er passende og 
rimelige i forhold til situationen (proportionalitetskriterium), eller der i oprindelseslandet ikke 
findes en tilsvarende lovgivning, og der ikke findes alternative løsninger, der gør det muligt at nå 
det ønskede mål, samtidig med at der skabes færre forstyrrelser for samhandelen 
(substitutionskriterium). 
En national lovgivning kan, selv om den anvendes uden forskelsbehandling, udgøre en 
foranstaltning med tilsvarende virkning, når de restriktive virkninger for samhandelen inden for 
Fællesskabet, uanset om foranstaltningen er begrundet i uomgængeligt nødvendige hensyn, er 
mere vidtrækkende end nødvendigt for at nå det ønskede resultat. 
Disse bestemmelser fremmer ikke den nationale produktion og medfører de samme restriktioner 
for nationale og indførte produkter. 
Dom "Bequelin" af 25.11.1971, sag 22/71, Sml. 1971, s. 257; "Dansk Supermarked" af 22.1.1981, 
sag 58/80, Sml. 1981, s. 181. 
33 
På den anden side skal disse forbud sikre, at indehaverne af de intellektuelle 
rettigheder, der udsendes via det krypterede signal, og indehaverne af de industrielle 
og intellektuelle rettigheder, der indgår i udstyret, modtager vederlag32. Sikring af 
retten til det lovmæssige vederlag, uanset om der er tale om vederlag til indehaverne af 
programrettigheder eller indehaverne af rettighederne til den teknologi, der indgår i det 
ulovlige udstyr, er blandt de rettigheder, der ifølge Domstolens retspraksis er den 
særlige genstand for industriel og intellektuel ejendomsret. 
Disse bestemmelser overholder proportionalitetskriteriet. da de blot forbyder salg af 
udstyr, der er fremstillet uden forudgående godkendelse af krypteringsforetagendet, 
uden hensyntagen til national eller udenlandsk oprindelse; de er derfor ikke mere 
omfattende, end det er nødvendigt for at nå det forfulgte mål34. De overholder ligeledes 
substitutions- og ækvivalenskriteriet, da der ikke findes alternative og mindre bindende 
bestemmelser, der kan sikre den ønskede beskyttelse. 
Konkluderende kan det siges, at hindringer for den frie udveksling af dekoderudstyr. 
der fremstilles og sælges i oprindelseslandet uden krypteringsforetagendets 
forudgående tilladelse, kan begrundes i hensynet til forbrugerbeskyttelse, god 
handelsskik og industrielle og intellektuelle ejendomsrettigheder. 
2. Hindringer for den frie bevægelighed for dekoder udstyr (traktatens 
artikel 59 ff.) 
Gennemgangen af medlemsstaternes lovgivning har vist, at nogle landes lovgivning 
forbyder aktiviteter, der støtter fremstilling og salg af ulovligt dekoderudstyr. Det 
gælder de lovgivninger, der forbyder salgsfremme, installation, vedligeholdelse og 
udskiftning af ulovligt dekoderudstyr. 
Disse aktiviteter er tjenesteydelser efter traktatens artikel 59 og 60. Selv om disse 
forbud anvendes uden forskel, har de ikke desto mindre restriktive virkninger for den 
frie udveksling af tjenesteydelser. Salgsfremme og/eller service udført af udbydere, der 
er etableret i andre medlemsstater, vil nemlig være forbudt. 
I henhold til Domstolens retspraksis35 kan disse restriktive virkninger imidlertid være 
begrundede. Medlemsstaternes lovgivning forfølger nemlig mål, der er begrundet i 
32 
34 
35 Derfor henvises der i nogle medlemsstaters lovgivning til de ophavsretlige bestemmelser. Disse 
giver de berørte parter (normalt krypteringsforetagenderne) de samme rettigheder som 
rettighedshaverne til et beskyttet værk i forbindelse med en ulovlig kopi af selve værket. I begge 
tilfælde, vil den ulovlige kopi, uanset om der er tale om et værk eller dekoderudstyr, der muliggør 
modtagelse af en tjeneste, udelukke rettighedshaveren eller udbyderen, fra at modtage det 
lovmæssige vederlag. 
Dom "Deutsche Grammophon" af 8.6.1971, sag 78/70, Sml. 1971, s. 125. 
Hvad angår import og salg af udstyr, der fremstilles og sælges i oprindelseslandet med 
krypteringsforetagendets godkendelse, vil de omhandlede forbud derimod kunne medføre 
økonomiske hindringer, der ikke står i forhold til det forfulgte mål, og som derfor er uforenelige 
med princippet om fri bevægelighed for varer, således som fortolket af Domstolen. 
Domstolen skelner mellem restriktioner, der er forskelsbehandlende, og restriktioner, der 
anvendes uden forskel. Førstnævnte kan retfærdiggøres af de i artikel 56 nævnte grunde (offentlig 
orden, offentlig sikkerhed og offentlig sundhed). Hvad angår foranstaltninger, der medfører 
restriktioner, der finder anvendelse uden forskel, har Domstolen fastsat, at artikel 59 ikke blot 
34 
almene hensyn, som f.eks. forbrugerbeskyttelse™^ industriel og intellektuel 
ejendomsret^1. Endvidere er disse restriktive virkninger ikke mere vidtrækkende end 
nødvendigt for at nå det ønskede mål, og de står derfor i et rimeligt forhold dertil™. 
Konkluderende kan det siges, at forbud mod salgsfremme, installation, vedligeholdelse 
og udskiftning qf dekoderudstyr, der fremstilles og sælges i oprindelseslandet uden 
krypteringsforetagendets forudgående tilladelse, kan begrundes i hensynet til 
forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af industriel og intellektuel ejendomsret. 
3. Hindringer for den frie udveksling af krypterede tjenester 
Hindringer for den frie udveksling af krypterede tjenester kan endvidere skyldes en 
manglende retlig beskyttelse i nogle modtagerlande. Således bekræftede operatørerne i 
forbindelse med den af Kommissionen arrangerede høring at, en effektiv retlig 
beskyttelse mod ulovlig modtagelse af tjenesterne er af afgørende betydning, når de 
skal beslutte, om de vil distribuere en given tjeneste i et land. En manglende retlig 
beskyttelse gør helt klart markedsføringen vanskeligere og mere risikabel. 
Operatørerne får ekstraomkostninger, der ikke kun skyldes, at de er nødt til at anvende 
et meget sikkert system, men også fordi de er nødt til at anvende distributionssystemer 
for dekoderudstyret (normalt udlejning), der er særdeles dyrt. 
Et sådant retligt tomrum har ligeledes restriktive virkninger for udveksling af 
krypterede tjenester i det indre marked, idet det er vanskeligere at distribuere tjenester 
i de lande, der ikke sikrer en retlig beskyttelse mod ulovlig modtagelse. 
Disse restriktive virkninger er imidlertid ikke i modstrid med EF-retten; EF-Domstolen 
har fastslået39, at hvis der ikke er foretaget en EF-harmonisering, kan medlemsstaterne 
frit regulere de økonomiske aktiviteter på deres område i overensstemmelse med 
traktatens principper. De kan således under overholdelse af proportionalitetsprincippet 
beslutte at forbyde eller ikke at forbyde visse aktiviteter ud fra almene hensyn. 
kræver afskaffelse af enhver forskelsbehandling til skade for tjenesteyderen på grund af dennes 
nationalitet, men også "ophævelse af enhver restriktion - også selv om den anvendes uden forskel 
på indenlandske tjenesteydere og tjenesteydere fra andre medlemsstater - der kan være til hinder 
for eller på anden måde genere den virksomhed, som udøves af en tjenesteyder med hjemsted i en 
anden medlemsstat, hvor han lovligt leverer tilsvarende tjenesteydelser". (Dom "Dennemeyer" af 
25.7.1991, sag 76/90, Sml. 1991, s. 4221). I henhold til Domstolen følger det heraf, at et forbud, 
der finder anvendelse uden forskel, ikke desto mindre kan være begrænsende for den frie 
udveksling af tjenesteydelser, hvis der er tale om hindringer, der ikke er begrundet i tvingende 
almene hensyn, og kun i det omfang disse hensyn ikke allerede tilgodeses i kraft af de 
bestemmelser, tjenesteyderen er undergivet i den medlemsstat, hvor han er etableret, og det ikke 
er muligt at opnå samme resultat med mindre vidtgående regler. Blandt de tvingende almene 
hensyn regner Domstolen beskyttelse af forbrugere og arbejdstagere og beskyttelse af industriel 
og kommerciel ejendomsret osv. 
Dom "Kommissionen mod Frankrig" af 4.12.1986, Sml. 220/83, Sml. 1986, s. 3663. 
Dom "Coditel" af 18.3.1980, sag 62/79, Sml. 1980, s. 881. 
Man ville formodentlig vælge en anden løsning i forbindelse med udstyr, der fremstilles og 
sælges i oprindelseslandet med krypteringsforetagendets tilladelse. I det tilfælde ville disse 
restriktioner udgøre en hindring for de økonomiske transaktioner mellem medlemsstaterne, der 
ikke står i forhold til det tilstræbte mål, og som derfor er uforenelig med traktatens principper om 
fri udveksling af tjenesteydelser, således som fortolket af Domstolen. 
Dom "Procureur du Roi mod Debauve" af 18.3.1980, sag 52/79, Sml. 1980, s. 833. 
35 36 
37 
38 
39 
Konkluderende kan det siges, at hvis der ikke er foretaget en EF-harmonsering. vil de 
enkelte medlemsstaters regulering af deres økonomiske aktiviteter, kunne retfærdiggøre, 
at der opstår restriktive virkninger som følge af det retlige tomrum. 
36 
4. Konkurrenceforvridning 
Forskellene i de nationale lovgivninger og manglende lovgivning i nogle medlemsstater 
kan endvidere medføre konkurrenceforvridning i det indre marked. En operatør, der 
distribuerer dekoderudstyr i en medlemsstat, hvor der findes en retlig beskyttelse, vil 
få konkurrencemæssige fordele (der f.eks. vil afspejle sig i operatørens muligheder for 
at købe programmer) i forhold til den operatør, der distribuerer sin tjeneste i en 
medlemsstat, hvor der ikke findes en effektiv retlig beskyttelse, idet sidstnævnte vil få 
ekstraomkostninger, der bl.a. skyldes nødvendigheden af at anvende et særlig sikkert 
distributionssystem. 
Disse forskellige konkurrencebetingelser i medlemsstaterne kan få negative følger for 
udviklingen af krypterede tjenester i det indre marked, da operatørerne i Den 
Europæiske Union ikke er underkastet samme markedsforhold. 
Konkluderende kan det siges, at forskelle i medlemsstaternes lovgivning kan være 
konkurrenceforvridende, hvilket kan vanskeliggøre udviklingen af krypterede tjenester. 
Spørgsmål 2: Kommissionen ønsker at få kendskab til de berørte kredses mening om 
eventuelle andre restriktioner og restriktive virkninger end de ovenfor nævnte. 
37 
KAPITEL 5: BEHOVET FOR EN EF-FORANSTALTNING OG MULIGE 
INITIATIVER 
Ovenstående analyse har vist, at der i dag er en række hindringer for det indre markeds 
funktion. Nogle af disse hindringer kan vise sig at være uforenelige med EF-retten. og 
de skal derfor fjernes. Det gælder hindringer, der skyldes, at de nationale lovgivninger 
med henblik på at sikre retlig beskyttelse al krypterede tjenester opstiller skel på basis 
af tjenestens an (radiokæde- eller satellitbaseret) eller oprindelse. 
Andre hindringer kan imidlertid begrundes i almene hensyn, som f.eks. forbruger­
beskyttelse og beskyttelse qf industriel og intellektuel ejendomsret samt i 
proportionalitetsprincippet. Det gælder først og fremmest hindringer for den frie 
bevægelighed for dekoderudstyr og tjenester, som er knyttet til dette udstyr, og som 
følger af de forskellige nationale lovgivninger om fremstilling og salg af 
dekoderudstyr. 
Ud fra et økonomisk synspunkt viste høringen endvidere, at de forskellige lovgivnings­
mæssige løsninger med de ekstraomkostninger og den manglende retssikkerhed, der 
følger deraf, af branchen opfattes som en alvorlig hindring for udviklingen af nye 
krypterede tjenester. En effektiv retlig beskyttelse mod ulovlig modtagelse er således af 
afgørende betydning for at få investorerne til at udvikle krypterede tjenester og 
distribuere dem i andre medlemsstater. 
For sidstnævnte hindringers vedkommende vil det være nødvendigt at indføre el 
ensartet beskyttelsesniveau i alle medlemsstaterne for at fjerne de hindringer, der er 
konstateret, og supplere den retlige ramme for det europæiske audiovisuelle område. 
der er inaført med direktivet om "fjernsyn uden grænser" (89/552fEØF) og "kabel og 
satellit''-direktivet (93/83/EØF). 
Det skal i den forbindelse understreges, at en fjernelse af de hindringer for det indre 
markeds funktion, der skyldes forskellige nationale lovgivning om retlig beskyttelse af 
krypterede tjenester, kun kan nås effektivt via en harmonisering på fællesskabsniveau. 
Det er nemlig lidet sandsynligt, at medlemsstaterne spontant foretager en tilnærmelse 
af deres lovgivning om retlig beskyttelse af krypterede tjenester. Selv om det skulle 
være tilfældet, vil den manglende institutionelle ramme, som fællesskabsretten udgør, 
gøre en sådan tilnærmelse lidet effektiv, og den vil ikke kunne give industrien den 
retssikkerhed, som udviklingen af krypterede tjenester kræver. 
Før Kommissionen træffer beslutning om en eventuel EF-foranstaltning, ønsker den at 
få kendskab til de berørte kredses holdning til nedenstående muligheder. 
1. Formålet med initiativet 
Hovedformålet skulle være at give mediebranchen (udbydere af krypterede tjenester, 
programproducenter eller fabrikanter af udstyr) mulighed for fuldt ud at drage nytte af 
det indre markeds muligheder. Disse muligheder, med alt hvad de indebærer i 
forbindelse med informationssamfundet, risikerer nemlig ikke at blive udnyttet, hvis 
virksomhederne i Unionen ikke sikres en tilstrækkelig retlig beskyttelse. 
38 
En klar lovgivningsmæssig ramme, der gør det muligt i hele Unionen at opnå en retlig 
beskyttelse mod ulovlig modtagelse af tjenester, og som kan sikre fri bevægelighed for 
varer og tjenesteydelser, er en forudsætning for udviklingen af nye tjenester. 
Da problemet med ulovlig modtagelse er globalt, bør der endvidere iværksættes et 
arbejde på internationalt plan, bl.a. inden for rammerne af bilaterale aftaler og i 
forbindelse med WTO's aktiviteter, for at få indført effektive regler på verdensplan. 
Det ville være utilstrækkeligt at vedtage en foranstaltning blot for det indre marked; en 
sådan foranstaltning skal ligeledes indeholde bestemmelser, der løser problemerne på 
internationalt plan og giver beskyttelse mod import fra tredjelande. 
2. Overensstemmelse med Fællesskabets øvrige politik 
Et lovgivningsmæssigt initiativ for at sikre retlig beskyttelse af krypterede tjenester 
ville endvidere være i overensstemmelse med Fællesskabets øvrige mål og politik. 
En lovgivningsmæssig ramme, der sikrer en retlig beskyttelse på unionsniveau 
ville bidrage til at udvikle den europæiske industri indenfor krypterede tjenester 
og fremstilling af dekoderudstyr. Hvis der ikke eksisterer en effektiv retlig 
beskyttelse, risikerer ulovlig modtagelse og de deraf følgende indtægtstab at 
ødelægge økonomien for udbyderne af krypterede tjenester og gøre udviklingen 
af disse tjenester meget vanskelig. Det samme vil gøre sig gældende for 
fabrikanterne af dekoderudstyr, der i mangel af retlig beskyttelse, ikke vil kaste 
sig ud i aktiviteter, der ikke er sikret mod ulovlige handlinger; 
Et lovgivningsmæssigt initiativ for at sikre det indre markeds funktion vil være i 
overensstemmelse med målsætningerne for Unionens politik på det audiovisuelle 
og kulturelle område. Et sådant initiativ vil muliggøre en bedre udnyttelse af de 
intellektuelle ejendomsrettigheder til de programmer, som udsendes via 
kanalerne, hvilket vil give øgede udnyttelsesmuligheder for den audiovisuelle 
produktion. De nye krypterede tjenester er af afgørende betydning for udvikling 
og udveksling af kunstneriske aktiviteter og for en udfoldelse af den kulturelle 
og sproglige mangfoldighed i Unionen; rettighedshaverne vil imidlertid tøve 
med at afgive deres rettigheder, hvis de krypterede tjenester ikke sikres mod 
ulovlig modtagelse. I en sådan situation vil krypterede tjenester, af mangel på 
programmer, ikke blive udviklet, og den audiovisuelle produktion vil miste 
muligheden for at benytte en betydelig spredningsmulighed. 
Et lovgivningsmæssigt initiativ for at sikre det indre markeds funktion vil være i 
overensstemmelse med målsætningen om forbrugerbeskyttelse. Hvis der ikke 
findes en sikker retlig ramme, vil forbrugerne ved køb af dekoderudstyr kunne 
tage fejl af dets oprindelse og tro, at de køber autoriseret udstyr, mens der i 
virkeligheden er tale om en piratdekoder. Hvis operatøren i det tilfælde af 
sikkerhedsgrunde ændrer krypteringssystemet, vil det købte udstyr ikke kunne 
hjælpe forbrugeren, der vil være nødt til for egen udgift at købe en anden 
dekoder. Samtidig vil der ikke altid være garanti på ulovligt udstyr. Hvis 
udstyret går i stykker, vil forbrugeren selv skulle betale reparationerne. I begge 
39 
tilfælde er de negative virkninger for forbrugeren som følge af salg af ulovligt 
dekoderudstyr klare. Endvidere vil de tab, der påføres tjenesteudbyderne, få 
negative følger for deres økonomi; udviklingen af krypterede tjenester vil derfor 
kunne blive forsinket på grund af manglende beskyttelse, og denne situation vil 
være et tab for forbrugerne, der ikke længere vil kunne drage fordel af 
tjenesterne. 
3. Valg af instrument og retsgrundlag 
I lyset af den gennemførte analyse vil den beslutning, som Kommissionen skal træffe 
efter høring af de berørte kredse, kunne antage en af følgende to former. 
Kommissionen kan foreslå et direktiv om harmonisering qf medlemsstaternes lovgivning 
(1. mulighed). I betragtning af proportionalitets- og nærhedsprincippet vil et sådant 
direktivforslag kunne indføre en minimal harmonisering, der giver medlemsstaterne 
mulighed for frit at indføre strengere regler, samtidig med at der sikres en ensartet 
minimumsbeskyttelse i hele Unionen. Fordelen ved denne mulighed er, at de berørte 
kredse derved opnår retssikkerhed samtidig med, at medlemsstaterne får et vist 
spillerum hvad angår omfanget af denne beskyttelse. 
En anden mulighed er, at Kommissionen udarbejder et forslag til rådsforordning 
(2. mulighed). Formålet vil være det samme som ovenfor, men fordelen ville være en 
mere effektiv harmonisering, da en forordning direkte finder anvendelse i medlems­
staterne og ikke kræver indarbejdelse i den nationale lovgivning. 
Den valgte løsning kan eventuelt ledsages af et forslag til ændring af EF-rettens 
bestemmelser om overgang til fri omsætning af varemærkeforfalskede varer fra 
tredjelande40, således at disse bestemmelser ligeledes kan anvendes på dekoderudstyr. 
Det skal imidlertid understreges, at en sådan ændring alene ikke vil kunne give en 
effektiv retsbeskyttelse i Unionen. Anvendelse af bestemmelserne om 
varemærkeforfalskelse er frivillig for operatørerne og de berørte virksomheder, og 
bestemmelserne dækker kun varer fra tredjelande i forbindelse med disses indførsel i 
Unionen. Samhandelen mellem medlemsstaterne reguleres af national lovgivning og 
EF-lovgivning. Hvad angår fremstilling og salg af ulovligt dekoderudstyr anvender 
medlemsstaterne imidlertid ikke på nuværende tidspunkt en ensartet tilgang, hvilket 
fører til forskellige løsninger og, i visse tilfælde, en manglende beskyttelse. Derfor 
skal en foranstaltning med henblik på at sikre kontrol med indførsel fra tredjelande 
nødvendigvis ledsages af et lovgivningsinitiativ, der sikrer beskyttelse mod ulovlig 
modtagelse i Unionen. 
Da formålet er at sikre det indre markeds funktion og fri bevægelighed for varer og 
tjenesteydelser, er det korrekte retsgrundlag artikel 57, stk. 2, artikel 66 og 100 A41. 
40 
41 Rådets forordning (EF) Nr. 3295/94 (EFT L 341 af 30.12.1994) om foranstaltninger med henblik 
på at forbyde overgang til fri omsætning, udførsel, genudførsel og henførsel under en 
suspensionsprocedure af varemærkeforfalskede og piratkopierede varer. 
Hvis man ønsker at ændre forordningen om forfalskelse, vil retsgrundlaget fortsat være artikel 
113. 
40 
4. Anvendelsesområde 
Den påtænkte harmonisering vedrører de nationale lovgivninger om retlig beskyttelse qf 
krypterede tjenester. Hvis der eksisterer bestemmelser på området, findes de ofte i 
medlemsstaternes lovgivning om ophavsret, radio- og tv-spredning, i civilretten eller i 
forvaltningsretten. Det følger heraf, at det er uden betydning, hvor de nationale 
bestemmelser på området findes; det afgørende er deres formål, dvs. beskyttelse af 
krypterede tjenester mod ulovlig modtagelse. 
En sådan harmonisering bør omfatte alle krypterede tjenester, hvor kryptering 
anvendes for at sikre betaling af en afgift, uden at det begrænses til radio- og tv-
spredningstjenester. Kategorien vil således omfatte traditionelle krypterede radio- og 
tv-spredningstjenester (pr. kabel, radiokæder eller via satellit), de nye radio- og tv-
spredningstjenester (digital-tv, pay-per-view, near-video-on-demand) og informations­
samfundets tjenester. dys, teleformidlede bestillingstjenester (video-on-demand, 
bestillingsspil, interaktiv horne-shopping). 
Hvis en tjeneste (radio- og tv-spredningstjeneste, bestillingstjeneste) krypteres for at 
begrænse modtagelsen, vil der være de samme krav til beskyttelse. Hvis derimod kun 
radio- og tv-spredningstjenesterne var krypterede, ville det ikke være muligt at dække 
de nye krypteringsanvendelser, som f.eks. interaktiv adgang til data eller tjenester uden 
billeder (f.eks. adgang direkte fra hjemmet til en avis via satellit) eller adgang direkte 
fra hjemmet til videospil via satellit eller pr. kabel. 
Alle krypterede tjenester som almenheden kan få dekodere til, bør kunne få samme 
beskyttelse. Hvis der bliver sammenfald mellem radiofonitjenester og informations­
tjenester, skal definitionen af "krypterede tjenester" kunne omfatte enhver tjeneste, der 
kan modtages via en tv-skærm eller en computer, dvs. lydradiofonitjenester og tv-
tjenester, samt informationssamfundets øvrige interaktive tjenester, således som 
defineret i direktivforslaget om gennemsigtighed i lovgivningen i det indre marked, 
dvs. teleformidlede interaktive tjenester. 
Derimod bør tjenester, hvor der anvendes kryptering af andre grunde end for at sikre 
betaling af licens, ikke være omfattet. Det gælder tjenester, der krypteres for at sikre 
fortrolighed for ds. transmitterede meddelelser. dvs. finansielle eller 
telekommunikationstjenester. Disse tjenester skal udelukkes, fordi den almene 
interesse, der er på spil i tilfælde af aflytning, dvs. meddelelsens integritet og 
fortrolighed, er helt forskellig fra beskyttelse af en tjeneste, der ydes mod vederlag. 
Denne forskel har imidlertid både på nationalt og internationalt niveau fundet meget 
forskellige lovgivningsmæssige løsninger, især hvad angår foranstaltninger og 
sanktioner, og som gør, at de to problemer ikke kan behandles samlet. 
Beskyttelse mod varer fra tredjelande bør dække alt dekoderudstyr fra tredjelande, der 
gør det muligt at modtage en krypteret tjeneste uden forudgående tilladelse fra 
krypteringsforetagendet. 
41 
5. Generel arkitektur 
I betragtning af proportionalitetsprincippet kunne de foreslåede foranstaltninger 
forbyde følgende aktiviteter: 
• Fremstilling af dekoderudstyr, der muliggør modtagelse af en krypteret tjeneste 
uden forudgående tilladelse fra krypteringsforetagendet 
• Salg af dekoderudstyr, der muliggør modtagelse af en krypteret tjeneste uden 
forudgående tilladelse fra krypteringsforetagendet 
Besiddelse i erhvervsmæssigt øjemed af dekoderudstyr, der muliggør modtagelse 
af en krypteret tjeneste uden forudgående tilladelse fra krypteringsforetagendet 
• Privatpersoners besiddelse af dekoderudstyr, der muliggør modtagelse af en 
krypteret tjeneste uden forudgående tilladelse fra krypteringsforetagendet 
• Installation, vedligeholdelse og udskiftning af dekoderudstyr, der muliggør mod­
tagelse af en krypteret tjeneste uden forudgående tilladelse fra krypterings­
foretagendet 
• Salgsfremme af dekoderudstyr, der muliggør modtagelse af en krypteret tjeneste 
uden forudgående tilladelse fra krypteringsforetagendet 
• Dekryptering af krypterede udsendelser uden tilladelse fra krypterings­
foretagendet. 
Det bør endvidere i den foreslåede foranstaltning foreskrives, at medlemsstaterne i 
tilfælde af krænkelser skal indføre sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold 
og har en afskrækkende virkning. Kommissionen har i den henseende i meddelelsen om 
betydningen af sanktioner for gennemførelsen af fællesskabslovgivningen42 erklæret, at 
medlemsstaterne frit kan beslutte, hvilke sanktioner de ønsker at anvende. Der kunne 
eventuelt indføres en forpligtelse til at give Kommissionen meddelelse om de 
bestemmelser, medlemsstaterne indfører i den henseende. 
Alle interesserede parter bør endvidere have mulighed for at anlægge 
erstatningssøgsmål. 
Hvad angår bestemmelserne om beskyttelse mod fri omsætning af varer fra tredjelande 
skal foranstaltningen forbyde import af dekoderudstyr, der muliggør modtagelse af en 
krypteret tjeneste uden forudgående tilladelse fra krypteringsforetagendet. 
Spørgsmål 3: Kommissionen ønsker af få oplyst, om de berørte kredse mener, der 
er behov for en harmonisering på fællesskabsniveau. 
"Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om betydningen af sanktioner for 
gennemførelsen af fællesskabslovgivningen vedrørende det indre marked", KOM(95) 162 endelig 
udg., af 3.5.1995. 
42 
Spørgsmål 4: Kommissionen ønsker at få kendskab til de berørte kredses holdning 
til de i grønbogen foreslåede harmoniseringsforanstaltninger. 
Spørgsmål 5: Kommissionen ønsker at få kendskab til de berørte kredses holdning 
til indholdet i en eventuel harmoniseringsforanstaltning: 
i. anvendelsesområde: 
a: bør en eventuel foranstaltning begrænses til at omfatte radio- og tv-
spredningstjenester eller omfatte alle krypterede tjenester for 
at sikre licensbetaling? 
b: hvis man vælger den vidtrækkende foranstaltning (krypterede 
tjenester for at sikre licensbetaling), er det valgte kriterium 
relevant, eller bør man vælge et andet kriterium til at 
fastsætte anvendelsesområdet? I bekræftende fald, mener De, 
at harmoniseringsforanstaltningen bør sikre beskyttelse mod 
ulovlig modtagelse af alle tjenester, uanset om de er 
krypterede eller ej, der anvender adgangsstyringssystemer, 
herunder f.eks. password? 
ii. er det relevant, at lade privatpersoners besiddelse af ulovligt dekoder­
udstyr være omfattet? 
iii. mulighed for erstatningssøgsmål? 
43 
LISTE OVER SPØRGSMÅL 
Spørgsmål 1: Kommissionen udbeder sig alle former for supplerende oplysninger, 
der kan uddybe analysen af de nationale lovgivninger. 
Spørgsmål 2: Kommissionen ønsker at få kendskab til de berørte kredses mening 
om eventuelle andre restriktioner og restriktive virkninger end de ovenfor nævnte. 
Spørgsmål 3: Kommissionen ønsker at få oplyst, om de berørte kredse mener, der 
er behov for en harmonisering på fællesskabsniveau. 
Spørgsmål 4: Kommissionen ønsker at få kendskab til de berørte kredses holdning 
til de i grønbogen foreslåede harmoniseringsforanstaltninger. 
Spørgsmål 5: Kommissionen ønsker at få kendskab til de berørte kredses holdning 
til indholdet i en eventuel harmoniseringsforanstaltning: 
i. anvendelsesområde: 
a: bør en eventuel foranstaltning begrænses til at omfatte radio- og tv-
spredningstjenester eller omfatte alle krypterede tjenester for 
at sikre licensbetaling? 
b: hvis man vælger den vidtrækkende foranstaltning (krypterede 
tjenester for at sikre licensbetaling), er det valgte kriterium 
relevant, eller bør man vælge et andet kriterium til at 
fastsætte anvendelsesområdet? I bekræftende fald, mener De, 
at harmoniseringsforanstaltningen bør sikre beskyttelse mod 
ulovlig modtagelse af alle tjenester, uanset om de er 
krypterede eller ej, der anvender adgangsstyringssystemer, 
herunder f.eks. password? 
ii. er det relevant, at lade privatpersoners besiddelse af ulovligt 
dekoderudstyr være omfattet? 
iii. mulighed for erstatningssøgsmål? 
44 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 76 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 10 
Katalognummer : CB-CO-96-102-DA-C 
ISBN 92-78-01332-3 
Kontoret for De Europæiske Fcllesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg