Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget 'Samarbejde for at fastholde dynamikken' Evaluering af strategien for det indre marked - 2001"

(2001/C 221/03)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 19. april 2001 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Rainer Franz til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 16. maj 2001.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 382. plenarforsamling af 30.-31. maj 2001, mødet den 30. maj 2001, følgende udtalelse med 110 stemmer for og 2 hverken for eller imod følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Med sin meddelelse af 24. november 1999(1) opstillede Kommissionen en strategi for det indre marked, hvorom ØSU afgav udtalelse(2) den 29. marts 2000 (ordfører: John Little). Den første årlige revision af denne strategi(3) blev offentliggjort den 3. maj 2000, og ØSU afgav udtalelse(4) herom den 19. oktober 2000 (ordfører: María Sánchez Miguel).

1.2. Kommissionen præsenterede med sin meddelelse den 11. april 2001 om "Samarbejde for at fastholde dynamikken" sin anden revision af strategien for det indre marked, som vil danne grundlag for drøftelser og konklusioner i Rådet (det indre marked) den 30.-31. maj 2001. ØSU ønsker med denne udtalelse på et tidligt tidspunkt at gå ind i den revisionsdebat, der hermed er indledt.

1.3. Kommissionen fastholder i sin meddelelse de fire strategiske mål, der er opstillet i strategipapiret:

- at effektivisere EU's produkt- og kapitalmarkeder

- at forbedre erhvervsklimaet

- at forbedre borgernes livskvalitet

- at udnytte fordelene ved det indre marked i en verden i forandring.

1.4. I sin nye tidsplan for de næste 18 måneder har Kommissionen reduceret antallet af målrettede aktioner fra 130 til 78. Denne prioritering er i udstrakt grad baseret på konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Stockholm, men bygger også på egne analyser og andre bidrag, f.eks. fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg. Generelt vil Kommissionen koncentrere sig om at styrke og fremskynde gennemførelsen af de prioriterede mål, der blev aftalt i Lissabon, idet det nu først og fremmest vil dreje sig om at sætte skub i gennemførelsen af allerede lancerede aktioner.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Lissabon-topmødets strategiske mål om inden 2010 at gøre EU til det mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomiske område i verden er nu blevet gentaget så ofte, at det næsten får karakter af et besværgelsesritual. Desværre er der siden Lissabon gjort for få fremskridt mod dette mål. Med en åbenhed, der må hilses velkommen, beklager Kommissionen i sit bidrag til Stockholm-topmødet(5), at mange af dets forslag af forskellige årsager, herunder manglende politisk vilje, risikerer at blive forsinket eller udvandet. ØSU deler disse bekymringer, som Det Europæiske Råd i Stockholm snarere har forstærket end mindsket. I år drejer det sig derfor ikke om at lægge nye strategier eller opstille nye mål, men at omsætte eksisterende mål til konkret handling inden for en ambitiøs, men realistisk tidsramme.

2.2. Dette gælder de i Lissabon aftalte strukturreformer og økonomiske reformer, som indgår i Cardiff-processen, og som skrider for langsomt frem i nogle medlemsstater. Det gælder i lige så høj grad fuldførelsen af det indre marked. Ganske vist blev det med rette fastslået af Det Europæiske Råd i Lissabon og på ny understreget i Stockholm, i hvor afgørende grad det indre marked kan bidrage til opnåelsen af EU's overordnede mål, herunder varig økonomisk vækst, flere og bedre job samt øget social samhørighed. De reelle fremskridt lever imidlertid på nogle områder endog langt fra op til disse ord.

2.3. ØSU har i princippet støttet Kommissionens strategi for det indre marked for perioden 2000-2004, de strategiske mål og den årlige revision af de operationelle mål. I betragtning af lovgivningsprocessens langsommelighed har ØSU imidlertid fra første færd anset de fastsatte gennemførelsesfrister for en lang række aktioner for meget optimistiske. De resultater, Kommissionen præsenterede i forbindelse med den første revision af strategien i maj 2000, var på den baggrund beskedne.

2.4. Også den nuværende anden strategirevision viser, at omsætningen af de lancerede aktioner lader meget tilbage at ønske. Kommissionen har rettidigt introduceret de fleste af de projekter, der er planlagt for denne periode, men i Rådet og Europa-Parlamentet kniber det ofte med viljen eller de politiske muligheder for at overholde de fastsatte frister. Således forventes kun 20 af de 36 målrettede aktioner, der ifølge programmet skal være afsluttet inden udgangen af juni 2001, at blive gennemført til tiden.

2.5. I den seneste tid har Kommissionen gentagne gange selv gjort opmærksom på diskrepansen mellem retorik og realitet, mellem ord og handling. I mange tilfælde er det tydeligvis indenrigspolitiske hensyn og taktiske overvejelser snarere end vilje til kompromis, der er bestemmende for medlemsstaternes politik. Uden vilje til at indgå kompromis vil ethvert forsøg på lovharmonisering i det indre marked mislykkes.

2.6. I nedenstående vurdering af de enkelte målrettede aktioner for det indre marked følger ØSU Kommissionens målopdeling i langfristede strategiske mål og sætter fokus på nogle af de mål, det selv anser for vigtige.

3. Horisontale prioriteter

3.1. Kommissionen understreger med rette i sin meddelelse, at samtlige enhedsmarkedsregler nødvendigvis må gennemføres fuldt ud, før det indre marked kan fungere gnidningsløst. Selv om der her er tale om en retlig forpligtelse for medlemsstaterne, er der stadig betydelige gennemførelsesunderskud. Kun tre medlemsstater har nået enhedsmarkedsstrategiens delmål om at reducere gennemførelsesunderskuddet til 1,5 % inden udgangen af december 2000. Kommissionen konstaterer, at næsten 13 % af alle enhedsmarkedsdirektiver overhovedet ikke er gennemført i én eller flere medlemsstater, hvilket er alarmerende. I øvrigt udviser tillige to af de tre EFTA-lande, der som medlemmer af det europæiske økonomiske rum også skal omsætte enhedsmarkedsreglerne til national lovgivning, betydelige gennemførelsesunderskud. Det betyder, at det indre marked kun delvist fungerer.

3.1.1. ØSU mener fortsat, at en snarlig fjernelse af gennemførelsesunderskuddet må stå højt på dagsordenen. Dette mål kan nås, hvis medlemsstaterne frivilligt indgår strenge forpligtelser, som tages op til revision med regelmæssige mellemrum. Det delmål, der fastsættes i Kommissionen meddelelse, om at medlemsstaterne inden udgangen af december skal have halveret deres gennemførelsesunderskud og i foråret 2002 skal have nået et gennemførelsesresultat på 98,5 %, forekommer på ingen måde urimeligt. De halvårlige resultattavler for det indre marked er absolut nødvendige, eftersom de præsenterer et regnskab over fremskridt og forsinkelser i opnåelsen af disse og andre mål for det indre marked og skulle give anledning til kritisk debat i Rådet og Parlamentet.

3.2. Kommissionen mener, at borgerne må informeres bedre om deres rettigheder og rettidigt må modtage hjælp, når der opstår problemer. Kommissionen anser endvidere en bedre integration af eksisterende strukturer som f.eks. dialog- og informationscentrene, de enkelte landes kontakt- og koordineringscentre og EU's forbrugeroplysningskontorer (Euroguichets) for nødvendig. ØSU støtter dette mål.

3.2.1. Opbygningen af netværket af koordinerings- og kontaktpunkter for enhedsmarkedsspørgsmål, der kan anvendes af borgere og virksomheder, er ganske vist formelt afsluttet, men erfaringen viser, at netværket endnu ikke er tilstrækkelig effektivt på alle områder, hvilket ØSU's Markedsobservatorium også har kunnet konstatere via konsultationer af og kontakter med brugere i en række medlemsstater. Resultaterne og konklusionerne er anført i initiativudtalelsen "Prism 2000"(6).

3.2.2. For at sikre en bedre og mere effektiv udnyttelse af de eksisterende strukturer skal der inden juni 2002 opbygges et forbedret online-net til interaktiv problemløsning. Dette net skal skabe mulighed for hurtigt og effektivt at løse hele viften af problemer i det indre marked. Dette er en af de konklusioner, Kommissionen har draget af det enhedsmarkedsforum, der blev afholdt i samarbejde med Europa-Parlamentet i november 2000. På dette forum drøftedes de problemer, der eksisterer på græsrodsniveau. ØSU kan kun støtte dette forehavende.

3.3. Med et yderligere initiativ om "interaktiv politikplanlægning" agter Kommissionen via Internettet at udbygge dialogen med de direkte berørte parter, således at disses reaktioner kan medtænkes i politikplanlægningen. Ved hjælp af dette system skal de økonomiske aktører evaluere såvel den aktuelle EU-politik som nye initiativer. ØSU forventer at blive inddraget i forberedelsen og gennemførelsen af denne nye høringsprocedure. Det henleder samtidig opmærksomheden på, at flertallet af borgerne for øjeblikket er udelukket fra at deltage i en dialog via Internettet.

4. Styrkelse af de fælles vare- og kapitalmarkeders effektivitet

4.1. Her er det især betydningsfuldt, at yderligere vigtige erhvervssektorer åbnes for konkurrence. Det Europæiske Råd i Lissabon skubbede med rette på for at få fremskyndet liberaliseringen af gas- og el-markederne, posttjenesterne, de finansielle markeder og transportsektoren. På disse områder er målsætningerne i strategien for det indre marked identiske med den økonomiske reformproces, der blev indledt i Cardiff, og om hvis resultater Kommissionen i mellemtiden har aflagt beretning for tredje gang.

4.2. Selv om der er generel konsensus om, at økonomiske reformer på produkt- og kapitalmarkederne er nøglen til opfyldelse af de ambitiøse målsætninger, der blev fastlagt i Lissabon, har gennemførelsen endnu ikke levet op til forventningerne. Lige så vigtigt som det er, at man i forbindelse med alle foranstaltninger, der sigter mod at åbne markedet, også ser på konsekvenserne for de ansatte og korrigerer for eventuelle negative udviklingstendenser, lige så forfejlet ville det være at betragte en forsinkelse af nødvendige strukturreformer som en lovende vej til løsning af arbejdsmarkedsproblemer.

4.3. Fællesskabet kan notere fremskridt med åbningen af telekommunikationsmarkedet og indførelsen af en lovramme for elektronisk handel. Dette er dog kun de første led i en lang kæde af nødvendige foranstaltninger. Alle elementer i reformpakken for telekommunikation, som Kommissionen foreslog i juni 2000, skal nu hurtigt gennemføres.

4.4. Til gengæld er liberaliseringen af det indre marked for elektricitet og gas gået i stå. På stort set intet område er det lykkedes at gennemføre de aftalte liberaliseringsmål overalt i EU. På Det Europæiske Råd i Stockholm var der således stadig enighed om det generelle mål om åbning af disse markeder, men der blev ikke fastlagt nogen konkret, bindende tidsplan. ØSU gør opmærksom på, at man i forbindelse med markedsåbningen, der nødvendigvis skal fremskyndes, også skal tage højde for kravet om forsyningssikkerhed. Dette spørgsmål behandler ØSU indgående i en udtalelse(7).

4.5. Med hensyn til liberaliseringen af posttjenesterne blev Det Europæiske Råd i Stockholm blot enig om det generelle mål, at direktivet skal vedtages inden udgangen af 2001. Til ØSU's store beklagelse ligger Kommissionens forslag om yderligere liberalisering af markedet for posttjenester lige nu underdrejet i Europa-Parlamentet og Rådet på grund af indbyrdes modstridende nationale interesser.

4.6. Derfor er EU's indre marked på mange punkter endnu ikke gennemført fuldt ud. Det gælder især hele servicesektoren, der tegner sig for ca. 70 % af EU's samlede BNP. Det haster med at få finansmarkederne integreret fuldt ud. Denne opgave skal hurtigt tages op, så potentialet i det indre marked og euroen kan udnyttes fuldt ud.

4.7. Det Europæiske Råd i Lissabon slog fast, at effektive og gennemsigtige finansielle markeder fremmer vækst og beskæftigelse ved en bedre kapitalallokering og nedbringelse af kapitalomkostningerne. Handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser, der indeholder forslag til 43 enkeltforanstaltninger, der skal fjerne hindringer som følge af uensartede nationale forskrifter, skal være gennemført fuldt ud inden udgangen af 2005. For at nå denne centrale målsætning, der blev fastsat i Lissabon, skal arbejdet med handlingsplanen fremskyndes. Hensigtserklæringen fra Stockholm om, at der allerede inden udgangen af 2003 skal etableres et integreret marked for værdipapirer, må hilses velkommen. Anbefalingerne fra den såkaldte Lamfalussy-gruppe vedrørende en ny lovgivningsmæssig tilgang, hvor der sondres mellem rammelovgivning og gennemførelsesforanstaltninger, kunne lette denne opgave.

4.8. I den forbindelse er Kommissionens seneste meddelelse, der indeholder forslag til en samlet strategi for fjernelse af handelshindringer for tjenesteydelser på det indre marked, meget vigtig. Der opereres med to faser: først skal de allerede planlagte tiltag fremskyndes, og i 2002 skal der så fremlægges en pakke af yderligere initiativer med en nøje tidsplan med henblik på at tilpasse det indre marked til de gennemgribende ændringer og den store dynamik, der præger servicesektoren. ØSU støtter disse initiativer og tidsplanen og agter at afgive en mere detaljeret udtalelse om Kommissionens meddelelse.

4.9. I årevis er der blevet klaget over, at omkostningerne ved beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder er for høje i Europa, især for små og mellemstore virksomheder. Det Europæiske Råd i Lissabon har derfor med rette tillagt opnåelsen af enighed om et EF-patent højeste prioritet. I en omfattende udtalelse af 29. marts 2001(8) understregede også ØSU, at det er påtrængende nødvendigt at fremme forskning og innovation gennem et EF-patent, der er både billigt og nemt at forvalte. Regerings- og statschefernes hensigtserklæring står desværre i grel modsætning til regeringernes holdninger i Rådet (indre marked), hvor forhandlingerne om EF-patentet igen er gået i stå. Man får indtryk af, at gennemtrumfningen af nationale interesser ofte vejer tungere end behovene i de innovative virksomheder, der længe har efterlyst dette instrument. Af lignende årsager har forordningen om EF-mønstre været blokeret i månedsvis.

4.9.1. Kommissionen bør ved næste møde i Rådet (indre marked) forlange en klar udmelding fra medlemsstaterne om, hvorvidt de vil have EF-patentet, og i givet fald til hvilken pris. Hvis det viser sig, at dette instrument ikke giver virksomhederne nogen merværdi på grund af høje omkostninger til unødige oversættelser til for mange sprog eller på grund af krav om, at nationale patentkontorer skal bevares og holdes beskæftiget, ville det være bedre at trække forslaget tilbage.

5. Forbedring af erhvervsklimaet

5.1. I den lange, træge diskussion om skattepakken (til fjernelse af fiskale konkurrenceforvridninger) kom det til et første, betydningsfuldt gennembrud på Det Europæiske Råds møde i Feira. Den principielle enighed, der blev opnået om indførelse af fælles regler om beskatning af kapitalafkast, er dog fortsat forbundet med store forbehold, og man kan tidligst vente en afgørelse i 2002. Der er dog i det mindste igen sat skub i debatten, også om en adfærdskodeks til bekæmpelse af unfair skattekonkurrence og om beskatning af renteindtægter og royalties. ØSU håber, at arbejdet fremskyndes, så det forhåbentlig kan lykkes at nå til enighed om hele skattepakken på et tidligere tidspunkt end ultimo 2002 (som Det Europæiske Råd i Stockholm anmodede om).

5.1.1. Desværre lykkedes det ikke Det Europæiske Råd i Nice at nå til enighed om vedtagelse ved flertalsafgørelser, i det mindste når det gælder procedurelettelser på momsområdet. Tilsvarende trægt går det med Rådets forhandlinger om Kommissionens forslag om modernisering af momsreglerne i det indre marked. Det er imidlertid vigtigt, at forslagene vedtages hurtigt, så den grænseoverskridende samhandel ikke er underlagt komplicerede regler, og der dæmmes op for mulighederne for at begå skattesvig.

5.2. Det er glædeligt, at der takket være principiel enighed i Nice igen er sat skub i projektet vedrørende det europæiske selskab. En hurtig omsætning til lovgivning er dog ikke mulig for øjeblikket på grund af diskussioner med Europa-Parlamentet om retsgrundlaget og trusler om indgivelse af søgsmål. Yderligere forsinkelser bør dog undgås, da det efterhånden fremskredne indre marked har hårdt brug for denne nye selskabsform, der også giver arbejdstagerne en række vigtige fordele. Derfor er det glædeligt, at Kommissionen allerede i maj vil fremlægge et direktivforslag med henblik på at afklare de fortsat udestående skattespørgsmål.

5.3. Det europæiske selskab kunne yde et første bidrag til at fjerne barriererne for virksomhedernes mobilitet i det indre marked, som der ofte klages over. Kommissionen opfordres til også at fremsætte forslag om retsakter vedrørende grænseoverskridende fusioner og flytning af hjemsted.

5.4. Kommissionen slår igen fast, at statsstøtteniveauet, der svarer til 1 % af BNP, fortsat er for højt og skal nedbringes for at undgå konkurrenceforvridninger i det indre marked. Desuden ønsker Kommissionen at gøre systemet mere gennemsigtigt. ØSU mener på den baggrund, at henstillingerne fra Det Europæiske Råd i Stockholm til medlemsstaterne om, at deres ydelse af statsstøtte senest i 2003 bør udvise en nedadgående tendens, er for vage. Til gengæld må det bifaldes, at det er pålagt Kommissionen at sørge for, at der er et offentligt tilgængeligt register over statsstøtte og en tilsvarende resultattavle til rådighed on-line senest i juli 2001.

5.5. ØSU har længe slået til lyd for, at retsforskrifterne i det indre marked forenkles markant for at nedbringe virksomhedernes administrative omkostninger og skabe tillid hos virksomhederne og borgerne. ØSU behandlede for nylig dette emne indgående i en udtalelse, hvor det bl.a. foreslog en uafhængig evaluering af EU-lovgivningens konsekvenser og indførelse af adfærdskodekser for alle EU-organer til sikring af en bedre lovgivning. ØSU vil lægge en adfærdskodeks, der blev vedtaget enstemmigt på en plenarforsamling i efteråret 2000, til grund for sit eget virke. Det opfordrer Komissionen til snart at fremlægge de bebudede initiativer til forenkling af retsforskrifterne. Opmærksomheden henledes på den centrale rolle, civilsamfundets aktører spiller, for at disse reformer kan blive en succes.

5.6. Princippet om gensidig anerkendelse er en uundværlig forudsætning for, at det indre marked kan fungere optimalt. ØSU imødeser med interesse den beretning, Kommissionen agter at offentliggøre inden udgangen af 2001, og hvor den vil undersøge mulige foranstaltninger til styrkelse af dette princip og behovet for yderligere tiltag. ØSU henviser til sin udtalelse af 30. november 2000(9) og benytter lejligheden til endnu en gang at understrege, at ØSU's Observatorium for Det Indre Marked meget gerne vil samarbejde med Kommissionen om dette anliggende.

6. At forbedre borgernes livskvalitet

6.1. Der er stadig en lang række hindringer for arbejdstagernes og borgernes mobilitet i det indre marked. De forskellige beskatnings- og socialsikringssystemer, de lidet gennemsigtige betingelser for anerkendelse af faglige kvalifikationer samt problemer med overførsel af pensions- og sygesikringsrettigheder fra den ene medlemsstat til den anden er kun nogle af de forhold, der hæmmer mobiliteten. Fjernes disse barrierer, vil det i første række komme de brancher til gode, hvor virksomhederne klager over en akut mangel på faglært arbejdskraft.

6.1.1. ØSU konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen med henblik på Det Europæiske Råds forårsmøde i 2002 forbereder en handlingsplan om udbygning og åbning af nye arbejdsmarkeder i EU, hvor der tages hensyn til såvel integreringen af det indre marked som dynamikken i Europas nye økonomi. Det er specielt glædeligt, at Kommissionen endnu i år vil forelægge forslag, der skal forenkle ordningen for gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer. I sin seneste udtalelse om arbejdstagernes frie bevægelighed i det indre marked(10) har ØSU selv fremsat en række overvejelser og idéer.

6.2. ØSU støtter endvidere Kommissionens intention om endnu i år at fremlægge et debatoplæg med overvejelser om generelle retlige rammer for forbrugerbeskyttelse og for samarbejde mellem de forskellige forvaltninger. De store forskelle i medlemsstaternes forbrugerbeskyttelseslovgivning fører til en opsplitning af det indre marked og svækker forbrugernes tillid til grænseoverskridende transaktioner, som e-handelen og euroen netop skulle kunne lette.

6.3. Mange enhedsmarkedsproblemer løses hurtigere og mere effektivt ved at anvende alternative tvistbilæggelsesmekanismer og derved undgå langvarige retsprocedurer. Højt på dagsordenen står Kommissionens plan om i samarbejde med medlemsstaterne og i stil med det samarbejdsnetværk for finansielle tjenesteydelser (FIN NET), der blev oprettet i januar, endnu i år at få et europæisk netværk for udenretslig tvistbilæggelse op at stå.

6.4. Den aktuelle krise i fødevaresektoren viser nødvendigheden af fælles handling. I tilknytning til hvidbogen om fødevaresikkerhed har Kommissionen foreslået at oprette en europæisk fødevaremyndighed og fastlægge procedurer inden for fødevaresikkerhed. ØSU har for nylig udtalt sig om dette forslag(11). Det Europæiske Råd opfordrede i Nice Rådet og Parlamentet til at sætte skub i denne indsats, så EU's kommende fødevaremyndighed kan indlede sit arbejde allerede i begyndelsen af 2002. ØSU tilslutter sig denne opfordring. For at sikre sammenhæng og kontinuitet i dialogen om fødevaresikkerhedsspørgsmål vil ØSU foretage regelmæssige ad hoc-vurderinger af udviklingen på området.

7. Eksterne aspekter af det indre marked

7.1. Det vigtigste mål er, at der arbejdes beslutsomt videre med tiltrædelsesprocessen. Det skal sikres, at ansøgerlandene overtager reglerne i det indre marked fuldt ud, og at de også er i stand til at omsætte reglerne i det øjeblik, de træder ind i EU. Hovedansvaret herfor ligger hos de kommende medlemsstater selv, men EU både kan og skal støtte dem på dette punkt. De eksisterende støtteprogrammer skal i fremtiden anvendes mere målrettet med henblik på at forbedre overvågnings-, gennemførelses- og retsstrukturerne. ØSU bifalder denne målsætning. Efter ØSU's opfattelse bør man fremskynde etableringen af kontakt- og koordinationscentre for det indre marked i ansøgerlandene.

7.2. Netop af hensyn til opbygningen af effektive forvaltningsstrukturer i ansøgerlandene spiller såvel teknisk bistand fra EU's side som etableringen af bilaterale partnerskabsordninger om emner, der vedrører det indre marked, en afgørende rolle. Dette indebærer ikke kun en forpligtelse for medlemsstaternes regeringsorganer. Også tilsynsmyndighederne for banker, forsikringsselskaber og børsmæglerselskaber og andre nationale institutioner bør ufortøvet gennemføre en såkaldt "peer review"-proces.

7.3. Udvidelsesforberedelserne skal gå hånd i hånd med opbygningen af civilsamfundsstrukturer i de kommende medlemsstater. Sådanne strukturer er påkrævede, for at det indre marked kan fungere. I nogle ansøgerlande er opbygningen af civilsamfundsorganisationer endnu i sin vorden eller i hvert fald alt for langsommelig. Hertil kommer, at disse landes regeringer kun gradvist vænner sig til at inddrage arbejdsmarkedets parter og andre organisationer i meningsdannelsen og i en social dialog. Det Økonomiske og Sociale Udvalg arbejder sammen med partnerorganisationer i næsten samtlige ansøgerlande og yder dermed et vigtigt bidrag til etableringen af denne dialog med civilsamfundet.

7.4. Til de eksterne aspekter hører også, at bestemte internationale aftaler skal inkorporeres i lovrammen for det indre marked. Der tænkes her bl.a. på den nært forestående vedtagelse af forordningen om anvendelse af internationale regnskabsstandarder og et direktiv om krav til investeringsselskabers egenkapital. ØSU er for så vidt enig i Kommissionens prioritering.

7.5. Derimod bør forhandlingerne med visse tredjelande om indgåelse af en aftale om beskatning af renteindtægter fremskyndes. Uden en sådan aftale kan den principielle enighed om en fælles beskatning af kapitalafkast, der blev opnået i Feira, ikke omsættes til en beslutning. Derfor bør den tidsfrist (december 2002), Kommissionen har fastsat, ubetinget forkortes.

8. Konklusioner

8.1. De udfordringer, som melder sig nu, eller som vil dukke op i den nærmeste fremtid, kræver, at alle parter yder en hurtigere og mere resolut indsats end hidtil for at fuldføre det indre marked. De beslutninger og reformer, der er nødvendige, må gennemføres nu, og ikke udskydes til senere.

8.2. Et fuldført, velfungerende indre marked vil løbende stimulere væksten, hvilket EU har hårdt brug for, og det vil gøre EU mindre afhængigt af usikre verdensmarkeder.

8.3. En fælles valuta kræver et fælles marked. Den forestående indførelse af euroen vil derfor være vanskelig at forene med et mangelfuldt gennemført indre marked, især i betragtning af at alle svagheder og mangler bliver hurtigere og mere direkte synlige.

8.4. Hvis integrationen af nye medlemmer i EU skal lykkes, er det ikke mindst nødvendigt at sikre grundlaget for et fuldt funktionsdygtigt indre marked, for hvordan skal man kunne overtale ansøgerlandene til hurtigt at overtage gældende fællesskabsret, hvis ikke engang de gamle medlemsstater har gennemført den fuldt ud?

8.5. ØSU støtter derfor alle foranstaltninger og planer, der kan bidrage til, at enhedsmarkedsstrategiens dynamik bevares.

8.5.1. For fremover at kunne overvåge og registrere de opnåede fremskridt endnu bedre vil Kommissionen udvikle et omfattende sæt indikatorer, der kan måle, hvor langt man er nået i forhold til de operationelle mål i strategien. Indikatorerne skal måle resultaterne, og der vil også blive taget hensyn til miljø- og forbrugeraspekter. ØSU imødeser med interesse og spænding de første resultater af overvejelserne, der vil blive offentliggjort i resultattavlen for det indre marked i november 2001.

8.5.2. ØSU finder det også nyttigt, at Kommissionen er ved at undersøge fordelene i visse sektorer, hvor effektiviteten af det indre marked skal øges. Derudover ville det være positivt, hvis Kommissionen iværksatte en undersøgelse af omkostningerne ved manglende integration i visse af strategiens målsektorer, hvor den grænseoverskridende handel fortsat er stærkt hæmmet. Omkostningerne skal måles i faktorer som priser, vækstrater og beskæftigelsestal.

8.5.3. I alle konsekvensanalyser skal de trufne foranstaltningers følger for arbejdstagerne gennemgås særligt omhyggeligt. Også i forbindelse med den fremtidige gennemførelse af strategien for det indre marked skal man til stadighed holde sig for øje, at fordelene ved det fælles marked skal komme alle samfundsgrupper ligeligt til gode.

8.6. Alle nævnte initiativer er vigtige og tjener som yderligere argumenter for, at enhedsmarkedsprocessen videreføres uden forsinkelser. Den afgørende faktor er og bliver dog alle ansvarlige parters politiske vilje til at fuldende det indre marked og omsætte reglerne rettidigt, og de ansvarlige parter er Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet, regeringerne og de forskellige aktører i samfundet. Alle berørte parter bør derfor betragte den foreliggende evaluering af strategien for det indre marked som en lejlighed til at se nærmere på årsagerne til de opståede forsinkelser og til at forpligte sig til at skride hurtigere til værks fremover.

Bruxelles, den 30. maj 2001.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) KOM(1999) 624 endelig udg.

(2) EFT C 140 af 18.5.2000, s. 36.

(3) KOM(1999) 257 endelig udg.

(4) EFT C 14 af 16.1.2001, s. 13.

(5) Meddelelse fra Kommissionen om "Udnyttelse af Den Europæiske Unions potentiale" (KOM(2001) 79 endelig), 7. februar 2001.

(6) EFT C 116 af 20.4.2001, s. 106.

(7) Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Gennemførelsen af det indre marked for energi - Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 96/92/EF og 98/30/EF om fælles regler for det indre marked for henholdsvis elektricitet og naturgas og Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling.

(8) Kommissionens forslag til Rådets forordning om EF-patenter, EFT C 123 af 25.4.2001.

(9) EFT C 116 af 20.4.2001, s. 14.

(10) EFT C 123 af 25.4.2001.

(11) EFT C 123 af 25.4.2001.