Sammendrag Sagsbehandlingen i det ungarske retssystem er effektiv og af høj kvalitet, og der er et højt digitaliseringsniveau. Den gradvise stigning i dommeres og anklageres lønninger fortsætter. Hvad angår retsvæsenets uafhængighed er der imidlertid sket en ny udvikling i retssystemet, der har forværret de eksisterende bekymringer, som også har givet sig udtryk i den procedure, som Europa-Parlamentet har indledt i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU. De nye regler, der gør det muligt at udnævne medlemmer af forfatningsdomstolen til den øverste domstol Kúria uden om den normale procedure, er blevet gennemført i praksis og har gjort det muligt at udpege en ny præsident for Kúria, som også har fået tildelt yderligere beføjelser. Præsidenten for Kúria blev udpeget på trods af en negativ udtalelse fra det nationale domstolsråd. Anbefalingen om at styrke retsvæsenets uafhængighed, der blev fremsat inden for rammerne af det europæiske semester, er stadig ikke blevet imødekommet. Dette omfatter behovet for formelt at styrke det uafhængige nationale domstolsråds beføjelser for at danne modvægt til de beføjelser, der er tildelt præsidenten for det nationale kontor for retsvæsenet. Gennemførelsen af strategien til bekæmpelse af korruption er i gang, men dens anvendelsesområde er fortsat begrænset. Der er fortsat mangler med hensyn til finansiering af politiske partier, lobbyvirksomhed og "svingdørsproblematikker". De risici, der er forbundet med klientelisme, favorisering og nepotisme på højt plan i den offentlige forvaltning, samt de risici, der opstår i krydsfeltet mellem virksomheder og politiske aktører, er der stadig ikke taget hånd om. De uafhængige kontrolmekanismer er fortsat utilstrækkelige til at afsløre korruption. Der er stadig bekymringer over manglen på systematisk efterprøvelse og utilstrækkeligt tilsyn med indberetning af aktiver og økonomiske interesser. Nye strafferetlige bestemmelser har til formål at bekæmpe udenlandsk bestikkelse og uformelle betalinger inden for sundhedssektoren. Selv om omfanget af tiltalerejsninger i korruptionssager er stort, og der er indledt nogle nye korruptionssager på højt plan siden 2020, har efterforskningerne af påstande vedrørende højtstående embedsmænd og deres nærmeste kreds stadig givet begrænsede resultater. Mediepluralismen er fortsat under pres. Der er fortsat bekymringer over mediemyndighedens uafhængighed og effektivitet, også i lyset af medierådets afgørelser, der har ført til lukning af den uafhængige radiostation Klubrádió. Selv om der ikke blev indført nogen mediestøtteordninger for at imødegå covid-19-pandemiens indvirkning på nyhedsmedierne, har massiv statslig annoncering fortsat gjort det muligt for regeringen at udøve indirekte politisk indflydelse på medierne. Adgangen til offentlige oplysninger blev strammet gennem nødforanstaltninger, der blev indført under pandemien, hvilket gjorde det vanskeligere for uafhængige medier at få rettidig adgang til sådanne oplysninger. Uafhængige medier og journalister udsættes fortsat for obstruktion og intimidering. Med hensyn til systemet med den demokratiske kontrol og balance giver gennemsigtighed og kvalitet i lovgivningsprocessen fortsat anledning til bekymring. En ændring af forfatningen vil begrænse regeringens beføjelser med hensyn til "undtagelsestilstanden" efter juli 2023. Kommissæren for grundlæggende rettigheder har fået flere kompetencer, men interessenterne har sat spørgsmålstegn ved kommissærens uafhængighed. Kommissionen indledte en overtrædelsesprocedure for at sikre gennemførelsen af Domstolens dom om loven om gennemsigtighed i forbindelse med udenlandsk finansierede civilsamfundsorganisationer. Parlamentet ophævede efterfølgende loven og indførte nye regler om legalitetskontrol for civilsamfundet. Civilsamfundsorganisationer, der er kritiske over for regeringen, er stadig under pres, mens der er udtrykt bekymring over nyoprettede private trusts, der modtager betydelige offentlige midler, og som forvaltes af bestyrelsesmedlemmer tæt på den nuværende regering.

I.Retssystemet

Ungarn har et firestrenget almindeligt domstolssystem. 113 distriktsdomstole fungerer som domstole i første instans, mens 20 regionale domstole behandler appeller til prøvelse af afgørelser truffet af distriktsdomstolene og træffer afgørelse i visse sager i første instans. Fem regionale appeldomstole træffer afgørelse i appeller, der er iværksat til prøvelse af afgørelser truffet af de regionale domstole. Kúrias primære opgave er at sikre en ensartet retsanvendelse. Ifølge grundloven er formanden for det nationale kontor for retsvæsenet (NOJ), som vælges af parlamentet, ansvarlig for den centrale forvaltning af domstolene. Det nationale domstolsråd er et uafhængigt organ, som i overensstemmelse med grundloven fører tilsyn med formanden for det nationale kontor for retsvæsenet og deltager i forvaltningen af domstolene. Dommerne udnævnes af republikkens præsident på grundlag af en indstilling fra formanden for det nationale kontor for retsvæsenet på grundlag af en rangordning af kandidater, som er opstillet af de lokale domstolsråd (bestående af dommere, der er valgt af deres kolleger). Formanden for det nationale kontor for retsvæsenet kan ikke fravige denne rangordning uden forudgående samtykke fra det nationale domstolsråd. Forfatningsdomstolen er ikke en del af det almindelige domstolssystem og behandler sager om loves og retsafgørelsers forenelighed med forfatningen. Anklagemyndigheden er en uafhængig institution med beføjelser til at efterforske lovovertrædelser og retsforfølge lovovertrædere. Det ungarske advokatsamfund og de regionale advokatsamfund er uafhængige selvstyrende offentlige organer.

Uafhængighed

Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed er fortsat middel blandt borgerne og lav blandt virksomhederne. Borgernes opfattelse af domstolenes og dommernes uafhængighed er fortsat middel og faldt fra 48 % i 2020 til 40 % i 2021. 32 % af virksomhederne opfatter retsvæsenets uafhængighed som "rimelig god" eller "meget god" , hvilket er en stigning i forhold til de 26 % i 2020. Hvad angår borgerne har der været en negativ tendens i opfattelsen i de seneste fem år (afbrudt i 2020). For så vidt angår virksomhederne fortsatte opfattelsen med at forbedres efter et betydeligt fald i 2019.

Det nationale domstolsråd står fortsat over for udfordringer med at danne modvægt til formanden for det nationale kontor for retsvæsenet og de beføjelser, han er tillagt med hensyn til forvaltningen af domstolene. Som anført i rapporten om retsstatssituationen 2020 står det nationale domstolsråd imidlertid står over for en række strukturelle begrænsninger, der forhindrer det i at føre effektivt tilsyn med formandens handlinger. Det nationale domstolsråd har ikke status som juridisk person og har ikke ret til at foreslå lovgivning eller til at blive hørt om lovgivningsforslag, der påvirker retssystemet. Der er blevet valgt nye medlemmer og stedfortrædere til det nationale domstolsråd, det har vedtaget et budget, og det har fået tildelt endnu en medarbejder af formanden for det nationale kontor for retsvæsenet. Den nuværende formand for det nationale kontor for retsvæsenet har et bedre samarbejde med rådet end hans forgænger, men samarbejdet er begrænset til det strengt nødvendige omfang, som loven foreskriver, og der er ikke taget lovgivningsmæssige skridt til at løse strukturelle problemer. Rådets anbefalinger i forbindelse med det europæiske semester om at "styrke retsvæsenets uafhængighed" er endnu ikke blevet imødekommet. Formanden for det nationale kontor for retsvæsenet har gentagne gange besat ledige stillinger ved de højere domstole, uden indkaldelse af ansøgninger, med dommere, der udfører administrative opgaver i det nationale kontor for retsvæsenet.

Præsidenten for den øverste domstol Kúria har fået yderligere beføjelser til at tilrettelægge domstolens funktionsmåde. Pr. 1. januar 2021 trådte nye regler i kraft, som gør det muligt for præsidenten for Kúria at nedsætte dommerpaneler bestående af en retsformand og fire dommere for visse grupper af sager efter en ikke-bindende udtalelse fra den pågældende afdeling og fra domstolsrådet i Kúria. Dette øgede yderligere de administrative beføjelser, som er tildelt præsidenten for Kúria, og som omfatter udnævnelse af retsformænd, tildeling af dommere og retsformænd til afdelingerne, udnævnelse af afdelingschefer og oprettelse af en ordning for fordeling af sager mellem afdelingerne. Præsidenten for Kúria har også vigtige beføjelser med hensyn til domstolens rolle i at sikre en ensartet retsanvendelse ved domstolene. Med henblik herpå træffer Kúria afgørelser om ensartethed, som er bindende for domstolene. Når en afdeling ønsker at afvige fra Kúrias offentliggjorte retspraksis, skal den udsætte sagen og anmode om en afgørelse om ensartethed. Panelet for ensartethed kan ledes af præsidenten eller vicepræsidenten for Kúria, og dets seks medlemmer udvælges af formanden på ad hoc-basis blandt dommerne i den pågældende afdeling. Desuden kan parterne indgive en klage vedrørende ensartethed over en endelig afgørelse truffet af Kúria, hvis den afviger fra Kúrias offentliggjorte retspraksis. Panelet for klager vedrørende ensartethed ledes af præsidenten eller vicepræsidenten for Kúria, og dens otte medlemmer udvælges af formanden på baggrund af en algoritme. Panelet for klager vedrørende ensartethed kan i enkelte tilfælde omstøde endelige afgørelser, der er truffet af afdelingerne. Kúrias retlige organer (f.eks. domstolsrådet eller afdelingerne), som kun har en rådgivende funktion, kan ikke danne modvægt til de omfattende beføjelser, der er tildelt præsidenten for Kúria.

Pr. 1. januar 2021 blev der valgt en ny præsident for Kúria i henhold til de nye særlige regler om udnævnelse af retsembedsmænd. Der mindes om, at republikkens præsident i juni 2020 udnævnte otte medlemmer af forfatningsdomstolen til dommere ved Kúria pr. 1. juli 2020 på deres anmodning, hvoraf seks ikke havde erfaring som dommer ved en almindelig domstol. Som forklaret i rapporten om retsstatssituationen 2020 kunne medlemmer af forfatningsdomstolen efter en ændring, der blev vedtaget i 2020, og efter at have opnået status som dommer anmode om at blive udnævnt til Kúria efter udløbet af deres embedsperiode ved forfatningsdomstolen. Den 5. oktober 2020 anbefalede republikkens præsident, at parlamentet vælger en af dem til posten som præsident for Kúria. Efter at have hørt den pågældende person i overensstemmelse med de relevante retlige bestemmelser afviste det nationale domstolsråd næsten enstemmigt hans udnævnelse. Efter at have opsagt sit medlemskab af forfatningsdomstolen den 19. oktober 2020 blev kandidaten af nationalforsamlingen pr. 1. januar 2021 valgt til posten som præsident for Kúria for en periode på ni år. Den 19. oktober tildelte den daværende præsident for Kúria ham til Kúria, hvor han fungerede som retsformand i en af afdelingerne, indtil han tiltrådte som præsident for Kúria. Denne udvikling bekræfter de bekymringer, der allerede blev påpeget i rapporten om retsstatssituationen 2020, hvor udnævnelsen til det øverste retlige embede besluttes uden inddragelse af en retlig myndighed og ikke er i overensstemmelse med europæiske standarder. FN's særlige rapportør om dommeres og advokaters uafhængighed karakteriserede valget som et "angreb på retsvæsenets uafhængighed og som et forsøg på at underkaste retsvæsenet den lovgivende magts vilje i strid med princippet om magtens tredeling". I lyset af de omfattende administrative beføjelser, der er tildelt præsidenten for Kúria, og Kúrias centrale rolle i retssystemet giver denne udvikling anledning til alvorlige bekymringer med hensyn til retsvæsenets uafhængighed.

Formanden for det nationale kontor for retsvæsenets praksis med at annullere procedurerne for udvælgelse af retsformænd og udnævne midlertidige retsformænd uden godkendelse fra det nationale domstolsråd fortsatte. Formanden for det nationale kontor for retsvæsenet har fortsat sin praksis med at annullere udvælgelsesprocedurerne — i et stigende antal sager og ofte uden tilstrækkelig forklaring — for retsformænd og andre retsforvaltere, selv når der var egnede ansøgere, som blev støttet af deres kolleger. Denne praksis blev kritiseret af det nationale domstolsråd allerede under embedsperioden for den tidligere formand for det nationale kontor for retsvæsenet. I løbet af det seneste år blev udvælgelsen af retsformænd gentagne gange forsinket på grund af covid-19-pandemien. Som følge heraf forblev de ledige stillinger enten ubesatte eller blev midlertidigt besat af formanden for det nationale kontor for retsvæsenet, eller retsforvalternes embedsperiode blev forlænget. Retsformændene udøver beføjelser, der er relevante for dommernes karrieremuligheder. Da dommernes første udnævnelse er begrænset til tre år, afhænger deres fortsatte karriere inden for retsvæsenet af en bedømmelse af deres egnethed til en stilling i retsvæsenet, hvor retsformanden skal vurdere deres juridiske arbejde. Hvis dommerne findes egnede, anmoder retsformanden formanden for det nationale kontor for retsvæsenet om at anbefale, at republikkens præsident udnævner dem for en ubegrænset periode. Hvis de findes uegnede, skal de forlade deres stilling ved afslutningen af den første embedsperiode. Resultaterne af bedømmelsen kan anfægtes ved tjenestedomstolen. Tjenestedomstolen kan ikke anvende foreløbige retsmidler for at forhindre, at karrieren i retsvæsenet afbrydes under prøvelsen af bedømmelsen. Desuden kan retsformanden og formanden for det nationale kontor for retsvæsenet hvert tredje år omplacere dommere — uden deres samtykke — til en anden domstol i op til et år, selv om de i praksis ikke har benyttet sig af denne mulighed siden 2012. Der er blevet udtrykt bekymringer over denne beføjelses indvirkning på dommeres uafsættelighed.

Den gradvise stigning i dommernes og anklagernes lønninger fortsætter. Den stigning i dommerlønningerne, der blev konstateret i rapporten om retsstatssituationen 2020, fortsatte som fastsat i omnibuslovgivningen fra 2019 og forventes at bidrage til at styrke retsvæsenets uafhængighed. I den første fase blev lønningerne fra januar 2020 i gennemsnit forhøjet med 32 % og i den anden fase fra januar 2021 med 12 %. Der er planlagt en yderligere stigning på 13 % i 2022. Der er dog stadig betænkeligheder med hensyn til bonussystemet og muligheden for, at de myndigheder, der forvalter domstolene, kan tildele bonusser til dommere på et skønsmæssigt grundlag uden objektive og gennemsigtige kriterier.

Der er fortsat betænkeligheder med hensyn til visse elementer i organiseringen af anklagemyndigheden. Som anført i rapporten om retsstatssituationen 2020 er anklagemyndigheden organiseret i en strengt hierarkisk struktur. Dens uafhængighed er stadfæstet ved lov, men enkelte elementer i den retlige ramme fik Greco til at udstede anbefalinger om revision af reglerne for udnævnelse af rigsadvokaten for at beskytte anklagemyndigheden mod politisk indflydelse. Mens de fleste af Grecos anbefalinger vedrørende anklagemyndigheden er blevet gennemført, er nogle af dem endnu ikke blevet imødekommet. Dette er tilfældet for så vidt angår anbefalingen om at fjerne muligheden for, at rigsadvokaten kan blive i sit embede efter udløbet af sin embedsperiode. Det er også tilfældet for så vidt angår Grecos anbefaling om, at situationer, hvor en overordnet anklager overtager en sag fra en underordnet anklager, skal være baseret på strenge kriterier, og at sådanne afgørelser skal begrundes skriftligt. Greco anbefalede også at øge ansvarligheden og gennemsigtigheden i disciplinærsager mod anklagere. Greco er fortsat bekymret over, at det stadig er den direkte overordnede anklager, der træffer afgørelse om sagens realiteter, og ikke et upartisk organ. En fuldstændig gennemførelse af disse anbefalinger vil have en positiv indvirkning på reglerne for bekæmpelse af korruption.

Kvalitet

Retssystemet er generelt meget digitaliseret. Ungarn rangerer stadig meget højt for så vidt angår digitale løsninger til at indlede og følge sager i civil-, handels- og forvaltningsretlige sager, digitale løsninger til at gennemføre og følge retssager i straffesager og borgernes onlineadgang til offentliggjorte domme. Desuden har Ungarn rigtig gode resultater med fremme af og incitamenter til at anvende alternative metoder til bilæggelse af tvister. Der er dog betænkeligheder over, hvor mange der har adgang til retshjælpsordningen, og retsafgifterne i handelsretlige sager er fortsat høje. Der kunne stilles flere kommunikationskurser til rådighed for dommere.

Domstolenes funktion blev tilpasset under covid-19-pandemien. Digitale løsninger (f.eks. et system til afholdelse af virtuelle retsmøder) var allerede på plads ved udbruddet af pandemien. Brugen af værktøjer til afholdelse af virtuelle retsmøder (videokonference) er blevet udbredt under pandemien, hvilket har gjort visse retssager mere effektive. Visse retssager er blevet forenklet. Den 8. marts 2021 indførte regeringen ændringer af retsplejereglerne med henblik på at lette retssystemets funktion under "undtagelsestilstanden".

Effektivitet