ft^ft ft ft 
ft ft 
ft ft 
ftr>ft KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
h* Bruxelles, den 06.05.1998 
KOM(1998) 266 endelig udg. 
98/0169 (COD) 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL 
EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG REGIONSUDVALGET 
FØRSTE RAMMEPROGRAM PÅ KULTUROMRÅDET (2000-2004) 
m m 
m 
m 
à' •m Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE 
om indførelse af et enhedsinstrument for planlægning og 
finansiering af samarbejdet på kulturområdet 
(Program "Kultur - 2000") 
(forelagt af Kommissionen) 

Første rammeprogram på kulturområdet (2000-2004) 
Indholdsfortegnelse 
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, 
Rådet og Regionsudvalget 
Indledning 
En ny strategi på kulturområdet 
Rammeprogrammets grundlag 
- Fællesskabets opgaver og beføjelser på kulturområdet 
- evaluering af Fællesskabets indsats på kulturområdet 
- en omfattende høringsprocedure 
Den nye strategis mål og midler 
FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØ­
RELSE OM INDFØRELSE AF ET ENHEDSINSTRUMENT FOR 
PLANLÆGNING OG FINANSIERING AF SAMARBEJDET PÅ KUL­
TUROMRÅDET (PROGRAM "KULTUR - 2000") 
TYDELIG INTEGRERING AF DE KULTURELLE ASPEKTER I FÆL­
LESSKABETS RETSAKTER OG POLITIKKER. VEJLEDNING FRA 
KOMMISSIONEN 
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, 
Rådet og Regionsudvalget 
Indledning 
For Den Europæiske Union giver det første rammeprogram på kulturområdet anledning 
til at iværksætte en ny strategi for Fællesskabets indsats på dette område, som kan sætte 
det i stand til at leve op til vor tids udfordringer og til de europæiske borgeres for­
ventninger, men også til forventningerne hos de implicerede på kulturområdet. Denne 
nye strategi svarer udtrykkeligt til krav og ønsker fra Europa-Parlamentet og fra Rådet, 
der i sin afgørelse af 22. september 1997 om fremtiden for en europæisk indsats på 
kulturområdet anmodede Kommissionen også blev anmodet om at forelægge « en re­
tningsgivende, overordnet og transparent fremgangsmåde i forbindelse med indsatsen på 
kulturområdet, herunder bl.a. indførelse af et enkeltinstrument for planlægning og finan­
siering ». Denne nye strategi foreslås på et tidspunkt, hvor Den Europæiske Union er 
midt i en ny afgørende periode i sin historie med indførelsen af Den Økonomiske og 
Monetære Union og med en fremtidig udvidelse af et omfang, man ikke har kendt tid­
ligere. 
Den omfattende høring, der er indsats af Kommissionen i forbindelse med forberedelsen 
af rammeprogrammet, har gjort det muligt at præcisere kulturens rolle og placering i 
forbindelse med de store udfordringer, Den Europæiske Union står overfor. Der er bred 
enighed mellem medlemsstaterne, parlamentsmedlemmerne, Kommissionen, de inter­
nationale organisationer (Europarådet, Unesco) og de forskellige organisationer på 
kulturområdet om at mene, at kultur ikke kun er, hvad man normalt kalder "finkultur" 
(maleri, musik, dans, teater, litteratur). Kultur omfatter i dag også folkekultur, industriel 
massekultur og kultur i dagligdagen. En sådan udvidelse af kulturbegrebet kommer af, at 
kultur ikke længere betragtes som noget sekundært, men som en drivkraft i samfundet, en 
kreativitets- og vitalitetsfaktor, som bidrager positivt til dialog og samhørighed. I det 
følgende opridses en række af vor tids store udfordringer, og den måde vi forholder os 
til disse udfordringer. 
• Med beslutningen om at indføre euroen og den beslutning, Det Europæiske Råd i 
Luxembourg har truffet om at starte udvidelsesprocessen, som sigter mod en union af 
26 lande, vil der ske en intensivering af det europæiske samarbejde. I denne sam­
menhæng skal indsatsen på kulturområdet bidrage til, at unionsborgerskabet føles 
som en realitet, baseret på kendskab til og gensidig forståelse af de europæiske landes 
kulturer og bevidsthed om de fælles træk. 
• Med den stadig større globalisering rejser der sig en række væsentlige spørgsmål om 
de enkelte kulturers fremtid. Det er spørgsmålet om globaliseringen fører til ensret­
ning og banalisering eller bliver en kilde til gensidig udvidelse af de kulturelle ud­
tryksmuligheder. På grund af sine beføjelser har Den Europæiske Union forpligtelser 
over for sine borgere og over for de europæiske kulturer, ikke mindst i de internatio-
3 
nåle sammenhænge, hvor forholdet mellem globalisering og respekt for den kulturelle 
mangfoldighed står på spil. I Den Europæiske Union bevares de enkelte samfunds 
identitet og kulturelle rettigheder, hvilket gør det muligt for borgerne at se på Unio­
nen som noget, der modvirker opløsningen af deres kulturelle identitet og bliver en 
garant for dens fortsatte eksistens og udfoldelsesmuligheder. 
• 1 informationssamfundet tilbyder de nye informations- og kommunikationstekno­
logier nye virkelighedssammenhænge og nye kulturformer (cyberculture), og de giver 
store muligheder for at forbedre kendskabet til de andre kulturer, for en kulturel dia­
log, for spredning af idéer og for information om nyskabelser på kulturområdet. Det 
bør understreges, at kulturgoderne og de kulturelle tjenesteydelser i sig selv har en 
værdi, og at teknologien bidrager til virkeliggørelsen af de kulturelle mål, som bl.a. er 
kulturspredning og fremme af kulturel og sproglig mangfoldighed. 
a Det ekstraordinære Europæiske Råd om beskæftigelsen i Luxembourg 
(november 1997) fastlagde to hovedretningslinjer for indsatsen til bekæmpelse af ar­
bejdsløsheden, hvoraf den ene er en "mere systematisk og bevidst anvendelse af Fæl­
lesskabets politikker til bekæmpelse af arbejdsløshed end tidligere." 
Arbejdet i Kommissionens tjenestegrene med "kultur, kulturerhverv og beskæfti­
gelse" bekræfter, at de kulturelle aktiviteter er en væsentlig beskæftigelseskilde, som 
skal udnyttes. 
• Som følge af arbejdsløshed og usikre arbejdsforhold løsner de sociale bånd sig, og 
social udelukkelse bliver et alvorligt problem, navnlig i de store byers forstadskvar­
terer. Her kommer spørgsmålet om social samhørighed ind. Social udelukkelse bety­
der nemlig også kulturel udelukkelse, og i mange situationer spiller kulturelle akti­
viteter en integrerende rolle og giver de udelukkede, navnlig unge, mulighed for at 
genfinde faste holdepunkter og kontakten til samfundet. 
Som følge af indvandrerstrømmen konfronteres de fleste europæiske byer med 
multikulturelle problemer. Tilbyder vores samfund de nødvendige muligheder for en 
effektiv og tolerant social integration, eller er der kun tale om, at forskellige kulturer 
eksisterer side om side uden egentlig kontakt ? Den Europæiske Union skal fremme 
en integration på basis af grundlæggende værdier (menneskerettigheder, frihed, soli­
daritet og tolerance). 
/. En ny strategi på kulturområdet 
Siden underskrivelsen af traktaten om Den Europæiske Union har Fællesskabet iværksat 
en første række initiativer, der giver mulighed for at: 
• fremhæve, at de europæiske samlingsbestræbelser ud over resultaterne på det 
økonomiske og monetære område går på hele den europæiske samfundsmodel og skal 
inddrage de europæiske borgere mere aktivt, 
u begynde at integrere den kulturelle dimension i de af Fællesskabets beslutninger, der 
har indflydelse på kulturen, og navnlig sikre respekten for den kulturelle og sproglige 
mangfoldighed i Europa på internationalt plan, 
u iværksætte de tre første programmer til fremme af det kulturelle samarbejde inden for 
kunst {Kalejdoskop)y litteratur (Ariane) og kulturarven (Raphael), 
• fremhæve forbindelserne mellem "kultur, kulturerhverv og beskæftigelse" på grund­
lag af Kommissionens arbejde, der viser betydningen af kulturaktiviteter i samfundet 
og de muligheder for at skabe arbejdspladser, som de frembyder. 
Kulturens betydningen for den kommende udvikling af EU og for svarene på tidens store 
udfordringer kræver en fornyelse og en styrkelse af Fællesskabets indsats på kultur­
området. Denne fornyelse skal gennemføres i overensstemmelse med Agenda 2000, der 
blev vedtaget af Kommissionen i juli 1997, og hvori udviklingen og reorganiseringen af 
Fællesskabets interne politikker blev prioriteret højest i betragtning af disse udfordringer. 
I Agenda 2000 understreges også kulturens betydning for, om udvidelsen med de cen­
traleuropæiske lande bliver en succes: "De tiltrædende landes deltagelse i Fællesskabets 
kulturelle, uddannelsesmæssige og erhvervsuddannelsesmæssige aktiviteter vil bidrage 
til at skabe tættere forbindelser med disse lande og vil føre til rigere erfaringer for alle 
involverede parter" 
Med hensyn til finansieringsbehovet fastslås i Agenda 2000: at "Virkningerne af udv­
idelsen bliver meget forskellige fra program til program. Forhøjelser i forhold til de nye 
landes BNI er passende for en hel del programmer, men der må forventes større behov 
inden for andre områder. Det gælder for politikker, hvor den pågældende befolkning 
eller det pågældende sprog er mere relevant som kriterier end BNI (erhvervsuddan­
nelse/undervisning, kultur ". 
I forhold til den første fase af indsatsen på kulturområdet siden 1994 og under 
hensyntagen til de mål, Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet har fastsat, er 
formålet med den nye fremgangsmåde, der er valgt for rammeprogrammet på kultur­
området for 2000-2004 og iværksættes i henhold til EF-traktatens artikel 128, at give en 
gennemskuelig oversigt over de af Fællesskabets aktioner, der berører kulturen. Der 
gennemføres i øjeblikket mange forskellige af den slags aktioner, og de er ofte spredt 
over mange områder, hvilket skader opfattelsen af Fællesskabet hos de borgere, som ikke 
har kendskab til de store bestræbelser, der udfoldes for at bevare og udbrede deres kultur, 
og som heller ikke ved, at der tages hensyn til den kulturelle dimension i den europæiske 
integration. 
Den nye fremgangsmåde på kulturområdet tager sit udgangspunkt i denne gennem­
skuelige oversigt og er i overensstemmelse med følgende to hovedlinjer, der er grund­
læggende for rammeprogrammet: 
1. Fællesskabsaktionerne skal effektiviseres og bringes i samklang med hinanden via et 
enhedsinstrument for planlægning og finansiering til fordel for det kulturelle samar­
bejde, der afløser Ariane- og Kalejdoskopprogrammerne og bringer Raphael-program-
met til afslutning. 
2. Kulturen skal integreres tydeligt i Fællesskaets retsakter og politikker, som der er gjort 
rede for i Kommissionens retningslinjer. 
//. Rammeprogrammets grundlag 
Med udgangspunkt i retsgrundlaget for indsatsen på kulturområdet er rammeprogrammet 
på kulturområdet udarbejdet på baggrund af indgående drøftelser med kulturinstitutioner 
og fagkredse samt resultaterne af evalueringen af de igangværende programmer 
(Raphael, Ariane, Kalejdoskop). 
1. Fællesskabets beføjelser på kulturområdet 
I præamblen til traktaten om Den Europæiske Union udtrykkes medlemsstaternes vilje til 
"at markere en ny fase i den europæiske integrationsproces ", "at styrke solidariteten 
mellem deres folk samtidig med, at de respekterer disses historie, kultur og traditioner", 
"at indføre et fælles borgerskab for statsborgerne i deres lande ". "Princippet" om en 
særlig kompetence på det kulturelle område er omhandlet i EF-traktatens artikel 3, 
litra p): Fællesskabets virksomhed omfatter "bidrag til udfoldelsesmuligheder for med­
lemsstaternes kulturer". 
EF-traktatens artikel 128 giver Fællesskabet et særligt retsgrundlag for dets indsats på 
kulturområdet. 
a) Sigtet med indsatsen på kulturområdet 
Fællesskabets indsats på kulturområdet skal ikke træde i stedet for medlemsstaternes. Det 
Europæiske Fællesskab, der skal respektere den kulturelle mangfoldighed, har som 
interventionsområde den europæiske dimension i kulturerne i Europa, dvs. de fælles 
værdier og elementer, som indgår i de nationale og regionale kulturer. Dette fremhæves 
to gange i artikel 128. I stk. 1 hedder det, at Fællesskabet skal "fremhæve den fælles 
kulturarv," og i stk. 2 nævnes "den kulturarv, der er af europæisk betydning". Samarbej­
det indtager en central placering i Fællesskabets indsats. 
De kulturelle områder er nævnt i artikel 128, stk. 2 (kendskabet til hinandens kultur, 
kulturarven, udvekslinger, kunstneriske og litterære frembringelser). 
b) De eksterne aspekter af den kulturelle indsatsen på kulturområdet 
I sin indsats på kulturområdet og i de aktioner, som har indflydelse på kulturen, forfølger 
Fællesskabet udadtil følgende mål: respekt for kulturernes særlige karakter og mang­
foldighed, fremme af dialogen og samarbejdet med de andre kulturer i verden, bidrag til 
udbredelse af kendskabet til de europæiske kulturer udadtil og til den kulturelle udvikling 
i lande, der er bagefter i udvikling. På dette område er Fællesskabets partnere medlems­
staterne, tredjelandene og de internationale organisationer. Man kan skelne mellem føl­
gende: 
a de internationale handelsaftaler, som kan have indflydelse på kulturen, 
• de kulturaftaler, der er indgået i henhold til EF-traktatens artikel 128, stk. 3, 
• de samarbejdsaftaler, som indeholder et afsnit om kulturen. 
c) Fremgangsmåderne i indsatsen på kulturområdet 
Fællesskabets indsats på kulturområdet tager sit udgangspunkt i artikel 128, stk. 5, som 
omhandler tilskyndelsesforanstaltninger, men uden at der er tale om nogen form for 
harmonisering, til gennemførelse af de mål, der er nævnt i artikel 128. 
Desuden bestemmes det i artikel 128, at Rådet kan vedtage henstillinger. Selv om disse 
henstillinger ikke er bindende, er de ikke helt uden retsvirkning, men de er kun nyttige 
instrumenter til vejledning for den nationale lovgivning på kulturområdet. 
Desuden er det fastsat i artikel 128, stk. 4, at "Fællesskabet tager hensyn til de kulturelle 
aspekter i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i denne traktat". Det drejer sig her 
om en vigtig bestemmelse, hvormed signatarstaterne giver udtryk for deres ønske om at 
placere kulturen blandt Unionens overordnede mål. Denne bestemmelse er nemlig et 
udtryk for Det Europæiske Fællesskabs pligt til at tage hensyn til kulturelle mål i dets 
samlede virksomhed. 
Med artikel 128, stk. 4, understreges således kravet til EU-institutionerne om at bringe 
traktatens forskellige mål i samklang med hinanden, når de vedtager en foranstaltning 
eller en retsakt. Fællesskabet skal overholde denne forpligtelse under udøvelsen af sine 
beføjelser, hvad enten det drejer sig om fællesskabsrettens område (etableringsret, fri 
bevægelighed for personer og varer, konkurrence, fælles handelspolitik) eller fastlæg­
gelse og gennemførelse af støttepolitikker. 
2. Erfaringerne fra evalueringen af Fællesskabets indsats på 
kulturområdet 
I forbindelse med udarbejdelsen af rammeprogrammet på kulturområdet fandt Kom­
missionen det hensigtsmæssigt at gennemføre to runder evalueringer. 
Den første evalueringsrunde drejede sig om gennemførelsen af den første generation af 
kulturprogrammer, som Fællesskabet havde iværksat på grundlag af artikel 128: 
Kalejdoskop (afgørelse nr. 719/96/EF af 29. marts 1996) til støtte for kunstneriske og 
kulturelle arrangementer, Ariane (afgørelse nr. 2085/97/EF af 6. oktober 1997) til støtte 
for bøger og læsning og Raphael (afgørelse nr. 2228/97/EF af 13. oktober 1997) om 
kulturarven. 
Finansieringsrammerne for disse programmer er fastsat til henholdsvis 26,5 mio. ECU til 
Kalejdoskop (1996-1998), 7 mi0. ECU til Ariane (1997-1998) og 30 mio. ECU til 
Raphael (1997-2000), og dette beløb tages op til revision midt i forløbet. 
Disse programmer har følgende tre tyngdepunkter til fælles: 
samarbejde mellem kulturformidlere, især med henblik på udveksling af oplys­
ninger, erfaringer og know-how; 
offentlighedens adgang til og deltagelse i kulturelle aktiviteter; 
udnyttelse af kunstnerisk virksomhed og af kulturarven. 
Sammen med de pilotaktioner, der er iværksat siden 1994, har Kommissionen i perio­
den 1994-97 fået forelagt næsten 9 000 projekter.I løbet af denne periode er der ydet 
finansiel støtte fra Fællesskabet til 15% eller ca. 1 400 af disse projekter (511 for 
Kalejdoskops vedkommende, 488 for Ariane og 392 for Raphael). 
a) Tværnationalt samarbejde 
Med denne støtte er det lykkedes at udvikle et aktivt samarbejde med i alt over 
3 500 kulturformidlere. Mens der i årene 1994 og 1995 gennemsnitligt kun var tre part­
nere pr. projekt, steg dette tal til medvirkede gennemsnitligt fire partnere i 1996 og seks 
i 1997. 
I de fleste tilfælde lykkedes det med disse programmer dels at styrke allerede etableret 
nationalt samarbejde, dels at udvide dette samarbejde til andre medlemsstater. 
For museerne forholdt det sig f.eks. således, at mens der for 18% af de finansierede 
projekters vedkommende fandtes et tværnationalt samarbejde i forvejen, så blev til 
gengæld for 49% af disse projekters vedkommende dette samarbejde, der udelukkende 
var nationalt i begyndelsen, udvidet til det tværnationale niveau, og for 33%'s ved­
kommende, som allerede dyrkede et tværnationalt partnerskab, blev det udvidet til nye 
partnere fra andre medlemsstater. Fællesskabsstøtten har således haft en samlet faktisk 
indvirkning på samarbejdet mellem museumsinstitutionerne i over 80% af disse tilfælde. 
b) Offentlighedens adgang og deltagelse 
Offentlighedens adgang til kulturarrangementer og kulturarven udgjorde en anden dimen­
sion i disse programmer. Med hensyn til Kalejdoskop har 70% af de kulturformidlere, der 
har modtaget støtte, konstateret en stigning i deres publikums-tal. Som led i Raphael-
programmet er adgangsbetingelserne blevet forbedret, navnlig ved åbning af anlæg og 
samlinger, der tidligere ikke var tilgængelige for offentligheden, samt skiltning, 
kataloger, Internet-sider, cd-rommer osv. Dog er det på grund af gennemførelsesperioden 
for de projekter, der finansieres med disse midler (tre år), endnu ikke muligt at vurdere 
den samlede indvirkning af disse foranstaltninger på offentligheden. Ariane-programmet 
har ydet et bidrag til offentlighedens adgang til bøger og læsning, enten i form af over­
sættelse af moderne litterære værker (218 oversatte værker) eller ved reklamekampagner. 
c) Udnyttelse af kunstnerisk virksomhed og af kulturarven 
Alt i alt har disse tre programmer bidraget til planlægning og en bedre gennemførelse af 
arrangementer inden for dans og teater (182), musik og opera (125) og i andre sekto­
rer (204), og til en større udbredelse af litterære værker (218) samt til bevaring og 
restaurering af anlæg og bygningsværker henhørende under kulturarven af europæisk 
betydning (200). I visse tilfælde kunne disse projekter - uden støtte fra Fællesskabet, som 
gjorde samarbejdet og udvekslingen af erfaringer mulig - ikke være gennemført med 
samme resultat. 
Konstaterede mangler i løbet af første fase af indsatsen på kulturområdet. 
Aktionerne på kulturområdet, navnlig via Kalejdoskop-, Ariane- og Raphael-program-
merne i årene 1994-1998, har tydeligvis bevirket, at der er sket en styrkelse og udvidelse 
af de tværnationale partnerskaber - (som faktisk svarede til forventningerne hos kultur­
formidlerne), og offentlighedens adgang til kulturen og udnyttelsen af de europæiske 
kulturelle aktiviteter er blevet forbedret. 
Imidlertid mangler disse resultater af det kulturelle samarbejde en strukturerende virk­
ning, idel de dublerede partnerskaber generel! ikke er varige og ikke bevirker, at der op­
står netværk af partnerskaber. 
For øvrigt har lovgivningsmagtens ønske om at dække et meget stort aktivitetsområde 
ført til en vis spredning af budgetmidlerne og de vedtagne aktioner, hvilket således har 
medført, at Fællesskabets indsats ikke har været så let at få øje på, selv om man de senere 
år har søgt at gøre den mere koncentreret for at begrænse de uheldige virkninger af denne 
spredning. Dækningsgraden af de udvalgte projekters finansielle behov er således steget 
fra 15% i 1995 til næsten 30% i 1997, hvilket dog stadigvæk er utilstrækkeligt. 
Gennemsnitligt har fællesskabsstøtten i tidsrummet 1994-1998 pr. projekt beløbet sig 
til 38 000 ECU til Kalejdoskop, 8 500 ECU til Ariane og 72 000 ECU til Raphael. Dette 
er meget små støttebeløb i betragtning af alle de mange lande, som er involveret i disse 
programmer. 
På grund af selve programmernes karakter, grænserne mellem dem, som ikke giver 
mulighed for udvikling af synergier mellem de forskellige kulturelle områder, aktio­
nernes beskedne omfang, som har virket som en bremse for udviklingen af varigt sam­
arbejde, har den samlede virkning af Fællesskabets indsats vist sig at være mindre, end 
man havde forventet. Høringsproceduren har bekræftet denne vurdering. 
Pen anden evalueringsrunde var en undersøgelse af, hvordan der i Fællesskabets for­
skellige retsakter og politikker er blevet taget og tages hensyn til de kulturelle aspekter, 
og hvordan de kulturelle mål bringes i samklang med retsakternes egne mål. Med henblik 
herpå har Kommissionen udarbejdet en "Første rapport om hensynet til de kulturelle 
aspekter i Det Europæiske Fællesskabs virksomhed", KOM(96) 160 endelig udg. og fore­
lagt den for Parlamentet, Rådet og Regionaludvalget. 
Som konklusion på denne rapport anfører Kommissionen, at "hvis der ydes betydelige 
midler til kulturelle aktiviteter eller aktiviteter med en kulturel dimension, hører de gen­
nemførte foranstaltninger ikke eller sjældent under en bestemt politik, som ville svare til 
de opgaver, der er pålagt Fællesskabet på det kulturelle område" og endvidere vil Kom­
missionen sikre, at "mål og midler for hvert instrument, der har konsekvenser for det 
kulturelle område, svarer til målene og midlerne for Fællesskabets kulturpolitik, når de 
interne politikker skal defineres og føres ud i livet". Efter Kommissionens vedtagelse af 
de interne forholdsregler med henblik herpå (Kommissionens beslutning af 
10. oktober 1997) giver rammeprogrammet lejlighed til at omsætte denne vilje til praksis, 
som også Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget har givet udtryk for. 
3. Resultaterne af en omfattende høringsprocedure 
Som forberedelse til rammeprogrammet har Kommissionen gennemført grundige kon­
sultationer, uden tvivl de mest omfattende, der nogensinde har fundet sted om kulturelle 
spørgsmål inden for EU. Under det irske formandskab (i september 1996) er der gen­
nemført seminarer om fremtiden for indsatsen på kulturområdet, og under det neder-
landske formandskab (i april 1997) var Rådet og Kommissionen værter for drøftelser 
mellem højtstående kulturpersonligheder. 
Der er blevet sendt spørgeskemaer ud til medlemsstaterne i EU, medlemsstaterne af Det 
Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, til Cypern og de associerede lande i 
Central- og Østeuropa samt til europæiske kulturorganisationer, og der er indkommet et 
meget stort antal svar. 
Højdepunktet i dette høringsforløb var afholdelsen af et EU-kulturforum den 
29. og 30. januar 1998 i Bruxelles med deltagelse af Kommissionen, Europa-Parlamentet, 
medlemsstaterne, EØS-landene og de associerede lande samt adskillige organisationer og 
personligheder fra kulturverdenen. Med samme emne har Parlamentet gennemført en 
lang række høringer af kulturorganisationer med deltagelse af Kommissionen. Desuden 
blev der gjort brug af Europarådets nyligt afsluttede arbejde ("La culture au coeur") og 
Unescos "Notre diversité créatrice " (en rapport af Perez de Cuellar). 
Af høringsforløbet fremgik det, at der er en række fælles holdninger og ønsker blandt 
deltagerne. De syv vigtigste er følgende punkter: 
• første punkt drejer sig om indholdet i de igangværende kulturprogrammer. Deltagerne 
understregede, at disse programmer var alt for uelastiske og førte til en uheldig 
spredning af midlerne, som betragtedes som utilstrækkelige. Der er en modsætning 
mellem de komplicerede og lange bureaukratiske procedurer og finansieringen af små 
aktioner uden langtidsvirkning. Man bør bestræbe sig på at samle aktionerne, forsøge 
at nå frem til en strukturerende virkning og administrativ forenkling i den nye 
generation af programmer, og det skal ske ved at fremme kommunikationen og 
samarbejdet blandt kulturformidlerne i mere strukturerede samarbejdsaktioner 
• andet punkt er kulturens betydning for den europæiske integration. Kulturen er en 
grundlæggende forudsætning for en europæisk identitet. Men bevidstheden om de 
kulturer, som Europa repræsenterer, og bevidstheden om et åbent og forskelligartet, 
men fælles kulturområde synes utilstrækkelig og må styrkes for at fremme den euro­
pæiske integration 
Q tredje punkt er, at kulturen stadig mere synes at være en drivkraft for samfundet, en 
kilde til livskraft, dynamik og social udvikling. Ud fra denne synsvinkel bør den 
kunstneriske skaben tillægges den største opmærksomhed, for den er den vigtigste 
dimension i enhver kulturel aktivitet 
• fjerde punkt er kulturens særlige karakter. Kulturgoder og kulturelle tjenesteydelser er 
forskellig fra andre varer eller tjenesteydelser. De skal ikke forvaltes af almindelige 
markedsregulerende mekanismer. De kræver retsforskrifter, der respekterer den kultu­
relle mangfoldighed og fremmer den kunstneriske skaben 
• femte punkt understreger, at kulturen er et særdeles velegnet middel til at styrke den 
sociale samhørighed, især på udsatte områder eller blandt udstødte samfundsgrupper. 
Endelig styrker kulturen og den kulturelle udveksling og dialog freden, som er et af 
hovedmålene for de europæiske integrationsbestræbelser 
10 
u sjette punkt fremhæver, at selv om kulturens betydning inden for Fællesskabet er helt 
klar, så er den det i lige så høj grad for forbindelserne med EU's partnere i tredje­
landene. Kulturen er et vigtigt aktiv for EU's politik udadtil. Desuden er det nødven­
digt at vedligeholde forbindelserne mellem Europa og de millioner af europæere, som 
bor og arbejder i tredjelande 
• syvende punkt er, at enhver borger i Europa bør have adgang til kulturen og til at 
udfolde sig kreativit. Anerkendelsen af de kulturelle rettigheder er i denne henseende 
et vigtigt mål. 
III. Den nye strategis mål og midler 
Fællesskabets ny fremgangsmåde på kulturområdet omfatter et begrænset antal 
hovedmål, der svarer til de opgaver, traktaten giver Fællesskabet på dette område: især 
artikel 128 fremhæver det fælles europæiske kulturområde ved fokusering på fælles 
kulturelle træk, respekt for og fremme af den kulturelle mangfoldighed, kreativiteten som 
kilde til en varig udvikling inden for det europæiske kulturområde, kulturens bidrag til 
den sociale samhørighed, udbredelse af kendskabet til de europæiske kulturer til tredje­
landene og dialog med de andre kulturer i verden. 
Med henblik på virkeliggørelse af disse mål forelægger Kommissionen: 
• et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et enhedsinstrument for 
finansiering og planlægning til fordel for samarbejdet på kulturområdet år 2000-2004, 
u en vejledning med sigte på en tydelig integrering af de kulturelle aspekter i Fælles­
skabets retsakter og politikker. 
1. Finansieringsinstrumentet 
Større effektivitet i de kultursamarbejdsaktioner, der skal omorganiseres under et enheds-
instrument for finansiering og planlægning. Programmet gennemføres i tidsrummet 2000 
til 2004 og skal afløse de tre igangværende kulturprogrammer (Kalejdoskop, Ariane og 
Raphael). I overensstemmelse med Agenda 2000 er de nye aktionsmidler i kultursam­
arbejdet udformet på en sådan måde, at der undgås enhver form for spredning ud over 
aktioner, der ville være uden virkelig gennemslagskraft. Støtten fra Fællesskabet skal 
derfor resultere i, at der gennemføres kulturprojekter med en ægte fællesskabsdimension 
og en virkelig gennemslagskraft. 
Formålet med programmet er at fremme samarbejdet mellem kunstnere, kulturformidlere 
og kulturinstitutioner i medlemsstaterne for at nå følgende specifikke mål: 
• De europæiske folk skal lære hinandens kultur og historie at kende, og der skal fo­
kuseres på den fælles kulturarv og den kulturelle dialog. 
• Der skal skabes værker, som formidles ud over landets grænser, og der skal ske ud­
veksling af kunstnere og deres værker. 
11 
a Den kulturelle mangfoldighed og nye kulturelle udtryksformer skal fremmes. 
u Kulturen skal bidrage til den socio-økonomiskc udvikling. 
• Fremhævelse af kulturarv, der er af europæisk betydning. 
• Kendskabet til de europæiske kulturer skal udbredes i tredjelande, og der skal iværk­
sættes en dialog med de andre kulturer i verden. 
I overensstemmelse med disse mål foretager Kommissionen med regelmæssige mellem­
rum de nødvendige prioriteringer. 
Der ydes støtte til flerårige kultursamarbejdsaftaler mellem kulturformidlere i flere 
medlemsstater, europæiske eller internationale aktioner i større målestok, nyskabende 
aktioner i Fællesskabet og/eller tredjelande. Alle disse elementer indgår i det forslag til 
Parlamentets og Rådets afgørelse om et enhedsinstrument for finansiering og planlæg­
ning til fordel for samarbejdet på kulturområdet 2000-2004. 
2. Tydelig integrering af de kulturelle aspekter i Fællesska­
bets retsakter og politikker 
Artikel 128, stk. 4, i EF-traktaten forpligter Fællesskabet til at tage hensyn til de kultu­
relle aspekter i sin virksomhed, og Kommissionen har derfor fundet det hensigtsmæssigt 
at opstille vejledende rammer med sigte på at øge synligheden og virkningen af og 
sammenhængen i de fællesskabsretsakter og -instrumenter, der har direkte eller indirekte 
indvirkning på kulturen i rammeprogrammets gyldighedsperiode 2000-2004. Denne 
fremgangsmåde skulle imødekomme de ønsker, der er kommet til udtryk fra de øvrige 
EU-institutioner og Regionsudvalget efter meddelelsen om den "Første rapport om 
hensynet til de kulturelle aspekter i Det Europæiske Fællesskabs virksomhed", som 
Kommissionen vedtog den 18. april 1996 (KOM (96) 160 endelig udg.). 
Denne integrering af de kulturelle aspekter i EU-politikkerne kan gennemføres i perio­
den 2000-2004 efter følgende tre hovedretningslinjer: 
- et lovgivningsmiljø, der er gunstigt for kulturen, 
- den kulturelle dimension i de forskellige støttepolitikker, 
- kulturen i Fællesskabets eksterne relationer. 
Alle disse elementer er behandlet udførligt i Kommissionens vejledning. 
12 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE 
om indførelse af et enhedsinstrument for planlægning og 
finansiering af samarbejdet på kulturområdet 
(Program "Kultur - 2000") 
(EØS-relevant tekst) 
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig 
artikel 128, stk. 5, første led, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen1, 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget2, 
i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B3, og 
ud fra følgende betragtninger: 
1. Kulturen er et væsentligt element i den europæiske integration, som bidrager til at 
bekræfte og styrke den europæiske samfundsmodel og Fællesskabets indflydelse in­
ternationalt; 
2. kulturen rækker efterhånden ud over de områder, den traditionelt har været bundet til, 
og ind på det sociale og økonomiske område og spiller derfor en væsentlig rolle for, 
hvorledes vi forholder os til de nye udfordringer, Fællesskabet står over for, såsom 
globalisering, informationssamfundet, social samhørighed og jobskabelse; 
3. som følge af kulturens stadig voksende betydning for det europæiske samfund og de 
udfordringer, Fællesskabet står over for ved tærsklen til det 21. århundrede, bør effek­
tiviteten af og sammenhængen i Fællesskabets indsats på kulturområdet forbedres; der 
bør med henblik herpå indføres et enhedsinstrument for planlægning og finansiering 
af samarbejdet på kulturområdet for årene 2000-2004, samtidig med at der tages hen­
syn til nødvendigheden af i stadig stigende grad at integrere kulturen i Fællesskabets 
øvrige politikker; Rådet har ved sin afgørelse af 22. september 19974 anmodet Kom­
missionen om at fremsætte forslag til indførelse af et enhedsinstrument for planlæg­
ning og finansiering med henblik på gennemførelsen af artikel 128; 
1 EFT C 
2 EFT C 
3 EFT C 
4 EFT C 305 af 7.10.1997, s. 1. 
13 
4. hvis borgerne i højere grad skal inddrages og deltage fuldt ud i det europæiske sam­
arbejde, er det nødvendigt i større omfang at fremhæve de fælles kulturelle værdier og 
rødder som et væsentligt element i deres identitet og tilhørsforhold til et samfund, der 
er baseret på frihed, demokrati, tolerance og solidaritet, og det er nødvendigt at finde 
en bedre balance mellem del økonomiske og det kulturelle aspekt af Fællesskabet, 
således at de lo aspekter i højere grad kommer til at supplere hinanden; 
5. traktaten har til formål at skabe et stadig snævrere samarbejde mellem de europæiske 
folk og bidrage til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den nationale og 
regionale forskelligartethed respekteres og den fælles kulturarv fremhæves; 
6. Fællesskabet arbejder derfor for udvikling af et åbent og forskelligartet, men fælles 
kulturområde for europæerne på grundlag af nærhedsprincippet, samarbejde mellem 
de involverede på kulturområdet og et lovgivningsmiljø, der er gunstigt for kulturelle 
aktiviteter, samtidig med at den kulturelle mangfoldighed respekteres; 
7. skal dette fælles europæiske kulturområde kunne opfattes som en realitet af euro­
pæerne, er det vigtigt at støtte kunstnerisk virksomhed, sikre en bedre udnyttelse af 
den europæiske kulturarv, forbedre det gensidige kendskab til de europæiske folke­
slags kultur og historie og fremme kulturudvekslinger for at skabe bedre muligheder 
for udbredelse af viden og for samarbejde og kunstnerisk udfoldelse; 
8. samarbejdet med de implicerede på kulturområdet bør derfor fremmes gennem an­
sporing til samarbejdsaftaler, der gør det muligt at gennemføre fælles initiativer; mere 
målrettede aktioner med en klar europæisk dimension samt specifikke og fornyende 
aktioner bør støttes, og der bør skabes diskussion og dialog om udvalgte emner af 
europæisk interesse; 
9. med gennemførelsen af kulturprogrammerne Kalejdoskop, Ariane og Raphael, der er 
vedtaget ved henholdsvis Europs-Parlamentels og Rådets afgørelse nr. 719/96/EF5, 
nr. 2085/97/EF6 og nr. 2228/97/EF7, har Fællesskabet iværksat den første etape af ind­
satsen på kulturområdet, men Fællesskabets kulturindsats bør rationaliseres og styr­
kes; 
10. i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse "Agenda 2000" bør effektivi­
teten af Fællesskabets foranstaltninger øges, bl.a. ved at de disponible midler til de 
interne politikker, herunder indsatsen på kulturområdet, koncentreres for at undgå 
enhver spredning på foranstaltninger, som ikke er i stand til at få nogen særlig 
virkning; Fællesskabets kulturelle indsats inden for det fælles europæiske kultur­
område bør derfor sikre gennemførelsen af projekter med en fællesskabsdimension, 
der er synlige for borgerne og har en reel effekt; 
11. der bør tages hensyn til de indhøstede erfaringer, navnlig i forbindelse med eva­
lueringen af kulturprogrammerne af første generation, den omfattende høring, der er 
5 EFT L 99 af 20.4.1996, s. 20. 
6 EFT L 291 af 24.10.1997, s. 26. 
7 EFT L 305 af8.11.1997, s. 31. 
14 
indledt med samtlige involverede parter, og resultaterne af Den Europæiske Unions 
kulturforum den 29. og 30. januar 1998; 
12. der bør tages hensyn til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i København den 
21. og 22. juni 1993, hvori der anmodes om at åbne Fællesskabets programmer for de 
central- og østeuropæiske lande, der har indgået associeringsaftaler; Fællesskabet har 
indgået samarbejdsaftaler med visse tredjelande, der omfatter et afsnit om kultur; 
13. denne afgørelse indeholder for hele programperioden en finansieringsramme, som 
udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af 
den årlige budgetprocedure, jf. punkt 1 i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommis­
sionens erklæring af 6. marts 19958; 
14. målene for den påtænkte handling, indførelse af et enhedsinstrument for planlægning 
og finansiering af samarbejdet på kulturområdet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes 
af medlemsstaterne; det kan derfor i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, 
jf. traktatens artikel 3 B, på grund af den påtænkte handlings omfang og virkninger 
bedre gennemføres på fællesskabsplan; i overensstemmelse med proportionalitetsprin­
cippet, jf. nævnte artikel, begrænser denne afgørelse sig til det minimum, der er på­
krævet for at nå disse mål, og Fællesskabet handler ved denne afgørelse kun i det 
omfang, det er nødvendigt for at nå disse mål; 
15. dette program bør fra år 2000 være det eneste operationelle program; afgørelse 
2228/97/EF bør derfor ophæves -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Varighed og mål 
Der indføres et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af Fællesskabets 
indsats på kulturområdet, benævnt "Kultur 2000-programmet", for perioden fra 
1. januar 2000 til 31. december 2004. 
Kultur 2000-programmet bidrager til at fremhæve det fælles europæiske kulturområde 
ved fremme af samarbejdet mellem kunstnere, kulturformidlere samt kulturinstitutioner i 
medlemsstaterne med henblik på at realisere følgende mål: 
a) Gensidigt kendskab til de europæiske folkeslags kultur og historie, idet der læg­
ges vægt på den fælles kulturarv og dialogen på kulturområdet. 
b) Kunstnerisk virksomhed, tværnational kulturspredning og udveksling af kunst­
nere og deres værker. 
c) Styrkelse af den kulturelle mangfoldighed og udvikling af nye kulturelle udtryks­
former. 
8 EFTC102af4.4.1996,s.4. 
15 
d) Kulturens bidrag til den socioøkonomiske udvikling. 
e) Udnyttelse af den kulturarv, der er af europæisk betydning. 
0 Udbredelse af kendskabet til den europæiske kultur i tredjelande og dialog med 
andre kulturer i verden. 
Kultur 2000-programmet fremmer effektiv koordinering med de foranstaltninger, der 
iværksættes som led i andre fællesskabspolitikker, og som har virkning på kulturområdet. 
Artikel 2 
De forskellige former for kulturaktioner 
De i artikel 1 nævnte mål realiseres gennem følgende aktioner: 
a) Aktioner, der er integreret i strukturerede, flerårige aftaler om kultursamarbejde. 
b) Større aktioner af europæisk og/eller international betydning. 
c) Specifikke nyskabende og/eller eksperimentelle aktioner i Fællesskabet og/eller 
tredjelande. 
Aktionerne og deres gennemførelse er beskrevet i bilaget. 
Artikel 3 
Budget 
Det samlede beløb til gennemførelsen af Kultur 2000-programmet for den i artikel 1 
omtalte periode er på 167 mio. ECU. 
De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden i overensstemmelse med de fi­
nansielle overslag. 
De organer og virksomheder, der modtager støtte gennem Kultur 2000-programmet, skal, 
enten direkte eller i kraft af en aktiemajoritet, være ejet af en medlemsstat og/eller af 
statsborgere i en medlemsstat, medmindre andet følger af aftaler og konventioner, som 
Fællesskabet er kontraherende part i. 
Artikel 4 
Gennemførelse 
Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af Kultur 2000-programmet. 
Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg, der består af repræsentanter for medlems­
staterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. 
16 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der 
skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som Kom­
missionen kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i 
givet fald ved afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode 
om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. 
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udval­
get om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. 
Artikel 5 
Tredjelande og internationale organisationer 
Kultur 2000-programmet er åbent for deltagelse af landene i Det Europæiske Økono­
miske Samarbejdsområde samt for deltagelse af Cypern og de associerede centraleuro­
pæiske lande på de betingelser, der er fastsat i associeringsaftalerne og tillægsproto­
kollerne til associeringsaftalerne om deltagelse i de fællesskabsprogrammer, der er eller 
bliver indgået aftaler om med disse lande. 
Kultur 2000-programmet er ligeledes åbent for samarbejde med andre tredjelande, der har 
indgået associerings- eller samarbejdsaftaler, der omfatter bestemmelser om kultur, idet 
der anvendes tillægsbevillinger, der tilvejebringes efter procedurer, der aftales med disse 
lande. 
Kultur 2000-programmet gør det muligt at samarbejde med internationale organisationer 
på kulturområdet, såsom Unesco og Europarådet, idet alle parter bidrager på lige fod og 
under overholdelse af den enkelte institutions eller organisations bestemmelser for 
gennemførelse af de i artikel 2 nævnte foranstaltninger. 
Artikel 6 
Evaluering 
I løbet af år 2002 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet og Regions­
udvalget en detaljeret evalueringsrapport om resultaterne af Kultur 2000-programmet set 
i forhold til målene, eventuelt ledsaget af forslag om ændring af denne afgørelse. 
Når "Kultur 2000"-prorammet er gennemført, forelægger Kommissionen en rapport om 
gennemførelsen for Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget. 
Artikel 7 
Ophævelse 
Afgørelse nr. 2228/97/EF ophæves med virkning fra 1. januar 2000. 
17 
Artikel 8 
Ikrafttrædelse 
Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2000. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne 
Formand Formand 
18 
BILAG 
Kultur 2000-programmet tager sigte på at anspore til skabende kunstnerisk virksomhed 
og til udbredelse af kendskabet til de europæiske folkeslags kultur, især inden for musik, 
litteratur, scenekunst og arkitektur og kulturgenstande samt nye kulturelle udtryksformer. 
Dette skal ske ved at fremme samarbejdet mellem kulturorganisationer, kulturarbejdere 
og kulturinstitutioner i medlemsstaterne og ved at støtte aktioner, der i kraft af deres 
omfang og europæiske karakter bidrager til at udbrede kendskabet til de europæiske 
kulturer, både inden for og uden for Den Europæiske Union. 
Kommissionen foretager med regelmæssige mellemrum de prioriteringer, der er nødven­
dige for gennemførelsen af programmet. 
I. Beskrivelse af aktionerne 
1. Aktioner, der er integreret i strukturerede og flerårige tværnationale aftaler om 
kultursamarbejde 
Kommissionen fremmer kontakter og samarbejde, bl.a. gennem net af kulturarbejdere, 
kulturorganisationer og kulturinstitutioner i forskellige medlemsstater med henblik på 
gennemførelse af strukturerede og flerårige kulturaktioner inden for som uden for 
Fællesskabet. De "kultursamarbejdsaftaler", der foreslås for en varighed af indtil tre år, 
omfatter helt eller delvis aktioner som nedenstående: 
• Koproduktion af værker og andre store kulturarrangementer (f.eks. udstillinger og 
festivaler), især inden for udøvende kunst, litteratur og kulturarven, der gøres til­
gængelige for det størst mulige publikum i Unionen; 
u Kulturarrangementer (inden for scenekunst, bildende og kulturarven) i Fællesskabet 
med sigte på at udbrede kendskabet til europæisk kultur; 
• Aktioner, der omfatter flere forskellige kulturdiscipliner, bl.a.: 
- gennemførelse af integrerede, tværsektorielle projekter (der samler f.eks. ska­
bende kunstnerisk virksomhed, kulturarven og ny teknologi) med henblik på at 
fremhæve lokaliteter, bygningsværker, anlæg og begivenheder eller gennemføre 
kulturtiltag, der kræver omfattende investeringer; 
- gennemførelse af kulturinitiativer, der tager sigte på at udvikle den økonomiske 
dynamik ved helt eller delvis at integrere den faglige proces fra den kunstneriske 
skaben til den praktiske tilrettelæggelse, hvor teknikeres og andre fagfolks med­
virken er nødvendig for gennemførelsen; 
• Aktioner med sigte på at udvikle kulturarbejderes videreuddannelse og mobilitet 
(kunstnere, konservatorer, museumsfolk mv.), både teoretisk og praktisk, herunder 
anvendelse af ny teknologi; 
• Aktioner med sigte på at øge borgernes kendskab til kulturarvens rigdom og mang­
foldighed (arkitekturarv, kulturgenstande og immaterielle elementer), udbrede kend-
19 
skabet til europæernes fælles kulturelle værdier og rødder samt anspore til gensidigt 
kendskab til de europæiske folks kultur og historie og stimulere kulturdialogen. 
(Studier og forskning, bevidstgørelse, undervisning og udbredelse af viden, semina­
rer, kongresser og møder om vigtige europæiske kulturtemaer). 
Fællesskabsstøtten ydes, efter udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 4 i 
denne afgørelse, til gennemførelse af de nævnte "kultursamarbejdsaftaler". Det er hen­
sigten ud over en del af finansieringen af projektet at dække udgifter til etablering af et 
solidt og flerårigt samarbejde, der har en retlig form, der er anerkendt i en af Unionens 
medlemsstater. 
For at samarbejdsaftalen kan være støtteberettiget, skal initiativtagere i mindst syv af de 
stater, der deltager i Kultur 2000-programmet, medvirke i gennemførelsen af de aktioner, 
aftalen omfatter. 
Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 60% af kultursamarbejdsaftalens budget. Støtten 
kan ikke være mindre end 200 000 ECU og ikke større end 350 000 ECU om året. 
Denne støtte kan øges med indtil 20% til dækning af udgifter til etablering af net og til 
forvaltning af samarbejdsaftalen. 
2. Store aktioner 
Disse store aktioner med stor spændvidde og betydelig gennemslagskraft over for bor­
gerne i Fællesskabet bidrager til at øge bevidstheden om at høre til det samme fællesskab 
og fremmer forståelsen for Europas kulturelle mangfoldighed. 
Til disse aktioner tæller bl.a. følgende: 
u Den Europæiske Kulturby, hvis udvælgelsesprocedure er fastlagt ved Europa-Parla­
mentets og Rådets afgørelse af , 
• etablering af Den Europæiske Unions kulturfestival inden for scenekunst i det land, 
der har formandskabet for Unionen, 
u indførelse af Europadage i forbindelse med visse store internationale kulturarrange­
menter, der giver kunstnere og intellektuelle fra andre medlemsstater og associerede 
lande, der medvirker i Kultur 2000-programmet, mulighed for at deltage, 
• fremhævelse af en begivenhed, et historisk bygningsværk eller anlæg, der repræ­
senterer en fælles kulturstrømning, befinder sig på Unionens område, er af europæisk 
betydning, har stor symbolværdi og er offentligt tilgængelig, 
• anerkendelse af store kunstneriske talenter, 
• ansporing til kulturdialogen inden for som uden for Fællesskabet gennem afholdelse 
af Den Europæiske Unions kulturforum, 
a udbredelse på tværs af landegrænserne af vigtige tiltag ved hjælp af informati­
onssamfundets nye teknologier, herunder også udbredelse på tværs af landegrænserne 
20 
af kulturarrangementer (debatter, kunstneriske opførelser, værker mv.) via fjernsynet 
(støtte til "nedtagelse", oversættelse, synkronisering, undertekster mv.), 
u gennemførelse af nyskabende initiativer, der sammenkobler uddannelse, kunst og kul­
tur. 
Fællesskabsstøtten til disse aktioner kan ikke være mindre end 200 000 ECU og ikke 
højere end 1 mio. ECU. 
3. Særlige aktioner 
Fællesskabet støtter hvert år samarbejdsaktioner, der gennemføres af kulturarrangører i 
forskellige medlemsstater, på grundlag af opstillede prioriteringer og efter udtalelse fra 
det udvalg, der er omhandlet i artikel 4 i denne afgørelse. Disse aktioner, der har delta­
gelse af arrangører fra mindst fire medlemsstater, er af nyskabende og eksperimenterende 
art og tager især sigte på: 
LI Ved siden af den klassiske kultur at fremme nye kulturelle udtryksformer forbundet 
med interesse for naturen, solidaritet, videnskab, fred mv.; 
• at bidrage til, at kulturtilbuddene bliver lettere tilgængelige og udnyttes bedre af 
borgerne trods sociale og regionale forskelle, også af de mest ugunstigt stillede og de 
unge; 
u at fremme udformningen af multimedieværktøjer med sigte på forskellige publikums-
grupper for at gøre skabende kunstnerisk virksomhed og den europæiske kulturarv 
mere forståelig og tilgængelig for alle; 
• fremme initiativer, erfaringsudvekslinger og samarbejde mellem aktører på det kultu­
relle og sociokulturelle område, der arbejder med social integration, især af unge; 
• fremme udbredelsen af kendskabet til de europæiske kulturer i tredjelande ved bl.a. at 
støtte samarbejdet mellem medlemsstaternes kulturinstitutter og/eller -tjenester i 
tredjelande om temaer af europæisk interesse. 
Fællesskabsstøtten til de særlige aktioner kan ikke være mindre end 50 000 ECU og ikke 
over 100 000 ECU. 
II. Koordination med de andre fællesskabsinstrumenter, der er aktive på kul­
turområdet 
Kommissionen sørger for koordination med de andre fællesskabsinstrumenter, der er 
aktive på kulturområdet, både i forbindelse med samarbejdsaftalerne, de store aktioner og 
de særlige aktioner. Sigtet hermed er bl.a. at fremme samarbejdet mellem sektorer med 
fælles og konvergerende interesser såsom: 
- kultur og turisme (kulturturisme), 
- kultur og undervisning (bl.a. ved i skolerne at præsentere audiovisuelle produkter og 
multimedieprodukter om europæisk kultur med kommentarer af skabende og ud­
øvende kunstnere), 
21 
- kullur og beskæftigelse med sigte på oprettelse af kulturarbcjdspladser, bl.a. på nye 
kulturlokalitelcr, 
- kultur og eksterne relationer, 
- kulturstatistikker med henblik på udveksling af sammenlignelige statistiske oplysnin­
ger på fællesskabsplan. 
III. Kommunikation 
Modtagerne af fællesskabsstøtte gør udtrykkeligt og på iøjnefaldende måde opmærksom 
på denne støtte i forbindelse med alle informations- eller kommunikationstiltag om 
iværksatte og gennemførte aktioner. 
IV. Faglig bistand og ledsageforanstaltninger 
Kommissionen kan ved gennemførelsen af Kultur 2000-programmet indhente faglig 
bistand fra eksterne organer, hvis medvirken finansieres inden for det samlede beløb til 
programmet. Den kan under de samme betingelser inddrage eksperter eller ekspertnct. 
lind videre kan Kommissionen gennemføre cvalucringsundersøgelser og afholde semi­
narer, kollokvier og andre ekspertmøder, der kan tænkes at lette gennemførelsen af pro­
grammet. Kommissionen kan ligeledes iværksætte in fonnations- og publikationsinitia-
tiver. 
V. Kontaktpunkter 
Kommissionen og medlemsstaterne tilrettelægger og udbygger den gensidige udveksling 
af oplysninger, der er relevante for gennemførelsen af Kultur 2000-programmet, via kul-
turkontaktpunktcr, der har til opgave: 
- at fremme Kultur 2000-programmet 
- at anspore til den størst mulige inddragelse af fagfolk i aktionerne 
- at fungere som permanente relæer for medlemsstaternes forskellige støtteinstitutioner 
med henblik på at skabe en komplementaritet mellem aktionerne i Kultur 2000-pro­
grammet og de nationale støtteforanstaltninger. 
22 
TYPELIG INTEGRERING AF DE KULTURELLE ASPEKTER 
I FÆLLESSKABETS RETSAKTER OG POLITIKKER 
Kommissionens vejledning 
I henhold til artikel 128, stk. 4, skal der under udøvelsen af Fællesskabets beføjelser tages 
hensyn til de kulturelle aspekter, der skal skabes overensstemmelse mellem de vedtagne 
foranstaltningers egne mål og de kulturelle mål, og der skal især tages hensyn til 
respekten for den kulturelle mangfoldighed, opmuntring til kunstnerisk skaben og 
kulturel udfoldelse samt fremme af kulturelt samarbejde og udveksling. 
De retningslinjer, Kommissionen har opstillet for at sikre integreringen af de kulturelle 
aspekter i Fællesskabets retsakter og instrumenter i løbet af perioden 2000-2004, samler 
sig om følgende tre hovedpunkter: 
- Et lovgivnings miljø, der er gunstigt for kulturen, 
- den kulturelle dimension i de forskellige støttepolitikker, 
- kulturen i Fællesskabets eksterne relationer. 
1. Et lovgivningsmiljø, der er gunstigt for kulturen 
Adskillige områder af kulturlivet er omfattet af retsforskrifter og beslutninger på 
EU-plan, der bidrager til virkeliggørelsen af de nævnte mål. 
A. Respekten for den kulturelle mangfoldighed 
Behovet for bekræftelse af og respekt for den kulturelle identitet føles især i vore 
samfund, når økonomien befinder sig i en globaliseringsproces, som måske synes at føre 
til kulturel og sproglig ensretning, eller endog forfladigelse. Det Europæiske Fællesskab, 
som består af forskelligartede og selvstændige kulturer, som har beriget hinanden i løbet 
af århundrederne, er fast besluttet på, at den kulturelle mangfoldighed skal respekteres 
inden for det åbne kulturområde, som EU udgør. 
I traktaten om Den Europæiske Union gøres denne respekt for den kulturelle mang­
foldighed til en forpligtelse (EF-traktatens artikel 3p og 128, stk. 1), som er blevet under­
bygget i Amsterdam-traktaten: i den nye artikel 128, stk. 4, slås det fast, at "Fællesskabet 
tager hensyn til de kulturelle aspekter i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i 
denne traktat, navnlig med henblik på at respektere og fremme sine kulturers mangfol­
dighed". 
For øvrigt har Domstolen vist sig lydhør over for de særlige behov, som bevarelsen og 
fremhævelsen af den kulturelle identitet indebærer. F.eks. mener Domstolen, at "det ikke 
er i strid med traktaten at føre en politik, som har til formål at beskytte og fremme en 
medlemsstats sprog" (dom i Groener-sagen), og at "den almene interesse i at sikre den 
nationale historiske og kunstneriske arv kan være tvingende hensyn, der begrunder en 
restriktion i den frie udveksling af tjenesteydelser" (dom i "turistførersagerne'1). 
23 
Politikken for bøger og læsning 
I sin afgørelse af 22. september 1997 (97/C305/02) om faste bogpriser på tværs af græn­
serne i europæiske sprogområder anmoder Rådet Kommissionen "om at foretage en 
undersøgelse af betydningen af artikel 128, stk. 4, for anvendelsen af de artikler i 
traktaten, der måtte vedrøre faste bogpriser på tværs af grænserne, og om eventuelt at 
oplyse, hvorledes man kan muliggøre ordninger/aftaler om faste bogpriser i homogene 
sprogområder". Efter denne anmodning lader Kommissionen foretage en indgående 
undersøgelse af spørgsmålet om bogpriser og midlerne til at fremme litterære værker og 
deres udbredelse. Den vil derefter træffe afgørelse om, hvorvidt det vil være nødvendigt 
at tage initiativ på dette område. 
Offentlig støtte til kulturen 
Det hedder i artikel 92, stk. 3, litra d), at "som forenelig med fællesmarkedet kan 
betragtes: støtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven, når den ikke ændrer 
samhandels- og konkurrencevilkårene i Fællesskabet i et omfang, der strider mod de 
fælles interesser ". Kommissionen afgør fra sag til sag, om undtagelsen i artikel 92, stk. 3, 
kan finde anvendelse på forbudet mod støtte i artikel 92, stk. 1. I sine afgørelser tager 
Kommissionen hensyn til de særlige forhold i hvert enkelt tilfælde og på det pågældende 
marked og tager de tilstræbte kulturelle mål i betragtning, indtil den har vedtaget de 
påtænkte retningslinjer for støtte i denne sektor. 
Beskyttelse af naturmindesmærker og kulturanlæg. 
Naturmindesmærker formet af mennesker er vidner om en kultur. Kulturanlæg er lo­
kaliteter, der udmærker sig ved deres kunstneriske eller maleriske skønhed, deres værdi 
(videnskabelige) eller de minder, der knytter sig til dem (historiske eller sagnagtige). I 
alle de strukturinterventioner, som Fællesskabet gennemfører som led i sine forskellige 
politikker, skal det sikre respekten for disse naturmindesmærker og kulturanlæg og 
garantere respekten for den kulturelle mangfoldighed. Der kan eventuelt blive tale om en 
henstilling på grundlag af artikel 128 for al opfylde dette mål. 
Den audiovisuelle politik 
Ved anvendelsen af direktivet om "Fjernsyn uden grænser" af 30. juni 1997 lægges der 
særlig vægt på bestemmelserne om respekten for værkerne (reklameindslag) og den 
kulturelle og sproglige mangfoldighed gennem foranstaltninger til fremme af audio­
visuelle værker. I løbet af år 2002 vil der blive gennemført en undersøgelse af virk­
ningerne af disse foranstaltninger. 
B. Fremme af den kunstneriske skaben og den kulturelle udvikling 
Den kunstneriske skaben er den vigtigste dimension i enhver form for kulturel aktivitet. 
Den er en saltvandsindsprøjtning for samfundet og udgør en drivkraft i det. Den giver 
næring til borgernes kunstneriske udfoldelser og er i stadig højere grad en faktor, der 
fremmer beskæftigelsen. Fællesskabet anerkender de skabende kunstneres betydelige 
rolle og agter at fremme den kunstneriske skaben og den kulturelle udvikling. Fælles­
skabet har adskillige beføjelser på dette område. 
24 
Ophavsret og beslægtede rettigheder 
Der er for nylig på internationalt plan vedtaget to nye traktater i Verdensorganisationen 
for Intellektuel Ejendomsret (WIPO)9. Der føres i øjeblikket forhandlinger om to udkast 
til protokoller til WlPO-traktaterne om henholdsvis databaser og fortolkning eller frem­
førelse af audiovisuel kunst. 
På fællesskabsplan vedtog Kommissionen den 10. december 199710 et forslag til direktiv 
"om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informa­
tionssamfundet", som transponerer adskillige af de internationale forpligtelser, der er 
vedtaget for nylig, til fællesskabsret. Dette initiativ vedrører visse sider af ophavsretten 
og beslægtede rettigheder, nemlig retten til reproduktion, retten til tilgængeliggørelse for 
almenheden, retlig beskyttelse af integriteten for tekniske systemer til identifikation og 
beskyttelse samt retten til spredning og konsumptionsprincippet. I modsætning til de 
to WlPO-traktater dækker dette initiativ også det audiovisuelle område. 
Dette forslag til direktiv dækker ikke andre spørgsmål som f.eks. ophavsmændenes droit 
moral, harmonisering af privat kopiering, ophavsansvar og lovvalg samt retten til digitale 
radio- og TV-udsendelser. For øvrigt er det bestemt, at næste direktiv om elektronisk 
handel skal dække problemerne om ophavsansvar horisontalt, og navnlig ansvaret for 
overtrædelse af ophavsretten. Der er i øjeblikket ingen planer om, at forslaget skal om­
fatte spørgsmålet om lovvalg, især vedrørende ophavsretten. 
Med hensyn til droit moral er der planer om en henstilling på grundlag af artikel 128, 
stk. 5, med det formål at beskytte skabende kunstneres person og deres værker. 
Et nyt direktiv til harmonisering af følgeretten til fordel for ophavsmanden til et originalt 
kunstværk (EFT C 178 af 21. juni 1996) er til behandling i Rådet og Europa-Parlamentet, 
og Kommissionen vedtog det ændrede forslag den 13. marts 1998. Det drejer sig om at 
tilkende ophavsmanden et økonomisk udbytte ved videresalg af hans originalkunstværk 
som led i et salg gennemført af en foged, auktionshuse eller andre handlende. 
Beskatning af kulturgoder og kulturelle tjenesteydelser 
I øjeblikket kan medlemsstaterne vælge at anvende en reduceret momssats for de fleste 
kulturgoder og kulturelle tjenesteydelser (bøger, ophavsret og beslægtede rettigheder, 
udstillinger, biograf-, museums- og teaterentré, fjernsynsmodtagelse osv.) i henhold til 
direktiv 92/77/EØF af 19. oktober 1992. Beskatningen af kulturgoder giver i øjeblikket 
anledning til en debat vedrørende anvendelsen af den reducerede momssats på plader og 
multimedieprodukter og på bevarelse og restaurering af historiske bygninger og mindes­
mærker. Kommissionen vil tage sig af disse spørgsmål i forbindelse med dens arbejds­
program om indførelse af et nyt fælles momssystem og om modernisering af det nuvæ­
rende momssystem. 
Virksomhedssponsorering 
Problematikken omkring virksomhedssponsorering er delvis knyttet til spørgsmålet om 
direkte beskatning. Det er derfor ønskeligt at skabe et gunstigt miljø på europæisk plan 
9 Disse traktater blev vedtaget på den diplomatiske konference om visse spørgsmål om ophavsret og 
beslægtede rettigheder, der blev afholdt den 26.12.1996 i Genève inden for rammerne af Verdens­
organisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO). 
10 KOM(97) 628 af 10.12.1997. 
25 
for virksomheders sponsorering ved bl.a. at fremme udveksling og udbredelse af 
oplysninger om nationale bestemmelser på beskatningsområdet til fordel for sponsorering 
af kulturelle aktiviteter og udarbejde en henstilling fra Fællesskabet på grundlag af 
artikel 128 for at få de nationale bestemmelser til at udvikle sig i den ønskede retning. 
C. Bidrag til kultursamarbejde og kulturudvekslinger 
Fri bevægelighed for personer, varer, tjenesteydelser og kapital, et af de grundlæggende 
principper i traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er afgørende for 
vitaliteten i det fælles europæiske kulturområde. Der er stadig behov for en betydelig 
indsats på følgende to områder: 
Fri bevægelighed for fagfolk i kultursektoren 
Kommissionen har nedsat en arbejdsgruppe på højt niveau for at undersøge de retlige, 
administrative og praktiske vanskeligheder, som borgerne støder på under udøvelsen af 
deres ret til at etablere sig og arbejde i en anden medlemsstat. I rapporten fra denne 
gruppe, der blev forelagt Kommissionen den 18. marts 1997, gøres der rede for de pro­
blemer, kunstnere og andre kulturarbejdere støder på under udøvelsen af deres ret til fri 
bevægelighed. Disse fagfolk "støder undertiden på uovervindelige vanskeligheder, der 
navnlig skyldes den ofte meget korte varighed af deres ophold og de forskellige besvær­
ligeformaliteter i forbindelse med dette ophold". 
Rapporten slutter med en understregning af, hvor vigtigt det er at fremme den fri 
bevægelighed for kulturarbejdere, og opfordrer til "en specifik aktion for at tage større 
hensyn til den særlige situation for kunstnere og andre kulturarbejdere". Kommissionen 
vil udarbejde en detaljeret opgørelse over de hindringer, der står i vejen for den fri be­
vægelighed og den grænseoverskridende mobilitet for kunstnere og andre kulturarbej­
dere, og som er en hindring for den kunstneriske skaben og udbredelsen af kulturgoder, 
og den vil træffe de nødvendige foranstaltninger for at fjerne eventuelle hindringer for 
den fri bevægelighed. 
Fri bevægelighed for kulturgoder og kulturelle tjenesteydelser 
Fællesskabet har allerede retsakter til forhindring af illegal handel med kulturgoder inden 
for det fælles marked og til beskyttelse af medlemsstaternes nationale skatte. Disse be­
stemmelser vedrører udførsel af kulturgoder11 og tilbagelevering af kulturgoder, som 
ulovligt er fjernet fra en medlemsstats område12. Det er absolut en forudsætning for 
beskyttelsen af de kulturgoder, der i EU har rang af nationale skatte, at der sker en 
udvikling i samarbejdet mellem kulturforvaltningerne og andre ansvarlige myndigheder i 
medlemsstaterne. Kommissionen vil også i fremtiden bestræbe sig på at fremme dette 
samarbejde. 
2. Den kulturelle dimension i støttepolitikkerne 
Formålet med denne anden del er at gøre nærmere rede for forholdet mellem kultur­
området og de andre interne politikker - støttepolitikkerne - som Fællesskabet gennem-
11 Forordning (EØF) nr. 3911/92 af 9. december 1992 suppleret med forordning (EØF) nr. 752/93 af 
30. marts 1993. 
12 Rådets direktiv 93/7/EØF af 15. marts 1993. 
26 
fører, og sikre sammenhængen mellem de af fællesskabsinstrumenternes mål og midler, 
der har indvirkning på kulturen, og målene og midlerne for Fællesskabets indsats på 
kulturområdet. Ud fra denne synsvinkel foreslås der nogle operationelle foranstaltninger 
for at fremme en bedre integration af kulturen i de pågældende fællesskabsinstrumenter 
og for at give mulighed for en bedre koordinering af disse instrumenter. 
Denne integration vedrører de kulturområder, som kunne blive berørt af de forskellige 
interne politikker, såsom den kulturelle udvikling og de kulturelle aspekter af den fysiske 
planlægning, uddannelse og udbredelse af viden. 
A - Kulturel udvikling og de kulturelle aspekter af den fysiske planlægning 
Adskillige af Fællesskabets politikker yder et bidrag til den kulturelle udvikling og 
fremmer en velafbalanceret og bæredygtig kulturel planlægning i Fællesskabet. I løbet af 
perioden 2000-2004 vil disse foranstaltninger blive udbygget. 
Forskning og teknologisk udvikling spiller en central rolle i bestræbelserne på at 
fremme kreativitet, vækst og beskæftigelse i de forskellige dele af kultursektoren og er 
snævert forbundet med undervisning, uddannelse, turisme og fritidsaktiviteter. 
Det 5. rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling13 (1998-2002), der i øje­
blikket er til behandling i Rådet og Europa-Parlamentet, søger at imødekomme borgernes 
aspirationer her ved overgangen til det 21. århundrede. Programmet skal efter Kom­
missionens forslag styrke forskning og udvikling på kulturområdet gennem særpro­
grammer og især nøgleaktioner. Kommissionen vil i nær fremtid forelægge forslag til 
disse programmer og aktioner. 
To temaprogrammer vedrører især kulturen: 
"Bevarelse af økosystemet" med nøgleaktionen "Fremtidens by og kulturarven", hvis 
formål er en harmoniske udvikling af bymiljøet ud fra en samlet miljømæssig 
approach. Der skal anvendes moderne organisationsmetoder, der navnlig bringer 
samklang mellem en forbedring af livskvaliteten, genoprettelse af den sociale 
ligevægt og beskyttelse, bevarelse og fokusering på kulturarven med henblik på en 
bæredygtig udnyttelse af dens sociale og økonomiske muligheder inden for beskæf­
tigelse og turisme. 
"Et brugervenligt informationssamfund" 
Nøgleaktionen "multimedieindhold og -værktøjer" tager sigte på at gøre informa­
tionssamfundets tjenesteydelser og produkter mere funktionelle, brugervenlige og 
acceptable i forbindelse med bestræbelserne på at fremme den kulturelle og sproglige 
mangfoldighed, bidrage til fremhævelsen af den europæiske kulturarv, stimulere 
kreativiteten og effektivisere undervisnings- og uddannelsessystemerne, ikke mindst 
livslang uddannelse. Det skal understreges, at de forskellige europæiske program-
13 Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om 5. rammeprogram for Det Europæiske Fæl­
lesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) - inter-
institutionelt dokument nr. 97/0119 (COD) af 6. februar 1998. 
27 
industrier er en stadig vigtigere økonomisk faktor. Det er vigtigt at skabe gunstige 
vilkår for, at de forskellige europæiske programproducenter kan fastholde eller for­
bedre deres konkurrenceposition. Det gælder især for udviklingen af EU's av-politik 
og indsatsen på kulturområdet, bl.a. vedrørende forlagsvirksomhed, musik og kul­
turarven. 
Det er vigtigt at befæste Europas ledende position på multimedieprogrammernes 
område for at lette kunstnerisk virksomhed og andre kulturaktiviteter. 
Mere generelt indgår de socioøkonomiske problemer i tværfaglig forskning i det 
5. rammeprogram for forskning og udvikling og i en nøgleaktion. Med hensyn til den 
kulturelle dimension, der indgår som en integrerende del i den socioøkonomiske forsk­
ning, vil der blive lagt særlig vægt på den europæiske integrationsproces, globaliseringen 
og den teknologiske udvikling inden for information og kommunikation. 
Strukturpolitikkerne udgør et vigtigt middel til fremme af udviklingen af de kulturelle 
aspekter af den fysiske planlægning. Under gennemførelsen af dem i den nye program­
meringsperiode (2000-2006) vil Kommissionen under hensyntagen til konklusionerne i 
dens meddelelse om "Samhørighedspolitik og kultur. Et bidrag til beskæftigelsen"14 
betragte kulturen som et fuldgyldigt element i strategierne for den regionale og lokale 
udvikling. Kulturstøtte gennem strukturfondene skal ikke kun give mulighed for at be­
vare og udvikle de kulturelle rigdomme (f.eks. kulturarven), men også for at gennemføre 
produktive investeringer i industrier og produkter af kulturel art. 
På denne måde kan der integreres en tydelig kulturel dimension både i de europæiske 
regioners operationelle programmer og i EU-initiativhandlingsprogrammer15. Der vil 
blive taget hensyn til de kulturelle aspekter i de nye retningslinjer for strukturfondene. 
Projekter af kulturelt tilsnit kan være støtteberettigede, hvis de skaber beskæftigelse og 
integreres i de regionale eller lokale udviklingssrategier. 
Med hensyn til udviklingen af landdistrikterne skal der i diversificeringspolitikken 
tages skyldigt hensyn til de muligheder, som udvikling af kulturaktiviteter frembyder. 
Spredningen af erhvervsaktiviteter kan fremmes gennem projekter på følgende områder: 
understregning af områdets identitet; bæredygtig udnyttelse af den regionale kulturarv 
(fysisk, folkloristisk og sproglig arv osv.); etablering af permanente kulturelle infra­
strukturer (økomuseer, kulturcentre osv.); gennemførelse af specifikke kulturaktiviteter. 
På turistområdet er de fleste af Fællesskabets hidtidige initiativer udviklet på baggrund 
af Rådets afgørelse 92/421/EØF, hvori det hedder, at "Fællesskabets indsats har til formål 
at understrege kulturarvens betydning for turismen og fremme et bedre kendskab til de 
europæiske landes kulturer, traditioner og levevis". Denne afgørelse understreger tydeligt 
den direkte forbindelse mellem turisme og kultur og især mellem turisme og kulturarv. 
30% af turistrejserne skønnes til at have kulturelle formål. 
14 KOM(96)512. 
15 I henhold til reformen af strukturfondene for 2000-2006 skal Fællesskabets initiativer skæres ned 
fra 13 til 3: grænseoverskridende, tværnationalt og interregionalt samarbejde til fremme af den øko­
nomiske udvikling i regionerne og med henblik på at fremme en harmonisk og afbalanceret fysisk 
planlægning i Europa; udvikling af landdistrikterne; tværnationalt samarbejde om nye metoder til be­
kæmpelse af diskrimination og uligheder af enhver art med hensyn til adgangen til arbejdsmarkedet. 
28 
Det er Fællesskabets opgave i denne henseende at give turistinitiativerne en europæisk 
dimension ved især at støtte udveksling af informationer, know-how og god praksis 
gennem tværnationale projekter. Disse aktivitetsområder indgår for øvrigt i det første 
flerårige program til fordel for turismen i Europa, "Philoxenia" (1997-2000), som Kom­
missionen har foreslået, men som endnu ikke er vedtaget af Rådet. 
B. Uddannelse og udbredelse af viden 
Erhvervsuddannelsen er et andet af de mål, hvor Fællesskabets socialpolitik gennem Den 
Europæiske Socialfond og andre initiativer i forbindelse med beskæftigelsespolitikken 
indirekte har indflydelse på kulturområdet. 
Nogle af de talrige interventioner fra ESF vedrører erhvervsuddannelse i kulturerhverv, 
både inden for moderne kunst og i bevaringen af kulturarven (uddannelse af kunstnere og 
skuespillere samt af museumspersonale, tilsynspersonale ved arkæologiske seværdig­
heder, personale til turistsektoren i forbindelse med præsentation af kulturarven osv.). 
ESF tager også sigte på at aktivere beskæftigelsen inden for kultur og håndværk ved at 
støtte oprettelse af lokale kooperativer. 
Kulturen kan derfor drage fordel af Den Europæiske Socialfond (2000-2006), fordi den 
bidrager til økonomisk vækst, social udvikling og beskæftigelse. 
Fællesskabets undervisnings- og uddannelsespolitik yder et betydningsfuldt bidrag til 
udbredelsen af kendskabet til de europæiske landes kultur og historie. 
Kommissionens meddelelse "Kundskabernes Europa" (2000-2006)16 indeholder tre pri­
oriterede områder, som i flere henseender opviser en kulturel dimension: kundskaber, 
unionsborgerskab og kvalifikationer. 
Ud fra denne synsvinkel kan de kommende Socrates li-programmer samt Leonardo da 
Vinci II og Ungdom for Europa IV yderligere styrke den kulturelle dimension på områder 
som kulturundervisning, kunst- og kulturuddannelser, uddannelse af undervisere på disse 
områder, frivillig tjeneste på kulturområdet og udnyttelse af de nye teknologier med 
henblik på at få adgang til informationssamfundets ressourcer. 
Der kan tages hensyn til de kulturelle aspekter gennem: en forbedring af undervis-
ningspersonalets kvalifikationer på kultur- og især kunstområdet; aktioner til fremme af 
mobiliteten blandt studerende i kunstneriske og humanistiske fag og fremmedsprog; 
opmuntring til tilegnelse af crhvervskvalifikationer, især inden for traditionelle og nye 
kunsthåndværksfag samt inden for de nye teknologier i forbindelse med kulturen. 
Økonomisk har kultursektoren i EU nu fået et omfang, der berettiger til, at der udarbejdes 
sammenlignelige kulturstatistikker ud fra allerede eksisterende kilder i medlemsstaterne. 
Kommissionen (Eurostat) har derfor i sit femårsprogram (1998-2002) medtaget et særligt 
afsnit om udarbejdelse af sammenlignelige fællesskabsstatistikker for kulturområdet med 
16 KOM(97) 563 endelig udg. 
29 
oplysninger om fastlæggelse, opfølgning og evaluering af fællesskabsaktioner på kultur­
området. 
Inden for telekommunikation, informationsmarkedet og udnyttelsen af forsknings­
resultater har Fællesskabet taget en række initiativer for at forbedre kendskabet til 
kulturen og udbredelsen af den gennem følgende programmer: datakommunikations­
programmer (TAP), som gælder for medierne, det audiovisuelle område, biblioteker, 
museer, gallerier osv.; avancerede kommunikations-teknologier og -tjenester (ACTS) til 
fremme af bl.a. udvikling og udnyttelse af disse tjenester i den kultursektoren; fler­
sprogede programmer (MLPA og MLIS) med det formål at udvikle edb-systemerne på 
sprogområdet; TEN-TELECOM, som angiver retningslinjerne og målene for de trans-
europæiske kommunikationsnet, og endelig INFO 2000, som bl.a. yder støtte til multi­
mediaprodukter med kulturelt indhold. 
3. Kulturen i Fællesskabets forbindelser med tredjelande 
Globaliseringen af de økonomiske forbindelser og kommunikationsnettene medfører nød­
vendigvis også en globalisering af de kulturelle interesser og fører til, at der indrømmes 
de kulturelle spørgsmål en særlig betydning. For at imødekomme disse fænomener har 
Fællesskabet udviklet en fremgangsmåde, der hviler på følgende fem elementer: 
a) Som led i de store internationale handelsforhandlinger bestræber Fællesskabet sig på 
at bevare EU's og medlemsstaternes evne til at vedtage og iværksætte de retsfor­
skrifter, hvormed respekten for den kulturelle mangfoldighed sikres og fremmes og 
kreativiteten og den kulturelle udvikling i Europa støttes. 
b) Fællesskabet udvikler hensigtsmæssige rammer for et afbalanceret kultursamarbejde 
med de andre regioner i verden og fremmer den kulturelle dialog. Den kulturelle 
dimension kommer mere og mere til udtryk i de bilaterale og multilaterale sam­
arbejdsaftaler, Fællesskabet har indgået, som f.eks. Euro-Middelhavspartnerskabet. 
c) Fællesskabet støtter den kulturelle udvikling i udviklingslandene. Således gøres næs­
ten halvdelen af de nationale indikativprogrammer for landene i Afrika, Vestindien og 
Stillehavet kultursektoren til en komponent i den økonomiske udvikling under gen­
nemførelsen af Lomé-konventionen. 
d) Fællesskabet åbner sine kulturprogrammer, så de europæiske lande kan deltage, som 
ønsker at tiltræde Den Europæiske Union. 
e) Det støtter udbredelsen af kendskabet til de europæiske kulturer i tredjelandene og 
styrkelsen af de kulturelle bånd med de EU-statsborgere, der er bosiddende i disse 
lande. 
30 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS RAMMEPROGRAM PÅ KULTUROMRÅDET 
(2000-2004) 
(Enhedsdokument for finansiering og programmering af kultursamarbejdet: 
«Kultur 2000") 
31 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
2. BUDGETPOST 
3. RETSGRUNDLAG 
4. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE 
4.1. Klassifikation af udgifterne, afsnit i de finansielle overslag 
4.2. Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse 
5. BAGGRUNDEN FOR FÆLLESSKABETS INDSATS OG MÅL, DER SØGES 
VIRKELIGGJORT 
5.1. Emne og generelle mål 
5.2. Operationelle mål 
5.3. Målgruppe 
6. PÅTÆNKTE AKTIVITETER OG BESTEMMELSER FOR STØTTE OVER 
BUDGETTET 
6.1. Aktivitetstyper 
6.2. Udgiftstyper 
6.3. Virkning af eksperimentelle aktioner 
7. FINANSIELLE DETALJER 
7.1. Aktioner i forbindelse med strukturerede flerårige kultursamarbejdsaftaler 
7.2. Store aktioner af europæisk og international betydning 
7.3. Specifikke nyskabende og eksperimentelle aktioner i Fællesskabet og tredje­
lande 
7.4. Samlede omkostninger 
8. OPFØLGNING OG EVALUERING 
8.1. Tidsplan 
8.2. Udvælgelseskriterier 
8.3. Opfølgning 
8.4. Evaluering 
8.5. Interne koordinationsmekanismer 
9. FORHOLDSREGLER MOD SVIG 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION 
10.1. Indvirkning på antallet af stillinger 
10.2. De menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning 
10.3. Andre udgifter 
32 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Det Europæiske Fællesskabs rammeprogram på kulturområdet 2000-2004 (enheds-
instrument for finansiering og programmering af kultursamarbejdet: "Kultur 2000"). 
2. BUDGETPOST 
B3-200X, Del Europæiske Fællesskabs rammeprogram på kulturområdet. 
3. RETSGRUNDLAG 
• Forslag til Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et enheds-
instrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet. 
• Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, især artikel 128. 
4. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE 
4.1. Klassifikation af udgifterne, afsnit i de finansielle overslag 
• Ikke-obligatoriske udgifter. 
• Opdelte bevillinger. 
• Afsnit 3 i de finansielle overslag. 
4.2. Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlæn­
gelse 
Rammeprogrammet skal omfatte perioden 2000-2004 inklusive. 
Kommissionen vil i god tid forelægge en evaluering af de opnåede resultater 
med henblik på en vurdering af de finansielle konsekvenser af en eventuel 
forlængelse ud over 2004. 
5. BAGGRUNDEN FOR FÆLLESSKABETS INDSATS OG MÅL, DER SØGES VIRKELIG­
GJORT 
5.1. Emne og generelle mål 
Det Europæiske Fællesskabs rammeprogram på kulturområdet skal fremme 
virkeliggørelsen af de mål, der er indeholdt i traktatens artikel 128. Mere 
specifikt opstiller artikel 1 i forslaget til afgørelse følgende mål: 
- gensidigt kendskab til de europæiske folkeslags kultur og historie, idet der 
lægges vægt på den fælles kulturarv og den kulturelle dialog, 
- støtte til kunstnerisk virksomhed, tværnational kulturspredning og ud­
veksling af kunstnere og deres værker, 
- styrkelse af den kulturelle mangfoldighed og udvikling af nye kulturelle 
udtryksformer, 
33 
- kulturens bidrag til den socioøkonomiske udvikling, 
- bedre udnyttelse af den kulturarv, der er af europæisk betydning, 
- udbredelse af kendskabet til de europæiske kulturer i tredjelande og dialog 
med andre kulturer i verden. 
Rammeprogrammet søger at koncentrere støtten gennem et enhedsfinansie-
ringsinstrument. 
Med sigte på udvidelsen vil en betydelig del af programmet omfatte støtte til 
aktiviteter, især samarbejdsaftaler, der inddrager ansøgerlandene. 
5.2. Operationelle mål 
På grundlag af en analyse af prioriteterne og de konstaterede problemer samt 
af de sektorer, der ifølge evalueringerne rummer et stort potentiale for euro­
pæisk "merværdi", er der opstillet følgende specifikke mål for rammepro­
grammet: 
• En meget kraftig forøgelse af antallet af længerevarende samarbejds­
aftaler (inden for én eller flere sektorer) og en forøgelse af antallet af 
kulturnet med henblik på bl.a. at fremme større gensidigt kendskab til de 
europæiske folkeslags kultur og historie samt udvikling af europæisk 
kreativitet (ca. 60 aftaler/net). 
• Iværksættelse af omfattende initiativer og fremme, inden for som uden for 
Unionen, af disse initiativer og af den europæiske kulturarv - samt 
international udbredelse af kendskabet til disse gennem store aktioner 
(ca. 100 store aktioner). 
• Udvikling af nye kulturelle udtryksformer og den størst mulige ind­
dragelse af de kulturelt mest underprivilegerede befolkningsgrupper ved 
hjælp af specifikke og nyskabende aktioner (godt 600 specifikke aktio­
ner). 
5.3. Målgruppe 
I første række kulturarbejdere, f.eks. arrangører af kulturarrangementer og 
teaterfolk, samt kunstnere generelt og andre kreative mennesker. Men i 
princippet hører alle europæere med til målgruppen, ikke mindst under­
privilegerede befolkningsgrupper og de unge. 
6. PÅTÆNKTE AKTIVITETER OG BESTEMMELSER FOR STØTTE OVER BUDGETTET 
6.1. Aktivitetstyper 
Med sigte på at virkeliggøre programmets mål foreslås tre typer aktiviteter: 
• aktiviteter i forbindelse med strukturerede og flerårige kultursamarbejds­
aftaler 
• store aktiviteter af europæisk og international betydning 
34 
• specifikke og/eller nyskabende aktiviteter i Fællesskabet og tredjelande. 
6.2. Udgiftstyper 
• Bidrag til samfinansiering af projekter (arrangementer, skabende kunst­
nerisk virksomhed, udvekslinger, aktiviteter med sigte på informering af 
offentligheden mv.) 
• Bidrag til kulturnets etablerings- og driftsudgifter 
• Finansiering af kontrakter om faglig bistand 
• Finansiering af undersøgelser, publikationer, ekspertmøder og evaluerin­
ger. 
6.3. Virkningen af de eksperimentelle aktioner 
I det oprindelige forslag til budget for 1994 foreslår Kommissionen eks­
perimentelle aktioner, der tager sigte på at afprøve nye koncepter i forbindelse 
med rammeprogrammet, især: 
- i forbindelse med samarbejdsaftalerne: 
• etablering af net af initiativtagere med henblik på gennemførelse 
af projekter inden for én eller flere sektorer 
• opbygning af et europæisk forum 
• et universitetsnet 
- i forbindelse med store aktioner: 
• festivaler i forbindelse med formandskabet 
• Europadage i forbindelse med kulturarrangementer 
• international fjernsynstransmission af store kulturbegivenheder 
• etablering af net mellem medlemsstaternes kulturinstitutter inden 
for som uden for EU 
- i forbindelse med aktioner med sigte på social integration: 
• etablering af et netværk af kulturaktører fra underprivilegerede 
samfundsgrupper. 
De indhøstede erfaringer vil blive brugt i forbindelse med gennemførelsen af 
det nye program, ligesom der kan tages hensyn til resultaterne af forhand­
lingerne om dette program. 
35 
7. FINANSIELLE DETALJER 
7.1. Aktioner i forbindelse med strukturerede og flerårige kultursamarbejds­
aftaler 
• koproduktion af værker 
• kulturarrangementer (turnéer, festivaler mv.) 
• aktiviteter, der omfatter flere kulturdiscipliner 
• efteruddannelse og fri bevægelighed for fagfolk 
• kendskab til folkeslagenes historie og kultur. 
Aftalerne skal opfylde følgende kriterier: 
• De skal have deltagere fra mindst 7 lande. 
• De skal vare i 3 år. 
• De skal have et gennemsnitligt årligt udgiftsbudget på 275 000 ECU til 
finansiering af aktiviteterne. 
Dette tal er baseret på erfaringerne med finansiering af aftaler/net i de 
eksisterende programmer (generelt 200 000 ECU i Raphael-programmet) 
og tager hensyn til det øgede antal deltagere (generelt 7 i stedet for 5 i 
dag). 
• De skal have et årligt udgiftsbudget på 55 000 ECU til administration og 
til drift af et net (20% af 275 000 ECU). 
• Det giver gennemsnitlige årlige udgifter på ca. 1 mio. ECU til finansiering 
af en samarbejdsaftale i 3 år. 
• Udvælgelse skal ske på grundlag af indkaldelse af ansøgninger. 
Det er planen, at der skal indgås 60 samarbejdsaftaler, mens programmet løber 
(baseret på 6 store aktioner, der involverer ca. 20 kulturelle udtryksformer, der 
hver omfatter indgåelse af i gennemsnit 3 kultursamarbejdsaftaler). 
7.2. Store aktioner af europæisk og international betydning 
• Den Europæiske Kulturby. 
• Festivaler i de lande, der har formandskabet for EU. 
• Europadage i forbindelse med kulturarrangementer med en europæisk 
dimension. 
• Præsentation af en begivenhed, et historisk monument eller bygningsværk 
eller et historisk anlæg af europæisk betydning. 
36 
• Anerkendelse af store talenter. 
• Fjernsynstransmission af kulturbegivenheder. 
De store aktioner skal opfylde følgende kriterier: 
• De skal have symbolværdi. 
• De skal give mulighed for flerårige aktiviteter (2 eller 3 år). 
• De skal have et gennemsnitligt årligt budget på 500 000 ECU, eller mere 
specielt: 
- Den Europæiske Kulturby -1 mio. ECU (støtte til byen, forberedende 
aktion og forvaltningsaktion) baseret på indhøstede erfaringer. 
- Festivaler i forbindelse med formandskabet: standardudgifter for 
store europæiske festivaler -1,5 mio. ECU, dvs. 750 000 ECU (50%). 
- Europadage i forbindelse med festivaler: ca. 1/3 af standardudgif­
terne til en festival, dvs. 500 000 ECU. 
Symbolske aktiviteter: 300 000-400 000 ECU om året, baseret på ind­
høstede erfaringer (Akropolis, Chiado-kvarteret, Athos-bjerget, pil-
grimsruten til Santiago de Compostela mv.). 
Store talenter: 200 000 ECU til uddeling af en pris til anerkendelse af 
store europæiske kulturpersonligheder - baseret på de gennemsnitlige 
udgifter til tilsvarende priser. 
Tv-koproduktion: 250 000 ECU pr. produktion, baseret på udgifterne 
til koproduktioner til informationsformål. 
• Udvælgelse skal ske på grundlag af indkaldelse af ansøgninger. 
Rammeprogrammet ventes at skulle finansiere ca. tyve store aktioner om året. 
7.3. Specifikke og nyskabende aktiviteter i Unionen og i tredjelande. 
• Kreativt arbejde og arrangementer med nye kulturelle udtryksformer 
• Borgernes adgang til og deltagelse i kulturaktiviteter, især de underprivi­
legerede og de unge 
• Udarbejdelse af multimedieværktøjer 
• Udvekslinger og samarbejde mellem fagfolk på kulturområdet og det 
sociokulturelle område, der arbejder med social integration. 
De specifikke aktioner skal opfylde følgende kriterier: 
• Der skal være deltagelse fra mindst 4 lande. 
37 
• Deskai vare i 1-2 år. 
• De skal have gennemsnitlige udgifter på 80 000 ECU. 
/ de eksisterende programmer er de gennemsnitlige udgifter 45 000 ECU 
pr. projekt. De foreslåede gennemsnitsomkostninger tager hensyn til den 
mere koncentrerede støtte og det bredere samarbejde (flere deltagende 
stater). 
• Udvælgelse skal ske på grundlag af indkaldelse af ansøgninger. 
Det er planen at finansiere 630 aktiviteter af denne art i programperioden, dvs. 
125 aktiviteter om året. De aktiviteter, der skal støttes, vedrører nye kunstneriske 
udtryksformer (50), kulturen i underprivilegerede områder (50) og forbindelserne 
mellem kulturen og andre politikker (25). 
38 
UDGIFTSTABEL 
I Mio. ECU 
12 
12 
12 
2,5 
1,5 12 
24 
12 
1 
1,5 12 
36 
12 
1 
1,5 12 
36 
12 
1 
1,5 12 
36 
12 
1 
1,5 60 
60 
6,5 
7,5 2000 2001 2002 2003 2004 I ALT 
1. Samarbejdsaftaler 
• antal aktiviteter pr. år 
• antal igangværende aktiviteter 
• udgifter (1 mio. ECU/aktivitet) 
2. Store aktioner 
- Den Europæiske Kulturby 
- Festivaler i forbindelse med formand­
skabet (2/år) 
- Europadage (5/år) 2 2 2 2 2 10 
- Symbolske aktiviteter 
• antal aktiviteter pr. år 
• antal igangværende aktiviteter 
• udgifter (1 mio. ECU/aktivitet) 
- Pris til store talenter (2/år) 
- TV 
1ALT 9,4 8,9 9,9 9,9 9,9 48 
3. Specifikke aktioner 
• antal aktiviteter pr. år 120 125 125 130 130 630 
• udgifter (0,08 mio. ECU/aktivitet) 9,6 10 10 10,4 10,4 50,4 
4. Forvaltning 
• Kontorer for faglig bistand1 0,5 1 1 1 1 4,5 
• undersøgelser, publikationer, ekspert- 0,8 0,8 0,8 0,8 0,4 3,6 
møder, 
• evaluering 0,2 0,3 0,5 
I ALT 1,3 1,8 2 1,8 1,7 8,6 
I ALT: 32,3 32,7 33,9 34,1 34 167 2 
2 
2 
0,4 
1 2 
4 
2 
0,4 
2 3 
7 
3 
0,4 
2 3 
8 
3 
0,4 
2 3 
9 
3 
0,4 
2 13 
13 
2 
9 
Forvaltningsudgifterne dækker et kontor for faglig bistand, undersøgelser, publikationer, 
ekspertmøder og evaluering. Kommissionen kan om nødvendigt trække på juridisk eks­
pertise og anvende et permanent net af specialister i de juridiske aspekter af kultur­
politikken. 
1 Kontorer for faglig bistand: dette beløb indgår i del B af budgettet til evaluering og 
opfølgning. Driftsudgifterne kræver imidlertid en finansiering på 0,3 mio. ECU om 
året i del A af budgettet (se punkt 10.2). 
39 
7.4. Samlede udgifter 
På basis af de detaljerede beregninger, der er vedhæftet som bilag, frem­
kommer følgende samlede udgifter: 
Samarbejdsaftaler 
Store aktioner 
Specitlkke aktioner 
IVogramlbrvaltning 
!ALT 2000 
12 
9,4 
9,6 
1,3 
32,3 2001 
12 
8,9 
10 
1,8 
32,7 2002 
12 
9,9 
10 
2 
33,9 2003 
12 
9,9 
10,4 
1,8 
34,1 2004 
12 
9,9 
10,4 
1,7 
34 I alt 
60 
48 
50,4 
8,6 
167 % 
35,9 
28,7 
30,3 
5,1 
100 
8. OPFØLGNING OG EVALUERING 
8.1. Indikatorer 
De vigtigste analytiske elementer, der kan bruges til at måle resultaterne af 
programmet i forhold til dets mål, er følgende: 
- til integrerede aktioner: 
• antallet af samarbejdsaftaler (inden for én eller flere sektorer) og 
net, der modtager støtte, 
• antallet af aktive, der er involveret i disse aftaler eller net, 
• de ovennævntes andel af det samlede antal aktive i hver sektor, 
• varigheden af de net, der oprettes eller støttes, 
• antallet af aktiviteter på universitetsniveau 
- til store aktioner: 
• antallet og kvaliteten af de kulturprojekter og -arrangementer, der 
støttes af programmet, 
• antallet af aktive, der er involveret i disse projekter, 
• analyse af omfanget af mediedækningen af de store aktioner (over 
for den brede offentlighed) og over for aktive i kultursektoren 
(tidsskrifter og specialmagasiner) 
- for de specifikke aktioner: 
• antallet af nye kulturelle udtryksformer, der inddrages, 
• antallet af gennemførte proj ekter, 
• omfanget af deltagelsen i disse projekter af personer fra under­
privilegerede befolkningsgrupper og unge. 
40 
For alle aktiviteterne: 
• inddragelse af offentligheden, 
• den "merværdi", i både kulturel og socioøkonomisk forstand, der 
skabes af de synergier og partnerskaber, der udvikles, med særlig 
vægt på jobskabelse inden for kunst og kultur, 
• aktiviteter/aftaler/net, der har deltagelse fra ansøgerlandene. 
8.2. Udvælgelseskriterier 
• europæisk "merværdi" (se punkt 8), 
• antallet af medlemsstater, der involveres i projekterne med initiativtagere 
(f.eks. skal der i aktion 1 være deltagelse fra mindst syv medlemsstater), 
• antal sektorer, der berøres af projekter, der involverer mere end én sektor 
(mindst tre), 
• antal værker/kulturarvselementer/andet, der berøres af projekterne, 
• mindste publikumsdeltagelse, 
• mimmumsvarighed for netaftaler (mindst tre år), 
• minimumsniveau for projektbudgetter, 
• økonomisk virkning af projekterne (f.eks. i form af jobskabelse). 
8.3. Opfølgning 
Opfølgningen udføres ved hjælp af permanente instrumenter, der bl.a. ud fra 
indikatorerne skal måle resultaterne, samt i hvilket omfang udvælgelseskrite­
rierne er blevet fulgt. 
Disse elementer lader sig måle og vil blive vurderet, bl.a. i forbindelse med: 
• komparativ analyse af de enkelte projekters stærke og svage sider, 
• en fuldstændig aktivitetsrapport med en faglig og finansiel vurdering af 
aktiviteterne, 
• evaluering. 
Vurdering ved hjælp af disse indikatorer skulle ikke volde problemer. 
Kommissionen bistås i gennemførelsen af programmet af et rådgivende ud­
valg, bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. 
8.4. Evaluering 
Der udarbejdes en interimsevaluering i 2002 og en endelig evaluering ved 
programmets afslutning i 2004. 
41 
8.5. Interne koordinationsmekanismer 
De interne koordinationsarrangementer til sikring af, at der tages hensyn til de 
kulturelle aspekter i Fællesskabets øvrige virksomhed, er beskrevet i Kom­
missionens meddelelse om dette emne, der blev offentliggjort i oktober 1997. 
GD X er ansvarligt for koordineringen. 
Inden udvælgelsen af nye projekter vil de andre tjenestegrene blive hørt. 
9. FORHOLDSREGLER MOD SVIG 
Alle juridiske forpligtelser (kontrakter, aftaler mv.) tillader inspektion fra Kommis­
sionens og Revisionsrettens tjenestegrene. 
Alle betalinger forudsætter forelæggelse af bekræftede udgiftsbilag, regnskabsover-
sigter og finansielle oversigter, alt efter udgiftens art. 
Der er tale om inspektion på tre niveauer: af det enkelte dossier, af det enkelte 
dokument samt besøg på stedet. 
Der vil blive udført intern revision til kontrol af arbejdet på kontorerne for faglig 
bistand. 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION 
10.1. Indvirkningen på antallet af stillinger 
Stillingstype 
Tjenestemaend 
eller 
midlertidigt 
ansatte 
Andre 
ressourcer A 
B 
C 
lait Antal ansatte, der skal 
tilknyttes forvaltningen af 
foranstaltningen 
faste stillin­
ger 
6 
2 
10 
18 midlertidige 
stillinger 
2 
1 
0 
3d) 
6 heraf 
ved anvendelse 
af eksisterende 
ressourcer i det 
pagaeldende ge-
neraldirektorat 
eller den pagael-
dende tjeneste 
X 
X 
X 
X ved anven­
delse af yder-
ligere res­
sourcer varighed 
42 
10.2. De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning 
Bclob Beregningsmetode 
1 jcnesienuuiid 9 720 000 f8x 108 000 ECU x 5 ar 
Midlertidigt ansatte 1 620 000 3 x 108 000 ECU x 5 ar 
Andre ressourcer (budgetpost 1 500 000(I) 3 x 100 000 ECU x 5 ar 
A-7002) 
I alt 12 840 000 
(l) Finansiering afdriften af kontorerne for faglig bistand: 0,3 mio. ECU pr. år over 
budgetpost A-7002, hvilket skulle kompensere for tabet af de eksisterende kon­
sulenter. 
Under anvendelse af eksisterende ressourcer til forvaltningsaktiviteter (baseret på A-l, 
A-2, A-4, A-5 og A-7). 
10.3. Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen 
Budgetpost Belob Beregningsmetode 
(nr. og betegnelse) 
A-7031 146 250 15 repraesentanter for medlemsstaterne x 
650 ECU x 3 m0der om aret x 5 ar 
I alt 146 250 
Disse midler hentes fra GD X's eksisterende bevillinger. 
43 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 266 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 01 09 
Katalognummer: CB-CO-98-308-DA-C 
ISBN 92-78-36018-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2986 Luxembourg 
44