Nr. C 68/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 3. 87 
Udtalelse om forslag til Rådets forordning om en fællesskabsaktion inden for telekommunikations­
teknologi (RACE) (») 
(87/C 68/11) 
Rådet besluttede den 17. november 1986 under henvisning til EØF-traktatens artikel 198 at anmode 
om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets sektion for industri, handel, håndværk og 
tjenesteydelser. Senere udpegede Det økonomiske og sociale Udvalg Herbert Nierhaus til hovedord­
fører. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 242. plenarforsamling (mødet den 17. december 
1986) enstemmigt følgende udtalelse: 
1. Indledning 
1.1. Forslaget til Rådets forordning om en fællesskabsak­
tion inden for telekommunikationsteknologi (RACE) indgår 
i et overordnet program og intensiverer EF's forsknings- og 
udviklingspolitik inden for telematik, som i alt væsentligt 
indledtes midt i 1983. Det økonomiske og sociale Udvalg har 
gentagne gange udtalt sig om forskellige aspekter og projek­
ter i denne forbindelse, senest den 17. september 1986 i 
udtalelsen om »Forslag til Rådets henstilling om samordnet 
indførelse af et tjenesteintegreret digitalnet (ISDN) i Det 
europæiske Fællesskab« (2). 
Kommissionen udsendte i marts 1985 en rapport (KOM(85) 
145) om det samlede, langsigtede udkast til et forsknings- og 
udviklingsprogram på telekommunikationsområdet (RACE) 
og forelagde samtidig forslaget til Rådets afgørelse om en 
forberedende aktion (RACE's definitionsfase, KOM(85) 
113). Det økonomiske og sociale Udvalg har behandlet disse 
to dokumenter i en udtalelse, som blev vedtaget sidste år (3), 
og hvori Udvalget principtilslutter sig oplægget. 
1.2. Det foreliggende forordningsforslag skal sætte skub i 
innovationen med det formål at sikre telekommunikations­
industrien og de dertil knyttede tjenesteleverandører en stærk 
position på verdensmarkedet. Den gradvise indførelse af 
integreret bredbåndskommunikation med etablering af tje­
nesteydelser på EF-plan indtil midten af 90'erne er en vigtig 
forudsætning for denne strategi og udgør samtidig en 
gevaldig politisk, teknologisk og økonomisk udfordring. På 
EF-budgettet opereres der med en bevilling på 800 mio 
ECU. 
2. Generelle bemærkninger 
Udvalget godkender udtrykkeligt Kommissionens oplæg og 
forordningsforslaget. Udvalgets holdning bygger i hovedsa­
gen på følgende kendsgerninger og betragtninger: 
(') EFT nr. C 304 af 28. 11. 1986, s. 2. 
(2) EFT nr. C 328 af 26. 12. 1986. 
(') EFT nr. C 188 af 29. 7. 1985. 2.1. Telekommunikation spiller en afgørende rolle for 
udviklingen af EF's økonomi. Den industrielle produktion af 
netkomponenter, lige fra fremstillingen af højt integrerede 
kredsløb over kommunikationssoftware til terminaler, øver 
direkte indflydelse på kontorautomatiseringens kommende 
udvikling og på informationstjenesterne, som er to afgørende 
vækstsektorer i EF's økonomi (med vækstrater på 
8—10%). 
2.2. De arbejdspladser, som i EF er afhængige af tele-
kommunikationseksport, kan kun bevares og forøges, hvis 
det lykkes EF at fastholde sin gode udgangsposition over for 
USA og Japan. De forventede investeringer på 500 mia ECU, 
som i de kommende ti år skal bruges til etablering af 
telekommunikationsinfrastrukturer, herunder tjenesteydel­
ser og terminaler, vil kun kunne føre til skabelse af nye 
arbejdspladser i Europa, hvis det lykkes Europa at klare sig i 
den internationale konkurrence. I modsat fald vil der blive 
skabt arbejdspladser andetsteds i verden, således at den 
rationalisering, som importen af højteknologisk udstyr med­
fører, bliver endnu mere ødelæggende for beskæftigelsen. 
2.3. I fremtidens informationssamfund vil den internatio­
nale konkurrenceevne i de fleste sektorer komme til at 
afhænge af, om der ved hjælp af moderne informations- og 
kommunikationsteknologier kan tilvejebringes et gunstigt 
forhold mellem pris og ydeevne i produktionen. 
2.4. Der kan kun tilvejebringes et sådant gunstigt godt 
forhold mellem pris og ydeevne og dermed en solid interna­
tional konkurrenceevne, hvis man kan forhindre, at 
telematikindustrien bliver splittet op i nationale markeder, 
da sådanne jo hæmmer udbud og efterspørgsel. RACE kan 
spille en afgørende rolle i denne forbindelse, dersom de 
berammede finansielle midler konsekvent kanaliseres ind 
mod en udvikling, som må formodes at føre til størst mulig 
integration. 
3. Særlige bemærkninger 
3.1. RACE-programmet er et godt supplement til 
ESPRIT-projektet. Mens ESPRIT især tager sigte på udvik­
ling af det teknologiske grundlag for mikroelektronik og 
16. 3. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 68/23 
dennes anvendelse i administration og produktion, lægges 
vægten i RACE-programmet på forskning og udvikling inden 
for kommunikationsteknologier, idet formålet er at fremme 
etableringen af et integreret og ydedygtigt bredbåndsnet på 
EF-plan. Programmerne omfatter nogle F&U-aspekter, hvor 
der må forventes overlapning (f.eks. visse projekter i anden 
del af definitionsfasen). Udvalget finder det derfor påkrævet 
med en tydelig definition på de forskellige projekters mål­
sætninger og opgaver. Det økonomiske og sociale Udvalg 
udtrykker i denne forbindelse særlig tilfredshed med den 
planlagte informationsudveksling mellem de forskellige pro­
jekters sagkyndige, så det bliver muligt direkte at udnytte 
resultaterne af indsatsen inden for beslægtede projekter. 
3.2. Udvalget henleder i særdeleshed opmærksomheden 
på spørgsmålet om de enorme beløb, som netoperatørerne og 
tjenesteleverandørerne skal bruge til at iværksætte et integre­
ret bredbåndsnet. Her bør man bl.a. se nærmere på, 
hvorledes udviklingen kan gøres så velafbalanceret som 
muligt i samtlige EF's regioner, uden at man af den grund 
lader skatteborgerne eller slutbrugerne betale en urimelig 
stor del af udviklingsomkostningerne. 
3.3. Det bør også undersøges, om reklame for og infor­
mation om integrerede bredbåndstjenester med relation til de 
nye tjenester og forbedring af de allerede eksisterende 
tjenester kan udbygges allerede i dag. Dette vedrører både det 
private og det kommercielle område, idet omkostningerne i 
væsentlig grad vil afhænge af, om disse tjenester accepteres, 
og dermed altså af antallet af brugere. 
3.4. Udvalget understreger i denne forbindelse endnu en 
gang, at man allerede nu, parallelt med den teknologiske 
udvikling, bør undersøge de forventede sociale følgevirk­
ninger af etableringen af integrerede bredbåndsnet og se på 
Kommissionens løsningsforslag, selv om disse virkninger 
som følge af den teknologiske forandrings kompleksitet nu 
kun er begyndt at aftegne sig. Det drejer sig her om 
følgende: 
— de kvantitative og kvalitative følgevirkninger for de 
enkelte arbejdspladser og for hele arbejdsmarkedet i 
EF, 
— rettidig uddannelse og videreuddannelse af den fornødne 
arbejdskraft, 
— beskyttelse af personlige data og af den intellektuelle 
ejendomsret f.eks. med hensyn til udvikling af soft­
ware, 
— behovet for nye tjenester på det private område (teledata, 
kabelfjernsyn, billedtelefon) og de mulige virkninger for 
samfundslivet. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 1986. 3.4.1. Både i de allerede eksisterende og i fremtidige 
programmer på dette område bør der ske en løbende 
justering med det formål at sikre en snæver forbindelse 
mellem den teknisk-økonomiske udvikling og løsningen af 
sociale problemer. 
3.5. Udvalget understreger, at det er nødvendigt at være 
særligt opmærksom på de problemer, som er forbundet med 
gradvis omstilling fra analog transmissionsteknik over bred-
båndsdigitalnet til generel indførelse af bredbåndsnet. Kun 
hvis man straks giver sig i kast med at løse problemerne 
omkring udformning af ydedygtig transmissions-software og 
dertil svarende standardisering af grænseflader, vil den 
foreslåede tidsplan indtil 1995 efter Udvalgets opfattelse 
kunne overholdes. 
3.6. Udvalget beklager i denne sammenhæng såre, at det 
ikke på det sidste ministerrådsmøde om det interne marked 
lykkedes at nå til enighed om fælles standardisering inden for 
informations- og telekommunikationsteknologier. Det op­
fordrer indtrængende Rådet til snarest muligt at tilvejebringe 
denne længe savnede forudsætning for en resultatrig tekno­
logipolitik i EF. 
3.7. Udvalget finder det nødvendigt, at man ved tilde­
lingen af kontrakter tager særligt hensyn til små- og mellem­
store virksomheder samt universiteter. Også EF's mindre 
udviklede regioner bør så vidt muligt omfattes af denne 
fremmeforanstaltning for i videst mulig udstrækning at 
undgå skævheder ved opbygningen af EF-omspændende 
tjenester. I denne sammenhæng bør STAR-programmet 
udbygges og videreføres. 
3.8. De nationale teleadministrationer, som i vid 
udstrækning påvirkes og styres af staten, spiller en nøglerolle 
med hensyn til positiv gennemførelse af dette ambitiøse 
program. Når der er tale om et program som RACE, kan EF 
kun bidrage med impulser med sigte på integration af de 
enkelte landes indsats. Afgørende er det imidlertid, at alle 
medlemsstaternes regeringer udviser politisk vilje til at sætte 
alt ind på at nå den opstillede målsætning, som er at 
tilvejebringe et funktionsdygtigt EF-omspændende tjeneste­
integreret bredbåndsnet senest i 1995, samt at mobilisere de 
til rådighed stående menneskelige og finansielle ressourcer 
med henblik herpå. 
3.9. Udvalget forventer, at det ligesom Rådet og Parla­
mentet vil få tilsendt den rapport, som omtales i forordnings­
forslagets artikel 9. 
Fons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg