Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af afgørelse nr. 253/2000/EF om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for almen uddannelse SOCRATES"

(KOM(2002) 193 endelig - 2002/0101 (COD))

(2002/C 241/18)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 7. juni 2002 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Giannino Bernabei til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 20. juni 2002.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 392. plenarforsamling, mødet den 17. juli 2002, enstemmigt følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. SOCRATES-programmet er baseret på traktatens artikel 149 og 150, som fastslår, at Fællesskabet bidrager til udviklingen af et højt uddannelsesniveau ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne gennem en vifte af aktioner, herunder mobilitet, udveksling af oplysninger eller undervisning i sprogene i Den Europæiske Union og fremme livslang læring for alle Fællesskabets borgere.

1.2. Fællesskabet støtter og supplerer medlemsstaternes aktioner på uddannelsesområdet med respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne. De Europæiske Råd i Lissabon og i Stockholm satte det strategiske mål, at EU skal blive den mest konkurrencedygtige, dynamiske, videnbaserede økonomi i verden på et bæredygtigt grundlag og Det Europæiske Råds konklusioner i Barcelona har for første gang tillagt undervisning en betydelig og specifik vægt og understreger ligeledes, hvor vigtig den er for gennemførelsen af andre mål såsom mobilitet på uddannelsesområdet og beskæftigelse; og det kan derfor konstateres, at uddannelse i fremtiden vil være et grundlæggende og uomgængeligt element i processen med opbygning af Europa.(1)

1.3. Det Europæiske Råd i Barcelona har navnlig anmodet Kommissionen om umiddelbart at gennemføre fem aktioner: sikre gennemsigtighed i eksamens- og afgangsbeviser især på erhvervsuddannelsesområdet, fremme indlæringen af fremmedsprog, indføre den europæiske dimension i medlemsstaternes uddannelsessystemer, arbejdsprogram vedrørende mål for EU's uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer, vedtagelse af resolution om livslang læring med henblik på Det Europæiske Råd i Sevilla.

1.4. SOCRATES-programmet, som blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet med afgørelse nr. 253/2000/EF af 24. januar 2000 for dets anden fase 2000-2006 og med et budget på 1850 mio. EUR, er en integrerende del af den foreslåede strategi og fokuserer på otte aktionslinjer:

- COMENIUS, skoleundervisning

- ERASMUS, videregående uddannelser

- GRUNDTVIG, voksenuddannelse og andre undervisningsforløb

- LINGUA, indlæring af fremmedsprog

- MINERVA, informations- og kommunikationsteknologi i uddannelsen

- Tilsyn med og innovation af uddannelsessystemer og -politikker

- Fælles aktioner med andre europæiske programmer

- Ledsageforanstaltninger, herunder til bevidstgørelse, udbredelse, forvaltningsmæssige forbedringer og horisontale prioriteter såsom fremme af lige muligheder og tværkulturel uddannelse.

1.5. ØSU fik lejlighed til at udtale sig om søsætningen af anden fase af SOCRATES-programmet med en udtalelse(2), i hvilken det understregede sin støtte til programmets målsætninger, og Kommissionen vil fremlægge en midtvejsevalueringsrapport for Rådet, Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget senest den 30. juni 2004.

1.6. Europa-Parlamentet vedtog den 28. februar 2002 endvidere en rapport og betænkning om iværksættelsen af SOCRATES-programmet(3) i overensstemmelse med sin ret og pligt til at påse, at forvaltningen af udgifterne sker så effektivt som muligt, og i overensstemmelse med programmålene, påvise strukturproblemer, utilstrækkelig samordning med andre fællesskabsprogrammer, besværlige og indviklede procedurer og forsinkelser i udbetaling af støtte, dårlig programinformation, dårlig udbredelse af resultater samt utilstrækkelig overvågning og evaluering. Parlamentet har anmodet om større og bedre samordning, strømlining og forenkling af procedurer, klare aftaler med de nationale kontorer, bedre overvågning og kontrol, uden dog at besværliggøre iværksættelsen.

1.7. Revisionsretten fremlagde på sin side den 12. marts 2002 en Særberetning(4), i hvilken der tydeliggøres svagheder ved konceptet, som medfører, at opbygningen er kompliceret, at de 38 aktioner er uden indbyrdes sammenhæng, at det er vanskeligt for medlemsstaterne at samarbejde, at det er vanskeligt at evaluere resultaterne på grund af manglende fastsættelse af kriterier og parametre samt at rammen for opnå synergieffekt med andre fællesskabsprogrammer er utilstrækkelig. Revisionsretten konstaterede også mangler ved forvaltningssystemet, både den centraliserede forvaltning i kontoret for faglig bistand og i de nationale kontorer, for hvilke der ikke var fastsat egnede regler, manglende ressourcer samt manglende retsgrundlag for ansvarsfordelingen. Revisionsretten stødte endvidere på mangler i evalueringsberetningerne, hvis effekt efter Revisionsrettens mening er tvivlsom.

1.8. Kommissionen har i sit svar til Revisionsretten understreget, at man ikke bør undervurdere det modsætningsforhold, der er mellem kravet om en streng forvaltning og nødvendigheden af at anvende brugervenlige forvaltningsmetoder, som overholder proportionalitetsprincippet i forbindelse med de mindre beløb, der tildeles, og kravet om forenkling af adgang til og forvaltning af et program, som omfatter 70 millioner børn og unge, mere end 4,5 millioner lærere, cirka 12 millioner studerende fordelt på 5000 højere læreanstalter og millioner af voksne, som modtager undervisning på fuldtid eller deltid i EU og i ansøgerlandene.

1.9. For det nye program SOCRATES II er der endvidere blevet fastlagt en ramme, som omfatter en række indikatorer, en tidsplan og bestemmelser for standardisering og oplysningers sammenlignelighed samt nationale rapporter, der skal forelægges senest ved udgangen af 2003. Anvendelsen af net af nationale kontorer er blevet styrket gennem vedtagelse af bestemmelser om ansvarsfordelingen. Anvendelsen af kontoret for faglig bistand er blevet begrænset, mens der ventes på oprettelsen af et gennemførelsesorgan. Behovet for en vis fleksibilitet under gennemførelsen er fremhævet. Der er indført bestemmelser om forenkling af procedurerne og om kontrol og overvågning.

1.10. Forslaget til afgørelse, som omhandles i denne udtalelse, kommer ind i denne sammenhæng for at mindske de administrative byrder, som er uforholdsmæssigt store i forhold til de relativt små summer, der er involveret - i 2000 gennemsnitligt 3315 EUR pr. projekt - og mindske den afskrækkende virkning i forhold til mindre enheder, såsom folkeskoler, hvilket samtidig er på linje med Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 253/2000/EF om, at Fællesskabets bidrag normalt ikke må overstige 75 % af de samlede projektomkostninger.

2. Kommissionens forslag

2.1. Med sit forslag agter Kommissionen at ændre bestemmelserne i forbindelse med anden fase af SOCRATES-programmet, så der indføres mere fleksibilitet i ordningen med samfinansiering ud over loftet på 75 %.

2.2. I overensstemmelse med principperne om forenkling og proportionalitet og i tråd med den forpligtelse, Kommissionen påtog sig desangående i hvidbogen "Reformen af Kommissionen"(5), mener Kommissionen, at det ikke må være et krav, at "de institutioner, der deltager i de decentrale aktioner i programmet, skal gøre rede for, i hvilket omfang deres ansatte har bidraget til gennemførelsen af projekterne, blot for at det kan påvises, at fællesskabstilskuddet normalt ikke overskrider 75 % af de samlede projektomkostninger".

2.3. Kommissionen foreslår derfor at ændre bestemmelsen i punkt IV.B.2, første afsnit, i bilaget til afgørelse nr. 253/2000/EF, så samfinansieringskravet kan administreres med den fornødne fleksibilitet.

2.4. I denne sammenhæng vil fjernelse af det specifikke krav om, at støttemodtagerne skal dokumentere, at de selv har finansieret mindst 25 % af de samlede projektomkostninger, gøre det muligt for dem at fortsætte med at ansøge og rapportere alene på grundlag af de direkte omkostninger til det nødvendige personale i forbindelse med gennemførelsen af projektet.

2.5. Ifølge Kommissionens forslag er denne ændring af rent teknisk karakter, og det har ingen betydning for hverken finansiering eller menneskelige ressourcer. Der er heller ikke tale om en afvigelse fra det princip, der er formuleret i det nye udkast til finansforordning til SOCRATES II om, at tildeling af fællesskabsmidler forudsætter samfinansiering, som i alle tilfælde er sikret derved, at det er støttemodtagerens personale, som skal forestå gennemførelsen af projektet.

3. Bemærkninger

3.1. ØSU tilslutter sig Kommissionens forslag i det omfang, det sigter mod at finde en rigtig balance mellem på den ene side det grundlæggende princip om samfinansiering - hvor projektinitiativtagerne deltager aktivt og ansvarligt ved at bidrage med personale og aktiviteter ved siden af fællesskabsstøtten - og på den anden side den nødvendige forenkling og afbureaukratisering og udvikling af synergi, der skal kendetegne sådanne aktioner, som er beregnet på at skabe kvalitetsprægede menneskelige ressourcer og styrke det europæiske samarbejde på undervisnings- og uddannelsesområdet som led i Lissabon-strategien og målsætningerne fra Stockholm og Det Europæiske Råd i Barcelona i marts 2002.

3.2. ØSU ser derfor positivt på forslaget om en teknisk ændring vedrørende de nærmere bestemmelser for tildeling af finansiel støtte til projekter under dette program. Det understreger dog, at mange aspekter af spørgsmålene, som er rejst i Europa-Parlamentets betænkning af 28. februar 2002 og i Revisionsrettens særberetning nr. 2/2002 af 12. marts 2002, ikke besvares og bør uddybes yderligere og løses.

3.3. Det er således ikke nok at forenkle den foreslåede samfinansieringsordning yderligere og bringe den i bedre overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, det er også nødvendigt at:

- sikre sammenhæng, koordinering og gennemsigtighed i de omfattende og komplekse decentraliserede aktioner i et EU, der er udvidet til 25 eller 28 medlemsstater,

- forbedre oplysning og udbredelse af resultater også gennem egnede systemer af IT-net og udvikling af informationsforvaltningssystemet Symmetry,

- skabe større og bedre synergi med andre EU-programmer især som led i gennemførelse af et europæisk område for uddannelse og et europæisk forskningsrum ved at lancere fælles aktioner, som er planlagt, men endnu ikke iværksat,

- sikre effektiviteten ved den nye ramme med indikatorer, standardisering og sammenlignelighed af oplysninger, overvågning og kontrol for at gennemføre konsekvensanalyser med sigte på en bedre udnyttelse af og bedre retningslinjer for SOCRATES-programmets aktioner, uden at dette påfører støttemodtagerne unødige og belastende administrative byrder,

- strømline og fremskynde procedurerne yderligere, især hvad angår udbetaling af de ofte meget beskedne beløb.

3.4. ØSU anmoder derfor Kommissionen om at give disse spørgsmål og de tiltag, den selv anser for hensigtsmæssige, passende opmærksomhed i midtvejsevalueringsrapporten om iværksættelse af SOCRATES II, som den skal sende til ØSU senest 30. juni 2004.

Bruxelles, den 17. juli 2002.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Det spanske formandskabs erklæring til Rådet (Uddannelse og Ungdom) af 30.5.2002.

(2) EFT C 410 af 30.12.1998.

(3) A5 0021/2002.

(4) Særberetning nr. 2/2002 om fællesskabshandlingsprogrammerne SOCRATES og Ungdom for Europa af 12.3.2002.

(5) KOM (2000) 200 endelig/2.