RETTENS BEMÆRKNINGER KOMMISSIONENS SVAR

OVERSIGT

10.1. Kapitel 10 består af fire dele: først den specifikke vurdering af gruppen af politikområder Økonomiske og Finansielle Anliggender som led i DAS-revisionen (punkt 10.2-10.31), dernæst resultaterne af de periodisk tilbagevendende revisioner af Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (punkt 10.32-10.36) og Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling (punkt 10.37-10.41), og endelig en opfølgning af bemærkningerne fra tidligere år.

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Indledning

10.2. Denne del omhandler Rettens specifikke vurdering af gruppen Økonomiske og Finansielle Anliggender, som omfatter følgende politikområder: 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender, 02-Erhvervspolitik, 03-Konkurrence, 12-Det Indre Marked og 20-Handel. Tabel 10.1 indeholder mere detaljerede oplysninger om regnskabsårets udgifter og forvaltningsformen.

Tabel 10.1 — Betalings- og forpligtelsesbevillinger i 2008 (millioner euro) Budget-afsnit Politikområde Beskrivelse Betalinger afholdt i 2008 Budgetforvaltningsmåde 1 Økonomiske og Finansielle Anliggender Administrative udgifter (20) 59 Direkte central forvaltning Den Økonomiske og Monetære Union 13 Direkte central forvaltning Internationale økonomiske og finansielle anliggender 42 Direkte central forvaltning Finansielle transaktioner og instrumenter 172 Indirekte central eller fælles forvaltning 286 2 Erhvervspolitik Administrative udgifter (20) 110 Direkte central forvaltning Konkurrenceevne, industripolitik, innovation og iværksætterånd 94 Direkte central forvaltning Det indre marked for varer og sektorpolitik 142 Direkte central forvaltning Samarbejde — sikkerhed og rummet 131 Direkte central forvaltning 477 3 Konkurrence Administrative udgifter (20) 79 Direkte central forvaltning Karteller, monopoler og liberalisering 8 Direkte central forvaltning 87 12 Det Indre Marked Administrative udgifter (20) 52 Direkte central forvaltning Politisk strategi og koordinering for Generaldirektoratet for det Indre Marked og Tjenesteydelser 6 Direkte central forvaltning Det indre marked for tjenesteydelser 0 Direkte central forvaltning 58 20 Handel Administrative udgifter (20) 63 Direkte central forvaltning Handelspolitik 13 76 I alt 984 Administrative udgifter i alt 363 Aktionsudgifter i alt 621 Årets betalinger i alt 984 Årets forpligtelser i alt 1 131

10.3. De vigtigste programmer under denne gruppe af politikområder, der tegner sig for næsten 80 % (493 millioner euro) af gruppens samlede aktionsudgifter, finansieres over politikområderne 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender og 02-Erhvervspolitik. Disse programmer vises i tabel 10.2.

Tabel 10.2 — Vigtigste programmer under gruppen Økonomiske og Finansielle Anliggender Budget-afsnit Programmer Betalinger 2008 (millioner euro) % af de samlede aktionsudgifter 01 Finansielle instrumenter under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP) og det flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd (MAP) 139 22 % 01 Makroøkonomisk bistand 41 7 % 02 Finansiering af EU-agenturer (21) 111 18 % 02 Syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP7) 77 12 % 02 Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP) — Iværksætter- og Innovationsprogrammet (EIP) 76 12 % 02 Sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6) 49 8 % I alt 493 79 %

10.4. CIP- og MAP-programmerne finansieres over politikområdet 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender og har til formål at støtte små og mellemstore virksomheder (SMV) ved at give dem adgang til egenkapital, risikovillig kapital og lånefinansiering gennem Fællesskabets finansielle instrumenter, som Den Europæiske Investeringsfond (EIF) (1). forvalter for Kommissionen. Den makroøkonomiske bistand er et finansielt instrument til betalingsbalancestøtte til tredjelande. Støtten ydes i form af mellem- og langfristede lån og/eller tilskud og er betinget af, at modtageren opfylder en række økonomiske og finanspolitiske betingelser.

10.5. Formålet med iværksætter- og innovationsprogrammet (EIP), der finansieres under politikområde 02-Erhvervspolitik, er at styrke virksomhedernes, navnlig de små og mellemstore virksomheders, konkurrenceevne og at fremme innovation, herunder miljøinnovation, samt at yde støtte til virksomhedsreformer og administrative reformer.

10.6. Formålet med de aktioner, der gennemføres under Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram (2007-2013), er at støtte et europæisk rumprogram og at udvikle teknologier og viden for at beskytte borgerne mod trusler fra terrorisme og mod virkningerne og konsekvenserne af hændelser som f.eks. naturkatastrofer eller industriulykker. Ud over at yde støtte til europæiske rumprojekter finansierede Det Europæiske Fællesskabs Sjette Rammeprogram (2002-2006) også specifikke aktioner til fremme af teknologisk innovation, udnyttelse af forskningsresultater og oprettelse af teknologivirksomheder i Fællesskabet og i alle dets regioner.

Revisionens omfang

10.7. Denne specifikke vurdering er baseret på: a) substanstest af en repræsentativ statistisk stikprøve på 80 betalinger afholdt af Kommissionen i 2008 b) en vurdering af følgende overvågnings- og kontrolsystemer: — Kommissionens forudgående skrivebordskontrol af tilskudsbetalinger og offentlige indkøbsaftaler, navnlig gennem en undersøgelse af en stikprøve på 120 betalinger — revisionsattester vedrørende omkostningsanmeldelser udstedt af uafhængige revisorer — efterfølgende kontrol, navnlig inden for rammerne af revisionsstrategien for sjette rammeprogram (RP6).

10.8. De undersøgte betalinger omfattede tilskud til endelige støttemodtagere (2), overførsler til forvaltningskontiene (3)under MAP- og CIP-programmerne, EIF’s kapitalforhøjelse, overførsler til de to EU-agenturer samt betalinger vedrørende aftaler om indkøb og tjenesteydelser.

10.9. Revisionen af 10 af de 80 betalinger blev gennemført hos de endelige støttemodtagere. De resterende transaktioner, herunder betalingerne til forvaltningskonti under MAP og CIP og til de to EU-agenturer, blev revideret i Kommissionen.

10.10. I den stikprøve af betalinger, der er omhandlet i punkt 10.7.a), indgik også en betaling afholdt til OECD i henhold til en tilskudsaftale (4). Kommissionen har på vegne af Fællesskaberne indgået en aftale med OECD om administrative spørgsmål i forbindelse med fællesskabsprojekter, der gennemføres af OECD. OECD fortolker denne aftale på en måde, der begrænser Rettens revisionsbeføjelser. I det specifikke tilfælde blev revisionen udført af OECD’s interne revisor. Retten vurderede resultaterne af denne revision ved at gennemgå arbejdspapirerne fra revisionen og den underliggende dokumentation. 10.10. Efter Kommissionens synspunkt begrænser den klausul om at gøre sit yderste, der er indeholdt i følgeskrivelsen til fortolkningsmeddelelsen af 17. november 1994, ikke Rettens beføjelser til at iværksætte kontrol som fastlagt i traktaten. Kommissionen vil rette henvendelse til OECD for at sikre, at Rettens revisionsbeføjelser ikke indskrænkes.

Den største risiko med hensyn til formel rigtighed

10.11. De fleste tilskud i denne gruppe af politikområder udbetales på grundlag af modtagernes omkostningsanmeldelser. Den største risiko med hensyn til lovlighed og formel rigtighed er, at de støtteberettigede omkostninger ansættes for højt i omkostningsanmeldelserne, og at dette ikke opdages af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer. På grund af det store antal omkostningsanmeldelser er Kommissionen ikke i stand til at kontrollere hver enkelt anmeldelse på stedet hos modtageren. Retten vurderer derfor, at der er stor risiko for, at de betalinger, der er foretaget på grundlag af omkostningsanmeldelser, ikke er formelt rigtige. 10.11. Risikoen for, at støttemodtagerne overanmelder udgifter, skyldes især den indbyggede kompleksitet i de finansieringsmekanismer, som findes i de gældende forskriftsmæssige rammer, og som er baseret på godtgørelse af de faktiske udgifter. Denne kompleksitet begrænser også omfanget af den skrivebordskontrol, der kan foretages, inden udgifterne godtgøres. De fleste fejl kan tilskrives forkert anmeldte udgifter i forbindelse med personale og faste udgifter. Kommissionen kan ikke opdage disse fejl inden udbetalingen og har derfor indført en kontrolstrategi og efterfølgende revision. Formålet med de korrigerende tiltag er at nedbringe fejlprocenten. Der er indledt yderligere korrigerende tiltag for 7. rammeprogram, navnlig for udstedelse af revisionsattester. Kommissionen inddriver alle beløb, der er udbetalt for meget til de reviderede støttemodtagere.

Transaktionernes formelle rigtighed

10.12. Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i bilag 10.1. Retten konstaterede, at 14 % af betalingerne (11 ud af 80) var behæftet med 13 fejl. 46 % af disse fejl (6 ud af 13) vedrørte de anmeldte udgifters støtteberettigelse. Retten konstaterede, at den mest sandsynlige fejlforekomst ligger på lidt over 2 %. De fleste af disse fejl vedrørte projekter finansieret over sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6). Dette resultat bekræfter Rettens risikovurdering, jf. punkt 10.11, og underbygges af resultaterne af Kommissionens efterfølgende kontroller (5), Rettens konklusion i kapitel 10 i årsberetningen for regnskabsåret 2007 og revisionsresultaterne i kapitel 7. 10.12. Kommissionen er uenig i Rettens beregninger i to sager, hvor arbejdet blev udført, resultaterne accepteret og udgifterne oppebåret, hvilket berettiger en delvis tilbagebetaling. På grundlag af Rettens fortolkning af de kontraktmæssige bestemmelser i disse to sager har den imidlertid anset de fleste af de anmeldte udgifter for ikke at være støtteberettigede. Tages Kommissionens vurdering af fejlprocenten for disse to sager med i betragtning, falder den samlede fejlprocent for dette politikområde til under 2 %.

10.13. Som det fremgår af 1.3 i bilag 10.1 , kan den mest sandsynlige fejlprocent for denne gruppe af politikområder fortrinsvis tilskrives fejl i betalingerne under RP6. De fleste fejl vedrører Kommissionens tilbagebetaling af støtteberettigede omkostninger, som modtagerne har ansat for højt i deres omkostningsanmeldelser. Årsagerne til de konstaterede fejl var: 10.13. Rettens vurdering bygger på revision af 80 transaktioner, hvoraf kun fem kvantificerbare fejl blev konstateret vedrørende betalinger under 6. rammeprogram. Endvidere tegner 6. rammeprogram sig kun for 8 % af betalingerne (se tabel 10.2 — Vigtigste programmer under gruppen Økonomiske og Finansielle Anliggender). Alle resultater vedrørende udgifter under 6. rammeprogram svarer til resultaterne i kapitel 7. Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger til opkrævning af støttebeløb i forbindelse med ikke-støtteberettigede omkostninger.

— Der var fremlagt mangelfuld eller slet ingen dokumentation for de anmeldte omkostninger (f.eks. ingen faktura). — Kommissionen er enig i, at dokumentationen ikke altid forelå. Den mener imidlertid, at fejlenes finansielle indvirkning var lavere, end hvad Retten antager. Selv om der ikke forelå fyldestgørende, formel understøttende dokumentation, var arbejdet udført, og der er bevis for betalingerne.

— Der var brugt budgetterede tal eller gennemsnitlige omkostninger, hvorved kontraktkravet om, at det er de faktiske omkostninger, der skal bruges, ikke var opfyldt. — Kommissionen er enig i Rettens konstatering, som er forbundet med den specifikke risiko, som Retten nævner i punkt 10.11. Kommissionen har indført en omfattende strategi for efterfølgende kontrol med det sigte at nedbringe fejlprocenten betragteligt.

— Der var anmodet om dækning af omkostninger afholdt uden for den støtteberettigede periode.

— Der var medtaget forskellige omkostninger, der ikke var støtteberettigede (f.eks. omkostninger afholdt af tredjemand) eller ikke-eksisterende omkostninger. — I to af de projekter, hvor der blev konstateret fejl, var modtagerne af EU-tilskuddene SMV med en kompleks retlig struktur. Selv om der ikke forelå ansættelseskontrakter, blev der fremlagt dokumentation for kontraktbindingen mellem støttemodtageren og de personer, der udførte arbejdet.

— Kommissionen havde beregnet det endelige støttebeløb forkert. — De kontrolforanstaltninger, som Kommissionen har indført, er udformet med henblik på at undgå denne slags situationer.

10.14. 38 % af fejlene (5 ud af 13) (alle klassificeret som andre overensstemmelsesspørgsmål) indvirkede på politikområde 20-Handel og skyldtes, at dokumenter, der er en del af procedurerne for indgåelse af offentlige aftaler, ikke forelå. Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer burde have opdaget dette. 10.14. Kommissionen accepterer Rettens konstateringer, men ønsker at gøre opmærksom på det forhold, at de fleste af de fejl, som Retten konstaterede, vedrører procedurer for offentlige indkøb iværksat i 2004 eller 2005. Siden er disse procedurer strammet markant op, og Kommissionen forventer ikke, at sådanne fejl igen vil opstå. En nylig revision foretaget af GD IAC af procedurerne i Generaldirektoratet for Handel har bekræftet denne positive vurdering.

Systemernes effektivitet

10.15. Kommissionen har indført forskellige kontroller for at mindske risikoen for, at der udbetales beløb uregelmæssigt. Det drejer sig navnlig om: — forudgående skrivebordskontrol af betalingsanmodninger — udstedelse af revisionsattester vedrørende anmeldelser af projektomkostninger — kontrol af en stikprøve af modtagere, efter at de mellemliggende betalinger eller den endelige betaling er afholdt

10.16. Resultaterne af Rettens vurdering af overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet er sammenfattet i bilag 10.1, del 2 . Vurderingen fokuserede på de tre politikområder, der tegner sig for næsten alle betalingerne i stikprøven i 2008. 10.16. Kommissionen mener, at den forudgående kontrol af betalingerne er effektiv. De svagheder, som Retten påpeger vedrørende afkrydsning af rubrikker på tjeklister, har ingen markant indvirkning på tilsyns- og kontrolsystemernes effektivitet (se også punkt 10.19.).

Forudgående skrivebordskontrol af betalingsanmodninger

10.17. Formålet med den forudgående skrivebordskontrol er at kontrollere, om en transaktion er lovlig, formelt rigtig og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Den skal også sikre, at alle opgaver er blevet udført korrekt og under overholdelse af kravene i kontrakten eller støtteaftalen, inden der er afholdt betaling.

10.18. Retten vurderede de finansielle kredsløb i de generaldirektorater, der står for gennemførelsen af politikområderne 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender, 02-Erhvervspolitik og 20-Handel (6). For hver af de udvalgte betalinger vedrørende disse tre generaldirektorater i den stikprøve på 80 betalinger, der er omhandlet i punkt 10.7, undersøgte Retten, om det finansielle kredsløb var anvendt konsekvent, og om der konsekvent var foretaget dækkende forudgående skrivebordskontrol. Den supplerende stikprøve på 120 betalinger blev brugt til at vurdere, om de forudgående kontroller i tre programmer, der forvaltes af Generaldirektoratet for Erhvervspolitik (7), og i 30 betalinger afholdt af Generaldirektoratet for Handel, fungerede effektivt.

10.19. Retten konstaterede, at der på politikområdet 02-Erhvervspolitik blev anvendt tjeklister og regneark blandt andet for at identificere og forebygge fejl i omkostningsanmeldelserne. Der blev dog konstateret følgende svagheder: 10.19. Kommissionen er overbevist om, at kontrolsystemerne er omkostningseffektive og står i forhold til formålet, og at tjeklisterne udgør et væsentligt værktøj i behandlingen af transaktionerne. De observerede svagheder har ingen virkninger for en konsekvent anvendelse af det finansielle kredsløb eller hensigtsmæssigheden af den forudgående skrivebordskontrol. En tjekliste er ikke et mål i sig selv. Tjeklister har først og fremmest til formål at sikre, at samtlige nødvendige tjeks udføres.

— der var ikke altid givet en tilstrækkelig detaljeret beskrivelse af de kontroller, der var udført af de ansatte, der gennemførte den forudgående kontrol (8) — Samtlige kontroller står i forhold til formålet og er relevante med hensyn til transaktionernes lovlige og formelle rigtighed. Rettens vurdering gælder: i) tjeklister, hvor kontrollant nummer to bare undertegner og ikke afkrydser de enkelte rubrikker, og ii) fem tilfælde, hvor Retten anså rubrikkerne for at være fejlagtigt afkrydset. Kommissionen mener ikke, at Rettens konstateringer har nogen markant indvirkning på tilsyns- og kontrolsystemernes effektivitet. Mere specifikt mener Kommissionen følgende: i) udformningen af tjeklister er den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes ansvar. Kontrollantens undertegnelse bekræfter, at kontrollen er foretaget. Udarbejdelsen af tjeklister til bekræftelse af kontrollen ved hjælp af afkrydsning eller en undertegnelse har ingen indvirkning på den forudgående kontrols effektivitet ii) i nogle tilfælde kan rubrikker i tjeklister ikke være behørigt afkrydsede, men det er ikke bevis for, at — ud over denne formalitet uden finansielle konsekvenser — kontrollen ikke blev udført korrekt. Som opfølgning herpå er alt personale, der indgår i de arbejdsgange, der skal sikre, at alle tjeklister udfyldes udtømmende efter kontrollen, blevet erindret herom.

— den tjekliste, der var brugt ved gennemgangen af de eksterne revisorers revisionsattester, gav ikke et overblik over det arbejde, der var gjort for hver undersøgt attest, og — Revisionsattesterne for hver partner, der er bundet af kontrakten, er allerede indeholdt i sagsakterne med henblik på forudgående kontrol. De tjeklister, der anvendes til at gennemgå revisionsattesten, beskriver kort den kontrol, der er foretaget. Udarbejdelse af tjeklister svarende til det relevante risikoniveau er den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes ansvar. Kommissionen mener ikke, at det er omkostningseffektivt at have særskilte tjeklister for hver eneste revisionsattest.

— der var to eksempler på utilstrækkelig forudgående kontrol af overførslen af midler til et EU-agentur, hvilket havde ført til finansielle korrektioner på et senere tidspunkt. — De kontrolforanstaltninger, som Kommissionen har indført, er udformet med henblik på så vidt muligt at undgå denne slags situationer. I et af de to tilfælde blev fejlen opdaget umiddelbart efter udbetalingen, hvilket viser, at der allerede er indført tilstrækkelig kontrol for at sikre et hensigtsmæssigt kontrolforløb. Der var truffet korrigerende foranstaltninger, inden Retten påbegyndte sin vurdering af sagsakterne. Der var ingen finansiel risiko, da det drejede sig om betalinger vedrørende forfinansiering, og eftersom EU’s agenturer på årlig basis tilbagebetaler alle udbetalte beløb, som overstiger udgifterne.

10.20. Retten bemærkede også, at 30 % af betalingerne under to af programmerne (9)ikke var afholdt inden for den betalingsfrist, der er fastsat i gennemførelsesbestemmelserne. Der blev ikke konstateret forsinkelser i forbindelse med det tredje program, der blev undersøgt. 10.20. Kommissionen har nedbragt betalingsforsinkelserne markant og viderefører sit arbejde med at nedbringe antallet af forsinkede betalinger yderligere. Betalingerne i den stikprøve, som Retten henviser til, blev foretaget af Generaldirektoratet for Erhvervspolitik, som igen har opnået en markant forbedring i første halvår 2009 (kun 6 % af betalingerne var forsinkede) sammenholdt med resultaterne for 2008 (13 % forsinkelser) og 2007 (34 % forsinkelser). Dette har kun været muligt med indførelsen af en bred vifte af foranstaltninger, herunder mere præcise og fuldt reviderede procedurer, effektiv forudgående kontrol og forenklede arbejdsgange.

10.21. Med hensyn til tilskud og betalinger under politikområderne 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender og 20-Handel blev der ikke konstateret væsentlige svagheder i de forudgående skrivebordskontroller.

Udstedelse af revisionsattester vedrørende anmeldelser af projektomkostninger

10.22. Når der er tale om omkostningsanmeldelser over et vist beløb, skal en autoriseret revisor i henhold til artikel 180 i gennemførelsesbestemmelserne (10)udarbejde en attest, der bekræfter de anmeldte omkostningers støtteberettigelse, forekomst og nøjagtighed. Disse revisionsattester er en central kontrol for Kommissionen ved projekter, der finansieres under politikområde 02-Erhvervspolitik.

10.23. For de betalinger revideret på modtagerniveau, hvor der var udstedt en attest, sammenlignede Retten resultaterne af sin egen revision med attesten. I 71 % af de tilfælde (5 af 7), hvor en autoriseret revisor havde afgivet en erklæring uden forbehold, konstaterede Retten kvantificerbare fejl (11). De fleste af disse projekter var finansieret under RP6. Dette resultat svarer til resultaterne fra tidligere år (12)og til de resultater, der redegøres for i kapitel 7, og viser, at revisionsattesterne kun delvist er pålidelige. 10.23. Kommissionen deler Rettens bekymringer med hensyn til korrektheden af revisionsattesterne for 6. rammeprogram, der ikke fuldt ud giver den yderligere sikkerhed som oprindeligt forventet vedrørende udgiftsanmeldelsernes lovlige og formelle rigtighed. Det står dog klart, at instrumentet i høj grad har bidraget til at forebygge og tidligt korrigere fejl og dermed til det store fald i fejlprocenterne for 6. rammeprogram i forhold til 5. rammeprogram.

Efterfølgende kontrol

10.24. Primært på grund af det store antal betalinger har de generaldirektorater, der har ansvaret for politikområderne 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender og 02-Erhvervspolitik, oprettet systemer for efterfølgende kontrol. 10.24. For så vidt angår Generaldirektoratet med ansvar for gennemførelsen af politikområdet 02-Erhvervspolitik blev der indført funktioner for efterfølgende kontrol, fordi de var et nødvendigt element i den integrerede struktur for intern kontrol, når en betydelig andel af udgifterne skyldes tilskud inden for forskning.

10.25. Med hensyn til politikområde 01-Økonomiske og Finansielle Anliggender konstaterede Retten, at der ikke var fastsat noget arbejdsprogram for efterfølgende kontrol for 2008. De fleste af de midler, der blev brugt til efterfølgende kontrol, var alene afsat til en specifik, men ikke desto mindre vigtig, kontrol, og der er derfor en pukkel af kontroller, der endnu ikke er blevet gennemført. 10.25. Dele af forsinkelserne blev indhentet i 2008, og resten forventes indhentet i løbet af 2009. Et revideret arbejdsprogram vedtaget af forvaltningsgruppen for intern kontrol i Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender i juli 2007 opstiller fremtidige prioriteringer, hvoraf den første var kontrollen med de yderligere krav i SMV-garantifaciliteten, som indebærer store beløb. I dette reviderede arbejdsprogram understreges usikkerheden med hensyn til tidsrammen for kontrollen. Ved udgangen af 2007 var disse kontroller af største vigtighed stadig ikke gennemført af forskellige årsager i tilknytning til den store kompleksitet. Som følge heraf, og da prioriteringerne fra juli 2007 stadig var gældende, var der enighed om en strategi, som gik ud på at færdiggøre programmet fra 2007. Med hensyn til puklen af ikke-gennemført kontrol var den specifikke kontrol, som Retten henviser til, af umådelig stor betydning og har ført til store forbedringer i den integrerede kontrolstruktur, der er indført for opfølgningsprogrammet. Der blev udført yderligere kontrolarbejde vedrørende erhvervs- og forbrugerundersøgelserne og PRINCE-programmet.

10.26. Med hensyn til politikområde 02-Erhvervspolitik er hjørnestenen i overvågnings- og kontrolsystemet for forskningsudgifter programmet for efterfølgende (dvs. efter udbetaling) finansielle revisioner hos støttemodtagerne. Revisionerne udføres af Kommissionens revisorer og af eksterne revisionsfirmaer under overvågning af Kommissionen. Formålet med de efterfølgende revisioner er at afsløre og korrigere fejl, der ikke er blevet forhindret eller afsløret ved tidligere kontroller. Retten redegør for de efterfølgende revisioner af projekter under RP6 i kapitel 7, punkt 7.28-7.34.

Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner

10.27. For gruppen af politikområder Økonomiske og Finansielle Anliggender, konkluderer Retten på grundlag revisionen, at betalingerne — bortset fra betalinger afholdt under sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP6) (13)— for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2008, er fri for væsentlige fejl. 10.27. Fordi 6. rammeprogram kun tegner sig for 8 % af betalingerne (se tabel 10.2 Vigtigste programmer under gruppen Økonomiske og Finansielle Anliggender), mener Kommissionen, at den samlede fejlprocent for transaktionerne på dette politikområde som helhed er fri for væsentlige fejl. For så vidt angår betalingerne vedrørende 6. rammeprogram svarer Rettens konstateringer og konklusioner i dette kapitel til dem i kapitel 7.

10.28. Retten undersøgte tre overvågnings- og kontrolsystemer for gruppen af politikområder Økonomiske og Finansielle Anliggender. To af systemerne blev vurderet til at være effektive, mens ét kun blev vurderet til at være delvist effektivt med hensyn til at sikre, at betalingerne er lovlige og formelt rigtige (14). 10.28. Kommissionen mener, at kontrolsystemerne er hensigtsmæssige, og at tjeklisterne bidrager til den vigtige kontrol i behandlingen af transaktionerne. De observerede svagheder har ingen virkning for en konsekvent anvendelse af det finansielle kredsløb eller hensigtsmæssigheden af den forudgående skrivebordskontrol.

Anbefalinger

10.29. I forbindelse med sjette og syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling bør Kommissionen sætte yderligere ind for at nedbringe antallet af fejl, der opstår som følge af, at der i modtagernes omkostningsanmeldelser anmeldes omkostninger, der ikke er støtteberettigede. 10.29. Kommissionen vil undersøge, om der kan træffes yderligere foranstaltninger for at nedbringe fejlene under hensyntagen til omkostningseffektiviteten. Generelt er Kommissionen enig i, at der er behov for mere dybdegående handling, og den beder lovgiver om at støtte de tilpasninger af retsgrundlaget, som måtte vise sig nødvendige på dette område i tilknytning til forberedelsen af det 8. rammeprogram. Der er allerede med det 7. rammeprogram indført en række væsentlige forenklinger, og Kommissionen fortsætter sit arbejde med at forenkle systemet for tilbagebetaling af udgifter.

10.30. To af de vigtigste årsager til fejl i omkostningsanmeldelserne er: a) at modtagerne stadig ikke forstår støtteberettigelsesreglerne og b) det faktum, at disse regler ikke anvendes strengt. I den forbindelse bør Kommissionen: 10.30. Kommissionen kan ikke opdage mange af de fejl, som støttemodtagerne begår, inden udbetalingen. For at løse dette problem indfører Kommissionen en strategi for efterfølgende kontrol for at sikre den lovlige og formelle rigtighed af betalingerne over flere år. Strategien bygger på systematisk opdagelse og korrigering af eventuelle fejl, som ikke kunne opdages inden betalingen blev foretaget. Det sker ved at optrappe indsatsen i den efterfølgende revision, som er et centralt element i kontrolstrategien, og ved omhyggeligt at inddrive alle beløb, der er udbetalt for meget til de reviderede støttemodtagere.

— øge oplysningsindsatsen for at gøre støttemodtagerne mere bevidste om reglerne for støtteberettigelse, og — Der vil blive taget yderligere skridt til at oplyse støttemodtagere og attesterende revisorer om kravene til anvendelse af faktiske udgifter og til fremsendelse af understøttende dokumentation for udgiftsanmeldelserne og også om de fejl, der ofte begås.

— aktivt sørge for, at en typologi over de hyppigste fejl formidles til de attesterende revisorer for at gøre dem opmærksomme herpå, så man i højere grad vil kunne forlade sig på revisionsattesterne. — Når der opdages væsentlige fejl i revisionsattester, vil revisorerne pr. brev blive informeret om de korrekte beløb og den korrekte metode, ligesom de bliver opfordret til at tage hensyn hertil i efterfølgende attesteringer. Da støttemodtagerne står frit med hensyn til valg af attesterende revisor, vil Kommissionen skriftligt erindre støttemodtagerne om, at det er nødvendigt at de oplyser deres attesterende revisorer om de særlige regler og forskrifter, der gælder for støtteberettigede omkostninger inden for rammerne af forskningsprogrammer, og om de oplysninger, der er tilgængelige på CORDIS om de hyppigste fejl.

10.31. Kommissionen bør endvidere forbedre anvendelsen af sine overvågnings- og kontrolsystemer, navnlig ved yderligere at højne kvaliteten af procedurerne for forudgående kontrol. 10.31. Kommissionen mener, at tilsyns- og kontrolsystemerne er hensigtsmæssige og omkostningseffektive, og at de anvendes konsekvent.

RESULTATERNE AF REVISIONEN AF GARANTIFONDEN FOR AKTIONER I FORHOLD TIL TREDJELANDE

10.32. Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (15)(i det følgende »fonden«), der yder garantier for lån til tredjelande, har til formål at godtgøre Fællesskabets kreditorer (16)i tilfælde af, at en låntager misligholder sine forpligtelser, så det undgås, at der trækkes direkte på fællesskabsbudgettet. Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender (GD ECFIN) varetager den administrative forvaltning af fonden, mens Den Europæiske Investeringsbank (EIB) er ansvarlig for den finansielle styring.

10.33. Pr. 31. december 2008 androg fondens samlede midler 1 091 millioner euro mod 1 152 millioner euro pr. 31. december 2007. Formindskelsen af fondens samlede ressourcer skyldes primært, at fonden betalte 126 millioner euro tilbage til Fællesskabernes almindelige budget. Årsagen til tilbagebetalingen var, at fondens værdi pr. 31. december 2006 var højere end målbeløbet 31. December 2006 var højere end målbeløbet (17). I 2008 modtog fonden ingen anmodninger om garantistillelse.

10.34. EIB og Kommissionen anvender et benchmarkindeks for at undersøge fondens årsafkast. I 2008 var afkastet af fondens portefølje 6,4 % sammenlignet med et benchmark på 7,5 %. EIB begrunder det relativt utilstrækkelige resultat — en manko på 1,1 % — med, at de finansielle instrumenter i benchmarket var mindre påvirket af finanskrisen.

10.35. Retten konstaterede svagheder i GD ECFIN’s kontrol af investeringsrestriktionerne fastsat i forvaltningsaftalen. I de undersøgte sager havde det imidlertid ingen effekt på resultaterne af overensstemmelseskontrollerne. 10.35. Relevant kontrol om efterlevelse af de begrænsninger, der er fastsat i forvaltningsaftalen, er regelmæssigt blevet udført af Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender. De viste, at investeringerne ikke var i overensstemmelse med de relevante begrænsninger i aftalen. Som opfølgning på Rettens revision er der indført yderligere kontrol for at forbedre efterlevelsen selv på marginale spørgsmål, der falder uden for de begrænsninger, der er fastsat i forvaltningsaftalen.

10.36. Det er Rettens opfattelse, at forvaltningen af Garantifonden var tilfredsstillende i 2008, og at der er truffet egnede foranstaltninger til at overvåge effekten af finanskrisen på fondens portefølje.

RESULTATERNE AF REVISIONEN AF EKSF UNDER AFVIKLING

10.37. Den 23. juli 2002 udløb traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, og EKSF’s aktiver og passiver blev overført til Det Europæiske Fællesskab (18). Deres nettoværdi omtales som Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling og bruges til forskning i kul- og stålindustrien.

10.38. Pr. 31. december 2008 beløb de samlede aktiver i EKSF under afvikling sig til 2 045 millioner euro mod 2 152 millioner euro pr. 31. december 2007. Nettotabet for 2008 var 14,8 millioner euro mod et nettooverskud på 5,3 millioner euro i 2007. Nettotabet skyldtes navnlig et tab i dagsværdien af de finansielle derivater, der bruges til hedgingformål i forbindelse med EKSF under afviklings finansielle transaktioner. 10.38. Nettotabet fra afledte instrumenter vedrører hovedsageligt et bogført tab på en swap-transaktion involverende valutaomregning (EUR/GBP) til dækning af en valutapost på grundlag af et lån indgået af EKSF for mere end 19 år siden. Den pågældende swap-transaktion udløb den 13. marts 2009 2009 uden noget egentligt tab på denne hedging-transaktion. Der er ikke bogført andre swap-transaktioner i EKSF under afvikling.

10.39. Nettoindtægterne af EKSF under afviklings investeringer i 2008 beløb sig til 56 millioner euro og vil blive overført til det almindelige budget med henblik på finansiering af forskning i forbindelse med kul- og stålprojekter. Retten konstaterede, at det uudnyttede budget, der var disponibelt til finansiering af forskning i kul og stål, var steget til i alt 235 millioner euro (19). 10.39. Det forskningsprogram, der finansieres af Generaldirektoratet for Forskning og Teknologisk Udviklings fond for kul og stål (RFCS), anvendes udelukkende til forskning uden for rammeprogrammet i sektorer tilknyttet kul- og stålindustrien i overensstemmelse med retsgrundlaget (protokollen til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og retsakter vedtaget efterfølgende på samme retsgrundlag). Beløbet på 235 mio. EUR omfatter: — dels bevillinger for 2010 (56 mio. EUR) og bevillinger for 2009, som endnu ikke er forpligtet, og — dels udestående beløb i tilknytning til kontrakter undertegnet siden 2003 (påbegyndelsen af Fonden for Kul og Stål under Generaldirektoratet for Forskning og Udvikling), for hvilke regnskaberne endnu ikke er afsluttet.

10.40. Afkastet på porteføljen for EKSF under afvikling var på 5,4 % for 2008, mens det benchmark for afkast, der fungerer som referencesats for EKSF under afvikling, var på 7,4 %. Det relativt utilfredsstillende resultat — en manko på 2 % — skyldtes navnlig mindre afkast på obligationer fra nye EU-medlemsstater, der ikke var medtaget i benchmarket. 10.40. EKSF under afvikling's portefølje bevilger regelmæssigt andele af sine investeringer til værdipapirer, der udstedes af de nye medlemsstater med henblik på at forbedre diversificeringen og målrette yderligere afkast på længere sigt. Den finansielle krise (som startede i juli 2007 og udviklede sig yderligere i 2008) førte til en kvalitets- og likviditetsflugt, som var den væsentligste årsag til de dårlige resultater i den periode. I dette forløb ramtes værdipapirer udstedt af de nye medlemsstater hårdere (på grund af markedets opfattelse af dem som mindre likvide og sikre end traditionelle udstedere som Tyskland og Frankrig). Afkastet på porteføljen for EKSF under afvikling var imidlertid ret højt i absolutte tal, på trods af den finansielle krise, med det tredjebedste resultat i absolutte tal, siden starten på resultaternes måling: + 5,4 %, kun slået i 2002 (+ 6,3 %) og i 2004 (+ 5,8 %).

10.41. Afviklingen af EKSF’s finansielle transaktioner foregår i overensstemmelse med de gældende retsregler, herunder de flerårige finansielle retningslinjer. Retten konstaterede, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at overvåge effekten af den finansielle krise på EKSF’s aktiver.

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER