A4-0032/99

Beslutning om transportpolitikken: harmonisering af de sociale bestemmelser

Europa-Parlamentet,

* der henviser til Europaraadets europaeiske socialpagt fra oktober 1961,

* der henviser til direktiv 93/104/EF af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelaeggelse af arbejdstiden ((EFT L 307 af 13.12.1993, s. 18.)),

* der henviser til artikel 118 A og 118 B i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab,

* der henviser til artikel 137, 138 og 139 i den konsoliderede udgave efter Det Europaeiske Raads moede i Amsterdam af EF-traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, som indeholder bestemmelse om proceduren med faelles beslutningstagning for talrige aspekter inden for socialpolitikken,

* der henviser til Kommissionens hvidbog af 15. juli 1997 om sektorer og aktiviteter, der er udelukket fra arbejdstidsdirektivet (KOM(97)0334),

* der henviser til Kommissionens dokument om anden fase af hoeringen af de europaeiske arbejdsmarkedsparter om sektorer og aktiviteter, der er udelukket fra arbejdstidsdirektivet,

* der henviser til Kommissionens beretning om gennemfoerelse i 1993 og 1994 af forordning (EOEF) nr. 3820/85 om harmonisering af visse bestemmelser paa det sociale omraade inden for vejtransport (Kommissionens 18. beretning om den sociale lovgivning inden for vejtransport) (KOM(97)0698),

* der henviser til noedvendigheden af saa vidt muligt af at naa frem til en harmoniseret anvendelse af ovennaevnte forordning (EOEF) nr. 3820/85 og forordning (EOEF) nr. 3821/85 af 20. december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport i medlemsstaterne for at skabe retfaerdige arbejdsvilkaar og konkurrencevilkaar,

* der henviser til arbejdet i den tredje paneuropaeiske transportkonference i Helsinki, isaer dens arbejdsgruppe nr. 1, hvor de sociale aspekter udgjorde et vigtigt element i forhandlingerne,

* der henviser til forretningsordenens artikel 148,

* der henviser til betaenkning fra Udvalget om Transport og Turisme og udtalelse fra Udvalget om Beskaeftigelse og Sociale Anliggender (A4-0032/98),

A. der henviser til, at de forskellige transportsektorer har udviklet sig forskelligt, for saa vidt angaar gennemfoerelsen af enhedsmarkedet og den fri bevaegelighed for personer, at der er forsinkelser i forhold til andre sektorer af oekonomien, og at den sociale lovgivning paa transportomraadet afspejler denne ujaevne udvikling,

B. der henviser til, at den sociale harmonisering boer bygge paa sociale bestemmelser paa hoejt niveau, for saa vidt angaar sikkerhed, kvalifikationer og uddannelse, og boer bidrage til fremme af beskaeftigelsen,

C. der henviser til, at styringen af transport vil vaere afgoerende for kvaliteten af borgernes mobilitet,

D. der henviser til, at den sociale harmonisering ikke tager sigte paa at kontrollere markedskraefterne, men derimod paa at begraense den konkurrence, der er til skade for sundhed, sikkerhed, livskvalitet og generel mobilitet,

E. der henviser til, at det er noedvendigt med klare og tydelige regler for arbejdsgiverne, da de laegger det grundlag, hvorpaa konkurrencen bygger, ligesom de kan bidrage til, at man undgaar en alt for uhaemmet konkurrence, der er oedelaeggende for job og kapital,

F. der henviser til, at ovennaevnte direktiv 93/104/EOEF om arbejdstider udelukker transportsektorerne, og at Kommissionens initiativer tager sigte paa at raade bod paa denne situation, hvilket Parlamentet og dets Udvalg om Transport og Turisme laenge har fremsat oenske om og stoettet,

G. der henviser til, at arbejdstiden udgoer et vigtigt element til beskyttelse af sundhed, transportsikkerhed og for konkurrencen virksomhederne imellem, og at denne konkurrence er oeget i de senere aar samtidig med liberaliseringen af markederne, samt at arbejdstagerne foelgelig boer beskyttes mod misbrug,

H. der henviser til, at der for oejeblikket er bestraebelser i gang inden for de forskellige sektorer paa at naa frem til en aftale paa europaeisk plan mellem arbejdsgivere og arbejdstagere, og at disse aftaler kommer til at tjene som grundlag for lovgivningsforslag fra Kommissionen,

I. der henviser til, at internationaliseringen af de eksterne omkostninger vil have indflydelse paa borgernes arbejds- og livskvalitet,

J. der henviser til, at uddannelse samt betingelserne for erhvervsadgang og til de forskellige kvalifikationer udgoer et vigtigt aspekt for livskvaliteten og sikkerheden ved gennemfoerelsen af de forskellige opgaver,

K. der henviser til, at der i forbindelse med transport boer tages saerlig hensyn til personer med nedsat mobilitet,

L. der henviser til, at kontrollen med og sanktionerne vedroerende de eksisterende bestemmelser boer vaere ens og korrekte, og at ansvaret boer praeciseres,

M. der henviser til, at der boer vaere en bedre definition af begreber som arbejdstid, aktivt og passivt arbejde samt mobile og ikke-mobile arbejdstagere paa sektorbestemte og internationale niveauer,

N. der henviser til, at Amsterdam-traktaten indeholder et kapitel om beskaeftigelse, og at talrige foreslaaede foranstaltninger vedroerende transport har indvirkning paa beskaeftigelsen for naesten 6 mio personer og direkte paa 3 mio job,

O. der henviser til, at inden for luftfartssektoren, hvor der er sket en hastig liberalisering, er spoergsmaalet om piloternes og kabinepersonalets flyve- og hviletid ikke loest paa europaeisk plan, ej heller kabinepersonalets uddannelse,

P. der henviser til, at inden for soefartssektoren er arbejdsmarkedets parter naaet frem til en aftale,

Q. der henviser til, at der inden for jernbanetransportsektoren findes nationale overenskomster, og at arbejdsgivere og beskaeftigede for nylig er naaet frem til en aftale om arbejd- og hviletider paa europaeisk plan,

R. der henviser til vanskelighederne ved at naa frem til en aftale inden for sektoren for sejlads ad indre vandveje, hvor Kommissionen for oejeblikket er ved at udarbejde et lovgivningsforslag,

S. der henviser til, at vejtransport langt udgoer den stoerste gruppe, som er udelukket fra direktiv 93/104/EOEF, og at for denne gruppe er forordning 3820/85 og 3821/85 (koeretid og hviletid - fartskriver) ikke tilstraekkelige til at sikre social beskyttelse og hermed en passende konkurrence mellem virksomhederne, saaledes som det fremgaar af Kommissionens ovennaevnte 18. beretning om gennemfoerelsen af disse forordninger for tidsrummet 1993-1994,

I. Generelle principper

1. understreger den direkte forbindelse mellem hensigtsmaessige arbejdstidsbestemmelser, transportsikkerhed og arbejdstagernes sundhed, hvilket indebaerer den fordel for arbejdsgiverne, at der skabes mere klare og gennemsigtige konkurrencevilkaar og hermed stoerst mulig og samtidig anvendelse inden for de forskellige sektorer af direktiv 93/104/EOEF;

2. glaeder sig over Kommissionens seneste forslag om tilrettelaeggelse af arbejdstiden inden for de sektorer og aktiviteter, som ikke er omfattet af direktiv 93/104/EF, over aendringen af arbejdstidsdirektivet til at omfatte alle ikke-mobile arbejdstagere inden for jernbanesektoren samt de saerlige bestemmelser om arbejdstiden inden for vejtransport- og soefartsbranchen;

3. insisterer paa noedvendigheden af, at man goer en nedsaettelse af arbejdstiden uden loennedgang til en af de vaesentlige maalsaetninger, der boer fremmes, baade for beskaeftigelsen og for sikkerheden inden for transportsektoren;

4. paapeger vigtigheden af, at det paases, at de anbefalede sektorbestemte komiteer er repraesentative og paa, at den sociale dialog ivaerksaettes og udvikles med henblik paa at sikre effektiviteten af de foreslaaede aftaler; insisterer paa, at den sektorbestemte indfaldsvinkel boer samordnes med henblik paa fremme af multimodal transportudvikling;

5. kraever en regelmaessig og ensartet kontrol med bestemmelserne, tilstraekkeligt afskraekkende sanktioner samt maksimal anvendelse af ny teknik til kontrol og sikkerhed i forbindelse med transport;

6. opfordrer Raadet og Kommissionen til at fastlaegge en klar definition af begrebet »arbejdstid«; inden for vejtransport skal arbejdstiden ud over koeretiden og den tid, der bruges til at af- og paalaesse koeretoejet, ogsaa omfatte al den tid, hvor arbejdstageren staar til raadighed for arbejdsgiveren for at udfoere sit arbejde;

7. opfordrer Raadet og Kommissionen til at definere afhaengig beskaeftigelse og selvstaendig beskaeftigelse for at saette en stopper for proformaselvstaendighed;

8. kraever en klar definition af ansvarsfordelingen mellem ordregiveren og den, der udfoerer ordren;

9. kraever, at den gensidige anerkendelse af uddannelser og erhvervsadgang for transportsektoren bliver et grundlaeggende princip til sikring af de ansattes fri bevaegelighed; dette forudsaetter ogsaa et generelt og fagligt uddannelsesniveau, der er harmoniseret, tilpasset kravene og overholder bestemmelserne om lige muligheder for maend og kvinder;

10. kraever en evaluering af foranstaltningerne vedroerende transport med hensyn til indvirkningen paa beskaeftigelsen, arbejdsvilkaarene og den generelle mobilitet;

11. bekraefter paa ny princippet om, at der ikke maa ske tilbageskridt, og anmoder om, at man i internationale forhandlinger tager de sociale erhvervede rettigheder i Faellesskabet i betragtning med henblik paa i videst muligt omfang at undgaa international konkurrence til skade for spoergsmaal, hvor det paa faellesskabsplan er fastlagt, at de boer beskyttes mod pression;

12. fremhaever den kollektive transports situation specielt og de legitime krav fra personer med nedsat mobilitet;

II. Jernbanetransport

13. udtrykker tilfredshed med den aftale, der blev undertegnet i september 1998 mellem arbejdsmarkedets parter inden for denne sektor og mener, at der for sektorer i direkte konkurrence boer naas frem til en aftale;

14. opfordrer indstaendigt medlemsstaterne og Kommissionen til at arbejde for erhvervsmaessig og sproglig uddannelse af personale og gensidig anerkendelse af kvalifikationsbeviser med henblik paa paa bedst mulig maade at forberede et aabent marked og give mulighed for god interoperabilitet i de forskellige virksomheder og systemer inden for denne sektor;

III. Indre vandveje

15. udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen, efter at forhandlingerne mellem arbejdsgivere og arbejdstagere broed sammen i 1995, har taget initiativ til og for oejeblikket er ved at udarbejde et lovgivningsforslag, som i det vaesentlige vedroerer hvile- og arbejdstid samt besaetningens sammensaetning;

16. fremsaetter oenske om, at dette forslag i det vaesentlige baseres paa bestemmelserne vedroerende arbejds- og hviletid inden for de oevrige transportsektorer under hensyntagen til, at denne sektor taeller mange selvstaendige;

IV. Flysektoren

17. konstaterer, at for jordpersonalet boer direktivet om arbejdstid i princippet finde anvendelse, men at de praktiske foranstaltninger til gennemfoerelse af dette direktiv er utilstraekkelige;

18. konstaterer, at forsoegene paa at naa frem til harmoniserede bestemmelser paa EU-plan af flyve- og hviletid for flybesaetningsmedlemmer kun skrider langsomt frem; er af den opfattelse, at denne personalekategori i saavel passagerernes som personalets sundhedsmaessige og sikkerhedsmaessige interesse har behov for harmoniserede bestemmelser;

19. beklager, at Kommissionens forslag vedroerende sikkerhedskrav og bevis for kabinepersonalets faglige kvalifikationer (KOM(97)0382) ikke figurerer blandt det nuvaerende formandskabs prioriterede spoergsmaal;

20. beklager, at der i internationale aftaler ikke i tilstraekkelig grad tages hensyn til foelgerne af udlicitering samt til arbejdsvilkaar og adgang til erhverv, som anses for noedvendige paa europaeisk plan;

V. Soefartssektoren

21. er af den opfattelse, at beskaeftigelsen er alvorligt truet inden for soefartssektoren paa grund af afgoerelsen om at afskaffe det afgiftsfrie salg og henviser til sine tidligere naevnte synspunkter herom;

22. er af den opfattelse, at Kommissionens nyligt fremsatte forslag, som tager sigte paa at forpligte soefartsselskaberne i EU til at afloenne ansatte fra tredjelande paa samme maade som arbejdstagere fra EU, udgoer et skridt i den rigtige retning og vil bidrage til at sikre soefartserhvervet i Europa;

23. udtrykker tilfredshed med den aftale, man naaede frem til inden for denne sektor vedroerende arbejds- og hviletid paa grundlag af en aftale indgaaet inden for rammerne af ILO (Den Internationale Arbejdsorganisation) og afventer Kommissionens lovgivningsforslag;

VI. Vejtransport

24. konstaterer, at forhandlingerne paa europaeisk plan mellem arbejdsmarkedets parter inden for denne sektor om det grundlaeggende spoergsmaal om reform af den nuvaerende ordning for koere- og hviletid er brudt sammen og stoetter Kommissionens tanke om ikke yderligere at forlaenge fristen for forhandlingsparterne, men i stedet udarbejde et lovgivningsinitiativ;

25. konstaterer, at disse forhandlinger trods alt har paavist en bred overensstemmelse, der boer tjene som grundlag for Kommissionens lovgivningsforslag;

26. konstaterer med hensyn til koeretidskontrollen, at forskellene i boedernes stoerrelse i de forskellige lande og i kontrolhyppigheden er aarsag til diskriminering og insisterer foelgelig over for medlemsstaterne paa, at de boer tage harmoniseringsinitiativer i saa henseende;

27. insisterer paa, at der tages hensyn til selvstaendige chauffoerer, isaer vedroerende foranstaltninger til forbedring af sikkerheden, uddannelsen og adgangen til erhvervet;

28. er fuldt og fast overbevist om, at en faellesskabsdaekkende regulering er bydende noedvendig, hvis bestemmelserne om arbejdstid skal haandhaeves paa behoerig vis af medlemsstaterne, og bemaerker i den forbindelse, at udbredelsen af fartskriveren kan bidrage hertil; opfordrer imidlertid Kommissionen til at sikre, at der ivaerksaettes gennemgribende kontrol sammen med effektive sanktionsmuligheder, og at medlemsstaterne aflaegger udfoerlig beretning om foranstaltningernes gennemfoerelse, hvilket boer ske inden for en faelles tidsfrist for at muliggoere et samlet overblik over sociale spoergsmaal inden for vejtransportbranchen;

29. slaar ligeledes til lyd for, at der i det nye lovgivningsinitiativ foruden en begraensning af arbejdstiden ogsaa skaber mulighed for stoerre fleksibilitet i fastlaeggelsen af arbejdstiden;

30. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet og Kommissionen.