Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 246/07)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Coteaux du Loir«

PDO-FR-A0299-AM01

Meddelelsesdato: 1.4.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1. Officiel geografisk kode

Kommunerne i det geografiske område og området i umiddelbar nærhed er blevet ajourført med den officielle geografiske kode.

Det geografiske områdes perimeter forbliver helt den samme.

Denne ændring berører punkt 6 og 9 i enhedsdokumentet.

2. Afgrænset parcelområde

Datoen den 15. december 2021 for den skriftlige høring er blevet tilføjet til listen over møderne i det kompetente nationale udvalg, der har godkendt det afgrænsede parcelområde.

Formålet med denne ændring er at tilføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med parcelafgrænsningen inden for det geografiske produktionsområde er det muligt at udpege de parceller, der egner sig til produktion af vin med den pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelse.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

3. Cirkulation mellem godkendte oplagshavere

Kapitel 1, punkt IX, stk. 5, litra b), om datoen for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

4. Henvisning til kontrolorganet

Affattelsen af henvisningen til kontrolinstansen er blevet ændret for at harmonisere den med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1. Produktets betegnelse

Coteaux du Loir

2. Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

1. Rosévine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Rosévinene har et naturligt alkoholindhold på mindst 9,5 % vol.

Rosévine, der har et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på over 12 g/l, har et naturligt alkoholindhold på mindst 12,5 % vol.

Efter emballering opfylder vinene følgende analysestandarder: De tørre rosévine har et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 8 g/l.

— Det totale syreindhold udtrykt i gram vinsyre pr. liter er højst 2 g/l mindre end sukkerindholdet.

— Indholdet af flygtig syre er højst: — 12,2 meq/l indtil den 31. december i året efter høståret; — 15,3 meq/l indtil den 31. december det følgende år.

Efter berigelse er vinenes totale alkoholindhold højst 12,5 % vol.

Det totale svovldioxidindhold i rosévinene svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Rosévinene er lette og forfriskende med en fin bouquet. Farven er blegrosa med reflekser, der ofte er laksefarvede. Duften er fyldig og domineres hyppigt af peber. Smagen er først og fremmest let og delikat.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2. Rødvine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Rødvinene har et naturligt alkoholindhold på mindst 9,5 % vol. Efter emballering opfylder vinene følgende analysestandarder:

— Rødvinene har et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 2 g/l.

— Det totale syreindhold udtrykt i gram vinsyre pr. liter er højst 2 g/l mindre end sukkerindholdet.

— Indholdet af flygtig syre er højst: — 12,2 meq/l indtil den 31. december i året efter høståret; — 15,3 meq/l indtil den 31. december det følgende år.

Efter æble-mælkesyre-gæringen af rødvinene er deres æblesyreindhold højst 0,3 g/l.

Efter berigelse er vinenes totale alkoholindhold højst 12,5 % vol.

For rødvine svarer det totale syreindhold og totale svovldioxidindhold til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Rødvinene har en rubinrød farve og en kompleks vifte af aromaer, hvor de krydrede aromaer af meget modne røde frugter dominerer.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

3. Hvidvine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Hvidvinene har et naturligt alkoholindhold på mindst 10 % vol. Hvidvine, der har et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på over 12 g/l, har et naturligt alkoholindhold på mindst 12,5 % vol.

Efter emballering opfylder vinene følgende analysestandarder:

De tørre hvidvine har et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 8 g/l.

— Det totale syreindhold udtrykt i gram vinsyre pr. liter er højst 2 g/l mindre end sukkerindholdet.

— Indholdet af flygtig syre er højst: — 12,2 meq/l indtil den 31. december i året efter høståret; — 15,3 meq/l indtil den 31. december det følgende år.

Efter berigelse er vinenes totale alkoholindhold højst 12,5 % vol.

Det totale svovldioxidindhold i hvidvinene svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Hvidvinene er generelt tørre og skal i så fald være mærket med benævnelsen »sec«. De har ofte frugtagtige og blomsteragtige aromaer, når de er unge. Deres fulde potentiale udfoldes med alderen. Når de indeholder gæringsdygtigt sukker, er de mere komplekse og bedre egnede til at blive gemt, sågar i flere årtier. Med alderen opnår de ikke sjældent yppigere noter af eksotiske frugter eller blødere noter af tørre frugter.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5. Vinfremstillingsmetoder

5.1. Særlige ønologiske fremgangsmåder

1. Særlig ønologisk fremgangsmåde

Til fremstilling af rosévine er anvendelsen af kul til ønologisk brug, alene eller i blandinger, forbudt.

Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt for rødvine, og den maksimale delvise koncentration i forhold til de anvendte mængder er fastsat til 10 %. Efter berigelse er vinenes totale alkoholindhold højst 12,5 % vol. For vine med et gæringsdygtigt sukkerindhold (glukose + fruktose) på over 12 g/l er enhver form for berigelse forbudt. Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

2. Dyrkningspraksis — Dyrkningsmetoder a) Beplantningstæthed: Vinstokkene står med en tæthed på mindst 5 000 stokke pr. hektar og med en afstand mellem rækkerne på højst 2 m. Afstanden mellem vinstokkene i samme række er højst 1 m. b) Beskæringsregler, blå druesorter — Almindelige bestemmelser: Vinplanterne beskæres med højst 11 skud pr. Vinstok Druesorterne cot N, gamay N, grolleau N og pineau d’Aunis N (højst 40 år gamle vinstokke) — Vinstokkene beskæres med kort sporebeskæring, hver gren har højst 3 skud. Druesorten cabernet franc N: — Vinstokkene beskæres ved enkelt Guyotbeskæring med højst 7 skud på den lange gren og 2 grene med hver højst 2 skud. — Særlige bestemmelser: Druesorten pineau d’Aunis N (mere end 40 år gamle vinstokke): Vinstokkene kan beskæres ved enkelt Guyotbeskæring med højst 7 skud på den lange gren og 2 grene med hver højst 2 skud. HVID DRUESORT: Druesorten chenin B Vinstokkene beskæres kort med grene med højst 13 skud pr. stok, hver gren har højst 3 skud.

5.2. Maksimale udbytter

1. 65 hektoliter pr. hektar.

6. Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene finder sted i følgende kommuner (liste opstillet i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021):

— Departementet Indre-et-Loire: Bueil-en-Touraine, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan og Villebourg

— Departementet Sarthe: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay, Flée, Lhomme, Loir en Vallée (området i de delegerede kommuner Poncé-sur-le-Loir og Ruillé-sur-Loir), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé og Saint-Pierre-de-Chevillé.

7. Druesorter

Cabernet franc N

Chenin B

Cot N — Malbec

Gamay N

Grolleau N

Pineau d’Aunis N

8. Tilknytning til det geografiske område

Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område grænser op til tre provinser, Touraine, Maine og Anjou, ca. 40 km nord for byen Tours og strækker sig over ca. 30 km til hver side af floden Loire og dens bifloder. Her har Loire og dens bifloder skåret sig igennem et plateau, der ligger ca. 100 m over havet, og dannet 50 m dybe dale. Dalene har skrænter, der primært strækker sig fra øst til vest og sekundært fra nord til syd. I disse skrænter er der udgravet huler og gange, der når 15-20 m ind og endda til tider 150 m.

Loiredalen er bred og danner et åbent landskab, mens biflodsdalene er smallere og mere lukkede. Det geografiske område omfatter 21 kommuner, hvoraf 16 ligger i departementet Sarthes sydøstlige del og fem i departementet Indre-et-Loires nordvestlige del.

Parcellerne, der er præcist afgrænset med henblik på høsten af druerne, er hovedsagelig placeret på områdets skråninger og har en stenet og sund jord af tuf fra Turon og moræneler fra Senon. Jorden i visse parceller er dannet af detritisk materiale fra Eocæn eller indeholder bestanddele fra Loires flodterrasser.

Klimaet i det geografiske område er et moderat kystklima i krydsfeltet mellem kystklima og fastlandsklima. Loire har en varmeregulerende rolle. Det samme gælder dalene, der trækker den kolde luft væk fra skråningerne. Der falder omkring 680 mm nedbør om året.

Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Ifølge mundtlige overleveringer blev vinområdet tilplantet i det 6. århundrede af den daværende biskop af Angers, Saint Lézin, i det sydlige Sarthe i omegnen af kommunen Marçon. Det er i denne kommune, at munkene grundlagde klostret Saint-Lézin, der var tilknyttet klosteret Saint-Julien i Tours, som munkene leverede en vis mængde vin til. De plantede vin af sorten pineau d’Aunis på deres jorder i Chahaignes, ofte kaldet »plant de Mayet«, »Gros Véronais«, »Mançais noir« eller »Plant d’Aunis«. Loire var allerede dengang den foretrukne transportvej for forskellige fødevarer, der skulle fragtes videre ad Loire til de nordeuropæiske lande via Nantes.

Det gode liv og de gode vine fra Loiredalen besynges allerede i det 16. århundrede af de syv digtere i Plejaden under ledelse af Pierre de Ronsard, og vinene omtales ofte i datidens skrifter og dokumenter.

Således skriver Rabelais i sit værk »Pantagruel«, at kommunen La Chartre myldrer med vinhandlere, mens Ronsard besynger vinene fra Loire, og Henrik IV, der (fra sit Château-du-Loir) driver jagt i Bercéskoven, kun vil drikke områdets vin de pays.

I sine erindringer skriver grev Rochecotte (1769-1797), at man i Loiredalen, på de sydvendte skråninger i kommunerne Chahaignes og Chartre-sur-le-Loir, fremstiller vine, hvoraf nogle nyder et godt omdømme. Jules Guyot oplyser i sit værk »Etude des vignobles de France« fra 1876 (undersøgelse af Frankrigs vindistrikter), at »klimaet i Sarthe hører til denne del af det tempererede område, hvor søde frugters finesse opnås til fulde, druerne er liflige, og de fremstillede vine er fremragende. De to primære druesorter i Sarthe er pineau [pineau d’Aunis N] til rødvin og pineau de la Loire [chenin B] til hvidvin«.

Pierre Viala, der er ekspert i vinstok- og druesorter, herunder specialist i plantens sygdomme, får midt i vinbladluskrisen til opgave af foretage en meget detaljeret undersøgelse af vindyrkningsområdet i Sarthe. Han anbefaler at »anvende gamle sorter fra Sarthe, som har bevist deres værd og sikret det omdømme, Deres vin har opnået«. Han konkluderer ved sin forelæsning for præfekten og borgmesteren i Château du Loir: »De har en rigdom i hænde, som De ikke må lade forfalde. De må sætte en ære i at få en af de smukkeste juveler længst mod nord i den franske vindyrknings krone til at stråle med den største intensitet nogensinde«.

I denne periode omtaler man først og fremmest hvidvine fremstillet på pineau de la Loire (sorten chenin B), heriblandt årgangene 1837, 1870 og 1893 som de mest værdsatte. Rødvinene overtager fuldstændig scenen i begyndelsen af det 20. århundrede, hvor årgangene 1911, 1921, 1934 og 1937 gør størst indtryk. I 1948 anerkendes den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux du Loir« for de forskellige vinkategorier med det samme geografiske område som det, der bliver defineret i 2010.

I 2009 dækker vindyrkningsarealet mere end 80 hektar, der dyrkes af omkring 25 producenter med en samlet årlig produktion på ca. 4 000 hektoliter. Rødvinene og hvidvinene udgør hver ca. 40 % af den samlede mængde, mens rosévinene udgør 20 %. Hvidvinene er generelt tørre og skal i så fald være mærket med benævnelsen »sec«. De har ofte frugtagtige og blomsteragtige aromaer, når de er unge. Deres fulde potentiale udfoldes med alderen. Når de indeholder gæringsdygtigt sukker, er de mere komplekse og bedre egnede til at blive gemt, sågar i flere årtier. Med alderen opnår de ikke sjældent yppigere noter af eksotiske frugter eller blødere noter af tørre frugter.

Rosévinene er lette og forfriskende med en fin bouquet. Farven er blegrosa med reflekser, der ofte er laksefarvede. Duften er fyldig og domineres hyppigt af peber. Smagen er først og fremmest let og delikat.

Rødvinene har en rubinrød farve og en kompleks vifte af aromaer, hvor de krydrede aromaer af meget modne røde frugter dominerer. Loire har været en af de afgørende faktorer bag udbredelsen af vinene fra »Coteaux du Loir« og deres omdømme. Ad Loire og videre ad Sarthe, der ved Angers flyder sammen med Loire, kunne flodskipperne på deres fladbundede både kaldet »gabares« fragte fødevarer til eksport, såsom vin, helt til Nantes. Loire fik således den samme betydning som Loire, der ligger ca. 30 km mod syd, både for vintransporten og tilplantningen af vindyrkningsarealerne nær transportveje og med gunstige topografiske beliggenheder.

Parcellerne, der traditionelt vælges af producenterne, ligger på områdets skråninger og har en jordbund med en stor andel af grove sten. Denne jordbund er således særdeles veldrænet og sikrer, at vinmarken har en god vandfunktion og er fysiologisk velfungerende.

I øvrigt kræver Loiredalens klimatiske beliggenhed og vinstokbestanden i distriktet, som primært udgøres af den sent modne (»2ème époque tardive«) pineau d’Aunis N og den tidligt modne (»3ème époque hâtive«) chenin B, optimal forvaltning af plantens livskraft og produktionspotentiale gennem en streng dyrkningspraksis og kort beskæring for chenin B’s vedkommende. Indvirkningen på årgangen, som er særlig markant i det geografiske område, har givet producenterne gennem generationer mulighed for at beherske de forskellige modningsbetingelser for druerne. De høstede grønne druer indeholder således mere eller mindre sukker, alt efter beliggenheden og de klimatiske betingelser for den pågældende årgang. Respekten for denne naturens rigdom afføder produktion af forskellige typer vin. Når de klimatiske betingelser er særligt gunstige for høsten, fremstilles der vin med gæringsdygtigt sukkerindhold af de sødeste druer. Skråningerne, der er armeret med kalktuf og har mange udgravede huler og gange, som bruges til vinfremstilling og lagring, befordrer udnyttelsen af vinenes egnethed som gemmevin, hvilket udtrykkes i produktspecifikationen ved en given lagringstid.

Jules Guyot omtaler i kapitlet om Sarthe i værket »Etude des vignobles de France« fra 1876 (undersøgelse af Frankrigs vindistrikter) Loiredalen som »så gunstig for gode druesorter og god vin« og gør status over vinenes omdømme: »Jullien nævner i øvrigt vinene fra Jasnières, Château-du-Loir […] som nogle, der meget længe har haft et godt omdømme. Jeg kan i det mindste bekræfte, at vinene fra Jasnières, Marçon i kantonen Chartre og vinene fra Vouvray[-sur-Loir], Malicorne, Montabon og Château-du-Loir er meget bedre end deres allerede udmærkede omdømme.«

Allerede i det 16. århundrede berømmede Henrik IV, Rabelais og Ronsard vinene fra »Coteaux du Loir«, hver med sin interesse for, indsigt i og kærlighed til disse vine. En kærlighed, som producenterne gennem generationer har videreført ved at beherske de forskellige modningsbetingelser for druer af sorterne pineau d’Aunis N og chenin B og således fremme det oprindelige udtryk hos vinene i dette geografisk område.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen: a) De skrifttegn, der på etiketterne benyttes til angivelse af alle de fakultative udtryk, hvis anvendelse i henhold til EU-reglerne kan reguleres af medlemsstaterne, må hverken i højden eller bredden være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttegn, der udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. b) De skrifttegn, der benyttes til angivelse af den geografiske betegnelse »Val de Loire«, må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af størrelsen af de skrifttegn, der udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. c) Benævnelsen »sec« skal indgå i mærkningen af hvidvine med et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på ikke over 8 g/l. d) På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at: — det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet — navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Området i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene, omfatter følgende kommuner (liste opstillet i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021):

— Departementet Indre-et-Loire: Epeigné-sur-Dême

— Departementet Loir-et-Cher: Montoire-sur-le-Loir

— Departementet Sarthe: Vancé.

Link til produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d69c4f1e-c73e-4b04-8d00-6964f653d72a

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.