DA Den Europæiske Unions Tidende C 255/24

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Støtte til SMV'ers bestræbelser på at tilpasse sig de globale markedsændringer«

(initiativudtalelse)

(2010/C 255/04)

Ordfører: Claudio CAPPELLINI

Medordfører: Ulrich PAETZOLD

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 26. februar 2009 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, på eget initiativ at afgive udtalelse om:

Støtte til SMV'ers (1) bestræbelser på at tilpasse sig de globale markedsændringer.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer, som udpegede Claudio Cappellini til ordfører og Ulrich Paetzold til medordfører. Den Rådgivende Kommission vedtog sin udtalelse den 26. november 2009.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog følgende udtalelse på sin 458. plenarforsamling den 16.-17. december 2009 (mødet den 16. december 2009) med 180 stemmer for og 3 hverken for eller imod.

Del 1

1. Konklusioner og henstillinger

1.1 EØSU er klar over, at SMV'erne kan tilnærme sig internationalisering på mange måder ved at bruge forskellige strategier og trække på støtte i varierende omfang. Denne udtalelse søger derfor at opstille otte henstillinger til, hvordan man styrer og inspirerer til tiltag, der skal understøtte SMV'ernes tilpasning til de globale markedsændringer. Vores udtalelse henvender sig til EU-institutionerne, medlemsstaterne, SMV'erne og deres sammenslutninger samt EU's organiserede civilsamfund mere bredt.

1.2 Henstilling nr. 1: Respektér iværksætterne, deres ret til at træffe beslutninger og deres behov for at bære konsekvenserne af disse beslutninger. Formålet med erhvervsstøtte bør være at bistå iværksætterne med at håndtere de globale markedsændringer, men må hverken erstatte iværksætterens egne beslutninger eller beskytte iværksætteren mod risici, som skyldes de beslutninger, han har truffet. Politikstøtte til SMV'er bør belønne innovation i praksis (især aktiv deltagelse i tværsektorielle teknologiske platforme under det 7. rammeprogram) og ikke være risikobærende, undtagen når der skal reageres på specifikke markedssvigt. Under disse omstændigheder kan globale markedsændringer have en uforholdsmæssig stor indvirkning på mindre firmaer (f.eks. sådanne, som driver virksomhed i globale værdikæder eller økonomier domineret af mindre firmaer).

1.3 Henstilling 2: Nedbringelse af handelshindringer. Fortsat åbning af markeder ved at afslutte vellykkede handelsforhandlinger og sikre en juridisk korrekt brug af handelsbeskyttende instrumenter fra tredjelandes side, håndhæve globale handelsstandarder og opretholde det indre marked uden at tilsidesætte en symmetrisk markedsadgang - er fortsat den mest effektive måde at støtte eksporterende SMV'er på. Den bedste politiktilgang består i at sikre, at de virksomheder, som kan eksportere, ikke stilles hindringer i vejen på grund af toldmæssige- eller ikke-toldmæssige barrierer.

1.4 Henstilling 3: Handelens konkurrencedygtighed skal fremmes ved at højne kvaliteten. Fordelene ved og kvaliteten af at overholde europæiske standarder og krav samt deltage fuldt ud i kapacitetsopbygningsprogrammer som f.eks. det 7. rammeprogram og CIP bør signaleres gennem markedsføringskampagner i tredjelande, arrangeret af medlemsstaterne, Kommissionen og erhvervssammenslutninger. Samtidig bør det understreges, at overholdelse af EU-standarder er en betingelse for at importere varer og tjenester til EU.

1.5 Henstilling 4: Handelspolitikken er nødt til at»tænke småt først«. Hvis partnerskaber skal udvikles til at sikre markedsadgang, er der brug for tættere koordinering af SMV'erne, hvis de skal leve op til den komplekse procedure, som handelsforhandlinger er. Forhandlingernes gennemsigtighed kan forbedres ved at fremhæve SMV-dimensionen i alle konsekvensanalyser af bæredygtigheden. Der bør også være større bevidsthed om, hvor repræsentative erhvervsrepræsentanterne er. Databasen over markedsadgang og helpdesk-tjenester vedrørende intellektuel ejendomsret på nye markeder vil også være til gavn. Der kan gøres mere vedrørende offentlige indkøb og prompte betaling i EU for at forbedre SMV-handelen.

1.6 Henstilling 5: At skræddersy politikker efter SMV'ernes behov. SMV'ernes oplevelse af forhindringerne for internationalisering adskiller sig fra, hvordan disse hindringer opfattes af de politiske beslutningstagere. Støtte på en praktisk og tilgængelige måde bør tilvejebringes via lokale og nationale mellemled, som kender SMV'erne indgående. Fremme af personlige forbindelser mellem virksomheder ved at støtte førstegangsbesøg er et godt eksempel herpå. Meget mangler at blive gjort for at afstemme SMV'ernes politikbehov, som eksemplet med adgang til finansiering viser. Praktiske metoder til at bistå SMV'er, f.eks. formidling, skattelettelser, prompte betalinger og foranstaltninger, som forenkler hurtig spredning af midler via statsstøtteundtagelser, bør tilskyndes, især i de sektorer, der er mest berørt af globaliseringen og økonomi- og finanskrisen (bl.a. bilsektoren).

1.7 Henstilling 6: Støtte til SMV'erne gennem deres arbejdstagere. Målet er at sikre, at SMV'erne er i stand til at trække på en faglært og engageret arbejdsstyrke på arbejdsmarkedet. For at opretholde SMV'ernes konkurrenceevne i EU bør tilgangen af arbejdskraft med kvalifikationer på højt niveau, f.eks. inden for ingeniørsektoren, teknisk vedligeholdelse eller byggeri, fastholdes. Kommissionens »Fælles forpligtelse til at løfte beskæftigelsen« øger værdien af denne proces. Den sociale dialog, især den sektorspecifikke sociale dialog, må gøre mere for at hjælpe SMV'erne med at samarbejde med deres ansatte om at bevare og udvikle nye færdigheder, så de bliver de første til at få gavn af nye og eksisterende muligheder på det indre marked. For at håndtere de globale ændringer bør EU-partnerskaber og langvarige projekter fremmes blandt SMV-organisationer, erhvervsuniversiteter og forskningsorganer i samarbejde med institutioner i de nye økonomier.

1.8 Henstilling 7: Netværker er vigtige for SMV'erne, især når de bliver globale. Netværker åbner muligheder for SMV'er, men rummer også specifikke problemer relateret til intellektuel ejendom og dominerende kunder, der bedre kan løses gennem en sektorbaseret tilgang. Som global aktør har EU ikke formået at udnytte sit potentiale til at forbedre SMV'ernes rolle som eksportører til og importører fra tredjemarkeder. Af særlig interesse er den rolle, EU og medlemsstaterne kan spille for at støtte SMV'erne som IIC'er, »initial and intermediate companies«, dvs. virksomheder, der er placeret først i eller i midten af værdikæderne. Der bør sættes større fokus på dette spørgsmål, jf. tidligere udmeldinger fra CCMI og under hensyntagen til nødvendigheden af at repositionere EU's industripolitik på det globale marked.

1.9 Henstilling 8: Innovér og evaluér. De politiske beslutningstagere er nødt til at innovere i realøkonomien, især under krævende økonomiske, sociale og miljømæssige omstændigheder. Politikken skal reagere hurtigt på nye udfordringer, evalueres på basis af veldokumenteret høj kvalitet og være lydhør over for repræsentative interesseparter for at lære af succeshistorier og præstationsændringer. SMV'erne kan yde et vigtigt bidrag til mere energieffektive produkter/tjenester og den såkaldte »grønne økonomi«.

2. SMV'erne spiller en afgørende rolle i EU's svar på de globale markedsændringer

2.1 EU's 23 millioner SMV'er spiller en vigtig rolle med hensyn til at tilpasse EU's økonomi til ændringer på det globale marked. De beskæftiger to tredjedele af de ansatte i den private sektor, sikrer et dynamisk arbejdsmarked og bidrager til udviklingen af en konkurrencedygtig, innovativ og inklusiv EU-økonomi. Den økonomiske fragmentering og specialisering, der kendetegner globaliseringen, skaber en niche, som SMV'erne kan udnytte. SMV'ernes bidrag til velstanden i EU og dets forskellige sociale, erhvervsmæssige og kulturelle modeller fortjener større anerkendelse. SMV'erne er rygraden i EU's produktionssystem og kan øge deres bidrag til beskæftigelsen og EU's merværdi (2).

2.2 Som verdens største eksportør og donor af udviklingsbistand er EU allerede meget globalt orienteret. SMV'erne er en heterogen gruppe, og mange har hverken styrken, ressourcerne eller lysten til at forsøge sig på de globale markeder. Udvalget ønsker at understrege, at »globalisering« og internationalisering »er vigtige spørgsmål, også for SMV«erne, som forsyner eller udelukkende er forankret i lokale og regionale markeder (3). Globaliseringen har omdefineret de sociale kompromiser, som indlejrede SMV'erne i de nationale økonomiske systemer, og EØSU anerkender, at den nuværende krise atter vil ændre måden, hvorpå SMV'erne er forbundet med deres nationale og internationale markeder (4). Kommissionens og medlemsstaternes styrkede rolle i den henseende bør diskuteres og sættes på EU's politiske dagsorden. Hvis EU taler med én stemme i de internationale finansinstitutioner (som allerede anmodet af Eurogroup-repræsentanten i Rådet) og har en fælles Eurogroup-vision, som støtter Euro-området, kan dette også styrke SMV'ernes rolle i forbindelse med deres globale stilling.

2.3 Mange faktorer påvirker den måde, hvorpå SMV'erne reagerer på de globale markedsændringer. Trods forpligtelsen til at gennemføre det indre marked er det kun få SMV'er i EU27, der eksporterer til eller foretager indkøb i udlandet (5). Mindre lande og større virksomheder er generelt mere internationale (6). Servicesektoren, som domineres af SMV'er, bidrager med ca. 70 % af bruttoværditilvæksten i EU27, men dens samlede bidrag til den grænseoverskridende handel var kun 20 % i den forholdsvis velstående periode i 2006 (7). Internationaliseringens bestemmelseslande og sektorer varierer ligesom de valgte fremgangsmåde (f.eks. eksport eller joint-ventures) og handelens retning. Hindringerne for internationalisering varierer også, idet den vigtigste eksporthindring for SMV'er er manglende viden om de udenlandske markeder (13 % af de eksporterende SMV'er nævnte dette som den største hindring for dem), efterfulgt af importafgifter i bestemmelseslandene og manglen på kapital (begge 9 %) (8).

2.4 SMV'erne har færre grænseoverskridende aktiviteter end større virksomheder i og uden for det indre marked. Det kan give det fejlagtige indtryk, at EU er for de store virksomheder og medlemsstaterne for SMV'erne. EØSU understreger, at SMV'erne er rygraden i EU's økonomi og spiller en vigtig rolle i EU's socialøkonomi, især da større virksomheder outsourcer til tredjelande.

EØSU anerkender derfor de SMV-politikker, EU har udviklet i årenes løb spændende fra SMV-handlingsplanen i 1986, det integrerede program i 1994, de forskellige flerårige programmer, Lissabondagsordenen i 2000, det europæiske charter for små virksomheder i 2000 til CIP (»Competitiveness and Innovation Programme« – programmet for konkurrencedygtighed og innovation) og »Small Business Act for Europe« (SBA).

2.5 Mange firmaer driver virksomhed uden at forvente statslig støtte til andet end fjernelse af administrative og lovgivningsmæssige hindringer. For dem forbliver den vigtigste begrundelse for EU's SMV-politik, at den korrigerer markedssvigt. I sine tidligere udtalelser (9) har EØSU dog gjort det klart, at støtten til SMV'er er nødt til at blive forhøjet, hvis ambitionerne i »Small Business Act« (SBA) og behovene hos EU's 23 millioner SMV'er skal imødekommes. SMV-ugen har udvidet SMV-politikkens anvendelsesområde yderligere, da den søger at »informere«, »støtte«, »inspirere«, »skabe udveksling« og »tilskynde« SMV'er (10), som allerede nævnt af EØSU i dets udtalelse INT/445 og for nylig også af Regionsudvalget om gennemførelsen af »Small Business Act for Europe«.

2.6 Denne udtalelse fokuserer specifikt på henstillingerne om at bistå SMV'er med eksport og en politik, der skal hjælpe SMV'er med at klare de globale markedsændringer. Den henvender sig til Kommissionen, Parlamentet og medlemsstaterne samt SMV'erne og deres sammenslutninger, både tværsektorielle og sektorspecifikke. Udtalelsen forklarer indledningsvist, hvorfor den traditionelle begrundelse for at gribe ind for at løse markedssvigt muligvis udgør et centralt element i denne politik. Men det viser også, at de mekanismer, som bruges til at identificere markedssvigt, definere politiske løsninger og fordele ledelsesansvar, ikke altid er klare eller godt afstemte. Af disse grunde er det nødvendigt at udvikle andre principper, så politikken bringes tættere på SMV'erne og bort fra det abstrakte begreb »markedet«. I det omfang kan EØSU sammen med andre interesserede EU- og nationale institutioner fremme udarbejdelsen af en halvårsrapport på globalt niveau for at måle »SMV'ers stilling på det globale marked med passende markedskriterier«.

3. Henstilling 1: Iværksætterne træffer beslutningerne

3.1 Foranstaltningerne skal respektere iværksætterne, deres ret til at træffe egne beslutninger og deres behov for at bære konsekvenserne af disse beslutninger. Eksportincitamenter kan være ekstremt skadelige ved at skabe markedsforvridning og tilskynde virksomheder til at tage risici, som de ikke er rustet til at håndtere. Politikken bør som regel belønne innovation og støtte kommerciel risikotagning, men ikke bære kommercielle risici, undtagen når det gælder om at reagere på specifikke markedssvigt.

3.2 Globaliseringen byder på komplekse udfordringer, både risici og muligheder, for SMV'er og politiske beslutningstagere. Information om, hvordan man får adgang til de globale markeder, er omkostningskrævende, leverandørerne skal være troværdige og værdikæderne indebærer en udfordring for SMV'er, hvad angår intellektuel ejendomsret. Der er mange veje til internationalisering for SMV'er, hvor nogle er »født« globale, mens andre langsomt lærer at tilpasse sig. Udfordringen for beslutningstagerne er at forsøge at sikre, at deres forståelse af SMV'ernes behov er identisk med behovene hos de SMV'er, som de ønsker at støtte. Det er grunden til, at der under fuld hensyntagen til iværksætternes eget skøn fortsat skal fokuseres på at yde støtte.

4. Henstilling 2: Markederne skal være frie

4.1 Fokuseringen på iværksætternes eget skøn er den vigtigste begrundelse for at tilstræbe et frit marked og er et grundlæggende syn i EU's SMV-politik. I SBA tales der om at få mere ud af det »indre marked«, og EØSU har slået til lyd for, at en styrkelse af det indre marked er den mest effektive måde at forbedre SMV'ers eksportkapacitet (11) på, og bedre adgang til eksportmarkederne for SMV'er er et centralt tema i Lissabonstrategiens eksterne dimension (12). Reduktion af handelshindringer og etablering af åbne og konkurrenceprægede markeder ved at afslutte handelsforhandlinger, håndhæve globale handelsstandarder og vedligeholde det indre marked forbliver derfor den mest effektive måde at støtte eksporterende SMV'er på, såfremt markedsåbningen respekterer en »symmetrisk adgang« og ikke bringer fællesskabslovgivningen i fare. Den bedste politiske reaktion er at sikre, at de små virksomheder, som har kapacitet til at eksportere, ikke hindres heri på grund af told- eller ikke-toldmæssige barrierer. Eksempler på egnede foranstaltninger omfatter:

a. Fuldførelse af Doha-runden, WTO/GPA og bilaterale aftaler og andre internationale handelsforhandlinger, der ser på handelshindringer både ved grænsen (f.eks. toldbarrierer, toldprocedurer) og på den anden side af grænsen (ikke-toldmæssige barrierer, standarder, tekniske normer og lovgivning) (13);

b. Tiltag, der skal se på ringe eller tyngende beskyttelse af intellektuelle ophavsrettigheder og relaterede spørgsmål, såsom teknologioverførsel, f.eks. Europe Enterprise Network, IPR-helpdesken i IPeuropAware-projektet, den såkaldte »China IPR SME Helpdesk« og »European Business and Technology Centre« i Indien, 2008, som Det Europæiske Patentkontor er involveret i.

c. Løbende tiltag for at bekæmpe diskriminerende forvaltningspraksis i forbindelse med tildeling af offentlige kontrakter;

d. Kommissionens tiltag på grundlag af medlem af Europa-Parlamentet Guardans Cambós forslag, som EØSU tilskynder Kommissionen til at rapportere om (14).

5. Henstilling 3: Handelens konkurrenceevne skal fremmes gennem kvalitet

5.1 De komplekse spørgsmål, der omgiver en iværksætters beslutning om at blive mere international, indebærer, at støtten til SMV'er skal være følsom over for den valgte strategi, de indgåede alliancer og involverede sektorer. EØSU støtter derfor den nye gruppefritagelsesforordning, der gør rammen for statsstøtte mere imødekommende over for SMV'ers behov. Den vil gøre det muligt at kanalisere betydelig bistand videre til SMV'er, når det kan dokumenteres, at markedet ikke har bidraget til et effektivt resultat for SMV'er (15). EØSU har påpeget, at SMV'erne bør deltage fuldt ud i kvalitetsfremmende programmer som dem under det 7. rammeprogram (16) og gøre brug af Kommissionens nye håndbog om statsstøtte til SMV'er. SMV'ernes organisationer bør se på Kommissionens uddannelsestiltag (17). En mere omfattende ændring af virksomhedskulturen, værdikæder, markedspositionering, især hvad angår SMV'er, bør være genstand for en sektorspecifik politisk overvågning på EU-niveau. Der er brug for betydelige fremskridt på dette område.

5.2 Alle virksomheder, som begynder at handle inden for EU, mødes med krav om at efterleve de højeste standarder for forbrugersikkerhed, virksomheders sociale ansvar og miljømæssig bæredygtighed. Der er tale om betydelige investeringer, som EU forpligter virksomhederne til at foretage, og der kan gøres mere for at øge afkastet fra disse investeringer. EØSU tilskynder derfor medlemsstaterne, Kommissionen og repræsentative SMV-sammenslutninger til at overveje, hvordan kvaliteten af EU's produkter/tjenester bestemt til eksterne markeder kan højnes. Horisontal markedsføring med henblik på at udbrede kendskabet til EU-produkters kvalitet behøver ikke udelukkende at ske i form af »CE-mærket« eller »made in Europe-kampagner«. Men øget bevidstgørelse af tredjemarkeder om varers kvalitet via en sektorspecifik fremgangsmåde vil være et vigtigt markedsføringsredskab, der kan hjælpe mange SMV'er, især dem, som driver virksomhed inden for nye sektorer (f.eks. grøn energi). »Fair trade«-initiativer på regionalt/globalt niveau med henblik på effektiv inddragelse af EU's SMV-organisationer bør underkastes mere systematisk forskning og evaluering.

5.3 SMV'er køber lige så meget ind fra lande uden for det indre marked, som de eksporterer (5). SMV'er fra mindre medlemsstater og især SMV'er, som driver virksomhed inden for engros- og detailhandel og fremstillingsvirksomhed, henter almindeligvis deres råstoffer uden for landegrænserne (8), men ikke i tredjelande. Fortsat promovering af europæiske standarder og af CE-mærket samt bedre overensstemmelsesvurdering og markedsovervågningskapacitet i tredjelande vil øge antallet af leverandører, der kan importere til EU. Kapacitetsopbygning, så tredjelande kan opfylde kravene, vil også sikre erhvervsstøtte på linje med EU's »Aid for Trade«-dagsorden og, som påpeget af TBT-komitéens formand, øge tilliden og fremme frihandel og fair trade (18).

6. Henstilling 4: Handelspolitikken er nødt til at »tænke småt først«

6.1 EØSU bemærker, at især SBA-spørgsmål er relevante for handelspolitikkens udformning. SMV'erne har sværere ved at løfte den lovgivningsmæssige byrde og vinde lydhørhed i politiske kredse (19). Det gælder både told- og ikke-toldmæssige barrierer. I henhold til Kommissionens forslag om »et stærkere partnerskab for øget markedsadgang« (20), bør erhvervsorganisationerne være aktive i partnerskabet for markedsadgang og dets rådgivende udvalg »MAAC«. Desuden bør der sikres fuld hensyntagen til SMV'ernes interesser i alle handelsforhandlinger. De nuværende handelsbeskyttende instrumenter såsom antisubsidieforanstaltninger og antidumpingforanstaltninger er ikke velegnede for SMV'erne, som mangler ressourcer og kompetence til at klage effektivt. EØSU's EU-Kina- og EU-Indien-rundbordsmøder kan også fremme dialogen og det forberedende arbejde i EU's respektive civilsamfund (især i SMV'erne og socialøkonomien).

6.2 EØSU erkender, at den vigtigste kanal til at vinde lydhørhed for SMV'ernes synspunkter er via medlemsstaterne og Artikel 133-Udvalget og via handelssammenslutninger og industriorganisationer, der driver lobbyvirksomhed over for Kommissionen ved Verdenshandelsorganisationen. Handelsforhandlingerne er imidlertid komplekse, og stærkere partnerskaber med henblik på udvikling af større markedsadgang for SMV'er bør udvikles og koordineres bedre i hele det handelspolitiske netværk. Kommissionen og medlemsstaterne bør også øge koordinationen af SMV-interesser for bedre at repræsentere deres interesser i andre standardiseringsorganer som f.eks. ISO. Eksempler på egnede foranstaltninger er:

a. Medlemsstaterne og Kommissionen bør fremsætte efterfølgende erklæringer i bæredygtighedsvurderingerne om høringsprocedurerne for SMV'er, og om, hvor repræsentative de hørte sammenslutninger er (21).

b. EØSU hilser databasen over markedsadgang (MADB) og ressourcerne til beskyttelse af intellektuel ejendom, herunder IPR-Helpdesks, med tilfredshed. Regelmæssig placering af tjenestemænd fra Kommissionen i SMV'er og i deres respektive nationale IPR-kontaktkontorer vil i betydeligt omfang øge forståelsen af de relevante spørgsmål på disse handelsområder.

c. Diskriminerede offentlige indkøbspolitikker og overskridelse af betalingsfrister er områder, der skader SMV'erne uforholdsmæssigt meget, og hvor der er brug for statslige tiltag (22). EØSU bifalder gennemførelsesevalueringen af direktivet i 2006, men føler, at finanskrisens virkninger bør evalueres. Det vil lægge et moralsk pres og opsamle eksempler på god praksis ligesom den irske regerings formelle ordninger, der indførtes i juni 2009 for at forkorte ministeriernes frister for betaling af deres erhvervsleverandører fra 30 til 15 dage.

7. Henstilling 5: At skræddersy politikker efter SMV'ernes behov

7.1 Politikkerne skal i første række skræddersys til at tilgodese virksomhedernes, især SMV'ernes behov og ikke de politiske beslutningstageres behov, leveringsmekanismen eller nærhedsprincippet. Både OECD's APEC-topmøde i 2006 om SMV-internationalisering og Kommissionens ekspertgruppe opridsede hindringerne for SMV'ers eksport (23). Nye undersøgelser viser imidlertid, at de politiske beslutningstagere og SMV'erne ser forskelligt på disse hindringer og dermed på, hvordan de kan fjernes (24). SMV'er har forskellige lovgivningsmæssige og kommercielle baggrunde og tilnærmer sig internationalisering på mange måder: trinvist, gennem strategisk iværksættervirksomhed, gennem læring, gennem »proximity marketing« og nichebaseret markedsføring, og visse er tilmed »født globale« og fokuserer fra første færd på et globalt marked (25).

7.2 EØSU har foreslået en række ikke-finansielle foranstaltninger til at fremme SMV'er (26), herunder samarbejdsarrangementer (f.eks. det ikke-videreførte INTERPRISE-program, underentreprenør-udstillinger), der kan fremme møder ansigt til ansigt mellem iværksættere (27), og et program til uddannelse af undervisere for at hjælpe organisationerne til at forsvare SMV'ers interesser og forbedre leveringen af omtalte konsulentrådgivning til SMV'er.

7.3 Et aktuelt eksempel på fiaskoen med at skræddersy politikker til SMV'erne kan ses i forbindelse med tilvejebringelsen af finansiering og kreditforsikring. Problemerne med dette er især størst for de eksporterende SMV'er. Trods den enorme offentlige finansielle støtte til bankvæsenet oplever virksomhederne en betydelig kreditmangel og tilgængelig kreditforsikring. Det afspejler en institutionel brist på finansmarkedet og lægger op til specifikke tiltag for at forbedre virksomhedernes kreditforsyning og kreditforsikring (28). EØSU støtter derfor konklusionerne fra OECD's rundbordsmøde i Torino, som igen har fastslået betydningen af at se på rammerne for finansinstitutionernes virksomhed ved at kræve »pålidelig forvaltnings-, skatte- og lovgivningsmæssige rammer, som tilvejebringer fair markedsvilkår for alle økonomiske enheder uanset størrelse« (29).

7.4 EØSU støtter også Torino-rundbordets andre praktiske henstillinger om at bistå SMV'erne med deres finansstyring, herunder:

a. Effektivisering af garantier gennem bedre formidling mellem kreditorer og SMV'er.

b. Håndtering af likviditetsproblemer via fordelagtig beskatning og undtagelse fra bidrag til social sikring eller ferier og skattelettelsesordninger for private investorer i SMV'er.

c. Selv om dette ikke er et særligt SMV-spørgsmål, er det aldeles afgørende, at alle virksomheder modtager betaling i tide, både fra værdikæder og fra ministerier (30).

7.5 EØSU bifalder også foranstaltningerne under den midlertidige ramme for statsstøtte, der blev vedtaget i december og annonceret i Den Europæiske Økonomiske Genopretningsplan. Bemærkes bør:

a. Det nye sammenlignelige begrænsede støttebeløb på op til 500 000 euro over to år.

b. Medlemsstaterne får lov til – uden i hvert enkelt sag at skulle notificere dette – at bevilge statsgarantier for lån til nedsat præmie, bistand i form af en subsidieret rentesats, der gælder for alle typer lån, samt subsidierede lån til fremstilling af grønne produkter, herunder tidlig tilpasning til eller mere vidtgående skridt end fremtidige produktstandarder i Fællesskabet.

c. Ændringer af retningslinjerne for risikokapital med henblik på at øge den tilladte tilførsel af risikokapital til SMV'er pr. år fra 1,5 mio. euro til 2,5 mio. og sænke den private sektors deltagelse fra 50 % til 30 %.

7.6 SMV'erne bør gives prioriteret adgang til de 5 billioner dollar, der er blevet lovet i løbet af to år i G20-kommunikeet (31). Tilskud skal nøje kontrolleres for at sikre, at de opfylder deres tilsigtede mål. SMV'er i de nye medlemsstater kan modtage ekstraordinær støtte under de nuværende traktater.

7.7 Det vil også komme SMV'erne til gavn, hvis EU taler med »én stemme« over for de internationale finansinstitutioner og i forbindelse med euroen, og hvis EU fører en mere sammenhængende og koordineret økonomi-, erhvervs- og handelspolitik på globalt niveau (som allerede fastslået i nogle forårshøringer af EØSU om den nuværende globale økonomi- og finanskrise) og medlemsstater.

8. Henstilling 6: Støtte til SMV'erne gennem deres arbejdstagere

8.1 Arbejdstagerne og deres færdigheder er vigtige for SMV'ernes konkurrenceevne. I EU beskæftiger SMV'erne en større del af den samlede arbejdsstyrke end SMV'erne i USA eller Japan, så det er vigtigt, at der gøres mere for at inddrage SMV'ernes organisationer i en social dialog og på andre politikområder. For eksempel ville et større udbud af både kvalificerede ingeniørers og teknisk dygtige arbejdstageres færdigheder blive mulig, hvis en mere effektiv inddragelse af SMV'er i (kollektiv) forskning og udvikling og kommerciel udnyttelse af sådan forskning (f.eks. via licensaftaler) kunne sikres.

8.2 SMV'erne bør gøre bedst mulig brug af Kommissionens handlingsplan for jobs fra juni 2009 og Kommissionens politik til bedre at foregribe strukturelle og industrielle forandringer. Meddelelsen »Den fælles forpligtelse til at løfte beskæftigelsen« (32) opstiller tre nøgleprioriteter: opretholdelse af beskæftigelsen, jobskabelse og fremme af mobiliteten; opkvalificering af kompetencer og afstemning med arbejdsmarkedets behov samt øget adgang til beskæftigelse. Særligt vigtige emner er:

a. En mikrofinansieringsfacilitet til 100 mio. euro i form af lån på op til 25 000 euro, der er skræddersyet til virksomheder med under 10 ansatte.

b. fem millioner praktikophold og anden hjælp til unge, som er i fare for at blive arbejdsløse.

c. En sektorspecifik analyse af EU's arbejdsmarked med henblik på at opgradere og afpasse færdigheder efter arbejdsmarkedets behov i dag og senere (33).

d. En praktisk værktøjskasse for virksomheder og deres arbejdstagere med henblik på bedre styring af virksomhedsomlægninger

e. En vejledning om uddannelse for små virksomheder med henblik på at hjælpe SMV'er med at opretholde og opnå nødvendige færdigheder.

9. Henstilling 7: Betydningen af netværk i internationaliseringen af SMV'er

9.1 Mange SMV'er er pristagere snarere end prissættere og er mere aktive på de internationale markeder gennem forsynings- og værdikæder og via import snarere end via eksport. Disse netværk skaber muligheder for SMV'er, men byder også på specifikke problemer relateret til intellektuel ejendom og dominerende kunder. De kan bedre løses gennem en sektorbaseret tilgang. Som global aktør har EU ikke formået at udnytte sit potentiale til at forbedre SMV'ernes rolle på tredjemarkeder som både eksportører og importører. Af særlig interesse er den rolle, EU og medlemsstaterne kan spille for at støtte SMV'erne som IIC'er, »initial and intermediate companies«, dvs. virksomheder, der er placeret først i eller i midten af værdikæden. Der bør fokuseres mere på:

a. At hjælpe EU's SMV'er med at omstille sig til de dele af den globale produktion, der giver høj værditilvækst (via forbindelser til innovation, forskning, kompetencedagsordener, herunder på universiteter);

b. Introducere internationale, udenlandske direkte investorer, der er interesserede i mulighederne på EU's indre marked, for SMV'er med henblik på at fremme varige industrielle samarbejdsbånd;

c. At bistå SMV'er med de problemer, de konfronteres med i forbindelse med værdikæder og netværk (intellektuel ejendomsret, prompte betaling for at opfylde forpligtelser i lovgivningen og i kontrakter osv.),

d. At koordinere og støtte eksisterende netværk, herunder SMV-eksportkonsortier på nationalt og EU-plan, lokale klynger og SMV'ers repræsentative organisationer, at tilvejebringe omtalte bistand til SMV'er, så de bedre kan udnytte deres kompetencer både i det indre marked og på nabomarkeder (f.eks. grænseoverskridende regioner). Støtte fra Kommissionens Europe Enterprise Network, handelskamre og de bilaterale eksporthandelskamre er nyttig, men kan udvides yderligere og koordineres bedre indbyrdes og med andre eksisterende netværk og SMV-organisationer, der er aktive på dette område. Forskellige SMV-relaterede blanketter og erhvervstekniske støtteløsninger, der er forenelige med statsstøttepolitikker og Verdenshandelsorganisationen, kan gøres til genstand for yderligere undersøgelser og foranstaltninger.

9.2 EØSU har fremlagt en række udtalelser om eksternalisering og værdikæder (34). De har en direkte indflydelse på EU's økonomi og især de SMV'er, som i stort omfang bliver internationale via disse enestående relationer. SMV'erne har gavn af disse globale netværk, ved at de deles om internationaliseringens risici, opnår adgang til ny teknologi og forbedrer deres effektivitet gennem yderligere eksternalisering og specialisering inden for deres nøglekompetencer. Men de kan også møde særlige udfordringer, når det gælder om at forstå, hvordan de er forbundet med resten af værdikæden, hvordan de beskytter deres egen intellektuelle ejendomsret i denne, og hvordan de avancerer hen imod en mere profitabel fase i værdikæden (35). EØSU fastholder, at der fortsat mangler en politik for virksomhederne først i eller i midten af forsyningskæden, og har i sine tidligere udtalelser nøje angivet, hvilke spørgsmål der bør ses på.

10. Henstilling 8: Politikinnovation og -evaluering

10.1 EØSU anbefaler, at der udvikles en bedre forståelse af ovennævnte politikkers konsekvenser gennem effektiv overvågning og evaluering af resultater og af den regelmæssige reevaluering af målsætninger med specifik henvisning til internationaliseringen af SMV'er, der står over for globale markedsændringer via innovation på kort og lang sigt:

a. Forsøg-fejl-metoden bør ses som en vigtig kilde til politisk innovation, som giver politiske systemer mulighed for at lære og blive bedre.

b. Velunderbygget politik bør som en selvfølge bruges som basis for politikbeslutninger osv., og hyppige data bør koordineres bedre fra en række kilder (f.eks. gennem EU's SMV-præstationsmåling) (36).

c. En taskforce-gruppe om internationalisering bestående af mange forskellige interessenter bør støtte Kommissionen med dens gennemførelse af sine politikker med repræsentanter fra medlemsstaterne, SMV'ernes repræsentative organisationer, EØSU og Regionsudvalget.

Bruxelles, den 16. december 2009 Mario SEPI Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) For en definition af SMV, se venligst Henstilling 2003/361/EF af 6.5.2003, EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36 ff.

(2) EUROSTAT SBS database, 2004-2005.

(3) EU-Kommissionen 2003 »Internationalisation of SMEs«Observatory of European SMEs nr. 4.

(4) EØSU »Et program for Europa«: civilsamfundets forslag fremlagt den 24. marts 2009.

(5) »Commission Final Report of the Expert Group On Supporting the internationalisation of SMEs: Final Report of the Expert Group December 2007«.

(6) Observatory of European SMEs Internationalisation of SMEs Nr. 4, 2003.

(7) Europe in figures - Eurostat statistical yearbook 2008.

(8) Flash Eurobarometer. #196.

(9) De forskellige politikforanstaltninger, bortset fra en velegnet finansiering, som støtter små og mellemstore virksomheders vækst og udvikling, EUT C 27, 3.2.2009, s. 7, Internationale offentlige indkøb, EUT C 224, 30.8.2008, s. 32, og Tænk småt først En Small Business Act for Europa, EUT C 182 af 4.8.2009, s. 30.

(10) »Hvad er SMV ugen?« http://ec.europa.eu/enterprise/policies/entrepreneurship/sme-week/about/index_da.htm.

(11) »Et indre marked for Europa i det 21. århundrede«, EUT C 77 af 31.3.2009, s. 15.

(12) Kommissionens meddelelse KOM(2008) 874 endelig.

(13) Jf. »Global Europe« http://ec.europa.eu/trade/issues/sectoral/competitiveness/global_europe_en.htm og »Market Access Strategy« http://ec.europa.eu/trade/issues/sectoral/mk_access/index_en.htm), Trade Barriers Regulation http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/tbr/index_en.htm etc.).

(14) Ordfører Ignasi Guardans Cambó, Betænkning, A6-0002/2008, vedtaget den 19. februar 2008.

(15) For eksempler på god praksis i medlemsstaterne, jf. Generaldirektoratet for Erhvervspolitik 2008 Supporting the Internationalisation of SMEs – a good practice guide.

(16) Forsknings- og udviklingsprogrammer til fordel for SMV'er, EUT C 224 af 30.8.2008, s. 18.

(17) Jf. især s. 24 i Kommissionens Håndbog om EU's statsstøtteregler for små og mellemstore virksomheder (SMV) fra 2009, Bruxelles 25.2.2009 http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/sme_handbook_da.pdf.

(18) Fact Sheet: Aid for Trade Brussels, 3. april 2009; Bilag A, punkt (2) i Programming Guide for Strategy Papers Aid for trade (AfT) Bruxelles, november 2008; Rapport af formanden for TBT-komitéen TBT Committee Workshop on the Role of International Standards in Economic Development Endelig udg. den 19. marts 2009.

(19) Bedre gennemførelse af EU-lovgivningen, EUT C 24 af 31.1.2006, s. 52.

(20) Meddelelse om det globale Europa og et stærkere partnerskab for øget markedsadgang for EU's eksportører, KOM(2007) 183 endelig.

(21) Jf. EIM 2009 »Study on the Representativeness of business organisations for SMEs in the EU Zoetermeer«, maj.

(22) Kommissionen har offentliggjort en evaluering af, hvor effektiv fællesskabslovgivning er, når det gælder om at forhindre overskridelse af betalingsfrister: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/files/late_payments/doc/finalreport_fr.pdf.

(23) OECD APEC »The Athens Action Plan For Removing Barriers To Sme Access To International Markets« vedtaget på OECD-APEC's globale konference i Athen, den 8. november 2006.

(24) OECD 2008 Removing Barriers to SME Access to International Markets; C. Dannreuther 2008 »A Zeal for a Zeal? SME Policy and the Political Economy of the EU«Comparative European Politics 23, pp. 377-399; C. Dannreuther 2007 »EU SME policy: On the edge of governance«CESifo Forum 2/2007

(25) Der er fire kendetegn ved virksomheden, der er »født global«: en global vision fra første færd, produkter med et globalt markedspotentiale, uafhængighed og en evne til accelereret internationalisering. Side 389 i Mika Gabrielsson, V.H. Manek Kirpalani, Pavlos Dimitratos, Carl Arthur Solberg, Antonella Zucchella (2008) »Born globals: Propositions to help advance the theory« International Business Review 17, pp. 385-401.

(26) ib.n.9.

(27) Jf. http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/partnership/interprise.htm.

(28) IMF 2009 »Trade Finance Stumbles« Finance and Development.

(29) OECD's »Turin Round Table on the Impact of the Global Crisis on SME & Entrepreneurship Financing and Policy Responses«, der blev afholdt i Intesa Sanpaolo, Palazzo Turinetti, Torino, Italien den 26.-27. marts 2009.

(30) »Small Business Act« og EØSU's udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bekæmpelse af overskridelse af betalingsfrister i handelstransaktioner«, EFT C 407 af 28.12.1998, s. 50.

(31) G20-ledernes erklæring »The Global Plan for Recovery and Reform« af 2. april 2009.

(32) KOM(2009) 257 endelig.

(33) Meddelelsen om »Nye kvalifikationer til nye job«, KOM(2008) 868 endelig.

(34) »Udvikling af værdi- og forsyningskæder på europæisk og globalt plan«, EUT C 168 af 20.7.2007, s. 1, og »Integration af verdenshandelen og eksternalisering: Hvordan skal de nye udfordringer tackles?«, EUT C 10 af 15.1.2008, s. 59.

(35) OECD: »Enhancing the Role of SMEs in Global Value Chains«.

(36) OECD 2008: »Making Local Strategies Work: Building the Evidence Base«