Den seneste version af SDMX-datastrukturerne (Statistical Data and Metadata eXchange) anvendes fortsat med succes til at modtage data fra medlemsstaterne og udarbejde lønomkostningsindekset, men også til at overføre lønomkostningsindeksdata til Den Europæiske Centralbank.

Data for timelønomkostningsniveauer blev ajourført senest 3 måneder efter referenceåret baseret på lønomkostningsindeksdata for 2019.

I juli 2003 vedtog Kommissionen forordning (EF) nr. 1216/2003 om de nærmere procedurer, som medlemsstaterne skal følge, når de indberetter deres indeks til Kommissionen, de kalender- og sæsonkorrektioner af indeksene, der skal foretages, samt indholdet af de nationale kvalitetsrapporter. Kommissionen vedtog på dette grundlag forordning (EF) nr. 224/2007 i marts 2007. Den ændrer forordning (EF) nr. 1216/2003 og udvider lønomkostningsindeksets dækningsområde til at omfatte de økonomiske aktiviteter i hovedafdeling L, M, N og O i NACE revision 1. Sidstnævnte hovedafdelinger omfatter hovedsagelig ikkemarkedsmæssige tjenesteydelser, som kan have en anden dynamik end markedsmæssige tjenesteydelser. Desuden vedtog Kommissionen i august 2007 forordning (EF) nr. 973/2007 om ændring af en række retsakter om bestemte statistiske områder, herunder lønomkostningsindekset, med henblik på gennemførelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i NACE revision 2.

Lønomkostningsindekset måler kvartalsvise ændringer i de samlede lønomkostninger pr. time, som bæres af arbejdsgiverne, og gør det muligt at overvåge udviklingen i det omkostningspres, der afstedkommes af produktionsfaktoren "arbejde". Lønomkostningsindekset tilhører familien af euroindikatorer, som giver oplysninger om den økonomiske udvikling i euroområdet. Eurostat offentliggør på sit websted hvert kvartal en pressemeddelelse om indekset for lønomkostninger pr. time, som indeholder et komplet datasæt, der er opdelt efter økonomisk aktivitet og lønomkostningskomponenter (lønomkostninger og ikke-lønrelaterede omkostninger). På webstedet findes også både kvartalsvise og årlige vækstrater.

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2003 af 27. februar 2003 om lønomkostningsindekset opstilles der en fælles ramme for medlemsstaternes udarbejdelse af sammenlignelige lønomkostningsindeks og for indberetning heraf til Kommissionen.

For så vidt angår landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), indberettede både Island og Norge lønomkostningsindeksdata for alle kvartaler i referenceperioden.

For Danmarks vedkommende blev alle lønomkostningsindeksdata for referencekvartalet 2019Q4 indberettet rettidigt til Eurostat, men blev offentliggjort med en forsinkelse på 5 uger, indtil der var truffet afgørelse om registrering af den nye socialbidragsordning.

Generelt var tilgængeligheden og fuldstændigheden af lønomkostningsindekset tilfredsstillende i hele referenceperioden. Eurostat modtog kalenderkorrigerede data samt både kalender- og sæsonkorrigerede data fra alle medlemsstater for alle kvartaler undtagen i ét tilfælde (Grækenland for 2019Q3). Medlemsstaterne leverede også ikke-sæsonkorrigerede data, undtagen Danmark og Sverige, som er blevet indrømmet undtagelser.

Der var fortsat efterspørgsel efter ikke blot oplysninger om kvartalsvise procentvise ændringer i lønomkostningerne som målt i lønomkostningsindekset, men også i stigende grad efter oplysninger om lønomkostningerne i absolutte tal (euro pr. time). Eurostat offentliggør fortsat hvert år i april skøn over lønomkostninger pr. time i euro og i nationale valutaer med en opdeling i NACE revision 2. Den årlige vækst i timelønomkostningsniveauerne samt de ikke-lønrelaterede omkostningers andel af de samlede lønomkostninger blev medtaget. Den feedback, der er modtaget om offentliggørelsen af disse skøn, er positiv, og Eurostat vil fortsætte med at udarbejde de årlige lønomkostninger med NACE revision 2-opdelingen.

For at vurdere et eventuelt inflationspres som følge af udviklingen på arbejdsmarkedet anvender Kommissionen og Den Europæiske Centralbank et indeks over lønomkostninger pr. arbejdstime, som viser udviklingen i lønomkostningerne på kort sigt. Kort tid efter at dataene bliver tilgængelige, skal indekset beregnes for hver medlemsstat, for EU som helhed og for euroområdet. Lønomkostningsindekset er også vigtigt for arbejdsmarkedsparter, der er involveret i lønforhandlinger, og for Kommissionen ved overvågning af lønudviklingen på kort sigt. Lønomkostningsindekset er en af de vigtigste europæiske økonomiske indikatorer. Endelig anvendes lønomkostningsindeksdata til indeksering af priser i nogle store kommercielle kontrakter, der varer flere år.

Eurostat fremlagde også en ny skabelon, som medlemsstaterne vil anvende fra og med 2020 til at rapportere om de procedurer og modeller, der anvendes til sæsonkorrektion af deres lønomkostningsindeksserie. Parallelt hermed blev der udviklet et særligt program som supplement til softwaren JDemetra+, således at skabelonen kan udfyldes på en harmoniseret og automatiseret måde.

Eurostat fortsatte med succes med at offentliggøre de årlige skøn over timelønomkostninger opdelt efter hovedafdeling i NACE rev. 2 efter den første udgave, som blev offentliggjort i april 2016. Disse skøn er baseret på både lønomkostningsniveauer og lønomkostningsindeksets udvikling og udarbejdes tre måneder efter udgangen af referenceperioden. Dækningen omfattede alle hovedafdelinger i NACE med undtagelse af hovedafdeling "L" i NACE revision 2 (fast ejendom).

Basisåret vælges, således at det falder sammen med den seneste 4-årlige lønomkostningsundersøgelse, som indeholder referencetal for lønomkostningsniveauer. På denne måde kan lønomkostningsindeksdata udtrykt i det pågældende basisår direkte kombineres (ganges) med data fra lønomkostningsundersøgelsen for at udlede skøn over lønomkostningsniveauet for det seneste år, for hvilket der foreligger lønomkostningsindeksdata.

Alle medlemsstater har indsendt nationale kvalitetsrapporter for referenceåret 2018. Disse rapporter er blevet valideret og offentliggjort på Eurostats tilsvarende webside.

3.3Rettidighed

Medlemsstaternes rettidighed med hensyn til at sende data til Kommissionen siden den foregående rapport var god, og alle data blev rettidigt indberettet, undtagen for Grækenland for 2019Q3. Landets data blev fremsendt med en forsinkelse på 8 dage.

For så vidt angår EØS-landene indberettede Norge lønomkostningsindeksdata rettidigt, og det samme gjorde Island.

3.4Nøjagtighed

Lønomkostningsindekset er sammensat af en række forskellige variabler (f.eks. lønomkostninger og udførte arbejdstimer), der kan hidrøre fra flere kilder. Det indebærer, at revisioner kan forekomme på et hvilket som helst tidspunkt og dermed påvirke det seneste kvartal, flere kvartaler eller hele år. Hvis korrektioner vedrører referenceåret, skal hele serien revideres. Revisioner af EU's overordnede tal (år-til-år-vækstrate) har kun én gang oversteget 0,1 procentpoint siden første kvartal af 2018 (0.2-revision for 2018Q2, jf. figur 1). Dette er en forbedring af nøjagtigheden i forhold til den foregående rapport.

Figur 1: Ændringer i år-til-år-vækstraten

mellem den første og den seneste (2020Q1) offentliggørelse af lønomkostningsindekset

(for EU-28, hovedafdeling B til S i NACE revision 2, aggregat, samlede lønomkostninger, i procentpoint)

3.5 Sammenlignelighed

Sammenlignelighed mellem lande sikres gennem de detaljerede definitioner og metoder, som indgår i lovgivningen om lønomkostningsindekset. Medlemsstater opfylder EU-kravene med de datakilder, som er tilgængelige på nationalt niveau. Størstedelen af dem gør enten brug af undersøgelser eller en kombination af undersøgelser og administrative data, mens to medlemsstater udelukkende gør brug af administrative kilder.

Med henblik på at offentliggøre sammenlignelige lønomkostningsindeks over tid er det vigtigt, at der korrigeres for kalender- og sæsonvirkninger. De overordnede tal er korrigeret for kalendervirkninger, og der udlignes for sæsonvirkninger ved at sammenligne de samme kvartaler i to på hinanden følgende år.

I henhold til artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1216/2003 skal lønomkostningsindekstal angives i ikke-sæsonkorrigeret, kalenderkorrigeret samt kalender- og sæsonkorrigeret form.

Det fremgår ikke udtrykkeligt af forordning (EF) nr. 450/2003, hvorvidt kalender- og sæsonkorrektioner skal foretages under anvendelse af den direkte eller den indirekte metode. En indirekte korrektion betyder, at basisserien korrigeres, hvorefter den anvendes til at beregne aggregater på højere niveau, og direkte korrektion betyder, at hver enkelt serie, herunder aggregater på højere niveau, korrigeres individuelt.

For så vidt angår lønomkostningsindekset anbefaler Eurostat at anvende den indirekte metode for at undgå uoverensstemmelser mellem de samlede lønomkostninger og komponenter. Sådanne uoverensstemmelser opdages også let af brugerne og kan så tvivl om den overordnede kvalitet af lønomkostningsindekset.

Eurostat opdager systematisk uoverensstemmelser mellem totaler og komponenter på 0,1 procentpoint eller derover (efter afrunding) og rapporterer dem til det pågældende land gennem en valideringsrapport. Det samlede lønomkostningsindeks genberegnes herefter på grundlag af lønkomponenter og ikke-lønrelaterede komponenter (indirekte metode). Denne harmoniserede tilgang sikrer også bedre sammenlignelighed mellem landene.

På LAMAS-LMI's møde i 2019 informerede Eurostat medlemsstaterne om sin vurdering af de sæson- og kalenderkorrigerede serier for lønomkostningsindekset. Sæson- og kalenderkorrigerede data blev analyseret separat og kontrolleret for forekomst af henholdsvis resterende sæson- eller kalendervirkninger. En standardmodel blev foreslået og accepteret af landene med henblik på at dokumentere deres procedurer for sæson- og kalenderkorrektion. Lande med resterende sæson- eller kalendervirkninger i deres serier blev bedt om at kontrollere deres procedurer for korrektion og indberette deres resultater.

3.6 Kohærens med nationalregnskabstal