DA Den Europæiske Unions Tidende C 293/16

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 293/08

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

»HÖRI BÜLLE«

EF-Nr.: DE-PGI-0005-01040-28.09.2012

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse

»Höri Bülle«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Tyskland

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.6 — Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Betegnelsen Höri Bülle (= løg, lat. cibolla) betegner i handelen og den i daglige sprogbrug et rødt spiseligt løg med en karakteristisk form og farve, som i århundreder er blevet dyrket på halvøen Höri.

Höri Bülle, botanisk Allium cepa, tilhører løgslægten (Allium).

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Hele produktionen af løget fra såning til rensning og tørring af de høstede løgknolde finder sted i det geografisk afgrænsede område. Der benyttes udelukkende frø fra egen formering fra dette område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7. Specifikke mærkningsregler

Mærkningen »Höri Bülle« skal anvendes på alle stadier af markedsføringen. Etiketterne bærer desuden producentens navn og adresse og/eller produktets registernummer i beskyttelsesforeningen for at sikre, at produkterne kan spores.

Derudover skal beskyttelsesforeningens logo anvendes sammen med inskriptionen »Höri Bülle« i forbindelse med det stiliserede løg. Dette gælder også for producenter, som ikke er medlemmer af beskyttelsesforeningen.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Ved den vestlige ende af Bodensee, imellem Stein am Rhein og Radolfzell, ligger der en halvø, som bærer navnet Höri, og som i daglig tale også kaldes »Zwiebelhöri« (Løghöri). Halvøen er at betragte som en historisk og økonomisk enhed og grænser op til Zeller See mod nordøst og Untersee mod sydøst. Det geografiske område omfatter kommunerne Gaienhofen, Moos og Öhningen i Landkreis Konstanz i Baden-Württemberg, såvel som naboområdet Bohlingen i byen Singen (Hohentwiel).

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

De forholdsvis milde luft- og jordtemperaturer i løbet af hovedvækstsæsonen giver gunstige forhold for grøntsagsdyrkning. De milde temperaturer skyldes Bodensees umiddelbare nærhed, idet søen oplagrer varme. Den chernozemagtige løsjord og den mørke mosejord giver gunstige forudsætninger for grøntsagsdyrkning, hvilket her stadig tydeligt præger landskabsbilledet. Især har løgdyrkning en mere end tusindårig tradition i det geografiske område, og det første dokumenterede bevis herpå stammer fra det 8. århundrede (Zimmermann, J. (1967): »Vom Zwiebelbau am Bodensee seit 1 200 Jahren — Das Zwiebel — oder Bölleland ‚Höri‘, Zwiebelmärkte in Konstanz, Rorschach und Schaffhausen« (1 200 år med løgdyrkning ved Bodensee — løglandet »Höri«, løgmarkeder i Konstanz, Rorschach og Schaffhausen). Fra: Hegau. Zeitschrift für Geschichte, Volksmund und Naturgeschichte des Gebietes zwischen Rhein, Donau und Bodensee (Tidsskrift for historie, dialekter og naturhistorie i området mellem Rhinen, Donau og Bodensee). Heft (nr.) 1/2 (23/24): 283). De lokales viden om bevaring og pleje af frøene og om dyrkningen af Höri Bülle er blevet overlevet fra en generation til generation og spiller en afgørende rolle for produktets nuværende egenskaber.

Höri Bülle er et landbrugsprodukt, der er typisk for denne egn, og der henvises også til den i turistreklamer. Halvøen er siden umindelige tider blevet kaldt »Zwiebelhöri« i folkemunde: »Ein kleiner Strich Landes, kaum anderthalb Stunden lang und nirgends Dreiviertelstunden breit, zwischen dem Schienerberg und dem Untersee gelegen, hat seit urältester Zeit den sonderbaren Namen Höry, Bischofshöri, Zwiebelhöri (…)« (En smal stribe land, på hvilken man kan gå den ene ende til den anden på knap halvanden time, og hvor det intetsteds varer over tre kvarter at gå fra den ene side til den anden, beliggende mellem Schienerberg og Untersee, kendes fra gammel tid under de særegne navne Höry, Bischofshöri, Zwiebelhöri (…)) (se Bader, J. (forlag) (1840): Badenia oder das badische Land und Volk (Badenia eller Badens land og folk). Kunst-Verlag, Karlsruhe. s. 248).

Talrige henvisninger som f.eks. de traditionelle løgmarkeder i begyndelsen af det 20. århundrede i nabobyerne Konstanz, Singen og Radolfzell såvel som i de schweiziske byer Rorschach og Schaffhausen er bevis på en udpræget tradition for løghandel. Den frodige halvø i den vestlige ende af Bodensee, mellem Stein am Rhein og Radolfzell, med det 708 m høje skovklædte Schienerberg er også forbundet med navne på prominente tyske malere og digtere.

5.2. Produktets egenart

Sorten Höri Bülle tilhører de gamle regionale sorter og beskyttes ikke af nogen national- eller EU-sortsbeskyttelse. Höri Bülles kommer udelukkende fra egen formering. Frøene kan ikke fås i handlen. Höri Bülle adskiller sig først og fremmest fra andre røde løgsorter ved sin karakteristiske form og farve. Den tynde og bløde yderskal har en lys, rødbrun farve, som i modsætning til mørkerøde sorter ikke smitter af, når løget skæres. I tværsnit ses de svagt røde lagdelinger mellem de enkelte løgskaller. Höri Bülles typiske flade, buede form er især velegnet til fletning af de traditionelle løgfletninger. Höri Bülles noget blødere konsistens gør, at det er meget saftigt men også følsomt over for tryk, og kræver særlig forsigtighed, når de på traditionel vis høstes med håndkraft. Således er en fuldt ud mekanisk høstning med en konventionel løghøster ikke mulig. I stedet benyttes en maskine til forsigtigt at rydde det område, hvor afgrøderne skal høstes.

Höri Bülles smag er først og fremmest kendetegnet ved den delikate aroma og milde, men ikke påtrængende skarphed. Ved tilberedning udvikler dens skarphed sig, uden at den karakteristiske røde farve går tabt. Höri Bülle er velkendt, og på grund af dens herkomst nyder den et godt ry både inden for som uden for det geografiske område. Takket være sine usædvanligt gode smagsegenskaber og bæredygtige produktionsmetode (f.eks. frø fra egen formering, traditionel høst med håndkraft og bevarelse af Höris kulturlandskab) er Höri Bülle optaget i Tysklands slow food-forenings »Arche des Geschmacks« (smagens ark).

Den regionale litteratur er rig på digte om Höri Bülle som f.eks. dialektpoeten Anna Schreiber Bährs lovsang om Höri Bülle eller digtet »Uf em Markt« af maleren og digteren Bruno Epple. Gennem værkerne og kunstnernes navne er Höri Bülle blevet kendt ud over regionens grænser.

5.3. Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Viden og århundreders tradition med dyrkning af løg garanterer Höri Bülles karakteristiske egenskaber og er grunden til produktets høje anseelse. Regionens bånd til og høje værdsættelse af den århundreder gamle tradition med løgdyrkning er synlig på mange områder i det lokale liv. De kommer bl.a. til udtryk i Höri Bülles store betydning for det regionale køkken (Gemeinde Moos (forlag) (1996)): Kleines Bülle Brevier (En lille guide til Büllen). Tekst: Erwin Keller. 2. udg. Gemeinde Moos. s. 26-52).

Höri Bülle omtales ved talrige fester og skikke som f.eks. »Bülle-Fest«, der siden 1976 er blevet afholdt hver første søndag i oktober i kommunen Moos, og ved hvilken specialiteter med Höri Bülle spiller hovedrollen. Ved denne lejlighed flettes løgfletninger af Höri Bülle til dels blandet med gule løg (Stuttgarter Riesen), og Höri Bülles flade form er særlig velegnet til løgfletninger. De retter, der serveres, omfatter hovedsageligt løgprodukter: Løgsuppe, løgkager, Zwiebeldinnele og lignende.

I kommunen Moos, der ligger i det geografiske område, er det lokale udråb »Rätisch, Bülla und Salot — gnua, gnua, gnua!« blevet anvendt ved karnevalstid siden 1953, og der er et traditionelt laug af karnevalsnarrer ved navn »Büllebläri«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/32550

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Se fodnote 2.