fi iiî t 
V, * -tt KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 01.10.1997 
KOM(97) 495 endelig udg. 
IP« 
'f.< MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
Hen imod skattesamordning i 
Den Europæiske Union 
En pakke til tackling af skadelig skattekonkurrence 
§>'-
»li» é 

INDLEDNING 
1. Efter ØKOFIN-ministrenes uformelle møde i Mondorf-les-Bains 
den 13. september 1997 bebudede Rådets formandskab, at det ønskede at få en diskussion om 
beskatning på det uformelle møde den 13. oktober. På opfordring fra formandskabet 
fremlægger Kommissionen hermed dette papir som oplæg til diskussionen. Det bygger på 
drøftelserne i Mondorf-les-Bains og i Skattepolitikgruppen og indeholder et forslag til en 
skattepakke til begrænsning af skadelig skattekonkurrence, herunder en adfærdskodeks. 
Bilaget til nærværende meddelelse er et udkast til en kodeks, således som den har aftegnet sig 
efter diskussionerne i Skattepolitikgruppen. 
2. På grundlag af den globale tilgang til skattepolitik, der blev lanceret i april 1996 på det 
uformelle ØKOFIN-møde i Verona, er sigtet med pakken at skabe en samordnet tilgang til 
den skadelige skattekonkurrence. Der er brug for handling på europæisk plan for at reducere 
forvridningerne på det indre marked og for at forhindre betydelige skatteprovenutab samt for 
at vende tendensen til en voksende skattebyrde på arbejdskraft sammenlignet med mere 
mobile skattegrundlag. Hvis der gøres fremskridt med pakken, vil det hjælpe til at vende 
denne tendens og således muliggøre, at skattestrukturerne i EU vil udvikle sig på en mere 
beskæftigelsesvenlig måde. Det Europæiske Råd vil på sit særlige møde om beskæftigelse den 
20. og 21. november særlig lægge vægt på beskæftigelsesvirkningerne af tendenserne i 
beskatningssystemerne. Kommissionens retningslinjer for beskæftigelse, der vil blive 
diskuteret på beskæftigelsestopmødet i november, vil også indeholder anbefalinger om at gøre 
skattesystemerne mere beskæftigelsesvenlige. 
STØRRE BEHOV FOR SAMORDNING 
3. Skattekonkurrence i sig selv skal generelt hilses velkommen som et middel til at gavne 
borgernes sag og til at lægge et nedadgående pres på de offentlige udgifter. En uhæmmet 
konkurrence om mobile faktorer kan imidlertid medføre, at skattesystemerne får negative 
virkninger for beskæftigelsen, og at en styret og struktureret formindskelse af den samlede 
skattebyrde vanskeliggøres. Den reducerer også råderummet for at realisere andre EU-
målsætninger såsom miljøbeskyttelse. Skattekonkurrence kan desuden bremse bestræbelserne 
på at reducere budgetunderskuddene, der ikke blot er nødvendige i sig selv, men også for at 
opfylde Maastricht-kriterierne og stabilitets- og vækstpakken. Uden en ledsagende 
skattesamordning lægger markedsintegrationen stigende begrænsninger på medlemsstaternes 
frihed til at vælge den rette skattestruktur, herunder en udvidelse af skattegrundlaget og lavere 
skattesatser. 
4. Som noteret i Mondorf-les-Bains viser tendenserne i de sidste 15 år en stigende 
skattebyrde på arbejdskraften. Den implicitte skat (dvs. skatteindtægterne divideret med det 
relevante grundlag) på arbejdskraften er vokset med mere end 7 procentpoint, mens den 
samme skat for andre produktionsfaktorer (kapital, selvstændige, energi, naturressourcer) er 
faldet med mere end 10 procentpoint (figur 1). For så vidt angår arbejdskraften, er 
skattebyrden ved at skifte over på de mindst uddannede og mindst mobile arbejdstagere, mens 
de højtuddannede arbejdstagere i stigende grad er mobile og reagerer på skatteforskelle. På 
samme måde bliver små firmaer og håndværksvirksomheder - der er så vigtige for 
jobskabelsen - straffet sammenlignet med store virksomheder, der har lettere adgang til de 
muligheder, som skatteforskelle og skattekonkurrence indebærer. 
Implicitte skattesatser i EU 1981-1995 
50 T r 50 
%40 Arbejdskraft 
Andre faktorer 
30 -| 1 1 H—H h—I 1 1 1 1 1 1 1 1- 30 
1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 
år 
Kilde: Eurostat 
EigULl 
5. Skattekonkurrencen kan være en vigtig faktor i dette skift i skattebyrden over mod 
arbejdskraften, som er mindre mobil. Den høje mobilitet for visse grundlag kan have tvunget 
medlemsstaterne til at reducere beskatningen af disse grundlag ned under det niveau, de kunne 
anse for ønskeligt, og nødvendiggjort tilsvarende forøgelser af beskatningen af mindre mobile 
grundlag. Denne tendens i skattestrukturerne bør vendes. Mere og mere tyder nu på, at høje 
skatter på arbejdskraften har en stærk negativ virkning på beskæftigelsesniveauet og væksten i 
Europa. Det anslås, at adskillige procentpoint af den nuværende arbejdsløshedsprocent 
skyldes stigningen i beskatningen af arbejdskraften. 
6. Mens kapitalliberaliseringen har gunstige virkninger, øger afskaffelsen af barriererne 
for kapitalbevægelser sammen med skattefritagelser mulighederne for at undgå indberetning 
af indtægter. Grænseoverskridende svig påvirker alle skatter, herunder forbrugsskatterne, selv 
om disse i langt højere grad er harmoniseret end de direkte skatter. 
7. Skattepolitikkens bidrag til EU-målsætningerne skal i stigende grad ses i sammen­
hæng med virkeliggørelsen af det indre marked. Det indre marked og ØMU er vigtige for 
vækst og velstand; de øger imidlertid også skatternes betydning som en 
konkurrencebestemmende faktor. Efterhånden som de lovgivningsmæssige barrierer på det 
indre marked fjernes, bliver beskatningen i voksende grad en nøglefaktor, der påvirker 
økonomiske beslutninger. Og da indførelsen af den fælles valuta eliminerer valutakursrisici og 
reducerer transaktionsomkostninger vil forskellene mellem de nationale skattesystemer blive 
mere synlige og få en endnu større indflydelse på beslutninger om allokering af kapital og 
derfor effektiviteten af disse beslutninger. 
8. Realiseringen af et ordentligt fungerende indre marked er fortsat en hel klar prioritet i 
EU's bestræbelser på beskatningsområdet. Der er imidlertid også et påtrængende behov for at 
overveje, hvordan beskatningspolitikken kan bidrage til jobskabelse i EU i en situation, hvor 
bekæmpelsen af arbejdsløsheden er Unionens nøgleprioritet. 
9. Inden for rammerne af de europæiske modeller for en social markedsøkonomi kan der 
være forskellige opfattelser af den vægt, der skal lægges på det "sociale" element og 
"markeds"-elementet. Medmindre der er en vis skattesamordning, vil der opstå stigende 
trusler: både med hensyn til den sociale dimension - på grund af den omfordelende virkning af 
voksende beskatning af arbejdskraften, særlig mindre uddannet arbejdskraft - og med hensyn 
til markedselementet - på grund af virkningen af skatteforvridninger på det indre marked. 
10. Det er også klart, at skattepolitikken skal tage hensyn til Unionens globale konkur­
renceevne og de internationale forpligtelser under WTO-reglerne. Globaliseringen og de 
stærkt ekspanderede handels- og kapitalstrømme øger risiciene for skadelig skat­
tekonkurrence. Den teknologiske innovation og udviklingen af elektronisk handel øger 
samtidig mobiliteten for visse former for økonomisk aktivitet, særlig i tjenestesektoren og for 
kapitalbevægelser, og kan forstærke virkningen af skatteforskelle på forretningsbeslutninger. 
11. I dette skiftende miljø vil den skadelige skattekonkurrence blive en større og større 
kilde til konflikt mellem medlemsstaterne, medmindre der opnås en større samordning på EU-
plan. Der skulle principielt skabes en sådan samordning på verdensomspændende plan, og 
OECD og G7 overvejer faktisk dette spørgsmål i øjeblikket. Chancerne for en tilfredsstillende 
løsning på OECD-plan vil imidlertid blive væsentligt forbedret, hvis EU-landene handler på 
en mere samordnet måde. Den større økonomiske integration, ØMU'en og EU's konkurrence-
og statsstøtteregler skaber et fundamentalt behov for at sikre et bedre samarbejde inden for 
Unionen. 
EN PAKKE TIL TACKLING AF SKADELIG SKATTEKONKURRENCE 
12. På det uformelle møde i Mondorf-les-Bains blev det overvejet, hvordan behovet for 
fremskridt og større samordning bedst kunne imødekommes. Kommissionen blev derfor 
opfordret til at fremlægge en skitse til en skattepakke, som vil kunne muliggøre fremskridt på 
en række fronter samtidig. Kommissionen fremsætter disse forslag under fuldstændig 
hensyntagen til subsidiaritetsprincippet og til de særlige vanskeligheder, som kravet om 
enstemmighed mellem medlemsstaterne skaber på beskatningsområdet. Disse hensyn 
medfører, at den pakke, der foreslås, så vidt muligt skal balancere de forskellige 
medlemsstaters interesser mod hinanden. Dette kræver åbenhed og villighed til kompromis. I 
lyset af diskussionerne i Mondorf-les-Bains og i Skattepolitikgruppens møde den 
18. september fremhæver denne meddelelse derfor mulige komponenter i en sådan pakke, der 
måske kan danne grundlag for en politisk aftale inden årets udgang som nævnt af 
Formandskabet. 
13. De mulige komponenter i pakken er følgende: 
• en adfærdskodeks for erhvervsbeskatning og sideløbende hermed en meddelelse fra 
Kommissionen om skattemæssig statsstøtte 
• foranstaltninger til eliminering af forvridninger i forbindelse med beskatning af 
kapitalindkomst 
• foranstaltninger til eliminering af kildeskat på grænseoverskridende rente- og 
royaltybetalinger mellem virksomheder 
• foranstaltninger, der udformes til at eliminere store forvridninger inden for den indirekte 
beskatning. 
Disse komponenter beskrives enkeltvis i det følgende. 
En adfærdskodeks for erhvervsbeskatning 
14. En adfærdskodeks for erhvervsbeskatning vil blive nøgleelementet i pakken. Den vil 
bidrage til at forhindre økonomiske forvridninger og en erosion af skattegrundlagene inden for 
EU. Den vil ikke tage form af et juridisk bindende instrument, men den skal forpligte 
medlemsstaterne politisk til at overholde principperne om fair konkurrence og til at afstå fra at 
indføre skatteforanstaltninger, der er skadelige. Kodeksen kan omfatte en undersøgelses- og 
overvågningsproces og vil senere kunne videreudvikles og forfines i lyset af erfaringerne. 
Dette kan også bidrage til at vurdere behovet for andre instrumenter på 
erhvervsbeskatningsområdet. 
15. Efter de uformelle diskussioner i Mondorf-les-Bains, hvor man noterede sig de 
væsentlige fremskridt, der var blevet gjort omkring dette spørgsmål, opfordrede 
Formandskabet Kommissionen til at forelægge Rådet et forslag til adfærdskodeks. Udkastet 
til kodeks, der er vedlagt dette papir som bilag, er blevet udarbejdet på basis af det intensive 
og konstruktive arbejde i Skattepolitikgruppen i de fire møder, den hidtil har afholdt i år, 
hvoraf det seneste møde fandt sted den 18. september. Selv om teksten fremlægges i 
Kommissionens navn, ønsker Kommissionen at anerkende, at den står i betydelig gæld til 
medlemsstaterne for den samarbejdsindsats, de har ydet i Skattepolitikgruppen. 
16. Der er en høj grad af støtte til Kommissionens tilgang og til, at kodeksen ikke vedtages 
i form af et juridisk bindende instrument. Hvis kodeksen skal udfylde sin rolle og således 
effektivt tackle skadelig skattekonkurrence, skal den imidlertid støttes af en stærk politisk 
forpligtelse fra medlemsstaternes side. Denne forpligtelse kunne konkretiseres i en resolution 
fra Rådet, der godkender kodeksen, som Kommissionen vil forelægge Rådet. For at der kan 
nås enighed om kodeksen på ØKOFIN-Rådets møde i december, opfordrer Kommissionen 
ministrene til at give klare retningslinjer om udkastet på mødet den 13. oktober; det yderligere 
tekniske arbejde, der eventuelt kunne blive nødvendigt, kunne foretages af Kommissionen 
gennem passende kontakter med medlemsstaterne inden mødet i december. 
17. Som modstykke til medlemsstaternes politiske forpligtelse over for kodeksen har 
mange medlemsstater opfordret Kommissionen til at revurdere sin politik med hensyn til 
skattemæssig statsstøtte og til fuldt ud at bruge sine beføjelser efter traktatreglerne for at 
bekæmpe skadelig skattekonkurrence. Som bebudet i handlingsplanen for det indre marked vil 
Kommissionen energisk fortsætte med at anvende statsstøttereglerne, herunder i forbindelse 
med skattemæssig støtte. På skatteområdet vil den på baggrund af den fælles interesse tage 
hensyn til de negative støttevirkninger, som Skattepolitikgruppen trækker frem i lyset. I 
overensstemmelse med traktaten vil Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne 
gennemgå sine tidligere beslutninger og kan eventuelt foreslå, at medlemsstaterne ændrer eller 
ophæver støtteforanstaltninger afhængigt af det indre markeds udvikling eller virkemåde. 
Endvidere vil Kommissionen reagere positivt og tilslutte sig den forpligtelse, som 
medlemsstaterne har givet i forbindelse med adfærdskodeksen, bl.a. ved, at den særskilt og på 
eget initiativ vil fremlægge en meddelelse, der afklarer og udbygger dens politik vedrørende 
anvendelsen af statsstøttereglerne på skattemæssige foranstaltninger i lyset af udviklingen på 
det indre marked. På denne måde agter Kommissionen at gøre politikken så gennemsigtig som 
mulig og således sikre, at dens beslutninger er forudsigelige, og at der garanteres ens 
behandling. 
Beskatning af kapitalindkomst 
18. Kapitalindkomsten er det mest mobile skattegrundlag af alle. Der er behov for en 
indsats på EU-plan for at modvirke de aktuelle og potentielle forvridninger på det indre 
marked og for at forhindre betydelige skatteprovenutab. Rådet erkendte disse risici under 
forhandlingerne om direktivet om liberalisering af kapitalbevægelser fra 1988, hvilket gav 
anledning til Kommissionens forslag fra 1989 om beskatning af indkomst fra individuel 
opsparing. Indførelsen af euroen vil snart fjerne en af de hindringer for 
grænseoverskridende investeringer, således at behovet for handling vokser yderligere. 
19. Der er en klar opfordring fra alle sider til en fornyet indsats for beskatning af indkomst 
fra opsparing. Fremskridt på dette vanskelige og følsomme område forudsætter imidlertid 
villighed til kompromis. Kommissionen foreslår derfor en trinvis tilgang. Som et første skridt 
opfordrer den medlemsstaterne til at afgive et politisk tilsagn på ØKOFIN-mødet i december 
på grundlag af en række aftalte nøgleprincipper, sammenkoblet med en forpligtelse til hurtigt 
at deltage i konstruktive forhandlinger om et forslag, der skal baseres på disse principper. 
Kommissionen forpligter sig til på sin side at fremsætte et sådant forslag i rette tid. De 
principper, som medlemsstaterne kunne blive opfordret til at godkende, kunne baseres på 
følgende elementer: 
I. Der er behov for en fælles løsning for at forhindre uønskede forvridninger. En 
minimumsløsning i form af et direktiv er ønskeligt frem for den nuværende situation, 
der kan føre til, at der ikke sker beskatning. 
II. Løsningen bør kun vedrøre renter, der betales i en medlemsstat til enkeltpersoner, der 
ikke er skattepligtige i den medlemsstat, men i en anden. 
III. Som et første skridt bør medlemsstaterne acceptere den såkaldte "sameksistensmodel" 
for at sikre i det mindste en vis grad af effektiv beskatning af ikke-bosiddendes 
indkomst fra opsparing i EU. Alle medlemsstater bør enten have en minimumskildeskat 
eller levere oplysninger om renteindkomst til andre medlemsstater (dette vil imidlertid 
ikke forhindre, at en medlemsstat har begge systemer). 
IV. Alle arrangementer bør tage hensyn til behovet for at bevare de europæiske 
finansmarkeders konkurrenceevne i en global sammenhæng. Fællesskabet bør også 
fremme, at den aftalte løsning udvides til at gælde uden for dets grænser. 
V. Kildeskat af rentebetalinger til bosiddende i andre medlemsstater bør principielt 
tilbageholdes af det betalende institut. Selv om det kan blive nødvendigt at foretage en 
vis detailforbedring af dette princip, vil denne regel give mulighed for lettere 
identifikation af beneficianterne. Arrangementerne for at kontrollere beneficianternes 
skattemæssige bopæl bør ikke være for tunge, igen for at opretholde den globale 
konkurrenceevne. 
VI. Hvis en medlemsstat ikke benytter informationsudvekslingsoptionen, bør den i det 
mindste anvende kildeskatten på et minimumsniveau. Denne minimumsskattesats bør 
fastsættes på et niveau, der er tilstrækkeligt til at sikre et acceptabelt niveau for 
beskatning af grænseoverskridende opsparing. 
Renter og royalties 
20. Som nævnt i handlingsplanen for det indre marked skaber kildeskat på rente- og 
royaltybetalinger mellem virksomheder vanskeligheder for de økonomiske aktører, der 
deltager i grænseoverskridende aktiviteter. De kan betyde tidskrævende formaliteter, resultere 
i cashflow-tab og somme tider føre til dobbeltbeskatning. Det bør derfor prioriteres, at de 
afskaffes. I lyset af diskussionerne på det uformelle møde i Mondorf-les-Bains og i 
Skattepolitikgruppen har Kommissionen den opfattelse, at afskaffelsen af kildeskat på rente-
og royaltybetalinger mellem selskaber bør indgå i skattepakken. Som en del af pakken kunne 
medlemsstaterne give et politisk tilsagn om at arbejde hen imod en hurtig vedtagelse af et 
direktiv, som Kommissionen vil udarbejde et nyt forslag til. 
Indirekte skatteelementer 
21. Kommissionen er fuldstændig klar over, at en række medlemsstater ikke er overbevist 
om det hensigtsmæssige i at medtage tiltag på det indirekte skatteområde i pakken. Nogle 
medlemsstater har imidlertid også understreget behovet for nogle parallelle foranstaltninger på 
det indirekte skatteområde, hvis tilgangen til løsningen af beskatningsproblemer i EU skal 
være balanceret. Der er en mulig skadelig skattekonkurrence mellem medlemsstaterne på 
momsområdet, i den udstrækning forskellene i anvendelsen af det nuværende 
overgangsmomssystem påvirker transnationale økonomiske aktiviteter eller aktiviteter i en 
nabomedlemsstat. De økonomiske agenter kan udnytte disse forskelle ved smart 
"skattetænkning". De store forskelle mellem medlemsstaterne i skattebehandlingen af 
energiprodukter skaber også skatteforvridninger og hæmmer medlemsstaternes handlefrihed i 
skattepolitikken. Kommissionen foreslår, at følgende forslag kan overvejes, for det første 
fordi de i sig selv vil bidrage til at eliminere skatteforvridninger, og for det andet, fordi de kan 
bidrage til at skabe balance i pakken. Samtidig er Kommissionen fleksibel med hensyn til 
disse foranstaltninger og overlader det til Rådet at afgøre, om denne brede tilgang er en nyttig 
metode med henblik på at nå et kompromis. Hvis Rådet er enigt, kunne der udarbejdes 
principper, som kan drøftes på det næste møde i Skattepolitikgruppen med henblik på at give 
mulighed for at nå frem til en politisk forpligtelse inden årets udgang. 
I. Momsudvalget. Kommissionen foreslår, at den allerede foreslåede ændring af 
Momsudvalgets status - hvorefter det bliver et forskriftsudvalg, som bistår 
Kommissionen med at vedtage gennemførelsesbestemmelser til 6. momsdirektiv -
kunne, for så vidt dobbeltbeskatnings- eller ikke-beskatningssituationer behandles efter 
denne nye procedure, blive en del af pakken. 
II. Beskatning af investeringsguld. Det problem med forvridninger i guldhandelen i EU, 
der skyldes den store divergens i momsbehandlingen af guldtransaktioner i EU, kunne 
løses derved, at der fastsættes bestemmelser om momsfritagelse for transaktioner med 
guld i investeringsøjemed og om beskatning af andet guld, specielt guld, der anvendes 
til industrielle formål. 
III. Passagertransport. Dette er nævnt af nogle medlemsstater som et område med 
problemer. 
IV. Beskatning af energiprodukter. En politisk aftale mellem medlemsstaterne kunne give 
mulighed for at gennemføre visse elementer i det bestående udkast til direktiv 
(KOM(97)30, endelig udg.). Dette kunne indebære en aftale om revision af de 
bestående minimumsbeskatningsniveauer for mineralolier og indførelse af 
minimumsbeskatningsniveauer for andre energiprodukter end mineralolier. Den kunne 
også omfatte de undtagelser, der er fastsat i udkastet til direktiv, f.eks. for naturgas i 
tilfælde af nye markeder. 
V. FISCALIS. Kommissionen foreslår, at der skabes enighed om udarbejdelsen af 
FISCALIS-programmet for samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på 
bekæmpelse af svig inden for den indirekte beskatning. 
VEJEN FREM OG KONKLUSION 
22. Der er et klart presserende behov for at gøre fremskridt på beskatningsområdet og for 
at sikre en mere effektiv samordning af skattepolitikkerne, både i lyset af udviklingen af det 
indre marked og i lyset af behovet for at reducere arbejdsløshedsniveauet i EU. I denne proces 
er det af afgørende betydning at tackle spørgsmålet om skadelig skattekonkurrence, som både 
truer med at reducere indtægterne og forvride skattestrukturerne. Efter anmodning fra Rådets 
formandskab fremlægges hermed i denne sammenhæng adfærdskodeksen sammen med andre 
elementer, der skal udgøre en skattepakke med henblik på at gøre det lettere at nå frem til en 
politisk aftale på ØKOFIN-mødet den 1. december. Kommissionen tror, at en sådan politisk 
aftale vil blive det første vigtige skridt i den samordningsproces, der er under udvikling. 
23. Finansministrene anmodes derfor om 
• at bekræfte rækkevidden af den skattepakke til tackling af skadelig skattekonkurrence, der 
skal foreligge, før der kan opnås politisk enighed inden årets udgang 
• at godkende det udkast til adfærdskodeks, der er vedlagt dette papir som bilag, således at 
den kan vedtages i december 1997 
• at tilkendegive en foreløbig holdning til de foreslåede principper for en minimumsløsning 
vedrørende beskatning af opsparing 
• at instruere deres personlige repræsentanter i Skattepolitikgruppen om at fortsætte med at 
arbejde konstruktivt for at sætte Kommissionen i stand til at udvikle alle de elementer i 
skattepakken, der skal forelægges ØKOFIN-Rådet i december med henblik på en politisk 
aftale. 
10 
BILAG 
UDKAST TIL ADFÆRDSKODEKS FOR ERHVERVSBESKATNING 
Politisk forpligtelse 
A. Rådet erkender de positive virkninger af fair konkurrence og behovet for at fastholde 
den internationale konkurrenceevne, men noterer, at en uhæmmet skattekonkurrence 
om mobile former for økonomisk aktivitet i stigende grad truer med at skabe 
økonomiske forvridninger og erodere skattegrundlagene i Fællesskabet. Det 
understreger, at dette område giver anledning til bekymring, specielt i relation til 
foranstaltninger, der indebærer driftsstøtte til internationale finans- og service­
aktiviteter. Rådet fordømmer brugen af skatteforanstaltninger, der skader Fælles­
skabets interesser, herunder det indre markeds effektive virkemåde, og det tilskynder 
derfor medlemsstaterne til hverken at indføre eller bevare sådanne foranstaltninger. 
B. Det anmoder i dette øjemed medlemsstaterne om at vedtage og implementere følgende 
principper og adfærdsregler. Disse regler, der fuldstændigt respekterer sub­
sidiaritetsprincippet, er ikke til hinder for gennemførelsen af Fællesskabets lovgivning. 
De identificerer skatteforanstaltninger, der er potentielt skadelige, og afstikker en 
ramme, inden for hvilken medlemsstaterne kan forpligte sig til at følge principperne 
om fair konkurrence. 
Anvendelsesområde 
C. Denne kodeks dækker sådanne erhvervsskatteforanstaltninger, der påvirker eller kan 
påvirke lokaliseringen af erhvervsaktiviteter i Fællesskabet på en betydelig måde. 
Erhvervsaktiviteter omfatter i denne sammenhæng alle aktiviteter, der gennemføres 
inden for en gruppe af selskaber. Kodeksen dækker også de særlige skatteordninger for 
ansatte, der har en tilsvarende virkning på lokaliseringen af erhvervsaktiviteter. De 
skatteforanstaltninger, der dækkes af kodeksen, omfatter lovbestemmelser, 
reguleringer og administrativ praksis. 
D. Inden for dette anvendelsesområde erkender Rådet, at visse typer skatteforanstalt­
ninger er potentielt skadelige. De har et eller flere af de karakteristika, der beskrives i 
punkt E nedenfor. Ikke alle foranstaltninger, der er anført i dette punkt vil være 
skadelige, men der tages hensyn til hvert enkelt af karakteristikaene. 
11 
Rådet erkender, at de skatteforanstaltninger, der medfører et betydeligt lavere effektivt 
beskatningsniveau - herunder nulbeskatning - end det niveau, der generelt gælder i det 
pågældende land, er potentielt skadelige. Sådanne ordninger kan fungere i kraft af den 
nominelle skattesats, i kraft af skattegrundlaget eller på anden måde. Sådanne 
foranstaltninger bør endvidere vurderes i lyset af, om: 
i) de særlige fordele kun gives til ikke-bosiddende i det pågældende land; eller 
om de kun gives med hensyn til transaktioner, der gennemføres med ikke-bosiddende 
ii) fordelene på anden måde er adskilt fra den indenlandske økonomi, således at 
de ikke påvirker det nationale skattegrundlag 
iii) fordelene kan høstes, uden at der er tale om nogen realøkonomisk aktivitet 
iv) grundlaget for overskudsbestemmelsen med hensyn til aktiviteter inden for en 
multinational gruppe af selskaber afviger fra internationalt godkendte regler, specielt 
de regler, der er aftalt inden for rammerne af OECD 
v) foranstaltningen mangler gennemsigtighed, herunder den situation, hvor 
fordelene indrømmes ved at lempe lovregler på et administrativt niveau på en måde, 
der ikke er offentlig. 
Fremlæggelse og gennemgang af oplysninger 
F. I overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed og åbenhed giver 
medlemsstaterne hinanden oplysninger om deres eksisterende og planlagte skatte­
foranstaltninger, der falder ind under kodeksens anvendelsesområde som beskrevet i 
punkt C-E ovenfor. Medlemsstaterne kan desuden søge oplysninger fra andre 
medlemsstater om enhver skatteforanstaltning, der potentielt ser ud til at falde ind 
under disse punkter. Rådet anmoder Kommissionen, som medlemsstaterne også vil 
levere disse oplysninger til, om at samordne udvekslingen mellem medlemsstaterne. 
G. Medlemsstaterne vil endvidere få mulighed for at diskutere og kommentere andre 
medlemsstaters skatteforanstaltninger inden for rammerne af en opfølgningsgruppe, 
som vil stå åben for alle medlemsstater. Denne gennemgang vil give mulighed for at 
vurdere de virkninger, som disse foranstaltninger kan have inden for Fællesskabet. 
Denne proces, der bør tage hensyn til de faktorer, der er nævnt i punkt E ovenfor, vil 
sætte medlemsstaterne i stand til at foretage en bedre vurdering af, om bestemte 
skatteforanstaltninger er skadelige. Rådet anmoder Kommissionen om at foretage det 
forberedende arbejde med henblik på gruppens møder, som vil finde sted, når det er 
nødvendigt, og om at overvåge udvekslings- og gennemgangsprocessen. Gruppen vil 
fremsende en rapport om gennemgangen af hver enkelt foranstaltning til Rådet til dets 
orientering, og, hvis det skønnes hensigtsmæssigt, til offentliggørelse. 
H. Rådet understreger behovet for nøje at vurdere de virkninger, som skatteforan­
staltninger har på andre medlemsstater; i det omfang foranstaltninger benyttes til at 
støtte den økonomiske udvikling i bestemte områder, er der ligeledes behov for at 
vurdere, om foranstaltningerne er effektive med hensyn til at nå de ønskede mål. 
12 
Standstill 
I. Medlemsstaterne skal overholde de ovenfor skitserede principper ved udformningen af 
deres politik og bør tage hensyn til gennemgangsprocessen ved vurderingen af, om nye 
skatteforanstaltninger eller praksis er skadelige. Som en del af adfærdskodeksen 
opfordrer Rådet dem følgelig til ikke at indføre nye skatteforanstaltninger, der er 
skadelige for Fællesskabets interesser, herunder det indre markeds effektive 
virkemåde. 
Rollback 
Medlemsstaterne gennemgår også deres eksisterende love og etablerede praksis under 
hensyntagen til de ovenfor skitserede principper og til gennemgangsprocessen. Rådet 
opfordrer dem til at ændre love og praksis, i det omfang det er nødvendigt, med 
henblik på at eliminere eventuelle skadelige foranstaltninger inden for [en bestemt 
periode, som fastlægges nøjagtigt og under rimelig hensyntagen til erhvervslivets 
forventninger]. 
Skatteundgåelse og skatteunddragelse 
K. Rådet understreger, at det vil støtte et fuldstændigt samarbejde med henblik på at 
bekæmpe skatteundgåelse og -unddragelse, specielt for så vidt angår fremlæggelse af 
oplysninger til andre medlemsstater i overensstemmelse med den nationale lovgivning. 
L. Rådet noterer, at de bestemmelser til bekæmpelse af misbrug eller de modforan­
staltninger, der findes i skattelove og i dobbeltbeskatningsoverenskomster, spiller en 
fundamental rolle med henblik på at modvirke skatteundgåelse og -unddragelse. 
Medlemsstaterne bør anvende sådanne foranstaltninger i overensstemmelse med 
Fællesskabets lovgivning. 
Statsstøtte 
M. Rådet noterer, at nogle af - om end ikke alle - de skatteforanstaltninger, der dækkes af 
denne kodeks, falder inden for bestemmelserne om statsstøtte i EF-traktatens 
artikel 92-94. Det noterer endvidere, at implementeringen af kodeksen i praksis bør 
reducere behovet for Fællesskabets indgriben efter statsstøttereglerne på 
skatteområdet. Under overholdelse af Fællesskabets lovgivning anmoder det 
Kommissionen om at udarbejde en vejledning om anvendelsen af statsstøttereglerne på 
skattemæssige støtteforanstaltninger og om at forpligte sig selv til strengt at anvende 
disse regler, idet der tages hensyn til de negative virkninger af støtte, som bringes frem 
i lyset ved anvendelsen af denne kodeks. 
13 
Geografisk udvidelse 
N. Bestemmelserne i denne kodeks bør anvendes i Fællesskabet som defineret i EF-
traktatens artikel 227. Rådet finder desuden, at det vil være nyttigt, hvis principperne 
om fair konkurrence efterleves i så vid udstrækning som muligt. I dette øjemed 
opfordrer det medlemsstaterne til at arbejde for, at de anvendes på internationalt plan, 
og specielt til aktivt at støtte, at de anvendes i de territorier, som hører ind under dem, 
eller som de har associeringsordninger med. 
Opfølgning 
O. For at hjælpe til at sikre en ensartet og effektiv implementering af kodeksen opfordrer 
Rådet Kommissionen, der handler i overensstemmelse med intentionerne i punkt F-H 
ovenfor, til hvert år at forelægge det en rapport. 
Revisionsklausul 
Rådet gennemgår bestemmelserne i denne kodeks, når den har været anvendt i to år. 
Det vil på dette tidspunkt vurdere, om bestemmelserne i punkt E bør udvides til også 
at omfatte en medlemsstats generelle erhvervsbeskatmngsordning i den situation, hvor 
beskatningsniveauet er betydeligt lavere end gennemsnittet for Fællesskabet. 
14 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 495 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 09 08 01 
Katalognummer : CB-CO-97-513-DA-C 
ISBN 92-78-25635-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg