it ir 
•à ir KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 15.03.1996 
KOM(96) 92 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET. EUROPA-PARLAMENTET 
OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
om anvendelsen af Rådets direktiv 90/377/EØF om en fællesskabsprocedure 
med hensyn til gennemsigtigheden af prisen på gas og elektricitet 
til den endelige forbruger i industrien 
(forelagt af Kommissionen i henhold til artikel 8 i Rådets direktiv 
90/377/EØF af 29. juni 1990) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
RESUMÉ OG RETNINGSLINJER 
FØRSTE DÉL : DIREKTIVETS GENNEMFØRELSE 
1. Direktivet i korte træk 
2. Juridiske aspekter 
2.1. Gennemførelse 
2.2. Ændringer i direktivet 
3. Udvidelse til nye lande 
3.1. De nye medlemsstater 
3.2. Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde 
3.3. De central- og østeuropæiske lande 
4. Direktivets funktion 
4.1. Indberetning af priser 
4.1.1. Vurdering af situationen 
4.1.2. Referencepriserne 
4.1.3. Anvendelse af reglerne om fortrolighed 
4.1.4. Fordeling af forbrugerne og de aftagne mængder 
4.1.5. Verificering af oplysningerne 
4.1.6. Definition af steder 
4.2. Prissystemerne 
5. Offentliggørelse af resultaterne 
ANDEN DEL : UNDERSØGELSE AF RESULTATERNE 
Prissituationen og -udviklingen 
6. Metoder 
6.1. Valg af måleenhed 
6.2. Udvælgelse af stikprøven 
6.3. Virkningerne af den indirekte beskatning 
7. Analyse af elpriserne til industriel anvendelse i EF 
7.1. Elprissituationen og -udviklingen i national valuta pr. 1. januar 
1985-90-95 for de enkelte steder 
a) Produktivitet 
b) Modsætninger i tarifdegressionen 
7.2. Prissituationen og -udviklingen i KKS på de forskellige steder 
7.2.1. Stedernes rækkefølge 
7.2.2. Ændret rækkefølge mellem 1990 og 1995 
7.2.3. Elpriser i ECU 
7.2.4. Konvergensundersøgelse 
8. Analyse af gaspriserne til industrien i EF 
8.1. Gasprissituationen og -udviklingen i national valuta pr. 1. januar 1985, 1990 
og 1995 for de enkelte steder 
8.2. Prissituationen og -udviklingen i KKS på de forskellige steder 
8.2.1. Stedernes rækkefølge pr 1. januar 1995 
8.2.2. Gaspriser i ECU 
8.2.3 Konvergensundersøgelse 
BILAG 
1. Rådets direktiv 90/377/EØF af 29. Juni 1990 gnnemførelsessituationen 
2a Industrielle standardforbrugere af elektricitet 
2b Industrielle standardforbrugere af gas 
3. Liste over de indtil nu offentliggjorte numre af "Statistiques en bref og 
årbøger 
4. Priser eksklusive skatter og afgifter for elektricitet til industriel anvendelse i 
Tyskland 
5. El til industriel anvendelse - prissituation og -udvikling i national valutafor de 
enkelte steder pr. 1. Januar 1985 - 1990 - 1995 
6. EUR12: Priser ekskl. Skatter og afgifter for elektricitet til industriel anvendelse 
i KKS/10MWh pr. 1/1/1995) 
7. EUR12: Priser ekskl. Skatter og afgifter for elektricitet til industriel anvendelse 
(i KKS/10 MWh pr. 1/1/1990) 
8 Stedernes placering efter stigende prisniveau pr. 1. Januar 1995 
9. Stedernes placering efter stigende prisniveau pr. 1. Januar 1990 
3 
10. Elpriser i ECU/10 mwh/år (1. januar 1985-1990-1995) 
11. Gas til industriel anvendelse - prissituation og -udvikling i national valuta for de 
enkelte steder pr. 1. Januar 1985-1990-1995 
12. EUR12: Priser ekskl. Skatter og afgifter for gas til industriel anvendelse i 
KKS/100GJ pr. 1/1/1995 
13. EUR 12: PRiser ekskl. Skatter og afgifter for gas til industriel anvendelse i 
KKS/100GJ pr. 1/1/1990 
14. Priser ekskl. Skatter og afgifter for gas til industriel anvendelse i Tyskland pr. 1. 
januar 1990 og 1995 
15. Stedernes placering efter stigende prisniveau pr. 1. januar 1995 
16. Stedernes placering efter stigende prisniveau pr. 1. januar 1990 
17. Gaspriser i ECU 1985-1990-1995 
GRAFISKE FREMSTILLINGER 
I. Elpriser 1985 -1990 -1995: Grafisk sammenligning mellem værdierne i KKS og 
ECU på stikprøvens 14 steder. 
II. Gaspriser 1985 -1990 -1995: Grafisk sammenligning mellem værdierne i KKS 
og ECU på stikprøvens 12 steder. 
RESUME OG RETNINGSLINJER 
Nærværende sammenfattende rapport om anvendelsen af 
"prisgennemsigtighedsdirektivet" er den anden af denne art*. Rapporten 
gennemgår dels, hvordan Rådets direktiv 90/377/EØF af 29. juni 1990 fungerer, 
dels hvordan priserne har udviklet sig i forhold til hinanden. Den er udarbejdet i 
henhold til direktivets artikel 8. 
Rapportens FØRSTE DEL vedrørende direktivets funktion beskriver, hvilke 
problemer Kommissionens tjenestegrene er stødt på i direktivets gennemførelse. 
Medlemsstaterne vil hver især blive opfordret til at forbedre betingelserne for 
indsamling af oplysninger, for at fristerne for indsendelsen kan overholdes fuldt 
ud. Da stadig flere lande deltager i undersøgelsen, bliver det mindre og mindre 
acceptabelt, at offentliggørelsen af resultaterne forhindres, fordi en enkelt 
medlemsstat ikke eller ikke rettidigt fremsender oplysningerne. 
Kommissionen vil sammen med eksperterne fra arbejdsgruppen vedrørende 
energipriser undersøge, hvordan man kan få direktivet til at fungere bedre, især 
på grundlag af det, der kan udledes af prissammenligningen. Der vil blive lagt 
vægt på at gøre priserne mere pålidelige og repræsentative. 
På grund af problemerne med at få oplyst fordelingen i henhold til direktivets 
artikel 1, nr. 3, indeholder rapporten nye forslag til en ny afgrænsning af 
forbrugskategorierne. Der skal ligeledes gøres en særlig indsats for at præcisere 
indholdet af meddelelserne om prissystemerne ifølge nr. 2. 
Med hensyn til referenceprisen henleder Kommissionen medlemsstaternes 
opmærksomhed på, at ekspertgruppen hurtigt må nå til enighed dels om 
definitionen på efterspørgselskarakteristika for den tænkte "referencepris-forbruger" 
i overensstemmelse med punkt 15, andet afsnit, i bilaget om elektricitet, dels om 
overholdelsen af de forpligtelser, der er anført i samme bilags punkt 16-21, om 
oplysning om særlige, repræsentative faktorer samt prisreduktioner, antallet af 
forbrugere og det samlede forbrug for hver gruppe. Hvis disse oplysninger ikke 
foreligger, afspejler referencepriserne ikke de priser, der i virkeligheden gælder for 
de tilsvarende forbrugere, og er ubrugelige til analyseformål. 
Som tidligere fortsætter EUROSTAT sit arbejde med at informere om direktivet. 
EUROSTAT undersøger mulighederne for at kontrollere pålideligheden af de 
oplysninger, der modtages i forbindelse med meddelelserne ifølge direktivet, ved 
f.eks. at foretage stikprøver direkte hos visse forbrugere. 
Direktivets geografiske dækning er blevet bedre, navnlig i Tyskland og takket 
være udvidelsen til de nye medlemsstater, men der er stadig nogle huller i andre 
tilfælde. 
Elprisernes gennemsigtighed er tilfredsstillende, men der konstateres en 
forværring i gennemsigtigheden af gaspriserne blandt de største forbrugere. 
jf. KOM(93) 666 endelig udg. af 16. december 1993. 
5 
Kommissionen vil opfordre eksperterne til sammen med Kommissionen at 
undersøge årsagerne til denne forværring, så der kan rettes op på situationen. 
Kommissionen er også bekymret over de afvigelser, der kommer frem, når 
undtagelser begrundet i forretningshemmeligheder efterhånden bliver en 
regel, til skade for informationen. Prisindberetningerne er nemlig blevet færre på 
de steder, hvor der er en liberaliseringsproces i gang, på grund af den kraftige 
stigning i leverandørantallet og den opsplitning af markedet, som dette medfører. 
Det bliver mere og mere almindeligt, at ingen leverandør når op på de tre 
forbrugere, der er nødvendige i en gruppe, for at der kan gøres en undtagelse fra 
fortrolighedsaspektet, og for at den tilsvarende pris kan indberettes. Det skal 
præciseres, at reglen om de tre forbrugere naturligvis gælder begrebet "sted" og 
ikke "leverandør". Kommissionen advarer mod denne afvigelse, da det forbliver 
nødvendigt med gennemsigtighed, uanset hvilken form for bestemmelser eller 
markedsordning der gælder på disse steder. 
Rapportens ANDEN DEL behandler de prisoplysninger, EUROSTAT har modtaget 
på grundlag af direktivet. Det drejer sig udelukkende om el- og gaspriser, der skal 
indberettes i henhold til direktivets artikel 8. 
Det politiske sigte med denne gennemgang er i forbindelse med de igangværende 
forhandlinger på det indre gas- og elmarked at besvare de mange spørgsmål, der 
opstår, især med hensyn til udviklingen i gas- og elpriser og deres eventuelle 
konvergens i retning af større ensartethed. 
Der har ikke kunnet konstateres betydelige ændringer i priserne siden sidste 
rapport, men til gengæld har betydelige kursudsving påvirket valutaerne og 
således i omfattende grad ændret prisforholden mellem medlemsstaterne. 
Denne del af rapporten gennemgår i hver enkelt national valuta prisbevægelserne 
inden for hver enkelt medlemsstat for at fastlægge, hvordan de har udviklet sig, 
og foretager desuden sammenligninger i købekraftsstandarder (KKS). Ved at 
anvende KKS kan man undgå forvrængninger, der skyldes udsving i pariteten 
mellem valutaerne. De tendenser, der konstateres ud fra sammenligningerne i 
KKS, ligger stadig meget tæt på dem, der ville aftegne sig ved at sammenligne 
priserne i ECU. Tabeller over priserne i ECU findes i bilaget. 
I hele EF er elpriserne i faste priser faldet let fra januar 1985 til januar 1995. 
Derimod er gaspriserne faldet betydeligt og følger således den almindelige 
udvikling i verdenspriseme for energi og især olieprodukter. 
I elsektoren afspejler prisfaldet en produktivitetsstigning, der skyldes industriel 
omstrukturering, indførelse af nye produktionsteknikker som f.eks. kombineret 
produktion af elektricitet og damp og andre nye teknikker vedrørende 
administration og omsætning (demand side management og integrated resources 
planning). 
Bortset fra Tyskland konstateres en mindre konvergens mellem gaspriserne i 
samtlige medlemsstater. Derimod er elprisforskellene blevet større, hvad der kan 
tyde på en større inerti i elsektoren end i gassektoren over for konkurrencen. I 
flere medlemsstater nyder stikprøvens største standardforbrugere imidlertid godt 
af lave elpriser, der ligger nogenlunde tæt på hinanden. Disse priser er i EU 
koncentreret i en række grænseegne, hvor pristariffer og -strukturer 
tilsyneladende er indrettet således, at de tilbyder de store forbrugere 
konkurrencedygtige priser. Dette er uden tvivl resultatet af det pres, åbningen af 
det indre marked for industriprodukter øver på dannelsen af elproducenternes 
priser. 
I visse tilfælde sker dette uden hensyntagen til virksomhedens egentlige 
omkostningsstruktur og dermed til skade for de små forbrugere, således som det 
fremgår af den stigende forskel mellem stikprøvens laveste og højeste priser. En 
sådan krydssubsidieringer endnu mere følsom i gassektoren, hvor forskellene 
mellem stikprøvens laveste og højeste priser er meget større end i elsektoren. 
Disse forskelle kunne have været endnu større, hvis man havde haft oplysninger 
om stikprøvens største forbruger. 
Med hensyn til industriel anvendelse på EF-plan er forskellen mellem hele 
stikprøvens laveste og højeste priser i januar 1995 fra én til 5 for elektricitet og fra 
én til 6,5 for gas. Denne forskel overstiger, hvad der med rimelighed kan forklares 
med økonomiske grunde, og kan kun skyldes nationale og også regionale 
opdelinger af markederne. Dette fænomen træder særlig tydeligt frem i Tyskland, 
hvor prisforskellene er større end i hele EF, når det gælder gas, og dækker hele 
den øvre halvdel af EF-stikprøven, når det gælder elektricitet. Denne situation 
afslører desuden, at der i visse tilfælde er tale om ikke særlig rentable 
investeringer eller mangelfulde industrielle strukturer. 
Det forhold, at direktivet har skabt offentlighed omkring priserne, kunne have 
medført prisjusteringer dér, hvor de afviger for meget fra det normale. Men det ser 
ikke ud til, at denne offentlighed i sig selv kan skabe en betydelig priskonvergens, 
så længe markederne for net-forsynet energi ikke er åbne for konkurrence. Dette 
viser, hvilken rolle prisgennemsigtighed kan spille i afsløringen af unormale 
forhold, der kan hæmme videreførelsen af de energipolitiske mål og 
gennemførelsen af det indre energimarked eller skade forbrugerne. 
Kommissionen fortsætter sin indsats i ekspertgruppen for at forbedre 
prisgennemsigtigheden, opnå en fuldstændig gruppeopdeling af 
forbrugerne i alle medlemsstaterne samt indberetning af samtlige 
oplysninger vedrørende referencepriserne, gøre tarifsystemerne, 
leveringsbetingelserne og opstillingen af samtlige oplysninger 
vedrørende priserne mere ensartede for at skabe et optimalt 
sammenligningsgrundlag. Disse retningslinjer stemmer overens med 
konklusionerne i den tidligere rapport om direktivets anvendelse, og 
disse konklusioner gælder stadig (jf. s. 8 i dokument KOM(93) 666 
endelig udg. af 16. december 1993). 
Kommissionen vil ligeledes undersøge, om det er hensigtsmæssigt at 
ændre direktivet for at klarlægge begrebet "forbrugerkategorier" og 
"sted" og forbedre direktivets geografiske dækning. 
FØRSTE DEL 
DIREKTIVETS GENNEMFØRELSE 
1. Direktivet i korte træk 
Rådets direktiv 90/377/EØF af 29. juni 1990 indfører en procedure, ifølge 
hvilken medlemsstaterne opfordres til at give De Europæiske 
Fællesskabers Statistiske Kontor (EUROSTAT) meddelelse om el- og 
gaspriserne til industrielle formål, prissystemerne og fordelingen af 
forbrugerne og de aftagne mængder. 
Priserne og pris- og tarifsystemerne vedtages pr. 1. januar og pr. 
1. juli hvert år og sendes til EUROSTAT, så de kan offentliggøres i 
henholdsvis maj og november. Disse oplysninger er blevet indsamlet 
siden 1. juli 1991 i overensstemmelse med reglerne i direktivet. 
Fordelingen af de industrielle forbrugere og de aftagne mængder 
indsendes hvert andet år. Disse oplysninger er omfattet af reglerne 
om forretningshemmeligheder og må ikke direkte offentliggøres. De 
giver EUROSTAT mulighed for at opstille vejede gennemsnitspriser 
og nationale og EU-indekser, og disse må gerne offentliggøres. 
2. Juridiske aspekter 
2.1. Gennemførelse 
Alle medlemsstater har gennemført direktivet, bortset fra Spanien, 
hvilket har givet anledning til at indlede en overtrædelsesprocedure mod 
dette land. Denne juridiske lakune har imidlertid ikke hindret, at den 
spanske administration regelmæssigt harfremsendt udførlige oplysninger. 
Oplysningerne om gennemførelsen fremgår af bilag 1. 
2.2. Ændringer i direktivet 
Kommissionens tjenestegrene er gået i gang med at ændre bilagene til 
direktivet med henblik på at flytte Berlin fra nord/midt til øst. I 
virkeligheden er der taget hensyn til denne ændring i indberetningerne 
siden 1. juli 1993. Offentliggørelsen i EF-Tidende er umiddelbart 
forestående. 
3. Udvidelse til nye lande 
3.1. De nye medlemsstater 
Tre nye lande har tiltrådt Den Europæiske Union, hvilket har bevirket, 
at der er tilføjet nye steder i direktivets bilag. Det drejer sig om en 
automatisk teknisk tilpasning, der er indeholdt i tiltrædelsesakten. De 
steder, der er valgt ud for Østrig, er Wien, Oberosterreich og Tyrol. For 
Finland og Sverige gælder de nationale priser. Da det i de to sidste 
tilfælde drejer sig om konkurrenceprægede markeder, kan man sætte 
spørgsmålstegn ved disse nationale prisers repræsentativitet. De første 
meddelelser er fremsendt til EUROSTAT inden for de fastsatte frister. 
3.2. Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde 
Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde 
fastsætter ligeledes, at de i direktivet omhandlede oplysninger skal 
fremsendes til EUROSTAT. I praksis er det kun Norge, der har pligt hertil, 
idet Island og Liechtenstein er undtaget. Norge er allerede begyndt at 
sende disse oplysninger til EUROSTAT. Oplysningerne vedrørende det 
udvidede EF og Norge bliver indarbejdet i EUROSTATS kommende 
publikationer. 
3.3. De central- og østeuropæiske lande 
Ifølge Kommissionens hvidbog om indbyrdes tilnærmelse af 
lovgivningerne med sigte på de central- og østeuropæiske lande skal 
de vigtigste EF-bestemmelser på energiområdet finde anvendelse på 
disse lande. Direktivet om el- og gasprisgennemsigtighed er nævnt blandt 
"nøgleforanstaltningerne". 
4. Direktivets funktion 
Samarbejdet mellem EUROSTAT og de nationale organer, der skal 
indhente oplysninger i medlemsstaterne, ertilfredsstillende. De praktiske 
vanskeligheder, der skyldes arbejdets både tekniske og kommercielt 
følsomme karakter, griber de nationale eksperter an med en vilje til at få 
dem løst, hvad der ikke altid betyder, at løsningerne er de mest 
tilfredsstillende eller de hurtigste. 
4.1. Indberetning af priser 
4.1.1. Vurdering af situationen 
Med hensyn til elektricitet når alle oplysningerne frem og offentliggøres, 
undtagen i Det Forenede Kongerige, hvor der kun foreligger fuldstændige 
tal for London. Med hensyn til gas bliver det stadig vanskeligere at få 
taloplysninger for de største standardforbrugere, og i denne forbindelse 
skal det nævnes, at EUROSTAT for januar 1995 kun var i besiddelse af 
to taloplysninger for hele EU. Desuden bliver de frister, direktivet 
fastsætter for fremsendelse af oplysninger, ikke altid overholdt, hvad der 
skaber forsinkelser i offentliggørelsen af "Statistiques en bref (tidligere 
"Informations rapides"). 
4.1.2. Referencepriserne 
De referencepriser, der forlanges i kapitel II i direktivets "elbilag", gælder 
forbrugere, hvis maksimale efterspørgsel ligger over den mængde, der 
svarer til den største typiske referenceforbruger (=10 MW). De vedrører 
tre kategorier industrielle forbrugere, hvis maksimale efterspørgsel er ca. 
25 MW, der omfatter forbrugere med en maksimal efterspørgsel på 
mellem 17,5 MWog 37,5 MW, 
50 MW (maksimal efterspørgsel mellem 37,5 og 62,5 MW), 
75 MW (maksimal efterspørgsel mellem 62,5 og 75,0 MW). 
Disse referencepriser foreligger for ni medlemsstater. Danmark, Irland og 
Luxembourg har ikke fremsendt oplysninger, da der er under tre 
forbrugere pr. kategori, hvilket er i overensstemmelse med direktivet. 
Medlemsstaternes opmærksomhed henledes på, at det giver sig selv, at 
såfremt antallet af forbrugere i en af disse kategorier på et eller andet 
tidspunkt når op på tre (grænse, hvor fortroligheden ophører), bliver det 
obligatorisk at fremsende de tilsvarende oplysninger den efterfølgende 
gang, uden at EUROSTAT behøver at minde herom. 
I en række medlemsstater har man endnu ikke defineret egenskaberne 
for den leverance, som referenceprisen vedrører (belastningsfaktor, 
fordeling mellem høj og lav belastning osv.). Hvis disse oplysninger ikke 
foreligger, kan EUROSTAT ikke garantere ensartede oplysninger. Det 
samme gælder de særlige faktorer, der er omhandlet i punkt 17 i 
"elbilaget", dvs. faktorer, der bestemmer eventuelle prisreduktioner, og 
for hvis indberetning de nærmere regler er angivet i punkt 18 i samme 
bilag. Komm issionens tjenestegrene undersøger sammen med hver enkelt 
af de pågældende medlemsstater, hvilke hindringer der står i vejen for 
regelmæssig fremsendelse af disse oplysninger, og hvordan kvaliteten af 
de offentliggjorte oplysninger kan forbedres. 
4.1.3. Anvendelse af reglerne om fortrolighed 
De voksende problemer, medlemsstaterne har med at indhente 
prisoplysninger, skyldes i høj grad, at reglerne om fortrolighed ifølge punkt 
20 i "gasbilaget" og punkt 19 i "elbilaget" anvendes forkert. Den 
umiddelbare følge af liberaliseringen i en national el- eller gassektor er 
nemlig, at forretningerne med forskellige leverandører i en bestemt region 
flerdobles, så det bliver vanskeligere og vanskeligere dér at finde tre 
forbrugere, der forsynes af et og samme selskab. Det skal understreges, 
at det ifølge direktivet er nødvendigt med mindst tre forbrugere pr. 
kategori i den pågældende medlemsstat eller region, og at der ikke ifølge 
direktivet er tale om at udvide denne bestemmelse til at omfatte 
forsyningsselskaberne. Hvis man anvendte denne regel, ville der ikke 
kunne indberettes nogen pris, når flere forsyningsselskaber i en bestemt 
region hver har under tre kunder i en kategori. 
Eksempelvis er det blandt de fire steder i Det Forenede Kongerige kun 
London, der foreligger fuldstændige elprisoplysninger i januar 1995. 
Udviklingen i faste priser i købekraftsstandarder (KKS) i London viser en 
generel nedgang fra la til /g/1 mellem 1990 og 1995 (Ih og //' for januar 
1990 er ikke blevet indberettet). Det største fald udgør -20,8% i /c, -12,1 % 
i Ig, - 8% i la og ca. - 4% i Id og If. Hvis man imidlertid sammenligner de 
jf. bilag 2, s. 28. 
10 
få foreliggende tal, der kan sammenlignes, for de andre steder, er 
udviklingen anderledes, idet der i Leeds registreres stigninger på +6,2% 
i la og +9% i Ib, en nedgang på kun -1,8% i Id og på -9,5% i Ig. I 
Birmingham er stigningen generel, undtagen i Ig (-17,3%). I Glasgow er 
stigningen på +11% i la og Ib, der er de eneste forbrugerkategorier, der 
er blevet indberettet priser for siden 1994. Der skal gøres en særlig 
indsats på disse steder for at efterkomme direktivet. 
I de medlemsstater, hvor markedet er konkurrencepræget, og hvor 
priserne fastsættes frit, viser en national gennemsnitspris ikke 
prisforskellene og gør det ikke muligt at nå direktivets vigtigste mål, 
således som det fremgår af første betragtning, ifølge hvilken 
gennemsigtigheden er "af væsentlig betydning for det indre 
energimarkeds oprettelse og funktion, for så vidt som den styrker de 
vilkår, som sikrer, at konkurrencen ikke fordrejes på det fælles marked. 
Dette betyder, at det er nødvendigt med et tilstrækkeligt antal 
prisoversigter for at kunne undersøge, om disse betingelser virkelig er 
opfyldt. Arbejdsgruppen for "energipriser" vil sammen med Kommissionen 
undersøge, hvordan der kan tilvejebringes mere fuldstændige 
prisindberetninger, uden at de pågældende virksomheders 
forretningshemmeligheder brydes. 
4.1.4. Fordeling af forbrugerne og de aftagne mængder 
Fordelingen af de aftagne mængder efter forbrugskategori i henhold til 
direktivets artikel 1, nr. 3, rejser problemer, fordi virksomhedernes 
kundekartoteker i visse medlemsstater ikke er indrettet således, at man 
kan foretage en sådan fordeling. 
Da direktivet ikke definerer forbrugskategorierne, har EUROSTAT forsøgt 
at sammenholde dem med standardforbrugerne (jf. notat om anvendelsen 
af direktiv 90/377/EØF, som EUROSTAT har udsendt til deltagerne i 
undersøgelsen). Det skal imidlertid bemærkes, at artikel 1 ikke giver en 
definition af kategorierne og ikke er en hindring for, at der fastsættes 
andre kategorigrænser for disse fordelinger. Da erfaringerne har vist, at 
det er meget vanskeligt at få dem til at passe med standardforbrugerne, 
er der intet i vejen for, at Kommissionen foreslår, at dette spørgsmål 
tages op igen i arbejdsgruppen, så der kan udarbejdes en løsning med 
henblik på at opnå et tilfredsstillende informationsniveau, uden at det går 
ud over gennemsigtigheden. 
I praksis forholder det sig således, at selv om nr. 3 i artikel 1, klart 
definerer forbrugerne som dem, der er nævnt i bilagene, siger det ikke, 
hvad der skal forstås ved fordeling af forbrugerne, eller hvor 
kategorigrænserne går. Derfor mener Kommissionen, at de oplysninger, 
der er omhandlet i artiklens nr. 3, - i stedet for at gælde 
standardforbrugere (som det pr. definition ikke er muligt at betragte som 
en afgrænset kategori) - kan gælde andre aftagerkategorier (f.eks. små, 
mellemstore og store virksomheder), hvad der ville give EUROSTAT 
mulighed for at berege gennemsnitlige salgspriser. Dette forudsætter 
indberetning af de i hver af disse kategorier afsatte mængder og af de 
11 
tilsvarende indtægter. Kommissionen vil forelægge denne fortolkning for 
medlemsstaterne i arbejdsgruppen for energipriser, så der snarest kan 
foretages indberetninger af disse oplysninger, der er nødvendige for 
opstillingen af vejede gennemsnitspriser og nationale og EF-prisindekser. 
4.1.5. Verificering af oplysningerne 
En mangel, der ofte nævnes, er, at EUROSTAT ikke har mulighed for at 
kontrollere de modtagne oplysninger og undersøge rigtigheden heraf. I 
forbindelse med, at Kommissionen har til opgave at føre tilsyn med 
energimarkedet, kunne den overveje at lade et specialiseret organ 
foretage stikprøver blandt forbrugerne for at undersøge nøjagtigheden 
af de indsamlede prisoplysninger. 
4.1.6. Definition af steder 
I stedet for at opstille prisgennemsnit, registreres priserne på et sted, når 
det er muligt, for, så vidt det kan lade sig gøre, at komme den reelle 
forbrugersituation nærmere. Disse steder kan være en by, en byregion 
eller et forsyningsnet. 
Stedet vælges på grundlag af dets repræsentativitet med hensyn til 
befolkningsstørrelse, økonomisk betydning, rimelig dækning af et land, 
tilstedeværelse af forskellige priszoner og harmonisering mellem de til 
priserne for de forskellige energiformer anvendte steder, således at der 
kan foretages sammenligninger. Denne definition kan eventuelt indsættes 
i direktivets bilag. 
4.2. Prissystemerne 
Oplysningerne om prissystemerne fremsendes regelmæssigt, og dette er 
tilfredsstillende, men det er nødvendigt at forbedre prissystemernes 
gennemsigtighed. Man konstaterer nemlig ved en nærmere analyse, at 
informationsniveaueme ikke er de samme i alle medlemsstaterne. 
EUROSTAT har offentliggjort retningslinjer for, hvordan man kan skabe 
bedre sammenhæng mellem de fremsendte oplysninger i samarbejde 
arbejdsgruppens eksperter. Der er stor forskel på, hvordan man de 
forskellige steder fastsætter tariffer eller priser, og disse store forskelle 
består fortsat. Priserne er et resultat af anvendelsen af dels tariffer, dels 
standardkontrakter, hvor der er angivet betingelser, der giver en vis 
fleksibilitet med hensyn til anvendelsen. 
5. Offentliggørelse af resultaterne 
De oplysninger, EUROSTAT indsamler på grundlag af direktivet, 
offentliggøres i serien "Statistiques rapides: Energie et Industrie", der 
siden 1995 har været benævnt "Statistiques en bref. Siden direktivet 
trådte i kraft, er der desuden blevet offentliggjort fem årbøger, der 
supplerer serie 4C (energi og industri), der omhandler energipriser. En 
liste over disse forskellige publikationer findes i bilag 3. 
12 
Årbøgerne om energipriserne dækker et meget større område end 
direktivet. Foruden omfattende tidsserier, der gør det muligt at sætte 
oplysningerne om el- og gaspriser til private husholdninger og industrien 
ind i en historisk sammenhæng, indeholder de serier, der omfatter 
samtlige energipriser, hvilket nærmere betyder priser på kul, 
fyringsgasolie og affaldsolie, dvs. brændsler, der på visse områder 
konkurrerer med elektricitet og gas. Her finder man ligeledes en lang 
række forskellige oplysninger om de anvendte metoder og værdienheder 
samt om udviklingen i skattereglerne for disse produkter. Endelig 
indeholderde nyttige oplysningerom udviklingen i forbrugerprisindekserne 
og medlemsstaternes BNP. 
13 
ANDEN DEL 
UNDERSØGELSE AF RESULTATERNE 
Prissituationen og -udviklingen 
6. Metoder 
6.1. Valg af måleenhed 
For at gøre det muligt at sammenligne priserne mellem medlemsstaterne, 
kan man anvende to referenceenheder, nemlig ECU eller KKS 
(købekraftsstandard). Hver af disse enheder har sin egen fordel, 
afhængigt af formålet med sammenligningen. 
KKS er en referenceenhed, der tager udgangspunkt i de forskellige 
nationale valutaers købekraftsparitet uanset valutakursudsving. 
Købekraftspariteteme fremkommer som gennemsnit af prisforholdene 
mellem de forskellige lande for en og samme vare- og tjeneste samling. 
Disse pariteter justeres således, at værdien af EF's BNP, udtrykt i 
KKS, er den samme som den i ECU udtrykte. 
Når man sammenligner priserne mellem medlemsstaterne, først i ECU og 
dernæst i KKS, fremgår det, at ingen valuta svarer nøjagtigt til den dertil 
svarende købekraft. Dette skyldes den over- eller underevaluering, der 
rammer alle nationale valutaer. Forholdet mellem KKS og ECU, der 
fremgår af tabel 1 nedenfor, angiver for hver enkelt national valuta 
størrelsesordenen af disse relative over- eller undervurderinger. Når dette 
forhold er over 100, er der tale om en stærk valuta og et generelt højt 
prisniveau. Når dette forhold er under 100, drejer det sig om en svag 
valuta og et lavt prisniveau, hvilket bekræfter værdiforskellene mellem 
medlemsstaternes BNP, udtrykt i ECU. Når priserne udtrykkes i ECU, 
bliver de lande, hvis valuta er evalueret for højt, forfordelt, for deres priser 
bliver højere, end de i virkeligheden er, mens det omvendte gør sig 
gældende for lande med en lav national valuta. Man kan rette op på disse 
fordrejninger ved at udtrykke priserne i KKS, hvilket fjerner det over- eller 
underevalueringselement, der ligger i priser udtrykt i ECU. 
14 
TABEL 1 
Respektive KKS- og ECU-værdier i nationale valutaer 
Pr. 1. januar 1990 og 1995 
Jan. 90 
KKS 
ECU 
KKS/ECU B 
42,41 
42,61 
99,53 DK 
10,1 
7,88 
128,17 D 
2,25 
2,04 
110,29 EL 
151 
190 
79,47 ES 
117,7 
132 
89,16 F 
7,1 
6,9 
102,89 IRL 
0,74 
0,77 
96,10 I 
1 514 
1 514 
100 L 
42.69 
42,62 
100,16 NL 
2,33 
2,29 
101,74 P 
111,5 
179,2 
62,22 UK 
0,656 
0,728 
90,10 
Jan. 95 
KKS 
ECU 
KKS/ECU B 
40,28 
39,16 
102,9 DK 
9,43 
7,49 
125,9 D 
2.28 
1,90 
120,0 EL 
231,6 
295,7 
78,3 ES 
130,37 
164,52 
79,2 F 
7,05 
6,57 
107,3 IRL 
0,71 
0,8 
88,8 I 
1 693,38 
1 999,01 
84,7 L 
43,11 
39,16 
110,0 NL 
2,29 
2,13 
107,5 P 
133,25 
196,13 
67,9 UK 
0.69 
0,79 
87,3 
Et andet problem skyldes, at forskellene mellem landenes almindelige 
prisniveau på et givet tidspunkt ikke svarer til forskellene mellem priserne 
på hvert enkelt produkt, selv om der kun findes én vekselkurs. Deraf 
følger, at priserne konverteret til nominelle værdier til markedets 
vekselkurs fordrejes, fordi de faktorer, der påvirker valutaerne, ikke 
influeres af interne prisbevægelser. Beregningerne af købekraftspariteter 
gør det muligt at give et realistisk prisbillede. Anvendelse af 
købekraftsstandarder er specielt nødvendig, når el- og gaspriser 
sammenlignes, fordi markederne for disse produkter er lukkede for 
forbrugerne. 
En erhvervsdrivende, der ejer fabrikker i forskellige medlemsstater og 
ønsker at sammenligne de samlede omkostninger for leverancerne til 
koncernens forskellige fabrikker, udtrykker priserne i ECU eller i en eller 
anden national valuta. På grund af de valutakursudsvingene svinger 
ECU'en og de nationale valutaer imidlertid hele tiden, og derfor 
foretrækker han at anvende KKS, hver gang han vil sammenligne 
udgifterne til vare- og tjenesteleverancer til hver enkelt af sine fabrikker 
med deres økonomiske værdi. Han kan således opnå sammenlignelige 
størrelser, der er upåvirket af de med valutakursudsvingene forbundne 
faktorer. 
6.2. Udvælgelse af stikprøven 
Blandt de 33 steder, der er omfattet af "el-undersøgelsen" (de nye 
medlemsstater er ikke med), måtte man vælge nogle ud for at gøre 
rapporten læsbar. Derfor blev der udvalgt 14 steder, der var 
repræsentative, og for hvilke prisoplysningerne var fuldstændige. 
Medlemsstater, der er udvalgt som steder, er Italien, Irland, Belgien, 
Luxembourg og Grækenland, der anvender en national tarif, og hvor det 
derfor ikke er relevant at udvælge bestemte steder. I Frankrig er Paris 
15 
blevet anset for at være repræsentativ for det franske marked, fordi 
forskellene mellem stederne dér er minimale. For Det Forenede 
Kongerige er det kun London, der kommer på tale, da prisoplysningerne 
vedrørende de andre steder alle er ufuldstændige, og dette gælder også 
Lissabon i Portugal. Disse valg, der udelukkende er dikteret af 
metodologiske hensyn, betyder naturligvis ikke, at det ikke er af stor 
betydning, som det fremgår af hele rapporten i øvrigt, at undersøgelsen 
omfatter et størst muligt antal steder. 
I Tyskland og Nederlandene, hvor det med kun ét sted ikke ville have 
været muligt at gøre rede for elprisforskellene, har man valgt de steder, 
der for det meste fremtræder som henholdsvis de billigste og de dyreste 
i stikprøven, og som danner rammerne for alle de andre. I Nederlandene 
var det prisforskellene mellem Rotterdam og Noordbrabant, der gjorde 
dette valg berettiget, og i Tyskland var det det store antal steder (elleve) 
og prisspredningen. 
Situationen vedrørende elpriserne i Tyskland i 1995 og 1990 fremgår af 
bilag 4. Da det drejer sig om en analyse, der er begrænset til Tyskland, 
er priserne udtrykt i dette lands valuta (DEM/10 mWh). Man konstaterer 
en stigende gennemsigtighed derved, at antallet af steder stiger og 
tabellen for 1995 er fuldstændig, mens halvdelen af oplysningerne 
manglede i januar 1990. Forskellene mellem yderpriserne på det enkelte 
sted svinger fra én til 2,3 og 3, dvs. lidt mere end gennemsnittet i EF (2), 
undtagen i Dusseldorf, hvor tallet er 3,95 på grund af den unormalt høje 
pris til den mindste forbruger, nemlig 67% højere end til forbrugeren i Ib. 
De yderst komplekse prisstrukturer på de tyske steder gør det vanskeligt 
at give en sammenfattende vurdering af situationen vedrørende elpriser 
til industriel anvendelse. Priserne i Hamburg er blandt de højeste i EF og 
overgås kun af Portugal og Spanien (fra le). Derimod ligger priserne i 
Tysklands vestlige region tæt på EF-gennemsnittet, hvilket også gælder 
Tysklands sydlige region, især for forbrugerne le, Id og If. Sammenlignet 
med priserne på de andre steder i EF ligger de tyske priser inden for 
et interval, der ligger mellem EF-gennemsnittet og de højeste priser. 
Det skal bemærkes, at priserne i de nye delstater alle ligger mellem 
yderpriserne i de gamle delstater, hvad der er tegn på en tarifmæssigt set 
tilfredsstillende integrering. Leipzig og Rostock f.eks. har de mest 
moderate priser for forbrugerne i Ig, Ih og //'. 
6.3. Virkningerne af den indirekte beskatning 
Da industrivirksomheder for det meste kan fratrække indirekte skatter, 
anses disse ikke herfor at have nogen særlig virkning, og undersøgelsen 
er derfor begrænset til priser eksklusive alle skatter og afgifter, således 
som de fremgår af tariffer og kontrakter. 
16 
7. Analyse af elpriserne til industriel anvendelse i EF 
Tabellerne i bilag 5, der er fordelt på steder, viser prisudviklingen på de 
fjorten steder i stikprøven uden at sammenligne dem indbyrdes, og derfor 
kan priserne udtrykkes i national valuta. Formålet er at sammenligne 
situationen før og efter direktivet. Man har valgt datoerne den 21. januar 
1985, 1990 og 1995 ud fra den betragtning, at en tiårig periode desuden 
gør det muligt at få et indtryk af udviklingen på lang sigt. 
Forbrugerprisindekset (FPI) og indekset for bruttonationalproduktet (BNP) 
findes ligeledes i tabellerne. Forbrugerprisindekset er månedlige værdier 
pr. 1. januar hvert år. Indekset for bruttonationalproduktet er en årlig 
værdi, der beregnes på grundlag af 1985 = 100. Ved at sammenligne 
udviklingen i priserne i forbrugerprisindekset får man en idé om 
produktivitetsgevinst eller -tab i elindustrien. Forholdet mellem de på hvert 
af stederne konstaterede yderpriser gør det også muligt at vurdere 
fordelingen af tarifbyrden mellem forbrugerne. 
7.1. Elprissituationen og -udviklingen i national valuta pr. 1. januar 1985-
90-95 for de enkelte steder 
Takket være direktivet konstateres en forbedring i 
elprisgennemsigtigheden, da antallet af steder er steget, og oplysningerne 
for første gang er fuldstændige for mindst ét sted i hver medlemsstat. I 
modsætning til gas har nedsættelsen af verdenspriseme for primærenergi 
ikke trykket elpriserne nedad. Dette må man have in mente for at kunne 
vurdere produktivitetsudviklingen. 
a) Produktivitet 
Man kan nogenlunde vurdere produktivitetsforbedringen i elsektoren ved 
at sammenligne prisudviklingen i denne sektor med udviklingen i 
forbrugerprisindekset. Hvis priserne stiger langsommere end 
forbrugerprisindekset, kan man formode, at der er gjort fremskridt. Rent 
faktisk konstateres der en almindelig forbedring, undtagen i Hamburg og 
i Spanien, hvor den relative forringelse af prissituationen kunne skyldes 
en forringelse i omkostningsstrukturen, og i Italien, hvor prisstigningen 
derimod var en foranstaltning med henblik på privatiseringen. I Portugal, 
Grækenland og - i mindre omfang - Det Forenede Kongerige, hvor 
inflationen har været høj, er prisstigningerne langt mindre end stigningen 
i forbrugerprisindekset. På de steder, hvor inflationen er lav, konstateres 
de største produktivitetsforbedringer i Danmark, Irland, Nederlandene og 
Luxembourg. I Belgien, Tysklands vestige region og Frankrig er denne 
fremgang moderat. 
Denne fremgang skyldes dels de virkninger, de lavere priser for 
primærenergiforsyningerne har på tarifferne, dels indførelsen af ny 
teknologi i produktionsmetoderne (gas- og dampturbiner), dels 
forbedringer i virksomhedsledelsen (indførelse af Integrated Resources 
Management-metoder). Endelig skal det bemærkes, at visse nationale 
elsektorer er blevet liberaliseret og har måttet gennemgå 
omstruktureringer med henblik på forbedring af deres konkurrenceevne. 
17 
b) Modsætninger i tarifdeqressionen 
Forskellen mellem //* og la (yderpriser på de forskellige steder i 
stikprøvematerialet) giver en faktor, hvormed det er muligt at måle 
degressionen. Dér, hvor denne faktor er meget høj, er degressionen 
kraftig, og man kan formode, at fordelingen af udgifterne på 
forbrugerkategorierne ikke er ligelig, og at den sker til fordel for de store 
forbrugere. Dette er tilfældet pr. 1. januar 1995 i Italien (faktor 3,36), i 
Belgien (3,25), Luxembourg (3,21) og Irland (2,77). Omvendt angiver en 
faktor, der ligger under stikprøvens gennemsnit, at der findes en særlig 
favorabel tarif for de små forbrugere, hvilket er tilfældet i London (1,88) 
og i Rotterdam (1,90). På alle de andre steder ligger denne faktor lidt 
over 2, nemlig i Spanien (2,12), Grækenland (2,14), Portugal (2,18), Paris 
(2,22), Hamburg (2,27) og Tysklands vestlige region (2,46). I Danmark er 
denne faktor 1,26. Priserne dér har en særlig stilling i det hele taget, ikke 
kun fordi de er lavest, men også på grund af den svagt faldende 
priskurve, hvorved de også afviger stærkt fra priserne på de andre steder. 
Både de faldende og stigende prisbevægelser i løbet af perioden 85-95 
i højere grad favoriseret de største forbrugere i Belgien, Irland, 
Luxembourg og især Italien. Disse stigninger har derimod været ligeligt 
fordelt på alle forbrugerne i Hamburg, Tysklands vestlige region, 
Grækenland, Spanien og Portugal og har snarere været til fordel for de 
små industrielle forbrugere i Danmark og Frankrig. I Nederlandene har en 
omstrukturering medført en forfordeling af de små forbrugere i løbet af 
den første periode, men der er blevet rettet op på situationen i den 
efterfølgende periode. I London har en tarifomlægning fjernet en anomali 
i degressionen og gjort det muligt igen at skabe et normalt forhold mellem 
la, Ib og le. 
7.2. Prissituationen og -udviklingen i KKS på de forskellige steder 
I bilag 6 og 7 gives der en oversigt over elpriserne, eksklusive alle skatter 
og afgifter, til industriel anvendelse i EF, pr. 1. januar 1995 og 1990, 
udtrykt i KKS. Med disse tabeller kan der foretages sammenligninger 
mellem stederne. Både i 1995 og 1990 har de danske forbrugere de 
laveste priser i KKS ud af stikprøvematerialet, og de portugisiske 
forbrugere de højeste priser i KKS. Disse to lande repræsenterer klart de 
to ekstremer i stikprøvematerialet og rummer derfor alle de andre priser. 
Man konstaterer uden videre, at prisudviklingen mellem 1990 og 1995 er 
meget mere kontrastfyldt udtrykt i købekraft end udtrykt i valutaparitet, 
samtidig med at tendensen, med visse undtagelser, fortsat er moderat. 
Disse undtagelser konstateres i Noordbrabant (stigning på +30,7% i le og 
nedgang på -19,4% i la), efterfulgt af Rotterdam (nedgang på -25% i Ib) 
og i Italien (stigning på 19,0% i la). Alle de andre prisbevægelser, der er 
konstateret i stikprøven, er mindre omfattende. Undersøgelsen standser 
ved Ib, da der mangler oplysninger for Ih og //' i januar 1990. 
Pr. 1. januar 1995 konstateres der i forhold til 1. januar 1990 moderate 
ændringer i opad eller nedadgående retning på samtlige steder, idet 
18 
gennemsnitstendensen for hele stikprøven snarere er faldende, hvilket 
således bekræfter den tendens, der konstateres i national valuta. Der er 
registreret stigninger, der ligger under eller tæt på 10%, i Belgien, 
Frankrig, Irland, Italien, Portugal og Hamburg, og fald af samme 
størrelsesorden konstateres i Tysklands vestlige region, Grækenland, 
Luxembourg og London (oplysningerne er ufuldstændige på de andre 
steder i Det Forenede Kongerige). I Danmark skifter situationen, idet 
priserne falder indtil kategori Id og stiger fra le. I Spanien skifter 
situationen i modsat retning (stigning for la og Ib, svag nedgang 
andetsteds). I Nederlandene er der foretaget tarifomlægninger med 
betydelige fald og stigninger for forbrugerne, hvad der viser 
omkostningsforskydninger fra en kategori til en anden. 
På alle stederne har priserne i KKS samme hældning som priserne i 
national valuta med undtagelse af Danmark, hvor KKS viser 
omkostningsforskydninger mellem forbrugerne, i Grækenland, hvor KKS 
angiver et relativt fald i priserne udtrykt i købekraft, og i Irland, hvor 
priserne er stationære i national valuta, stiger i KKS og således viser en 
prisstigning udtrykt i købekraft. 
I løbet af den omhandlede periode har prisstigningerne generelt været 
mindre end inflationen, og adskillige tarifomlægninger viser ønsket om at 
indrette priserne efter efterspørgslen. 
På adskillige steder nærmer elpriserne, der er meget spredte for de lave 
forbrug, sig et og samme lavprisområde, efterhånden som 
forbrugsmængderne stiger. Dette kunne tyde på, at virksomhederne 
forsøger at fastsætte deres tariffer således, at priserne for de store 
leverancer ligger tæt på de priser, der gælder i tilgrænsende områder. 
7.2.1. Stedernes rækkefølge 
I bilag 8 og 9 repræsenterer den vandrette linje, der deler tabellen i to 
dele, medianen, der er en teoretisk værdi, under og over hvilken der 
ligger et lige stort antal iagttagelser, og hvormed det er muligt at 
fastlægge eventuelle priskonvergenser ved at beregne forskellene mellem 
priserne på hvert sted og medianen. Disse tabeller giver ligeledes et 
billede af det enkelte steds relative plads i rækkefølge efter stigende 
priser, pr. 1. januar 1990 og 1995. De viser også de store forskelle i 
prisstrukturen fra et sted til et andet inden for stikprøvematerialet. 
Hvis man anbringer stederne efter, hvor ofte de optræder i hver række, 
kan Danmark, Noordbrabant, Frankrig og Rotterdam i nævnte rækkefølge 
betragtes som de billigste steder i stikprøven, efterfulgt af Grækenland, 
Tysklands vestlige region og Det Forenede Kongerige (for de små 
industrielle forbrugere) og Irland (for de middelstore forbrugere), Belgien 
og Luxembourg (for de største forbrugere). De dyreste steder for alle 
forbrugere er Hamburg og Portugal, efterfulgt af Spanien for de 
mellemstore og største industrielle forbrugere. 
19 
7.2.2. Ændret rækkefølge mellem 1990 og 1995 
Ved sammenligning af bilag 8 og 9 konstateres de forskellige steders 
ændrede rækkefølge på de valgte datoer. Danmark (første række) og 
Portugal (sidste række) indtager stadig den samme plads for alle deres 
standardforbrugere. Blandt de billige steder sker der kun mindre 
ændringer i Frankrig, Rotterdam og Noordbrabant. Luxembourg og 
Tysklands vestlige region kommer betydeligt længere ned, og 
Luxembourg bliver endda det billigste sted efter Danmark med hensyn til 
de store forbrugere. Det Forenede Kongerige (London) og Grækenland 
forbedrer deres relative stilling. Blandt de dyre steder (dvs. dem, der 
befinder sig oven over medianen) bliver Belgiens stilling dårligere med 
hensyn til små og mellemstore forbrugere, hvilket er tilfældet for Spanien 
og Italien med hensyn til samtlige forbrugere, undtagen kategorien le for 
Spaniens vedkommende. I Irland er der ikke betydelige ændringer, og 
Hamburg kommer tæt på de høje priser i Spanien. 
7.2.3. Elpriser i ECU 
Tabellerne i ECU i bilag 10 tjener til orientering. Ved hjælp af disse har 
man kunnet udarbejde graferne, der viser prisforskellene, alt efter den 
valgte enhed, og som findes på side 45 og 46. 
¥ 
7.2.4. Konvergensundersøgelse 
For at kunne bestemme, om der har været konvergens mellem priserne 
fra 1990-1995, er det antal iagttagelser, der ligger inden for et område 
mellem 10 og 25% på hver side af stikprøvens median, blevet noteret i 
henholdsvis januar 1990 og januar 1995, dvs. før og efter direktivets 
ikrafttrædelse. 
TABEL II 
ANTAL IAGTTAGELSER 
i området mellem 10 og 25% på hver side af medianen 
(januar 1995/januar 1990) 
IA IB IC ID IF IG IH 
MEDIAN 01/95 
+-10% 
+-25% 1 250 
2 
11 1 255 
3 
11 1 031 
7 
11 840 
X 
10 714 
7 
10 685 
6 
10 576 
11 565 
6 
10 486 
5 
10 
MEDIAN 01/90 
+-10% 
+-25% 1 296 
7 
8 1 252 
9 
10 1 065 
8 
12 827 
8 
11 726 
7 
11 682 
5 
11 577 
6 
11 
20 
I løbet af perioden bliver spredningen kun større for de små forbrugere 
(indtil If) og tendensen vender fra Ig. Dette bekræftes af svingningerne i 
Pearsons variabilitetskoefficient (standardafvigelse x 100 divideret med 
det aritmetiske gennemsnit), der stiger fra 25,87% i 1990 til 27,76% i 
1995 for //"(større spredning) og omvendt falder fra 28,26% til 25,59% for 
Ig (mindre spredning) i samme periode. 
Iagttagelserne af svingningerne i standardafvigelsen (kvadratroden af 
variansen = s) bekræfter denne anskuelse, s, der for lf\å på 179 i 1990, 
steg til 191,5 i 1995. For Ig bliver spredningen derimod mindre, idet s 
falder fra 167 i 1990 til 151 i 1995. På grund af manglende oplysninger 
for Ih og //for 1990 er det ikke muligt at sammenligne disse koefficienter 
for stikprøvens største forbrugere. Disse oplysninger foreligger imidlertid 
for 1995. Standardafvigelsen for Ih er 147 med en variabilitetskoefficent 
på 25,48% og 132 for //' med en variabilitetskoefficent på 25,68%. Disse 
procentsatser er af samme størrelsesorden som for Ig. Man må derfor 
stærkt formode, at det, der gælder for Ig, også gælder for Ih og //, og at 
der for alle de store forbrugere har været tale om konvergens. 
8. Analyse af gaspriserne til industrien i EF 
Til analysen af gaspriserne anvendes samme metode som for elpriserne. 
Ligesom for elektricitetens vedkommende er priserne taget direkte fra 
tariffer og kontrakter. Der er udvalgt 14 steder ud af de 34, der er omfattet 
af undersøgelsen, ifølge analoge repræsentativitetskriterier. Det skal 
straks bemærkes, at gaspriserne er betydelig mindre gennemsigtige end 
elpriserne, især når det gælder de største forbrugere. 
8.1. Gasprissituationen og -udviklingen i national valuta pr. 1. januar 
1985. 1990 og 1995 for de enkelte steder 
Tabellerne i bilag 11 viser, i hvor høj grad det er gået tilbage med 
gennemsigtigheden i gaspriser til industriel anvendelse i januar 1995 
(undtagen Weser-Ems og Nederlandene). I modsætning til, hvad der 
gælder for elektriciteten, konstateres mange tomme pladser blandt 
priserne for de største forbrug, enten fordi der ikke er registreret 
forbrugere i disse kategorier, eller fordi der var under 3. 
Gennemsigtigheden er imidlertid helt klart blevet ringere, da der i januar 
1990 var 7 priser i kategori 15, men kun 2 i januar 1995, selv om 
anvendelsen af gas samtidig vandt stadig større indpas. Geografisk set 
forbedres gennemsigtigheden i Tyskland. Med hensyn til prisudviklingen 
har de faldende verdenspriser for gas uensartede virkninger for de 
endelige priser på de forskellige steder. Endelig vokser degressionen på 
en lang række steder betydeligt til fordel for den store industri. 
I løbet af den første periode (januar 1985 til januar 1995) sker der et stort 
generelt fald i priserne, både i de medlemslande, der producerer og 
importerer gas. I løbet af perioden 1990-95 er udviklingen mere 
kontrastfyldt. Der sker-fortsat prisfald på en række steder, men i 
langsommere tempo, og der konstateres nogle stigninger, hovedsagelig 
for de mindste industrielle standardforbrugere, hvor priserne synes at 
21 
være direkte påvirket afstigningen i forbrugerprisindekset. I perioden som 
helhed er situationen kendetegnet ved fortsat generelt faldende priser. 
På de fleste steder tager prisdegressionen mellem januar 1990 og 1995 
meget tydeligt til til fordel for stikprøvens største standardforbrugere, og 
undertiden meget stærkt, med London som en bemærkelsesværdig 
undtagelse. Gennemgribende tarifomlægningerforetagestil skadeforsmå 
og mellemstore industrier, hvilket viser, at der er et stort konkurrencetryk 
fra det indre marked på de største forbrugere, der kræver og opnår mere 
konkurrencedygtige priser for gas. Konkurrencen fra de andre energikilder 
spiller en meget stor rolle for de store leverancer og næsten ikke for små 
og mellemstore industrier, der bærer hele byrden fra de tarifomlægninger, 
der har måttet indrømmes som følge affaldende priser for olie og afledte 
biprodukter. 
8.2. Prissituationen og -udviklingen i KKS på de forskellige steder 
Bilag 12 og 13 viser prissituationen for gas til industriel anvendelse 
henholdsvis pr. 1. januar 1995 og 1990, udtrykt i KKS, eksklusive alle 
skatter og afgifter, direkte baseret på tariffer og salgsbetingelser. Den for 
gas anvendte enhed er 1,00 GJ. 
De laveste priser konstateres i Danmark og Tysklands vestlige region 
indtil standardforbrugeren i 13-1, i Frankrig fra 13-2 (15 ikke indberettet). De 
højeste priser er iagttaget i Spanien indtil 13-2 og i Berlin fra 13-1 til 14-2 
(15 ikke indberettet). Nederlandene ligger midt imellem. For 15 har man 
kun to (identiske) priser, der svarer til Nederlandene og EMS-Weser, der 
er gasproducerende regioner. Sammenlignet med de elleve indberettede 
priser for 14-2 er disse priser meget gunstige. 
Med hensyn til tarifstrukturen konstateres det, at der ved overgangen fra 
/2til 13-1 (samme kvantum men bedre belastningsfaktor) på alle stederne 
sker et betydeligt prisfald, undtagen i Berlin og Luxembourg, hvor denne 
forskel er ubetydelig. Derimod medfører forbedringen i 
udtagningsbetingelseme mellem 13-1 og 13-2 eller mellem 14-1 og 14-2 
(samme kvanta men større belastningsfaktor) kun et lille prisfald eller slet 
ingen ændring på de fleste steder, undtagen i Belgien, Frankrig, Italien og 
Det Forenede Kongerige. 
I forhold til januar 1990 falder priserne i KKS let i 1995 i Det Forenede 
Kongerige, Luxembourg, Strasbourg og Belgien og stiger i Irland og 
Torino. Man konstaterer en ændring i tarifberegningsgrundlaget til fordel 
for den store industri i Weser-Ems, Paris, Spanien og Nederlandene. I 
Napoli sker denne ændring til fordel for de små industrielle forbrugere. 
Det har ikke været muligt at opnå sammenlignelige oplysninger for 
Danmark, Berlin, Hannover og Birmingham. Denne situation skyldes dels, 
at der ikke er forbindelse til et tidligere grundlag, dels at direktivet kun 
anvendes delvis. 
Sammenlignet med det øvrige stikprøvemateriale ligger Tyskland på de 
to yderpunkter, Weser-Ems deler med Danmark og Paris de laveste 
22 
priser, og Berlin samt Spanien de højeste priser. Spredningen i 
gaspriserne i Tyskland er derfor større end i elpriserne, og de billigste 
steder kan sammenlignes med de billigste steder i Den Europæiske 
Union. I Tyskland er forskellen mellem den højeste pris (Dusseldorf 1 306 
DEM) og den laveste (Weser-Ems 584 DEM) i 1990 en lille smule større 
end 2. Denne forskel voksede til 3,46 i 1995 mellem Berlin (1 497 DEM) 
og Dortmund/Dusseldorf (433 DEM). I tabellerne i bilag 14 sammenlignes 
gaspriserne i DEM på 10 tyske steder henholdsvis pr. 1. januar 1990 og 
1995. 
8.2.1. Stedernes rækkefølge pr. 1. januar 1995 
Med visse undtagelser og uanset de valgte steder ikke altid er de samme 
for de to energikilder, er stedernes relative rækkefølge i forhold til priserne 
ikke den samme for gas som for el, hvilket betyder, at et sted med billig 
elektricitet kan svare til et sted med dyr gas og omvendt (jf. bilag 15 og 
16 nedenfor), hvilket kunne tyde på, at de to energiformer ikke 
konkurrerer med hinanden. Sammenligningen i tabellerne i bilag 15 og 16 
viser ændringerne i rækkefølgen i stikprøvematerialet mellem 1990 og 
1995. Følgende steder har i nævnte rækkefølge priser, der overalt ligger 
undermedianen i 1995: Danmark (ingen oplysninger i 1990), Weser-Ems 
(ingen særlig ændring i forhold til 1990), Birmingham (ingen oplysninger 
i 1990), Paris og Nederlandene, der går tilbage i 11 og 12, men bekræfter 
deres gunstige stilling fra 13-1). Følgende ligger overalt oven over 
medianen: Spanien, Napoli og Berlin (undtagen i 12), Torino (undtagen 
fra 14-1) og Irland (undtagen i 13-1). Luxembourg og London bevarer det 
samme skema i 1995, idet de er blandt de billigste i 11 og 12 og ligger 
meget højere end medianen fra 13-1. Belgien flugtede tydeligt med 
medianen i 1990, hvilket var meget mindre tydeligt i 1995. Hvad angår 
gennemsigtighed er situationen blevet forværret siden 1990. Den lader 
meget tilbage at ønske for de største gasforbrugere, som det fremgår af 
de manglende tal for en lang række steder. Derfor er 
sammenligningsmulighederne begrænsede. 
De mest markante kendsgerninger er følgende: Danmark, Weser-Ems og 
Nederlandene kappes om de laveste priser til alle forbrugerkategorier 
overhovedet. Med hensyn til de små industrielle forbrugere indhentes de 
af London og Birmingham. Disse steder har det til fælles, at de ligger i 
nærheden af produktionsstederne, hvilket betyder en tilfredsstillende 
indflydelse af de relative fordele på slutproduktets pris. Irland, der trods 
alt har egne reserver, er en undtagelse med sine meget høje priser. Selv 
om Frankrig (Paris) ikke har store reserver og må importere store 
mængder, ligger det tæt ved medianen i 11 og 12, og fra 13-2 bliver det det 
billigste sted i stikprøven i 1995. Strasbourg, der haren autonom ordning, 
er meget dårligere placeret end resten af det franske territorium. Ud af de 
andre steder, der importerer, ligger Belgien og Luxembourg klart under 
medianen i 11 og 12, blandt stikprøvens dyreste i 13-1 og igen tæt på 
medianen med hensyn til de store leverancer. Berlin ligger tæt på 
medianen i 11 og 12 og bliver stikprøvens dyreste sted fra 13-1. Spanien 
viser de højeste priser i 11. og 12, efterfulgt af Irland og de italienske 
steder, og ligger blandt de dyreste fra 13-1. 
23 
8.2.2. Gaspriser i ECU 
Ligesom for el findes gaspriserne i ECU i bilag 17. Dermed har det været 
muligt at udarbejde grafer, der sammenligner priserne i ECU og KKS (jf-
s. 47 og 48), og give et billede af forskellene mellem de to anvendte 
metoder. 
8.2.3. Konvergensundersøgelse 
Antallet af iagttagelser, der ligger inden for et område mellem 10 og 
25% på hver side af medianen stiger overalt i januar 1995 i forhold 
til januar 1990, undtagen i 11, hvor spredningen bliver større på grund 
af adskillige prisstigninger i denne kategori. Det stigende antal iagttagelser 
viser en tydelig konvergens mellem gaspriserne i EF. 
TABEL III 
ANTAL IAGTTAGELSER 
inden for et område mellem 10 og 25% på hver side af medianen 
(januar 1995/januar 1990) 
n I2 13-1 I3-2 14-1 I4-2 15 
MEDIAN 01/1995 
+-10% 
+-25% 575 
2 
8 471 
6 
10 377 
8 
11 351 
10 
13 340 
7 
9 321 
5 
10 
MEDIAN 01/1990 
+-10% 
+-25% 584 
3 
9 497 
, 4 
8 398 
1 
9 349 
6 
9 304 
4 
8 280 
6 
8 266 
4 
7 
Denne konstatering bekræftes afvariabilitetskoefficienteme(jf. definition, s. 21) 
mellem 1990 og 1995 for de standardforbrugere, som man har fuldstændige 
prisoplysninger for. Variabiliteten stiger fra 32,8% til 42% i 11, men den falder 
derimod betydeligt for de tre følgende standardforbrugere, idet koefficienten falder 
fra 27,5% til 17,5% i 12 
fra 22% til 12,6% i 13-1 
fra 24,3% til 13% i /3-2. 
Ud over 13-2 er oplysningerne ufuldstændige, og det er ikke mere muligt at 
foretage denne form for måling. ,Den perfekte symetri - fra 11 til 13-1 - mellem dels 
koncentrationen af iagttagelserne omkring medianen, dels nedgangen i 
variabilitetskoefficienteme, giver anledning til at formode, at denne symetri 
fortsætter op i de højere forbrugerkategorier til 13-1, og bekræfte, at der samtidig 
med det gennemsnitlige fald i gaspriserne i EU er tale om en udpræget stigende 
konvergens. Selv om gasmarkedet er et lukket market, der gennem eneret er 
beskyttet mod konkurrence fra andre gasproducenter, er det muligt at skabe 
konvergens, fordi dette marked er under indflydelse af en "skjult" konkurrence fra 
nabomarkederne. 
24 
BILAG 1 
RÅDETS DIREKTIV 90/377/EØF AF 29. JUNI 1990 
GENNEMFØRELSESSITUATIONEN 
Medlemsstat 
A 
B 
D 
DK 
ES1 
FIN 
F 
EL2 
IRL3 
I 
L4 
NL 
P 
S5 
UK Lovgivningsform 
Forbundslov 
Ministeriel anordning, offentliggjort i "Moniteur 
Belge" 
Aftale: Nærmere detaljer offentliggjort i 
"Bundesanzeiger" 
Bekendtgørelse fra Energiministeriet 
Ufuldstændig gennemførelse 
Aftale indgået mellem INS og de berørte parter 
Lov offentliggjort i "Journal Officiel de la 
République" 
Lov offentliggjort i "Efimeris tes Guverneseus" 
(Gældende bestemmelser) 
Lov offentliggjort i "Gazzetta Ufficiale" 
(Gældende bestemmelser) 
Aftale indgået mellem økonomiministeriet og de 
berørte parter 
"Ministerdekret" offentliggjort i "Diario da 
Republica" 
? 
Energiloven fra 1976 Dato for 
vedtagelse 
-
18-05-92 
08-07-93 
16-03-92 
-
19-07-93 
25-07-91 
-
20-02-92 
-
-
30-05-92 
? 
-Dato for 
offentliggørelse 
04-12-92 
18-05-92 
30-07-93 
16-03-92 
-
20-07-93 
25-07-91 
-
20-02-92 
-
-
30-05-92 
? 
-Dato for 
meddelelse 
04-03-94 
28-09-92 
17-09-93 
01-04-92 
09-02-94 
05-10-94 
09-08-91 
-
26-03-92 
-
25-05-92 
10-06-92 
? 
-Dato for 
ikrafttrædelse 
01-01-95 
18-05-92 
08-07-93 
16-03-93 
01-01-95 
20-07-93 
25-07-91 
01-07-91 
20-02-92 
01-07-91 
01-01-92 
30-05-92 
? 
01-07-91 
25 
I Spanien er der offentliggjort et påbud i Boletin Oficial del Estado af 31.5.95, der sikrer direktivets gennemførelse med 
hensyn til el-priserne, men Kommissionen har endnu ikke fået meddelelse om de almindelige regler om gasprisers 
gennemsigtighed. Trods denne forsømmelse har de spanske myndigheder regelmæssigt fremsendt fuldstændige 
oplysninger. 
Grækenland har kun gennemført den del, der vedrører elektricitet. I henhold til artikel 9, stk. 2, og bilag 1 i denne lov 
er dette land ikke omfattet af bestemmelserne om naturgas, da naturgas endnu ikke distribueres på hele det græske 
territorium. 
Man har ment, at administrative forholdsregler var tilstrækkelige, da gældende lovgivning og bestemmelser er relevante. 
Kommissionen har godkendt denne løsning ved brevudveksling. 
Bestemmelserne i den gældende lov er blevet anset for tilstrækkelige for direktivets anvendelse, dvs. dets gennemførelse 
i intern ret. 
Der er blevet taget kontakt med de svenske myndigheder for at undersøge, om direktivet er blevet gennemført, og 
hvorfor Kommissionen ikke har fået meddelelse herom. 
26 
BILAG 2 
Industrielle standardforbrugere af elektricitet 
Referenceforbruger 
la 
Ib 
le 
Id 
le 
If 
ig 
. Ih 
li Årligt forbrug 
(kWh) 
30 000 
50 000 
160 000 
1 250 000 
2 000 000 
10 000 000 
24 000 000 
50 000 000 
70 000 000 Maksimal efterspørgsel 
(kWh) 
30 
50 
100 
500 
500 
2 500 
4 000 
10 000 
10 000 Årlig benyttelsestid 
(timer) 
1 000 
1 000 
1 600 
2 500 
4 000 
4 000 
6 000 
5 000 
7 000 
Industrielle standardforbrugere af gas 
Referenceforbruger Årligt forbrug Belstningsfaktor 
(GJ) 
11 418,60 (dvs. 116 300 kWh) ingen foreskreven belastningsfaktor* 
12 4 186 (dvs. 1 163 000 kWh) 200 dage 
13-1 41860 (dvs. 11,63 GWh) 200 dage, 1 600 timer 
13-2 41860 (dvs. 11,63 GWh) 250 dage, 4 000 timer 
[4-1 418 600 (dvs. 116,3 GWh) 250 dage, 4 000 timer 
14-2 418 600 (dvs. 116,3 GWh) 330 dage, 8 000 timer 
15 4 186 000 (dvs. 1 163 GWh) 330 dage, 8 000 timer 
* Om nødvendigt, 115 - 200 dage. 
27 
BILAG 3 
LISTE OVER DE INDTIL NU OFFENTLIGGJORTE NUMRE AF 
"STATISTIQUES EN BREF" 
1993 n 19 Elpriser (til husholdningsbrug) - 1. januar 1993 
n 20 Gaspriser (til husholdningsbrug) - 1. januar 1993 
1994 n 1 Elpriser (industri) - 1. juli 1993 
n 2 Gaspriser (industri) - 1. juli 1993 
n 3 Elpriser (til husholdningsbrug) - 1. juli 1993 
n 4 Gaspriser (til husholdningsbrug) - 1er juillet 1993 
n 13 Prissystemer (el) 
n 14 Prissystemer (gas) 
n 19 Gaspriser (til husholdningsbrug) - 1. januar 1994 
n 20 Elpriser (til husholdningsbrug) -1. januar 1994 
n 21 Elpriser (industri) - 1. januar 1994 
n 22 Gaspriser (industri) - 1. januar 1994 
n 33 Elpriser til EU's industri pr. 1. juli 1994 
n 35 Gaspriser til EU's industri pr. 1 juli 1994 
1995 n 8 Elpriser (industri) - 1. januar 1995 
n 9 Gaspriser til EU's industri pr. 1. januar 1995 
n 13 Gaspriser (til husholdningsbrug) - 1. januar1995 
n 14 Elpriser (til husholdningsbrug) -1. januar 1995 
LISTE OVER ÅRBØGER VEDRØRENDE ENERGIPRISER 
Gaspreise - Gas prices - Prix du gaz 1990 - 1994 
Elektrizitàtspreise - Electricity prices - Prix de l'électricité 1985 - 1993 
Gaspreise - Gas prices - Prix du gaz 1985 -1993 
Elektrizitàtspreise - Electricity prices - Prix de l'électricité 1990 -1994 
Gaspreise - Gas prices - Prix du gaz 1990 - 1994 
Energiepreise - Energy prices - Prix de l'énergie 1973 - 1993 
Energiepreise - Energy prices - Prix de l'énergie 1973 - 1994 
Elektrizàtspreise - Electricity prices - Prix de l'électricité 1990 - 1995 
Gaspreise - Gas prices - Prix du gaz 1990 -1995 
28 
BILAG 4 
PRISER EKSKLUSIVE SKATTER OG AFGIFTER FOR ELEKTRICITET TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE I TYSKLAND 
(i DEM/100 MWh/år) 
01/01/95 
DEM/10 MWh/år PRISER EKSKL. SKATTER OG 
ANVENDELSE I TYSKLAND 
la Ib le AFGIFTER FOR ELEKTRICITET TIL INDUSTRIEL 
Id le Jf 19 Ih 7/j 
Dusseldorf 
Hamburg 
Hannover 
Vestlige region 
Frankfurt 
Stuttgart 
MOnchen 
Sydlige region 
Erfurt 
Leipzig 
Rostock 5036 
3548 
3364 
2768 
4198 
3726 
3891 
3442 
3597 
2939 
3700 3020 
3548 
3316 
2768 
4169 
3632 
3846 
3400 
3565 
2884 
3700 2681 
3020 
2602 
2436 
2831 
2798 
2509 
2957 
2767 
2702 
3348 2144 
2423 
2159 
2012 
2200 
2253 
2008 
1932 
2064 
2187 
2174 1895 
1943 
1824 
1777 
1799 
1861 
1645 
1625 
1748 
1845 
1770 1760 
1943 
1806 
1627 
1718 
1780 
1613 
1579 
1745 
1693 
1770 1402 
1627 
1517 
1259 
1481 
1481 
1416 
1384 
1501 
1364 
1503 1535 
1755 
1588 
1366 
1560 
1534 
1478 
1418 
1596 
1456 
1431 1276 
1522 
1408 
1123 
1401 
1334 
1364 
1304 
1425 
1243 
1234 
01/01/90 PRISER EKSKL. SKATTER OG AFGIFTER FOR ELEKTRICITET TIL INDUSTRIEL 
ANVENDELSE I TYSKLAND 
DEM/10 MWh/år la Ib le Id le if Ig Ih 
Dusseldorf 
Hamburg 
Hannover 
Vestlige region. 
Frankfurt 
Stuttgart 
Munchen 
Sydlige region 
Erfurt 
Leipzig 
Rostock 
..: uoplyst 2975 2882 
3474 3474 
3235 3235 2582 
2833 
2412 
2594 
2525 
2749 
2477 
2406 2066 
2326 
2013 
2086 
1996 
2247 
2004 
1924 1837 
1858 
1700 
1863 
1632 
1857 
1643 
1620 1701 
1858 
1686 
1713 
1561 
1779 
1613 
1577 1358 
1550 
1417 
1334 
1349 
1480 
1416 
1383 
29 
BILAG 5 
EL TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE - PRISSITUATION OG -UDVIKLING I NATIONAL VALUTA 
FOR DE ENKELTE STEDER PR. 1. JANUAR 1985 - 1990 - 1995 
Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP la Ib le Id le If ig Belgien (B) 
BEF/IOOKWh/år 
Ih li 
1985 
1990 
1995 97.7 
109.2 
(124) (100) 
116.6 
(131) 504 
550 
581 502 
542 
575 457 
452 
476 368 
346 
359 328 
296 
304 307 
283 
288 264 
245 
236 209 179 
Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP la tb le Id le If /fif Danmark (DK) 
DKK/1 OOkWh/år 
Ih li 
1985 98 (100) 4249 4196 4007 3842 3330 3527 3094 
1990 119.5 121 4720 4662 4452 4273 3743 3720 3445 
1995 (132) (131) 3656 3597 3496 3264 3240 3169 3029 3272 2935 
3561 3316 
2962 2907 
Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP la Ib le Id le If ig Hamburg (D) 
DEM/1 OOMWh/år 
Ih li 
1985 
1990 
1995 99.3 
105.8 
(125) (100) 
112.7 
(132) 3548 3187 
3548 2242 
2833 
3020 1800 
2326 
2423 1800 
1858 
1943 1800 
1858 
1943 1550 
1627 1755 1522 
Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP la Ib le Id le If ig Vestlige region (D) 
DEM/1 OOMWh/år 
Ih II 
1985 
1990 
1995 99.3 
105.8 
(125) (100) 
112.7 
(132) 2748 
2975 
2768 2658 
2882 
2768 2379 
2594 
2436 1887 
2086 
2012 1674 
1863 
1777 1530 
1713 
1627 1193 
1334 
1259 1366 1123 
Bilag 5 (fortsat) 
EL TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE - PRISSITUATION OG -UDVIKUNG I NATIONAL VALUTA 
FOR DE ENKELTE STEDER PR. 1. JANUAR 1985 - 1990 - 1995 
Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP la Ib le Id le If Athen (EL) GRD/1 OOkWh/år 
I g Ih li 
1985 
7990 
7995 92.5 
201.3 
(410) (100) 
211 
(359) 1088 
1740 
2476 1084 
1735 
2467 1002 
1603 
2278 832 
1330 
1813 775 
1239 
1678 775 
1239 
1678 657 
1049 
1426 1307 1155 
Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) Madrid(ES) 
ESP/1 OOkWh/år 
FPI BNP la Ib le Id le If tg Ih li 
1985 
7990 
7995 97 
133.2 
(172) (100) 
142.8 
(178) "1143 
1588 
1934 1002 
1588 
1934 941 
1339 
1465 869 
1229 
1347 781 
1094 
1203 741 
1026 
1127 669 
934 
1014 1016 911 
Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) Paris(F) 
FRF/1 OOMWh/år 
FPI BNP la Ib le Id le If 19 Ih li 
1985 
7990 
7995 97.4 
114.7 
(128) (100) 
119.4 
(134) 7807 
6465 
6673 7089 
6465 
6673 4708 
5930 
6156 4708 
4947 
5089 3860 
4033 
4275 3860 
4033 
4275 3210 
3436 
3688 3345 3001 
Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP la Ib le Id le If Dublin(IRL) IEP/100MWh/år 
Ig Ih 
1985 
1990 
1995 98.3 
116.7 
130 (100) 
114.8 
(126) 1063 
1015 
1015 1063 
1001 
1001 879 
804 
804 693 
614 
614 610 
501 
501 593 
469 
469 536 
403 
403 404 367 
31 
Bilag 5 (fortsat) 
EL TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE - PRISSITUATION OG -UDVIKLING I NATIONAL VALUTA 
FOR DE ENKELTE STEDER PR. 1. JANUAR 1985 - 1990 - 1995 
Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP la Ib le Id le if m Italien (I) 
ITL/100kWh/år 
Ih li 
1985 96.1 (100) 23073 21054 16891 14417 12356 12410 9168 
1990 128.2 139 20873 19049 14886 12412 11166 10893 8029 
7995 (163) (171) 27320 21980 17192 15442 12671 12671 10323 9694 8134 
Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP la Ib le Id le If ig Luxemburg (L) 
LUF/1 OOkWh/år 
Ih li 
1985 
7990 
7995 97.8 
108 
(124) (100) 
117 
(132) 545 
582 
556 542 
583 
563 422 
450 
433 346 
368 
353 296 
313 
300 275 
242 
230 225 
206 
189 196 173 
50 % ? 
Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP la Ib le Id le If ig Rotterdam (NL) 
NLG/100 KWh/år 
Ih li 
1985 98.6 (100) 3125 3003 2536 2361 2187 2025 1720 
7990 102.5 104 ... 2950 2168 1815 1521 1411 1122 
7995 (119) (117) 2177 2182 2401 1874 1491 1294 1053 1118 991 
Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP la Ib le Id le If ig Lissabon (P) 
PTE/100kWh/år 
Ih li 
1985 
7990 
7995 93.9 
160.7 
(237) (100) 
192 
(288) 1511 
1943 
2408 1373 
1948 
2499 1156 
1613 
2057 1017 
1398 
1764 925 
1253 
1568 925 
1255 
1568 856 
1149 
1284 1197 1105 
32 
Bilag 5 (fortsat) 
EL TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE - PRISSITUATION OG -UDVIKUNG I NATIONAL VALUTA 
FOR DE ENKELTE STADER PR. 1. JANUAR 1985E- 1990 - 1995 
Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) London (UK) 
GBP/1 OOMWh/år 
FPI BNP la Ib le Id le If Ig Ih li 
1985 96.4 (100) 631 623 580 454 396 395 ... 
7990 126.3 131.1 650 637 701 529 462 460 413 
7995 (154) (157) 753 735 615 534 473 449 414 428 401 
.. = Uoplyst 
33 
BILAG 6 
EUR12: PRISER EKSKL. SKATTER OG AFGIFTER FOR ELEKTRICITET TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE 
(i KKS/10 MWh pr. 1/1/1995) 
Elpriser ekskL skatter og afgifter pr. l/l/l 995 (industriel anvendelse) 
la Ib "le Id le EUR 12 
If Ig Ih i KKS/10 MWh/ir 
li Ia/fi 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Vestlige region (D) 
Hamburg (D) 
Athen (EL) 
Madrid (ES) 
Paris (F) 
Dublin (IRL) 
Italien (I) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
Noordbrabant (NL) 
Lissabon (P) 
London(UK) 1443 
441 
1212 
1553 
1069 
1483 
947 
1422 
1613 
1289 
949 
772 
1807 
1090 1428 
435 
1212 
1553 
1065 
1483 
947 
1403 
1298 
1306 
951 
793 
1875 
1064 1182 
424 
1067 
1322 
984 
1124 
873 
1126 
1015 
1005 
1047 
919 
1544 
890 891 
399 
881 
1061 
783 
1033 
722 
860 
912 
819 
817 
587 
1324 
7731 755 
397 
778 
851 
725 
923 
607 
702 
748 
625 
650 
495 
1177 
685 715 
389 
712 
851 
725 
864 
607 
657 
748 
533 
564 
493 
1177 
650 586 
374 
551 
712 
616 
778 
523 
565 
610 
439 
549 
441 
964 
529 519 
367 
598 
768 
564 
779 
475 
566 
572 
455 
488 
455 
898 
620 444 
361 
492 
666 
499 
699 
426 
514 
480 
402 
432 
433 
829 
5801 3,25 
1,22 
2,46 
2,33 
2,14 
2,12 
2,22 
2,77 
3,36 
3,21 
2,20 
1,78 
2.18 
1.88 
34 
BILAG 7 
EUR12: PRISER EKSKL. SKATTER OG AFGIFTER FOR ELEKTRICITET TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE 
(i KKS/10 MWh pr. 1/1/1990) 
Elpriser ekskl. skatter og afgifter pr. 1/1/1990 
(industriel anvendelse) 
la Ib le Id EUR 12 
le If ig Ih i EPA/10 MWh/år 
la/li 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Vestlige region (D) 
Hamburg (D) 
Athen (EL) 
Madrid (ES) 
Paris (F) 
Dublin (IRL) 
Italien (I) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
Noordbrabant (NL) 
Lissabon (P) 
London(UK) 
Glasgow (UK) 
.. - Uoplyst 1296 
463 
1321 
1148 
1350 
905 
1366 
1357 
1363 
958 
1741 
990 
1189 1277 
457 
1280 
1145 
1350 
905 
1348 
1238 
1364 
1266 
921 
1746 
969 
1156 1065 
436 
1152 
1258 
1058 
1138 
830 
1082 
968 
1053 
930 
703 
1445 
1067 
1124 815 
419 
926 
1033 
878 
1045 
693 
827 
807 
861 
779 
575 
1253 
805 
878 697 
367 
827 
825 
818 
930 
565 
675 
726 
732 
653 
488 
1123 
703 
744 667 
365 
761 
825 
818 
872 
565 
631 
708 
567 
605 
486 
1124 
700 
682 577 
338 
592 
688 
692 
794 
481 
543 
522 
482 
481 
427 
1030 
628 
602 349 2,25 
1,33 
2,23 
1,83 
1,66 
1,70 
1,88 
2,52 
2,60 
2,83 
2,63 
2,24 
1,69 
1,58 
1,98 
35 
BILAG 8 
STEDERNES PLACERING EFTER STIGENDE PRISNIVEAU 
PR. 1. JANUAR 1995 
Stedernes placering efter stigende prisniveau 
la Ib 01/01/95 
le Id le If ig Ih li 
Danmark (DK) 
Noordbrabant(NL) 
Paris (F) 
Rotterdam (NL) 
Athen (EL) 
London(UK) 
Vestlige region (D) Danmark (DK) 
Noordbrabant (NL) 
Paris (F) 
Rotterdam (NL) 
London(UK) 
Athen (EL) 
Vestlige region (D) Danmark (DK) 
Paris (F) 
London(UK) 
Noordbrabant (NL) 
Athen (EL) 
Luxembourg (L) 
Italien (I) Danmark (DK) 
Noordbrabant(NL) 
Paris (F) 
London(UK) 
Athen (EL) 
Rotterdam (NL) 
Luxembourg (L) Danmark (DK) 
Noordbrabant (NL) 
Paris (F) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
London (UK) 
Dublln(IRL) Danmark (DK) 
Brabante Sept. 
(NL) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
Paris (F) 
London(UK) 
Dublln(IRL) • Danmark (DK) 
Luxembourg (L) 
Noordbrabant(NL) 
Paris (F) 
Rotterdam (NL) 
Vestlige region (D) 
Dublin (l RL) Danmark (DK) 
Luxembourg (L) 
Noordbrabant (NL) 
Paris (F) 
Rotterdam (NL) 
Belgien (B) 
Athen (EL) Danmark (DK) 
Luxembourg (L) 
Paris (F) 
Rotterdam (NL) 
Noordbrabant(NL) 
Belgien (B) 
Italien (I) 
Luxembourg (L) 
Dublin (IRL) 
Belgien (B) 
Madrid (ES) 
Hamburg (D) 
Italien (I) 
Lissabon (P) Italien (I) 
Luxembourg (L) 
Dublin (IRL) 
Belgien (B) 
Madrid (ES) 
Hamburg (D) 
Lissabon (P) Rotterdam (NL) 
Vestlige region (D) 
Madrid (ES) 
Dublln(IRL) 
Belgien (B) 
Hamburg (D) 
Lissabon (P) Dublfn(IRL) 
Vestlige region (D) 
Belgien (B) 
Italien (I) 
Madrid (ES) 
Hamburg (D) 
Lissabon (P) Athen (EL) 
Italien (I) 
Belgien (B) 
Vestlige region (D) 
Hamburg (D) 
Madrid (ES) 
Lissabon (P) Vestlige region (D) 
Belgien (B) 
Athen (EL) 
Italien (I) 
Hamburg (D) 
Madrid (ES) 
Lissabon (P) Belgien (B) 
London(UK) 
Italien (I) 
Athen (EL) 
Hamburg (D) 
Madrid (ES) 
Lissabon (P) Dublln(IRL) 
Italien (I) 
Vestlige region (D) 
London (UK) 
Hamburg (D) 
Madrid (ES) 
Lissabon (P) Vestlige region (D) 
Athen (EL) 
Dublln(IRL) 
London(UK) 
Hamburg (D) 
Madrid (ES) 
Lissabon (P) 
36 
BILAG 9 
STEDERNES PLACERING EFTER STIGENDE PRISNIVEAU 
PR. 1. JANUAR 1990 
Stedernes placering efter stigende prisniveau 
la Ib 01/01/90] 
le Id le If M Ih 
1 Danmark (DK) 
2 Paris (F) 
3 Noordbrabant(NL) 
4 London(UK) 
5 Athen (EL) 
6 Glasgow (UK) 
7 Belgien (B) Danmark (DK) 
Paris (F) 
Noordbrabant (NL) 
London(UK) 
Athen (EL) 
Glasgow (UK) 
Italien (I) 
8 Vestlige region (D) 
9 Madrid (ES) 
10 Italien (I) Rotterdam (NL) 
Belgien (B) 
Vestlige region (D) 
11 Luxembourg(L) Dublin (IRL) 
12 Dublin (IRL) Madrid (ES) 
13 Lissabon (P) Luxembourg (L) 
14 - Lissabon (P) 
15 -Danmark (DK) 
Noordbrabant (NL) 
Paris (F) 
Rotterdam (NL) 
Italien (I) 
Luxembourg (L) 
Athen (EL) 
Belgien (B) DanmarkDK) 
Noordbrabant (NL) 
Paris (F) 
Rotterdam (NL) 
London(UK) 
Italien (I) 
Belgien (B) 
Dublin (IRL) Danmark(DK) Danmark(DK) 
Noordbrabant (NL) Noordbrabant (NL) 
Paris (F) Paris (F) 
Rotterdam (NL) Luxembourg (L) 
Dublin (IRL) Rotterdam (NL) 
Belgien (B) Dublin (IRL) 
London(UK) 
Italien (I) Belgien (B) 
Glasgow (UK) Danmark(DK) 
Noordbrabant (NL) 
Paris (F) 
Rotterdam (NL) 
Luxembourg (L) 
Italien (I) 
Dublin (IRL) 
Belgien (B) DanmarkfDK) 
London(UK) 
Dublin ØRL) 
Glasgow (UK) 
Madrid (ES) 
Vestlige region (D) 
Hamburg (D) 
Lissabon (P) Luxembourg (L) 
Athen (EL) 
Glasgow (UK) 
Vestlige region (D) 
Hamburg (D) 
Madrid (ES) 
Lissabon (P) Luxembourg(L) 
Glasgow (UK) London(UK) 
Italia 0) 
Athen (EL) Vestlige region (D) 
Hamburg (D) Athen (EL) 
Vestlige region (D) Hamburg (D) 
Madrid (ES) Madrid (ES) 
Lissabon (P) Lissabon (P) Vestlige region (D) 
Glasgow (UK) 
London(UK) 
Hamburg (D) 
Athen (EL) 
Madrid (ES) 
Lissabon (P) 
37 
BILAG 10 
ELPRISER I ECU/10 MWh/år 
(1. januar 1985-1990-1995) 
ELPRISER I ECU 85-95 
Elpriser! ECU/1 OMWh/âr. 
la Jan-85 Jan-90 Jan-95 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Vestlige 
region (D) 
Hamburg (D) 
Athen (EL) 
Madrid (ES) 
Paris (F) 
Dublin (IRL) 
Italien (I) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
Noordbrabant(NL) 
Lissabon (P) 
London (UK) 1132 
535 
1237 
0 
1200 
929 
1148 
1489 
1684 
1224 
1244 
778 
1251 
1015 1290 
599 
1464 
0 
915 
1204 
931 
1320 
1378 
1366 
0 
974 
1084 
893 1484 
488 
1456 
1866 
837 
1176 
1015 
1274 
1367 
1419 
1021 
830 
1228 
955 Elpriser! ECU/1 OMWh/âr 
Ib Jan-85 Jan-90 Jan-95 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Vestlige region (D) 
Hamburg (D) 
Athen (EL) 
Madrid (ES) 
Paris (F) 
Dublin (IRL) 
Italien (I) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
Noordbrabant(NL) 
Lissabon (P) 
London (UK) 1127 
529 
1196 
0 
1196 
815 
1042 
1489 
1537 
1217 
1195 
743 
1137 
1002 1272 1468 
592 480 
1418 1456 
0 
913 
1204 
931 
1302 
1257 
1367 
1286 
936 
1087 
874 1866 
834 
1176 
1015 
1257 
1100 
1438 
1024 
853 
1274 
932 
Elpriser i ECU/1 OMWh/âr 
le Jan-85 Jan-90 Jan-95 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Vestlige region (D) 
Hamburg (D) 
Athen (EL) 
Madrid (ES) 
Paris (F) 
Dublin (IRL) 
Italien (I) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
Noordbrabant(NL) 
Lissabon (P) 
London (UK) 1026 
505 
1071 
1434 
1105 
765 
692 
1231 
1233 
948 
1009 
1102 
957 
933 1060 
565 
1276 
1394 
843 
1015 
854 
1045 
982 
1056 
945 
715 
900 
962 1215 
467 
1281 
1588 
770 
890 
937 
1008 
860 
1107 
1127 
989 
1049 
780 Elpriser i ECU/1 OMWh/âr 
Id Jan-85 Jan-90 Jan-95 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Vestlige region (D) 
Hamburg (D) 
Athen (EL) 
Madrid (ES) 
Paris(F) 
Dublin (IRL) 
Italien (I) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
Noordbrabant(NL) 
Lissabon (P) 
London (UK) 827 
484 
849 
1009 
918 
706 
692 
971 
1052 
777 
940 
613 
842 
731 812 
543 
1026 
1144 
700 
932 
712 
798 
819 
863 
791 
584 
780 
726 917 
436 
1058 
1274 
613 
819 
774 
771 
772 
902 
879 
632 
899 
677 
38 
Bilag 10 (forts.) 
Elprise ri EC U/1 OM Wh/år 
le Jan-85 Jan-90 Jan-95 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Vestlige region (D) 
Hamburg (D) 
Athen (EL) 
Madrid (ES) 
Paris (F) 
Dublin (IRL) 
Italien (I) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
Noordbrabant(NL) 
Lissabon (P) 
London (UK) 737 
420 
753 
810 
855 
635 
567 
854 
902 
665 
870 
558 
766 
636 694 
475 
917 
914 
652 
829 
581 
652 
737 
733 
663 
496 
699 
634 776 
433 
935 
1022 
567 
731 
650 
629 
634 
765 
700 
533 
799 
600 Elprise/i ECU/1 OMWh/âr 
If Jan^øS Jan-90 Jan-95 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Vestlige region (D) 
Hamburg (D) 
Athen (EL) 
Madrid (ES) 
Paris (F) 
Dublin (IRL) 
Italien (I) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
Noordbrabant(NL) 
Lissabon (P) 
London (UK) 690 
444 
689 
810 
855 
602 
567 
830 
906 
618 
806 
556 
766 
635 664 
472 
843 
914 
652 
778 
581 
609 
719 
569 
6*5 
494 
700 
631 735 
423 
856 
1022 
567 
685 
650 
588 
634 
587 
607 
531 
799 
570 
Elpriser i ECU/1 OMWh/âr 
Ig Jan-85 Jan-90 Jan-95 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Vestlige region (D) 
Hamburg (D) 
Athen (EL) 
Madrid (ES) 
Paris (F) 
Dublin (IRL) 
Italien (I) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
Noordbrabant (NL) 
Lissabon (P) 
London (UK) 593 
390 
537 
0 
725 
544 
472 
750 
669 
505 
685 
675 
709 
0 575 
438 
656 
763 
552 
708 
495 
524 
530 
483 
989 
434 
641 
567 603 
404 
662 
856 
482 
616 
561 
506 
516 
483 
494 
474 
655 
525 
39 
BILAG 11 
GAS TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE - PRISSITUATION OG -UDVIKLING I NATIONAL VALUTA FOR DE ENKELTE STEDER PR. 1. JANUAR 1985-1990-1995 
Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI 
BNP 11 12 13-1 13-2 Belgien (B) BRF/100GJ/àr 
14-1 114-2 15 
1985 97,7 
7990 109,2 
7995 (100) 
116,6 36840 
24620 
23700 36840 
24620 
23700 36840 
24620 
23700 36840 
24620 
23700 36840 
24620 
23700 36840 
24620 
23700 36840 
24620 
23700 
Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP 12 13-1 13-2 Danmark (DK) DKK/100GJ/ar 
14-1 14*2 15 
1985 
1990 
1995 98 
119,5 100 
121 
3870 3650 2710 2710 2370 2370 
Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP 11 12 m I3-2 Weser-Ems (O) DEM/tOOGJ/ar 
14-1 14-2 15 
1985 99,3 
7990 105,8 
7995 100 
112,7 1438 
838 
978 1394 
794 
875 1292 
665 
678 1292 
665 
678 1279 
609 
569 1237 
609 
569 1228 
584 
517 
Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (Industriel anvendelse)) 
FPI BNP 12 13-1 IÏ-2 Berlin (D) DEM/100GJ/år 
14-1 14-2 15 
1985 99,3 
7990 105,8 
7995 100 
112..7 
1497 1072 1050 1050 
Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP 11 12 13-1 13-2 Madrid (ES) ESP/1 OOGJ/âr 
14-1 14-2 15 
1985 
7990 
7995 97 
133,2 100 
142,8 160400 
118400 
190010 153600 
78500 
83020 152700 
73800 
52170 152700 
73800 
50250 46110 46110 
Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP II:: 12 y\m 13-2 Paris (F) FRF/100GJ/âr 
14-1 I4-2 15 
1985 97,4 
7990 114,7 
7995 100 
119,4 5352 
3796 
3960 4647 
3157 
3337 4222 
2298 
2132 4129 
2242 
1945 3850 
1975 
1691 3780 
1925 
1640 3753 
1901 
40 
BILAG 11 (forts.) 
Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP 11 12 13-1 13-2 Dublin (IRL) IEP/100GJ/âr 
14-1 14-2 
1985 98,3 
7990 116,7 
7995 100 
114,8 630 
380 
549 559 
380 
446 340 
254 340 
254 175 175 175 
Gaspriser ekskt. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP II 12 13-1 134 Milan 0) ITL/lOOGJ/år 
14-1 14-2 15 
1985 96,1 
7990 128,2 
7995 100 
139,4 1118900 
1163600 
1456300 1084500 
1122400 
1011900 1008300 
529500 
655100 984900 
496600 
626500 937000 
468200 
575900 914400 
434800 
543800 86240« 
4085001 
Gaspriser ekskl. skatter og afgifter industriel anvendelse) 
FPI BNP 11 12 13-1 13-2 Luxembourg <L) LUF/100GJ/ar 
14-1 Î4-2 15 
1985 97,8 
7990 108 
7995 100 
116,6 32880 
20003 
19451 32160 
17691 
17610 30800 
16991 
17237 28750 
16767 
15149 16603 
15086 16603 
15086 
Gaspriserekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FBI BNP 11 12 13-1 I3-2 Rotterdam (NL) NGL/100GJ/år 
14-1 14-2 15 
1985 98,6 
7990 102,5 
7995 100 
104,4 1594 
1140 
1184 1582 
1125 
1162 1492 
762 
742 1492 
762 
742 1410 
645 
593 1410 
645 
593 1328 
518 
Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 
FPI BNP II 12 13-1 13^2 London (UK) GBP/100GJ/àr 
14-1 14-2 15 
1985 96,4 
7990 126,3 
7995 100 
131.1 343 
386 
333 325 
303 
298 308 
290 
262 308 
286 
258 308 
246 
256 308 
242 
227 271 
156 
41 
BILAG 12 
EUR12: PRISER EKSKL. SKATTER OG AFGIFTER FOR GAS TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE I KKS/100 GJ 
pr. 1/1/1995 
Gaspriser ekskl. skatter og afgifter pr. 1.1 
II 1995 (industriel anvendelse) 
12 13-1 13-2 14-1 EUR 12 
14-2 15 11/15* 
BELGIEN CNE 1P1 (B) 588 461 418 342 
DANMARK (DK) 411 387 288 288 
WESER-EMS (D) 428 383 297 297 
BERliN (D) 655 469 460 460 
MADRID (ES) 1454 637 400 385 
PARIS (F) 562 473 303 276 
STRASBOURG <F) 650 571 353 334 
DUBLIN (IRL) 769 625 356 356 
TORINO (i) 753 598 387 370 
NAPOLI (1) 1099 598 387 370 
LUXEMBOURG (L) 451 408 400 351 
ROTTERDAM (NL) 516 507 324 324 
LONDON (UK) 481 432 379 373 
BIRMINGHAM (UK) 497 428 375 351 342 
251 
249 
394 
354 
240 
340 
340 
350 
259 
371 
334 316 
251 
249 
382 
354 
233 
321 
321 
350 
259 
328 226 
226 186 
1,64 
1,89 
1,71 
4,11 
2,41 
1,95 
2,16 
2,35 
3,42 
1,29 
2,28 
1,47 
1,49 
* eller, hvis der ikke er 15, den sidste kendte forbruger. 
42 
BILAG 13 
EUR 12: PRISER EKSKL. SKATTER OG AFGIFTER FOR GAS TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE I KKS/100 GJ 
pr. 1/1/1990 
Gaspriser ekskl. skatter og afgifter pr. 1.1.1990 (industriel anvendelse) 
11 12 13-1 13-2 14-1 14-2 EUR12 
15 11/15 
Belgien (B) Cne1P1.0 580 469 421 352 352 329 321 1,80 
Hannover (D) 672 569 497 492 470 272 272 2,50 
Weser-Ems (D) 372 353 296 296 271 271 260 1,40 
Madrid (ES) 1006 667 627 627 ... ... ... 1,60 
Paris (F) 533 443 323 315 277 270 ..." 2,00 
Strasbourg (F) 700 579 ... 346 ... ... ... 2,00 
Dublin (IRL) 511 511 458 458 236 236 236 2,10 
Torino (I) 699 651 344 323 304 283 266 2,60 
Napoli (I) 1130 944 344 323 304 283 266 4,20 
Luxembourg (L) 468 414 398 393 389 389 ... 1,20 
Rotterdam (NL) 489 483 327 327 277 277 ... 1,80 
London (UK) 588 461 441 435 374 368 237 2,50 
43 
BILAG 14 
PRISER EKSKL SKATTER OG AFGIFTER FOR GAS TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE I TYSKLAND PR. 1. januar 1990 
og 1995 
Gaspriser ekskL skatter og afgifter pr. 1.1.95 (industriel 
anvendelse) 
Il 12 13-1 B-2 14-1 14-2 Tvskland 
15 
Dusseldorf 
Hamburg 
Hannover 
Dortmund 
Frankfurt 
Stuttgart 
Munchen 
Weser-Ems 
Dresden 
Berlin 1350 
1022 
1289 
1003 
1069 
1231 
1161 
978 
1233 
1497 983 
1014 
972 
850 
983 
1097 
1094 
875 
994 
1072 967 
861 
844 
822 
847 
1058 
1028 
678 
892 
1050 919 
786 
836 
789 
817 
944 
836 
678 
836 
1050 803 
708 
792 
733 
781 
875 
797 
569 
667 
900 756 
703 
753 
750 
742 
569 
872 433 
433 
456 
517 
Gaspriser ekskL skatter og afgifter pr. 1.1.90 (industriel 
anvendelse) 
Il 12 13-1 
Dusseldorf 
Hamburg 
Hannover 
Dortmund 
Frankfurt 
Stuttgart 
Munchen 
Weser-Ems 
Dresden 
Berlin 1306 
1103 
1512 
1028 
992 
1075 
1482 
838 982 
1103 
1280 
834 
939 
1103 
1002 
794 967 
928 
1119 
806 
718 
1181 
1114 
665 13-2 
924 
853 
1108 
773 
718 
923 
1032 
665 14-1 
914 
834 
1058 
684 
714 
923 
864 
609 14-2 
772 
612 
612 
684 
714 
834 
751 
609 Tyskland 
15 
635 
612 
612 
621 
714 
834 
609 
584 
44 
BILAG 15 
Stedernes placering efter stigende prisniveau pr. 1. januar 1995 
Stedernes placering efter stigende prisniveau 
11 12 13-1 ommms 13-2 14-1 %m m 
Danmark (DK) 
Weser-Ems (D) 
Luxembourg (L) 
London (UK) 
Birmingham (UK) 
Rotterdam (NL) 
Paris (F) Weser-Ems (D) 
Danmark (DK) 
Luxembourg (L) 
Birmingham (UK) 
London (UK) 
Belgien (B) 
Berlin (D) Danmark (DK) 
Weser-Ems (D) 
Paris (F) 
Rotterdam (NL) 
Estrasburgo (F) 
Dublin (IRL) 
Birmingham (UK) Paris (F) 
Danmark (DK) 
Weser-Ems (D) 
Rotterdam (NL) 
Estrasburgo (F) 
Belgien (B) 
Binningham (UK) 
Belgien (B) 
Strasbourg (F) 
Berlin (D) 
Torino (I) 
Dublin (IRL) 
Napoli (I) 
Madrid (ES) Paris (F) 
Rotterdam (NL) 
Strasbourg (F) 
Torino (I) 
Napoli (I) 
Dublin (IRL) 
Madrid (ES) London (UK) 
Torino (I) 
Nâpoles (l) 
Luxembourg (L) 
Madrid (ES) 
Belgien (B) 
Berlin (D) Luxembourg (L) 
Dublin (IRL) 
Torino 0) 
Napoli (I) 
London (UK) 
Madrid (ES) 
Berlin (D) Paris (F) Paris (F) Weser-Ems (D) 
Weser-Ems (D) Weser-Ems (D) Rotterdam (NL) 
Danmark (DK) Danmark (DK) 
Rotterdam (NL) Rotterdam (NL) 
Birmingham (UK) Belgien (B) 
Torino (I) Torino (I) 
Nàpoles (I) Nâpoles (I) 
Belgien (B) London (UK) 
Luxembourg (L) Luxembourg (L) 
Madrid (ES) Madrid (ES) 
London (UK) Berlin (D) 
Berlin (D) 
45 
BILAG 16 
STEDERNES PLACERING EFTER STIGENDE PRISNIVEAU 
Pr. 1. januar 1990 
Stedernes placering efter stigende prisniveau Gas 0W1/90 
Il 12 13-1 13-2 14-1 14-2 15 
Weser-Ems (D) Weser-Ems (D) Weser-Ems (D) Weser-Ems (D) Dublin (IRL) Dublin (IRL) Dublin (IRL) 
Luxembourg%uxembourgParis (F) Paris (F) Weser-Ems (D) Paris (F) London (UK) 
d) (L) 
Rotterdam Paris (F) Rotterdam (NL) Torino (I) Paris (F) Weser-Ems (D) Weser-Ems (D) 
(NL) 
Dublin (IRL) London (UK) Torino (I) Napoli (I) Rotterdam (NL) Hannover (D) Torino (I) 
Paris (F) Belgien (B) Napoli (I) Rotterdam (NL) Torino (I) Rotterdam (NL) Napoli (I) 
Belgien (B) Rotterdam (NL) Luxembourg Strasbourg (F) Napoli (I) Torino (I) Hannover (D) 
(L) 
London (UK) Dublin (IRL) Belgien (B) Belgien (B) Belgien (B) Napoli (I) Belgien (B) 
Hannover (D) Hannover (D) London (UK) Luxembourg London (UK) Belgien (B) 
(L) 
Torino (I) Strasbourg (F) Dublin (IRL) London (UK) Luxembourg London (UK) 
(L) 
Strasbourg (F) Torino (I) Hannover (D) Dublin (IRL) Hannover (D) Luxembourg (L) 
Madrid (ES) Madrid (ES) Madrid (ES) Hannover (D) 
Napoli (I) Napoli (I) Madrid (ES) 
46 
BILAG 17 
GASPRISER I ECU 1985-1990-1995 
Gaspriser i ECU/100 G J/år 
11 Jan-85 Jah-90 Jàfi-95| 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Weser-Ems (D) 
Madrid (ES) 
Paris (F) 
Strasbourg (F) 
Dublin (IRL) 
Torino (I) 
Napoli (I) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
London (UK) 827 
0 
647 
1304 
786 
937 
882 
877 
0 
738 
634 
551 
Gasprisert ECU/100 GJ/år 
13-1 Jan-85 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Weser-Ems (D) 
Madrid (ES) 
Paris (F) 
Strasbourg (F) 
Dublin (IRL) 
Torino (I) 
Napoli (I) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
London (UK) 692 
0 
581 
1241 
620 
0 
0 
736 
736 
692 
594 
495 578 
0 
412 
897 
548 
720 
494 
710 
1148 
469 
497 
530 
419 
0 
327 
559 
332 
0 
442 
349 
349 
399 
332 
398 605 
517 
514 
1155 
602 
697 
689 
638 
931 
497 
556 
422 
Jan-90 Jan-95 
408 
362 
357 
317 
324 
378 
319 
328 
328 
440 
348 
332 Gaspriser i ECU/100 GJ/år 
12 Jan-85 Jan-90 Jan-95 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Weser-Ems (D) 
Madrid (ES) 
Paris (F) 
Strasbourg (F) 
Dublin (IRL) 
Torino (I) 
Napoli (I) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
London (UK) 758 
0 
627 
1249 
683 
779 
783 
827 
0 
722 
630 
523 467 
0 
390 
595 
456 
595 
494 
661 
958 
415 
490 
416 474 
487 
460 
505 
508 
612 
560 
506 
506 
450 
454 
378 
Gaspriser i ECU/100 GJ/år 
13-2 Jan-65 Jan-90 Jàr^95 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Weser-Ems (D) 
Madrid (ES) 
Paris (F) 
Strasbourg (F) 
Dublin (IRL) 
Torino (I) 
Napoli (I) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
London (UK) 632 
0 
581 
1241 
606 
639 
0 
719 
719 
646 
594 
495 350 
0 
327 
559 
324 
356 
442 
328 
328 
393 
332 
393 329 
362 
357 
305 
296 
358 
319 
313 
313 
387 
348 
327 
47 
Bilag 17 (forts.) 
Gaspriser i ECU/100 GJ/år 
WïPt Jan-85 Jan-90 Jan-95 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Weser-Ems (D) 
Madrid (ES) 
Paris (F) 
Strasbourg (F) 
Dublin (IRL) 
Torino (I) 
Napoli (0 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
London (UK) 632 
0 
575 
O 
565 
O 
O 
684 
684 
O 
561 
495 
Gaspriser i ECU/100 GJ/år 
15 Jah--8Î> 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Weser-Ems (D) 
Madrid (ES) 
Paris (F) 
Strasbourg (F) 
Dublfn (IRL) 
Torino (I) 
Napoli (I) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
London (UK) 605 
0 
552 
0 
551 
0 
0 
630 
630 
0 
529 
436 350 
0 
299 
0 
285 
. 0 
227 
309 
309 
390 
281 
338 
320 
0 
287 
0 
275 
0 
227 
270 
270 
0 
0 
214 329 
316 
299 
280 
257 
0 
0 
288 
288 
385 
278 
325 
Jan-90 Jan-95 
0 
0 
272 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
243 
0 Gaspriser i ECU/100 GJ/år 
14-2 Jan-85 Jan-90 Jan-95 
Belgien (B) 
Danmark (DK) 
Weser-Ems (D) 
Madrid (ES) 
Paris (F) 
Strasbourg (F) 
Dublin (IRL) 
Torino (I) 
Napoli (I) 
Luxembourg (L) 
Rotterdam (NL) 
London (UK) 611 
0 
556 
0 
555 
0 
0 
668 
668 
0 
561 
495 327 
0 
299 
0 
278 
0 
227 
287 
287 
390 
281 
332 303 
316 
299 
280 
249 
0 
0 
272 
272 
385 
278 
287 
48 
GRAFISK FREMSTILLING 
ELPRISER 1985 - 1990 - 1995 
2000 
SOO -J-E 
500 
le 
1S00 
500 4 ECU I,y 
ECU Ib 
SOO 
ECU le 
500 
Bemærkning: 
1-Belgien (B) 
2-Danmark(DK) 
3-Vestlige region (D) 4-Hamburg(D 
5-Athen (EL) 
6-Madrid (ES) 7-Paris (F) 
8-Dublfn (IRL) 
9-ltalien (I) 10-Luxembourg(L) 
11-Rotterdam (NL) 
12-Noordbrabant(NL) 13-Lissabon(P) 
14-London(UK) 
49 
J3RAFISKFREMSTILLING (forts.) 
Bemærkning 
1 -Belgien (B) 4-Hamburg (D) 7-Paris (F) 
2-Danmark (DK) 5-Athen (EL) 8-Dublln (IRL) 
3-Vestlige region (D) 6-Madrid (ES) 9-ltalien (I) 10-Luxembourg(L) 
11-Rotterdam (NL) 
12-Noordbrabant(NL) 13-Lissabon(P) 
14-London(UK) 
50 
GRAFISK FREMSTILLING 
GASPRISER 1985 - 1990 - 1995 
! iSOO 
12 ECU 11 
ECU 12 
i 200 
13-1 
800 coo A 
ECU 13-7 
Bemærkning: 
1-Belgien (B) 
2-Danmark(DK) 
3-Weser Ems (D) Madrid (ES) 
5-Paris (F) 
6-Strasbourg(F) 7-Dublin (IRL) 
8-Torino (I) 
Napoli (I) 10-Luxembourg(L) 
11-Rotterdam (NL) 
12-London(UK) 
5J 
GRAFISK FREMSTILLING (forts.) 
13 ? ECU 13-2 
II i PS tf: I 
ta Hi ! _ 1 
•<.»;>.• j|: 1 
III n 
c C G' /-i-7 
/<i-2 ioo-l 
ECU IC-2 
0 J 
Bemærkning: 
1-Belgien (B) 
2-Danmark (DK) 
3-Weser Ems (D) Madrid (ES) 
5-Paris (F) 
6-Strasbourg(F) 7-Dublin (IRL) 
8-Torino (I) 
Napoli (I) 10-Luxembourg(L) 
11-Rotterdam (NL) 
12-London(UK) 
52 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 92 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 10 12 
Katalognummer : CB-CO-96-097-DA-C 
ISBN 92-78-01234-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
5?>