DA    DA  
 EUROPA-
KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 29.5.2013  
COM(2013) 370 final 
  
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Østrigs nationale reformprogram for 2013  
og med Rådets udtalelse om Østrig s stabilitetsprogram for 2012-2017 
{SWD(2013) 370 final}  
DA 2   DA  
 
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Østrigs nationale reformprogram for 2013  
og med Rådets udtalelse om Østrig s stabilitetsprogram for 2012-2017 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, 
som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 
2, og artikel 148, stk. 4, 
som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af 
overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske 
politikker1, særlig artikel 5, stk. 2, 
som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2, 
som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet3, 
som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd, som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget, som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og som tager følgende i betragtning: (1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske  Råd Kommissionens forslag til en ny 
strategi for beskæftigelse og vækst, Europa  2020, baseret på en øget samordning af de 
økonomiske politikker, som fokuserer på de  nøgleområder, hvor der skal gøres en 
særlig indsats for at øge EU's potenti ale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. 
(2) Den 13. juli 2010 vedtog Rådet på grundlag af Kommissionens forslag en henstilling 
om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske 
politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for 
medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker
4, som tilsammen udgør de "integrerede 
retningslinjer". Medlemsstaterne  blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer 
i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. 
(3) Den 29. juni 2012 vedtog stats- og regerings cheferne en vækst- og beskæftigelsespagt, 
som udgør en sammenhængende ramme for inds atsen på nationalt plan og på EU-plan 
samt i euroområdet under anve ndelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter 
og politikker. De traf beslut ning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og 
forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespec ifikke henstillinger. 
                                                
 
1 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. 
2 COM(2013) 370 final. 
3 P7_TA(2013)0052 og P7_TA(2013)0053. 
4 Rådets afgørelse 2013/208/EU af 22. april 2013. 
DA 3   DA (4) Den 6. juli 2012 vedtog Rådet en henstilli ng om Østrigs nationale reformprogram for 
2012 og afgav sin udtalelse om Østrigs opda terede stabilitetsprogram for 2011-2016. 
(5) Den 28. november 2012 vedtog Kommi ssionen den årlige vækstundersøgelse5, som 
markerede starten på det europæiske semester for 2013 om samordning af de 
økonomiske politikker. Ligeledes den 28. november 2012 vedtog Kommissionen på 
grundlag af forordning (EU) nr. 1176/ 2011 rapporten om varslingsmekanismen6, hvori 
den ikke identificerede Østrig som en af de  medlemsstater, hvor de r skulle udføres en 
dybtgående undersøgelse. 
(6) Den 14. marts 2013 tilsluttede det Europæis ke Råd sig prioriteterne med henblik på 
sikring af finansiel stabilitet , finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. 
Det understregede behovet for at fortsætte  en differentieret og vækstfremmende 
finanspolitisk konsolidering, genetabler e normale lånemuligheder i økonomien, 
fremme vækst og konkurrenceevne, håndter e arbejdsløsheden og de sociale 
konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.  
(7) Den 16. april 2013 afleverede Østrig sit stabilitetsprogram fo r perioden 2012-2017 og 
sit nationale reformprogram for 2013. Fo r at tage hensyn til de indbyrdes 
sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. 
(8) Baseret på vurderingen af det opdater ede stabilitetsprogram for 2013 i henhold til 
Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af  den opfattelse, at Østrig har gjort en 
betydelig konsolideringsindsats for at bringe budgettet på en kurs, hvor det 
uforholdsmæssigt store underskud korrige res. Med hensyn til 2013-programmet 
forekommer det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, optimistis k. Hovedformålet med den skitserede 
budgetstrategi i programmet er gradvist at  reducere det offentlige underskud for at 
opnå et budget i balance i nominelle termer senest i 2016 og opfylde den 
mellemfristede målsætning senest i 2015. I programmet stadfæ stes den tidligere 
mellemfristede budgetmålsætning om et str ukturelt underskud på 0,45 % af BNP. Den 
mellemfristede målsætning er i overensste mmelse med kravene i stabilitets- og 
vækstpagten. I henhold til de aktuelle fremsk rivninger er Østrig er på rette vej med 
hensyn til at korrigere sit uforholdsmæssigt store unde rskud senest i 2013, da det 
offentlige underskud udgør 2,5 % af BNP i 2012 og forventes at falde yderligere til 2,2 % af BNP i 2013 og til 1,8 % af BNP i 2014 ifølge Kommissionens prognose. Dog 
kunne yderligere potentielle udg ifter til afvikling af en stor bank få en betydelig 
underskudsforøgende virkning. Efter en solid forbedring, som går videre end den krævede tilpasningskurs ifølge proceduren  med uforholdsmæssigt store underskud i 
2012, forventes underskuddet på den strukturelle saldo at stige op til 1,8 % i 2013. En mindre forøgelse af det strukturelle underskud i 2013 fremgår også af Kommissionens 
prognose. Ifølge oplysningerne i programmet  planlægges der ifølge den genberegnede 
strukturelle saldo en strukturel tilp asning fra og med 2014 på mere end 0,5 % i 2014 
og 2015, hvilket gør det muligt for Østr ig at opfylde den mellemfristede 
budgetmålsætning to år forud for det scenar io, der præsenteres i programmet, dvs. i 
2015 i stedet for 2017. Hvad angår udgiftsmål et ifølge oplysningerne i programmet 
forventes vækstraten i de offentlige udgifter, eksklusive diskretionære foranstaltninger, 
i perioden 2014 og 2016 at bidrage til en årlig strukturel tilpasning i retning af den 
mellemfristede budgetmålsætning med 0,5 % af BNP. Det fremskrevne betydelige fald 
i udgifts/BNP-forholdet ifølge programscenar iet er meget ambitiøst, idet de skønnede 
                                                
 
5 COM(2012) 750 final. 
6 COM(2012) 751 final. 
DA 4   DA udgifter forventes at nå et af de laveste niveauer i mere e nd 15 år målt på BNP. Østrig 
kan forventes at være i en overgangsperiode fra 2014 til 2016 med hensyn til opfyldelse af gældskriteriet, og de planla gte foranstaltninger vil sikre tilstrækkelige 
fremskridt mod overholdelse. 
Styrkelsen af de budgetmæssige rammer har st ort set ikke påvirket  de finanspolitiske 
forbindelser mellem de forskellige fo rvaltningsniveauer, og overlappende 
ansvarsområder og manglende overensst emmelse mellem finansiering og udgifter 
udgør fortsat en udfordring. Det komplekse system med løbende aftaler mellem de 
nationale myndigheder, udbydere af social si kring og delstatsniveau et udgør en risiko 
for gennemførelsen af foranstaltninger, der tager sigte på at be grænse udgifterne på 
sundhedsområdet. På uddannelsesområde t udgør forhandlingerne om et 6-
punktsforslag, bl.a. om afskaffelsen af skol emyndighederne på dist riktsplan, et positivt 
skridt hen imod at strømline ansvaret me llem forskellige forvaltningsniveauer, men 
der er behov for yderligere forenkling for at mindske opsplitningen i mere betydelig 
grad. 
(9) Den østrigske arbejdskraftpotentiale forv entes at falde fra 2020, og økonomien bliver 
mere videnintensiv. Der er råderum til at  optimere udnyttelsen af  den erhvervsaktive 
del af befolkningen, og dette gælder navnlig kvinder, indvandrere og ældre 
arbejdstagere. 
(10) Ældre arbejdstagere har en lavere beskæftigelsesfrekvens end EU-gennemsnittet 
(43,1 % i forhold til 48,8 %), og næsten 30 % af arbejdstagerne tilbringer mellem halvandet og tre år som arbejdsløs eller sygemeldt lige inden pensionen. Den stadig 
forholdsvis udbredte anvendelse af før tidspensionering og inva lidepensionsordninger 
tillige med en relativt lav lovbestemt pensi onsalder for kvinder (60), der kun forhøjes 
meget gradvist fremover, påvirker udbudde t af arbejdskraft blandt de ældre 
arbejdstagere i negativ retning. 
(11) Selv om kvindernes beskæftigelsesf rekvens er forholdsvis høj i Østrig (70,3
 % 
sammenlignet med 62,4  % på EU-plan i 2012), er der stadig råderum for at øge den 
ved at reducere den kønsbestemte opsplitning på arbejdsmarkedet. Andelen af kvinder i deltidsarbejde er blandt de højes te i EU, og udbuddet af børnepasning og 
langtidspleje er begrænset. Kvinders beskæftigelsesfrekvens målt i fuldtidsækvivalenter (55,6
 % i 2012) tyder på, at Østrig  har særlige problemer med 
fuldt ud at udnytte kvinders arbejdskraft. Dertil kommer, at kvinder næsten dobbelt så 
ofte befinder sig i marginaliseret beskæftig else og er stærkt kon centreret i lavtlønnet 
beskæftigelse. Disse mønstre resulterer i en lønforskel melle m mænd og kvinder på 
24 %, som er den tredjehøjeste i EU. En re duktion af skattebyrden for lavtlønnede 
kunne forhøje incitamentet til at øge beskæftigelsesfrekvensen. Det østrigske 
skattesystems struktur giver råderum for at omlægge beskat ningen til andre kilder, der 
ikke påvirker væksten i så høj grad. I Østrig  tegner skatteindtægter på fast ejendom sig 
reelt for 0,5 % af BNP, hvilket er væse ntligt under EU-gennemsnittet på 2,1 % af 
BNP. Blandt andet udgør indtægterne fra peri odiske ejendomsskatter, som anses for at 
være den mindst skadelige for væksten, de tr edje laveste i EU svarende til 0,2 % af 
BNP i 2011 (EU-gennemsnit: 1,3 %).  
(12) Da 19  % af den erhvervsaktive befol kning i 2011 er født i udlande t, har Østrig en af de 
største andele af erhvervsaktive indvandr ere i OECD. Indvandrere støder ofte på 
vanskeligheder på arbejdsmarkedet og ha r en betydeligt højere ledighed (9,7  % mod 
3,6 %) og en lavere beskæftigelsesfrekvens (ikke-EU 27 statsborgere 62,8  % mod 
østrigerne 76,4  %). Hertil kommer, at mennesker me d indvandrerbaggru nd er ansat og 
DA 5   DA betalt under deres faktiske kva lifikationsniveau tre gange of tere end østrigerne (2008: 
27,5  % mod 9,7  %). Derudover opnår de et lavere uddannelsesniveau, og deres 
fattigdomsrisiko er dobbelt så høj (26,6 % mod 12,6 %). 
(13) Ifølge fremskrivningerne udgør de mellem- og langfristede pensions- og 
sundhedsudgifter en risiko for holdbarh eden i de offentlige finanser. 
Fremskrivningerne af udgifterne til langtidspleje pe ger ligeledes i retning af en risiko 
for holdbarheden omend i mindre udstrækning. De seneste reformer af pensionssystemet vil sandsynligvis til en vis grad mindske bæredygtighedsrisici, hvis 
de ledsages af forbedringer af vilkåren e på arbejdsmarkedet, som giver ældre 
arbejdstagere mulighed for at blive længere  på arbejdsmarkedet. Men der mangler 
stadig en fremskyndet harmonisering af pe nsionsalderen for mænd og kvinder samt en 
sammenhæng mellem den lovpligtige pensi onsalder og stigningen i den forventede 
levealder. Spørgsmålet om sundheds- og langtidsplejesystemets finanspolitiske 
holdbarhed må behandles – ikke mindst i betragtning af det stigende behov og 
efterspørgslen efter langtidspleje. De nylig trufne politiske foranstaltninger for sundhedssektoren vil sandsynligvi s gå i den rigtige retning, selv om deres effektivitet 
må overvåges nøje i de kommende år. Der er  råderum for at forbedre forebyggelse, 
rehabilitering og en uafhængig levevis med henblik på at begrænse de fremtidige udgifter til langtidspleje.  
(14) Ifølge sammenlignende interna tionale undersøgelser og test ligger 
uddannelsesresultaterne i Østrig fo r 10- til 15-åriges vedkommende under 
gennemsnittet, selv om Østrig s udgifter til uddannelse på 6,01
 % af BNP ligger et godt 
stykke over EU-gennemsnittet på 5,41  %. Mere end 25  % af unge på 15 år har ringe 
læsefærdigheder, og resultaterne i matematik er kun lidt bedre. Den 
uddannelsesmæssige niveauforskel mellem unge mennesker med indvandrerbaggrund 
og deres indfødte jævnaldrende er blandt de højeste i EU. Forøgelsen af antallet af 
studerende på de videreg ående uddannelser lægger pr es på de finansielle og 
organisatoriske systemer, men andelen af studerende, som afslutter deres studier med 
succes, er lav. Opgavefordelingen med he nsyn til forvaltning og finansiering af 
uddannelsessystemet er også opsplittet. 
(15) Østrig er en af de medlemsstater, der kunne få størst fordel (målt på BNP) af at 
begrænse hindringer for leveri ng af serviceydelser på tvær s af grænserne. Der er dog 
stadig betydelige hindringer for marked sadgang til og en reel konkurrence i 
servicesektoren. Disse hindrin ger er særlig udtalt inde n for liberale erhverv og 
jernbanetransport. De liberale erhverv spiller en vigtig rolle i forbindelse med markederne for virksomhedstjenesteydelser, der tegner sig for 10
 % af BNP og 11  % af 
den samlede beskæftigelse. Der findes stad ig restriktioner fo r adgangen til og udøve 
erhverv i servicesektoren f.ek s. med hensyn til juridisk form og besiddelsen af et 
selskabs kapital. Der er god gr und til at vurdere berettigelsen af disse restri ktioner, og 
om samme målsætninger af almen interess e ikke kan opfyldes med mindre strenge 
lovgivningsmæssige ordninger. En nylig  ændring af konkurrencelovgivningen vil 
styrke den østrigske konkurrencemyndigheds  beføjelser, men dens finansielle og 
personalemæssige ressourcer lever stadig ik ke op til niveauet i økonomier af en 
tilsvarende eller endog mindre størrelse. 
(16) Østrig har gjort fremskridt inden for det finansielle tilsynssamarbejde mellem hjem- 
og værtsstater på tværs af landegrænser. De suden er der skabt yderligere fremskridt 
med hensyn til omstruktureringen af na tionaliserede eller delvist nationaliserede 
banker, der har modtaget omstruktureringsst øtte. På grund af risi ci, der er forbundet 
DA 6   DA med en yderligere forringelse af aktivernes kva litet i disse banker, findes der imidlertid 
stadig nogle uløste sårbare områder, der må overvåges nøje.  
(17) Som led i Det Europæiske Semester har Kommissionen gennemført en omfattende 
analyse af Østrigs økonomiske politik. Den ha r vurderet stabilitetsprogrammet og det 
nationale reformprogram. Kommissionen har ik ke blot taget hensyn til deres relevans 
for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Østrig, men også til, i hvor 
høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov 
for at styrke Unionens samlede økonomiske styring, ved at der fra EU-niveau gives 
input til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger under det europæiske 
semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor. 
(18) På baggrund af denne vurdering har Råde t gennemgået Østrigs stabilitetsprogram, og 
Rådets udtalelse7 afspejles især i henstilling 1 nedenfor. 
(19) Inden for rammerne af det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en 
analyse af den økonomiske politik i euroom rådet som helhed. På dette grundlag har 
Rådet udstedt specifikke hens tillinger rettet til medlem sstater, der har euroen som 
valuta. Østrig bør også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger — 
  HENSTILLER, at Østrig træffer foranstaltn inger i perioden 2013-2014 med henblik på 
følgende: 
1. Gennemføre budgettet for 2013 som planlagt  med henblik på at korrigere det 
uforholdsmæssigt store underskud på en holdbar måde og den strukturelle tilpasning, 
der er angivet i Rådets henstillinge r under proceduren i forbindelse med 
uforholdsmæssigt store underskud. Efter at det uforholdsmæssigt store underskud er 
korrigeret fortsætte den str ukturelle tilpasningsindsat s i et passende tempo med 
henblik på at opfylde de mellemfristed e målsætninger senest i 2015. Strømline de 
finanspolitiske forbindelser mellem forvaltn ingsniveauer f.eks. ved at forenkle de 
organisatoriske rammer og afpasse ansvaret for udgifter og finansieringsforpligtelser. 
2. Fremskynde harmoniseringen af pensi onsalderen for mænd og kvinder, skabe 
sammenhæng mellem den lovbestemte pens ionsalder og den forventede levetid, 
gennemføre og overvåge de seneste reformer  med henblik på at begrænse adgangen 
til førtidspension og forbedre ældre arbejdst ageres beskæftigelsesevne for at øge den 
reelle pensionsalder og ældre arbe jdstageres beskæftigelsesfrekvens. 
3. Træffe nye foranstaltninger til at øge kvinders beskæftigelsesfrekvens navnlig ved 
yderligere at forbedre børnepasnings- og langtidsplejeordninger og imødegå den 
betydelige forskel mellem mænds og kvinders løn og pension. Fuldt ud udnytte 
beskæftigelsespotentialet hos mennesker med indvandrerbaggrund ved at forbedre 
anerkendelsen af deres kva lifikationer og uddannelsesmæssige resultater. Reducere 
den effektive skatte- og socialsikringsbyr de på arbejde for lavtlønnede på en 
budgetneutral måde ved at satse mere på andre kilder til be skatning, som i mindre 
grad påvirker væksten negativt, f. eks. periodiske ejendomsskatter.  
4. På effektiv vis gennemføre de nyeste reformer  af sundhedssystemet for at sikre, at de 
forventede effektivitetsgevinster virkel iggøres. Udvikle en økonomisk bæredygtig 
model for udbuddet af langtidspleje og fokusere stærkere på forebyggelse, 
rehabilitering og en uafhængig levevis. 
                                                
 
7 I henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97. 
DA 7   DA 5. Forbedre de uddannelsesmæssige resultater,  navnlig hos dårligt stillede unge, bl.a. 
ved at forbedre undervisni ngen i den tidlige barndom og  mindske de negative 
virkninger af tidlig niveaude ling. Yderligere forbedre den strategiske planlægning 
med hensyn til videregående uddannelser og fremme foranstaltninger til at mindske 
skolefrafald. 
6. Yderligere styrke den føderale konkurrenc emyndigheds beføjelser og ressourcer og 
overvåge gennemførelsen af reformen  af konkurrencelovgivningen. Fjerne 
uberettigede restriktioner fo r serviceudbydere. Dette omfa tter en gennemgang af, om 
de gældende restriktioner for adgang til og udøvelse af de regu lerede erhverv er 
berettiget ud fra den almene interesse, og tilskyndelse til at øge konkurrencen navnlig i jernbanesektoren.  
7. Med henblik på at fastholde  den finansielle stabilitet  fortsat nøje overvåge de 
nationaliserede og delvis t nationaliserede banke r og fremskynde deres 
omstrukturering.  
Udfærdiget i Bruxelles, den […]. 
 På Rådets vegne 
 Formand