KOMVÏI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(91) 496 endelig udg. - SYN 373 
Bruxelles, den 26. februar 1992 
Forslag ti I 
RÅDETS FORORDNING (Eøn 
OM BREMSER FOR 
TO- OG TREHJULEDE MOTORDREVNE KØRETØJER 
(forelagt af Kommissionen) 

- 2 
BEGRUNDELSE 
Forslaget omhandler bremser på to- og trehjulede motordrevne køretøjer og er et 
led i den procedure for standardtypegodkendelse for sådanne køretøjer, som 
Kommissionen har sendt Rådet et forslag til forordning (rammeforordning) om den 
3. apr i I 1991. 
Der er tale om tekniske forskrifter for bremser for de pågældende køretøjer; 
for at opnå standardtypegodkendelse og kunne markedsføres i Fællesskabet skal 
køretøjerne opfylde såvel disse forskrifter som de øvrige krav og bestemmelser i 
bilag I til rammeforordningsforslaget. 
Kommissionen har ved udarbejdelsen af forslaget taget vidtgående hensyn til 
forskrifterne i regulativ nr. 78 fra FN's økonomiske kommission for Europa 
(ECE). 
Forslaget indeholder krav til konstruktion, udførelse og montering af 
bremseapparatet, samt bestemmelser om prøvning af præstationerne, således at den 
krævede effektivitet, målt ved bremselængden, sikres for de forskellige 
køretøjsklasser (to- og trehjulede knallerter, motorcykler med og uden sidevogn 
samt trehjulede motorcykler). 
Der er ligeledes krav til bremsesystemer med blokeringsfrie bremser (f.eks. ABS) 
på tohjulede knallerter, motorcykler uden sidevogn og trehjulede motorcykler. 
- 3 -
Fors lag 
RÅDETS FORORDNING (EØF) 
om bremser 
for to- og trehjulede motordrevne køretøjer 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 100A, 
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr af om 
standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer^1), 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
i samarbejde med Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg^2), 
og ud fra følgende betragtninger: 
Der skal vedtages foranstaltninger med henblik på gradvis oprettelse af det 
indre marked i løbet af tidsrummet indtil den 31. december 1992; det indre 
marked indebærer et omrade uden indre grænser med fri bevægelighed for varer, 
personer, tjenesteydelser og kapital; 
to- og trehjulede motordrevne køretøjer skal i alle medlemsstaterne opfylde 
visse tekniske krav med hensyn til bremser; disse tekniske krav, som er fastsat 
ved præceptive forskrifter, er forskellige fra den ene medlemsstat til den anden 
og udgør derved en hindring for Fællesskabets indre samhandel; 
(1) EFT L 
(2) EFT C 
- 4 -
hindringerne for det indre markeds oprettelse og funktion kan fjernes, hvis 
medlemsstaterne indfører de samme forskrifter i stedet for de nuværende 
nationale bestemmelser; 
implementering af procedurerne i forordning (EØF) nr for standard­
typegodkendelse og typegodkendelse af alle typer af to- og trehjulede 
motordrevne køretøjer forudsætter harmoniserede forskrifter for bremser for 
disse køretøjer -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
Denne forordning gælder for bremser for alle motordrevne køretøjer, som er 
defineret i artikel 1 i Rådets forordning (EØF) nr af om 
standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer. 
Artikel 2 
Fremgangsmåden for meddelelse af typegodkendelse af et to- og trehjulet 
motordrevet køretøj for så vidt angår bremser samt betingelserne for fri 
bevægelighed for nævnte køretøjer er de samme som de i forordning (EØF) nr. 
fastsatte. 
Artikel 3 
Ændringer, der er nødvendige for tilpasning til den tekniske udvikling af i 
bilag, fastsættes efter følgende proceduren : 
Der nedsættes et udvalg af rådgivende karakter for tilpasning af forordningerne 
om to- og trehjulede køretøjer, i det følgende benævnt udvalget, der bestâre af 
repræsentanter for medlemsstaterne og som har Kommissionens repræsentant som 
formand. 
-5-
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foran­
staltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast 
inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyntagen til, hvor 
meget det pågældende spørgsmåls haster, i givet fald ved afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at 
anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. Kommissionen tager 
størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, 
hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. 
Artikel 4 
Denne forordning træder i kraft den 1. januar 1993. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
- 6 -
BILAG 
1. DEFINITIONER 
I denne forordning forstås ved : 
1.1. "Type køretøj hvad angår bremsen11 
køretøjer, som ikke frembyder væsentlige indbyrdes forskellige, 
idet sådanne forskelle særligt kan gælde følgende punkter: 
1.1.1 køretøjsklasse, som defineret i denne forordnings artikel 1, 
1.1.2 maksima Imasse, som defineret i punkt 1.13, 
1.1.3 massens fordeling mellem akslerne, 
1.1.4 konstruktivt bestemt maksimalhastighed, 
1.1.5 type bremseapparat, 
1.1.6 antal og placering af aksler, 
1.1.7 type motor, 
1.1.8 antal gear og disses totale udvekslingsforhold, 
1.1.9 dækkenes dimensioner; 
1.2 "Bremseapparat" 
de komponenter ud over motoren, hvis funktion er at nedsætte køre­
tøjets fart elier bringe det til standsning eller at holde det 
standset, når det allerede er standset; disse funktioner er 
beskrevet i punkt 2.1 nedenfor. Bremseapparatet består af 
bet jeningsorganet, transmissionen og selve bremsen-, 
1.3 "Betjeningsorgan" 
den komponent, som direkte betjenes af føreren, for at 
transmissionen kan tilføres den nødvendige energi til bremsning, 
eller for at kontrollere denne energi. Energien kan enten 
hidrøre fra førerens muskelkraft eller en anden energikilde, 
styret af føreren, eller fra en kombination af disse former for 
energifrembrInge I se; 
- 7 -
1.4 "Bremsetrans«ission' 
de dele, der findes mellem betJeningsorganet og bremsen og 
forbinder disses funktion med hinanden. Såfremt bremsning sker ved 
brug af en energikilde, der er uafhængig af føreren, men kontrol­
leres af denne, regnes bremseapparatets energireserve ligeledes 
for en del af transmissionen. 
1.5 "Bremse" 
de dele af bremseapparatet, i hvilke de kræfter, de gør modstand 
mod køretøjets bevægelse, udvikles; 
1.6 "Forskelligartede typer af bremseapparater" 
bremseapparater med grundlæggende indbyrdes forskelle; sådanne 
forskelle kan særligt være: 
1.6.1 bremseapparater med forskelligartede komponenter, 
1.6.2 bremseapparater, hvori der er anvendt forskellige materialer til 
en given komponent, eller som har komponenter af forskellig 
størrelse, 
1.6.3 bremseapparater, hvis komponenter er kombineret på forskellig 
måde ; 
1.7 Bremseapparatets komponent(er) 
en eller flere af de enke Itkomponenter, der tilsammen udgør 
bremseapparatet ; 
1.8 "Kombineret bremsesystem" 
1.8.1 for tohjulede knallerter og motorcykler uden sidevogn: et system, 
som muliggør, at mindst to bremser på forskellige hjul kan 
aktiveres sammen ved brug af ét betjeningsorgan. Denne form for 
aktivering kræver uafhængig betjening af det andet bremseapparat; 
1.8.2 for trehjulede knallerter og trehjulede motorcykler: et 
bremseapparat, der virker på alle hjul; 
1.8.3 for motorcykler med sidevogn, et bremseapparat, der i det mindste 
virker på forhjulet og baghjulet. Et bremseapparat, der virker 
samtidig på baghjulet og på sidevognens hjul, anses da for en 
baghjulsbremse; 
- 8 -
1.9 "Trinløs variabel bremsevirkning" 
bremsevirkning, for hvilken der gælder følgende inden for bremse­
apparatets normale arbejdsområde, såvel når bremsen aktiveres, 
som når bremsevirkningen udløses: 
1.9.1 føreren kan til enhver tid øge eller mindske bremsekraften ved 
brug af betjeningsorganet, 
1.9.2 bremsekraften ændres i samme retning som påvirkningen af 
betjeningsorganet (monoton funktion), og 
1.9.3 tier kan let foretages en tilstrækkelig fin afpasning af 
bremsekraften; 
1.10 "Konstruktivt bestemt maksima Ihastighed" 
hastighed, som køretøjet ikke må overskride, på vandret grund og 
uden vilkårlige ydre påvirkninger, med hensyntagen til eventuelle 
særlige begrænsninger som følge af køretøjets konstruktion og 
udformning; 
1.11 "Belæsset køretøj" 
medmindre andet er angivet, et køretøj, der er læsset op ti I 
totalmassen; 
1.12 "Ubelæsset køretøj" 
køretøjet alene, således som det fremstilles til prøvning, med 
fører alene og alt udstyr og apparatur, som er nødvendigt til 
prøvningen; 
1.13 "Maks i ma I masse" 
Den af fabrikanten angivne teknisk tilladte totalmasse (denne 
kan være større end den totalmasse, som er godkendt af de 
nationale myndigheder); 
1.14 "Våd(e) bremse(r)" 
bremse(r), som har undergået den i tillæg 1, punkt 1.3 fore­
skrevne behandling. 
- 9 -
2. SPECIFIKATIONER 
2.1 Almindelige forhold 
2.1.1 Bremseapparatet skal være konstrueret, udført og monteret 
således, at det ved normal brug opfylder kravene i dette bilag, 
uanset de vibrationer, det kan blive udsat for. 
2.1.1.2 Navnlig skal bremseapparatet være konstrueret, udført og 
monteret således, at det kan modstå de korrosions- og 
ældningsfænomener, det udsættes for under driften . 
2.1.2 Bremseapparatets funktioner 
Bremseapparatet, der er defineret i punkt 1.2 ovenfor, skal kunne 
udføre følgende funktioner: 
2.1.2.1 Driftsbremse 
Driftsbremsen skal tillade kontrol af køretøjets bevægelse og 
sikker, hurtig og effektiv standsning af køretøjet ved enhver 
hastighed, under alle belæsningsforhold og på en hvilken som 
helst hældning af den vej, hvorpå køretøjet anvendes. Dens 
virkning skal være trinløs variabel. Føreren skal kunne frem­
bringe bremsevirkningen fra førerpladsen uden at tage hænderne af 
styreorganet. 
2.1.2.2 Nødbremse (såfremt en sådan forefindes) 
Nødbremsen skal kunne standse køretøjet indenfor rimelig afstand, 
hvis driftsbremsen svigter. Dens virkning skal være trinløs 
variabel. Føreren skal kunne frembringe bremsevirkningen fra 
førerpladsen og samtidig med mindst én hånd beholde kontrollen 
over styreorganet. Med hensyn til denne bestemmelse antages det, 
at der ikke ved driftsbremsning kan optræde flere end én mangel 
samt i dig. 
2.1.2.3 Parker ingsbremse (såfremt en sådan forfindes) 
Parker ingsbremsen skal kunne holde køretøjet standset på såvel 
nedad- som opadskrånende vej, også i førerens fravær, idet de 
virksomme bremseelementer fastholdes i bremsestilling af en rent 
mekanisk virkende anordning. Føreren skal kunne frembringe denne 
bremsevirkning fra førerpladsen. 
- 10 -
2.2 Bremseapparaternes egenskaber 
2.2.1 Enhver tohjulet knallert eller motorcykel uden sidevogn skal være 
udstyret med to driftsbremseapparater, med uafhængige 
betjeningsorganer og transmissioner, hvoraf den ene virker på 
forhjulet, den anden i det mindste på baghjulet. 
2.2.1.1 De to driftsbremseapparater kan have en fæl les bremse, såfremt 
svigt af det ene bremseapparat ikke nedsætter funktionsevnen af 
den anden. Visse dele, såsom selve bremsen, hjuIcy I indrene og 
disses stempler (med undtagelse af stempel pakningerne), 
trykstængerne og Justerknasterne komplet, anses ikke for at være 
udsat for brud, såfremt de er tilstrækkeligt dimensioneret, er 
let tilgængelige for vedligeholdelse og er af en tilstrækkelig 
sikker konstruktion. 
2.2.1.2 Parker ingsbremse kræves ikke. 
2.2.2 Enhver motorcykel med sidevogn skal være udstyret med samme 
bremseapparat, som ville blive krævet, hvis motorcyklen ikke havde 
sidevogn; såfremt der dermed kan opnås den krævede bremsevirkning 
under afprøvning af køretøjet med sidevogn, kræves ingen bremse på 
sidevognen; parker ingsbremse kræves ikke. 
2.2.3 Trehjulede knallerter og trehjulede motorcykler skal være udstyret 
med: 
2.2.3.1 enten to indbyrdes uafhængige driftsbremseapparater, der samtidig 
aktiverer bremserne på alle hjul; 
2.2.3.2 eller et driftsbremseapparat, som aktiverer bremserne på alle 
hjul, og et nødbremseapparat, som kan være parker ingsbremsen. 
2.2.4 Herudover skal enhver trehjulet motorcykel være udstyret med et 
parker ingsbremseapparat virkende på hjulet (hjulene) på mindst én 
aksel. Parker ingsbremsen, som kan være en af de to anordninger 
nævnt i punkt 2.2.3.1, skal være uafhængig af den anordning, der 
virker på de(n) anden (andre) aksel (aksler). 
2.2.5 Bremseapparaterne skal virke på bremseflader, som er permanent og 
stift fastgjort til hjulene ved hjælp af tilstrækkeligt brudsikre 
dele. 
2.2.6 Alle bremsedele, der er fastgjort på køretøjet, skal være solidt 
fastgjort, således at enhver risiko for svigt af bremseapparatet 
ved normal brug er udelukket. 
2.2.7 Bremseapparaterne skal fungere let og frit, når de er korrekt 
smurt og Justeret. 
- 11 -
2.2.7.1 Slitage på bremserne skal let kunne udlignes med en manuelt 
betjent eller automatisk virkende justeranordning. Justering skal 
være mulig, indtil bremsebelægninger skal udskiftes, uden at 
bremsevirkningen nedsættes. 
2.2.7.2 Betjeningsanordningen og delene i bremsetransmission og bremser 
skal have en vandringsreserve, således at effektiv bremsning er 
mulig i tilfælde af overophedning eller maksimal slitage af 
bremserne, uden at øjeblikkelig Justering er nødvendig. 
2.2.7.3 Bremseapparatets dele må ikke ved aktivering kunne komme i 
berøring med andre end de dertil beregnede komponenter. 
2.2.8 På bremseapparater med hydraulisk bremsetransmission skal 
bremsevæskebehoIderen være konstrueret og udformet således, at 
bremsevæskens niveau let kan kontrolleres. 
- 12 -
TILLÆG 1 
BREMSEPRØVER OG BREMSEPRÆSTATIONER 
1. BREMSEPRØVER 
1.1 Almindelige forhold 
1.1.1 Den virkning, der foreskrives for bremseapparater, baseres på 
bremselængden. Et apparats bremseevne bedømmes enten ved, at man 
måler bremselængden sat i forhold til udgangshastigheden, eller 
ved, at man måler apparatets reaktionstid og gennemsnitlige 
decelerat ion. 
1.1.2 Bremselængden er den afstand, køretøjet tilbagelægger fra det 
øjeblik, føreren begynder at aktivere betJeningsorganet, og indtil 
køretøjet står stille; udgangshastigheden er køretøjets hastighed 
i det øjeblik, hvor føreren begynder at aktivere 
betjeningsorganet. I nedenstående formler for måling af 
bremsevirkningen er: 
V - udgangshastigheden i km/h og 
S - bremselængden i m. 
1.1.3 Ved typegodkendelse måles bremsevirkningen ved prøver på vej; 
disse prøver foretages under følgende betingelser: 
1.1.3.1 Køretøjets masse skal være som foreskrevet i forbindelse med den 
enkelte type prøve og skal angives i prøverapporten; 
1.1.3.2 prøverne skal foretages ved de hastigheder og øvrige betingelser, 
som foreskrives for hver type prøve; svarer køretøjets 
maksima I hastighed ikke til den foreskrevne hastighed, skal 
prøverne udføres ved de øvrige specielle betingelser, der er 
foreskrevet; 
1.1.3.3 den foreskrevne bremsevirkning skal opnås uden at hjulet (hjulene) 
blokeres, uden at køretøjet afviger fra sin kurs, og uden unormale 
vibrât ioner; 
1.1.3.4 under prøverne må den kraft, hvormed betjeningsorganet aktiveres 
for at opnå den krævede virkning, ikke overskride den værdi, der 
er fastlagt for den pågældende køretøjsklasse. 
1.1.4 Afprøvningsbetingelser 
1.1.4.1 Afprøvning af driftsbremsen skal udføres under følgende 
bet ingelser: 
- 13 -
1.1.4.1.1 ved påbegyndelse af prøven eller prøveserien skal dækkene være 
kolde og oppumpet til det tryk, som foreskrives til hjulenes 
faktiske belastning ved holdende køretøj; 
1.1.4.1.2 ved prøver med belastet køretøj skal vægtens fordeling på 
køretøjet være i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger; 
1.1.4.1.3 ved alle type-O prøver skal bremserne være kolde; en bremse 
betragtes som kold, når temperaturen af bremseskiven eller af 
bremsetromlens ydre overflade er under 100°C: 
1.1.4.1.4 føreren skal sidde på førersædet under hele prøven; 
1.1.4.1.5 prøvearealet skal være plant, tørt og frembyde god friktion; 
1.1.4.1.6 prøverne må kun finde sted, når vinden ikke kan påvirke 
resultaterne; 
1.2 Type-O prøve (driftsbremse) 
1.2.1 Almindelige forhold 
1.2.1.1 Forskrifter for virkningen af driftsbremsen er de for hver 
køretøjstype angivne. 
1.2.2 Type O-prøve med frakoblet motor 
1.2.2.1 Prøven skal gennemføres ved den hastighed, som er foreskrevet for 
den pågældende køretøjsk lasse-, denne kan være genstand for visse 
tolerancer. 
For køretøjer, på hvilke de to driftsbremser kan aktiveres 
særskilt, skal bremseapparaterne afprøves særskilt. Hvert 
bremseapparat på hver køretøjsklasse skal opfylde minimumkravene 
t i I virkning. 
1.2.2.1.1 Såfremt køretøjet er udstyret med en manuelt betjent gearkasse 
eller med en automatisk kraftoverføring, på hvilken gearkassen kan 
frakobles, skal prøven udføres, mens gearkassen er ude af funktion 
og/eller motoren ved udkobling eller på anden måde er frakoblet 
kraftoverfør ingen; 
1.2.2.1.2 Såfremt køretøjet er udstyret med en anden type automatisk 
kraftoverføring, skal prøverne gennemføres efter den normale 
fremgangsmåde. 
1.2.3 Type O-prøve med motor tilkoblet for to- og trehjulede 
motorcykler 
1.2.3.1 Prøverne udføres med ubelæsset køretøj og ved forskellige 
hastigheder, hvoraf den laveste skal være 30 X af køretøjets 
maksima I hastighed, den højeste 80 % af maksima I hastigheden, dog 
ikke over 160 km/h. Den maksimale bremsevirkning samt køretøjets 
opførsel skal måles og angives i prøverapporten. 
- 14 -
I tilfælde, hvor to driftsbremseapparater kan aktiveres særskilt, 
skal de to bremseapparater afprøves sammen og samtidigt, mens 
køretøjet er ubelæsset. 
1.2.4 Type O-prøve med frakoblet motor og våde bremser 
1.2.4.1 Denne prøve skal (med den i punkt 1.3.1 nævnte undtagelse) udføres 
på knallerter og motorcykler. Fremgangsmåden er den samme som ved 
type O-prøve, med tilføjelse af forskrifterne for fugtning af 
bremserne i punkt 1.3. 
1.3 Særlige forskrifter for prøver med våde bremser 
1.3.1 Beskyttede bremser: har køretøjet tromlebremser af konventionel 
type eller fuldstændigt beskyttede bremseskiver, er det ikke 
nødvendigt at gennemføre denne type O-prøveserie, eftersom disse 
bremsetyper ikke kan blive våde ved normal brug. 
1.3.2 Prøver på våde bremser skal udføres under samme betingelser som 
prøver på tørre bremser. Der må hverken foretages justeringer 
eller ændringer af bremsesystemet, bortset fra montering af 
udstyret til fugtning af bremserne. 
1.3.3 Under hver prøve skal hver bremse befugtes med en konstant 
tilførsel på 15 l/h. Har et hjul to bremseskiver, skal hver skive 
anses for en bremse. 
1.3.4 For bremseskiver, der er ubeskyttede eller kun delvis beskyttede, 
skal den foreskrevne vandmængde sprøjtes på den roterende 
bremseskive på en sådan måde, at den fordeles ligeligt på de(n) 
del(e) af skivens overflade(r), som bestryges af bremseklodsen (-
klodserne). 
1.3.4.1 For bremseskiver helt uden beskyttelse skal vandet sprøjtes på 
skivens bremseflade 45° før bremseklodsen (-klodserne). 
1.3.4.2 For delvis beskyttede bremseskiver skal vandet sprøjtes på skivens 
bremseflade(r) 45° før skærmplade eller hus. 
1.3.4.3 Vandet skal tilføres skivens (skivernes) overflade(r) i en 
konstant stråle, vinkelret på skivens overflade, gennem 
enkeltstralehuller, placeret ud for den inderste tredjedel af den 
del af skiven, der bestryges af bremseklodsen(-klodserne) (se 
diagram). 
1.3.5 For fuldstændigt beskyttede bremseskiver, for hvilke 
bestemmelserne i punkt 1.3.1 ikke kan anvendes, skal vandet 
sprøjtes på begge sider af beskyt teisesp lade eller hus i et punkt, 
som er givet ved bestemmelserne i punkt 1.3.4.1 og 1.3.4.3. 
Såfremt sprøjtehullet er udfor en vent ilationsåbning eller et 
inspektionshul, skal vandet tilføres en kvart omdrejning før 
denne åbning. 
- 15 -
1.3.6 I tilfælde, hvor vandet ikke kan tilføres som foreskrevet i punkt 
1.3.3 og 1.3.4 på grund af en fast del af køretøjet, skal vandet 
tilføres i det første punkt, hvor en konstant vandtilførsel er mu­
lig, uanset om dette punkt er mere end 45° foran bremseklodsen (-
klodserne). 
1.3.7 For tromlebremser, for hvilke bestemmelserne i punkt 1.3.1 ikke 
kan anvendes, skal den foreskrevne vandmængde tilføres ligeligt 
på hver side af bremsen (d.v.s. på ankerpladen og selve tromlen) 
gennem et sprøjtehul placeret i højde med den inderste tredjedel 
af tromlens radius. 
1.3.8 Med forbehold af bestemmelserne i punkt 1.3.7 samt det, at intet 
sprøjtehul må være placeret mindre end 15° fra en 
vent ilationsåbning eller et inspektionshul i ankerpladen, skal 
befugtningsanordningen for bremsetromlerne anbringes således, at 
den giver den bedst mulige uafbrudte vandstråle. 
1.3.9 For at sikre korrekt befugtning af bremsen (bremserne) skal køre­
tøjet, umiddelbart før påbegyndelse af prøveserien, køres på 
følgende måde: 
- mens befugtningsanordningen arbejder konstant som foreskrevet i 
dette t i I læg, 
- ved den foreskrevne afprøvningshastighed, 
- uden at man aktiverer bremsen (bremserne), som skal afprøves, 
- over en afstand på mindst 500 m indtil det punkt, hvor prøven 
skal gennemføres. 
16 
BEFUGTNINGSMETODE 
- 17 -
1.4 Type I-fadingprøve 
1.4.1 Særlige bestemmelser 
1.4.1.1 Den to- eller trehjulede motorcykels driftsbremse skal afprøves 
med flere på hinanden følgende bremsninger, med belæsset køretøj 
og på nedenstående måde. For køretøjer med kombineret bremsesystem 
er det tilstrækkeligt at foretage type I-prøve på dette 
bremseapparat. 
1.4.1.2 Type I-prøven består af tre afsnit: 
1.4.1.2.1 en enkelt type O-prøve, som udføres efter forskrifterne i punkt 
2.1.2 el ler 2.2.2.1; 
1.4.1.2.2 en serie bestående af ti gentagne bremsninger, udført efter for­
skrifterne i punkt 1.4.2; 
1.4.1.2.3 en enkelt type O-prøve, udført under samme betingelser som prøven 
i punkt 1.4.1.2.2 (navnlig således, at akt iveringskraften på 
betjeningsorganet er så konstant som muligt og ikke i gennemsnit 
større end den gennemsnitlige kraft anvendt i punkt 1.4.1.2.1); 
denne prøve skal udføres inden for et minut efter prøven i punkt 
1.4.1.2.2. 
1.4.2 Afprøvningsbetingelser 
1.4.2.1 Køretøjet og de(n) bremse(r), som skal afprøves, skal være 
praktisk talt tørre, og bremsen (bremserne) skal være kold(e) (<^ 
100°C). 
1.4.2.2 Udgangshastigheden skal være: 
1.4.2.2.1 ved afprøvning af forhjulsbremse(r), den mindste af følgende 
hastigheder: 70 % af køretøjets maksima I hastighed og 100 km/h; 
1.4.2.2.2 ved afprøvning af baghjulsbremse(r), den mindste af følgende 
hastigheder: 70% af køretøjets maksima I hastighed og 80 km/h; 
1.4.2.2.3 ved afprøvning af et kombineret bremsesystem, den mindste af 
følgende hastigheder: 70% af køretøjets maksima I hastighed og 100 
km/h; 
1.4.2.3 Afstanden mellem stedet, hvor en bremsning begynder, og stedet, 
hvor den påfølgende bremsning begynder, skal være 1000 meter. 
1.4.2.4 Gearkasse og/eller kobling skal anvendes på følgende måde: 
1.4.2.4.1 har køretøjet manuelt betjent gearkasse eller automatisk 
kraftoverføring med gearkasse, som kan frakobles, skal under 
bremsningen det højeste gear være indrykket, som gør det muligt 
at nå udgangshastigheden. 
hvis køretøjets hastighed aftager til 50 % af udgangshastigheden 
for prøven, skal motoren frakobles. 
- 18 -
1.4.2.4.2 har køretøjet fuldautomatisk kraftoverføring, skal prøven udføres 
med denne i sin normale funktionstilstand. Under tilløbet anvendes 
det gear, som er egnet for prøvens udgangshastighed. 
1.4.2.5 Efter hver bremsning skal køretøjet straks bringes ti I at 
accelerere maksimalt for at nå prøvens udgangshastighed, som 
opretholdes, indtil den efterfølgende bremsning påbegyndes. Om 
nødvendigt kan køretøjet vendes på prøvebanen før accelerationen. 
1.4.2.6 Akt iveringskraften på betjeningsorganet skal reguleres således, 
at den mindste af følgende to decelerationshastigheder opnås: en 
middeldeceleration på 3 m/s2, eller den maksimale middel-
deceleration, som kan opnås med denne bremse under den første 
bremsning; akt iveringskraften skal holdes konstant under alle de 
på hinanden følgende bremsninger, som foreskrives i punkt 
1.4.1.2.2. 
1.4.3 Til bageværende bremsev i rkn i ng 
1.4.3.1 Ved afslutning af type I-prøven skal driftsbremsens tilbageværende 
virkning måles under samme betingelser som ved type O-prøve med 
frakoblet motor (navnlig således, at akt iveringskraften på 
betjeningsorganet er så konstant som muligt og ikke i gennemsnit 
større end den i gennemsnit faktisk anvendte kraft) 
(temperaturforskelle er dog mulige). 
1.4.3.2 Denne tilbageværende bremsevirkning må ikke være 
1.4.3.2.1 såfremt decelerationen udtrykkes som deceleration: mindre end 60% 
af den under type O-prøven opnåede deceleration, 
el ler 
1.4.3.2.2 såfremt decelerationen udtrykkes som bremselængde: større end den 
med følgende formel beregnede bremselængde: 
S2 <_1,67 S! - 0,67 aV, 
hvor: 
S-I - den under type O-prøven opnåede bremselængde, 
S2 - målt bremselængde under prøven for tilbageværende 
bremsevirkning 
a - 0,1 
V - udgangshastighed ved bremsningens 
påbegyndelse som defineret i punkt 2.1.1 
eller 2.2.2. 
- 19 -
2. BREMSEAPPARATERNES PRÆSTATIONER 
2.1 Forskrifter for afprøvning af køretøjer, hvis bremser kun virker 
på hjulet (hjulene) på enten for- eller bagaksel. 
2.1.1 Afprøvningshastighed V - 40 km/h*) for knallerter 
Afprøvningshastighed V - 60 km/h*) for to- og trehjulede 
motorcykler 
2.1.2 Bremsevirkning med belæsset køretøj 
2.1.2.1 For type l-fadingprøve (to- og trehjulede motorcykler) skal 
prøverapporten indeholde de målte værdier af bremselængde, 
frembragt m iddeI décelerat ion samt akt iveringskraften på 
bet Jen i ngsorganet. 
2.1.2.2 Bremsning med forhjulsbremse alene 
Køretøjsklasse Bremselængde Tilsvarende 
frembragt 
m i ddeIde-
celeration 
m m/s2 
2-hJulet knallert S<0,1V + V2/90 3,4 
3-hJulet knallert S<0,1V + V2/70 2,7**) 
Motorcykel uden 
sidevogn S<0,1V + V2/115 4,4**) 
Motorcykel med 
sidevogn S<0,1V + V2/95 3,6 
3-hJulet motorcykel S<0,1V + V2/75 2,9**) 
*) Knallerter med maksima I hastighed under 45 km/h samt to- og trehjulede 
motorcykler med maksima I hastighed under 67 km/h skal afprøves ved en hastighed 
på 0,9 V, max 
**) Hvis disse værdier som følge af begrænset friktion ikke kan opnås for et 
enkelt bremseapparat, skal de erstattes af følgende værdier, som gælder for 
prøve med belæsset køretøj og med brug af begge bremser sammen: 
- 3-hJulet knallert: 4,4 m/s2 
- motorcykel uden sidevogn: 5,8 m/s2 
- trehjulet motorcykel: 5,0 m/s2 
- 20 -
2.1.2.3 Bremsning med baghjulsbremse alene 
Køretøjsklasse Bremselængde Tilsvarende 
frembragt 
m i ddeIde-
celerat ion 
m m/s2 
2-hjulet knallert S<0,1V + V2/70 2/7 
3-hjulet knallert S<0,1V + V2/70 2,7**) 
Motorcykel uden 
sidevogn S<0,1V + V2/75 2,9**) 
Motorcykel med 
sidevogn S<p,1V + V2/95 3,6 
3-hjulet motorcykel S<p,1V + V2/75 2,9**) 
—_—————_^——^—^—— * 
2.1.3 
2.1.3.1 
2.2 
2.2.1 Bremseevne af ubelæsset køretøj 
En prøve med fører alene kræves ikke, såfremt det med støtte i 
talmateriale kan godtgøres, at massefordelingen mellem de med 
bremser udstyrede hjul er således, at hvert bremseapparat er i 
stand til at bibringe køretøjet en m iddeIdeceleration på mindst 
2,5 m/s2, eller S <^0,1 • V + V2/65. 
Bestemmelser for afprøvning af køretøjer, på hvilke mindst ét 
bremseapparat er en kombineret anordning. 
For type I-fadingprøven (to- og trehjulede motorcykler) skal 
prøverapporten indeholde de målte præstationer, således 
bremselængde, frembragt m iddeIdeceleration og akt iveringskraften 
på kontrolorganet. 
**) Hvis disse værdier for et enkelt bremseapparat ikke kan opnås som følge af 
begrænset friktion, skal de erstattes af følgende værdier, som gælder for prøve 
med belæsset køretøj og anvendelse af begge bremser sammen: 
- 3-hjulet knallert: 4,4 m/s2 
- motorcykel uden sidevogn: 5,8 m/s2 
- trehjulet motorcykel: 5,0 m/s2 
- 21 -
2.2.2 
2.2.3 
2.2.3.1 Afprøvningshastighed V - 40 km/h* for knallerter 
Afprøvningshastighed V - 60 km/h* for to- og trehjulede 
motorcykler 
Køretøjet skal afprøves ubelæsset og belæsset. 
Bremsning med kombineret bremseapparat alene: 
2.2.3.2 
2.3 
2.3.1 
2.4 
2.4.1 
2.4.2 Køretøjsk lasse Bremselængde Tilsvarende 
frembragt 
m i ddeIde-
celerat ion 
m m/s2 
Knallert S<0,1V + V2/115 4,4 
Motorcykel uden 
sidevogn S<0,1V + V2/132 5,1 
Motorcykel med 
sidevogn S<0,1V + V2/140 5,4 
3-hjulet motorcykel S<0,1V + V2/130 5,0 
Bremsning med ekstra driftsbremse eller med nødbremse, for alle 
køretøjsklasser: 
bremselængden skal være følgende: 
S <^0,1 V + V2/65 (svarende ti I en frembragt m iddeIdece­
lerat ion på 2,5 m /s2). 
Virkning af parker ingsbremse (hvis en sådan forefindes). 
Parker ingsbremsen skal, uanset om den er kombineret med et af de 
andre bremseapparater, kunne holde det belæssede køretøj på en 
skråning med 18% hældning. 
Bestemmelser for bremsernes betJeningsorgan: 
Akt iveringskraft på driftsbremsens betjeningsorgan: 
med håndbetjening j^ 200 N 
med fodbetjening <^350 N (knallerter og tohjulede motorcykler) 
med fodbetjening <^500 N (trehjulede motorcykler) 
BetJeningsorgan for parker ingsbremse (hvis en sådan forefindes) 
med håndbetjening j^ 400 N 
med fodbetjening < 500 N 
*) Knallerter med maksima I hastighed under 45 km/h samt to- og trehjulede 
motorcykler med maksima I hastighed under 67 km/h skal afprøves ved en hastighed 
på 0,9 Vmax. 
- 22 -
2.4.3 For håndbremser forudsættes, at disse påvirkes i et punkt 50 mm 
fra enden af grebet. 
2.5 Minimal og maksimal bremsevirkning, som skal frembringes med våde 
bremser. 
2.5.1 De m iddeIdecelerationer, som opnås med våde bremser 0,5 til 1,0 
sekund efter aktivering af disse, skal mindst være lig 60% af dem, 
der opnås med tørre bremser, når betJeningsorganet påvirkes med 
samme kraft. 
2.5.2 Betjeningsorganet skal påvirkes med en kraft svarende til den, som 
er nødvendig til opnåelse af en deceleration på 2,5 m/s2 med 
tørre bremser; denne kraft skal bringes til udøvelse så hurtigt 
som muligt. 
2.5.3 Ved bremsning med våde bremser må decelerationen ikke på noget 
tidspunkt overstige 120% af den, der opnås med tørre bremser. 
- 23 -
TILLÆG 2 
FORSKRIFTER FOR TOHJULEDE KNALLERTER, TOHJULEDE MOTORCYKLER UDEN SIDEVOGN OG 
TREHJULEDE MOTORCYKLER, UDSTYRET MED BLOKERINGSFRIT BREMSESYSTEM 
1. ALMINDELIGE BEMÆRKNINGER 
1.1 Formålet med disse bestemmelser er at fastlægge minimumvirkning 
af bremsesystemer med anordning til sikring mod blokering 
(blokeringsfri bremsesystemer), monteret på tohjulede knaller­
ter, tohjulede motorcykler uden sidevogn og trehjulede 
motorcykler. Anordning til sikring mod blokering er ikke påbudt 
efter disse bestemmelser. Såfremt et køretøj er udstyret med en 
sådan anordning, skal denne imidlertid opfylde kravene i neden­
stående bestemmelser. 
1.2 De for tiden kendte anordninger omfatter en eller flere følere, en 
eller flere styreenheder, og en eller flere modulatorer. 
Anordninger af anden konstruktion anses for anordninger til 
sikring mod blokering i den i dette tillæg anvendte forstand, 
såfremt deres præstationer mindst svarer til dem, der foreskrives 
i dette t i I læg. 
2. DEFINITIONER 
I denne forordning forstås ved: 
2.1 "Anordning til sikring mod blokering" 
en komponent i driftsbremseapparatet, som automatisk regulerer 
hjulets (hjulenes) slip i rotationsretningen på et eller flere 
hjul under bremsning; 
2.2 "Føler" 
en komponent, der har til opgave at registrere hjulets (hjulenes) 
rotationstilstand eller køretøjets dynamiske tilstand og overføre 
denne til styreenheden; 
2.3 "Styreenhed" 
en komponent, der behandler de fra føleren (følerne) modtagne data 
og afgiver styresignaler til modul atoren; 
2.4 "Modulator" 
en komponent, som har til opgave at modulere bremsekraften efter 
styresignalerne fra styreenheden. 
3. SYSTEMETS EGENSKABER OG SPECIFIKATIONER 
3.1 Hvert hjul, som kontrolleres af styreenheden, skal kunne udløse i 
hvert fald sin egen anordning. 
- 24 -
3.2 Fejl i strømforsyningen til anordningen og/el 1er i systemet 
udenfor styreenheden (-enhederne) skal tilkendegives overfor 
føreren ved et optisk signal, som skal være synligt i dagslys; 
føreren skal let kunne kontrollere funktionsdygtigheden heraf1>. 
3.3 I ti I fæ I de af svigt af anordningen til sikring mod blokering må 
det belæssede køretøjs bremseevne ikke være ringere end svarende 
til det mindste af de to krav vedrørende køretøjet, som er 
fastlagt i tillæg 1, punkt 2.1.2.2, hhv. 2.1.2.3. 
3.4 Anordningens funktion må ikke kunne forstyrres af interferens fra 
elektromagnetiske felter2). 
3.5 Anordninger til sikring mod blokering skal bevare deres virkning, 
når bremsen aktiveres med maksimal kraft under en standsning af 
vi I kår Iig varighed. 
4. UDNYTTELSE AF FRIKTIONEN 
4.1 Almindelige bemærkninger 
4.1.1 For tohjulede motorcykler uden sidevogn og trehjulede motorcykler 
skal blokeringsfri bremsesystemer anses for tilfredsstillende, når 
der gælder e ^0,70, hvor e er den udnyttede friktion, således som 
defineret i addendum til dette ti I læg.3) 
4.1.2 Den udnyttede friktion e skal måles på vejbelægninger med en 
friktionskoefficient på mindst 0,45 og højst 0,8. 
4.1.3 Prøverne skal gennemføres med ubelæsset køretøj. 
4.1.4 Fremgangsmåden ved bestemmelse af friktionskoefficienten (K) og 
ved beregning af den udnyttede friktion skal være den i dette 
t i I læg foreskrevne. 
(1) Den tekniske tjeneste skal undersøge den elektroniske styreenhed og/eller 
alle reguleringssystemer med henblik på bestemmelse af mulige årsager til 
svigtende funktion. 
(2) Indtil der er fastsat ensartede afprøvningsprocedurer, skal fabrikanterne 
oplyse de tekniske tjenester om de anvendte kontrolforanstaltninger. 
(3) For tohjulede knallerter gælder, at så længe ingen minimumværdi af e er 
fastlagt, skal den målte værdi heraf anføres i prøverapporten. 
- 25 -
5. SUPPLERENDE KONTROLFORANSTALTNINGER 
5.1 Nedenstående supplerende kontrolforanstaltninger skal udføres, 
mens køretøjet er ubelæsset. 
5.1.1 Intet hjul, som kontrolleres af en anordning til sikring mod 
blokering, må blokeres, når bremseapparatet aktiveres med 
maksimal kraft på de to typer af vejbelægning omhandlet i punkt 
4.1.2; denne prøve skal udføres ved udgangshastigheder indtil 0,8 
Vmax, men ikke over 80 km/h.5) 
5.1.2 Når et hjul, som er kontrolleret af en anordning til sikring mod 
blokering, under bremsning med maksimal kraft ^skifter fra 
vejbelægning med høj friktionskoefficient til belægning med lav 
friktionskoefficient, jf. punkt 4.1.2, må hjulet ikke blokeres. 
Kørehastigheden og tidspunktet for aktivering af bremserne skal 
afpasses således, at man fra en belægning med høj 
friktionskoefficient, hvor bloker ingssikringen er fuldt 
aktiveret, skifter ti I en belægning med en anden friktions­
koefficient ved en fart på ca. 0,5 Vmax, dog ikke over 50 km/h. 
5.1.3 Når et køretøj under bremsning med maksimal kraft skifter fra 
vejbelægning med lav friktionskoefficient til belægning med høj 
friktionskoefficient, jf. punkt 4.1.2, skal køretøjets de­
celeration nå den tilhørende høje værdi indenfor rimelig tid, og 
køretøjet må ikke afvige fra sin kurs. Kørehastigheden og 
tidspunktet for aktivering af bremserne skal afpasses således, at 
man fra belægningen med lav friktionskoefficient, hvor bloke-
ringssikringen er fuldt aktiveret, skifter ti I en belægning med 
en anden friktionskoefficient ved en fart på ca. 0,5 Vmax, dog 
ikke over 50 km/h. 
5.1.4 Såfremt to indbyrdes uafhængige bremseapparater er udstyret med 
system til sikring mod blokering, skal de i punkt 5.1.1, 5.4.2 og 
5.1.3 foreskrevne prøver tillige udføres under samtidig aktivering 
af de to bremseapparater; herunder skal køretøjet forblive 
stab i It. 
5.1.5 I de i punkt 5.1.1, 5.1.2, 5.1.3 og 5.1.4 foreskrevne prøver kan 
perioder med blokering eller ekstremt hjul s lip dog tillades, 
forudsat at køretøjets stabilitet ikke berøres heraf. Blokering 
af hjulene kan tillades, når køretøjets hastighed er under 10 
km/h. 
(4) oen på bremsen udøvede kraft er den maksimale kraft, som foreskrives i 
punkt 2.4 i tillæg 1 for køretøjsklassen: større kraft kan om nødvendigt 
anvendes for at aktivere bloker ingssikringen. 
(5) På belægninger med lav friktion (<_0,35) kan udgangshastigheden nedsættes 
af sikkerhedsgrunde: i så tilfælde skal værdien af K samt udgangshastigheden 
anføres i prøverapporten. 
- 26 -
ADDENDUM 
1. BESTEMMELSE AF FRIKTIONSKOEFFICIENTEN (K) 
1.1 Friktionskoefficienten K er defineret ud fra køretøjets maksimale 
bremseforhold uden hjulblokering, med anordning(er) til sikrina 
mod blokering afbrudt, og ved samtidig bremsning på alle hjul1). 
1.2 Bremseprøverne skal udføres således, at bremserne aktiveres ved en 
udgangshastighed på ca. 60 km/h (eller hvis køretøjet ikke kan nå 
op på 60 km/h, ved en hastighed på ca. 0,9 Vmax), med ubelæsset 
køretøj (bortset fra prøve instrumenter og nødvendigt 
sikkerhedsudstyr). Akt iveringskraften på bremsens betjenings-
organ skal være konstant under alle prøverne. 
1.3 Der kan udføres en serie prøver indtil det kritiske punkt, som nås 
umiddelbart før hjulene blokeres, idet bremsekraften på for- og 
baghjul varieres for at bestemme køretøjets maksimale 
bremseforhold^2). 
1.4 Bremseforholdet (Z) bestemmes på grundlag af den tid, køretøjets 
hastighed er om at aftage fra 40 km/h ti I 20 km/h, ved hjælp af 
formlen: 
Z - 0,56 
t 
hvor t måles i sekunder. 
For køretøjer, som ikke kan nå 50 km/h, bestemmes bremseforholdet 
på grundlag af den tid, køretøjets hastighed er om at aftage fra 
°»8 vmax *•• (°»8 vmax ~2°)» hvor vmax måles * km/h. 
Den maksimale størrelse af Z er K. 
2. BESTEMMELSE AF DEN UDNYTTEDE FRIKTION (e) 
2.1 Ved den udnyttede friktion forstås forholdet mellem det maksimale 
bremseforhold, henholdsvis når bloker ingssikringen er aktiv 
(Zmax), og det maksimale bremseforhold, når bloker ingssik-
ringen er afbrudt (Zm). Der skal udføres separate prøver på 
hvert hjul, som er udstyret med bloker ingssikring. 
(1) For køretøjer med kombineret bremseapparat skal der muligvis fastsættes 
yderligere forskrifter. 
(2) For at lette disse indledende prøver kan man først bestemme den maksimale 
bremsekraft, som kan anvendes på hvert hjul, før det kritiske punkt nås. 
- 27 -
2.2 Zmax skal beregnes på grundlag af gennemsnitsværdien fra tre 
forsøg, idet beregningen sker på grundlag af den tid, der kræves 
for at opnå de i punkt 1.4 fastsatte hast ighedsreduktioner. 
2.3 Den udnyttede friktion er givet ved formlen: 
e • zmax 
- 28 
TILLÆG 3 
OPLYSNINGSSKEMA 
FOR TO- ELLER TREHJULET MOTORDREVET KØRETØJ 
FOR SA VIDT ANGÅR BREMSER 
(vedlægges ansøgningen om typegodkendelse, hvis denne ikke indgives samtidig med 
ansøgningen om standardtypegodkendelse af køretøjet) 
Løbenummer (tildelt af ansøgeren) 
Ansøgning om typegodkendelse af to- og trehjulet køretøj for så vidt angår 
bremser skal ledsages af de oplysninger, der er nævnt under afsnit A i bilag II 
til forordning (EØF) nr af punkt: 
0.1 
0.2 
0.4 til 0.6 
2.1 til 2.2.1 
3.0 til 3.1.1 
5.2 
5.2.2 
7.1 ti I 7.4 
- 29 -
TILLÆG 4 
Myndighed 
TYPEGODKENDELSESATTEST FOR TO- ELLER TREHJULET MOTORDREVET KØRETØJ 
FOR SÂ VIDT ANGÅR BREMSER 
EKSEMPEL 
Rapport nr fra teknisk tjeneste dato 
Typegodkendelse nr. Udvidelse nr 
1. Køretøjets mærke: 
2. Køretøjets type: 
3. Fabrikantens navn og adresse: 
4. Navn og adresse på den befuldmægtigede (evt.): 
5. Køretøj fremstillet til prøvning den: 
6. Standardtypegodkendelse meddelt/afslået *) 
7. Sted: 
8. DatO: 
9. Underskrift: 
*) Det ikke gældende overstreges 
. 3o-
FINANSIERINGSOVERSIGT 
Afsnit 1: Finansielle virkninger 
1. Aktion 
Forslag til Rådets forordning (EØF) om bremser på to- og 
trehjulede køretøjer. 
2 Budgetposter. 
-A 2510: Udgifter til møder i udvalg, som det er 
obligatori sk at 
høre i forbindelse med udstedelse af 
fællesskabsakter 
-A 250 : Møder og indkaldelser i almindelighed 
3. Retsgrundlag 
Art 100 A 
Forslag til Rådets forordning (EØF) om 
typegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne 
køretøjer (dok. KOM(90)669 endelig-SYN331) 
4. Beskrivelse af aktionen 
4.1 Harmonisering af de nationale lovgivninger. 
Indførelse af en typegodkendelsesprocedure for 
bremser pa to- og trehjulede køretøjer 
4.2 Ubegrænset varighed (forordningens gyldighed er ikke 
t idsbestemt). 
4.3 Fabrikanter af to- og trehjulede motorkøretøjer og 
komponenter til disse. 
5. Klassifikation af udgifter og indtægter 
5.1 Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2 Ikke-opdeI te bev i 11 i nger 
6. Udgifternes eller indtægternes art 
6.4 Udgifter til udvalgsmøder. 
6.5 Nej 
6.6 Nej 
7. Finansiel virkning pa intervent ionsbevi11 Ingerne 
(budgettets B-del) 
-31-
Ingen, undtagen hvis GD Ill's bevillingsramme på 
budgettets A-del opbruges, hvilket ville nødvendiggøre en 
supplerende finansiering over budgetpost B8-530 (aktioner 
angående gennemførelsen af det indre marked - hjælpe- og 
støtteudgifter) 
8. Handlingsforslagets foranstaltninger til imødegåelse af 
bedrageri.Aim inde Iig kontrol af afholdelsen af 
udvalgsmøderne. 
Afsnit 2: Administrative udgifter 
(budgettets A-del) 
1. Medfører den foreslåede aktion en forøgelse af antallet 
af ansatte i Kommissionen? 
Nej 
2. Angiv handlingsforslagets indvirkning på personale- og 
driftsomkostningernes størrelse. Præciser 
beregn i ngsmetoden. 
Udgifterne til det rådgivende udvalg for tilpasning til 
den tekniske udvikling af forordningerne om to- og 
trehjulede køretøjer, der er nedsat i henhold til artikel 
16 i forslaget til Rådets forordningsforslag (EØF) om 
typegodkendelse af to- og trehjulede køretøjer (dok. 
C0M(90) 669, endelig udg., af den 3. april 1991), er i 
finansieringsoversigten, der er bilagt dette 
rammeforordningsforslag, blevet anslået til 16.860 ECU 
årligt fra og med 1994. Dette beløb dækker ligeledes 
udgifter i forbindelse med procedurerne for tilpasning 
til den tekniske udvikling af samtlige særforordninger i 
bilag I til denne rammeforordning. 
Afsnit 3: Analyse af omkostnings-effektiviteten 
1. Mål og sammenhæng med finansieringsplan lægningen 
1.1 Indførelse af en typegodkendelsesprocedure for 
bremser på to- og trehjulede motorkøretøjer. 
1.2 Ja 
1.3 Gennemførelsen af det indre marked 
De I-må I: Ophævelse af de tekniske grænser 
-32, -
2. Aktionens begrundelse 
2.1 Hvidbogen: indførelse af en typegodkendelsesprocedure 
for to-
og trehjulede motorkøretøjer og tilpasning til 
fæ 11esskabsbestemmeIserne. 
Intet brugbart alternativ til at nå disse mål. 
3. Opfølgning og evaluering af aktionen 
3.1 Situationsrapport om arbejdets fremadskriden med 
henblik på gennemførelsen af det indre marked. 
- 3^-
ANALYSE AF KONSEKVENSERNE FOR KONKURRENCEEVNEN OG BESKÆFTIGELSEN 
Rådets forslag til forordning (EØF) om bremser på to- og trehjulede 
motorkøretøjer. 
I. Foranstaltningens hovedbegrundelse? 
- Indførelse af en godkendelsesprocedure for bremser på to- og 
trehjulede motorkøret Jer. 
- Harmonisering af de nationale lovgivninger. 
- Øget færdselssikkerhed. 
II. De berørte virksomheders karakteristika 
Navn I i g 
- Er der mange små og mellemstore virksomheder? Nej. 
- Er der en særlig tæt forekomst i områder: 
- der er berettigede til regionalstøtte fra medlemsstaterne? Nej. 
- der er berettigede til støtte fra EFRU? Nej. 
III. Hvilke forpligtelser påhviler der virksomhederne? 
Overholde forordningens forskrifter, således at deres køretøjer 
sikres fri adgang til hele Fællesskabets territorium. 
IV. Hvilke forpligtelser kan der eventuelt pålægges virksomhederne 
indirekte via de lokale myndigheder? 
Ingen yderligere forpligtelser. 
V. Er der truffet særlige foranstaltninger til fordel for små og 
mellemstore virksomheder? Nej. 
HviIke? 
VI. Hvilken virkning forventes der 
- for virksomhedernes konkurrenceevne? 
ingen virkning forventes. 
- for beskæftigelsen? 
ingen virkning forventes. 
VII. Er arbejdsmarkedets parter blevet hørt? Ja. 
Arbejdsmarkedets parters indstilling: Positiv. 

3y . 
ISSN 0254-1459 
KO M (91) 496 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 07 
Katalognummer : CB-CO-91-547-DA-C 
ISBN 92-77-78131-9 
Kontoret for De Liumpawskf. Fællesskabers OflBdell« Publikationer 
L-2985 Luxembourg