BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Covid-19-pandemien har ført til et større økonomisk chok, som har væsentlige negative følger i Den Europæiske Union såvel som resten af verden. Hvor alvorlige konsekvenserne bliver, afhænger dels af pandemiens varighed og dels af dens geografiske udbredelse. Mere specifikt har den hidtil usete følger for transportsektoren i almindelighed og for jernbanesektoren i særdeleshed. Pandemien kan medføre et stort antal konkurser og likviditetsproblemer i jernbanesektoren. Den påvirker hele forsyningskæden og har konsekvenser for jernbanevirksomheder, speditører og logistikvirksomheder. Infrastrukturforvaltere og operatører af servicefaciliteter vil også blive ramt af de økonomiske konsekvenser. Hvis der ikke gribes ind, vil pandemien få alvorlige følger for den internationale trafik, fragtmængder og passagertal, digitaliseringsfremskridt, markedsåbning og markedsstrukturer, og de vil kunne mærkes i en lang periode fremover.

Jernbanesektoren har strategisk betydning for EU. Den yder et afgørende bidrag til EU's samlede økonomi og beskæftigelse ved direkte at beskæftige over 1 million mennesker, heraf ca. 600 000 i jernbanevirksomhederne og 440 000 hos infrastrukturforvalterne (ved udgangen af 2016).

Jernbanetransporten er desuden afgørende for EU's strategi for en mere bæredygtig transportsektor, for den økonomiske og sociale samhørighed og for at forbinde europæerne inden for og på tværs af medlemsstaterne. Jernbanetransport er et vigtigt led i EU's samlede transportsystem og giver ren mobilitet og høj effektivitet. Det er den mest bæredygtige og miljøvenlige transportform, og derfor er jernbanetransport afgørende for at nå målene i den grønne pagt.

De europæiske jernbaner transporterer hvert år omkring 1,6 milliarder ton gods og 9 milliarder passagerer. I 2016 var mængden af passagertransport i EU nået op på 450 milliarder passagerkilometer ud af de ca. 6 billioner passagerkilometer i alt inden for landtransport som helhed. Jernbanepassagertransporten er hovedsagelig indenlandsk, og blot 6 % af den krydsede grænserne i 2016.

Hvad angår godtransport i EU var mængden i 2016 nået op på 419 milliarder tonkilometer ud af de 2,5 billioner tonkilometer i alt inden for landtransport som helhed. Omkring halvdelen af den samlede jernbanegodstransport er af grænseoverskridende art. Dette giver jernbanegodstransporten en stærk europæisk dimension og gør den endnu mere sårbar over for manglende interoperabilitet og samarbejde mellem de nationale jernbanenet, der kan påvirke dens konkurrenceevne.

Efter covid-19-udbruddet er mængden af jernbanepassager- og godstransport faldet betydeligt på grund af restriktioner og lavere efterspørgsel. Midlertidige begrænsninger for rejseforbindelserne mellem EU's medlemsstater har sat sine betydeligt spor: de fleste internationale passagertogforbindelser betjenes ikke længere, og den indenlandske jernbanetransport er faldet med op til 90 % i forhold til sidste år. Mange nye markedsdeltagere har været nødt til at indstille deres aktiviteter, og alle jernbaneoperatører har oplevet et stort fald i deres transporttjenester.

Jernbanegodsoperatørerne leverer fortsat grænseoverskridende og indenlandske tjenester, men melder om faldende transportmængder. En af hovedårsagerne er, at efterspørgslen fra visse sektorer ophørte, da produktionen gik i stå, fordi de fleste medlemsstater havde indført nedlukningsforanstaltninger, der forårsagede et sammenbrud i efterspørgslen. Her i månederne efter nedlukningen stiger efterspørgslen efter jernbanetransport langsomt, men der er endnu ikke fuld klarhed over udviklingen i efterspørgslen.

Efterspørgslen efter passagertransport i 2020 som helhed forventes at ligge betydeligt under niveauet i 2019, og også efterspørgslen efter godstransport vil ligge under sidste års niveau.

For at afbøde virkningerne af pandemien iværksættes der nu en række ambitiøse politiske tiltag, der strækker sig over mange områder. På denne baggrund er formålet med det aktuelle forordningsforslag at supplere den eksisterende ramme for jernbanesektoren for at gøre det lettere for nationale myndigheder og jernbaneinteressenter at afbøde en række negative konsekvenser af covid-19-pandemien og at reagere på akutte behov i jernbanesektoren, så længe disse konsekvenser varer ved. Foranstaltningerne vedrører navnlig fritagelse for, nedsættelse af og udsættelse af betalingen af sporadgangsafgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt fritagelse for reservationsafgifter. De dækker en referenceperiode fra 1. marts 2020 til 31. december 2020, hvor afgifterne kan ændres ved fravigelse af artikel 27 i direktiv 2012/34/EU, ifølge hvilken netvejledningen (hvoraf alle gældende afgifter fremgår) skal offentliggøres mindst fire måneder inden udløbet af fristen for ansøgninger om infrastrukturkapacitet.