ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 167 
 
 
 
Vol. 1985/0 054 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K0MC85) 167 endelig udg.  
Bruxelles, den 18. april 1985
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÄDET
ERHVERVSUDDANNELSE OG NY INFORMATIONSTEKNOLOGI
- Arbejdsprogram 1985-1988 -
K0M(85) 167 endelig udg.

A : on/gr/sil·
I  N  D  H  O  L  DSFORTEGNELSE
Punkt
I. INDLEDNING i _ *
II. HOVEDLINJERNE I FÆLLESSKABSAKTIONERNE 1 ~
A. Demonstrationsprojektnettet 10 _ 14
B. Fag, kvalifikationer og uddannelse: et rammeprogram 15 - 18
C. Udvekslinger og studiebesøg 19 - 2É,
III. TILRETTELÆGGELSE AF PROGRAMMET 21
BILAG :  FINANSIERINGSOVERSIGT

- 1 -
I. INDLEDNING
1. Det europæiske Fællesskabs økonomiske vækst og industriens ydeevne er i  
vid udstrækning afhængig af beskaffenheden af de menneskelige ressourcer,
af arbejdstagernes dygtighed, de initiativer de tager, og af den alsidighed,  
de udviser. Disse kvalifikationer har altid været efterspurgt, men i dag  
er efterspørgslen større end nogensinde. Hvis de menneskelige ressourcer ikke  
udvikles, trues Fællesskabets evne til at skærpe sin konkurrencedygtighed. Og  
overalt i Fællesskabet er man da også fuldt ud klar over det presserende behov  
for en stærkere og mere samordnet indsats, for at der på såvel kort som lang  
sigt sikres en tilstrækkelig arbejdsstyrke, der har de rette kvalifikationer  
og den rigtige uddannelse, og som kan tage de nye udfordringer op. Det forhold,  
at de mange muligheder, som rummes i Fællesskabets arbejdsstyrke, vil virke  
fremmende for en massiv indførelse af ny informationsteknologi, samtidig med  
at arbejdsstyrken vil drage fordel heraf, må indgå i grundlaget for udformnin­
gen af såvel en fællesskabspolitik som de nationale politikker.
2. De nye teknologier trænger igennem overalt; anvendelsen af nye teknologier i  
veletablerede industrier er af lige så vigtig betydning som de nye teknologi-  
industrier, der er resultatet af de seneste opdagelser. En sådan gennemtræng­
ningskraft betyder, at undervisning og uddannelse i de nye teknologi må gribes  
an over en bred front. Dette er derfor et væsentligt element i Kommissionens  
generelle strategi. I denne sammenhæng er det oplagt, at en uddannelsespolitik  
må tilpasses de nye og hurtige ændringer, og det er på denne baggrund, at Kom­
missionen nu forelægger sit arbejdsprogram for en gennemførelse af de af Rådet(1)  
vedtagne foranstaltninger for perioden 1985-88. Det skal anføres, at Kommissionen  
allerede har godkendt sit arbejdsprogram for samme periode vedrørende indførelse  
af nye teknologier i skoleuddannelsessystemerne i Fællesskabet (K0M(84) 722).
3. Problemerne i forbindelse med erhvervsuddannelse og teknologiske ændringer,  
herunder specielt den nye informationsteknologi, har allerede været til be­
handling i Ministerrådet og Det europæiske Råd (1). Med henblik på en opfølg­
ning af de politiske forpligtelser har Kommissionens tjenestegrene drøftet  
arbejdsprogrammet med arbejdsmarkedets parter og med generaldirektørerne for  
erhvervsuddannelsen i samtlige medlemsstater. Der er taget omhyggeligt hensyn  
til de forskellige opfattelser af, hvorledes man bedst kan tilrettelægge Kom­
missionens aktioner med henblik på en effektiv indsats på området. Det rådgi­
vende Udvalg for Erhvervsuddannelse, der er et trepartsudvalg, vil fortsat  
radgive Kommissionen under afviklingen af arbejdsprogrammet. I denne sammenhæng  
er det efter Kommissionens mening meget vigtigt, at CEDEFOP yder teknisk bi­
stand til arbejdsprogrammet, og at der tages behørigt hensyn til denne aktion  
ikke blot inden for rammerne af CEDEFOP's arbejdsprogram for 1986-88, men også  
i dets igangværende program for 1985.
(1) Rådets resolution af 2.6.1983 om erhvervsuddannelsesforanstaltninger i forbin­
delse med indførelsen af ny informationsteknologi (EFT C 166 af 25.6.1983).
Rådets konklusioner af 7.6.1983 om den teknologiske udvikling og dens samfunds­
mæssige konsekvenser (K0M(84) 6 endelig udg.).
Handlingsprogram for Fællesskabet pa det sociale og arbejdsmarkedsmæssige  
område på mellemlang sigt (EF.T C 175 af 4.7.1984).
Konklusionerne fra Det europæiske Råd af 25.-26.6.1984 (SI(84) 462).
Rådets resolution om erhvervsuddannelsespolitikken i Det europæiske Fællesskab  
i 1980'erne (EFT C 193 af 20.7.1983).

-  Z  -
4. Fællesskabets aktioner inden For erhvervsuddannelse i de nye informations­
teknologier udgør kun et af aspekterne i det samlede strategiske program,  
som Kommissionen er ved at opbygge med henblik på en sikring af, at der tages  
tilstrækkeligt hensyn til de menneskelige ressourcer, som man får brug for,  
når man skal tage de udfordringer op, som skabes af de teknologiske ændringer  
og de industrielle nyskabelser.
Tre andre komplementære aspekter må tages i betragtning:
i) Foranstaltninger med henblik på indførelse af ny informationsteknologi  
i skolesystemerne (K0M(84) 722) og de udvidede bestræbelser på fælles­
skabsplan med henblik på at forbedre de unges overgang fra skolen til  
voksen- og arbejdslivet;
ii) De forslag, som Kommissionen udarbejder i løbet af 1985, til et sam­
arbejde mellem industrien og universiteterne vedrørende yderligere  
uddannelse i de nye informationsteknologier (1), idet disse forslag  
vil bygge på resultaterne af den konference, som Kommissionen i sam­
arbejde med de irske myndigheder afholdt i Galway i december 1984;
iii) De forskellige fællesskabsinitiativer til fremme af positive særforan­
staltninger til fordel for kvinder.
5. Det samlede strategiske undervisnings- og uddannelsesprogram må ligeledes  
knyttes sammen med de andre fællesskabsaktioner inden for ny informations­
teknologi, specielt på det industrielle område, inden for forskning og ud­
vikling samt innovation - ESPRIT (2), det flerårige databehandlingsprogram (3),  
FAST/II (4), treårsplanen for transnational udvikling af infrastruktur til  
støtte for innovation og teknologioverførsel - BRITE (5), RACE samt med  
Kommissionens arbejde inden for beskæftigelse, tilrettelæggelse af arbejdet
og arbejdsvilkår.
6. Nærværende dokument indeholder hovedlinjerne for Fællesskabets aktioner i  
perioden 1985-1988, hvorefter Kommissionen skal forelægge en endelig rapport  
for Rådet.
i
Ii
I3ii
(1) K0M(84) 6 endelig udg., § 15 og bilag 32-37 samt dok. V/1523/84 af 8.10.1984.
(2) EFT L 81 af 23.3.1984.
(3) EFT L 126 af 12.5.1984.
(4) EFT L 293 af 25.10.1983.
(5) EFT L 353 af 15.12.1983.

- 3 -
II. HOVEDLINJERNE I F/ELLE 55KÅB5AKTIONERNE
7. Hensigten med fællesskabsaktionerne er at supplere og underbygge medlems­
staternes foranstaltninger "med henblik på at fremme en fælles politik for  
indførelse af ny informationsteknologi, der på én gang imødekommer de øko­
nomiske og tekniske behov og tager hensyn til de sociale følger af denne  
teknologi" (EFT C 166 af 25.6.1983, s. 1). Når der i denne sammenhæng derfor  
tages hensyn til arbejdsmarkedets parters rolle, drejer det sig om - således  
som det anføres under de generelle retningslinjer i Rådets resolution - at  
integrere de nye informationsteknologier og de hermed forbundne specifikke  
færdigheder i bredt anlagte uddannelsesprogrammer, hvor sigtet er lettere  
adgang til varig beskæftigelse og forbedrede beskæftigelsesmuligheder. Denne  
grundlæggende politik skal gennemføres under hensyntagen til følgende fælles  
og vigtige behov:
(i) - Virksomhedernes behov,  specielt behovet i mindre og mellemstore
virksomheder/industrier, hvor man f.eks. forsøger sig med nye  
metoder med henblik på at omskole eller vænne det ledende perso­
nale til brugen af ny informationsteknologi i deres virksomhed;
(ii) - Unges erhvervsindpasning - specielt unge med begrænset skoleuddannelse
- som led i uddannelsesforanstaltninger med følgende sigte:
.  udvikling (indhold og metode) af grundlæggende kundskaber inden  
for en anvendelse af mikroelektronisk teknologi i databehandling  
og kommunikation;
.  uddannelse af unge mennesker, der vil arbejde inden for mikro-  
informatiksektoren, således at de opnår de til dette arbejde  
fornødne kvalifikationer;
(iii) - Faglærte arbejderes forbliven i arbejde eller reintegrering på
arbejdsmarkedet ved hjælp af uddannelsesforanstaltninger med  
sigte pa omskoling af personale inden for produktion og vedlige­
holdelse, der berøres af en automatisering såvel af produktions-  
eller forarbejdningsprocesserne som af tjenesteydelsessektoren;
(iv) - Erhvervsuddannelse eller omskoling for kvindelige arbejdstagere
ved hjælp af nyskabende uddannelsesforanstaltninger, hvorved disse  
arbejdstagere får lettere adgang til teknologisk baserede fag,  
der er under udbygning, og hvor de traditionelt er underrepræsen­
teret.

- A -
8. En forudsætning for, at denne uddannelsespolitik krones med held, er  
imidlertid, at der samtidig:
(i) findes et samordnet program for analyse, forskning, styring og  
forsøg inden for området: de teknologiske ændringers virkning  
på eksisterende arbejdspladser og kvalifikationer samt på kom­
mende arbejdspladser og fagområder;
(ii) gennemføres omfattende konsultationer af de kompetente myndigheder  
og af arbejdsmarkedets parter på de forskellige beslutningstrin  
(også på regionalt plan), for så vidt angår en prognosebaseret  
markedsstyring, idet der her skal tages hensyn til det forhold, at  
en uddannelse i de nye teknologier bliver mere effektiv, hvis den  
foregår i et miljø, der er fortrolig med anvendelsen og følgerne  
af disse teknologier, specielt hvad angår beskæftigelse og arbejds­
vilkår.
9. Der må tages hensyn til disse generelle mål, når indholdet og de praktiske
foranstaltninger omkring Fællesskabets handlingsprogram skal defineres;
ifølge Rådets resolution drejer det sig om følgende:
(i) etablering af demonstrationsprojektnet til fremme af udveksling  
mellem medlemsstaterne af erfaringer med og viden om lovende ny- ·  
skabelser;
(ii) løbende udveksling af ideer og erfaringer mellem de personer, der  
udarbejder de forskellige politikker, og dem, der beskæftiger sig  
med den praktiske gennemførelse, for så vidt angår bestemte områder  
af fælles interesse;
(iii) undersøgelse af faglige kvalifikationer;
(iv) udveksling mellem medlemsstaterne af specialister med ansvar for  
uddannelse i nye informationsteknologier;
(v) inddragelse af arbejdstagere og/eller deres repræsentanter i ind­
førelsen af ny informationsteknologi i virksomheden.
A. DEMONSTRATIONSPROJEKTNETTET
10- Hensigten med nettet er en afdækning af de muligheder, der rummes i lovende  
nye metoder, som i de forskellige medlemsstater benyttes med henblik på en  
tilpasning af uddannelsessystemerne, således at disse bedre kan tage de ud­
fordringer op, som skabes af de teknologiske ændringer og de industrielle  
nyskabelser.

- 5 -
1 - Hvad nettet skal bruges til
11. 1 Rådets resolution peges der på nødvendigheden af, at der lægges særlig vægt 
på visse områder af fælles interesse. Disse indbefatter (se pkt. 7):
(i) - behovene i virksomhederne og i særdeleshed i mindre og mellemstore
virksomheder;
(ii) - unges erhvervsindpasning, navnlig unge med utilstrækkelige eller
irrelevante kvalifikationer;
(iii) - faglærte ledige arbejderes genindpasning på arbejdsmarkedet eller
ikke-ledige arbejderes forbliven i arbejde;
(iv) - omskoling for kvinder med henblik på reintegrering på arbejdsmarkedet.
1?.. Efter yderligere konsultationer med medlemsstaterne i overensstemmelse med 
Rådets resolution foreslås det endvidere at medtage følgende fire områder, 
der har vist sig at være af fælles interesse: ’
(v) - tilpasning - i form af supplerende uddannelse - af gamle fag til nye
former for produktion, vedligeholdelse og forvaltning;
(vi) - nye fag inden for fremstillingssektoren, hvor man anvender intensive
produktionsmetoder, og som berøres af en automatisering af produktionen; 
det drejer sig i hovedsagen om fag, hvor man benytter sig af EDB-styret* 
teknik (MOON-fræse/drejefag, operatører, ledere af/kontrollører ved au­
tomatiserede produktionslinjer, CAO, osv.) og /eller fag, hvor man 
benytter sig af elektronik, enten inden for sektorer, der omstruktureres 
(automobilindustrien, skibsbyggerier, jern- og stålindustrien, maskin­
industrien, tekstil- og beklædningsindustrien osv.) eller sektorer i 
vækst (f.eks. inden for plastmaterialer, kompositte materialer, land­
brug og fødevarer);
(vi i) - fag inden for tertiærsektoren, herunder specielt kontorautomatik og
telematik og mere generelt teknisk og social forvaltning af informa­
tionsmassen i virksomhederne;
(viii) - uddannelse og regelmæssig videreuddannelse af instruktører, der især 
skal undervise teknikere og ledere i de nye informationsteknologier; 
hensigten er en større sammenhæng mellem denne uddannelse, som udfor­
mes af offentlige institutioner, private firmaer eller private uddan­
nelsesinstitutioner, og prognosebaseret markedsstyring.
2 - Nettets funktion
13. Nettet skal tjene tre formål: udvikling, resultater (i form af kundskaber og 
færdigheder), overførsel og udnyttelse.
(i) Udvikling
Nettet skal have en multiplikatorvirkning på det størst mulige antal ud­
dannelsesprogrammer inden for de områder, som er valgt i medlemsstaterne.
Nettet vil bestå af en række demonstrationsprojekter, som Kommissionen i 
samarbejde med de nationale myndigheder har valgt i den enkelte medlems­
stat, fordi de rummer nyskabelser, og fordi de harmonerer med udviklingen 
i den nationale uddannelsespolitik, herunder rekrutteringen og uddannelsei 
af instruktører.

-  6 -
(ii) Resultater (i form af kundskaber og færdigheder)
Der kræves en yderligere undersøgelse af, hvilke former for uddannelse 
der s Jol tilbydes førnævnte målgrupper, og af betingelserne for, hvor­
ledes disse grupper kan tilegne sig de nye teknologier, samt af hvad 
dette indebærer for instruktørerne. Disse undersøgelser foretages, me­
dens projekterne er i gang, og skulle føre til resultater, der kan over­
føres. Det forhold, at der ikke findes et afprøvet og godkendt reference- 
materiale på området, udgør således en af de største vanskeligheder, som 
medlemsstaternes uddannelsesinstitutioner er stødt på.
Nettet skal således anvendes til fremme af fælles og dyberegående under­
søgelser af følgende aspekter:
.  udvikling af forskellige uddannelsesmodeller (kurser og moduler), 
der enten skal føre til:
- nye kvalifikationer
- eller til supplering af traditionelle kvalifikationer med kendskab 
til nye teknologier;
.  tilvejebringelse af de relevante pædagogiske redskaber til fremme af 
uddannelse af instruktører og af overførsel af viden og know-how;
. systematisk integration af ophold i virksomheder og i uddannelses­
centre;
.  udarbejdelse og anvendelse af metoder til evaluering og udnyttelse af 
resultaterne ... i de enkelte metoder skal der tages hensyn til det 
niveau, som den gruppe, der berøres af aktionerne, befinder sig på ved 
starten af uddannelsen.
(iii) Overførsel og udnyttelse
Til dato er det fornyende arbejde inden for uddannelse i de nye teknologier 
ofte foregået isoleret fra de steder, hvor uddannelsespolitikken normalt 
kommer til orde, således at resultaterne af arbejdet ikke er blevet udnyttet 
fuldt ud.
Kommissionen vil foranstalte en evaluering af projekterne i de enkelte 
medlemsstater, der derefter vil virke fremmende for overførslen af de 
opnåede erfaringer overalt i Fællesskabet over en treårs periode (1985-8).
I samarbejde med de nationale myndigheder vil Kommissionen udvælge spe­
cialiserede instanser i de enkelte medlemsstater og anmode dem om at udføre 
følgende opgaver:
- evaluering af den gruppe af projekter, der skal benyttes som reference, 
og som udgør en del af det samlede net;
- aflæggelse af rapport om, hvorledes disse eksperimenter indvirker på 
udviklingen af nationale politikker;
- deltagelse i udvekslingen af erfaringer med de af de øvrige medlemsstater 
udpegede nationale evalueringsinstanser.

- 7 -
Kommissionen vil arrangere og finansiere udvekslingsbesøg mellem projekt­
deltagere, således at de uddannende instanser og det uddannende personale 
kan få grundig indsigt i de forskellige metoder, der benyttes i medlems­
staterne, idet det overordnede sigte er tilvejebringelse af et bredefB 
grundlag for en fælles evaluering. Fra tid til anden vil der blive af­
holdt særlige møder i de enkelte medlemsstater, hvor man vil undersøge 
og mangfoldiggøre resultaterne af den løbende evaluering, og på et pas­
sende tidspunkt under afviklingen af arbejdsprogrammet vil Kommissionen 
tilrettelægge en fællesskabsomspændende koordinering af de indhøstede 
erfaringer.
B. DE NYE FAG, KVALIFIKATIONER OG UDDANNELSE; ET RAFtCPROGRAM FOR SAMORDNCT FORSKNING
W. Det er nødvendigt, at der foretages en styrkelse og udbygning af den analyse 
og de undersøgelser, der på fællesskabsplan finder sted af de konsekvenser, 
som de nye teknologier får for beskæftigelsen, arbejdstagernes kvalifikationer 
og specielt for erhvervsuddannelsen i forbindelse med de menneskelige ressour­
cers forberedelse til moderniseringen af industrien - et tema, som allerede 
blev drøftet i november 1982 på Den europæiske Konference, som Kommissionen 
med bistand fra CEDEFOP (1) havde tilrettelagt i Berlin.
En anden faktor, som vil kunne få stigende betydning, er den pædagogiske 
politik, der skal iværksættes, herunder især - med henblik på de nye fag og 
fornyelsen af de gamle fag - strukturen i uddannelsernes indhold (f.eks. 
modulernes opbygning), måderne for overførsel og anerkendelsen af kundskaber 
og færdigheder (f.eks. anvendelse af ny tekrtologi som middel i uddannelsen).
15. Det fremgår klart af det indledende arbejde, Kommissionen har ladet foretage, 
at snarere end igangsættelse af en række nye undersøgelser bør Fællesskabets 
aktiviteter på dette område bestå i en sammenlignende gennemgang og bedømmelse 
af det forskningsarbejde, der er gjort, eller som gøres i medlemsstaterne, 
således at indsatsen i de kommende år kan koordineres på fællesskabsniveau. 
Dette er formålet med rammeprogrammet, som Kommissionen - for så vidt angår 
de ovenfor identificerede områder - vil gennemføre som et fællesprogram, der 
skal skabe forbindelse mellem flere medlemsstaters forskning og give forsk­
ningsemnerne en europæisk dimension. Med bistand fra CEDEFOP vil Kommissionen 
sørge for, at resultaterne af disse forskellige fælles studier vil blive grun­
digt debatteret og distribueret. På denne måde får Kommissionen mulighed for 
i den kommende tid gradvist at opbygge en systematisk og fortsat ajourført 
samling oplysninger om de ændringer, der sker i uddannelserne.
1G. Rammeprogrammet skal hovedsagelig omfatte følgende prioriterede emner:
(i) Nye fag og erhvervsgrene.  Formålet er at beskrive ændringerne 
inden for beslægtede erhverv og de relevante indvirkninger på 
uddannelserne, som indførelsen af ny teknologi medfører - både 
i form af nyopståede fag og tilpasningen af de eksisterende.
I første fase skal denne løbende, sammenlignende undersøgelse 
koncentreres om de erhverv, der er berørte af automatiseringen 
af produktion og tjenesteydelser, især dem der beskæftiger tek­
nikere og faglærte arbejdstagere.
(1) CEDEFOP - Teknologiske ændringer, beskæftigelse, kvalifikationer og uddannelse - 
Berlin den 25/26 november 1982.

-  8 -
(i i) Den regionale og lokale forvaltning af de menneskelige ressourcer 
jnden for rammerne af en proqnosebaseret arbejdsmarkedsstyring.  
Fællesskabets indsats i denne forbindelse skulle bidrage til at 
skabe bedre forståelse for nødvendigheden af - i lyset af de nye 
informationsteknologier og gennemførelsen af de hermed forbundne 
erhvervsuddannelsesbestræbelser - at forbedre koordineringen af 
lokal- og regionaludviklingen. Under hensyntagen til det større 
erhvervsuddannelsesbehov, der eventuelt opstår, når Fællesskabet 
udvides, bør en sådan fællesskabsindsats gennemføres med det for­
mål at forbedre evnen til at imødekomme lokale og regionale behov 
for udvikling og ledelse af de menneskelige ressourcer.
(iii) Virksomheders (eller virksomhédqruppers) bidrag til praktisk 
uddannelse på arbejdspladsen. Det stadig voksende behov forerhvervs- 
uddannelse (og omskoling), der hidrører fra den teknologiske udvik­
ling, kræver bedre koordination mellem de offentlige myndigheders 
bestræbelser og den indsats, der gøres fra virksomheders og virk­
somhedsgruppers side. I denne forbindelse vil opmærksomheden i 
særdeleshed være henledt på programmer, der udvikler flere forskel­
lige færdigheder hos deltagerne, og i almindelighed på virksomheds- 
uddannelser, der kræver "polyvalente" færdigheder. I første fase
vil der blive givet prioritet til udvikling af virksomhedsintegre­
rede uddannelser, der tager sigte dels på en omskoling af de ældre 
arbejdstagere, dels på de unges erhvervsindpasning ved hjælp af 
vekseluddannelse.
(iv) Opbygning af individualiseret uddannelse og af fjernundervisning.  
Formalet er at klarlægge muligheder og vilkår for at igangsætte 
fjernundervisningsordninger, baseret på de nye informations- og 
kommunikationsteknologier. Dette vil hovedsagelig dreje sig om
at kaste lys over behovet for inden for sådanne ordninger at til­
knytte den individuelle uddannelse til bibringelse af arbejdserfa­
ringer i virksomheder eller lignende. Et af de væsentligste resul­
tater af sådanne bestræbelser kunne - bortset fra udviklingen af 
"pakker" af erhvervsuddannelse - være oprettelsen af en EF-databank 
med uddannelses-software.
(v) Modulopbyqgede erhvervsuddannelsessystemer.  Omskoling med henblik på 
de nye teknologier skærper kravet om uddannelsessystemer, der er 
fleksible nok til at basere udviklingen af integrerede uddannelses­
systemer på allerede indvundne erfaringer og know-how. En sådan 
fremgangsmåde, der allerede er blevet fulgt i Frankrig ("unités 
capitalisables") og Forbundsrepublikken Tyskland ("Bankkastensystem"),  
giver bedre mulighed for et kursusbevissystem, der er tilpasset 
deltagernes specifikke behov.

- 9 -
(vi) Bedømmelse og diplomering ef uddannelse og praktisk arbejdserfaring.
En vigtig forudsætning for et heldigt udfald af en ny uddannelses­
politik (både hvad angår indholdet og metoderne) er, at arbejdsmar­
kedet anerkender denne politik på trods af, at den på grund af sin 
fornyende art meget ofte strider imod de hidtidige systemer, der 
hyppigt baseres på den almindelige skoleundervisning. Dette gælder 
især, hvis men i forbindelse med de teknologiske ændringer ser på 
behovet for hurtigt at tilpasse erhvervsuddannelsen. Også i forbin­
delse med Fællesskabets bestræbelser på at fremme arbejdstageres 
fri bevægelighed spiller dette forhold en væsentlig rolle.
(vii) Uddannelse af virksomhedsledere, arbejdstagere og/eller deres repræ­
sentanter i det at indføre ny informationsteknologi i virksomhederne.  
Formålet er at gøre dem bedre egnede til at undersøge de forskellige 
teknologiske valgmuligheder, som virksomheden eller grupper af virk­
somheder står over for. En sådan uddannelse er faktisk en nødvendig 
forudsætning for en produktiv dialog mellem arbejdsmarkedets parter 
og hermed for fuldt udviklede uddannelses- og omskolingskurser for 
dem, hvis beskæftigelse og arbejdsvilkår berøres af de teknologiske 
ændringer.
(viii) Uddannelse af undervisere.  Herved tages der højde for behovet for både 
kvalitativt og kvantitativt at forbedre undervisningspersonalets for­
udsætninger for at deltage i udviklingen af nye systemer for uddannel­
sernes indhold og for undervisningsmaterialet samt styrke firmaers og 
private og offentlige organers deltagelse i sådan en strategi.
Som anført ovenfor vil dette program blive gradvis udviklet under hensyn til 
det arbejde, Kommissionen allerede har påbegyndt. Det vil blive gennemført som 
et kooperativt projekt, hvori der tages højde for de prioriteter, Kommissionen 
allerede har fastlagt efter samråd med generaldirektørerne for erhvervsuddannelse 
og med arbejdsmarkedets parter. Kommissionen har til hensigt - om nødvendigt med 
teknisk bistand - gennem studier, seminarer og udvekslinger af erfaringer at 
medvirke til at etablere en samling af forskningsresultaterne fra hele Fællesska­
bet.
C. UDVEKSLINGER OG STUDIEBESØG
Jg.  Rådets vedtagelse af et nyt fællesskabsprogram vedrørende studiebesøg for "per­
soner, der er ansvarlige for erhvervsuddannelsen inden for den nye teknologi"(1) 
og "erhvervsuddannelseseksperter" (2) udgør en vigtig del af Fællesskabets 
erhvervsuddannelsespolitik. På 1985-budgettet for Det europæiske Center for 
Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP) er der sat et beløb af til dette formål, 
og det er Kommissionens håb, at programmet senere kan udvides.
(1) EFT nr. C 166 af 25.6.1983, side 1.
(2) EFT nr. C 193 af 20.7.1983, side 2.

-  10 -
Grundlæggende principper
«jq. Programmet vedrørende studiebesøg er tænkt som et hjælpemiddel i gennem- 
3 førelsen af Fællesskabets erhvervsuddannelsespolitik. Gennem Rådets 
resolution i juli 1983 blev Kommissionen opfordret til at udvikle de.  
eksisterende faciliteter for spredning og udveksling af oplysninger 
og erfaringer mellem erhvervsuddannelsesmyndighederne og andre involve­
rede, især hvor der var tale om lovende uddannelsesprojekter.
20. Som følge heraf er der opstillet tre hovedformål med programmet:
(i) At sætte erhvervsuddannelseseksperter i stand til at uddybe deres 
forståelse af særlige aspekter af erhvervsuddannelsespolitikken 
og -programmerne i andre medlemsstater;
(ii) at sikre løbende udvekslinger af råd, ideer og oplysninger mellem 
alle dem, der deltager i programmet, omfattende både besøgende og 
deres værter;
(iii) at styrke formidlingen af oplysninger mellem medlemsstaterne og på 
fællesskabsniveau. Dette ville især være nyttigt, hvor det drejede 
sig om fornyende initiativer i forbindelse med Fællesskabets fast­
lagte prioriteter på erhvervsuddannelsesområdet.
21. Kommissionen har besluttet at igangsætte et enkelt integreret program, 
hvori trådene fra begge rådsresolutioner samles. En sådan ordning vil 
blive mere effektiv i forhold til omkostningerne og vil også kunne ad­
ministreres mere effektivt. Denne ordning vil skabe en ramme for en række 
emner, der skal undersøges under studiebesøgene, og vil i henhold til 
forslaget især dække følgende:
- erhvervsuddannelse og indførelse af nye teknologier;
- erhvervsuddannelse for unge i forbindelse med beskæftigelsesinitiativer, 
især på lokalt plan.
Når man fastlægger disse to prioriteter, er det vigtigt at sikre, at pro­
jektdeltagerne opfordres til at undersøge foranstaltninger til fremme af 
lige muligheder mellem mænd og kvinder og kvinders deltagelse i erhvervs- 
uddannelsesprogrammerne med henblik pa at give dem større valgmuligheder,  
når de skal ud på arbejdsmarkedet.
Der skal tilstræbes ligelig fordeling mellem mænds og kvinders deltagelse 
i programmet.
I sammenhæng med uddannelsen i nye teknologier og under hensyntagen til 
resultaterne fra den feasibility-undersøgelse, der blev udført for Kommis­
sionen, er der blevet peget på følgende mulige emner for projektdeltagernes 
undersøgelser:
(i) Automatisering inden for bilindustrien og/eller den mekaniske indu­
stri, idet disse sektorer gennemgår en betydelig strukturomlægning, 
der indebærer omfattende ændringer i beskæftigelsesmønstret og kva­
lifikationskravene;

-  11 -
(ii) uddannelse af teknikere (i de kemiske og farmaceutiske industrier, 
trykkeri osv.)» der udgør væsentlige målgrupper for en beskæftigelses­
politik med hovedvægten på faglært uddannelse;
(iii) uddannelse af små og mellemstore virksomheders beslutningstagere og 
ledere i de nye informationsteknologier samt af personale i nye virk­
somheder inden for tjenesteydelsessektoren, der på grund af indførelsen 
af ny teknologi står over for at skulle udvides;
(iv) uddannelse af arbejdstagerrepræsentanter, der skal deltage i udform­
ningen og tilrettelæggelsen af erhvervsuddannelsesprogrammer med hen­
blik på at lette indførelsen af nye informationsteknologier i virk­
somhederne.
Forvaltning af ordningen
2 1 . Da CEDEFOP er det fællesskabsorgan, der bl.a har den vigtige opgave at yde 
Kommissionen teknisk bistand med at fremme udvekslingen af ideer og oplys­
ninger på erhvervsuddannelsesområdet, har Kommissionen opfordret CEDEFOP 
til at forvalte ordningen. På grundlag heraf planlægger Kommissionen hvert 
år og i lyset af en årsberetning, som CEDEFOP's bestyrelse skal fremlægge, 
at gennemgå ordningens hovedlinjer, især med henblik på hvilke prioriterede 
emner der skal være behandlet.
25. Man regner med, at de oprindeligt valgte emner kan betragtes som prioriterede 
emner for 1985's og 1986's vedkommende, således at der åbnes mulighed for 
ændringer i 1987. På grundlag af den erfaring, der gøres i årene 1985-87, 
vil Kommissionen i samarbejde med CEDEFOP's bestyrelse indlede en undersøgelse 
af ordningens formål og gennemførelsestaktik. Denne treårsperiode falder til­
fældigvis sammen dels med varigheden af Fællesskabets nye handlingsprogram, 
dels med den treårsperiode, CEDEFOP's bestyrelse planlægger organisationens 
arbejdsprogram for.
Deltagere
2*1. Medlemsstaterne vil blive opfordret til ved udvælgelsen af kandidater at 
sikre, at disse kan agere som "multiplikatorer", dvs. at det skal være 
personer, der indtager en vis nøgleposition inden for medlemsstaten, og 
hvis ekspertise kan anvendes til at gøre andre mere bevidst med hensyn til 
den politik og praksis, der følges i andre medlemsstater. Ligeledes bør de 
nødvendigvis dække alle geografiske områder inden for den enkelte medlems­
stat, ligesom alle medlemsstater bør modtage studiebesøgende.
25. Hvad angår antallet af studiebesøgende, regner man med, at der i 1985 vil 
blive uddelt i alt 120 legater.

-  12  -
Rapportering/udnyttelse af resultsterne
2*. Der er planer om i hver medlemsstat at afholde et kollektivt rapporterings- 
møde for personer, der har aflagt studiebesøg i udlandet, med deltagelse, 
hvor det er relevant, af de nationale myndigheder og arbejdsmarkedets parter.
Et sådant møde skulle koncentreres om, hvad medlemsstatens studiebesøgende 
havde lært i andre fællesskabslande, men man kunne også berøre de resultater, 
som besøgende fra andre medlemsstater er nået frem til i det pågældende land.
Hvert eller hvert andet år kunne forfatterne til de mest interessante studie­
besøgsrapporter inviteres til et seminar, organiseret af CEDEFOP med henblik 
på at finde frem til, hvorledes man yderligere kan udbrede kendskabet til de 
erfaringer, der er indvundet fra studiebesøgene. Man regner med på disse 
måder at sætte CEDEFOP i stand til gradvis at udbygge kapaciteten som et vig­
tigt ressourcecenter, hvor interesserede kan skaffe sig oplysninger om positive 
resultater fra Fællesskabets andre lande.
Mi. TILRETTELÆGGELSE AF PROGRAMMET
23. For at føre tilsyn med udviklingen af dette arbejdsprogram og især sikre, at 
I evalueringen forvaltes effektivt, samt for at koordinere forskningsindsatsen 
vil Kommissionen afholde regelmæssige møder med en gruppe, der består af de 
repræsentanter, medlemsstaterne har udpeget som koordinatorer på området, 
samt af repræsentanter for arbejdsmarkedets parter. Denne rådgivende gruppe 
vil få til opgave at styrke forbindelsen mellem Fællesskabets og medlemssta­
ternes aktiviteter og rådgive vedrørende den videst mulige spredning af 
resultater og erfaringer. Gruppen kunne på denne måde yde teknisk støtte til 
en koordineret udviklingsproces, der i sig selv vil multiplicere foranstalt­
ningernes effektivitet. Med dette for øje vil CEDEFOP blive opfordret til 
at give teknisk bistand.
Herudover vil Kommissionen fortsat informere Det rådgivende Udvalg for Erhvervs­
uddannelse om sine planer og fremskridt på området. Udvalget, der er treparts­
organ, kan også spille en uvurderlig rolle ved at følge gennemførelsen af dette 
arbejdsprogram, ved at udbrede de erfaringer, der indvindes ved denne fælles 
aktion, samt ved at være med i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter om føl­
gerne af erhvervsuddannelsespolitikken i den private sektor.

FICHE FINANCIEREANNEX
Ligne budgétaire concernée  
B 6331
Base légale
Résolution du Conseil du 19 juin 1983 relative aux mesures concernant  
la formation professionnelle et les nouvelles technologies de l'in­
formation (JO N* C 166 - 25.6.1983).
Pour mémoire:
- COM(84) 6 final: "Changement technologique et mutations sociales"
- Conclusions des Conseils "Education" (4.6.1984) et "Affaires Sociales"  
(7.6.1984), publiées au JO N* C 184 (11.7.1984).
Proposition de classification  
Dépenses non obligatoires.
Description et justification de l'action
4.1. Objectifs
- contribuer au développement d'actions de formation profession­
nelle intégrant les technologies nouvelles face aux besoins
en main-d'oeuvre qualifiée et A la nécessaire rénovation 
des tissus industriels dans la Communauté.
4. 2 . Personnes_concernées
- formateurs et responsables de systèmes de formation, publics  
et privés
- personnes formées.
Nature de 1a dépense et mode de calcul
5.1. Nature
Frais et échanges d'experts et de consultants, séminaires, col­
loques et rapports, subventions, prestations de service, frais  
de collecte et de diffusion de l'information et de données d'ex­
périence, analyses comparatives et études.
5.2. Calcul
voir tableau ci-après.
Incidence financière de l'action sur les crédits d'intervention
6.1. Echéancier (CE/CP)
1984
1985
1986
1987
1988450.000
500.000
755.000 
860.ÖDD
930.000

6.2. £2£!_6y_1in»ncement._tommun8ut!Ïre  
100%
6.3. 52ËSiiIi5_d£-iiDêD££ï£2l_B2HI-12§l
Une dotation de 500.000 ECU a été retenue par le Conseil  
<2éme lecture).
Observation
Incidence financière sur les crédits de personnel et de fonction­
nement courant
8.1. Personnel nécessaire.dés.1985
2 A4/A5 
1 B4/B5 
1 C4/C5
dont actuellement
1/2 A4 ·
à trouver par redéploiement interne, soit par l’octroi de nouveaux  
postes dans le cadre de leur disponibilité et en tenant compte  
des priorités de la Commission.
8.2. )
8 3 >* * ) voir budget de fonctionnement.  
8.4. )

A. LES RESEAUX DE PROJETS DE DEMONSTRATION
(i) évaluation des projets du réseau
(ii) coordination entre les projets du réseau et les  
stratégies aises en oeuvre dans les Etats membres
(iii) Conférence européenne changement technologique/  
quai ifications/formation
B. PROGRAMME - CADRE ; NOUVEAUX METIERS, QUALIFICATIONS, FORMATIONS  
(Colloques, échanges d'expérience, études, etc...)
(i) les nouveaux métiers et les secteurs d'activité
(ii) les NT et la gestion locale et régionale des  
ressources humaines
(iii) la FP aux NT intégrée aux entreprises
(iv) le développement de la formation à distance
(v) les systèmes modulaires et la formation aux NTI
(vi) la validation des acquis professionnels
(vii) la formation des employeurs, des travailleurs et  
leurs représentants
(viii) les NTI et la formation des formateurs
C. LA DIFFUSION DES RESULTATS ET DE L'INFORMATION
IgîêksgigiB&k
(1) les opérations d'évaluation seront assurées dans le cadre des  
dispositions de l'Article 3.2 de la Décision relative au Fonds  
Social Européen.