DA   DA 
 
 
 EUROPA -
KOMMISSIONEN   
Strasbourg, den 15.2.2022  
COM(2022) 60 final  
 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA -PARLAMENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET  
Kommissionens bidrag til det europæiske forsvar   
 
1 1. Indledning  
Internationalt står Den Europæiske Union i dag over for øget global ustabilitet og 
geopolitiske gnidninger , hvilket anerkendes i den første omfattende EU -trusselsanalyse, der i 
november 2020 blev foretaget som led i forberedelserne til EU's kommende strategiske kompas.  
Samtidig med at konflikter og kriser i og uden for vores nabolande indvirker direkte på vores 
egen sikkerhed, er vores samfund og økonomier selv mål for udefrakommende sofistikerede 
hybride trusler, herunder cyberangreb og desinformationskampagner. Imens skaber klimakrisen 
og biodiversitetstabet udfordringer for den globale sikkerhed i almindelighed og for civil -
militære o perationer i særdeleshed.  
Alt det, der foregår og har fundet sted på og omkring vores grænser på land, i luften og til søs 
samt i cyberspace, langs vigtige søruter og i det ydre rum, understreger, at vi skal være bedre 
forberedt, mere kompetente og mere modstandsdygtige. I lyset af  det høje tempo i det 
teknologiske kapløb mellem USA og Kina skal Den Europæiske Union udbygge og sikre sit 
teknologiske forspring. Unionen er nødt til at udvikle sig i takt med udviklingen i de geopolitiske 
forbindelser og med ændringerne i miljøet. I den  forbindelse må den intensivere og fremskynde 
sin kollektive evne til at forsvare og sikre sine grundlæggende værdier og sine borgere. Et 
kvantespring inden for europæisk forsvar er en integreret og uundværlig forudsætning for 
at sikre Unionen og dens borg ere i de kommende årtier.  
Nuværende og tidligere begivenheder er en påmindelse om, at europæerne er nødt til at indgå et 
tættere forsvarssamarbejde, både for at sikre deres egen  sikkerhed og samtidig blive en stærkere 
garant for andres  sikkerhed, ved brug  af Unionens enestående og alsidige række værktøjer. EU 
tager allerede aktivt del i forsøg på at løse de mange åbne og fastfrosne konflikter i vores østlige 
og sydlige nabolande samt i flere regioner på vores nabokontinent Afrika. Den nylige russiske 
milit ære opbygning langs Ukraines østlige grænse, i Belarus og i Sortehavsregionen  er 
sammen med Moskvas forsøg på at forstyrre, splitte og omlægge sikkerhedsarkitekturen i Europa 
en udfordring for den internationale regelbaserede orden. Det er også en påmindel se til os om, at 
vi er nødt til at opbygge et stærkere europæisk forsvar i tæt partnerskab med Den Nordatlantiske 
Traktats Organisation (NATO). Den bratte afslutning på den internationale militærmission i 
Afghanistan  i august 2021 lærte os, at Europa skal være bedre rustet til selv at håndtere 
komplekse stabiliseringsopgaver og akutte nødsituationer. Vi har set, hvordan ustabilitet kan 
danne grobund for terrorisme og sende mennesker på flugt, og hvordan globale og regionale 
magter kan udnytte sådanne situat ioner til at opnå indflydelse og adgang til ressourcer. Desuden 
skaber klimaændringerne endnu større potentiale for konflikter i og mellem stater, hvilket øger 
kompleksiteten.  
Samtidig er EU nødt til at øge sit eget beredskab og sin egen kapacitet og mods tandsdygtighed 
for bedre at kunne beskytte sine borgere. Vi ser en stigende tendens til, at truslerne mod EU's 
sikkerhed ikke kun er af militær karakter. Vi står over for mere skadelige cyberangreb, der er 
rettet mod vores kritiske enheder, og som lammer i ndustrianlæg, energiforsyningsfaciliteter, 
byforvaltninger og hospitaler, alt imens udenlandsk informationsmanipulation og indblanding 
også truer selve kernen i vores demokratier. Lukasjenkoregimets statssponsorerede hybride 
angreb, der udnytter migranter i et politisk spil, er et klart eksempel på en ny type hybride 
 
2 kampagner, der har til formål at undergrave, tvinge og manipulere os uden brug af væbnede 
angreb. EU har reageret på situationen ved at yde humanitær støtte, tage diplomatisk kontakt til 
tredje lande, støtte vores medlemsstater og sanktionere de ansvarlige.  Covid -19-pandemien har 
samtidig understreget behovet for øget modstandsdygtighed, eftersom det i pandemiens tidlige 
faser i 2020 var de væbnede styrker, der ydede logistisk, sikkerhedsmæssig og medicinsk bistand 
til de civile myndigheder. Under disse hurtigt skiftende omstændigheder er Den Europæiske 
Union nødt til at styrke sit beredskab, sine kompetencer og sin modstandsdygtighed ved 
navnlig at forbedre sine stødabsorptionsmekanismer og udvi de sin værktøjskasse, så den 
kan benyttes i alle relevante sektorer .  
Medlemsstaterne arbejder på at kunne imødegå alle trusler og udfordringer med større robusthed 
ved hjælp af EU's nye strategiske kompas  ("det strategiske kompas"), der skal vedtages af 
medlemsstaterne i marts 2022. Med kompasset vil der blive fastlagt en fælles strategisk vision 
for det næste årti, og der vil blive udstukket en kurs for, hvordan EU vil styrke sin evne til at 
handle og reagere på forskellige kriser og udfordringer, hvordan  det vil sikre sine interesser og 
beskytte sine borgere, hvordan det vil investere og innovere for i fællesskab at kunne udvikle de 
nødvendige kompetencer og teknologier, samt hvordan det vil udbygge partnerskaber baseret på 
EU's værdier og interesser. Med  nærværende meddelelse yder Europa -Kommissionen endnu et 
bidrag til denne indsats.  
Den Europæiske Union må handle nu for at styrke sin forsvarskapacitet i den aktuelle kontekst 
og samtidig sætte EU i stand til at klare sig på fremtidens kamppladser med en ny generation af 
avancerede teknologier, der kan imødegå cyber - og hybride trusler,  trusler fra rummet og fra 
samarbejdsbaserede og autonome systemer baseret på konnektivitet og kunstig intelligens (AI). 
Samtidig er det industrielle økosystem, der udgøres af forsvarssektoren, luft - og rumfartssektoren 
og sikkerhedssektoren, et højteknolo gisk industrielt økosystem , der ikke blot er en afgørende 
drivkraft for Europas åbne strategiske autonomi og teknologiske suverænitet, men også en vigtig 
bidragyder til vækst og innovation.  Ud over at være med til at garantere borgernes sikkerhed i 
Den Eur opæiske Union kan den europæiske forsvarssektor bidrage til en bæredygtig økonomisk 
genopretning  efter pandemien og til den generelt innovative karakter af et økosystem, der 
potentielt kan bidrage betydeligt til den grønne omstilling og have positivt afsmi ttende 
virkninger i form af civile anvendelsesformål.  
Vi kan kun nå vores mål ved at udvikle, indkøbe og anvende militærudstyr i fællesskab. EU 
har indført nye værktøjer og instrumenter1 for at modvirke de langvarige fragmenteringer, der 
gør Europas forsvarssektor mindre effektiv og gør Unionen og medlemsstaterne dårligere i stand 
til at opbygge næste generation af forsvarskapaciteter, som vil være afgørende for både Europas 
egen fremtidi ge sikkerhed og dets evne til at garantere sikkerheden i og uden for sine nabolande.  
Navnlig Den Europæiske Forsvarsfond2 er med et budget på næsten 8  mia. EUR for 2021 -27 
allerede en banebrydende faktor i oprettelsen af et europæisk forsvarsøkosystem, de r kan 
                                                           
1 Heri indgår Den Europæiske Forsvarsfond, det permanente strukturerede samarbejde (PESCO) og den 
samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD).  
2 PE/11/2021/INIT.  
 
3 tilvejebringe topmoderne interoperable forsvarsteknologier og interoperabelt forsvarsmateriel, 
som vil styrke Unionens handlefrihed og teknologiske suverænitet og konkurrenceevne.  
På baggrund af disse udfordringer vil Europa -Kommissionen fortsat arbe jde tæt sammen med 
den højtstående repræsentant og medlemsstaterne om at:  
o sikre en effektiv og målrettet gennemførelse  af de innovative instrumenter og initiativer, 
som vi har iværksat, såsom Den Europæiske Forsvarsfond og handlingsplanen for militær 
mobi litet, bl.a. gennem en række supplerende foranstaltninger som foreslået i denne 
meddelelse  
o støtte et tættere forsvarssamarbejde mellem medlemsstaterne og mellem 
industrisektorer , understøttet af de nødvendige finansielle ressourcer og øgede udgifter 
forbun det med samarbejdet i overensstemmelse med eksisterende forpligtelser med det 
formål at øge omkostningseffektiviteten, styrke interoperabiliteten, fremme innovation og 
forbedre industriens konkurrenceevne og modstandsdygtighed  
o styrke vores evne til at reagere, både over for akutte kriser , herunder cyberangreb og 
hybride kampagner, og over for langsigtede udfordringer og geopolitisk strid i 
strategiske områder , baseret på en tilgang på tværs af ministerier og myndigheder, og 
styrke teknologier med dobbelt a nvendelse samt civil -militære synergier på tværs af en bred 
vifte af kommissionsledede politikker, værktøjer og instrumenter  
o opretholde og styrke det tætte samarbejde med NATO  i overensstemmelse med de 
indgåede forpligtelser og aftalte principper for samar bejdet mellem EU og NATO i henhold 
til de fælles erklæringer samt med andre vigtige internationale partnere såsom De Forenede 
Nationer (FN) og ligesindede bilaterale partnere, herunder USA, Norge3 og Canada.  
I en geopolitisk og teknologisk kontekst, der ændrer sig konstant, og i lyset af det kommende 
uformelle topmøde i Paris den 10. -11. marts 2022 rummer denne meddelelse et bud på konkrete, 
nye foranstaltninger og initiativer på en række kritiske områder  samt  udpegelse af centrale 
succesfaktorer, der er nødvendige for at opnå et mere konkurrencedygtigt og harmoniseret 
europæisk forsvarsmarked, herunder:  
- øgede investeringer i forsvarsforskning og -kapaciteter, der er udviklet inden for en 
EU-samarbejdsramme  
- fremme af synergier mellem civil og forsvarsrelateret forskning og innovation samt 
mindsket strategisk afhængighed  
- tilskyndelse til fælles indkøb af forsvarskapaciteter, der er udviklet gennem 
samarbejde inden for EU  
- opfordring til medlemsstaterne til forts at at strømline og samordne deres praksis 
yderligere inden for eksportkontrol, navnlig for så vidt angår forsvarskapaciteter, som 
er udviklet inden for en EU -ramme  
- styrkelse på EU -plan af sikkerheds - og forsvarsdimensionen i rummet  
                                                           
3 Som medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.  
 
4 - styrket europæisk modsta ndsdygtighed, bl.a. ved at øge cybersikkerheden og afbøde 
cybertrusler og andre hybride trusler, forbedre den militære mobilitet og håndtere de 
udfordringer, som klimaændringerne skaber på forsvarsområdet.  
Ved hjælp af disse byggesten og ved at trække på synergierne mellem interne og eksterne 
politikker, herunder dem, der blev skabt i forbindelse med strategien for sikkerhedsunionen af 
2020, vil Kommissionen i de kommende år gennem målrettede initiativer og projekter fortsat 
bidrage aktivt til opbygningen af en europæisk forsvarsunion , idet den benytter alle sine 
tilgængelige værktøjer til bedre at kunne afbøde de hastigt skiftende og komplekse trusler, vi står 
over for.  
2. Øgede investeringer i forsvarsforskni ng og -kapaciteter, der er udviklet inden for en 
EU-samarbejdsramme  
Den Europæiske Forsvarsfond er et ambitiøst, afbalanceret og inklusivt program , der sikrer et 
stærkt engagement fra medlemsstaterne, således at de finansierede projekter opfylder de 
væbned e styrkers operationelle behov ved at bane vejen for fremstilling og indkøb. Kriterierne 
for støtteberettigelse  sikrer, at markedet holdes åbent, samtidig med at den europæiske 
forsvarsindustris konkurrenceevne styrkes, og EU's sikkerhed og strategiske int eresser beskyttes.  
Ved udgangen af 2022 vil Europa -Kommissionen have investeret 1,9  mia. EUR i projekter 
vedrørende forsvarsforskning og kapacitetsudvikling og vil dermed have imødekommet 
medlemsstaternes kapacitetsbehov. Dette vil igangsætte et vigtigt s torstilet samarbejde om 
kapacitetsudvikling  med udbedring af kritiske mangler og fremme af innovation på 
forsvarsområdet , herunder navnlig inden for nicheområder. Samarbejdet vil omfatte mindre 
projekter og åbne indkaldelser, der øger deltagelsen af nystar tede virksomheder og små og 
mellemstore virksomheder (SMV'er) på tværs af grænserne, idet op til 8  % af fondens budget for 
2021 er afsat til finansiering af disruptive forsvarsteknologier, og ca. 6  % er afsat til åbne 
indkaldelser for SMV'er. De udgør 48  % af de 1  100 enheder, der har indsendt forslag, og 20  % 
af den samlede finansiering4, som der er anmodet om i forbindelse med indkaldelserne under 
Den Europæiske Forsvarsfond i 20215. Kommissionen vil fortsat arbejde for, at flere SMV'er 
deltager på tværs af EU, bl.a. ved at tilskynde til integration af de mest innovative og 
konkurrencedygtige SMV'er i forsyningskæderne.  
I forbindelse med de første indkaldelser af forslag, der blev offentliggjort i 2021, planlægges det 
allerede at afsætte ca.  700 mio. EUR t il projekter vedrørende store og komplekse 
forsvarsplatforme og -systemer  såsom næste generation af kampsystemer, en køretøjsflåde, 
multifunktionelle og modulære offshorepatruljefartøjer og et ballistisk missilforsvar.  
                                                           
4 Inklusive underentreprenører.  
5 Under forløberen for Den Europæiske Forsvarsfond, programmet for udvikling af den europæiske 
forsvarsindustri, udgjorde SMV'er i 2020, som der er  tilgængelige opgørelser for, 35  % af enhederne, og de 
modtog 30  % af den samlede finansiering af de 26 projekter, uden at deltagelsen af underleverandører, der ofte er 
SMV'er, er medregnet.  
 
5 Via det forudgående udviklingsprogram6 blev der også ydet et samlet tilskud på 
ca. 140 mio. EUR til to store kapacitetsudviklingsprojekter af stor strategisk betydning . 
Gennem MALE RPAS støttes udviklingen af en drone til brug i mellemstor højde og med lang 
flyvetid. Projektet bidrager til op bygningen af teknologisk suverænitet inden for droner, som er 
et kritisk aktiv for medlemsstaternes væbnede styrker. Den europæiske sikre softwaredefinerede 
radio (ESSOR) vil forbedre interoperabiliteten ved at skabe en europæisk standardisering inden 
for sikre kommunikationsteknologier på forsvarsområdet. Andre relevante finansierede projekter 
har bl.a. fokus på kommando og kontrol, beslutningstagning, der bygger på kunstig intelligens 
(AI), samarbejdsbaseret krigsførelse, cyberforsvar eller rumbaseret obs ervation.  
Udvikling af forsvarskapaciteter er en langsigtet proces, der kræver koordineret og forudgående 
planlægning. De strategiske retningslinjer for Den Europæiske Forsvarsfond fastlægges i 
overensstemmelse med de forsvarskapaciteter, som medlemsstater ne i fællesskab har 
udpeget som prioriteter inden for rammerne af den fælles sikkerheds - og forsvarspolitik 
(FSFP) , herunder navnlig i forbindelse med kapacitetsudviklingsplanen (CDP) og i 
overensstemmelse med andre EU -forsvarsrelaterede initiativer såsom den samordnede årlige 
gennemgang vedrørende forsvar (CARD) og det permanente strukturerede samarbejde (PESCO).   
For at sikre gennemsigtighed og forudsigelighed, navnlig med henblik på planlægningen af de 
nationale forsvarsbudgetter, har Kommissionen desuden udarbejdet et vejledende og fleksibelt 
flerårigt perspektiv  for de kommende fire år, som hvert år skal tages o p til fornyet overvejelse i 
lyset af udviklingen på området.  Ud over at sikre både gennemsigtighed og forudsigelighed 
sikrer perspektivet overensstemmelse mellem de forskellige samarbejdsprojekter vedrørende 
forsvarskapaciteter såvel som sammenhæng i arbej dsprogrammerne i hele Den Europæiske 
Forsvarsfonds løbetid.  I den henseende vil Kommissionen og medlemsstaterne fortsat styrke det 
flerårige årlige perspektiv under hensyntagen til centrale kapaciteter og strategiske 
katalysatorer, som medlemsstaterne vil udpege som prioriteter efter vedtagelsen af det 
strategiske kompas . 
 
I kraft af sin funktion som katalysator vil Den Europæiske Forsvarsfond således fortsat bane 
vejen for målrettede forsvarsinvesteringer til støtte for den europæiske forsvarsteknologiske 
og -industrielle base (EDTIB) og tilsvarende prioriteter, som EU -medlemsstaterne i fællesskab 
har udpeget.  For bedre at kunne støtte udviklingen af storstilede projekter vedrørende 
forsvarskapaciteter bør det i forbindelse med midtvejsevalueringen af Den E uropæiske 
Forsvarsfond vurderes at muliggøre flerårige arbejdsprogrammer. Det er ligeledes vigtigt at 
sikre, at andre horisontale politikker  såsom initiativer vedrørende bæredygtig finansiering 
fortsat er i overensstemmelse med Den Europæiske Unions bestræ belser på at gøre det 
lettere for den europæiske forsvarsindustri at få tilstrækkelig adgang til finansiering og 
investeringer .  
For at styrke både samarbejdet inden for rammerne af Den Europæiske Forsvarsfond og 
integrationen af det indre marked for forsv arsmateriel yderligere vil Kommissionen også fortsat 
                                                           
6 Programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri.  
 
6 samarbejde med medlemsstaterne om at udnytte mulighederne i direktiv 2009/43/EF7 om 
overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Unionen med henblik på at lette overførsler i 
forbindelse med EU -finansierede samarbejdsprojekter.  Ved at rådgive om reglerne og 
procedurerne i direktiv 2009/43/EF og arbejde for at skabe konsensus b landt medlemsstaterne vil 
Kommissionen søge at forenkle overførslen af forsvarsrelaterede produkter inden for det indre 
marked, navnlig inden for rammerne af EU -finansierede samarbejdsprojekter, og gøre det lettere 
at udveksle bedste praksis.  
Hvis den over ordnede effektivitet af forsvarsudgifterne i EU skal øges, er det af afgørende 
betydning at styrke koordineringen, målrette indsatsen og højne niveauet i forbindelse med 
samarbejdsbaserede forsvarsinvesteringer, samtidig med at der også tages hensyn til ek sisterende 
tilsagn såsom dem, der er indgået i PESCO -sammenhæng, om regelmæssigt at øge 
forsvarsbudgetterne. Den kollektive tilvejebringelse af strategiske forsvarskapaciteter kan kun 
opnås gennem koordineret planlægning samt EU -investeringer og nationale offentlige 
investeringer, der er rettet mod fælles forsknings - og udviklingsprioriteter på forsvarsområdet.  
På den baggrund vil Kommissionen også videreudvikle incitamenter, der kan tilskynde 
medlemsstaterne til i fællesskab at investere i strategiske for svarskapaciteter, især når 
disse er udviklet og/eller indkøbt inden for en EU -samarbejdsramme . Kommissionen agter 
at medtage et kapitel med bemærkninger om udvikling, hindringer og muligheder i forbindelse 
med multinationale forsvarskapacitetsprojekter i d en årlige rapport om det indre marked , 
som normalt offentliggøres i forbindelse med det europæiske semesters efterårspakke. I den 
forbindelse kunne Kommissionen også overveje, hvordan den kollektive indsats for at sikre og 
koordinere den del af medlemsstat ernes medfinansiering, der kanaliseres via Den Europæiske 
Forsvarsfond, kan øges med henblik på at få mere valuta for pengene.  
Kommende tiltag  
 Med Den Europæiske Forsvarsfond vil Kommissionen fortsat aktivt tilskynde 
medlemsstaterne til at afgrænse prioriteterne og katalysatorerne for strategiske 
forsvarskapaciteter nærmere efter vedtagelsen af det strategiske kompas på grundlag af 
den reviderede CDP og resultaterne af CARD. Det vil bidrage til at afstemme 
forsvarsplanlægningen og de kollektive udgif ter til at understøtte udviklingen heraf.  
 Kommissionen vil videreudvikle incitamenter, der kan tilskynde medlemsstaterne til i 
fællesskab at investere i strategiske forsvarskapaciteter, navnlig dem, der skal udvikles 
og/eller indkøbes inden for en EU-samarbejdsramme, og den vil rapportere om 
udviklingen, hindringerne og mulighederne i forbindelse med multinationale 
forsvarskapacitetsprojekter i den årlige rapport om det indre marked.  
 I 2022 vil Kommissionen fortsat samarbejde med medlemsstaterne om at lette overførsel 
af EU -finansierede forsvarsrelaterede produkter inden for det indre marked ved især at 
fremme den fulde udnyttelse af mulighederne i direktiv 2009/43/EF.  
                                                           
7 Europa -Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for 
overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet.  
 
7  
3. Fremme af synergier mellem civil og forsvarsrelateret forskning og innovation sa mt 
mindsket strategisk afhængighed  
I sin køreplan for kritiske teknologier inden for sikkerhed og forsvar, der vedtages parallelt med 
nærværende meddelelse8, udstikker Kommissionen en kurs for at fremme forskning, teknologisk 
udvikling og innovation og min dske EU's strategiske afhængighed, når det gælder kritiske 
teknologier og værdikæder inden for sikkerhed og forsvar.  
Køreplanen, der bygger på ajourføringen af "den nye industristrategi fra 2020: opbygning af et 
stærkere indre marked til fremme af Europas  genopretning9" og handlingsplanen om synergier 
mellem civil -, forsvars - og rumindustrierne10, er et bud på de næste skridt for EU og 
medlemsstaterne, når det kommer til:    
 at udpege teknologier, der er kritiske for EU's sikkerhed og forsvar    
 fra starten at fremme en EU -dækkende strategisk og koordineret tilgang til disse kritiske 
teknologier ved at udnytte potentialet i forsknings -, teknologiudviklings - og 
innovationsprogrammer   
 at mindske strategiske afhængighedsforhold.  
Dette kræver større bevidsthed om den kritiske betydning, som visse teknologier såsom 
halvledere har for sikkerheds - og forsvarssektoren, samt nærmere kortlægning af de dertil 
knyttede strategiske afhængighedsforhold og mulige afbødningsforanstaltninger under 
overvejelse af det alsidige  udvalg af kilder og risikoen for, at den operationelle anvendelse af 
teknologien kan kompromitteres eller nægtes11. Som led i Observatoriet for Kritiske 
Teknologier12 ("observatoriet") vil der blive indført en særlig mekanisme til at kortlægge 
sådanne vurde ringer på grundlag af input fra medlemsstaterne og industrien. Observatoriets 
resultater vil få afgørende betydning med hensyn til at styrke Unionens forskning, 
teknologiudvikling og innovation inden for disse teknologier ved hjælp af en EU -dækkende 
koordi neret tilgang. Dette arbejde supplerer en bredere indsats for at sikre forsyningen af kritiske 
civile varer på bl.a. sundheds - og energiområdet13. 
Kommissionen vil også udarbejde en tilgang, der tilskynder til forskning og innovation med 
dobbelt anvendelse på EU -plan,  og indføre en ordning for forsvarsinnovation til støtte for 
innovation og iværksætteri inden for kritiske teknologier i tæt samarbejde med det 
                                                           
8 COM(2022) 61 final.  
9 COM(2021) 350 final.  
10 COM(2021) 70 final.  
11 For så vidt angår halvledere henvises der til den ledsagende køreplan for kritiske teknologier inden for sikkerhed 
og forsvar, afsnit 2.2, og Kommissionens meddelelse, "En lovpakke om europæiske mikrochips" (COM(2022) 
45 final).  
12 I samarbejde med Kommissionens releva nte tjenestegrene og Det Europæiske Forsvarsagentur.  
13 I overensstemmelse med Kommissionens forslag COM(2021) 577 af 16.9.2021 om en ramme for 
foranstaltninger til sikring af forsyninger af kriserelevante medicinske modforanstaltninger i tilfælde af en 
folkesundhedsmæssig krisesituation, COM(2021) 660 af 13.10.2021 om håndtering af stigende energipriser og 
COM(2021) 350 om ajourføring af den nye industristrategi.  
 
8 innovationsknudepunkt på forsvarsområdet, der skal oprettes af Det Europæiske Forsvarsagentur 
(EDA).  
Endelig vil Kommissionen med henblik på at mindske strategiske afhængighedsforhold fortsat 
systematisk vurdere sikkerheds - og forsvarshensyn ved gennemførelse og revision af 
eksisterende — eller ved udformning af nye — EU-instrumenter.  
4. Tilskyndelse til f ælles indkøb af kapaciteter, der er udviklet gennem samarbejde inden 
for EU  
Medlemsstaternes fælles indkøb af europæiske forsvarskapaciteter øger  i væsentlig grad de 
europæiske nationale væbnede styrkers interoperabilitet og styrker EDTIB's 
konkurrenceevne , navnlig gennem større stordriftsfordele.  
Medlemsstaterne har imidlertid endnu ikke opfyldt det mangeårige europæiske 
samarbejdsbaserede kollektive benchmark for indkøb af forsvarsmateriel14 på 35  % af de 
samlede udgifter til forsvarsmateriel, som de har f orpligtet sig til inden for rammerne af PESCO -
samarbejdet15. Ifølge EDA brugte medlemsstaterne16 i 2020 ca.  37 mia. EUR på indkøb af 
forsvarsmateriel (dvs. indkøb af nyt forsvarsmateriel). Af dette beløb blev kun ca. 11  % 
(ca. 4,1 mia. EUR)17 brugt på europæi sk samarbejdsbaseret indkøb af forsvarsmateriel (dvs. 
indkøb af nyt forsvarsmateriel i samarbejde med andre medlemsstater). Det vil sige, at 
størstedelen af medlemsstaternes udgifter til indkøb af forsvarsmateriel (ca.  89 %) blev afholdt 
på nationalt plan og/eller i samarbejde med tredjelande.  
2020 er ikke nogen undtagelse og kan endda betragtes som del af en tendens, der i de seneste år 
er gået i negativ retning. Faktisk har procentdelen af europæiske samarbejdsbaserede indkøb af 
forsvarsmateriel været kon stant faldende siden 2016, og tallet for 2020 er det hidtil laveste, siden 
man begyndte at indsamle sådanne data (i 2005).  
To EU -instrumenter baner allerede vejen for fælles indkøb . Som en betingelse for finansiel 
støtte til udviklingstiltag kræves det i h enhold til forordningen om Den Europæiske 
Forsvarsfond , at medlemsstaterne har til hensigt at indkøbe det endelige produkt eller anvende 
teknologien på en koordineret måde. Direktiv 2009/81/EF om offentlige indkøb af 
forsvarsmateriel  indeholder bestemmelse r om en særlig undtagelse fra reglerne om offentlige 
indkøb for samarbejdsprojekter baseret på forskning og udvikling (FoU)18. Undtagelsen gælder 
også for de senere faser af et produkts livscyklus end FoU -fasen, hvis indkøbskontrakterne 
tildeles inden for rammerne af samme samarbejdsprojekt. I 2019 offentliggjorde Kommissionen 
en meddelelse19 om vejledning om de forskellige muligheder for udbudssamarbejde i henhold til 
                                                           
14 I november 2007 godkendte EDA -styringsrådet fire kollektive benchmarks for investeringer, her under 
benchmarket om at bruge 35  % af de samlede udgifter til materiel på europæiske samarbejdsbaserede indkøb af 
materiel.  
15 EUR -Lex - 32021H1117(01) - DA - EUR -Lex (europa.eu) . 
16 Med undtagelse af Danmark.  
17 På grundlag af data fra 11 medlemsstater.  
18 Artikel 13 i direktiv 2009/81/EF.  
19 2019/C 157/01.  
 
9 direktivet. Der vil være yderligere støtte til rådighed for medlemsstaterne, navnlig genne m 
Ekspertgruppen vedrørende Forsvars - og Sikkerhedsindkøb.  
Kommissionen agter i endnu højere grad at tilskynde medlemsstaterne til fælles indkøb af 
europæiske forsvarskapaciteter , herunder i forbindelse med drift og vedligeholdelse. I den 
henseende er der imidlertid en række praktiske finansielle og skattemæssige forhindringer, der 
skal overvindes.  
Kommissionen vil undersøge muligheden for en momsfritagelse til støtte for fælles indkøb og 
fælles ejerskab af forsvarskapaciteter, der er udviklet gennem samarb ejde inden for EU . 
Disse kapaciteter vil være til medlemsstaternes rådighed med henblik på missioner og 
operationer inden for rammerne af FSFP20 eller inden for rammerne af FN, NATO og nationale 
tiltag. En sådan foranstaltning kan især være til gavn for kap aciteter, der er udviklet inden for en 
EU-samarbejdsramme (Den Europæiske Forsvarsfond og/eller PESCO og/eller inden for 
rammerne af EDA). Det kan i den forbindelse overvejes med afsæt i det europæiske konsortium 
for en forskningsinfrastruktur21 at fastsætt e en retlig ramme, der indeholder en momsfritagelse 
for materiel, som medlemsstaternes konsortier ville købe og eje.  
På grundlag af erfaringerne fra den foreløbige evaluering af Den Europæiske Forsvarsfond vil 
Kommissionen ligeledes overveje at styrke det nuværende bonussystem i Den Europæiske 
Forsvarsfond for at give et finansielt incitament  på betingelse af, at medlems staterne 
forpligter sig til i fællesskab at erhverve og/eller eje de forsvarskapaciteter, der er under 
udvikling22. Dette vil give et stærkere incitament til at sikre, at samarbejdet går videre end FoU -
fasen til også at omfatte erhvervelse samt drift og ved ligeholdelse.  
På grundlag af arbejdet i Ekspertgruppen vedrørende den Finansielle Værktøjskasse kan nye 
finansieringsløsninger  desuden føre til, at medlemsstaterne i højere grad anvender allerede 
eksisterende enheder til fælles indkøb såsom EDA eller Den F ælles Organisation for 
Forsvarsmaterielsamarbejde (OCCAR, forkortelse for Organisation Conjointe de Coopération 
en matière d'Armement ). Kommissionen vil navnlig vurdere, om det ifølge bestemmelserne i 
forordningen om Den Europæiske Forsvarsfond, f.eks. bes temmelserne vedrørende 
prækommercielle udbud23, er muligt at yde finansiel støtte til ordregivende myndigheder og 
enheder til fælles indkøb med henblik på nærmere at koordinere disses udbudsprocedurer, 
herunder ved at dække administrations -/transaktionsomko stninger forbundet med fælles indkøb 
af forsvarsforsknings - og -udviklingstjenester.  
Kommende tiltag  
 Senest i begyndelsen af 2023 vil Kommissionen fremlægge forslag om at muliggøre en 
                                                           
20 I overensstemmelse med de multinationale styrker, der er omhandlet i artikel 42, stk. 3, i traktaten om Den 
Europæiske Union.  
21 I forbindelse med det europæiske konsortium for en forskningsinfrastruktur (ERIC) er der anvendt en særlig 
oprettelsesform, der fremmer etablering og drift af forskningsinfrastrukturer af europæisk interesse.  
22 Ud over støtteberettigels eskravet i artikel  21, stk.  3, litra  a), i forordningen om Den Europæiske Forsvarsfond, 
ifølge hvilken der skal være en hensigt om at indkøbe det endelige produkt eller anvende teknologien på en 
koordineret måde.  
23 Artikel 17 i forordningen om Den Europæis ke Forsvarsfond.  
 
10 momsfritagelse  til støtte for fælles indkøb og ejerskab af forsvarskapaciteter, der er 
udviklet gennem samarbejde inden for EU, under overholdelse af 
Verdenshandelsorganisationens regler.  
 Senest medio 2023 vil Kommissionen på grundlag af den allerede tilgængelige eksper tise 
bygge videre på arbejdet i Ekspertgruppen vedrørende den Finansielle Værktøjskasse med 
henblik på at foreslå nye finansieringsløsninger  for at lette medlemsstaternes fælles 
indkøb af strategiske EU -forsvarskapaciteter.  
 Efter den foreløbige evaluering  af Den Europæiske Forsvarsfond24 vil Kommissionen 
undersøge muligheden for at ændre artikel  13 i forordning (EU) 2021/697 om oprettelse 
af Den Europæiske Forsvarsfond for at styrke bonussystemet i Den Europæiske 
Forsvarsfond, hvis medlemsstaterne forpligte r sig til i fællesskab at erhverve og/eller 
eje de forsvarskapaciteter, der er under udvikling . 
 
5. Opfordring til medlemsstaterne om fortsat i højere grad at strømline og samordne 
deres praksis inden for eksportkontrol  
Selv om medlemsstaterne har ansvaret for at udstede eksporttilladelser vedrørende militærudstyr, 
vurderer de deres afgørelser på grundlag af Rådets fælles holdning25, hvori der fastsættes fælles 
kriterier for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr. Heri indføres der også 
procedurer  for meddelelse af afslag og konsultationer med henblik på øget konvergens i 
medlemsstaternes anvendelse af deres politikker for eksport af forsvarsrelaterede produkter.  
Da det gradvist vil blive normen snarere end undtagelsen at udvikle fælles forsvarskapaciteter i 
EU, vil medlemsstaterne imidlertid kunne drage fordel af øget udveksling af bedste praksis 
og en deraf følgende gradvist mere samordnet tilgang til kontrol med  våbeneksport . På 
grundlag af det forudgående arbejde og i erkendelse af, at eksport er en afgørende succesfaktor 
for forretningsmodellen i den europæiske forsvarsindustri, bakker Kommissionen op om, at 
medlemsstaterne gradvist strømliner og samordner dere s praksis yderligere inden for 
våbeneksportkontrol, især hvad angår de forsvarskapaciteter, som de udvikler sammen, navnlig 
inden for rammerne af Den Europæiske Forsvarsfond.  
I den forbindelse glæder Kommissionen sig over Rådets igangværende overvejelser26 om 
eksport af kapaciteter, der er udviklet inden for en EU -ramme, og opfordrer medlemsstaterne til 
at fortsætte disse drøftelser med henblik på at lette eksportkontrolprocedurerne for sådanne 
produkter. I den proces kan der også trækkes på erfaringerne fr a bilaterale og multilaterale aftaler 
mellem medlemsstaterne om kapaciteter, der er udviklet i fællesskab.  
For ikke at hæmme samarbejdet bør dette arbejde fremme fastlæggelsen af klare og let 
gennemførlige procedurer. Der bør fastlægges effektive eksportko ntrolforanstaltninger for at 
                                                           
24 Den foreløbige evaluering skal foretages senest fire år (i 2025) efter påbegyndelsen af gennemførelsesperioden 
for fonden, jf. artikel  29 i forordningen om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond.  
25 Fælles holdning 2008/944/FUSP.  
26 I Undergruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben (COARM), som hører under Ikkesprednings - og 
Våbeneksportgruppen.   
 
11 sikre produkter, der er finansieret inden for rammerne af Den Europæiske Forsvarsfond, 
tilstrækkelig og konkurrencedygtig adgang til de internationale markeder, med respekt for 
medlemsstaternes suveræne beslutninger, under fuld  overholdelse af deres relevante retlige 
forpligtelser og under hensyntagen til deres nationale sikkerhedsinteresser. For fortsat at gøre det 
attraktivt at udvikle fælles forsvarskapaciteter opfordrer Kommissionen medlemsstaterne til 
at tilstræbe en tilgan g, hvor de i princippet ikke forhindrer hinanden i at eksportere 
militærudstyr og -teknologi, der er udviklet i samarbejde, til et tredjeland . Dette kunne 
gælde for planlagt eksport af materiel eller teknologi, der indeholder komponenter fra en anden 
medlemsstat, og som overstiger en vis bagatelgrænse.  
Kommende tiltag  
 Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at undersøge, hvordan de kan strømline og 
gradvist samordne deres praksis inden for våbeneksportkontrol yderligere, især hvad 
angår de forsvarsk apaciteter, der er udviklet i fællesskab, navnlig inden for en EU -
ramme, og derved sikre produkter, der er finansieret inden for rammerne af Den 
Europæiske Forsvarsfond, tilstrækkelig og konkurrencedygtig adgang til de internationale 
markeder, uden at det berører medlemsstaternes suveræne beslutninger.  
 
6. Styrkelse på EU -plan af forsvarsdimensionen i rummet  
Rummet er et strategisk område, hvad angår EU's handlefrihed og sikkerhed . Samtidig er det 
et mere og mere omstridt område med stadig større trængsel og et område, der præges af en 
tiltagende magtkamp.  
Der er et presserende behov for at løse disse udfordringer. En ny EU -rumstrategi for sikkerhed 
og forsvar, som medlemsstaterne i øjeblikket overvejer i forbindelse med det strategiske kompas, 
bør bidrage til at opbygge en fælles forståelse af rumrelaterede risici og trusler, udvikle passende 
måder at reagere bedre og hurtigere på i tilfælde af kriser, styrke vores modstandsdygtighed og 
gøre fuld brug af de fordele og muligheder, der er forbundet med rumomr ådet. Uden at foregribe 
indholdet af den fremtidige fælles strategi vil følgende tiltag blive overvejet:  
For det første bør EU's rumaktiver27 beskyttes bedre for at øge EU's modstandsdygtighed 
både i rummet og over for trusler fra rummet .  
I den fælles meddelelse om styring af trafikken i rummet28 giver Kommissionen og den 
højtstående repræsentant konkrete retningslinjer for, hvordan man kan forbedre beskyttelsen af 
EU's rumaktiver og fremme en mere bæredygtig udnyttelse af rummet. Kommission en vil 
navnlig styrke sine rumovervågningsaktiver  ved at udvide sine tjenester til overvågning og 
sporing i rummet (SST)  og udvikle beslægtede teknologier såsom automatisk 
kollisionsforebyggelse eller kunstig intelligens.  
                                                           
27 EU's rumprogram består af fire komponenter: Galileo/EGNOS til positionsbestemmelse, navigation og 
tidsbestemmelse, Copernicus til jor dobservation, GOVSATCOM til sikker statslig satellitkommunikation og 
SSA til kendskab til situationen i rummet.  
28 JOIN(2022) 4 final.  
 
12 Kommissionen vil også bakke yderl igere op om udvikling af projekter vedrørende kendskab til 
situationen i rummet (SSA) og kapaciteter til tidlig varsling på forsvarsområdet . Sådanne 
projekter vil bidrage til opbygningen af avancerede kommando - og kontrolkapaciteter i rummet 
(SC2), forbedrede SSA -sensorer og systemer for tidlig varsling mod trusler fra ballistiske 
missiler og nye hypersoniske missiler29. 
For det andet vil Kommissionen styrke sikkerheds - og forsvarsdimensionen i de 
eksisterende og fremtidige EU -ruminfrastrukturer  i sam arbejde med den højtstående 
repræsentant.  
Galileos statsregulerede tjeneste (PRS)30 tilbyder en navigationstjeneste, der er forbeholdt 
statsligt autoriserede brugere, til følsomme applikationer. Disse kræver en høj grad af 
tjenestekontinuitet ved hjælp af r obuste, krypterede signaler, navnlig på sikkerheds - og 
forsvarsområdet. PRS -tjenesten er udformet til at kunne tilbyde ubegrænset og uafbrudt adgang 
til tjenesten i hele verden. Den er et klart bevis på, at en fælles infrastruktur under civil kontrol 
kan o pfylde forsvars - og sikkerhedsbehovene.  
Forslaget til forordning om oprettelse af EU-programmet for sikker konnektivitet  for 2022 -
202731, der vedtages parallelt med denne meddelelse som en del af rumpakken, vil ved hjælp af 
sikker statslig kommunikation gøre EU mere modstandsdygtigt på konnektivitetsområdet.  Det vil 
helt fra starten omfatte forsvarskrav for så vidt angår modstandsdygtighed, og konstellationen 
med satellitter i en jordnær bane (LEO) vil gøre det muligt at medbringe nyttelaster, der bidrage r 
til andre komponenter i EU's rumprogram. Systemet vil blive udviklet med udgangspunkt i 
GOVSATCOM og synergier med Den Europæiske Forsvarsfond.  
I den videre udvikling af Copernicus bør der også så vidt muligt tages hensyn til 
forsvarsbehovene, idet der lægges særlig vægt på de fornødne sikkerheds - og 
præstationsniveauer, og arbejdet underbygges af den rette forvaltning baseret på tillid.   
For at bidrage til udviklingen af forsvarsdimensionen af eksisterende og kommende EU -
ruminfrastrukturer vil Kommissio nen støtte udviklingen af rumforsvarskapaciteten gennem 
Den Europæiske Forsvarsfond . Til dato er der afsat ca. 130 mio. EUR til finansiering af 
rumrelaterede foranstaltninger under fonden og dens forgængerprogrammer.  
Kommissionen støtter udviklingen af pl atforme for samarbejde om fremtidige 
forsvarsudfordringer og søger også at forbedre deres resultater ved at gøre bedst mulig brug af 
eksisterende og fremtidige europæiske rumaktiver. For eksempel medfinansieres projektet 
"Galileo for EU Defence"  (GEODE) me d 44 mio. EUR32 og har til formål at udvikle 
europæiske standardiserede militære navigationsmodtagere, der er kompatible med Galileo PRS. 
Der vil også blive investeret over 22 mio. EUR i at forbedre sensorer og kommando - og 
                                                           
29 Projekterne understøttes af Den Europæiske Forsvarsfond og forløberne herfor.  
30 Europa -Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1104/2011/EU af 25. oktober 2011 om reglerne for adgang til den 
statsregulerede tjeneste, der leveres af det globale satellitbaserede navigationssystem etableret under Galileo -
programmet (EUT L 287 af 4.11.2011, s. 1).  
31 COM(2022) 57 final.  
32 Via programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri.  
 
13 kontrolinfrastruktur (C2) til militær EU -rumove rvågningsbevidsthed samt i at udvikle en 
rumbaseret kapacitet til tidlig varsling.  
Som led i arbejdsprogrammet for Den Europæiske Forsvarsfond for 2021 vil fonden afsætte 50 
mio. EUR til både rum- og jordbaseret overvågning af navigationskrigsførelse (NAV WAR)  
og europæiske teknologier til satellitkommunikation, der er modstandsdygtige over for 
jamming . 
For det tredje vil Kommissionen arbejde på at mindske EU's dermed forbundne 
strategiske afhængighed af kritiske teknologier , f.eks. inden for mikrochips, kv anteteknologi 
og kunstig intelligens. For at opnå dette vil Kommissionen tilstræbe størst mulig synergi med 
rumrelaterede initiativer, der gennemføres under Kommissionens eksisterende instrumenter 
(herunder Den Europæiske Forsvarsfond, Horisont Europa33, rumprogrammet, Det Europæiske 
Innovationsråd og InvestEU), og vil gøre brug af Observatoriet for Kritiske Teknologier. 
Kommissionen vil også styrke modstandsdygtigheden i rumrelaterede europæiske 
forsyningskæder  for at sikre ruminfrastrukturernes integritet,  sikkerhed og drift.  
For det fjerde vil Kommissionen i samarbejde med den højtstående repræsentant og i 
overensstemmelse med hver sit mandat gennemføre udvidelsen af den nuværende 
trusselsreaktionsmekanisme34 under Galileo til at omfatte systemer og tjenest er under de 
andre komponenter i EU's rumprogram. Dette vil yderligere styrke 
sikkerhedsforvaltningen af EU's ruminfrastrukturer, så der kan reageres bedre på trusler,  
og det vil fremme indførelsen af en passende forvaltning blandt de relevante aktører. De vil også 
forbedre situationsbevidstheden på EU -plan gennem bedre anvendelse af rumdata i tæt 
samarbejde med medlemsstaterne og systematisk samarbejde mellem relevante 
agenturer/organer, der driver EU -infrastrukturer.  
Kommissionen og den højtstående repræsentant vil også bidrage til medlemsstaternes 
bestræbelser på yderligere at øge den gensidige bistand og styrke krisereaktionsmekanismerne, 
herunder gennem øvelser og ved at øge beredskabet over for trusler, fremme interoperabilitet og 
støtte en fælle s strategisk tilgang.  
Kommende tiltag  
 Efter vedtagelsen af det strategiske kompas vil Kommissionen og den højtstående 
repræsentant foreslå en fælles EU -rumstrategi for sikkerhed og forsvar.  
 Kommissionen vil inden udgangen af 2022 undersøge, hvordan beskyttelsen af EU's 
rumaktiver  kan forbedres yderligere, især gennem flere SST -tjenester (overvågning og 
sporing i rummet), bedre resultater af EU -SST og fuld udnyttelse af EU -industriens 
potentiale.  
                                                           
33 Ved udtrykket "Horisont Europa" forstås i dette dokument dels særprogrammet til gennemførelse af Horisont 
Europa og dels Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi. Aktiviteterne under  disse fokuserer 
udelukkende på civile anvendelser.  
34 I overensstemmelse med forordning (EU) 2021/696 om Unionens rumprogram og Rådets afgørelse (FUSP) 
2021/698 af 30. april 2021 om sikkerheden i systemer og tjenester, der indføres, drives og anvendes som led i 
Unionens rumprogram, og som kan berøre Unionens sikkerhed.  
 
14  I 2022 og fremover vil Kommissionen fremme en tilgang m ed "indbygget dobbelt 
anvendelse"  for EU's ruminfrastrukturer for at kunne tilbyde nye modstandsdygtige 
tjenester, der opfylder de statslige behov. I den forbindelse opfordrer Kommissionen 
Europa -Parlamentet og Rådet til hurtigt at vedtage forslaget til fo rordning om oprettelse 
af EU -programmet for sikker konnektivitet for 2022 -2027.  
 Kommissionen vil intensivere indsatsen for at mindske strategisk teknologisk 
afhængighed og øge modstandsdygtigheden i forsyningskæderne i forbindelse med 
ruminfrastruktur, nav nlig gennem EU's finansieringsinstrumenter og EU -Observatoriet 
for Kritiske Teknologier.  
 Kommissionen vil etablere en passende forvaltning af EU's ruminfrastrukturer i tæt 
samarbejde med medlemsstaterne på grundlag af modellen for Galileo PRS. Den vil 
vurdere gennemførligheden af at udvikle og udrulle en mere modstandsdygtig og bedre 
sikret Copernicustjeneste til statslige formål35, hvor der så vidt muligt tages hensyn til 
forsvarsbehovene.  
 Inden udgangen af 2022 vil Kommissionen og den højtstående repræ sentant også 
undersøge muligheden for at aktivere mekanismer for solidaritet, gensidig bistand og 
krisereaktion i tilfælde af angreb fra rummet eller trusler mod rumbaserede aktiver.  
 
7. Øget europæisk modstandsdygtighed   
EU må styrke sin modstandsdygtighed for at forebygge, afværge og modstå fremtidige chok. På 
grund af de naturlige forbindelser med de nationale sikkerheds - og forsvarspolitikker ligger 
ansvaret for at imødegå disse trusler primært hos medlemsstaterne. Viss e sårbarheder er 
imidlertid fælles for alle medlemsstater, og nogle trusler strækker sig over grænserne, f.eks. 
angreb rettet mod grænseoverskridende net og infrastrukturer samt klimaændringer.  
EU's tilgang går ud på at sikre en smidig integration af den eksterne og interne dimension. Den 
kombinerer nationale og EU -dækkende civile og militære hensyn med henblik på at fremme 
konkrete løsninger og samtidig fremme øget modstandsdygtighed og vedvarende operationel 
effektivitet.  
7.1. Imødegåelse af hybride trusler  
I 2020 udpegede Kommissionen i strategien for EU's sikkerhedsunion36 hybride trusler som et 
af de prioriterede områder, hvor der skal sættes ind for at øge EU's sikkerhed. Strategien 
beskriver grundlaget for en fornyet tilgang til disse stadigt skiftende tru sler, der dækker hele 
spektret af tiltag — fra tidlig opdagelse, analyse, bevågenhed, opbygning af modstandsdygtighed 
og forebyggelse til krisestyring og konsekvenshåndtering.  
                                                           
35 Copernicus' PRS -lignende tjeneste.  
36 COM(2020) 605 final.  
 
15 Kortlægningen af foranstaltninger37, der har til formål at styrke modstandsdygtig heden og 
imødegå hybride trusler, omfatter over to hundrede værktøjer og foranstaltninger på EU -
plan , hvoraf langt de fleste ledes eller støttes af Kommissionen. Kommissionens forslag på 
forskellige områder, herunder forslaget til forordning om digitale tj enester38 og forslaget til 
direktiv om kritiske enheders modstandsdygtighed39, samt den reviderede EU -
civilbeskyttelsesmekanisme40 vil bidrage yderligere til dette stigende antal EU -værktøjer til 
imødegåelse af hybride trusler.  
Modstandsdygtighed er en af de  vigtigste forudsætninger for at imødegå hybride trusler. I et 
fælles arbejdsdokument fra januar 202241 er der udpeget 53 elementer af referencekrav til 
modstandsdygtighed42 på EU -plan. Udpegningen af referencekrav blev bebudet i strategien for 
sikkerhedsunionen og har været et afgørende første skridt til at spore og objektivt måle 
fremskridt på dette område.  
I den forbindelse vil Kommissionens tjenestegrene, Tjenesten for EU 's Optræden Udadtil (EU -
Udenrigstjenesten) og Generalsekretariatet for Rådet gennemføre øvelsen "EU Integrated 
Resolve PACE" i november 2022, bl.a. med henblik på hybride trusler, herunder deres 
cyberdimension. Denne øvelse vil blive gennemført under den h øjtstående repræsentants 
overordnede ansvar med deltagelse af medlemsstaterne og EU -agenturerne og i et parallelt og 
koordineret format (PACE) med NATO.  
Kommissionen har også tilpasset indsatsen efter truslernes hastigt skiftende karakter . Efter 
krisen ved  EU's grænse til Belarus foreslog den foranstaltninger til at tackle 
instrumentaliseringen af migration , herunder sortlistning af transportvirksomheder, der er 
involveret i menneskehandel eller menneskesmugling til EU43. 
Covid -19-pandemien har vist, at det er nødvendigt med en bedre koordineret indsats over for 
sundhedskriser på EU -plan. På et tidspunkt, hvor kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare 
trusler kan bringe folkesundheden i fare, er EU's Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på 
Sundhedsomr ådet (HERA) afgørende for at styrke EU's beredskab og indsats over for alvorlige 
grænseoverskridende sundhedstrusler. Myndigheden skal gøre det muligt hurtigt at tilvejebringe, 
give adgang til og distribuere nødvendige modforanstaltninger. På grundlag af e rfaringerne fra 
de tidlige faser af pandemien vil indsatsen for at øge den militære bistand til civile myndigheder i 
denne henseende fortsætte.  
Kommende tiltag  
 Senest i 2023 vil Kommissionen i samarbejde med den højtstående repræsentant og 
                                                           
37 SWD(2020) 152 final.  
38 COM(2020) 825 final.  
39 COM(2020) 829 final.  
40 Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/836 af 20 . maj 2021.  
41 SWD(2022) 21 final.  
42 Benchmarks, der dækker situationer, hvor disse er et udgangspunkt såvel som et tilsigtet mål, eller rådgivning 
om minimumskrav.  
43 COM(2021) 753 final.  
 
16 medlemsstaterne vurdere de sektorspecifikke referencekrav til modstandsdygtighed for at 
kortlægge eventuelle mangler og behov  samt tage skridt til at afhjælpe dem.  
 Efter vedtag elsen af det strategiske kompas vil Kommissionen bidrage til EU's fremtidige 
værktøjskasse til afbødning af hybride trusler ved at sikre, at medlemsstaterne har et 
fuldstændigt overblik over, hvilke interne instrumenter og foranstaltninger der findes til a t 
imødegå hybride trusler, der berører EU og dets medlemsstater. De foranstaltninger, der 
indgår i kortlægningen i 2020 af imødegåelsen af hybride trusler, samt Kommissionens 
og den højtstående repræsentants nylige forslag på områder som kritisk infrastruk tur og 
desinformation vil blive taget med i betragtning.  
 Efter vedtagelsen af det strategiske kompas vil Kommissionen overveje at udpege 
eksperter på relevante politikområder, som efter anmodning kan indsættes som en del af 
et hurtigt EU-hybridberedskabshold, i synergi med de foreslåede fælles 
cyberberedskabshold.  
 Sideløbende hermed vil Kommissionens tjenestegrene og EU -Udenrigstjenesten i 
fællesskab tage EU -drejebogen for imødegåelse af hybride trusler op til revision.  
 Inden udgangen a f 2022 vil Kommissionen i samarbejde med den højtstående 
repræsentant fastlægge en samlet vision for sine hurtige varslingsmekanismer og navnlig 
muligheden for at skabe et bedre overblik over situationsbevidstheden i koordinering og 
komplementaritet med an dre eksisterende EU -mekanismer. Dette vil styrke Unionens 
kapacitet til overvågning og tidlig opdagelse, forebyggelse og beredskab, herunder 
modstandsdygtighed, og reaktion over for hybride trusler.  
 Kommissionen vil på grundlag af sin ekspertise og sine in strumenter bidrage til EU's 
indsats for at opbygge modstandsdygtighed i partnerlandene.  
 
7.2. Styrkelse af cybersikkerhed og cyberforsvar  
Håndtering af cybersikkerhedstrusler er en af de mest komplekse sikkerheds - og 
forsvarsudfordringer i dag, navnlig i betragtning af truslernes stigende antal og virkninger og den 
særlige, avancerede kapacitet, som statslige aktører har udviklet på dette om råde.  
EU er nødt til at beskytte kritiske net - og informationssystemer og spille en ledende rolle med 
hensyn til at garantere det globale internets sikkerhed, stabilitet, modstandsdygtighed og frihed. 
Vi er nødt til at fremme cybersikkerhed og cyberforsva r i Europa ved at styrke vores samarbejde, 
investere mere virkningsfuldt i avanceret kapacitet og fastsætte passende regler, der muliggør en 
bedre sammenkædning af alle cyberdimensioner. Disse bestræbelser bør fokusere på at beskytte  
borgerne, virksomheder ne og EU's interesser, afsløre og afskrække  ondsindede cyberaktiviteter 
og forsvare  os mod cyberangreb og derved bidrage til international sikkerhed og stabilitet og 
konsolidere EU's potentiale for cyberforsvar med afskrækkende virkning.  
 
17 Kommissionen og d en højtstående repræsentant har allerede fastlagt ambitiøse foranstaltninger, 
der bidrager til at nå disse mål, i EU's strategi for cybersikkerhed fra december 202044. Der er 
indført en række vigtige instrumenter, der skal øge EU's modstandsdygtighed, navnl ig direktivet 
om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net - og 
informationssystemer i hele Unionen (NIS)45, forordningen om cybersikkerhed46, direktivet 
om angreb på informationssystemer47 samt gennemførelsen af EU-værkstøjskassen til 
udrulning af sikre 5G -net48, henstillingen om en koordineret reaktion på væsentlige 
cybersikkerhedshændelser og -kriser49 og rammen for EU's cyberforsvarspolitik (2018 -
ajourføring)50. Kommissionen har også vedtaget en delegeret retsakt51 i henhold til 
radioudstyrsdirektivet52, der fastsætter retlige krav til cybersikkerhedsforanstaltninger, som 
producenterne skal tage hensyn til i forbindelse med konstruktion og fremstilling af radioudstyr. 
Endelig har Kommissionen forelagt en henstilling om en fælles cyberenhed53 og har i 
december 2020 fremsat et forslag om revision af NIS -direktivet54, som nu er til behandling i 
Europa -Parlamentet og Rådet. I overensstemmelse med dette ambitionsniveau vil Kommissionen 
om kort tid fremlægge forslag til forbedring af cybersikkerhed og informationssikkerhed i EU's 
institutioner, organer og agenturer.  
Det flerårige arbejdsprogram for 2021 -25 for henholdsvis et digitalt Europa og Connecting 
Europe -faciliteten (CEF — den digitale sektor) vil støtte etablering en af en sikker 
kvantekommunikationsinfrastruktur (Euro QCI). CEF vil også støtte anden kritisk 
kommunikationsinfrastruktur, herunder visse backboneforbindelser mellem medlemsstaterne og 
med tredjelande, med de højeste sikkerhedsstandarder.  
For at supplere disse instrumenter og yderligere mindske angrebsfladen og eksponeringen for 
risici bør sikkerheden og standardiseringen af produkter og tjenester inden for informations - og 
kommunikationsteknologi (IKT) styrkes. Dette gælder navnlig sikkerh eden i kritiske hardware - 
og softwarekomponenter. Kommissionen er derfor i færd med at udarbejde nye forslag om 
horisontale sikkerhedskrav, som skal udgøre det centrale element i den forordning om 
cyberrobusthed , der blev bebudet i talen om Unionens tilsta nd55. Her kan det overvejes at 
                                                           
44 JOIN(2020) 18 final.  
45 Direktiv (EU) 2016/1148 om sikkerhed i net - og informationssystemer (NIS).  
46 Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/881 af 17. april 2019 om ENISA (Den Europæiske Unions 
Agentur for Cybersikkerhed), om cybersikkerhedscertificering af informations - og kommunikationsteknologi og 
om ophævel se af forordning (EU) nr. 526/2013 (forordningen om cybersikkerhed).  
47 Direktiv 2013/40/EU af 12. august 2013.  
48 COM(2020) 50 final.  
49 Kommissionens henstilling (EU) 2017/1584 af 13. september 2017 om en koordineret reaktion på væsentlige 
cybersikkerhedshændelser og -kriser, C/2017/6100.  
50 14413/18 (19/11/2018).  
51 C(2021) 7672.  
52 Europa -Parlamentets og Rådets direktiv 2014/53/EU af 16. april 2014 om harmonisering af medlemsstaternes 
love om tilgængeliggørelse af radioudstyr på markedet.  
53 C(2021) 4520 final.  
54 COM(2020) 823 final.  
55 Tale om Unionens tilstand 2021 — Styrkelse af Unionens sjæl — 15. september 2021.  
 
18 indarbejde en forsvarsdimension, navnlig i forbindelse med en mulig udvikling af fælles og 
hybride standarder for cybersikkerhed.  
For yderligere at styrke den teknologiske kapacitet i EU og hos dets cyberforsvarsaktører 
(primæ rt medlemsstaternes forsvarsstyrker) vil der blive tilstræbt øget samarbejde mellem 
relevante aktører om planlægningen af civile og forsvarsmæssige investeringer med henblik på 
udvikling og brug af relevante teknologier. Industri -, Teknologi - og 
Forsknings kompetencecentret for Cybersikkerhed og Netværket af Koordinationscentre  
(CCCN)56 vil i 2022 vedtage sin strategiske dagsorden for cyberinvesteringer. Dagsordenen kan 
omfatte mulige synergier mellem civile og forsvarsbaserede teknologier og potentielle 
teknologier med dobbelt anvendelse, idet der tilstræbes synergi med andre EU -programmer, 
herunder Horisont Europa, programmet for et digitalt Europa og Den Europæiske Forsvarsfond, 
på en koordineret måde og under overholdelse af de relevante forvaltningsregler . 
Kommissionen har allerede afsat 38,6 mio. EUR57 til seks cyberforsvarsprojekter.  Med 
dette budget støttes bl.a. udviklingen af en europæisk platform for cybersituationsbevidsthed og 
et projekt om teknologier til sikker og modstandsdygtig kommunikation. Den Europæiske 
Forsvarsfond vil fortsat støtte udviklingen af cyberforsvarskapacite t. I 2021 iværksatte fonden to 
specifikke indkaldelser med en finansieringsramme på 33,5 mio. EUR.  Alle projekter 
vedrørende forsvarskapacitet har en cyberdimension, og cyberforsvar vil fortsat være en prioritet 
for Den Europæiske Forsvarsfond i de kommen de år.  
Som led i et bedre beredskab over for potentielle omfattende hændelser og kriser i Unionen er 
øget koordinering afgørende for at sikre situationsbevidsthed, hurtigt kortlægge potentielle 
indsatsbehov og -ressourcer og opnå en effektiv kommunikation mellem relevante aktører på 
medlemsstats - og EU -plan med henblik på at afbøde potentielle virkninger i Unionen.  
For at optrappe afsløringen af ondsindede cyberaktiviteter og øge situationsbevidstheden  
arbejder Kommissionen sammen med medlemsstaterne om at oprette grænseoverskridende 
platforme til udveksling af efterretninger om cybersikkerhedstrusler og samtidig styrke 
kapaciteten i sikkerhedsoperationscentre (SOC'er) på nationalt plan i hele EU. Formålet med 
disse grænseoverskridende platforme ("EU -SOC'er" ) er at muliggøre udveksling af data om 
cybersikkerhedstrusler fra forskellige kilder samt af værktøjer og kapaciteter i stor skala inden 
for pålidelige rammer. EU -SOC'erne vil blive udstyret med næste generation af ultrasikre 
værktøjer og infrastrukturer.  Dette bør gøre det muligt at forbedre den kollektive 
afsløringskapacitet og sikre, at myndigheder og relevante enheder advares rettidigt. Disse tiltag 
vil modtage finansiel støtte fra programmet for et digitalt Europa, navnlig gennem fælles indkøb 
med hen blik på udvikling og drift af EU -SOC'er, herunder avancerede værktøjer og 
infrastrukturer, samt en indkaldelse af forslag til støtte for SOC -kapacitet i medlemsstaterne. 
Som næste skridt kan det også overvejes sammen med medlemsstaterne at fremme samarbejd et 
mellem den civile og den militære sektor på nationalt plan på dette område.  
                                                           
56 PE/28/2021/INIT.  
57 Via programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri.  
 
19 Hvad angår reaktionen på hændelser bør cybersikkerhedssamarbejdet mellem medlemsstaterne 
udvides, herunder gennem et muligt samarbejde mellem civile og militære indsatshold . Den 
fælles cyberenhed har til formål at bringe alle relevante cybersikkerhedskredse (dvs. diplomatiet, 
civilsamfundet, de retshåndhævende myndigheder og forsvaret) sammen om at sikre en EU -
koordineret reaktion på omfattende cyberhændelser og -kriser samt at tilbyde bistand til 
genopretningen efter sådanne angreb.  Forsvaret vil således kunne samarbejde og koordinere 
strukturelt med andre cybersikkerhedskredse gennem den fælles cyberenhed.  
Udvikling af cyberfærdigheder  gennem fælles uddannelse og øvelser er ogs å afgørende for en 
effektiv modstandsdygtighed over for cyberangreb, da det vil forbedre cyberkapaciteten, udvikle 
en fælles forståelse og opbygge en fælles reaktionskapacitet. Medlemsstaterne kan også overveje 
et styrket civil -militært samarbejde om cyber uddannelse og fælles øvelser, der bygger på Det 
Europæiske Sikkerheds - og Forsvarsakademis og Det Europæiske Forsvarsagenturs 
cyberuddannelses - og øvelsesprogrammer.  
Kommende tiltag  
 Senest i tredje kvartal af 2022 vil Kommissionen foreslå en forordning om  
cyberrobusthed , der har til formål at øge cybersikkerheden i produkter og tilhørende 
tjenester på det indre marked.  
 For at oprette de nye "EU -SOC" -platforme til udveksling af efterretninger og værktøjer 
vedrørende cybertrusler vil Kommissionen senest i a ndet kvartal af 2022 offentliggøre en 
indkaldelse af interessetilkendegivelser med henblik på at udvælge værtsenheder for EU -
SOC'er, ledsaget af en særlig køreplan. Dette skal bane vej for opbygning af strategisk 
EU-kapacitet til at afsløre og udveksle opl ysninger om cybertrusler.  
 Kommissionen vil samarbejde med medlemsstaterne om at øge beredskabet over for 
omfattende cybersikkerhedshændelser gennem øget koordinering, herunder afdækning af 
potentielle behov og ressourcer med henblik på at tilrettelægge mod forholdsreglerne.  
 I 2022 vil der blive fremsat forslag om en strategisk dagsorden for Kompetencecentret for 
Cybersikkerhed, herunder om teknologier med dobbelt anvendelse og synergier mellem 
den civile og den militære sektor, der skal nedfældes på en koord ineret måde sammen 
med de relevante aktører.  
 Kommissionen vil sammen med den højtstående repræsentant fortsat støtte 
medlemsstaterne i oprettelsen af den fælles cyberenhed, navnlig dens mekanisme for 
gensidig bistand, og vil tilskynde til civil -militært samarbejde om at lette 
informationsudvekslingen og koordineringen mellem forsvarseksperter og andre kredse 
(dvs. civilsamfundet, retshåndhævende myndigheder og diplomatiet).  
 Kommissionen vil anmode de europæiske standardiseringsorganisationer om at udvikle  
harmoniserede standarder til støtte for den nyligt vedtagne delegerede retsakt til 
supplering af direktivet om radioudstyr for så vidt angår cybersikkerhed og privatlivets 
fred. 
 Kommissionen vil samarbejde med den højtstående repræsentant om en videreudvi kling 
 
20 af EU's cyberforsvarspolitik, der skal forelægges medlemsstaterne inden udgangen af 
2022.  
 Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at overveje at tilrettelægge fælles 
cyberforsvarskurser og -øvelser i samarbejde med de eksisterende programmer for c ivile 
og forsvarsbaserede uddannelser og øvelser.  
 
7.3. Styrkelse af militær mobilitet  
Via gennemførelsen af handlingsplanen for militær mobilitet tager EU allerede betydelige skridt 
til at øge mobiliteten for militært personel, materiel og udstyr i og uden fo r EU og dermed 
forbedre vores evne til at reagere hurtigt på en krise eller med henblik på rutinemæssige 
aktiviteter såsom øvelser. Militær mobilitet er også et flagskibsprojekt inden for samarbejdet 
mellem EU og NATO.  
Med et EU-budget for 2021 -2027 på 1,69 mia. EUR  til støtte for transportinfrastruktur med 
dobbelt anvendelse er militær mobilitet et centralt element i den nye Connecting Europe -facilitet 
(CEF)58. Arbejdsprogrammet for 2021 -2023 omfatter et årligt øremærket budget på 330 mio. 
EUR, og de før ste indkaldelser af forslag blev iværksat i september 2021.  
Militær mobilitet indgår også i Den Europæiske Forsvarsfonds arbejdsprogram for 2021. 
Udviklingen af et digitalt system til sikker og hurtig udveksling af oplysninger vedrørende 
militær mobilitet  er et af de to emner i indkaldelsen af forslag om soldater - og logistiksystemer 
med et vejledende budget på 50 mio. EUR for indkaldelsen som helhed.  
Den 14. december 2021 foreslog Kommissionen en revision af forordningen om det 
transeuropæiske transportn et (TEN -T). Forslaget har bl.a. til formål at styrke standarderne for 
civil og militær mobilitet og udvide TEN -T-kortene til at omfatte nye ruter, der er vigtige for 
militær mobilitet.  
Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser på at bidrage til militær  mobilitet i og uden for EU, 
herunder ved at tage emnet i betragtning i relevante lovgivningsforslag og initiativer, navnlig 
inden for transport og grænseoverskridende procedurer.  
Kommende tiltag  
 Inden udgangen af 2022 vil Kommissionen sammen med den højt stående repræsentant 
foreslå en ajourføring af den fælles handlingsplan for militær mobilitet, som kan dække 
de behov, der konstateres i forbindelse med digitalisering inden for transport, 
transportinfrastrukturens cyberrobusthed og kunstig intelligens.  
 
7.4. Håndtering af de udfordringer, som klimaændringerne skaber på forsvarsområdet  
                                                           
58 Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1153 af 7. juli 2021 om oprettelse af Connecting Europe -
faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014.  
 
21 Klimaændringer og tab af biodiversitet udgør nye sikkerhedstrusler. Det har fortsat høj prioritet 
at opretholde den operationelle effektivitet, men forsvarssektoren er nødt til a t tilpasse sig 
klimaændringernes sikkerhedsrelaterede følger, bl.a. operationer under mere ekstreme 
klimaforhold, samt bidrage til afbødning som led i EU's klimaændringspolitik, navnlig den 
europæiske grønne pagt. Forbedring af energieffektiviteten, øget b rug af vedvarende energi, hvor 
det er muligt, og reduktion af emissionerne i denne sektor samt beskyttelse af biodiversiteten og 
en styrket cirkulær økonomi bør integreres i den kollektive indsats for at opnå klimaneutralitet 
senest i 2050.  
Cirkulære syst emer kan have store fordele for forsvarsindustrien og indkøb af materiel, da de kan 
øge ressourceeffektiviteten, give større åben strategisk autonomi med hensyn til visse kritiske 
materialer og forlænge og optimere forsvarsmateriellets nytteværdi59. Mulighe derne for 
konstruktionsforbedringer med henblik på demontering, genbrug af komponenter, reparation, 
renovering og genfremstilling af forsvarsmateriel vil blive kortlagt og støttet. Dette gælder også 
mulighederne for at opgradere forsvarsmateriel, så det fo rtsat kan fungere under stadig mere 
barske miljøforhold i operationsområderne.  
I den forbindelse er Kommissionen fast besluttet på at gennemføre EU's fælles køreplan for 
klimaændringer og forsvar af 202060, og Kommissionens tjenestegrene vil sammen med EU -
Udenrigstjenesten og Det Europæiske Forsvarsagentur forelægge en første årlig statusrapport 
herom i første halvdel af 2022. 2021 -arbejdsprogrammet for Den Europæiske Forsvarsfond61 
omfatter allerede emner vedrørende energistyring og energieffektivitet. Der e r afsat 133 mio. 
EUR til en specifik indkaldelse af forslag, der vedrører disse emner, til støtte for forskning i og 
udvikling af forsvarsteknologier og -produkter.  En tilsvarende indsats optrappes i NATO og FN 
samt af USA og andre partnere, og EU vil der for intensivere sine dialoger på medarbejderniveau 
om sammenhængen mellem klima, sikkerhed og forsvar.  
Kommende tiltag  
 I første halvdel af 2022 vil Kommissionens tjenestegrene, EU -Udenrigstjenesten og Det 
Europæiske Forsvarsagentur fremlægge den første statusrapport om gennemførelsen af 
køreplanen for klimaændringer og forsvar.  
 I løbet af 2022 vil Kommissionen vurdere de klima -/forsvarsrelaterede initiativer, der 
gennemføres under Kommissionens eksisterende instrumenter (herunder Den Europæiske 
Forsvarsfond, Horisont Europa, Horisont 2020, CEF og LIFE) med henblik på at øge 
potentielle synergier.  
 Inden udgangen af 2022 vi l Kommissionen opstille en politikramme, der trækker på 
klima -/forsvarsaspekterne af instrumenter ledet af Kommissionen, med det mål at bidrage 
til at mindske energiefterspørgslen og gøre kritiske teknologier, der anvendes af civile 
sikkerhedsaktører og væ bnede styrker, mere energirobuste og udvikle konkrete 
                                                           
59 IF CEED (europa.eu) Circular defence - News & insight - Cambridge Judge Business School . 
60 12741/20.  
61 I forordningen om Den Europæiske Forsvarsfond hedder det, at "fonden [bidrager] til at integrere klimatiltag i 
EU-politikker og til at nå et overordnet mål om, at 30 % af udgifterne i EU -budgettet støtter klimamål".  
 
22 klimarobuste løsninger på denne baggrund.  
 I løbet af 2022 vil Kommissionen undersøge potentialet for at øge energirelaterede 
retningslinjers indvirkning på militær infrastruktur (f.eks. kontorer, hovedk varterer, 
kaserner, hospitaler, akademier), herunder mulighederne for grønne offentlige indkøb, 
som led i den europæiske grønne pagt (dvs. den nye energieffektivitetsforanstaltning 
"renoveringsbølgen", revisionen af direktivet om energieffektivitet og dire ktivet om 
bygningers energimæssige ydeevne).  
 I løbet af 2022 vil Kommissionen og den højtstående repræsentant øge og intensivere 
samarbejdet på medarbejderniveau med NATO, FN og relevante bilaterale partnere 
såsom USA og Canada om sammenhængen mellem klima sikkerhed og forsvar.  
 
8. Konklusion  
I en verden, der er mere kompleks, konfliktfyldt, konkurrencepræget og forbundet end 
nogensinde før, må EU optrappe sin indsats for at forsvare sine strategiske interesser og værdier. 
EU's kommende strategiske kompas for sikkerhed og forsvar vil indeholde ambitiøse mål for 
Europas langsigtede sikkerhed og forsvar, og nærværende meddelelse er et aktivt bidrag til 
fastlæggelsen af disse mål.  
Til dette formål har Kommissionen navnlig udpeget følgende nye hovedområder som vigt ige for 
at gøre det europæiske forsvarsmarked endnu mere konkurrencedygtigt:  
- at se nærmere på, hvordan medlemsstaterne kan tilskyndes yderligere til at investere i 
centrale strategiske kapaciteter og afgørende katalysatorer , der udvikles og/eller 
indkøbes inden for en EU -samarbejdsramme  
- at tilskynde yderligere til fælles indkøb af forsvarskapaciteter, der er udviklet gennem 
samarbejde inden for EU , herunder gennem momsfritagelse og en mulig styrkelse af 
bonussystemet i Den Europæiske Forsvarsfond  
- at opfordr e medlemsstaterne til at fortsætte med at strømline og koordinere deres 
praksis yderligere inden for våbeneksportkontrol , navnlig for så vidt angår 
forsvarskapaciteter, som er udviklet inden for en EU -samarbejdsramme.  
Kommissionen vil også gennemføre de ce ntrale initiativer til støtte for Europas forsvar, der 
allerede er iværksat, blandt andet Den Europæiske Forsvarsfond og militær mobilitet , samt de 
tiltag, der er afgørende for at styrke Europas modstandsdygtighed, navnlig i rummet, og for at 
imødegå hybri de trusler, styrke cybersikkerheden og håndtere de udfordringer, som 
klimaændringerne skaber på forsvarsområdet.  
Kommissionen er fortsat rede til at overveje yderligere tiltag på baggrund af de fremskridt, der 
opnås, og udviklingen i de trusler og udfordri nger, som Unionen vil stå over for i fremtiden.