Regionsudvalgets udtalelse om »Hvidbog om almen uddannelse og erhvervsuddannelse: Undervise og lære - på vej mod det kognitive samfund« (96/C 182/04)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 21. december 1995 at anmode om Regionsudvalgets udtalelse om »Hvidbog om almen uddannelse og erhvervsuddannelse: Undervise og lære - på vej mod det kognitive samfund«.

Det forberedende arbejde henvistes den 18. juli 1995 til Regionsudvalgets Underudvalg 6 »Uddannelse og Undervisning«, som udpegede Irma Peiponen og Margareta Wallin-Johansson til ordførere.

Underudvalget vedtog sin udtalelse (CdR 439/95 fin) den 9. februar 1996.

Regionsudvalget vedtog på sin 12. plenarforsamling af 20.-21. marts 1996, mødet den 21. marts, enstemmigt følgende udtalelse.

1. Indledning

Regionsudvalget henviser til:

1.1. Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, navnlig artikel 126 og 127.

1.2. Hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse og til Regionsudvalgets udtalelse herom (CdR 171/94) ().

1.3. Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om det europæiske uddannelsesår - livslang uddannelse () og Regionsudvalgets udtalelse herom (CdR 244/94) ().

1.4. Kommissionens meddelelse om uddannelse over for de teknologiske, industrielle og sociale udfordringer: indledende overvejelser og Regionsudvalgets udtalelse herom (CdR 299/95) ().

1.5. Regionsudvalgets udtalelse om de lokale og regionale myndigheders bidrag til EU's uddannelsesforanstaltninger i de central- og østeuropæiske lande (CdR 298/95) () og tager sit udgangspunkt i følgende betragtninger:

1.6. Fællesskabets indsats på uddannelsesområdet i henhold til artikel 126 og 127 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab skal støtte og supplere medlemsstaternes indsats med fuld respekt for disses ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af undervisningssystemet, hvilket udelukker en EU-harmonisering af medlemsstaternes love og bestemmelser.

1.7. Fællesskabet bør strengt holde sig inden for sine traktatfæstede kompetenceområder og overholde subsidiaritetsprincippet, idet det respekterer de lokale og regionale myndigheders ansvar og beføjelser over alt i EU som fremhævet i Regionsudvalgets udtalelse om revisionen af Traktaten om Den Europæiske Union (CdR 136/95) ().

1.8. Det understreges i Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, at de menneskelige ressourcer er EU's vigtigste økonomiske aktiv, og at udvikling af uddannelsessektoren er en af forudsætningerne for indførelsen af en ny vækstmodel med større jobskabelseseffekt.

1.9. Det Europæiske Råd i Essen i december 1994 pegede på fremme af investeringer i erhvervsuddannelse som et af de vigtigste aktionsområder for beskæftigelsesfremmende foranstaltninger.

1.10. Det Europæiske Råd i Cannes (juni 1995) og i Madrid (december 1995) slog fast, hvor vigtigt det er at udvikle initiativer på dette område.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Regionsudvalget tager hvidbogen til efterretning som idékatalog. Det understreger værdien af informations- og erfaringsudveksling om fælles problemer inden for rammerne af medlemsstaternes uddannelsessystemer. Et sådant samarbejde kan give medlemsstaterne bedre forudsætninger for at træffe uddannelsespolitiske beslutninger og dermed bidrage til et højt kvalitetsniveau i de forskellige uddannelser. Den hastige udvikling i informationssamfundet øger behovet for livslang uddannelse for alle borgere - såvel mænd som kvinder - uden hensyntagen til geografiske, økonomiske eller sociale forhold. Efter Regionsudvalgets mening er investeringer i viden og færdigheder af afgørende betydning for bestræbelserne på at afhjælpe arbejdsløsheden, fremme den økonomiske konkurrenceevne og forhindre social udelukkelse. Uddannelse er samfundets vindue mod fremtiden.

2.2. Ansvaret for uddannelse og erhvervsuddannelse ligger først og fremmest hos de nationale, regionale og lokale myndigheder, og det er ikke EU's mål at oprette en europæisk planlægningsmyndighed for uddannelse og erhvervsuddannelse. Regionsudvalget mener imidlertid, at EU kan fremme og støtte den foreslåede udveksling af oplysninger og erfaringer. Hvidbogen vil være et udmærket grundlag for den brede debat, som Kommissionen i løbet af 1996 - som er det europæiske år for livslang uddannelse - agter at iværksætte om uddannelsespolitikkens mål og midler, samt for gennemførelse på kort og langt sigt på forskellige niveauer i samfundet.

2.3. Udgangspunktet for Regionsudvalgets stillingtagen og bemærkninger til hvidbogens analyse og forslag er det bidrag, som EU's lokale og regionale myndigheder kan yde til udformningen af de almene uddannelsessystemer og erhvervsuddannelsessystemerne i medlemsstaterne. Regionsudvalget mener, at anvendelsen af udtrykket »det kognitive samfund« i nogle sproglige udgaver af hvidbogen er uheldigt. Begrebet opfylder ikke de langt mere vidtgående ambitioner, som uddannelsespolitikken har og bør have på nationalt, regionalt og lokalt plan. Efter Regionsudvalgets opfattelse er uddannelse mere end blot viden og evnen til at omgås nye informationer. Uddannelsen bør bidrage til, at den enkelte kan udvikle sin personlighed fuldt ud. Almen- og erhvervsuddannelsens institutioner udfylder denne funktion, idet de formidler kundskaber, færdigheder, værdier, ansvarsfølelse, kreativitet, dømmekraft og integrationsevne.

2.4. Det kan kun glæde Regionsudvalget, at hvidbogen lægger så stor vægt på subsidiaritet - herunder ikke mindst at det anerkendes, at ansvaret for uddannelsesinitiativer i mange medlemsstater er placeret hos de lokale og regionale myndigheder. Regionsudvalget vil gerne understrege det regionale selvstyres betydning. De lokale og regionale myndigheder må i fuldt omfang inddrages i enhver kommende debat på området. Regionsudvalget ønsker derfor en fast, løbende dialog med Kommissionen om fremtidige initiativer og forslag på uddannelsesområdet.

2.5. Regionsudvalget glæder sig også over den betydning, som hvidbogen tillægger udviklingen af de lokale og regionale netværk: Kommissionen erkender, at de hører til de vigtigste metoder til at fremme undervisning og styrke samhørigheden i EU. Det ønsker dog tillige en anerkendelse af de lokale og regionale myndigheders betydningsfulde rolle i forbindelse med oprettelse og koordination af partnerskaber på lokalt og regionalt niveau. De lokale og regionale myndigheders alsidige approach - omfattende alle økonomiske og sociale aktører på lokalt plan: uddannelsesinstitutioner, skoler, universiteter, erhvervsliv, små og mellemstore virksomheder, arbejdstagere, lærere, forskere, studerende o.a. - kan gøre det lettere at klare de nye udfordringer, arbejdsløshed og social udelukkelse, ved at stimulere nytænkning og kreativitet på lokalt plan samt inddrage og mobilisere forskellige befolkningsgrupper.

2.6. I mange medlemsstater spiller de lokale myndigheder en meget kompleks rolle i kraft af deres enestående position. De fungerer som offentlig arbejdsgiver, samtidig med at de er leverandører af uddannelse: de sørger således for både udbud og efterspørgsel. De er desuden vigtige aktører i den regionale udviklingspolitik, idet de gør, hvad de kan for at fremme og stimulere industriel udvikling ved at etablere et gunstigt økonomisk og socialt klima, der kan tiltrække virksomhederne og få dem til at etablere, udvikle og opholde sig i regionen. Lokale og regionale myndigheders støtte til oprettelsen og udbredelsen af »informationsmotorveje« i medlemsstaterne er også af stor betydning. De lokale myndigheder er sårbare over for de økonomiske og sociale konsekvenser af omfattende struktur- og anden arbejdsløshed, men de er samtidig i en magtfuld position, når det drejer sig om effektivt at reagere på særlige lokale og regionale udviklings- og arbejdsmarkedsbehov, idet de tager højde for den kulturelle diversitet. Endvidere udgør administrationen af de offentlige ydelser, navnlig de sociale, en del af deres ansvar over for de borgere, de repræsenterer - dvs. deres vælgere. Dette betydningsfulde demokratiske element og den direkte kontakt med borgerne sætter dem i stand til at tilføre debatten en ekstra dimension.

2.7. Det er nødvendigt at undersøge nøjagtigt, hvilke omkostninger forslagene vil medføre, før der træffes nogen beslutning.

SÆRLIGE BEMÆRKNINGER

3. Vedr. første del, kapitel 1: »De tre faktorer, der fungerer som drivkraft: informationssamfundet, globaliseringen og den videnskabelige og teknologiske civilisation«

3.1. Regionsudvalget understreger, at informationsteknologien skal komme alle til gode. Det er vigtigt ikke at uddybe kløften mellem dem, der har adgang og kendskab til informationsteknologi, og dem, der ikke har. Regionsudvalget glæder sig over, at dets opfordring til særlige foranstaltninger, der skal sikre lige uddannelsesmuligheder for alle - navnlig lige muligheder for mænd og kvinder - samt hindre, at mindre gunstigt stillede grupper udelukkes fra ny teknologi og undervisning, direkte nævnes og støttes af Kommissionen i hvidbogen. Regionsudvalget opfordrer endvidere til at støtte det arbejde, der udføres af ATD Den Fjerde Verden med henblik på bekæmpelse af social udstødelse, navnlig hvad angår de dårligst stillede befolkningsgruppers adgang til ny teknologi.

3.2. Dette vil imidlertid forblive en tom målsætning, hvis den ikke følges op med et virkeligt effektivt initiativ til bekæmpelse af funktionel analfabetisme, som er ved at blive et alvorligt problem, fordi den industrielle og teknologiske udvikling forløber hurtigere end udviklingen i uddannelsessystemet.

3.3. Bibliotekernes og de lokale informationscentres rolle er vigtig, fordi de - ikke mindst gennem de elektroniske kommunikationsmidler - giver adgang til informationer. Herudover bidrager nettene mellem skoler og andre uddannelsesinstitutioner, biblioteker, lokalcentre osv. i høj grad til en effektiv udbredelse af informationer.

3.4. Nye kommunikationsteknologier bør i højere grad anvendes til interaktiv undervisning og vidensformidling. Endvidere bør massemediernes uddannelsesmæssige rolle undersøges, navnlig i forbindelse med disses formidling af kommerciel masseunderholdning.

3.5. Regionsudvalget noterer sig, at telearbejde og fjernstudier åbner nye muligheder for de fjerntliggende egne, og understreger, at informationssamfundet kan medvirke til at forbedre de fjerntliggende egnes konkurrenceevne ved at mindske betydningen af geografisk beliggenhed og social baggrund.

3.6. Regionsudvalget støtter, at skolerne får adgang til nettene. Skolerne og de lokale og regionale myndigheder har imidlertid brug for økonomisk støtte til at realisere informationssamfundet. Regionsudvalget understreger, at teknologi kun skal ses som et middel til at forbedre den personlige interaktion mellem lærer og elev i undervisningssituationen.

3.7. Regionsudvalget går ind for støtte til investeringer i multimedieprodukter til undervisningsbrug i virksomhederne og ser frem til resultaterne af det arbejde, som udføres af Kommissionens task force om udvidet anvendelse af multimediesoftware til undervisningsbrug.

4. Vedr. første del, kapitel 2: »Et første svar med almen dannelse i centrum«

4.1. Regionsudvalget understreger, at bred viden er nødvendig for at kunne træffe de rigtige valg med hensyn til undervisningsmaterialer, styring af informationsstrømmen og en meningsfuld udnyttelse af fritiden. En bred videnbasis fremmer en etisk tankegang.

4.2. Der bør lægges større vægt på de kunstneriske og humanistiske områder samt på kulturelle aktiviteter for hermed at give et mere solidt grundlag for personlig udvikling og fremme den vigtige rolle, som kulturelle aktiviteter spiller ved at føre folk og samfund sammen.

4.3. En bred vidensbasis er navnlig vigtig for voksne, som må kompensere for en utilstrækkelig grunduddannelse og/eller må tilpasse sig ændrede krav på arbejdspladsen.

5. Vedr. første del, kapitel 3: »Et andet svar: Udvikling af evnen til beskæftigelse og aktivitet«

5.1. Regionsudvalget understreger nødvendigheden af motivationsfremmende foranstaltninger. Som fremhævet i Regionsudvalgets udtalelse om det europæiske uddannelsesår - livslang uddannelse - er manglende motivation ofte det springende punkt, navnlig for de unge. Regionsudvalget fastholder, at bedre sammenhæng mellem uddannelsen og chancerne for at få et meningsfyldt arbejde vil kunne motivere de unge. Regionsudvalget ser derfor positivt på Kommissionens støtte til øget samarbejde mellem skoler og virksomheder i form af især lærlingeuddannelser. Med et sådant samarbejde kan uddannelserne bedre tilpasses beskæftigelsesmulighederne.

5.2. Regionsudvalget erkender, at nøglen til ny beskæftigelse vil ligge inden for service og håndværk og i mindre virksomheder (jf. hvidbogen), men fastholder, at der for at skabe bedre overensstemmelse mellem uddannelse og beskæftigelse i fremtidens samfund bør rettes særlig opmærksomhed mod beskæftigelsesområder med vækstpotentiale: miljø, sundhedsvæsen, bioteknologi, informationsteknologi, multimedietjenester (jf. hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse) og ikke mindst sektorer, der omfattes af lokale og regionale beskæftigelsesinitiativer, såsom de 17 områder, der ifølge en meddelelse fra Kommissionen har et væsentligt beskæftigelsespotentiale: Genoplivning af offentlige områder i byerne, turisme, den kulturelle arv, lokale serviceydelser, beskyttelse og bevarelse af naturområder, forureningskontrol osv. (Kommissionens meddelelse om en europæisk strategi til fremme af lokaludvikling og beskæftigelsesinitiativer - KOM(95) 273). Regionsudvalget konstaterer, at det inden for et antal beskæftigelsespolitikker er de lokale initiativer, der ud fra et rentabilitetssynspunkt ser mest lovende ud.

5.3. Regionsudvalget understreger, at der som følge af ændringer i arbejdets tilrettelæggelse og i arbejdsmetoderne er brug for nye færdigheder, som bør indkredses nærmere: Nye decentrale, horisontale virksomhedsstrukturer, telearbejde m.m. kræver nye tekniske færdigheder, tværfaglige færdigheder, som kan bruges i nye sammenhænge, nye interpersonelle kommunikationsfærdigheder og frem for alt en fortløbende uddannelse med henblik på opfyldelse af de nye krav.

5.4. Regionsudvalget anbefaler et livslangt uddannelsesforløb, navnlig i form af videreuddannelse: Der må ikke blot lægges vægt på at udvikle evnen til beskæftigelse, men også på at opretholde den. Der bør også i højere grad fokuseres på voksnes videreuddannelsesbehov, deres indstilling til undervisning og deres tidligere indlæringserfaring. Herudover bør der lægges større vægt på at finde metoder, som kan fremme deres deltagelse i uddannelsesprogrammer.

5.5. Sociale færdigheder, kommunikationsfærdigheder, etisk og humanistisk viden er i høj grad nødvendige kvalifikationer i informationssamfundet. Herudover er forbedret træning i sociale færdigheder en vigtig metode til styrkelse af den selvtillid og fleksibilitet, som er nødvendig for at kunne tilpasse sig ændrede forhold. For at forbedre beskæftigelsesevnen bør man derfor i videreuddannelsen prøve at skabe en bedre balance mellem de tekniske og de kommunikative/sociale færdigheder.

5.6. Det bør vurderes, hvilke færdigheder der må udvikles og sikres, og der bør tages stilling til undervisernes og arbejdsgivernes rolle på området.

5.7. Der bør lægges større vægt på en erhvervs- og studievejledning, som gør det muligt for den enkelte at udnytte sine færdigheder fuldt ud. Denne vejledning bør tilbydes i form af en fortløbende service for unge og voksne, navnlig med henblik på at undgå en stereotyp opsplitning i kvinde- og mandefag. Endvidere bør man fremme øget brug af informationsteknologi i forbindelse med erhvervsvejledningen, især i form af erfaringsudveksling og anvendelse af net mellem medlemsstaterne.

6. Vedr. første del, kapitel 4: »Fremtidens veje«

6.1. Det er vigtigt at fokusere på den almene uddannelse med henblik på, at alle skal kunne erhverve sig brede kundskaber, samtidig med at der opretholdes en høj kvalitet i uddannelsessystemet. Skolernes undervisere har her et grundlæggende ansvar. Regionsudvalget påpeger endvidere, at skolerne, idet de er en del af samfundet, afspejler dets værdier. Hvis man vil styrke demokratiet i samfundet, må skolerne derfor også fungere på en demokratisk måde.

6.2. Der bør fokuseres på undervisning af instruktører og lærere, navnlig hvor der kræves nye færdigheder. Herudover bør der oprettes net med undervisningsprogrammer, og informationsteknologi bør indgå som et centralt led i undervisningsprogrammer på alle niveauer fra grundskolen og opefter.

6.3. Der bør forskes mere i indlæringsattituder og voksenundervisning, og informationsteknologiens samfundsmæssige konsekvenser bør indgå i EU's kommende rammeprogram for forskning og udvikling (FoU).

6.4. Det er vigtigt at sikre komplementaritet mellem SOCRATES- og LEONARDO- og UNGDOM FOR EUROPA-programmerne, strukturfondenes mål 4-aktiviteter, fællesskabsinitiativerne (herunder navnlig EMPLOI, ADAPT osv.) og F& U-rammeprogrammerne. Hertil kommer, at en tilnærmelse mellem programmerne vil sikre de forskellige målgrupper fuld adgang til dem alle.

7. Vedr. anden del: »Opbygning af det kognitive samfund«. Første mål: »Tilskynde til tilegnelse af ny viden«

7.1. Regionsudvalget bifalder Kommissionens forslag om at godkende uformelle færdigheder erhvervet uden for det formelle kvalifikationssystem.

7.2. Det vil på længere sigt være rimeligt at acceptere anerkendelsen af selvstændigt erhvervede færdigheder/uformelle faglige kvalifikationer i EU. Dette bør primært fungere på frivillig basis på baggrund af udveksling af erfaringer og etablering af net snarere end via gennemtvunget harmonisering og standardisering. Her understreger Regionsudvalget værdien af at fremme samarbejdsnet på lokalt og regionalt plan inden for EU-rammerne for uddannelse og samordnet af lokale og regionale myndigheder. Dette kan give eksempler på ukonventionelle og originale løsninger også uden for undervisningssystemet, herunder metoder til at give flere mennesker adgang til relevante erhvervsuddannelser og vise, hvorledes metodologi kan tilpasses forskellige krav hos den enkelte og på arbejdspladsen.

7.3. Regionsudvalget mener, at lokale og regionale myndigheder bør inddrages i det europæiske net for etablering af et anerkendelsessystem, og at de navnlig bør deltage i kvalitetsvurderinger.

7.4. Der bør lægges vægt på gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer, navnlig inden for de ikke-regulerede fag. Manglen på en sådan anerkendelse udgør en alvorlig hindring for arbejdstagernes frie bevægelighed.

7.5. Regionsudvalget understreger værdien af at udvikle den gensidige anerkendelse af akademiske uddannelsesmoduler og erhvervsuddannelsesmoduler gennem det europæiske meritoverførselssystem (European Community Course Credit Transfer System), så de studerende sættes i stand til at følge studier i andre medlemsstater.

7.6. Det er nødvendigt, at de lokale og regionale myndigheder bidrager til at indkredse »nøglefærdigheder« som fremhævet i Regionsudvalgets udtalelse om uddannelse over for de industrielle og teknologiske udfordringer.

7.7. Økonomiske og administrative hindringer i forbindelse med studerendes og læreres bevægelighed må fjernes uden at pålægge harmonisering eller standardisering. Problemer med at finde et sted at bo kan også udgøre en hindring for de studerendes bevægelighed. En fælles europæisk database med indkvarteringsmuligheder for udvekslingsstuderende vil gøre det lettere for de studerende at undersøge situationen på forhånd fra et andet medlemsland.

8. Vedr. andet mål: »Tættere forbindelse mellem skole og virksomhed«

8.1. Regionsudvalget understreger behovet for at udvikle samarbejde ikke blot mellem skoler og virksomheder, men også mellem uddannelsesinstitutioner, biblioteker, mediecentre osv. på den ene side og virksomheder på den anden side.

8.2. De lokale og regionale myndigheder har en central rolle i udviklingen af net og samordning af partnerskaber på lokalt og regionalt plan, navnlig hvor der er deltagelse af uddannelsesinstitutioner og virksomheder. Disse net er altafgørende for fremme af lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer og har en vigtig multiplikatoreffekt med hensyn til spredning af god praksis.

8.3. Lærlingeuddannelsen bør, afhængigt af det nationale system, betragtes som en integrerende del af eller et supplement til uddannelsessystemet. I øvrigt er virksomhedernes interne uddannelse vigtig, hvorfor den bør kunne tilbydes og anerkendes.

8.4. Med henblik på at øge beskæftigelsesmulighederne bør lærlingeuddannelsen kunne prioritere udviklingen af færdigheder, som kan overføres til andre områder.

8.5. Det er nødvendigt med en iværksætteruddannelse, og man bør fremme oprettelse af nye beskæftigelsesområder inden for servicesektoren. Uddannelsesinstitutioner, virksomheder og lokale/regionale myndigheder bør samarbejde om planlægningen og organisationen heraf. Hver enkelt aktivitet bør tage hensyn til og støtte den lokale og regionale økonomiske udviklingsstruktur ved at respektere fælles værdier, f.eks. en bæredygtig vækst.

8.6. Regionsudvalget understreger, at virksomheder må påtage sig et større ansvar for skoling og omskoling, og at de må gives mulighed herfor. Mange små og mellemstore virksomheder behøver støtte til uddannelse, navnlig i forbindelse med ny teknologi. Det er endvidere nødvendigt at støtte fastsættelsen af kvalitetsnormer for virksomhedernes interne uddannelser.

8.7. Regionsudvalget opfordrer til, at sprogindlæring skal indgå som et centralt modul i lærlingeuddannelsen.

9. Vedr. tredje mål: »Bekæmpe udstødelse«

9.1. Regionsudvalget hilser med tilfredshed Kommissionens støtte til skoler, der giver de unge en ny chance, og til en frivillig europæisk tjeneste, men beklager, at disse forslag udelukkende gælder unge. Opmærksomheden må i lige så høj grad rettes mod socialt udstødte voksnes uddannelsesbehov, navnlig inden for mindre begunstigede befolkningsgrupper. Regionsudvalget anbefaler et »altid en ny chance«-system for alle som led i den livslange uddannelse.

9.2. Institutioner, der tilbyder voksenuddannelse og videregående uddannelser, kan evt. udnyttes som mekanismer for »ny chance«-ordninger. Regionsudvalget efterlyser ligeledes støtte til undervisning uden for skolerne, som navnlig vil lette kvinders genindslusning på arbejdsmarkedet.

9.3. Regionsudvalget understreger behovet for at give alle unge arbejdsløse mulighed for at deltage i uddannelsesordninger.

9.4. Der bør gives støtte til forebyggende foranstaltninger for elever med særlige behov - på så tidligt et stadium som muligt. Det er vigtigt, at standse uddannelsesmæssige nederlag og marginalisering allerede i grundskolen. Regionsudvalget understreger værdien af erfaringsudveksling på dette område.

9.5. Regionsudvalget opfordrer til, at de særlige undervisningshjælpemidler og -faciliteter, som er nødvendige for den uddannelsesmæssige indslusning af personer med indlæringsvanskeligheder, stilles til rådighed, navnlig via biblioteker og lokalcentre. Det anbefaler endvidere, at man finansierer pilotprojekter i uddannelse af undervisere inden for dette område. Det er vigtigt, at de fysisk handicappede sikres adgang til bygninger, og Regionsudvalget opfordrer til erfaringsudveksling herom. Det bør endvidere undersøges, hvilke EU-standarder der kunne anvendes i denne forbindelse.

9.6. Regionsudvalget støtter forslaget om at etablere en juridisk og finansiel ramme for den frivillige europæiske tjeneste.

9.7. Der bør ydes støtte til projekter, hvori indgår kulturelle aktiviteter, som kan motivere unge mennesker til at studere og kan skabe kundskabstørst. Regionsudvalget anbefaler endvidere kraftigt, at man støtter projekter, som tager udgangspunkt i unges egne initiativer, idet disse kan være med til at opbygge selvagtelsen og ansvarsfølelsen samt fremme kreativiteten.

9.8. NGO'er spiller en afgørende rolle ved at hjælpe dem, der er ved at miste håbet, eller som er bange for at vende tilbage til skolebænken, og således har brug for støtte.

10. Vedr. fjerde mål: »Beherske tre fællesskabssprog«

10.1. Regionsudvalget understreger, at der også bør gives støtte til undervisning i mindre udbredte minoritets- eller regionalsprog.

10.2. Regionsudvalget støtter tanken om, at fremmedsprogsindlæringen bør indledes tidligt.

10.3. Opmærksomheden bør også rettes mod voksnes behov for grundlæggende sproglige kundskaber og undervisning heri. Dette gælder navnlig forældre uden fremmedsprogskundskaber, så de sættes i stand til at støtte deres børn. Endvidere bør man fremme programmer, som inddrager hele familien.

10.4. For dem, som ønsker at fortsætte med at lære, bør der være adgang til sprogundervisning gennem hele livet.

11. Vedr. femte mål: »Lige behandling af fysisk investering og investering i uddannelse«

11.1. Regionsudvalget støtter tanken om at tilskynde virksomheder til at investere mere i udvikling af menneskelige ressourcer, men understreger, at det er op til hver enkelt medlemsstat at afgøre, hvordan det skal ske. Regionsudvalget påpeger endvidere, at det er op til de nationale, regionale og lokale myndigheder at skabe uddannelsesmuligheder for personer, der befinder sig uden for arbejdslivet.

12. Konklusion

12.1. Hvidbogen fokuserer først og fremmest på jobskabelse og forbedring af den enkeltes beskæftigelsesmuligheder. Regionsudvalget erkender, at dette er et vigtigt mål, men mener, at det nye kognitive samfund ikke primært kan baseres på udvikling af evnen til beskæftigelse og aktivitet. Det er særdeles vigtigt, at man i lige så høj grad - via uddannelse - fremmer den enkeltes personlige udvikling og evne til at deltage i samfundet.

12.2. Uddannelse kan styrke den personlige udvikling ved at fremme kreativitet og kundskabsiver, hvilket kan skabe målbevidsthed og selvagtelse og udvikle sociale færdigheder: det er klart, at den veluddannede arbejdsløse ikke blot er arbejdsløs i meget kortere perioder, men også psykologisk set er bedre i stand til at klare arbejdsløsheden og bruge den på en konstruktiv måde.

12.3. Hertil kommer, at uddannelse effektivt kan modvirke fremmedgørelse og vold ved at fremme tolerance, solidaritet og deltagelse i den demokratiske beslutningsproces.

12.4. Navnlig den multikulturelle uddannelse kan bidrage til bekæmpelse af fremmedhad og racisme, som understreget i Rådets afgørelse om uddannelsessystemernes svar på racisme og fremmedhad (oktober 1995). Regionsudvalget fremhæver, at uddannelse af flygtninge og indvandrere sikrer social samhørighed, hvilket har en vigtig forebyggende funktion og på længere sigt mindsker samfundets udgifter.

12.5. Regionsudvalget understreger betydningen af udviklingssamarbejde med de central- og østeuropæiske lande og med de baltiske lande på uddannelsesområdet samt af disses landes gradvise adgang til LEONARDO- og SOCRATES-programmerne med henblik på at støtte deres demokratiske, økonomiske og sociale reformer, som det også fremgår af Regionsudvalgets udtalelse om de lokale og regionale myndigheders bidrag til EU's uddannelsesforanstaltninger i Central- og Østeuropa.

12.6. Regionsudvalget ser frem til et nyt kognitivt samfund, hvor menneskelige værdier tillægges større vægt end tilegnelse af kundskaber som sådan, således at den enkelte vil være i stand til at vurdere den tilegnede viden ud fra et etisk synspunkt. Hermed sikres det, at vi behersker informationssamfundet, og at det ikke bliver herre over os.

12.7. Regionsudvalget mener, at voksne bør kunne deltage på lige fod med de unge i den investering i viden og forbedrede færdigheder, som hvidbogen anbefaler. Det støtter tanken om skoler, der giver de unge en ny chance, men anbefaler et system, som fortløbende giver mindre begunstigede personer nye chancer via voksenuddannelse. Det opfordrer til, at der lægges større vægt på livslang uddannelse baseret ikke kun på tilegnelsen af færdigheder, men også på personlig udvikling, som omfatter både den ældre og den yngre generation.

12.8. Regionsudvalget konkluderer, at de foreslåede ændringer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse kræver øget bevidstgørelse i befolkningen. Debatten må derfor omfatte den brede offentlighed, hvis støtte er nødvendig. Regionsudvalget, som repræsenterer de myndigheder, der befinder sig tættest på borgeren, har derfor gode forudsætninger for at kunne yde et væsentligt bidrag til denne debat inden for EU.

Bruxelles, den 21. marts 1996.

Pasqual MARAGALL i MIRA

Formand for Regionsudvalget

() EFT nr. C 210 af 14. 8. 1995, s. 1.

() EFT nr. L 256 af 26. 10. 1995, s. 45.

() EFT nr. C 210 af 14. 8. 1995, s. 74.

() EFT nr. C 100 af 2. 4. 1996, s. 106.

() EFT nr. C 100 af 2. 4. 1996, s. 98.

() EFT nr. C 100 af 2. 4. 1996, s. 1.