••• * * * * * * *** KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 23.05.1995 
KOM(95) 216 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
<N 
IIV<IUED~ OVERID.DELSIN AF DE D~1JSKE PRINllPPER OG 
MmNI.SKrREI11GHEDFRNE INDGÅR I AFrALFRNE MEI.l.FM 
F.ÆI.I.J.SSKABEf OG 1RID111ANDE 

INDLEDNING 
Respekten for samt fremme og sikring af menneskerettigheder og demokratiske principper 
er en væsentlig faktor i Det Europæiske Fællesskabs forbindelser med tredJelande. 
Der er tale om en stadig stigende vægtning heraf i Fællesskabets virke, hvilket afspejler -
sig i en lang række forpligtelser gennem de senere år, der har ført til, at der i teksten til 
traktaten om Den Europæiske Union er indføjet en udtrykkelig henvisning til 
menneskerettighederne om de demokratiske principper. 
Til opfyldelse af disse forpligtelser råder Fællesskabet over en bred vifte af instrumenter, 
henmder Unionens muligheder for at gøre sig gældende i internationale fora, særlige tiltag 
såsom bistand ved valghandlinger eller overvågning af, at menneskerettighederne 
overholdes, samt ydelse af finansiel støtte til særlige organisationers indsats. Inddragelsen 
af menneskerettighedsproblematikken i forbindelse med indgåelse af aftaler med 
tredjelande er ligeledes· et af disse instrumenter. .-
Nærværende meddelelse er centreret om netop dette instnunent. 
• 
A. GRUNDlAG OG HENVISNINGER 
Henvisningerne til menneskerettighederne i Fællesskabets aftalernæssige forbindelser med 
tredjelande har deres grundlag i Fællesskabets holdninger på dette område, der har 
udviklet sig: 
ved at indgå i rammerne omkring de globale og regionale instrumenter, hvori 
Fællesskabet bekræfter sit ansvar med hensyn til at fremme principperne om 
demokrati, retsstat og respekt for menneskerettighederne (betragtning nr. 5 i 
præamblen til Den Europæiske Fællesakt); 
ved at respekt for og fremme af disse principper gøres til et alment mål for 
Fællesskabets politik på området for udviklingssamarbejde (traktat om Den 
Europæiske Union, artikel 130 U) og et af målene for den fælles udenrigs- og 
sikkerhedspolitik (traktat om Den Europæiske Union, artikel 1.1, stk. 2); 
gennem fastlæggelse af hovedlinjerne for en aktiv politik, bl.a. via politikken for 
udviklingssamarbejde og ved indføjelse af bestemmelser om menneskerettigheder i 
de økonomiske aftaler og samarbejdsaftaler, der indgås med tredjelande 
(menneskerettighedserklæringen fra Det Europæiske Råd i Luxembourg, juni 1991 -
afsnit 11); 
gennem fastlæggelse ud fra en fælles holdning af retningslinjer, der er tilpasset de 
forskellige former for aftaler: 
i forbindelserne til udviklingslandene gennem retnin~linjex:. procedurer og 
konkrete foranstaltnin~ samt gennem indføjelse af klausuler om 
menneskerettigheder i samarbejdsaftalerne (resolution vedtaget af Rådet og af 
medlemsstaterne, forsamlet i Rådet, om menneskerettigheder, demokrati og 
udvikling, 10. afsnit); 
i forbindelserne til de stater, der deltager i Konferencen om Sikkerhed og 
Samarbejde i Europa (CSCE), gennem anerkendelse af de demokratiske 
principper og af menneskerettighederne som et væsentligt element i aftalerne 
med disse lande og gennem indsættelse i disse aftaler af en passende 
bestemmelse, der kan anvendes i hastetilfælde, herunder bestemmelser om 
manglende opfyldelse af forpligtelser (Rådets erklæring af 11. maj 19921). 
Alle disse forpligtelser er sammenfaldende med de af Europa-Parlamentet udtrykte ønsker 
i forbindelse med dets forskellige initiativer om prioritering af 
menneskerettighedsspørgsmålet, især dets årlige beslutninger vedrørende 
menneskerettighedssituationen i verden. 
6326/92 (Presse 71 G). 
4 
B. DE SFNFRE ÅRS UDVIKUNG 
Styrkelsen af Fællesskabets forpligtelser med hensyn til menneskerettighederne og de 
demokmtiske principper har udmøntet sig konkret gennem udbygningen af de 
henv.sninger, der indføjes i aftalerne. 
Disse henvisninger, der tidligere enten helt manglede eller som optrådte lidt tilfældigt i 
præamblen til visse aftaler, far for første gang plads i selve den dispositive del af den 
fjerne Lome-konvention (artikel 5), der blev lUldertegnet i december 1989. På denne måde 
synliggjorde Det Ewupæiske Fællesskab og dets medlemsstater deres engagement til 
fordel for menneskerettighederne i forholdet til tredjelande. I løbet af de følgende tre år 
blev disse henvisninger -som en bekræftelse på denne synliggøreise -stadig hyppigere 
anvendt i den dispositive del af visse samarbejdsaftaler, som en tilkendegivelse af 
respekten for de demokratiske principper og menneskerettighederne som et af gnmdlagene 
for forbindelserne mellem parterne. 
Dog. gælder det både for artikel 5 i den fjerne Lome-konvention og for 
"gnmdlagsklausulen", at de ikke er et tilstrækkelig klart retsgnmdlag til, at Fællesskabet 
kan suspendere eller opsige en aftale i tilfælde af alvorlige krænkelser af 
menneskerettighederne eller en væsentlig afbtydelse af demokratiseringsprocessen. Denne 
mangel trådte meget tydeligt frem efter statskuppet på Haiti og efter udviklingen af 
situationen i det tidligere Jugoslavien, idet disse to lande var knyttet til Fællesskabet 
gennem hhv. Lorne N og en økonomisk og handelsmæssig samarbejdsaftale. 
Derfor er der efter 1992 blevet indføjet en bestemmelse, der betegner de demokratiske 
principper og menneskerettighederne som et "væsentligt element" i aftalen (jf. bilag 1-1 ), 
i aftalerne med Brasilien og landene inden for Andes-Pakten samt de baltiske stater og 
Albanien. 
Der er med indføjelsen af denne bestemmelse tale om en betydelig nyskabelse for så vidt 
som: 
-den karakteriserer menneskerettighederne som genstand for fælles interesse og som 
del af den politiske dialog og middel til at gennemføre forskellige positive 
fonmstaltninger, på lige fod med andre vigtige bestemmelser; 
-den i givet fald åbner mulighed for at gribe til såkaldte restriktive foranstaltninger, 
der skal være afpasset efter, hvor alvorlig sagen er (jf. bilag 2); det er ligeledes ud 
fra en positiv indfaldsvinkel, at disse foranstaltninger ikke blot bør være baseret på 
objektive og rimelige kriterier, men også bør være tilpasset de forskelligartede 
situationer, der opstår, i håbet om at opretholde en åben dialog; 
Ved valget af disse foranstaltninger og gennemførelsen heraf er det af største betydning 
at lUldgå at straffe befolkningen for dens regerings adfærd; 
-den bemyndiger parterne til, på gnmdlag afWienerk.onventionen, at betragte følgende 
handlinger som et "væsentligt brud" på aftalen: enhver alvorlig og vedvarende 
krænkelse af menneskerettighederne eller enhver betydningsfuld 
5 
afbrydelse af demokratiseringsprocessen2, og dermed betragte dem som grund til at 
bringe aftalen til ophør eller suspendere den helt eller delvis3 under overholdelse af 
de procedurebestemmelser, der er indeholdt i Wienerkonventionens artikel 65: det 
drejer sig først og fremmest om overholdelse af en tidsfrist på mindst 3 måneder, 
"bortset fra særlig hastende tilfælde", mellem meddelelsen og selve suspensionen, 
samt om en supplerende frist i tilfælde af, at der søges en mindelig løsning. 
På tilsvarende måde og med hjemmel i en erklæring fra Rådet ("generelle anliggender") 
rummer alle aftaler, der er indgået med CSCE-landene siden maj 1992 en nyskabende 
bestemmelse til supplering af klausulen om det "væsentlige element". 
Det drejer sig om en supplerende bestemmelse Gf bilag l -2), der gør det muligt at 
reagere med øjeblikkelig virkning, idet der ses bort fra den i artikel 65 i 
Wienerkonventionen indeholdte procedure. Denne bestemmelse fremtræder: 
enten i form af en udtzykkeli~ bestemmelse om suspension, der giver parterne ret til 
"helt eller delvis at suspendere denne aftale med 01'Jliående virkning, hvis der 
forekommer en alvorlig overtrædelse af væsentlige bestemmelser"; denne såkaldte 
"baltiske bestemmelse" blev indføjet i de første aftaler med de baltiske stater samt i 
aftaler med Albanien og Slovenien; 
eller i form af en generel bestemmelse om manglende opfyldelse (den såkaldte 
"bulgarske bestemmelse"), der åbner mulighed for, at der kan træffes passende 
foranstaltninger i tilfælde af, at den anden part har tilsidesat en forpligtelse, ud fra 
en procedure med forudgående konsultation, "undtagen i særligt hastende tilfælde"; 
denne såkaldte "bulgarske bestemmelse" er indføjet i aftalerne med Rumænien, 
Bulgarien, Den Russiske Føderation, Ukraine, Kirgisistan, Moldova, Den Tjekkiske 
Republik, Slovakiet, Kasakhstan og Hviderusland. 
Forskellen mellem de to formler ligger i den større eller mindre respekt for parternes 
følsomhed. Den første formel er "strengere", for så vidt som den kun tager højde for det 
ekstreme tilfælde, hvor der kræves øjeblikkelig suspension, og den opererer ikke med 
nogen konsultation. I den anden formel regnes der ikke blot med muligheden af 
efterfølgende forsoning via en vifte af mulige foranstaltninger, men det tilstræbes også 
så vidt muligt at !a aftalen til at fungere videre. Det bekræftes, at der kun vil ske en 
øjeblikkelig suspension i særligt hastende tilfælde. 
2 
3 Wienerkonventionen, art. 60, stk. 3: "Et væsentligt traktatbrud udgøres, for så vidt 
angår nærværende artikel, af: 
a) en fornægtelse af traktaten, som ikke er hjemlet i denne konvention, eller 
b) krænkelse af en bestemmelse, som er afgørende for opnåelsen af traktatens 
formål og hensigt." 
Wienerkonventionen, art. 60, stk. l: "Et væsentligt brud på en bilateral traktat fra en 
af deltagernes side berettiger den anden til at påberåbe sig bruddet som gnmd til at 
bringe traktaten til ophør eller suspendere den helt eller delvis." 
6 
I januar 1993 udarbejdede Kommissionen, der da var stillet over for en lang række 
varierende henvisninger i de forskellige aftaler, og som derfor indså nødvendigheden af 
at foretage et udspil med henblik på at undgå forskelsbehandling af tredjelande, en 
adfærdskodeks for dette område (beslutning af 26. januar 1993 (PV(93) 1137, puilkt 
XIV): 
I UtiJcaytene til forl1mdlingsdirektiver med henblik på indgå!lse qf associeringseftaler og 
hmdels-og sanabejdsqftcier indsættes: 
o) i den dispositive del tj tjlden: 
-en bestemmelse, der fastslå; et jorbindelserne mellem Fællesskabet og de 
herørle lande ligesom alle den pågældende eftales bestemmelser er baseret på 
respekten for de demokratiske principper og menneskerettighederne, som ligger 
til gnmd for Fællesskabets og det pågældende lands indenrigs- og 
. udenrigspolitik, og som udgør et væsentligt element i cftden" 
b) i ptaønblen: 
-generelle henvisninger til respekten for menneskerettighederne og de 
demokraiske værdier; 
-henvisninger til de globde og/eller regionde instnønenter, der er fælles for de 
to perter 
I særlige tilfælde kcn der og.såforeslås indset en udtrykkelig bestemmelse om suspension 
eller en generel bestemmelse om manglende opfyldelse. 
Det væsentligste i disse retningslinjer er gengivet i en skrivelse fra Hans van den Broek 
til Rådet, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne. 
7 
C STAIDS4 
Kommissionens retningslinjer er blevet overholdt. Når det er sagt, må det også tilføjes, 
at den tilstræbte systematisering ikke altid er opnået, for så vidt angår: 
-præamblen: anvendelsen af forskellige henvisninger alt efter partenles regionale 
tilhørsforhold kan-når de ikke ledsages af globale henvisninger- synes at være i 
strid med princippet om ensartethed; på den anden side rummer henvisningen til 
markedsøkonomien i aftalerne med de central-og østeuropæiske lande et særskilt 
perspektiv, uden direkte forbindelse til menneskerettighedsproblematikken, hvilket kan 
vise sig at være til skade for en ensartet fremgangsmåde; 
-henvisningen til menneskerettighederne og/eller respekten for de demokratiske 
principper som et væsentligt element: selv om den er indføjet systematisk i alle de 
andre nye aftaler af generel karakter, er den blevet placeret på forskellige steder, alt 
efter om aftalerne har indeholdt bestemmelser om en politiks dialog eller ej (artikel 
l, artikel 6 ... ) og/eller suppleret med andre henvisninger; 
Den "baltiske bestemmelse" har ikke været anvendt siden oktober 1992, idet den 
foretrukne. formulering har været den "bulgarske bestemmelse", om nødvendigt suppleret 
med fortolkende erklæringer Gf. bilag 1-3), der består i følgende: 
4 
5 dels i nogle fælleserklæringer (bilag 1-4.i), hvori parterne udtrykker enighed om, 
at "i særligt hastende tilfælde" betyder tilfælde af et væsentligt brud på aftalen, 
dvs. en krænkelse af et væsentligt element i aftalen eller en fornægtelse af 
aftalen, der ikke er hjemlet i de almene bestemmelser i international ret; 
dels, for visse aftalers vedkommende, i ensidige erklæringer fra Fællesskabets 
side (aftale, indgået i juli 1993 med Den Tjekkiske Republik- bilag 1-3.i)), der 
siden er gjort bilaterale (for første gang i aftalen, der blev undertegnet med 
Rusland i juni 1994 -bilag 1-3 .ii) ); i disse erklæringer understreges det, at 
indføjelsen i aftalen af bestemmelsen vedrørende det "væsentlige element" og 
henvisningen til "særligt hastende tilfælden hidrører fra Rådets erklæring af 11. 
maj 1992 om Fællesskabets forbindelser med dets CSCE-partnere; 
med hensyn til partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Rusland er der tilføjet 
en fælleserklæring (bilag 1-4.ii)), i henhold til hvilken parterne er enige om, at 
de "passende foranstaltninger'', der er omhandlet i bestemmelsen om manglende 
opfyldelse, er sådanne, der træffes i overensstemmelse med international ret, og 
Jf. bilag 3 med en oversigt over de forskellige typer af henvisninger til 
menneskerettigheder og demokratiske principper, der er indeholdt i aftalerne mellem 
EF og tredjelande. 
I tilfældet Tyrkiet medførte associeringsrådets beslutning af 6. marts 1995 en 
gennemførelse af tillægsprotokollen -der trådte i kraft i januar 1973 -til 
associeringsaftalen fra 1963, der rummer bestemmelse om etablering af en toldunion 
mellem de to parter inden for en tidsfrist af 22 år. 
8 
at såfremt den ene part træffer foranstaltninger i særlig hastende tilfælde, kan 
den anden part påberåbe sig den procedure, der er fastsat for bilæggelse af 
tvister. 
Generelt betragtet vil anvendelsen af to forskellige fonnul eringer (den "baltiske" og den 
"bulgarske") inden for samme geografiske område kwme fortolkes som en 
forskelsbehandling af bestemte lande i den samme region og vanskeliggøre 
Kommissionens stilling ved forhandlinger med tredjelande; på den anden side aftegner 
der sig en tendens til at genvinde det råderum, der er tabt med hensyn til selve 
bestemmelserne, ved hjælp af stadig mere varierede fortolkende erklæringer. 
Det nyskabende tiltag, der består i at benytte sig af særlige bestemmelser i den dispositive 
del af de aftaler, der indgås med tredjelande, placerer imidlertid Fællesskabet i 
allerforreste række med hensyn til de initiativer, der tages af det internationale samfimd 
på dette område og sætter den pamileile betydning en sådan positiv strategi i relief. 
Bedømmelsen af dette initiativ falder positivt ud med hensyn til flere forskellige aspekter: 
a) den supplerende bestemmelse: denne var i første instans beregnet på de central-og 
østeuropæiske lande, men på Rådets initiativ er den efterhånden også blevet medtaget 
i forbindelse med aftaler med lande i andre geografiske områder (den reviderede 
Lorne N, Marokko, Twesien, Sydkorea og Nepal) 
b) det forhold, at menneskerettighederne indgår som væsentlig komponent i 
forbindelserne til tredjelande, gør det muligt at udbygge samarbejdet og at styrke: 
synliggøreisen af visse initiativer, der for en stor dels vedkommende er 
overdraget til specielle organisationer eller institutioner, såsom foranstaltninger 
til styrkelse af retsstaten, konsolidering at retsordenen, Wlderstøttelse af 
ytringsfriheden, forsvar af sårbare grupper, dynamisering af det civile samfimd; 
c) rådigheden over en hel vifte af "restriktive" foranstaltninger G f. bilag 2), der er 
tilstrækkelig bred til, at parterne kan reagere på en måde, der er afPasset efter, hvor 
alvorlig overtrædelserne er; for øjeblikket giver de aftaler, der rummer en 
bestemmelse om "et væsentligt element" -med eller uden supplerende bestemmelse -
ikke anledning til nogen egentlig suspendering af en aftale. 
9 
D. KONKUJSIONER 
Den store intereSse, som Europa-Parlamenter og Rådet7 har vist for aspekterne omkring 
menneskerettighederne i de aftalernæssige forbindelser til tredjelande, og omfanget af de 
hidtil opnåede erfaringer på dette område lægger op til et vist antal initiativer, der tager 
sigte på at øge sammenhængen, gennemsigtigheden og synliggøreisen i forbindelse med 
Fællesskabets politik, en større hensyntagen til tredjelandenes følsomhed, og overholdelse 
af princippet om ikke at udøve forskelsbehandling. 
Nedenstående konklusioner rummer de grundlæggende bestanddele til de ~temmelser 
vedrørende menneskerettigheder og demokratiske principper. Heraf kan udledes følgende 
bestemmelser: 
I alle nye udkast til forhandlingsdirektiver med henblik på Fællesskabets indgåelse af 
aftaler med tredjelande indsættes som følger: · 
6 
7 
8 a) i betmgtningeme 
-generelle henvisninger til respekten for menneskerettighederne og de demokratiske 
værdierS; 
-henvisninger til de globale og regionale instrumenter, der er fælles for de to parter; 
Senest i beslutning af 12. april 1995 om menneskerettighedssituationen i verden i 
1993/1994 og Unionens politik vedrørende menneskerettighederne (ordfører: Imbeni): 
jf stk. 47 og 62 til 65. 
Dette spørgsmål var på dagsordenen for to møder i arbejdsgruppen Relex (13.3. og 
24.4.95) og det eneste punkt på dagsordenen for mødet i COREPER den 27.4.95. 
Blandt disse betragtninger kan også medtages betragtninger om principperne for 
retsstaten og for forsvarlig regeringsførelse (good governance) og om 
verdenskonferencen om menneskerettighederne i Wien i juni 1993. 
lO 
b) i aftalem disposmve del 
l. Indsættelse af en artikel X om definitionen af "de væsentlige elementer", der tilpasses 
alt efter det foreliggende tilfælde (hvorvidt det drejer sig om et central-og østeuropæisk 
land eller ej, relevansen af en henvisning til de markedsøkonomiske principper) 
"Respekten for de demokratiske principper og de gnmdlæggende menneskerettigheder 
[som nedfældet i Verdenserklæringen om menneskerettighederne] l [som nedfældet i 
slutakten fra Helsingfors og Paris-charteret om et nyt Europa] ligger til gnmd for 
Fællesskabets og[ .. det pågældende land eller den pågældende landegruppes] udenrigs­
og indenri~litik og udgør et væsentligt element i denne aftale" 
Det samme gælder de markedsøkonomiske principper, som de fremgår af konklusionerne 
fra·CSCE-konferencen i Bonn om økonomisk sarnarbejM. 
2. Indsættelse af en artikel Y om manglende opfyldelse: 
"Finder en part, at den anden part har tilsidesat en forpligtelse i henhold til aftalen, kan 
den træffe passende fonmstaltninger. Den meddeler forud herfor, wtdtagen i særligt 
hastende tilfælde, associeringsrådet/sarnarbejdsrådet alle nødvendige oplysninger for at 
muliggøre en gnmdig wtdersøgelse af situationen med henblik på at nå frem til en for 
parterne acceptabel løsning. 
De fonmstaltninger, der medfører færrest forstyrrelser i aftalens funktion, skal 
foretrækkes. Disse foranstaltninger meddeles straks associeringsrådet/samarbejdsrådet og 
vil der på anmodning af den anden part blive gjort til genstand for konsultationer." 
3. Indsættelse af fortolkende erklæringer i artikel Y 
a "Parterne er ved fælles samtykke enige om, at med henblik på en korrekt fortolkning 
og anvendelsen i praksis skal der ved udtrykket "særligt hastende tilfælde" i aftalens 
artikel Y forstås tilfælde, hvor en af parterne har gjort sig skyldig i et væsentligt brud 
på aftalen. Et væsentligt brud på aftalen består i: 
i) tilbagevisning af aftalen ude hjemmel i de almindelige folkeretlige regler 
eller. 
ii) krænkelse af de væsentlige elementer i aftalen omhandlet i artikel X" 
b. "Parterne er enige om, at "passende fonmstaltninger" omhandlet i artikel Y er 
fonmstaltninger truffet i overensstemmelse med international lov. Hvis en part træffer 
en foranstaltning i et "særligt hastende tilfælde" som omhandlet i artikel Y, kan den 
anden part benytte sig af proceduren for bilæggelse af tvister." 
9 Denne bestemmelse finder wtder alle omstændigheder anvendelse på de central-og 
østeuropæiske lande og, hvis Rådet beslutter det, også på andre lande. 
Il 
Kommissionen er af den opfattelse, at dette regelværk indgår i rammerne for respekten 
for princippet om proportionalitet mellem den påklagede overtrædelse og 
reaktionsforanstaltningen. Anvendelse af begrebet "særligt hastende tilfælde" åbner en 
option uden at skabe en forpligtelse, og det i denne sammenhæng, at parterne forbi iver 
dommere over, hvilke foranstaltninger der s~ træffes. 
Man kunne overveje at udbygge standardbestemmelserne om "menneskerettigheder og 
demokratiske principper" med det formål at styrke eller tydeliggøre indholdet af de 
dermed forbundne forpligtelser, idet man dog bør sørge (ar ikke at afsvække den juridiske 
rækkevidde af disse bestemmelser. Den tekst, der er gengivet Wlder artikel X, kan 
placeres blandt de første artikler i afsnittet "Almindelige principper", og formuleringen 
heraf bør ikke kunne ændres eller omfonnes til en mere generel bestemmelse. 
* 
Denne meddelelse rettes til Rådet og Parlamentet. 
12 
BILAG l 
Standardordlyden af bestemmelserne vedrørende menneskerettighederne og de dertil 
børerute fortolkende erklæringer 
1. Bestemmelsen vedrørende "væsentligt element" 
Artikel X: [Almindelige principper eller bestemmelser/politisk dialog] 
"Respekten for de demokratiske principper og overholdelsen af menneskerettighederne 
som fastlagt i slutakten fra Helsingfors og i Paris-charteret for et nyt Europa [og de 
markedsøkonomiske principper] [som bl.aer indeholdt i doktunenterne fra eSCE­
konferencen i Bonn] liggertil grund for Fællesskabets og ... (partnerlandets) indenrigs­
og udenrigspolitik og udgør et væsentliit element i denne aftale" 
2. Supplereude bestemmelser 
Artikel Y: 
a) udtrykkelig bestemmelse om suspension, den såkaldte "baltiske" bestemmelse 
"Parterne forbeholder sig ret til helt eller delvis at suspendere denne aftale med 
omgående virkning, hvis der forekommer en alvorlig overtrædelse af væsentlige 
bestemmelser i denne aftale" 
b) generel bestemmelse om manglende opfyldelse, eller den såkaldte "bulgarske" 
bestemmelse 
"Finder en part, at den anden part har tilsidesat en forpligtelse i henhold til aftalen, 
kan den træffe passende foranstaltninger. Den meddeler forud herfor, undtagen i 
særligt hastende tilfælde, associeringsrådet alle nødvendige oplysninger for at 
muliggøre en grundig undersøgelse af situationen med henblik på at nå frem til en 
f9r parterne acceptabel løsning. 
De foranstaltninger, der medfører færrest forstyrrelse i aftalens fimktion, skal 
foretrækkes. Disse foranstaltninger meddeles straks associeringsrådet/samarbejdsrådet 
[og vil der på anmodning af den anden part blive gjort til genstand for 
konsultationer]" 
13 
3. Almindelige fortolkende erklærin~ 
i) Ensidig ericlæring fra Det Europæiske Fællesskab (aftalen med Den 1]ekkiske 
Republik, juli 1993) 
"Henvisningen til respekten for menneskerettighederne som et væsentligt element i 
aftalen og til særligt hastende tilfælde er blevet indføjet i aftalen på baggnmd af 
Fællesslæbets politik med hensyn til menneskerettigheder, jf. Rådets erklæring af 11. 
maj 1992, hvorefter en . sådan henvisning skal indgå i samarbejds- eller 
associeringsaftalen mellem Fællesskabet og dets partnere i Konferencen om Sikkerhed 
og Samarbejde i Europa" 
ii) Fælles ericlæring (aftale med Den Russiske Føderation, juni 1994) 
"Parterne erklærer, at indføjelse i aftalen af henvisningen til respekten for 
menneskerettighederne udgør et væsentligt element i aftalen og henvisningen til 
særligt hastende tilfælde hidrører fra * Fællesskabets politik vedrørende menneskerettigheder i overensstemmelse med 
Rådets erklæring af 11. maj 1992, hvorefter en sådan henvisning skal indføjes i 
samarbejds- og associeringsaftaler mellem Fællesskabet og dets CSCE-partnere, såvel 
som * Ruslands politik på dette område og * begge parters tilslutning til de relevante forpligtelser, særlig fra Helsingfors­
slutakten og Paris-charteret for et Nyt Europa" 
4. Fortolkende erklæringer vedrørende en generel bestemmelse om manglende opfYldelse 
i) Standardiseret fælles erklæring 
"Parterne er ved fælles samtykke enige om, at med henblik på en korrekt fortolkning 
og anvendelsen i praksis af denne aftale skal der ved udtrykket "særligt hastende 
tilfælde" i aftalens artikel Y forstås. tilfælde, hvor en af parterne har gjort sig skyldig 
i et væsentligt brud på aftalen. Et væsentligt brud består i: 
a) tilbagevisning af aftalen uden hjemmel i de almindelige folkeretlige regler 
eller 
b) krænkelse af væsentlige elementer i aftalen som omhandlet i artikel X" 
ii) Fælles ericlæring (aftale med Den Russiske Føderation, juni 1994) 
"Parterne er enige om, at "passende foranstaltninger" som omhandlet i artikel Y er 
foranstaltninger truffet i overensstemmelse med international lov. 
Hvis en part træffer en foranstaltning i et "særligt hastende tilfælde" som omhandlet 
i artikel Y, kan den anden part benytte sig af proceduren vedrørende bilæggelse af 
tvister." 
14 
BILAG 2 
Til orientering bringes nedenfor en kortfattet liste over de forskellige foranstaltninger, der 
kan komme på tale i tilfælde af en alvorlig krænkelse af menneskerettighederne og' eller 
en væsentlig afbrydelse af demokratiseringsprocessen: 
-ændring af indholdet af samarbejdsprogrammerne eller af de anvendte kanaler 
-nedskæring af kulturelle, videnskabelige og tekniske samarbejdsprogrammer 
-udsættelse af et møde i et blandet udvalg 
-suspendering af bilaterale kontakter på højt niveau 
-udskydelse af nye projekter 
-manglende opfølgning af de af partneren tagne initiativer 
-handelsembargo 
-suspension af våbensalg, afbrydelse af militært samarbejde 
-suspension af samarbejdet 
15 
•• 
ANNEXE 3. 
RåreRsNcES AUX DROITS DE L 'HOMIIE Er AUX pRJNCJPES DEMOCRATIQUES 
. DANS LESACCORDS CEIPAYS TIERS 
Ameriqae Ladøe 
Aceoråsde 
Carål.qåle et pays 
mcmbres1 
AR GENriNE 
BOLlVIE 
SR.ESn. 
CHILI 
ISTHME cena-e-o 
amenc:W:l:z 
MEXIQl:JE 
PARAGUAY 
URUGUAY 
Asie 
~ 
BANOLA.OESH 
.GlO E 
MACAO 
MONGOUE 
PAKISTAN 
SRlLAMKA Elat des negociations 
/ref. JOCL 
23.p.4.93 JOL2511993 
02.04.95 JOL.295/1990 
03.02.93 JOL31311992 
29.08.92 JOL 163/1992 
12.12.90 JOL19/1991 
22.02.93 JOL 
17.10.91 JOL34011991 
03.02.1992 
JOL31311992 
04.11.91 JOL94J1992 
10.06.80 JOL.1-4411980 
19.01.78 JOL31911978 
20.12.93 
JOL223/1994 .. 
31.1:2..92 JOL.40411992 
18.02.92 JOL. 41/1993 
; 
23.07.85 JOL.108/1988 
signe te 16.08.94 
22.07.75 JOL247/1975 date: 27.4.95 
Tyøe d'Accord 
Cadre de cooperation 
~ c, x 
Cadre de cooøerauon Ot x 
Cooaeration x 
CQoaerauon x 
Cadre de cooøerauon 81 x 
~operation 
c~, x x 
Cc.mmetee.cooperation 
commerdate et Os 
ecanomiaue 
Cadre de caepenman a, x 
Cadra de cooøerauon c, x 
Cccøeratton Cz 
Cooperation c:omrnerdale c, 
CoopeniCicn 
c,~, x 
Commeteeet o .. x cooceradon 
Commetee.CCOøenuian 
commerciale et Os x .. 
econcmkrue . 
CQopåratlon Cs 
C4op0rdon Bo x ~ ccmmetciale . c,. 
Afrique 
1 .~ ___ Q_UE __ ou ___ suo~-~-2-0._1~--~ __ Jo_L_~ __ 1'-19-~~~----o=--~_· ________ o_, __ l·--~ __ x _______________ ]· _.._ 
. 16. 
··. ,· 
.. l l 1:} ~ .. ~ li G 1· i Elatdea~ .. i i !:l 
Påyø/RegitJn lrel. JOCL Type d'At:t:cn:J 1! i l ~~ ~ li: 
M~ Orieøt A •• , ..... ..;!.. 
CGIIIIilde 1S.08.88 JOL.5411988 Cooperdon 
Jc:oopådoa paar les 
Bo EriiS abes du 
Oal&' ·. l 
ALGElUE -28.04. 7IS JOL.2f5311878 ~ ~ 
EGYPTE 18.01.77 JOL28811878 ~ ~ 
JORDANIE 18.01.77 JOL28811978 Eccnomlque et ~ · commen:ial 
UBAN 03.Qe.77 JOL2fJ7/1978 Coopåndion ~ 
27.04.78 JOL. 2&U1978 Cooaeratton C2 
SYRJE 18.01.77 JOL.26911978 Cooøerauon ~ 
TUNISæ øaraønete12.4.9S Asaodaelon x x -2S.G4.78 JOL.28!11978 Cooø**n s, 
Etats .-• ~~ ...... es OSCE 
A.l t:IA.Nn:: 2f5.10.92 .Jt"ll ........ A1~ ··--·-commerdate et 02 x x 
.1. 
IRS:T ...t.DU~ signe le 6.03.95 r- et A,,.%.3 x x ,--- x .... 
RrrT.r.Aill~ signe le 8.03.93 Association x ------ x .rnr .3!811994 A._ 
·~lUI"tU:. 31.12.94 J0L3't~HIWO Ubre A12a1 x x 
21.12.92 .Jnt .40311992 
commerdale et ~ x x 
.. 
!ETATS IU.L1""P_s le12.4.9e ~ x 
~ '! .~e..!.~!1 AsloddOn 
~.&D i 
. IØih:ll 
I?R na.RA .Jnt l .aG. t _._: et At..." . .. -lit .t.7.4.1t'R~.A.N 23.01.94 JOU· •• ,.,.. .et x . x ·-. At .u x .. 
'.t.'llo 01.06.94 JOU·I- IV .... et At .u x x x. -: ... .. 
l LE" l l Ul"t&Co 31:12..94 JOL 37~1~ Uln A1.u.• x· x 
21.12.92 .Jnt_ IV.. cornmerce. cooperatlon 
l camrnerc::lale et At~ x x 
.a 
IUTRl.I.A."Nn:;' ~1.12.94 JOL3t=tlwa ·L.IIn ~ x x 
21.12.94 .tnt ~~ 
c::ammeråale et Ai.z.s ·x x 
.!. -
ta..nr n~ viE. sigMie28 . et At.21 x x ~ ... y --- ·1984 
lpnr_nrnn: ~~,~~1 let At.aJJ d 
11U~CUUI tnl 
··~ COØIMicille et At~ . ...1 .• 
ID s:DIIRI .lnl rs; 18.12.94 .,.,. ,,_ Au. x x . ·x ··-. . 
.. .. .• 41 l 
Sat des IMgoc:lattåna ~ .,_ 
~ j J l} i s- ~ lref. JOCL T.YI» trAccctrJ ~.. ... 
~ c 
Etats ..... .::...:..-ø osa C•aJte) 
RQr~.a.un: 
R.USSIE l 
l 
:SLOVAQUIE 
SLOVa.rru: 
l liMit A~ 11.12.S. JOL.35711884 Aaoc::idon At.u 
04.03.91 JOL.7911891 ~ 
et åc:cnomique A, ,u, .. 
signe le 24.08.94 Parbtnartat • A, . 
18.1~ J01...35911994 Auodafjcn ·At.u 
20.07.93 JOL.18911993 CQoøeraUon Au .. le 14.08.94 Panenariat et 
eøooeratfcn 
' eø~ve. ~ Equataur, Perau. v....-
z c-. RJc:a. e SaMidot. GuatarnaJa. Honduru. Nlcngua. Paftaina 
~ Argendne. 8Nsi, Pataguay, UNguay 
.. ~. Philppinee. ~. Thaftanåe. BnJnet 
1 Eminlll AniCa Ums. Batn;n, Ataaie Saoualte. Oman, Qatar, Koweit x x 
x x 
x x x 
x x x 
x x 
f x x x 
• La .....uans ae caooifatlan et tcuces Iea åtSpositlons• de ces accotdS se fonåent sur te teapect da prindpes 
t*nocnatiQu• • del drab de rhonvne qui inspintnt Iea øotitiQua int8mes et internatlonates tant. Ja~ que åe .•. • 
• Las reladcmS de~ de mtrne que tautes tes *-itiona se fondent sur te resQeCt des ~ dtrnoaadQua et del drab de l1lclmme qui illpirent r. peiiiQuea lntBmea et 
.."..,..... et qui CGnlduent un ei*Mnt......,.. de CIS ICCCtdL • 
• SI une ,..ue COftSidft qua raucnt n'a pa rwnptl'une .des Oblgdana que Iui impole le JriHnC acccrd • 
... peutpreødnlda,...... ~ etdait. MUlen CD.~..-.. 
faunlir ID CDMeil cfiiMCIIIØaft IDUtllleaiUDiiJIIIIoa• ................ i UD ..... 
....... de le slulllaft .. vue de 18CftetetW Ufte ..... KCI!*ble J*',_ ....... 
' . 
. • ."_ ......... ~ 1a dn:tl de suapendN awc: .._lmrrMklat r.ø"' ,,.,.., de raceard dans sa 
lalaM ou partlillment • ca ctlll8inte ~ aux dllpolitlons ......... de r~ 
• O*=laratlon annaee A raceard: -i..a partlas c:anvtennent. aux ftna de~ corr'llda et 
de raøøøeaaon pratlque de fac:card. que lel tern.. cu ~~figurant dans rlltlcle... 
stgnlleot 1a cas cte Yiailtlan ~de riCCOtd r-r rune des deux ~ Une vtatatan 
............. de raccan:l CGnlisla: -
a) dans le rw;et de rac:cord non sandlann8 par les Ngles ~ dU droit ina.matlanal 
au 
b). dans ta ~de.~_... da raceard I'IIPril c1ana ranlde.." 
. . .. ·~ . ••••• . ... . ···1~ 
•• •• • •• o • ·~· : • . .. ~ . .. . . 
Henvisninger til menneskerettighederne og de demokratiske principper i aftalerne 
mellem EF og tredjelande 
TEGNFORKlARING 
A. Den regionale emopæiske mmme 
Il Det er vigtigt at lade alle bestemmelser og principper tl fuld virkning: 
(a)-Konferencen om Sikkerhed og Samarbejde i Ewupa {CSæ) 
(b) -Helsingfors-slutakten, slutdokumenterne fra Madrid og Wien 
(c) -slutdokumentet fra mødet i København 
(d) -Paris-charteret for et Nyt Europa, især relevant med hensyn til retsstat, demokrati 
·og menneskerettigheder (1990) 
(e) -konklusionerne fra CSCE-konferencen i Bonn om økonomisk samarbejde 
21 Anerkendelse af vigtigheden af, at de etniske og nationale gruppers og mindretals 
rettigheder sikres ... 
(a)-i overensstemmelse med de forpligtelser, der er indgået inden for CSCE 
(b) -anerkendelse af vigtigheden af, at der indføres et flerpartisystem og frie og 
demokratiske valg 
3/ betydningen af at styrke de demokratiske institutioner og fremme den økonomiske 
refonnproces 
4/ henvisning til Europarådets konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og 
gnmdlæggende frihedsrettigheder 
B. F•tholdelse af principperne i De Forenede NationeiS charter ••• 
Il de demokratiske værdier og respekten for menneskerettighederne 
21 parternes ønske om at vise deres gensidige vilje til at bevare og styrke deres 
venskabelige forbindelser tmder overholdelse af disse principper 
C F.tholdelse af principperne om lighed, frihed og retlænlighed ... 
Il bekræftelse af parternes fælles vilje til at bidrage til indførelsen af en ny fase med 
økonomisk samarbejde og til at fremme udviklingen af de menneskelige og 
materielle ressoW"Cer på gnmdlag af disse principper 
21 bekræftelse af parternes fælles vilje til at fremme udviklingen af de menneskelige 
og materielle ressoW"Cer inden for rammerne af frihed, lighed og retfærdighed 
3/ tmderstregning af parternes fælles vilje til at fremme de økonomiske og 
internationale forbindelser baseret på frihed, lighed, retfærdighed og fremskridt 
D. Andre henvisninger 
11 som med tilfredshed noterer sig landets overgang til et demokratisk samfimd med 
respekt for alle racer og med vægt på overholdelse af menneskerettighederne 
21 som anerkender, at landet Wlder dets seneste politiske udvikling søger at stabilisere 
og konsolidere demokratiet og fremme det økonomiske og sociale fremskridt 
3/ parterne lægger stor vægt på respekten for menneskerettighederne, de demokratiske 
principper og den økonomiske frihed, der ligger til grund for denne aftale 
41 parterne lægger stor vægt på de demokratiske værdier og respelden for 
menneskerettighederne 
51 det er primært menneskene selv, der dmger fordel af samarbejdet, og det er derfor 
nødvendilt at fremme respekten for mmneskeretti;:tedeme 
2..c