KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 20.09.1995 
KOM(95) 440 endelig udg. 
95/0237 (AVC) 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
og 
Forslag til 
RÅDETS OG KOMMISSIONENS AFGØRELSE 
om De Europæiske Fællesskabers indgåelse 
af energichartertraktaten og 
energicharterprotokollen om energieffektivitet 
og de hermed forbundne miljøaspekter 
(forelagt af Kommissionen) 

(1) MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
om De Europæiske Fællesskabers indgåelse 
af energichartertraktaten og 
energicharterprotokollen om energieffektivitet 
og de hermed forbundne miljøaspekter 
1. Energichartertraktaten (i det følgende benævnt "traktaten") og energicharterprotokollen 
om energieffektivitet og de hermed forbundne miljøaspekter (i det følgende benævnt 
"protokollen") blev undertegnet i Lissabon den 17. december 1994 af De Europæiske 
Fællesskaber og deres medlemsstater. I alt har 50 parter undertegnet traktaten og pro­
tokollen. 
2. I overensstemmelse med traktatens artikel 45 har De Europæiske Fællesskaber(I), lige­
som 38 ud af de 50 signatarer, anvendt traktaten midlertidigt fra dennes undertegnel-
sesdato. 
3. Kommissionen foreslår nu Rådet at godkende traktaten i overensstemmelse med den­
nes artikel 39 og protokollen i overensstemmelse med dennes artikel 15. 
4. Kommissionen er af den opfattelse, at De Europæiske Fællesskabers indgåelse af trak­
taten og protokollen er en vigtig etape i udviklingen af samarbejdet med de central-
og østeuropæiske lande og landene i Samfundet af Uafhængige Stater. På den ene side 
vil traktaten give investorerne øget juridisk sikkerhed i og med, at disse opnår national 
behandling, og den vil endvidere medføre en forpligtelse til gennemsigtighed i be­
handlingen af investeringerne samt give forbrugerlandene forsyningsgarantier. På den 
anden side medfører traktatens praktiske gennemførelse (Sekretariatet, Charterkonfe­
rencen, anerkendelsen af voldgiftsmekanismer) overvagningsgarantier og igangsætter 
en samarbejdsproces på energiområdet. Traktaten skal yderligere styrkes ved forhand­
ling af en supplerende traktat om investeringer, som skal udvide de garantier, som til­
bydes nye investorer (forhandlingerne herom er allerede i gang). Protokollen skal 
styrke miljøbeskyttelsen, især gennem fremme af energieffektiviteten. 
5. Kommissionen forelægger derfor Rådet et forslag til afgørelse om Rådets og Kommis­
sionens godkendelse af traktaten og protokollen, dels i henhold til EF-traktaten, dels 
i henhold til EKSF- og Euratom-traktaten, idet dette betyder en forenkling af procedu­
rerne, ligesom det var tilfældet ved indgåelsen af Europaaftalerne. Kommissionens af­
gørelser i henhold til EKSF-traktaten og Euratom-traktaten kræver henholdsvis enstem­
mig godkendelse og godkendelse med kvalificeret flertal i Rådet. Rådets afgørelse, der 
i henhold til EF-traktatens artikel 228, stk. 2, andet punktum, skal træffes med en­
stemmighed, kræver i henhold til artikel 228, stk. 3, andet afsnit, samstemmende ud­
talelse fra Europa-Parlamentet på grund af energichartertraktatens institutionelle følger. 
Kommissionens afgørelse i henhold til EKSF-traktaten kræver ligeledes høring af Det 
Rådgivende Udvalg. 
Jf. Rådets afgørelser af 15. december 1994, EFT nr. L 380 af 31.12.1994. 
2 
A€L 
6. Med henblik på de beslutninger, der skal træffes af den ved traktaten oprettede Char­
terkonference, mener Kommissionen, at det er nødvendigt at fastlægge retningslinjer 
for Fællesskabernes holdning i dette organ. I overensstemmelse om det krav om tæt 
samarbejde, Domstolen erindrer om i sin udtalelse 1/94, er Kommissionen endvidere 
af den opfattelse, at Fællesskabernes og medlemsstaternes holdning må koordineres 
med henblik på de beslutninger, Charterkonferencen skal træffe på de områder, hvor 
kompetencen er delt. Af samme årsag bør der ske samtidig deponering af deres re­
spektive godkendelsesinstrumenter hos depositaren, den portugisiske regering. 
7. Kommissionen foreslår derfor Rådet efter samstemmende udtalelse fra Europa-Par­
lamentet at træffe afgørelse i henhold til EF-traktaten om indgåelse af energicharter­
traktaten og energicharterprotokollen om energieffektivitet og de hermed forbundne 
miljøaspekter. 
8. Kommissionen forelægger ligeledes denne tekst for Rådet som en kommissionsaf-
gørelse om indgåelse af energichartertraktaten og energicharterprotokollen om ener­
gieffektivitet og de hermed forbundne miljøaspekter 
med henblik på samstemmende udtalelse i henhold til EKSF-traktaten 
og med henblik på godkendelse i henhold til Euratom-traktaten. 
^ 
Forslag til 
RÅDETS OG KOMMISSIONENS AFGØRELSE 
om De Europæiske Fællesskabers indgåelse 
af energichartertraktaten og 
energicharterprotokollen om energieffektivitet 
og de hermed forbundne miljøaspekter 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION 
og 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, særlig 
artikel 95, 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 54, 
stk. 2, artikel 57, stk. 2, sidste punktum, artikel 66, artikel 73 C, stk. 2, artikel 87, 99, 100 A, 
113, 130 S, stk. 1, og artikel 235 sammenholdt med artikel 228, stk. 2, andet punktum, og 
stk. 3, andet afsnit, 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig 
artikel 101, stk. 2, 
under henvisning til udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg nedsat ved traktaten om oprettelse 
af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og enstemmig godkendelse i Rådet, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen0}, 
under henvisning til samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet(2), 
under henvisning til Rådets godkendelse i henhold til artikel 101 i traktaten om oprettelse af 
Det Europæiske Atomenergifællesskab, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Det europæiske energicharter blev undertegnet den 17. december 1991 af De Europæiske Fæl­
lesskaber og deres medlemsstater; 
De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater undertegnede den 17. december 1994 
energichartertraktaten og energicharterprotokollen om energieffektivitet og de hermed for­
bundne miljøaspekter med henblik på at skabe en sikker og bindende, international juridisk 
ramme om de principper og mål, der er fastsat i charteret; 
(,) EFT nr. 
(2) EFT nr. 
nc 
De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater har anvendt energichartertraktaten 
midlertidigt fra dennes undertegnelsesdato, se Rådets afgørelse 94/998/EF og afgørelse 
94/1067/Euratom(3); 
energichartertraktatens mål og principper er af væsentlig betydning for Europas fremtid i og 
med, at de gør det muligt for landene i Samfundet af Uafhængige Stater og de central- og øst­
europæiske lande at udvikle deres energipotentiel og bidrager til at øge forsyningssikkerheden; 
målene og principperne i energicharterprotokollen om energieffektivitet og de hermed for­
bundne miljøaspekter bidrager til at styrke miljøbeskyttelsen ved at fremme energieffektivi­
teten; 
det er nødvendigt at konsolidere De Europæiske Fællesskabers initiativ og centrale rolle ved 
at sikre, at de kan deltage fuldt ud i gennemførelsen af energichartertraktaten og energicharter-
protokollen om energieffektivitet og de hermed forbundne miljøaspekter; 
indgåelsen af energichartertraktaten og energicharterprotokollen om energieffektivitet og de 
hermed forbundne miljøaspekter vil medvirke til at virkeliggøre De Europæiske Fællesskabers 
mål; 
det er nødvendigt at benytte EF-traktatens artikel 73 C som retsgrundlag for denne afgørelse, 
eftersom energichartertraktaten pålægger De Europæiske Fællesskaber visse forpligtelser med 
hensyn til kapitalbevægelser og betalingsoverførsler mellem Fællesskaberne og de tredjelande, 
der er kontraherende parter i energichartertraktaten; 
energichartertraktaten kan berøre retsakter, der er baseret på EF-traktatens artikel 235; trakta­
ten indeholder ikke anden hjemmel til opfyldelse af de samarbejdsforpligtelser på energiom­
rådet, som energichartertraktaten medfører, end artikel 235; 
De Europæiske Fællesskaber bør godkende energichartertraktaten og energicharterprotokollen 
om energieffektivitet og de hermed forbundne miljøaspekter; 
den ved energichartertraktaten oprettede energicharterkonference har selvstændig beslutnings-
myndighed; der bør derfor fastlægges passende retningslinjer for De Europæiske Fællesskabers 
holdning i dette organ; 
for at sikre at De Europæiske Fællesskaber optræder samlet udadtil, både for så vidt angår 
indgåelsesproceduren og opfyldelsen af de forpligtelser, som De Europæiske Fællesskaber og 
medlemsstaterne har påtaget sig, bør der fastsættes passende bestemmelser om samordning; 
det bør i den forbindelse sikres, at denne afgørelse deponeres hos Den Portugisiske Republiks 
regering samtidig med medlemsstaternes ratifikationsakter; af samme årsag bør De Europæiske 
Fællesskaber og medlemsstaterne samordne deres holdning med henblik på de beslutninger, 
energicharterkonferencen skal træffe på områder, hvor kompetencen er delt -
(3) EFT nr. L 380 af 31.12.1994, s. 1 og s. 113. 
5 
-7 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Energichartertraktaten og energicharterprotokollen om energieffektivitet og de hermed for­
bundne miljøaspekter godkendes på vegne af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, Det 
Europæiske Fællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab. 
Teksten til energichartertraktaten og til energicharterprotokollen om energieffektivitet og de 
hermed forbundne miljøaspekter er knyttet til denne afgørelse. 
Artikel 2 
Formanden for Rådet deponerer på Det Europæiske Fællesskabs vegne akten om godkendelse 
af energichartertraktaten og af energicharterprotokollen om energieffektivitet og de hermed 
forbundne miljøaspekter hos Den Portugisiske Republiks regering i overensstemmelse med 
artikel 39 og 49 i energichartertraktaten og artikel 15 og 21 i energicharterprotokollen om 
energieffektivitet og de hermed forbundne miljøaspekter. Formanden for Kommissionen de­
ponerer på samme måde teksterne på vegne af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Det 
Europæiske Atomenergifællesskab. 
Formændene for Rådet og Kommissionen, der handler på vegne af henholdsvis Det Europæ­
iske Fællesskab og Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Det Europæiske Atomenergi­
fællesskab, samordner deponeringen med medlemsstaterne, så alle godkendelsesinstrumenter 
deponeres samtidig. 
Artikel 3 
Det Europæiske Fællesskabs og Euratoms holdning i energicharterkonferencen med hensyn 
til de beslutninger, der forpligter dem, vedtages af Rådet med kvalificeret flertal på forslag 
af Kommissionen, efter høring af Europa-Parlamentet på de i EF-traktatens artikel 228, stk. 3, 
første afsnit, fastsatte vilkår. Kommissionen fastsætter den holdning, som EKSF skal indtage, 
efter samstemmende udtalelse fra Rådet, som træffer beslutning med kvalificeret flertal på de 
i EKSF-traktatens artikel 28 fastsatte vilkår. 
Når de beslutninger, der skal træffes af energicharterkonferencen, forpligter De Europæiske 
Fællesskaber og medlemsstaterne i henhold til deres respektive kompetence, fastlægger disse 
i snævert samarbejde en fælles holdning efter en procedure, der senest den 1. juli 1996 ved­
tages af Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen eller, hvis dette ikke har været 
muligt inden det nævnte tidspunkt, med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen. 
A -f> 
Artikel 4 
Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne På Kommissionens vegne 
Formand Formand 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Ildende Nr. L 380/3 
(Oversættelse) 
SLUTAKT FRA DEN EUROPÆISKE ENERGICHARTERKONFERENCE 
I. Den Europæiske Energicharterkonferences afslut­
tende plenarmøde blev holdt i Lissabon den 16. og 
17. december 1994. Heri deltog repræsentanter fra 
Republikken Albanien, Amerikas Forenede Stater, 
Republikken Armenien, Republikken Aserbajdsjan, 
Australien, Kongeriget Belgien, Republikken 
Bulgarien, Canada, Republikken Cypern, Konge­
riget Danmark, Den Russiske Føderation, Den 
Tjekkiske Republik, De Europæiske Fællesskaber, 
Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nord­
irland, Republikken Esdand, Republikken Finland, 
Den Franske Republik, Republikken Georgien, 
Den Hellenske Republik, Republikken Hviderus­
land, Irland, Republikken Island, Den Italienske 
Republik, Japan, Republikken Kasakhstan, Repu­
blikken Kirgistan, Republikken Kroatien, Repu­
blikken Letland, Fyrstendømmet Lichtenstein, 
Republikken Litauen, Storhertugdømmet Luxem­
bourg, Republikken Malta, Republikken Moldova, 
Kongeriget Nederlandene, Kongeriget Norge, 
Republikken Polen, Den Portugisiske Republik, 
Rumænien, Schweiz, Den Slovakiske Republik, 
Republikken Slovenien, Kongeriget Spanien, 
Kongeriget Sverige, Republikken Tadsjikistan, 
Turkmenistan, Republikken Tyrkiet, Forbundsre­
publikken Tyskland, Ukraine, Republikken 
Ungarn, Republikken Usbekistan og Republikken 
Østrig (i det følgende benævnt repræsentanterne) 
samt indbudte observatører fra en række lande og 
internationale organisationer. 
BAGGRUND 
II. På Det Europæiske Råds møde i Dublin i juni 
1990 fremførte Nederlandenes ministerpræsident, 
at økonomisk genrejsning i Østeuropa og den 
daværende Union af Socialistiske Sovjetrepu­
blikker kunne katalyseres og fremskyndes gennem 
samarbejde i energisektoren. Dette forslag blev 
mødt med velvilje af Rådet, som opfordrede 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber til 
at undersøge, hvorledes et sådant samarbejde bedst 
kunne gennemføres. I februar 1991 fremsatte 
Kommissionen ideen om et europæisk energi­
charter. konference i Bruxelles i juli 1991 med henblik på 
at indlede forhandlingerne om det europæiske 
energicharter. En række andre lande og internatio­
nale organisationer blev indbudt til at deltage i 
Den Europæiske Energicharterkonference som 
observatører. 
Forhandlingerne om det europæiske energicharter 
blev afsluttet i 1991, og charteret blev vedtaget ved 
undertegnelse af et afsluttede dokument på en 
konference i Haag den 16. og 17. december 1991. 
Charterets signatarer, på daværende tidspunkt eller 
senere, omfatter alle dem, der er opført i afsnit I 
ovenfor, bortset fra observatørerne. 
Signatarerne af det europæiske energicharter 
forpligtede sig til 
— at opfylde charterets mål og principper og 
gennemføre og udbygge deres samarbejde så 
hurtigt som muligt ved i god tro at forhandle 
en grundlæggende aftale og protokoller hertil. 
Den Europæiske Energicharterkonference påbe­
gyndte derfor forhandlinger om en grundlæggende 
aftale — senere benævnt energichartertraktaten — 
som skulle fremme industrielt samarbejde mellem 
Øst og Vest ved at garantere redige beskyttelses­
foranstaltninger på områder som investeringer, 
transit og handel. Konferencen indledte også 
forhandlinger om protokoller vedrørende energi­
effektivitet, nuklear sikkerhed og kulbrinter, men 
for de sidstes vedkommende blev forhandlingerne 
senere udsat indtil energichartertraktatens færdig­
gørelse. 
Forhandlingerne om energichartertraktaten og 
energicharterprotokollen om energieffektivitet og 
de hermed forbundne miljøaspekter blev afsluttet i 
1994. 
Efter at Kommissionens forslag var blevet 
behandlet af Rådet for De Europæiske Fælles­
skaber, opfordrede De Europæiske Fællesskaber 
de andre lande i Vest- og Østeuropa, Unionen af 
Socialistiske Sovjetrepublikker og de ikke-euro-
pæiske medlemmer af Organisationen for Økono­
misk Samarbejde og Udvikling til at deluge i en ENERGICHARTERTRAKTATEN 
III. Efter at have afsluttet drøftelserne vedtog Den 
Europæiske Energicharterkonference energichar­
tertraktaten, i det følgende benævnt »traktaten«, 
Nr. L 380/4 De Europæiske Fællesskabers Ildende 31. 12. 94 
der findes i bilag 1, og en række afgørelser med 
hensyn hertil, der findes i bilag 2, og fastsatte, at 
traktaten ville være åben for undertegnelse i 
Lissabon fra den 17. december 1994 til den 16. juni 
1995. 
AFTALER iii) landtransport, distribution, oplagring af 
og forsyning med energimaterialer og 
-produkter, f.eks. gennem transmis­
sions- og distributionsnet og rørled­
ninger eller ad særlige jernbanelinjer, 
og anlæg af infrastrukturerne hertil, 
herunder nedlægning af rørledninger 
til olie, gas og kulopslemning 
IV. Ved undertegnelsen af sluukten aftalte repræsen­
tanterne følgende med hensyn til trakuten: 
1. Ad traktaten som helhed iv) fjernelse og bortskaffelse af affald 
fra energianlæg, f.eks. kraftværker, 
herunder radioaktivt affald fra kerne­
kraftværker 
a) Repræsenunterne understreger, at traku-
tens bestemmelser er blevet fastsat under 
hensyntagen til, at der er tale om en traktat 
af særlig art, idet den uger sigte på at 
skabe en juridisk ramme som middel til at 
fremme langsigtet samarbejde i en bestemt 
sektor, og at den derfor ikke kan tages som 
præcedens i forbindelse med andre interna­
tionale forhandlinger. 
b) Trakutens bestemmelser 
i) forpligter ikke nogen kontraherende 
part til at indføre obligatorisk adgang 
for tredjemand 
ii) forhindrer ikke anvendelsen af pris­
systemer, som inden for en bestemt 
forbrugergruppe anvender samme priser 
for forbrugere på forskellige steder. 
c) Undugelser fra mestbegunstigelsesbehand-
lingen har ikke til formål at omfatte foran-
sultninger, som kun gælder en investor 
eller gruppe af investorer, og som således 
ikke finder generel anvendelse. 
2. Ad artikel 1, stk. 5 
a) Der er enighed om, at traktaten ikke giver 
ret til at indlede økonomiske aktiviteter i 
andre sektorer end energisektoren. 
b) Følgende er eksempler på økonomiske akti­
viteter i energisektoren: 
i) prospektering og efterforskning efter 
og udvinding af f.eks. olie, gas, kul og 
uran 
ii) opførelse og drift af elfremstillings-
anlæg, herunder anlæg, der drives med 
vindkraft eller andre vedvarende ener­
gikilder v) nedlukning af energitekniske anlæg, 
herunder boreplatforme, olieraffinade­
rier og kraftværker 
vi) markedsføring og salg af og handel 
med energimaterialer og -produkter, 
f.eks. deuilsalg af benzin 
vii) forsknings-, konsulent-, planlægnings-, 
ledelses- og udviklingsaktiviteter i 
tilknytning til de ovennævnte aktivi­
teter, herunder aktiviteter til forbedring 
af energieffektiviteten. 
3. Ad artikel 1, stk. 6 
For bedre at klargøre, om en investering fore­
taget på en kontraherende parts område 
direkte eller indirekte kontrolleres af en in­
vestor fra en anden kontraherende part, menes 
der med kontrol med en investering faktisk 
kontrol, som konsuteres efter en gennemgang 
af de faktiske omstændigheder i hver enkelt 
situation. I forbindelse med en sådan gennem­
gang skal alle relevante faktorer undersøges, 
herunder investorens 
a) finansielle andel, herunder egenkapital, i 
investeringen 
b) evne til at udøve væsentlig indflydelse på 
forvaltning og udvikling af investeringen 
c) evne til at udøve væsendig indflydelse på 
valget af medlemmer til bestyrelse eller 
andre ledelsesorganer. 
Hvis der er tvivl om, hvorvidt en investor 
direkte eller indirekte kontrollerer en investe­
ring, har en investor, der piberåber sig en 
sådan kontrol, bevisbyrden for eksistensen af 
denne kontrol. 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/5 
4. Ad artikel l,stk.8 
I overensstemmelse med Australiens politik for 
udenlandske investeringer anses oprettelse af 
et nyt mine- eller råstofforarbejdningsprojekt i 
Australien med en samlet investering på mindst 
10 mio. AUD foreuget af en udenlandsk in­
vestor for at være en ny investering, også selv 
om den pågældende udenlandske investor alle­
rede driver en lignende forretning i Australien. 
5. Ad artikel 1, stk. 12 
Repræsenunterne erkender nødvendigheden 
af passende og effektiv beskyttelse af intellek­
tuel ejendomsret i overensstemmelse med de 
højeste, internationalt anerkendte standarder. 
6. Ad artikel 5, stk. 1 
Repræsemanternes samtykke til artikel 5 inde­
bærer ikke nogen stillingugen til, hvorvidt 
eller i hvilken grad bestemmelserne i »aftalen 
om handelsrelaterede investeringer«, der er 
knyttet som bilag til sluukten fra Uruguay­
runden af multilaterale handelsforhandlinger, 
er omfattet af artikel III og XI i GATT. 
7. Ad artikel 6 
a) Den unilaterale og samordnede konkurren­
cebegrænsende praksis, der henvises til i 
artikel 6, stk. 2, skal defineres af hver 
enkelt kontraherende part i overensstem­
melse med dennes love og kan omfatte 
rovdrift. 
b) »Håndhæve« omfatter anvendelse af en 
kontraherende parts konkurrencelove 
gennem undersøgelser, retsforfølgning og 
administrative foranstaltninger og gennem 
afgørelser, eller nye love, hvorved en tilla­
delse tilstås eller videreføres. investorer fra andre kontraherende parter på 
den pågældende parts område, kan sådanne 
programmer underkastes restriktioner med 
hensyn til deltagelse heri. 
10. Ad artikel 10, stk. 4 
Tillægstraktaten skal fastsætte betingelserne 
for anvendelse af den i artikel 10, stk. 3, 
beskrevne behandling. Disse betingelser vil 
bl.a. omfatte bestemmelser om salg eller anden 
afhændelse af sutsejede aktiver (privatisering) 
og ophævelse af monopoler (liberalisering). 
11. Ad artikel 10, stk. 4, og 29, stk. 6 
De kontraherende parter kan uge hensyn til 
en hvilken som helst forbindelse mellem 
bestemmelserne i artikel 10, stk. 4, og artikel 
29, stk. 6. 
12. Ad artikel 14, stk. 5 
Det forudsættes, at en kontraherende part, 
som tiltræder en aftale som omhandlet i artikel 
14, stk. 5, sikrer, at betingelserne i en sådan 
aftale ikke er i strid med den pågældende 
kontraherende parts forpligtelser i henhold til 
aftalen om Den Internationale Valutafond. 
13. Ad artikel 19, stk. 1, litra i) 
Det er op til de enkelte kontraherende parter 
at afgøre, i hvilken grad vurdering og overvåg­
ning af miljøvirkninger skal være gensund for 
lovpligtige krav, hvilke myndigheder der skal 
træffe afgørelse i forbindelse med sådanne 
krav, og hvilke procedurer der skal følges. 
14. Ad artikel 22 og 23 
8. Ad artikel 7, stk. 4 
»Gældende lovgivning« omfatter bestemmelser 
om miljøbeskyttelse, arealanvendelse, sikker­
hed og tekniske sundarder. 
9. Ad artikel 9 og 10 og del V 
Når en kontraherende parts programmer for 
offentlige lån, tilskud, garantier eller forsikring 
til fremme af handel eller investeringer i 
udlandet ikke står i forbindelse med investe­
ringer eller tilknyttede aktiviteter foreuget af Med hensyn til handel med energimaterialer 
og -produkter i henhold til artikel 29, inde­
holder denne artikel de relevante bestemmelser 
vedrørende de spørgsmål, der er omfattet af 
artikel 22 og 23. 
15. Ad artikel 24 
Undugelsesbestenunelser, der er fastsat i 
GATT og de dertil knyttede instrumenter, 
gælder mellem kontraherende parter, der er 
parter i GATT, som anerkendt i artikel 4. Med 
hensyn til handel med energimaterialer og 
-produkter i henhold til artikel 29, indeholder 
Nr. L 380/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
denne artikel de relevante bestemmelser vedrø­
rende de spørgsmål, der er omfattet af arti­
kel 24. 
16. Ad artikel 26, stk. 2, litra a) Den fungerende generalsekretær vil kunne 
aflægge beretning for den midlertidige 
charterkonference på det møde, som i 
henhold til artikel 45, stk. 4, skal indkaldes 
senest 180 dage efter åbningsdatoen for 
trakutens undertegnelse. 
Artikel 26, stk. 2, litra a), skal ikke fortolkes 
således, at de kontraherende parter forpligtes 
til at omsætte traktatens del III i deres natio­
nale ret. b) Charterkonferencen bør veduge det årlige 
budget inden finansårets begyndelse. 
17. Ad artikel 26 og 27 21. Ad artikel 34, stk. 3, litra m) 
Henvisningen til traktatmæssige forpligtelser i 
næstsidste punktum i artikel 10, stk. 1, 
omfatter ikke afgørelser truffet af internatio­
nale organisationer, heller ikke selv om de er 
juridisk bindende, eller trakuter, som er trådt 
i kraft inden den 1. januar 1970. 
18. Ad artikel 29, stk. 2, litra a) De tekniske ændringer til bilagene kan f.eks. 
omfatte slettelse af ikke-signatarer eller af 
signatarer, som har tilkendegivet, at de ikke 
har til hensigt at ratificere trakuten, eller tilfø­
jelser til bilag N og VC. Det forudsættes, at 
Sekretariatet i givet fald foreslår Charterkon­
ferencen sådanne ændringer. 
a) Hvis en bestemmelse i GATT 1947 eller et 
dertil knyttet instrument, som omhandlet i 
dette litra, forudser fælles optræden fra 
GATT-parternes side, forudsættes det, at 
charterkonferencen udviser en sådan 
optræden. 
b) Udtrykket »som var gældende pr. 1. marts 
1994 og anvendt af GATT 1947-parterne i 
deres indbyrdes handel med energimate­
rialer og -produkter« uger ikke sigte på 
tilfælde, hvor en GATT-part har påberåbt 
sig artikel XXXV i GATT og dermed 
undlader at anvende GATT over for en 
anden part i GATT, men ikke desto mindre 
på en de facto-basis ensidigt anvender 
nogle GATT-bestemmelser over for den 
pågældende anden part i GATT. 
19. Ad artikel 33 
Den midlertidige charterkonference bør 
hurtigst muligt afgøre, hvorledes det i det 
europæiske energicharters afsnit IH erklærede 
mål bedst kan nås, nemlig at der skal 
forhandles protokoller på samarbejdsområder 
som anført i charterets afsnit III. 
20. Ad artikel 34 
a) Den fungerende generalsekretær bør straks 
uge kontakt med andre internationale 
organer for at undersøge, på hvilke betin­
gelser de måtte være villige til at påuge sig 
opgaver affødt af trakuten eller charteret. 22. Ad bilag TFU, stk. 1 
a) Hvis nogle af parterne i en aftale som 
omhandlet i stk. 1 ikke har undertegnet 
eller tiltrådt trakuten rettidigt med hensyn 
til anmeldelse, kan de parter i aftalen, som 
har undertegnet eller tiltrådt trakuten, 
foreuge anmeldelse på deres vegne. 
b) Behovet for anmeldelse af rent kommer­
cielle aftaler forudses ikke, fordi sådanne 
aftaler ikke kan forventes at stride mod 
artikel 29, stk. 2, litra a), også selv om de 
indgås af sutslige organer. Charterkonfe­
rencen kunne imidlertid med henblik på 
dette bilag klargøre, hvilke af de i artikel 
29, stk. 2, litra b), omhandlede aftaler der 
skal anmeldes i henhold til bilaget og hvilke 
ikke. 
ERKLÆRINGER 
V. Repræsentanterne erklærede, at artikel 18, stk. 2, 
ikke skal fortolkes således, at det herved tillades at 
omgå anvendelse af trakutens øvrige bestem­
melser. 
VI. Repræsentanterne bemærkede sig desuden 
følgende erklæringer, der blev afgivet vedrørende 
trakuten: 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/7 
1. Ad artikel l,$tk. 6 4. Ad artikel 10 
Den Russiske Føderation ønsker, at spørgsmålet 
om, hvilken rolle national lovgivning spiller med 
hensyn til kontrol, som nævnt i forståelsen 
vedrørende artikel 1, stk. 6, atter tages op 
under forhandlingerne om den i artikel 10, 
stk. 4, omhandlede tillægstrakut. 
2. Ad artikel 5 og artikel 10, stk. 11 
Australien mærker sig, at bestemmelserne i 
artikel 5 og artikel 10, stk. 11, ikke indskrænker 
dets rettigheder og forpligtelser i henhold til 
GATT, herunder dem, der følger af Uruguay-
runde-afulen om handelsrelaterede investe­
ringsforanstaltninger, navnlig for så vidt angår 
listen over undtagelser i artikel 5, stk. 3, som 
det finder ufuldstændig. 
Australien mærker sig desuden, at voldgiftsor-
ganer, der er oprettet i henhold til trakuten, 
ikke bør fortolke artikel III og XI i GATT i 
forbindelse med tvister mellem to GATT-parter 
eller mellem en investor fra en GATT-part og 
en anden GATT-part. Det finder, at i en tvist 
vedrørende anvendelsen af artikel 10, stk. 11, 
mellem en investor og en GATT-part, er det 
eneste spørgsmål, der kan behandles i henhold 
til artikel 26, spørgsmålet om voldgiftskendelser 
i tilfælde af, at et GATT-panel eller Verdens­
handelsorganisationens voldgiftsorgan først har 
godtgjort, at en handelsrelateret investeringsfor-
ansultning, som den kontraherende part har 
bevaret, er uforenelig med den kontraherende 
parts forpligtelser i henhold til GATT eller 
aftalen om handelsrelaterede investeringsforan­
staltninger. 
3. Ad artikel 7 
De Europæiske Fællesskaber og deres medlems-
suter samt Østrig, Norge, Sverige og Finland 
erklærer, at bestemmelserne i artikel 7 er under­
kastet de i henhold til folkeretten vedtagne 
regler om jurisdiktion over undersøiske kabler 
og rørledninger eller, såfremt der ikke findes 
sådanne regler, almindelige folkeredige regler. 
De erklærer endvidere, at artikel 7 ikke tager 
sigte på at berøre fortolkningen af gældende 
folkeretlige regler om jurisdiktion over under­
søiske kabler og rørledninger, og at den pågæl­
dende artikel ikke kan anses for at have en 
sådan virkning. Både Canada og De Forenede Stater bekræfter, 
at de vil anvende bestemmelserne i artikel 10 i 
overensstemmelse med følgende betragtninger: 
Med hensyn til vurdering af den behandling, 
der skal tilstås investorer fra andre kontrahe­
rende parter og deres investeringer, vil det være 
nødvendigt at undersøge omstændighederne i 
hvert enkelt tilfælde. En sammenligning mellem 
den behandling, der tilstås investorer fra en 
kontraherende part eller investeringer foreuget 
af investorer fra en kontraherende part og en 
anden kontraherende parts investeringer eller 
investorer, er kun gyldig, hvis den foreuges 
mellem investorer og investeringer under 
sammenlignelige omstændigheder. Når det 
afgøres, om differentieret behandling af in­
vestorer eller investeringer er i overensstem­
melse med artikel 10, bør der uges hensyn til to 
grundlæggende faktorer: 
Den første faktor er de kontraherende parters 
politiske mål på forskellige områder, for så vidt 
de er forenelige med principperne om ikke-
forskelsbehandling som anført i artikel 10. Legi­
time politiske mål kan retfærdiggøre differen­
tieret behandling af udenlandske investorer eller 
deres investeringer som middel til at uge 
hensyn til forskelle i relevante omstændigheder 
mellem de pågældende investorer og investe­
ringer og deres indenlandske modstykker. F.eks. 
vil ønsket om at sikre det finansielle systems 
integritet i et givet land kunne retfærdiggøre 
rimelige forsigtighedsforansultninger over for 
udenlandske investorer eller investeringer, mens 
sådanne foranstaltninger ville være unødvendige 
til at sikre opfyldelsen af de samme mål for så 
vidt angår indenlandske investorer eller investe­
ringer. Disse udenlandske investorer eller deres 
investeringer befinder sig således ikke i omstæn­
digheder, der kan sammenlignes med de 
omstændigheder, der gør sig gældende for 
indenlandske investorer eller deres investe­
ringer. Selv om en sådan foranstaltning inde­
bærer differentieret behandling, vil den derfor 
ikke være i strid med artikel 10. 
Den anden faktor er, i hvilken grad foranstalt­
ningen skyldes, at den pågældende investor eller 
investering tilhører en udenlandsk ejer eller er 
under udenlandsk kontrol. En foransultning, 
der specifikt er rettet mod investorer, fordi de 
er udlændinge, uden fyldestgørende grunde 
hertil i overensstemmelse med ovenstående 
afsnit, vil stride mod principperne i artikel 10. 
Den udenlandske investor eller investering ville 
befinde sig i omstændigheder, der kan sammen­
lignes med de omstændigheder, der gør sig 
gældende for indenlandske investorer og deres 
investeringer, og foranstaltningen ville derfor 
være i strid med artikel 10. 
Nr. L 380/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
5. Ad artikel 25 7. Ad bilag G, punkt 4 
De Europæiske Fællesskaber og deres medlems-
suter erindrer om, at i overensstemmelse med 
artikel 58 i trakuten om oprettelse af Det 
Europæiske Fællesskab: 
a) ligestilles selskaber, som er oprettet i over­
ensstemmelse med en medlemssuts lovgiv­
ning, og hvis vedtægtsmæssige hjemsted, 
hovedkontor eller hovedvirksomhed er belig­
gende inden for Fællesskabet, for så vidt 
angår retten til eublering i overensstemmelse 
med del tre, afsnit III, kapitel 2, i trakuten 
om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
med personer, der er sutsborgere i medlems-
suterne; selskaber, som kun har deres 
vedtægtsmæssige hjemsted i Fællesskabet, 
skal med henblik herpå have en reel og lang­
varig forbindelse med erhvervslivet i en af 
medlemsstaterne 
b) forstås ved »selskaber« privatredige sel­
skaber, heri indbefattet kooperative 
selskaber, samt alle andre juridiske personer, 
der henhører under den offentlige ret eller 
privatretten, med undugelse af selskaber, 
som ikke arbejder med gevinst for øje. a) De Europæiske Fællesskaber og Den 
Russiske Føderation erklærer, at deres 
indbyrdes handel med nukleare materialer, 
indtil de aftaler andet, skal reguleres i 
henhold til bestemmelserne i artikel 22 i 
partnerskabs- og samarbejdsaftalen om 
oprettelse af et partnerskab mellem De 
Europæiske Fællesskaber og deres medlems-
suter på den ene side og Den Russiske 
Føderation på den anden side, undertegnet 
på Korfu den 24. juni 1994, den hertil 
vedføjede brevveksling samt den fælles 
erklæring herom, og tvister vedrørende 
denne handel skal behandles efter procedu­
rerne i nævnte aftale. 
b) De Europæiske Fællesskaber og Ukraine 
erklærer, at i henhold til partnerskabs- og 
samarbejdsaftalen undertegnet i Luxembourg 
den 14. juni 1994 og interimsafulen hertil, 
som blev paraferet samme dag, skal 
handelen mellem dem med nukleare mate­
rialer udelukkende undergives bestemmel­
serne i en særaftale, som skal indgås mellem 
Det Europæiske Atomenergifællesskab og 
Ukraine. 
De Europæiske Fællesskaber og deres medlems-
suter erindrer endvidere om: 
at fællesskabsretten giver mulighed for at 
udvide den ovenfor beskrevne behandling til 
også at omfatte brancher og agenturer tilhø­
rende selskaber, der ikke er eubleret i en af 
medlemssuterne, og at anvendelsen af energi-
chartertrakutens artikel 25 kun tillader undu-
gelser, der er nødvendige for at sikre den 
præferencebehandling, som er et resulut af den 
mere omfattende økonomiske integrations­
proces, som trakuterne om oprettelse af De 
Europæiske Fællesskaber resulterer i. 
6. Ad artikel 40 
Danmark erindrer om, at det europæiske ener­
gicharter ikke finder anvendelse på Grønland 
og Færøerne, før der er moduget meddelelse 
herom fra Grønlands og Færøernes lokalrege­
ringer. 
I denne forbindelse bekræfter Danmark, at 
trakutens artikel 40 finder anvendelse på Grøn­
land og Færøerne. Indtil nævnte særaftale træder i kraft skal 
handelen med nukleare materialer mellem 
dem fortsat udelukkende være undergivet 
bestemmelserne i aftalen mellem Det Euro­
pæiske Økonomiske Fællesskab og Det 
Europæiske Atomenergifællesskab og Unio­
nen af Socialistiske Sovjetrepublikker om 
handel og økonomisk og handelsmæssigt 
samarbejde, undertegnet i Bruxelles den 18. 
december 1989. 
c) De Europæiske Fællesskaber og Kasakhstan 
erklærer, at i henhold til partnerskabs- og 
samarbejdsaftalen paraferet i Bruxelles den 
20 maj 1994 skal handelen mellem dem med 
nukleare materialer udelukkende undergives 
bestemmelserne i en særaftale, som skal 
indgås mellem Det Europæiske Atomenergi­
fællesskab og Kasakhstan. 
Indtil nævnte særaftale træder i kraft skal 
handelen med nukleare materialer mellem 
dem fortsat udelukkende være undergivet 
bestemmelserne i aftalen mellem Det Euro­
pæiske Økonomiske Fællesskab og Det 
Europæiske Atomenergifællesskab og Unio­
nen af Socialistiske Sovjetrepublikker om 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/9 
handel og økonomisk og handelsmæssigt 
samarbejde, undertegnet i Bruxelles den 18. 
december 1989. 
d) De Europæiske Fællesskaber og Kirgisun 
erklærer, at i henhold til partnerskabs- og 
samarbejdsaftalen paraferet i Bruxelles den 
31. maj 1994 skal handelen mellem dem med 
nukleare materialer udelukkende undergives 
bestemmelserne i en særaftale, som skal 
indgås mellem Det Europæiske Atomenergi­
fællesskab og Kirgisun. 
Indtil nævnte særaftale træder i kraft skal 
handelen med nukleare materialer mellem 
dem fortsat udelukkende være undergivet 
bestemmelserne i aftalen mellem Det Euro­
pæiske Økonomiske Fællesskab og Det 
Europæiske Atomenergifællesskab og Unio­
nen af Socialistiske Sovjetrepublikker om 
handel og økonomisk og handelsmæssigt 
samarbejde, undertegnet i Bruxelles den 18. 
december 1989. 
e) De Europæiske Fællesskaber og Tadsjikisun 
erklærer, at handelen mellem dem med 
nukleare materialer udelukkende skal under­
gives bestemmelserne i en særaftale, som skal 
indgås mellem Det Europæiske Atomenergi­
fællesskab og Tadsjikisun. 
Indtil nævnte særaftale træder i kraft skal 
handelen med nukleare materialer mellem 
dem fortsat udelukkende være undergivet 
bestemmelserne i aftalen mellem Det Euro­
pæiske Økonomiske Fællesskab og Det 
Europæiske Atomenergifællesskab og Unio­
nen af Socialistiske Sovjetrepublikker om 
handel og økonomisk og handelsmæssigt 
samarbejde, undertegnet i Bruxelles den 18. 
december 1989. f) De Europæiske Fællesskaber og Usbekisun 
erklærer, at handelen mellem dem med 
nukleare materialer udelukkende skal under­
gives bestemmelserne i en særaftale, som skal 
indgås mellem Det Europæiske Atomenergi­
fællesskab og Usbekisun. 
Indtil nævnte særaftale træder i kraft skal 
handelen med nukleare materialer mellem 
dem fortsat udelukkende være undergivet 
bestemmelserne i aftalen mellem Det Euro­
pæiske Økonomiske Fællesskab og Det 
Europæiske Atomenergifællesskab og Unio­
nen af Socialistiske Sovjetrepublikker om 
handel og økonomisk og handelsmæssigt 
samarbejde, undertegnet i Bruxelles den 18. 
december 1989. 
ENERGICHARTERPROTOKOLLEN OM ENERGI-
ErraKTIVrrET OG DE HERMED FORBUNDNE 
MILJØASPEKTER 
VII. Den Europæiske Energicharterkonference god­
kendte energicharterprotokollen om energieffekti­
vitet og de hermed forbundne miljøaspekter, der 
findes i bilag 3. 
DET EUROPÆISKE ENERGICHARTER 
VIII. Den midlertidige charterkonference og den i trak­
uten fastsatte charterkonference er for fremtiden 
ansvarlige for at træffe afgørelser om anmodninger 
om at undertegne det afsluttende dokument fra 
Haag-konferencen om det europæiske energi­
charter og det derved vedugne europæiske energi­
charter. 
DOKUMENTATION 
LX. Den Europæiske Energicharterkonferences for­
handlingsprotokoller vil blive deponeret hos Sekre-
uriatct. 
Nr.L 380/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12.94 
Done at Lisbon on the seventeenth day of December in the year one thousand nine hundred 
and ninety-four. 
Fait à Lisbonne, le dix-sept décembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze. 
Geschehen zu Lissabon am siebzehnten Dezember neunzehnhundertvierundneunzig. 
Fatto a Lisbona il diciassettesimo giorno del mese di dicembre dell'anno millenovecentonovanu-
quattro. 
CoBepaeuo B JlMccaGone B ceuHaauaTufl netib nen*6pn oniia THcima 
aeBHTbcoT aeBfluocTo MeTBejrroro rona. 
Hecho en Lisboa, el diecisiete de diciembre de mil novecientos noventa y cuatro. 
Udfærdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fireoghalvfems. 
'Eyive art) AtoxtBôva, onç Séica emå AetceuØploo TOO éTOOç xlXux eviaicôoux evevrjvTa Téaoepa. 
Gedaan te Lissabon, de zeventiende december negentienhonderd vierennegentig. 
Feito em Lisboa, aos dezassete de Dezembro de mil novecentos e noventa e quatro. 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/11 
Për Republikën e Shqipërisë 
3uijuiutnuiup 3uiGpuiu|binnipjuiO huitiuip 
For Australia 
Fur die Republik Osterreich 
NtL 380/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
A3ep6afliiaH amnmaH 
CS •s* ** ^^——V—^ 
Pour le royaume de Belgique 
Voor het Koninkrijk België 
Fur das Kônigreich Belgien 
Cette signature engage également la Communauté française de Belgique, la Communauté flamande, 
la Communauté germanophone de Belgique, la Région wallonne, la Région flamande et la région 
de Bruxelles-Capiule. 
Deze handtekening bindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap van België, 
de Duitstalige Gemeenschap van België, het Waals Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest. 
Dièse Unterschrift bindet ebenso die Flàmische Gemeinschaft, die Franzôsische Gemeinschaft Belgi­
ens, die Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens, die Flàmische Region, die Wallonische Region 
und die Region Brùssel-Hauptstadt. 
An iUH PacnyôniKi Benapycb 
3a PenyôjiMxa BwirapH« 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/13 
For Canada 
Pour le Canada 
za Republiku Hrvatsku 
i e nJ 
For the Republic of Cyprus 
/kn^ut^v^ LOULC-«2-
ZaCeskou Republiku 
Nr. L 380/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
For Kongeriget Danmark 
Gncc* <?—>z? .. JrafJfc&'^X 
Eesti Vabariigi nimel 
Por las Comunidades Europeas 
For De Europæiske Fællesskaber 
Fiir die Europaischen Gemeinschaften 
Tux TIC Eopamaucéç KoivornrEc 
For the European Communities 
Pour les Communautés européennes 
Per le Comunità europee 
Voor de Europese Gemeenschappen 
Pelas Comunidades Europeias 
•s 
Suomen tasavallan puolesta 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/15 
Pour la République française 
iMJtAmggRMnl« 6£Ajjfaçt,fii t^h^c?««.. 
Fur die Bundesrepublik Deutschland 
Tva Tny EXXnyucl^ A-njioKparla 
Nr. L 380/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
A Magyar Kôztarsasag nevében 
Fyrir hônd Lyôveldisins islands 
Thar cheann na hÉireann 
For Ireland 
s£ 
Per la Repubblica italiana 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/17 
B*m<Olt*>\z 
~~? X 
KasaxcTeii PecnyoAHxacunuii OTUHBH 
Kuprus PecnyÔJiHxacu Ynyu 
/ 
Latvijas Republikas varda 
Nr. L 380/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
Fur das Furstentum Liechtenstein 
ru 
Lietuvos Respublikos vardu 
Pour le grand-duché de Luxembourg 
For the Republic of Malta 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/19 
Pentru Republica Moldova 
Voor het Koninkrijk der Nederlanden 
-A 
For Kongeriket Norge 
/lUM^ 
Za Rzeczpospolita Polska 
*—f££' ^^tA^fS / 
Nr. L 380/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
Pela Republica Portuguesa 
vCJ 
Pentru Romania 
l T~^ 
3a PoccHflcxyo *enepauwo 
Za Slovensku republiku 
O^ftfa 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/21 
Za Republiko Slovenijo 
S c 
Por el Reino de Espana 
For Konungariket Sverige 
\ 
^yi^Uy^ N J^\sV^*~ 
Fiir die Schweizerische Eidgenossenschaft 
Pour la Confédération suisse 
Per la Confederazione svizzera 
IjX a.u_«-ujw 
Nr. L 380/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
A3 UOMM TaymcMCTOit 
Turkiye Cumhuriyeti adina 
TypxMeHHcraH XexyMCTHiiHii auHiinaii 
3a yxpaïny 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/23 
For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland 
//• k iS'^U. 
For the United States of America 
ysoexHcroi! PecnyGtfHicucH XyxyuarH iiouiuuui 
Nr. L 380/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
BILAG 1 
ENERGICHARTERTRAKTATEN 
Præambel 
DE KONTRAHERENDE PARTER I DENNE TRAKTAT, 
som henviser til Paris-charteret for et nyt Europa, undertegnet den 21. november 1990, 
som henviser til det europæiske energicharter, der blev vedtaget i det afsluttende dokument fra Haag­
konferencen om det europæiske energicharter, undertegnet i Haag den 17. december 1991, 
som erindrer om, at alle signatareme af det afsluttende dokument fra Haag-konferencen gav tilsagn om at 
opfylde det europæiske energicharters mål og principper og hurtigst muligt realisere og udbygge deres 
samarbejde ved i god tro at forhandle en traktat om energicharteret og protokoller hertil, og som ønsker at 
lade charterets forpligtelser bygge på et sikkert og bindende internationalt retsgrundlag, 
som endvidere ønsker at skabe den ramme, der er nødvendig for at opfylde principperne i det europæiske 
energicharter, 
som ønsker at føre den grundlæggende idé bag det europæiske energicharter ud i livet, dvs. at katalysere 
økonomisk vækst gennem foranstaltninger til liberalisering af investeringer og handel på energiområdet, 
som bekræfter, at de kontraherende parter lægger den største vægt på konkret efterlevelse af princippet om 
fuld national behandling og mestbegunstigelsesbehandling, samt at disse forpligtelser skal gælde investe­
ringer i medfør af en tillægstraktat, 
som henviser til ønsket om gradvis liberalisering af den internationale handel og til princippet om ikke-
forskelsbehandling i den internationale samhandel, som knæsat i den almindelige overenskomst om told og 
udenrigshandel (GATT) og de dertil knyttede instrumenter og som fastsat i nærværende traktat, 
som er fast besluttet på gradvis at fjerne tekniske, administrative og andre hindringer for handelen med 
energimaterialer og -produkter og udstyr, teknologi og tjenester i tilknytning hertil, 
som forventer, at de kontraherende parter, der endnu ikke er parter i den almindelige overenskomst om 
told og udenrigshandel, tiltræder denne, og som ønsker at træffe midlertidige handelsarrangementer med 
de pågældende kontraherende parter, som kan være dem dl støtte og ikke vil hindre deres forberedelser til 
tiltrædelse af nævnte overenskomst, 
som er opmærksomme på de rettigheder og forpligtelser, der tilfalder visse kontraherende parter, som også 
er parter i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel og de dertil knyttede instrumenter, 
som henviser til konkurrencereglerne om fusion, monopol, konkurrencebegrænsende praksis og misbrug af 
dominerende stilling, 
som endvidere henviser til traktaten om ikkespredning af kernevåben, retningslinjerne for ekspordande af 
udstyr og teknologi på det nukleare område (Nuclear Suppliers Guidelines) og andre internationale 
forpligtelser eller aftaler om ikkespredning, 
som erkender nødvendigheden af størst mulig effektivitet inden for prospektering, fremstilling, omdan­
nelse, oplagring, transport, distribution og udnyttelse af energi, 
som erindrer om De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, konventionen om grænse­
overskridende luftforurening over store afsunde og protokollerne hertil samt andre internationale miljøaf­
taler med energirelaterede aspekter, og 
som erkender det voksende behov for foranstaltninger til at beskytte miljøet, herunder nedlukning af ener­
gianlæg og bortskaffelse af affald, og for internationalt godkendte mål og kriterier herfor, 
31. 12.94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/25 
ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE: 
DEL I 
DEFINITIONER OG FORMAL 
Artikel 1 
Definitioner 
I denne traktat forstås ved: 
1) »Charter«: det europæiske energicharter, der blev 
vedtaget i det afsluttende dokument fra Haag­
konferencen om det europæiske energicharter, 
undertegnet i Haag den 17. december 1991; under­
tegnelse af det afsluttende dokument betragtes som 
undertegnelse af charteret. 
2) »Kontraherende part« : en stat eller en regional orga­
nisation for økonomisk integration, som har indvil­
liget i at være bundet af denne traktat, og for 
hvilken denne traktat er i kraft. 
3) »Regional organisation for økonomisk integration«: 
en organisation oprettet af stater, som har tildelt 
organisationen kompetence vedrørende visse anlig­
gender, hvoraf nogle er omfattet af denne traktat, 
herunder bemyndigelse til at træffe bindende beslut­
ninger vedrørende disse anliggender. 
4) »Energimaterialer og -produkter«: de i bilag EM 
opførte produkter og materialer, baseret på Told­
samarbejdsrådets harmoniserede system og De 
Europæiske Fællesskabers kombinerede nomen­
klatur. b) et selskab eller en virksomhed eller aktier eller 
andre former for kapitalinteresser i et selskab 
eller en virksomhed, og et selskabs eller en virk­
somheds obligationer og andre værdipapirer 
c) fordringer på penge og fordringer på ydelser af 
økonomisk værdi, i henhold til kontrakt og i 
tilknytning til en investering 
d) intellektuel ejendomsret 
e) afkast 
f) en ved lov eller kontrakt eller i kraft af ved lov 
indrømmede bevillinger og koncessioner sikret 
rettighed til en økonomisk aktivitet i energisek­
toren. 
En ændring i investeringsformen for aktiver berører 
ikke disses karakter af investeringer, og udtrykket 
»investering« omfatter alle investeringer, uanset om 
de allerede bestod på eller er foretaget efter datoen 
for denne traktats ikrafttræden for den pågældende 
investors kontraherende part eller for den kontrahe­
rende part på hvis område investeringen foretages, 
afhængigt af hvilken dato der er den seneste (i det 
følgende benævnt »ikrafttrædelsesdato«), idet denne 
traktat kun gælder for anliggender, der vedrører 
sådanne investeringer efter ikrafttrædelsesdatoen. 
5) »Økonomisk aktivitet i energisektoren«: erhvervs­
virksomhed, der vedrører prospektering, udvinding, 
raffinering, fremstilling, oplagring, transport over 
land, transmission, distribution, handel, markedsfø­
ring eller salg af energimaterialer og -produkter, 
bortset fra de i bilag NI opførte, eller som vedrører 
fjernvarme. 
6) »Investering«: enhver form for aktiv, der ejes eller 
kontrolleres direkte eller indirekte af en investor, 
herunder: Med »investering« menes enhver investering i 
tilknytning til en økonomisk aktivitet i energisek­
toren og investeringer eller kategorier af investe­
ringer, som en kontraherende part på sit område har 
udpeget som »Charter Efficiency Projects« og 
anmeldt som sådanne til sekretariatet. 
7) »Investor«: 
a) for så vidt angår en kontraherende part: 
a) materiel og immateriel ejendom og løsøre og fast 
ejendom og enhver form for ejendomsrettig­
heder, såsom forpagtningskontrakter, panteret, 
tilbageholdsret og realkredit i) en fysisk person, der er statsborger i, eller 
som har fast bopæl i den pågældende kontra­
herende part i overensstemmelse med dennes 
lovgivning 
Nr. L 380/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12.94 
ii) et selskab eller anden form for organisation, 
der er stiftet i overensstemmelse med 'den 
pågældende kontraherende parts lovgivning En part i aftalen om oprettelse af Verdenshan­
delsorganisationen anses for at være part i GATT 
1994. 
b) for så vidt angår et »tredjeland«: en fysisk 
person, et selskab eller anden form for organisa­
tion, som tilsvarende opfylder de i litra a) anførte 
betingelser for en kontraherende part. 
8) »Investere« eller »foretage investeringer«: iværksætte 
nye investeringer, erhverve en bestående investering 
helt eller delvis eller iværksætte investeringsaktivi­
teter på forskellige områder. 
9) »Afkast«: beløb hidrørende fra eller knyttet til en 
investering, uanset betalingsform, herunder fortje­
neste, udbytte, renter, kapitalvinding, licensafgifter, 
honorarer til ledelse og teknisk ' bistand og andre 
vederlag samt betalinger i naturalier. 
10) »Område«: for så vidt angår en stat, der er kontra­
herende part: d) Ved »tilknyttede instrumenter« forstås, alt efter 
omstændighederne : 
i) aftaler, arrangementer eller andre juridiske 
instrumenter, herunder beslutninger, erklæ­
ringer og overenskomster indgået under 
GATT 1947, med senere rettelser og 
ændringer; eller 
ii) aftalen om oprettelse af Verdenshandelsorga­
nisationen, herunder bilag 1 hertil (undtagen 
GATT 1994), bilag 2, 3 og 4 samt de hertil 
knyttede beslutninger, erklæringer og forstå­
elser, med senere rettelser og ændringer. 
12) »Intellektuel ejendomsret«: ophavsret og dermed 
forbundne rettigheder, varemærker, geografiske 
betegnelser, industrielle design, patenter, layout af 
integrerede kredsløb og beskyttelse af hemmelige 
oplysninger. 
a) det under statens suverænitet hørende territo­
rium, omfattende landjord, indre vandområder 
og søterritorium; og 
b) med forbehold af og i overensstemmelse med den 
internationale havret: havområde, havbund og 
undergrund, hvorover den kontraherende part 
udøver suveræne rettigheder og jurisdiktion. 
For så vidt angår en regional organisation for 
økonomisk integration, som er en kontraherende 
part: de områder, der henhører under en sådan 
organisations medlemsstater i henhold til bestemmel­
serne i aftalen om oprettelse af den pågældende 
organisation. 
11) a) »GATT«: »GATT 1947« eller »GATT 1994«, 
eller begge, når begge kan anvendes. 
b) »GATT 1947«: den almindelige overenskomst 
om told og udenrigshandel af 30. oktober 1947 
knyttet som bilag til slutakten vedtaget ved 
afslutningen af den anden mødesamling i Komi­
teen til Forberedelse af De Forenede Nationers 
Konference om Handel og Beskæftigelse, med 
senere rettelser og ændringer. 13) a) »Energicharterprotokol« eller »protokol«: en 
protokol, som forhandles efter bemyndigelse af, 
og hvis ordlyd vedtages af Charterkonferencen, 
og som tiltrædes af to eller flere kontraherende 
parter med henblik på at supplere, erstatte eller 
udvide bestemmelserne i nærværende traktat 
vedrørende en given sektor eller kategori af akti­
viteter henhørende under denne traktat eller 
vedrørende de i charterets afsnit III anførte 
samarbejdsområder. 
b) »Energichartererklæring« eller »erklæring«: et 
ikke juridisk bindende instrument, som 
forhandles efter bemyndigelse af, og hvis ordlyd 
godkendes af Charterkonferencen, og som 
tiltrædes af to eller flere kontraherende parter 
med henblik på at supplere eller erstatte bestem­
melserne i denne traktat. 
14) »Frit konvertibel valuta«: en valuta, som handles i 
vidt omfang på de internationale valutamarkeder og 
som finder vid anvendelse i internationale transak­
tioner. 
Artikel 2 
Formalet med traktaten 
c) »GATT 1994«: den almindelige overenskomst 
om told og udenrigshandel, som anført i bilag IA 
til aftalen om oprettelse af Verdenshandelsorga­
nisationen, med senere rettelser og ændringer. Denne trakut skaber en juridisk ramme for fremme af 
langsigtet samarbejde på energiområdet, baseret på 
komplementaritet og gensidige fordele i overensstem­
melse med charterets mål og principper. 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/27 
DEL II 
HANDEL 
Artikel 3 
Internationale markeder 
De kontraherende parter bestræber sig på at fremme 
adgangen til internationale markeder på kommercielle 
vilkår og, mere generelt, at udvikle et åbent og konkur­
rencepræget marked for energimaterialer og -produkter. til en størrelse, der knytter sig til mængden eller 
værdien af den lokale produktion, som den ekspor­
terer 
d) en virksomheds import af varer, der anvendes i eller i 
forbindelse med dens lokale produktion, ved at 
begrænse dens adgang til udenlandsk valuta til et 
beløb, der knytter sig til den valutatilførsel, som virk­
somheden skaber, eller 
Artikel 4 
Dtke-afvigelse fra GATT og de dertil knyttede instru­
menter 
Intet i denne traktat tillader kontraherende parter, som 
er parter i GATT, at afvige fra bestemmelserne i GATT 
og de dertil knyttede instrumenter, således som de finder 
anvendelse mellem de pågældende kontraherende parter. 
Artikel 5 
Handelsrelaterede investeringsforanstaltninger 
1. Ingen kontraherende part må træffe handelsrelate­
rede investeringsforanstaltninger, der er uforenelige med 
bestemmelserne i artikel III eller XI i GATT, jf. dog de 
kontraherende parters rettigheder og forpligtelser i 
henhold til GATT og de dertil knyttede instrumenter 
samt artikel 29. e) en virksomheds eksport eller salg med henblik på 
eksport af varer, hvad enten begrænsningen er specifi­
ceret med hensyn til varens særtræk, med hensyn til 
varens mængde eller værdi eller i forhold til den 
lokale produktions mængde eller værdi. 
3. Intet i stk. 1 kan gøres gældende for at forhindre 
en kontraherende part i at anvende de i stk. 2, litra a) og 
c), beskrevne handelsrelaterede investeringsforanstalt­
ninger som betingelse for adgang til programmer for 
eksportfremme, udenlandsk hjælp, offentlige indkøb eller 
præferencetoldsatser eller -kontingenter. 
4. Uanset stk. 1 kan en kontraherende part midlerti­
digt bevare handelsrelaterede investeringsforanstalt­
ninger, som var iværksat over 180 dage inden den 
kontraherende parts undertegnelse af denne traktat, 
forudsat at bestemmelserne om anmeldelse og afvikling i 
bilag TRM overholdes. 
2. Sådanne foranstaltninger omfatter alle investerings­
foranstaltninger, der er påbudte eller kan fuldbyrdes i 
henhold til nationale love eller administrative forskrifter, 
eller som det er nødvendigt at efterleve for at opnå en 
fordel, og som kræver: 
a) en virksomheds køb eller brug af varer af indenlandsk 
oprindelse eller fra enhver indenlandsk kilde, hvad 
enten kravet er specificeret med hensyn til varens 
særtræk, med hensyn til varens mængde eller værdi 
eller i forhold til den lokale produktions mængde 
eller værdi, eller 
b) begrænsning af en virksomheds køb eller brug af 
importerede varer til en størrelse, der knytter sig til 
mængden eller værdien af de lokale varer, som den 
eksporterer 
eller som begrænser: 
c) en virksomheds import af varer, der anvendes i eller i 
forbindelse med dens lokale produktion, generelt eller Artikel 6 
Konkurrence 
1. Alle de kontraherende parter bestræber sig på at 
mindske markedsforvridninger og hindringer for 
konkurrencen inden for økonomiske aktiviteter i energi­
sektoren. 
2. Alle de kontraherende parter sørger for inden for 
deres jurisdiktion at vedtage og håndhæve sådanne love, 
som er nødvendige og hensigtsmæssige til at modvirke 
konkurrencebegrænsende unilateral og samordnet 
praksis inden for økonomiske aktiviteter i energisek­
toren. 
3. Kontraherende parter, der allerede har erfaring 
med at håndhæve konkurrenceregler, yder, efter anmod­
ning og inden for rammerne af deres disponible 
ressourcer, andre kontraherende parter teknisk bistand 
med udformning og håndhævelse af konkurrenceregler. 
Nr. L 380/28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
4. De kontraherende parter kan samarbejde om hånd­
hævelse af deres konkurrenceregler ved at rådføre sig 
med hinanden og udveksle oplysninger. 
5. Mener en kontraherende part, at en given konkur­
rencebegrænsende praksis på en anden kontraherende 
parts område skader væsentlige interesser som omhandlet 
i denne artikel, kan den pågældende kontraherende part 
anmelde forholdet til den anden kontraherende part og 
begære, at dennes konkurrencemyndigheder træffer 
passende foranstaltninger. Den anmeldende kontrahe­
rede part meddeler samtidig den anmeldte kontraherende 
part tilstrækkelige oplysninger til, at denne kan identifi­
cere den konkurrencebegrænsende praksis, som er 
genstand for anmeldelsen, og tilbyder så vidt muligt 
yderligere oplysninger og samarbejde. Den anmeldte 
kontraherende part eller de relevante konkurrencemyn­
digheder kan rådføre sig med konkurrencemyndighe­
derne i den anmeldende kontraherende part og lægger 
behørig vægt på den anmeldende kontraherende parts 
begæring, når de afgør, om der skal indledes foranstalt­
ninger mod den i anmeldelsen fremførte konkurrencebe­
grænsende praksis. Den anmeldte kontraherende part 
underretter den anmeldende kontraherende part om sin 
eller de relevante konkurrencemyndigheders afgørelse og 
kan, hvis den ønsker det, underrette den anmeldende 
kontraherende part om årsagerne til afgørelsen. Hvis der 
indledes foranstaltninger, skal den anmeldte kontrahe­
rende part underrette den anmeldende kontraherende 
part om resultaterne heraf og så vidt muligt om enhver 
betydningsfuld udvikling i situationen. 
6. Intet i denne artikel indebærer, at en kontraherende 
part skal tilvejebringe oplysninger i strid med sin lovgiv­
ning om offendiggørelse af oplysninger, fortrolighed 
eller forretningshemmeligheder. 
7. Procedurerne i stk. 5 og artikel 27, stk. 1, er inden 
for rammerne af denne traktat de eneste midler til bilæg­
gelse af eventuelle tvister vedrørende gennemførelsen 
eller fortolkningen af nærværende artikel. 
Artikel 7 
Transit 
1. Hver kontraherende part træffer de nødvendige 
foranstaltninger for at lette transit af energimaterialer og 
-produkter i overensstemmelse med princippet om tran­
sitfrihed og uden skelnen med hensyn til sådanne energi­
materialers og -produkters oprindelses- og bestemmelses­
sted eller ejendomsretten hertil, uden forskelsbehandling 
i forbindelse med prisfastsættelse på grundlag af en 
sådan skelnen og uden at pålægge urimelige forsinkelser, 
restriktioner eller afgifter. 2. De kontraherende parter opfordrer relevante 
instanser til at samarbejde 
a) om modernisering af de energitransportinfrastruk­
turer, der kræves til transit af energimaterialer og 
-produkter 
b) om udvikling og drift af energitransportinfrastruk­
turer, der betjener mere end én kontraherende parts 
område 
c) om foranstaltninger til at afbøde virkningerne af 
afbrydelser i forsyningen af energimaterialer og 
-produkter 
d) om fremme af sammenkoblingen af energitransportin­
frastrukturer. 
3. Alle de kontraherende parter forpligter sig til, at 
deres bestemmelser om transport af energimaterialer og 
-produkter og udnyttelsen af energitransportinfrastruk­
turer ikke er mindre gunstige for energimaterialer og 
-produkter i transit end for energimaterialer og 
-produkter med oprindelses- eller bestemmelsessted på 
deres eget område, medmindre andet er fastsat i en 
gældende international aftale. 
4. Kan transit af energimaterialer og -produkter ikke 
finde sted på kommercielle betingelser gennem de eksi­
sterende energitransportinfrastrukturer, må de kontrahe­
rende parter ikke stille hindringer i vejen for, at der 
skabes ny energitransportkapacitet, medmindre andet er 
fastsat i gældende lovgivning, som er i overensstemmelse 
med stk. 1. 
5. En kontraherende part, gennem hvis område ener­
gimaterialer og -produkter kan transitere, er ikke 
forpligtet til 
a) at tillade opførelse eller ændring af energitransportin­
frastrukturer eller 
b) at tillade ny eller supplerende transit gennem eksiste­
rende energitransportinfrastrukturer 
hvis den over for de andre berørte kontraherende parter 
kan godtgøre, at det vil true dens energisystemers, 
herunder forsyningssikkerhedens, sikkerhed eller effekti­
vitet. 
De kontraherende parter skal sikre bestående strømme af 
energimaterialer og -produkter til, fra og mellem andre 
kontraherede parters områder, jf. dog stk. 6 og 7. 
6. En kontraherende part, gennem hvis område ener­
gimaterialer og -produkter transiterer, må ikke, i tilfælde 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/29 
af en tvist om spørgsmål vedrørende den pågældende 
transit, afbryde eller mindske, eller tillade eller forpligte 
nogen instans under dens kontrol eller jurisdiktion til at 
afbryde eller mindske, en bestående strøm af energimate­
rialer og -produkter forud for afslutningen af de i stk. 7 
omhandlede tvistbilæggelsesprocedurer, medmindre dette 
udtrykkeligt er fastsat i en kontrakt eller anden aftale om 
sådan transit eller tilladt i overensstemmelse med forligs­
mæglerens afgørelse. vedrører transit, der er eller har været genstand for 
de i litra a) til d) omhandlede tvistbilæggelsesproce­
durer, og disse procedurer ikke har resulteret i bilæg­
gelse af tvisten. 
Charterkonferencen vedtager standardbestemmelser 
om mæglingsproceduren og vederlag til forligsmæg­
lerne. 
7. Følgende bestemmelser finder anvendelse på en 
tvist som beskrevet i stk. 6, men kun efter at alle rele­
vante aftalemæssige eller andre midler til bilæggelse af 
tvister, som forinden er aftalt mellem de tvistende 
kontraherende parter eller mellem en instans som 
omhandlet i stk. 6 og en instans fra en anden kontrahe­
rende part, der er part i tvisten, er udtømt: 
a) En tvistende kontraherende part kan henvise tvisten 
til generalsekretæren ved at indgive anmeldelse heraf 
med et resumé af tvistens genstand. Generalsekre­
tæren underretter alle de kontraherede parter om 
sådanne anmeldelser. 8. Intet i denne artikel giver de kontraherende parter 
hjemmel til at afvige fra deres rettigheder og forpligtelser 
i henhold til international lov, herunder international 
retssædvane, og gældende bilaterale eller multilaterale 
aftaler, herunder regler om undersøiske kabler og rørled­
ninger. 
9. Denne artikel må ikke fortolkes således, at den 
forpligter en kontraherende part, som ikke råder over en 
bestemt type energitransportinfrastruktur til transit, til at 
træffe foranstaltninger i henhold til denne artikel med 
hensyn til sådanne infrastrukturer. Den pågældende part 
er imidlertid forpligtet til at efterkomme stk. 4. 
b) Senest 30 dage efter at have modtaget en sådan 
anmeldelse skal generalsekretæren, i samråd med de 
tvistende parter og de andre berørte kontraherende 
parter, udnævne en forligsmægler. Forligsmægleren 
skal have erfaring på det område, tvisten vedrører, og 
må ikke være statsborger eller have fast bopæl i en af 
de tvistende parter eller i en af de andre berørte 
kontraherende parter. 
c) Forligsmægleren søger at få parterne i tvisten til at 
enes om bilæggelse eller om en procedure til bilæg­
gelse. Hvis forligsmægleren ikke inden for 90 dage 
efter sin udnævnelse har kunnet sikre enighed mellem 
parterne, skal han anbefale en bilæggelse af tvisten 
eller en procedure til bilæggelse og fastsætte de 
midlertidige toldsatser og andre vilkår og betingelser, 
der skal gælde for transit fra og med en af ham 
fastsat dato indtil tvistens bilæggelse. 
d) De kontraherende parter forpligter sig til at efterleve 
og sikre, at instanserne under deres kontrol eller 
jurisdiktion efterlever, enhver midlertidig afgørelse i 
henhold til litra c), vedrørende toldsatser, vilkår og 
betingelser i tolv måneder efter forligsmæglerens 
afgørelse eller indtil tvistens bilæggelse, afhængigt af 
hvilken dato der er tidligst. 
e) Uanset litra b), kan generalsekretæren vælge ikke at 
udnævne en forligsmægler, hvis han mener, at tvisten 10. I denne artikel forstås ved: 
a) »Transit«: 
i) Befordring gennem en kontraherende parts 
område, eller til eller fra havneanlæg på dens 
område med henblik på læsning eller losning, af 
energimaterialer og -produkter hidrørende fra en 
anden stats område og bestemt til en tredje stat, 
forudsat at den anden stat eller den tredje stat er 
en kontraherende part; eller 
ii) befordring gennem en kontraherende parts 
område af energimaterialer og -produkter hidrø­
rende fra en anden kontraherende parts område 
og bestemt til denne anden parts område, 
medmindre de to berørte kontraherende parter 
indgår anden aftale og i fællesskab registrerer 
denne aftale i bilag N. De to kontraherende parter 
kan slette deres registrering i bilag N ved skriftlig 
fælles meddelelse herom til Sekretariatet; Sekreta­
riatet gør alle de andre kontraherende parter 
bekendt hermed. Slettelsen får virkning fire uger 
efter meddelelsen herom. 
b) »Energitransportinfrastrukturer«: Højtryksrørled­
ninger til gastransport, højspændingsnet og ledninger 
til eltransmission, rørledninger til transport af råolie, 
rørledninger til kulopslemning, rørledninger til olie­
produkter samt andre faste anlæg til håndtering af 
energimaterialer og -produkter. 
Nr. L 380/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
Artikel 8 
Teknologioverførsel 
1. De kontraherende parter aftaler at fremme adgang 
til og overførsel af energiteknologi på et kommercielt og 
ikke-diskriminerende grundlag med henblik på at 
befordre samhandelen med energimaterialer og 
-produkter og investeringer heri og opfylde charterets 
målsætninger i overensstemmelse med deres love og 
bestemmelser og under hensyntagen til beskyttelse af 
intellektuel ejendomsret. 
2. Så vidt det er nødvendigt i henhold til stk. 1, 
fjerner de kontraherende parter derfor bestående 
hindringer og skaber ingen nye hindringer for overførsel 
af teknologi vedrørende energimaterialer og -produkter 
samt udstyr og tjenesteydelser i tilknytning hertil, dog 
med forbehold af ikkespredningsforpligtelser og andre 
internationale forpligtelser. 
Artikel 9 
Adgang ril kapital 
1. De kontraherende parter erkender vigtigheden af 
åbne kapitalmarkeder som middel til at fremme kapital­
strømmene til finansiering af handel med energimate­
rialer og -produkter og til investeringer og fremme af 
investeringer i økonomiske aktiviteter i energisektoren på 
andre kontraherende parters områder, navnlig dem, der 
befinder sig i en overgangsøkonomi. Hver kontraherende 
part skal derfor søge at lempe betingelserne for adgang 
til sit kapitalmarked for selskaber og statsborgere fra 
andre kontraherende parter med henblik på finansiering 
af handel med energimaterialer og -produkter og in­
vesteringer i økonomiske aktiviteter i energisektoren på 
disse andre kontraherende parters områder på vilkår, der 
ikke er mindre gunstige end de vilkår, den pågældende 
kontraherende part under tilsvarende omstændigheder 
tilstår sine egne selskaber og statsborgere eller selskaber 
og statsborgere fra enhver anden kontraherende part 
eller tredjestat, afhængigt af hvilke vilkår der er de 
gunstigste. 2. En kontraherende part kan vedtage og videreføre 
programmer for adgang til offentlige lån, tilskud, garan­
tier eller forsikring til fremme af handel eller in­
vesteringer i udlandet. Den skal tilbyde disse muligheder 
i overensstemmelse med de pågældende programmers 
mål, betingelser og kriterier (der omfatter mål, betin­
gelser eller kriterier vedrørende forretningssædet for en 
ansøger om sådanne muligheder eller vedrørende leve­
ringsstedet for varer eller tjenesteydelser, der leveres med 
støtte fra en af disse muligheder), til investeringer i 
økonomiske aktiviteter i energisektoren i andre kontra­
herende parter eller til finansiering af handel med energi­
materialer og -produkter med andre kontraherende 
parter. 
3. Når de kontraherende parter gennemfører 
programmer for økonomiske aktiviteter i energisektoren 
for at forbedre de kontraherende parters økonomiske 
stabilitet og investeringsklima, bestræber de sig på at 
fremme transaktionerne og udnytte de relevante interna­
tionale finansinstitutters fagkundskab. 
Intet i denne artikel hindrer: 
a) finansinstitutter i at anvende deres egen udlåns- eller 
garantipraksis baseret på markedsprincipper og 
forsigtighedshensyn; eller 
b) en kontraherende part i at træffe foranstaltninger: 
i) af forsigtighedsgrunde, herunder til beskyttelse af 
investorer, forbrugere, deponenter, forsikringsta­
gere eller personer, over for hvilke en leverandør 
af finansielle tjenesteydelser har en betroet forplig­
telse; eller 
ii) til at sikre sit finanssystems og sine kapitalmarke­
ders integritet og stabilitet. 
DEL III 
INVESTERINGSFREMME OG -BESKYTTELSE 
Artikel 10 
Fremme, beskyttelse og behandling af investeringer 
1. Alle kontrahenterne skal, i overensstemmelse med 
bestemmelserne i denne traktat, fremme og skabe stabile, 
rimelige, gunstige og gennemsigtige betingelser for, at 
investorer fra andre kontraherende parter kan foretage 
investeringer på deres område. Disse betingelser omfatter 
forpligtelse til altid at tilstå investeringer foretaget af investorer fra andre kontraherende parter loyal og 
rimelig behandling. Sådanne investeringer skal endvidere 
nyde størst mulig beskyttelse og sikkerhed, og ingen 
kontraherende part må på nogen måde gennem urimelige 
eller diskriminerende foranstaltninger lægge hindringer i 
vejen for forvaltning, vedligeholdelse, brug, udnyttelse 
eller afhændelse af sådanne investeringer. Sådanne in­
vesteringer må under ingen omstændigheder tilstås en 
mindre gunstig behandling end tilladt i henhold til inter­
national ret, herunder traktatmæssige forpligtelser. Alle 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/31 
de kontraherende parter skal opfylde de forpligtelser, de 
har indgået med en investor eller over for investeringer 
foretaget af investorer fra andre kontraherende parter. 
2. Alle de kontraherende parter bestræber sig på at 
give investorer fra andre kontraherende parter den i 
stk. 3 beskrevne behandling med hensyn til investeringer 
på deres område. 
3. I denne artikel forstås ved »behandling«: en af en 
kontraherende part tilstået behandling, som ikke er 
mindre gunstig end den behandling, den pågældende 
part giver sine egne investorer eller investorer fra en 
hvilken som helst anden kontraherende part eller et 
hvilket som helst tredjeland, afhængigt af hvilken 
behandling der er den gunstigste. gunstig end den behandling, de pågældende parter tilstår 
investeringer foretaget af deres egne investorer eller in­
vestorer fra en anden kontraherende part eller et tredje­
land og de hertil knyttede aktiviteter, herunder forvalt­
ning, vedligeholdelse, brug, udnyttelse eller afhændelse, 
afhængigt af hvilken behandling der er den gunstigste. 
8. De nærmere bestemmelser for anvendelsen af stk. 7 
i forbindelse med programmer, hvorunder en kontrahe­
rende part yder tilskud eller anden finansiel bistand til 
eller indgår kontrakter om teknologisk forskning og 
udvikling i energisektoren, fastsættes i den i stk. 4 
beskrevne tillægstraktat. Alle de kontraherende parter 
skal gennem Sekretariatet holde Charterkonferencen 
underrettet om de gennemførelsesbestemmelser, de 
anvender på de i dette stk. beskrevne programmer. 
4. I henhold til en tillægstraktat skal hver part deri, på 
de deri fastsatte betingelser, tilstå investorer fra andre 
parter den i stk. 3 beskrevne behandling for så vidt angår 
investeringer på den pågældende parts område. Tillægs-
traktaten skal være åben for undertegnelse for suter og 
regionale organisationer for økonomisk integration, som 
har undertegnet eller tiltrådt nærværende trakut. 
Forhandlingerne om tillægstrakuten indledes senest den 
1. januar 1995, så den kan indgås senest den 1. januar 
1998. 9. Alle suter eller regionale organisationer for økono­
misk integration, som undertegner eller tiltræder denne 
traktat, skal på den dato, hvor de undertegner trakuten 
eller deponerer deres tiltrædelsesinstrumenter, forelægge 
Sekretariatet en rapport med et resumé af alle love, 
bestemmelser eller andre foransultninger vedrørende: 
a) undugelser fra stk. 2, eller 
5. Alle de kontraherende parter skal, med hensyn til 
investeringer på deres område, bestræbe sig på: 
a) at begrænse undugelser fra den i stk. 3 beskrevne 
behandling til et minimum 
b) gradvis at fjerne bestående restriktioner for investorer 
fra andre kontraherende parter. 
6. a) En kontraherende part kan, for så vidt angår in­
vesteringer på dens område, når som helst frivilligt 
gennem Sekretariatet erklære over for Charterkon­
ferencen, at den ikke agter at indføre nye undu­
gelser fra den i stk. 3 beskrevne behandling. 
b) En kontraherende part kan endvidere når som 
helst frivilligt forpligte sig til at tilstå investorer fra 
andre kontraherende parter den i stk. 3 beskrevne 
behandling med hensyn til investeringer i nogle 
eller alle de økonomiske aktiviteter i energisek­
toren på dens område. Sådanne forpligtelser 
anmeldes til Sekretariatet og opføres i bilag VC; 
ded er dermed bindende i henhold til denne 
traktat. 
7. Alle de kontraherende parter skal tilstå investe­
ringer på deres område foreuget af investorer fra andre 
kontraherende parter og de hertil knyttede aktiviteter, 
herunder forvaltning, vedligeholdelse, brug, udnyttelse 
eller afhændelse, en behandling, der ikke er mindre b) de i stk. 8 omhandlede programmer. 
De kontraherende parter ajourfører deres rapporter ved 
straks at forelægge Sekretariatet eventuelle ændringer 
deri. Charterkonferencen gennemgår rapporterne regel­
mæssigt. 
Hvad angår litra a), kan en kontraherende part i sin 
rapport udpege dele af energisektoren, hvor den tilstår 
investorer fra andre kontraherende parter den i stk. 3 
beskrevne behandling. 
Hvad angår litra b), kan Charterkonferencen i sin 
gennemgang undersøge virkningerne af sådanne 
programmer på konkurrence og investeringer. 
10. Uanset de andre bestemmelser i denne artikel 
finder den i stk. 3 og 7 beskrevne behandling ikke anven­
delse på beskyttelse af intellektuel ejendomsret; behand­
lingen på dette område er som fastsat i de tilsvarende 
bestemmelser i de gældende internationale aftaler om 
beskyttelse af intellektuel ejendomsret, som de respektive 
kontraherende parter har indgået. 
11. Med hensyn til artikel 26 betragtes en kontrahe­
rende parts anvendelse af en handelsrelateret investe­
ringsforanstaltning, som beskrevet i artikel 5, stk. 1 og 2, 
Nr. L 380/32 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
på en investering foreuget af en investor fra en anden 
kontraherende part bestående på tidspunktet for denne 
anvendelse, med forbehold af artikel 5, stk. 3 og 4, som 
en overtrædelse af en forpligtelse indgået af den først­
nævnte kontraherende part i henhold til denne del. 
12. Alle de kontraherende parter sørger for, at deres 
nationale love indeholder effektive midler til fremsættelse 
af fordringer og håndhævelse af rettigheder med hensyn 
til investeringer, investeringsaftaler og investeringstilla-
delser. 
Artikel 11 
Ledende personale 2. Med forbehold af stk. 1 tilstås investorer fra en 
kontraherende part, som i en af de i stk. 1 nævnte situ­
ationer lider ub på en anden kontraherende parts 
område 
a) fordi hæren eller myndighederne i den sidstnævnte 
part helt eller delvis beslaglægger deres investeringer; 
eller 
b) fordi den sidstnævnte part eller dennes myndigheder 
helt eller delvis ødelægger deres investeringer, uden at 
dette nødvendiggøres af situationen 
skadesløsholdelse eller ersutning, som i begge tilfælde 
skal være hurtig, adækvat og effektiv. 
1. En kontraherende part behandler, med forbehold af 
sine love og bestemmelser vedrørende fysiske personers 
indrejse, ophold og arbejde, i god tro ansøgninger fra 
investorer fra en anden kontraherende part og fra 
ledende personale, der beskæftiges af sådanne investorer 
eller af sådanne investorers investeringer, om indrejse og 
midlertidigt ophold på den kontraherende parts område 
med henblik på at indlede aktiviteter i forbindelse med 
realisering eller udvikling, forvaltning, vedligeholdelse, 
brug, udnyttelse eller afhændelse af de pågældende in­
vesteringer, herunder ydelse af rådgivning og vigtige 
tekniske tjenester. 
2. En kontraherende part tillader investorer fra en 
anden kontraherende part, som har investeringer på dens 
område, og sådanne investorers investeringer, at beskæf­
tige ledende personale efter investorens eller investerin­
gens valg, uanset nationalitet og statsborgerskab, 
forudsat at det pågældende personale har fået tilladelse 
til indrejse, ophold og arbejde i den førstnævnte kontra­
herende parts område, og at den pågældende beskæfti­
gelse er i overensstemmelse med de betingelser og tids­
frister, der er fastsat i den tilladelse, der er indrømmet 
det pågældende personale. 
Artikel 12 
Erstatning for ub 
1. Undtagen i tilfælde, hvor artikel 13 finder anven­
delse, tilstås en investor fra en kontraherende part, som 
lider tab i tilknytning til en investering på en anden parts 
område som følge af krig eller anden bevæbnet konflikt, 
nationalt alarmberedskab, indre uroligheder eller andre 
lignende begivenheder i det pågældende område, af den 
sidstnævnte kontraherende part den gunstigste behand­
ling med hensyn til skadesløsholdelse, godtgørelse, 
erstatning eller anden ordning, som den pågældende 
kontraherende part tilstår andre investorer, det være sig 
partens egne investorer, investorer fra en anden kontra­
herende part eller investorer fra et tredjeland. Artikel 13 
Ekspropriering 
1. Investeringer foretaget af investorer fra en kontra­
herende part på en anden kontraherende parts område 
kan ikke nationaliseres, eksproprieres eller underkastes 
foransultninger med tilsvarende virkning (i det følgende 
benævnt »ekspropriering«), medmindre denne ekspro­
priering: 
a) gennemføres i almenhedens interesse <-
b) ikke er diskriminerende 
c) gennemføres forskriftmæssigt; og 
d) ledsages af hurtig, adækvat og effektiv erstatning. 
Erstatningen beløber sig til den eksproprierede investe­
rings realistiske markedsværdi på tidspunktet umiddel­
bart inden, eksproprieringen eller den forestående 
ekspropriering blev kendt på en sådan måde, at den 
påvirkede investeringens værdi (i det følgende benævnt 
»vurderingsdato«). 
Denne rimelige markedsværdi skal på investorens 
anmodning udtrykkes i en frit konvertibel valuu på 
grundlag af markedskursen for den pågældende valuu 
på vurderingsdatoen. Erstatningen skal også omfatte en 
rentevtil en kommerciel, markedsbaseret rentesats for 
perioden fra eksproprieringsdatoen indtil udbetalings-
datoen. 
2. Den berørte investor har ret til at få underkastet sin 
sag, vurderingen af sin investering og ersutningsbeu-
lingen hurtig prøvelse for en retlig myndighed eller 
anden kompetent og uafhængig myndighed i den ekspro­
prierende kontraherende part i henhold til denne parts 
lovgivning og i overensstemmelse med principperne i 
stk. 1. 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/33 
3. For at undgå al tvivl omfatter ekspropriering også 
situationer, hvor en kontraherende part eksproprierer 
aktiver, der indehaves af et selskab eller en virksomhed, 
der er eubleret på den pågældende parts område, og i 
hvilken en investor fra en anden kontraherende part har 
en investering, herunder gennem aktier. 
Artikel 14 
Pengeoverførsler i forbindelse med investeringer 
1. Alle de kontraherende parter skal, for så vidt angår 
investeringer på deres område foretaget af investorer fra 
andre kontraherende parter, sikre fri overførsel til og fra 
deres område, herunder overførsel af : 
a) surtkapiulen plus eventuel yderligere kapital til vedli­
geholdelse og udvikling af en investering 
b) afkast 
c) beulinger i henhold til en kontrakt, herunder afdrag 
på hovedstolen og beulinger af påløbne renter i over­
ensstemmelse med en låneaftale 
d) ubrugte indtægter og andre vederlag til personale fra 
udlandet, der er ansat i forbindelse med den pågæl­
dende investering 
e) udbytte af salg eller likvidation af hele eller en del af 
en investering 
f) beulinger hidrørende fra bilæggelse af en tvist 
g) ersutningsbeulinger i henhold til artikel 12 og 13. 
2. Overførsler som omhandlet i stk. 1 effektueres 
straks i en frit konvertibel valuta (undugen i tilfælde af 
afkast i naturalier). 
3. Overførsler effektueres til markedskursen på over-
førselsdatoen for så vidt angår spotforretninger i den 
valuu, der skal overføres. Er der ikke noget valuta­
marked, anvendes den seneste kurs for udefra 
kommende investeringer eller den seneste kurs for 
omregning af valuu til særlige trækningsrettigheder, 
afhængigt af hvilken kurs der er mest gunstig for in­
vestoren. 
4. Uanset stk. 1 til 3 kan en kontraherende part 
beskytte kreditorers rettigheder eller sikre efterleveke af 
de gældende love om udstedelse, handel med og omsæt­
ning af værdipapirer og fuldbyrdelse af domme i civilret­
lige og strafferedige procedurer ved at anvende de 
gældende love og bestemmelser på rimeligt, ikke-diskri-
minerende grundlag og i god tro. 5. Uanset stk. 2 kan kontraherende parter, som er 
suter, der tilhørte den tidligere Union af Socialistiske 
Sovjetrepublikker, indgå aftaler, hvorefter overførsler af 
beulinger kan effektueres i disse kontraherende parters 
valuu, forudsat at investeringer på deres områder fore­
taget af investorer fra andre kontraherende parter ikke i 
henhold til disse afuler behandles mindre gunstigt end 
investeringer foreuget af investorer fra de kontraherende 
parter, som har indgået sådanne afuler, eller investe­
ringer foreuget af investorer fra tredjelande. 
6. Uanset stk. 1, litra b), kan en kontraherende part 
begrænse overførsel af afkast i naturalier i tilfælde, hvor 
den kontraherende part i henhold til artikel 29, stk. 2, 
litra a), eller GATT og de dertil knyttede instrumenter 
har ret til at begrænse eller forbyde eksport eller salg 
med henblik på eksport af det produkt, det pågældende 
afkast i naturalier består af; i dette tilfælde skal den 
kontraherende part tillade overførsel af afkast i natura­
lier som godkendt eller specificeret i en investeringsaf-
ule, investeringstilladelse eller anden skriftlig aftale 
mellem den kontraherende part og en investor fra en 
anden kontraherende part eller vedkommendes investe­
ring. 
Artikel 15 
Subrogation 
1. Hvis en kontraherende part eller en af denne 
udpeget instans (i det følgende benævnt den »skadesløs­
holdende part«) effektuerer en beuling i henhold til en 
erstatning eller garanti for en investering foreuget af en 
investor (i det følgende benævnt den »skadesløsholdte 
part«) på en anden parts (i det følgende benævnt »værts­
part«) område, skal værtsparten anerkende 
a) at den skadesløsholdende part overdrages alle rettig­
heder og fordringer i forbindelse med den pågæl­
dende investering, og 
b) at den skadesløsholdende part har ret til at gøre alle 
sådanne rettigheder og fordringer gældende gennem 
subrogation. 
2. Den skadesløsholdende part har under alle omstæn­
digheder ret til 
a) samme behandling med hensyn til de rettigheder og 
fordringer, den har opnået gennem den i stk. 1 
omhandlede overdragelse, og 
b) de samme beulinger som følge af disse rettigheder og 
fordringer 
som den skadesløsholdte part i medfør af denne trakut 
havde ret til at moduge i tilknytning til den pågældende 
investering. 
Nr. L 380/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
3. I en procedure i henhold til artikel 26 kan en 
kontraherende part ikke, med henblik på forsvar, 
modkrav, ret til modregning eller af en hvilken som helst 
anden årsag, gøre gældende, at skadeserstatning eller 
anden erstatning for alle eller en del af de påståede 
skader er eller vil blive moduget i henhold til en forsik­
rings- eller garantikontrakt. 
Artikel 16 
Forholdet til andre aftaler 
Hvis to eller flere kontraherende parter har tiltrådt en 
tidligere international aftale eller tiltræder en efterføl­
gende international aftale, som vedrører anvendelsesom­
rådet for denne traktats del III eller V 
1) kan intet i denne trakuts del III eller V fortolkes som 
en fravigelse fra bestemmelserne i denne anden aftale 
eller fra retten til bilæggelse af tvister med hensyn 
hertil i henhold til den pågældende aftale; og 
2) kan intet i bestemmelserne i den anden aftale 
fortolkes som en fravigelse fra bestemmelserne i 
denne trakuts del III eller V eller fra retten til bilæg­
gelse af tvister med hensyn hertil i henhold til denne 
trakut 
hvis disse bestemmelser er mere gunstige for investoren 
eller for investeringen. Artikel 17 
Ikke-anvendelse af del III i visse tilfælde 
Alle de kontraherende parter forbeholder sig ret til at 
nægte følgende at drage fordel af del III: 
1) en retlig enhed, såfremt den ejes eller kontrolleres af 
sutsborgere i et tredjeland, og såfremt den ikke har 
vigtige forretningsaktiviteter på den kontraherende 
parts område, hvor den er stiftet; eller 
2) en investering, såfremt den nægtende kontraherende 
part fastslår, at den pågældende investering er en 
investering foreuget af en investor fra et tredjeland, 
med hvilket den nægtende kontraherende part 
a) ikke har diplomatiske forbindelser, eller 
b) træffer eller opretholder foransultninger, 
i) som forbyder transaktioner med investorer fra 
det pågældende land, eller 
ii) som ville blive overtrådt eller omgået, hvis 
fordelene ved del III blev indrømmet investorer 
fra det pågældende land eller disse investorers 
investeringer. 
DEL IV 
FORSKELLIGE BESTEMMELSER 
Artikel 18 
Suverænitet over energiressourcerne 
1. De kontraherende parter anerkender en suts suve­
rænitet og suveræne rettigheder over sine energires­
sourcer. De bekræfter, at disse rettigheder skal udøves i 
overensstemmelse med de folkeretlige bestemmelser. 
2. Uden at dette berører trakutens mål, der er at 
fremme adgangen til energikilderne og prospektering og 
udvikling heraf på et kommercielt grundlag, begrænser 
trakuten ikke på nogen måde de kontraherende parters 
bestemmelser om ejendomsretten til energikilderne. 
3. De enkelte suter bevarer navnlig retten til at 
bestemme, hvilke dele af deres områder der skal stilles til rådighed for prospektering og udvikling af deres energi­
ressourcer, hvor intensivt de må udnyttes, og hvor 
hurtigt de må udtømmes eller på anden måde udnyttes, 
samt retten til at fastsætte og opkræve skatter, licensaf­
gifter og andre finansielle ydelser som følge af sådan 
prospektering og udnyttelse og at udstede miljøbesskyt-
telses- og sikkerhedsforskrifter for energiprospektering, 
-udvikling og -udnyttelse på deres områder, og til at 
deltage i prospektering og udnyttelse, bl.a. gennem 
direkte delugelse fra regeringens side eller gennem suts-
virksomheder. 
4. De kontraherende parter bestræber sig på at 
fremme adgangen til energiressourcerne, bl.a. ved på 
ikke-diskriminerende vis og på grundlag af offentlig­
gjorte kriterier at indrømme tilladelser, licenser, konces­
sioner og kontrakter til prospektering og efterforskning 
efter eller udnyttelse og udvinding af energiressourcer. 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/35 
Artikel 19 
Miljøaspekter 
1. De kontraherende parter skal med henblik på bære­
dygtig udvikling og under hensynugen til deres forplig­
telser i henhold til de internationale miljøaftaler, de er 
parter i, på en i økonomisk henseende effektiv måde 
søge at mindske skadelige miljøvirkninger på eller uden 
for deres områder forårsaget af de operationer, der som 
led i energikredsløbet gennemføres på deres områder, og 
træffe passende sikkerhedsforskrifter. I denne forbindelse 
efterlever parterne kravet om omkostningseffektivitet. 
Alle de kontraherende parter skal som led i deres politik 
og foransultninger bestræbe sig på at træffe forebyg­
gende foransultninger til at forhindre eller mindske 
miljøødelæggelser. De kontraherende parter er enige om, 
at den, der forurener på de kontraherende parters 
områder, i princippet skal bære omkostningerne ved 
forureningen, herunder grænseoverskridende forurening; 
dette skal ske i almenhedens interesse og uden at 
forvride investeringer i energikredsløbet eller den inter­
nationale samhandel. De kontraherende parter skal 
derfor: g) fremme og samarbejde om forskning i og udvikling 
og anvendelse af energieffektive og miljøvenlige 
teknologier, fremgangsmåder og processer, som 
mindsker de skadelige miljøvirkninger af alle energi­
kredsløbets forskellige dele på en i økonomisk 
henseende effektiv måde 
h) fremme gunstige betingelser for overførsel og videre­
formidling af sådanne teknologier, under hensyn­
ugen til kravet om adækvat og effektiv beskyttelse af 
intellektuel ejendomsret : 
i) fremme gennemsigtig vurdering af miljøvirkningerne 
af miljøfølsomme energiinvesteringsprojekter, på et 
tidligt sudium forud for beslutningsugning vedrø­
rende sådanne projekter, og efterfølgende overvåg­
ning af miljøvirkningerne; 
j) fremme bevidstgørelse og udveksling af oplysninger 
på internationalt plan om de kontraherende parters 
relevante miljøprogrammer og -normer og om 
gennemførelsen af disse programmer og normer 
a) uge hensyn til miljøaspekterne, når de fasdægger og 
gennemfører deres energipolitik 
b) fremme markedsorienteret prisdannelse og større 
hensynugen til miljøomkostningerne og -fordelene i 
hele energikredsløbet 
c) i overensstemmelse med artikel 34, stk. 4, fremme 
samarbejde om virkeliggørelse af charterets miljømål­
sætninger og samarbejde om internationale miljøstan­
darder for energikredsløbet, samtidig med at de tager 
hensyn til deres indbyrdes forskelle for så vidt angår 
de skadelige virkninger og bekæmpelsesomkostnin-
gerne k) efter anmodning og alt efter deres disponible 
ressourcer, deltage i udviklingen og gennemførelsen 
af passende miljøprogrammer i de kontraherende 
parter. 
2. Efter anmodning fra en eller flere kontraherende 
parter skal tvister vedrørende anvendelsen eller fortolk­
ningen af bestemmelserne i denne artikel, for så vidt der 
ikke findes ordninger til bilæggelse af sådanne tvister i 
andre passende internationale fora, gennemgås af char­
terkonferencen med henblik på bilæggelse. 
I denne artikel forstås ved: 
d) gøre en særlig indsats for at forbedre energieffektivi­
teten, udvikle og anvende vedvarende energikilder, 
fremme anvendelsen af renere brændstoffer og 
udnytte teknologi og teknologiske midler til at 
mindske forureningen 
e) fremme indsamling og udveksling mellem de kontra­
herende parter af oplysninger om miljøforsvarlig og 
økonomisk effektiv energipolitik og omkostningsef­
fektiv praksis og teknologi 
fremme befolkningens viden om energisystemernes 
miljøvirkninger, om mulighederne for at forebygge 
og mindske de skadelige miljøvirkninger og om 
omkostningerne ved de forskellige forebyggelses- og 
bekæmpelsesforansultninger a) »Energikredsløb«: hele energikæden, herunder aktivi­
teter i forbindelse med prospektering samt efterforsk­
ning efter samt produktion, omdannelse, oplagring, 
transport, distribution og forbrug af de forskellige 
energiformer og behandling og bortskaffelse af affald 
samt nedlukning, sundsning eller ophør af disse akti­
viteter, under hensyn til kravet om minimering af 
skadelige miljøvirkninger 
b) »Miljøvirkning«: en virkning forårsaget af en given 
aktivitet på miljøet, herunder menneskers sundhed og 
sikkerhed, planter, dyr, jordbund, luft, vand, klima, 
landskaber og historiske monumenter eller andre 
anlæg eller vekselvirkninger mellem disse faktorer; 
herunder også de virkninger på kulturarven eller de 
socioøkonomiske vilkår, ændringer i disse faktorer 
forårsager 
Nr. L 380/36 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
c) »Forbedring af energieffektiviteten«: den samme 
produktionsenhed (af en vare eller tjenesteydelse) 
bevares, uden at dens kvalitet eller ydeevne nedsættes, 
samtidig med at den energimængde, der kræves til 
den pågældende produktion, mindskes 
d) »Omkostningseffektiv«: virkeliggørelse af et nærmere 
bestemt mål til de lavest mulige omkostninger eller 
opnåelse af den størst mulige fordel til en given 
omkostning. 
Artikel 20 
Gennemsigtighed 
1. Alment gældende love, bestemmelser, retslige afgø­
relser og administrative regler, som berører handelen 
med energimaterialer og -produkter, omfattes i medfør 
af artikel 29, stk. 2, litra a), af bestemmelserne om 
gennemsigtighed i GATT og de relevante dertil knyttede 
instrumenter. 
2. Alment gældende love, bestemmelser, retslige afgø­
relser og administrative regler, som en kontraherende 
part sætter i kraft, og afuler, der er i kraft mellem 
kontraherende parter, vedrørende andre spørgsmål, der 
er omfattet af denne trakut, skal også offentliggøres 
hurtigt, så de kontraherende parter og investorerne kan 
få kendskab dertil. Bestemmelserne i dette stykke 
forpligter ikke nogen kontraherende part til at afsløre 
fortrolige oplysninger, som vil kunne være til hinder for 
håndhævelsen af love eller på anden vis stride mod 
almene interesser eller krænke en investors retmæssige 
kommercielle interesser. 
3. Hver kontraherende part udpeger et eller flere 
informationskontorer, hvortil anmodninger om oplys­
ninger om de ovennævnte love, bestemmelser, retslige 
afgørelser og administrative regler kan rettes, og 
meddeler straks resultatet af udpegningen til Sekreta­
riatet, som giver oplysninger herom efter anmodning. 
Artikel 21 
Beskatning a) en fordel indrømmet af en kontraherende part i 
henhold til de skattemæssige bestemmelser i en 
konvention, aftale eller et arrangement som beskrevet 
i stk. 7, litra a), nr. ii), eller 
b) skattemæssige foransultninger, som skal sikre effektiv 
skatteinddrivning, medmindre en kontraherende parts 
foransultninger vilkårligt diskriminerer energimate­
rialer og -produkter med oprindelse i eller bestemt for 
en anden kontraherende part eller vilkårligt 
begrænser fordele indrømmet i henhold til artikel 7, 
stk. 3. 
3. Artikel 10, stk. 2 og 7, gælder for de kontraherende 
parters skattemæssige foransultninger, medmindre de 
vedrører indkomst og kapital, idet disse bestemmelser 
dog ikke gælder for: 
a) pålæggelse af mestbegunstigelsesbehandlingsfor-
pligtelser med hensyn til fordele, som er indrømmet 
af en kontraherende part i henhold til skattebestem­
melserne i en konvention, aftale eller et arrangement, 
som beskrevet i stk. 7, litra a), nr. ii), eller som 
hidrører fra medlemskab af en regional organisation 
for økonomisk integration; eller 
b) skattemæssige foransultninger, som skal sikre effektiv 
skatteinddrivning, medmindre disse foranstaltninger 
vilkårligt diskriminerer en investor fra en anden 
kontraherende part eller vilkårligt begrænser fordele 
indrømmet i henhold til investeringsbestemmelserne i 
denne trakut. 
4. Artikel 29, stk. 2 til 6, gælder for skattemæssige 
foransultninger, medmindre de vedrører indkomst eller 
kapital. 
5. a) Artikel 13 finder anvendelse på skatter. 
b) Opstår der med hensyn til artikel 13 tvivl om, 
hvorvidt en skat udgør en ekspropriering, eller 
hvorvidt en skat, der hævdes at udgøre en ekspro­
priering, er diskriminerende, finder følgende 
bestemmelser anvendelse: 
1. Med forbehold af denne artikel, indføres der ikke 
ved denne trakut rettigheder eller forpligtelser vedrø­
rende de kontraherende parters skattemæssige foransult­
ninger. I tilfælde af uoverensstemmelse mellem denne 
artikel og andre bestemmelser i denne trakut, har denne 
artikel forrang. 
2. Artikel 7, stk. 3, gælder for skattemæssige foran­
sultninger, medmindre de vedrører indkomst eller 
kapital; dog gælder bestemmelsen ikke for: i) Den investor eller den kontraherende part, der 
hævder, at der er tale om ekspropriering, skal 
forelægge den relevante kompetente skatte­
myndighed spørgsmålet om, hvorvidt skatten 
udgør en ekspropriering, eller hvorvidt skatten 
er diskriminerende. Forelægger investoren eller 
den kontraherende part ikke sagen for den 
omhandlede myndighed, skal de organer, der 
skal bilægge tvister i henhold til artikel 26, stk. 
2, litra c), eller 27, stk. 2, forelægge sagen for 
de relevante kompetente skattemyndigheder. 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/37 
ii) De kompetente skattemyndigheder søger at 
løse spørgsmålet senest seks måneder efter at 
have fået sagen forelagt. I tilfælde af spørgsmål 
vedrørende ikke-forskelsbehandling skal de 
kompetente skattemyndigheder anvende 
bestemmelserne om ikke-forskelsbehandling i 
den relevante skattekonvention, eller, hvis den 
relevante skattekonvention ikke indeholder 
bestemmelser om ikke-forskelsbehandling, som 
kan finde anvendelse på den pågældende skat, 
eller hvis der ikke er en sådan skattekonven­
tion i kraft mellem de pågældende kontrahe­
rende parter, skal de anvende ikke-forskelsbe-
handlingsprincipperne i henhold til modelkon­
ventionen om beskatning af indkomst og 
kapiul under Organisationen for Økonomisk 
Samarbejde og Udvikling. 
iii) Organer, der anmodes om at bilægge tvister i 
henhold til artikel 26, stk. 2, litra c), eller 27, 
stk. 2, kan uge hensyn til de konklusioner, de 
kompetente skattemyndigheder er nået til med 
hensyn til, om skatten udgør en eksproprie­
ring. Disse organer skal tage hensyn til de 
konklusioner, de kompetente myndigheder er 
nået til inden for den i nr. ii) fastsatte seksmå-
nedersfrist, med hensyn til, om skatten er 
diskriminerende. Disse organer kan også uge 
hensyn til konklusioner, som de kompetente 
skattemyndigheder når frem til efter udløbet af 
seksmånedersfristen. 
iv) Inddrages de kompetente myndigheder i en 
sådan sag efter udløbet af den i nr. ii) 
omhandlede seksmånedersfrist, kan dette 
under ingen omstændigheder føre til en forsin­
kelse i procedurerne i henhold til artikel 26 
og 27. 
6. Artikel 14 begrænser ikke på nogen måde en 
kontraherende parts ret til at pålægge eller opkræve en 
skat ved at tilbageholde beløbet ved kilden eller på anden 
måde. 
I denne artikel forstås ved: 
a) »Skattemæssig foranstaltning«: delvis, herunder skatter på udbytte fra afståelse af 
ejendom, skatter på fast ejendom, arv og gaver eller i 
det væsentlige hertil svarende skatter, skatter på det 
af virksomheder samlede udbetalte beløb til løn eller 
vederlag samt skatter på kapiulforøgelse. 
c) »Kompetent skattemyndighed«: den kompetente 
myndighed i henhold til en dobbeltbeskatningsaftale 
mellem de kontraherende parter eller, hvis en sådan 
aftale ikke er i kraft, den minister eller det ministe­
rium, der har skatter som myndighedsområde, eller 
deres godkendte repræsentanter. 
d) Udtrykket »skattebestemmelser« og »skatter« 
omfatter på ingen måde told. 
Artikel 22 
Statsvirksomheder og virksomheder med særlige 
rettigheder 
1. Hver kontraherende part sikrer, at statsvirksom­
heder, som den måtte oprette eller videreføre, udøver 
deres aktiviteter i forbindelse med salg eller levering af 
varer og tjenesteydelser på dens område på en måde, der 
er i overensstemmelse med den pågældende kontrahe­
rende parts forpligtelser i henhold til denne traktats del 
III. 
2. Ingen kontraherende part må opfordre en sutsvirk-
somhed til eller kræve af den, at den udøver sine aktivi­
teter på den kontraherende parts område på en måde, 
der strider mod den kontraherende parts forpligtelser i 
henhold til denne traktat. 
3. Hver kontraherende part sikrer, at et statsorgan, 
som den opretter eller viderefører, og hvortil den over­
drager regulerende, administrative eller andre regerings-
beføjelser, udøver disse beføjelser på en måde, der er i 
overensstemmelse med den pågældende kontraherende 
parts forpligtelser i henhold til denne traktat. 
i) alle skattebestemmelser i den lov, der gælder for 
den kontraherende part eller for en politisk under­
inddeling deraf eller for en lokal myndighed 
ii) alle skattebestemmelser i konventioner om undgå­
else af dobbeltbeskatning eller andre internatio­
nale afuler eller arrangementer, som den kontra­
herende part er bundet af. 4. Ingen kontraherende part må opfordre noget 
organ, som den indrømmer eksklusive eller særlige 
rettigheder, til eller kræve af det, at det udøver sine akti­
viteter på den pågældende parts område på en måde, der 
strider mod den kontraherende parts forpligtelser i 
henhold til denne traktat. 
b) Som skat på indkomst eller kapiul betragtes alle 
skatter, der pålægges indtægter og kapiul helt eller 5. I denne artikel forstås ved »organ« virksomheder, 
agenturer eller andre organisationer eller privatpersoner. 
Nr. L 380/38 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
Artikel 23 
Regionale og lokale myndigheders overholdelse af 
bestemmelserne 
1. Alle de kontraherende parter har i henhold til 
denne trakut det fulde ansvar for, at alle trakutens 
bestemmelser overholdes, og træffer alle de rimelige 
foransultninger, de har mulighed for, for at sikre, at 
regionale og lokale regeringer og myndigheder på deres 
områder opfylder trakutens bestemmelser. 
2. Bestemmelserne om bilæggelse af tvister i denne 
trakuts del II, IV og V kan gøres gældende med hensyn 
til foransultninger, som er truffet af regionale eller 
lokale regeringer eller myndigheder på en kontraherende 
parts område, og som har indvirkning på den pågæl­
dende kontraherende parts overholdelse af denne trakut. 
Artikel 24 
Undtagelser 
1. Denne artikel finder ikke anvendelse på artikel 12, 
13 og 29. 
2. Bestemmelserne i denne traktat, bortset fra 
a) de i stk. 1 omhandlede, og 
b) for så vidt angår nr. i), denne trakuts del III, 
forhindrer ikke nogen kontraherende part i at træffe 
eller håndhæve foranstaltninger, grupper eller deres investeringer, og som anmeldes til 
Sekretariatet som sådanne, forudsat at disse foran­
staltninger 
A) ikke har betydelig indvirkning på den pågæl­
dende kontraherende parts økonomi, og 
B) ikke diskriminerer mellem investorer fra andre 
kontraherende parter og investorer fra den 
pågældende kontraherende part, medmindre 
sidstnævnte henhører til dem, foranstaltningerne 
er bestemt for 
forudsat at ingen sådan foransultning udgør en skjult 
begrænsning for økonomiske aktiviteter i energisektoren 
eller vilkårlig eller ubegrundet forskelsbehandling mellem 
kontraherende parter eller mellem investorer eller andre 
interesserede personer fra kontraherende parter. Sådanne 
foransultninger skal være behørigt begrundede og må 
ikke mere end strengt nødvendigt til det erklærede 
formål ophæve eller mindske de fordele, som en eller 
flere andre kontraherende parter med rimelighed kan 
forvente i henhold til denne trakut. 
3. Bestemmelserne i denne traktat, bortset fra de i stk. 
1 omhandlede, må ikke fortolkes således, at de kan 
forhindre kontraherende parter i at træffe foransult­
ninger, som de finder nødvendige: 
a) til beskyttelse af deres væsentlige sikkerhedsinteresser, 
herunder interesser, 
i) der vedrører militære anlægs forsyning med ener­
gimaterialer og -produkter, eller 
i) der er nødvendige for at beskytte menneskers, dyrs 
eller planters liv eller sundhed 
ii) der er væsendige for erhvervelse eller distribution af 
energimaterialer og -produkter i situationer med 
forsyningsknaphed af årsager, der ligger uden for 
den pågældende kontraherende parts kontrol, 
forudsat at sådanne foranstaltninger er i overens­
stemmelse med principperne om, 
A) at alle andre kontraherende parter har ret til en 
rimelig andel af de internationale forsyninger af 
sådanne energimaterialer og -produkter, og 
B) at sådanne foransultninger, som strider mod 
denne trakut, skal indstilles, så snart de betin­
gelser, der lå til grund herfor, ikke længere fore­
ligger 
iii) som er bestemt til at gavne investorer, som tilhører 
den oprindelige befolkning eller socialt eller økono­
misk dårligt stillede personer eller befolknings-ii) foransultninger, der træffes i krigstid, under 
væbnede konflikter eller andre beredskabssitua­
tioner i de internationale forbindelser 
b) som led i gennemførelsen af deres politik for ikke­
spredning af kernevåben eller andre eksplosive 
nukleare anordninger, eller som kræves til opfyldelse 
af deres forpligtelser i henhold til trakuten om ikke­
spredning af kernevåben, retningslinjerne for eksport­
lande af udstyr og teknologi på det nukleare område 
(Nuclear Suppliers Guidelines) samt andre internatio­
nale forpligtelser eller forståelser vedrørende ikke­
spredning; eller 
c) til opretholdelse af den offentlige orden. 
Sådanne foransultninger må ikke udgøre en skjult 
begrænsning af transit. 
4. Bestemmelserne i denne trakut om mestbegunsti-
gelsesbehandling forpligter ikke nogen kontraherende 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/39 
part til at lade investorer i andre kontraherende parter 
nyde præferencebehandling: 
a) som følge af den pågældende kontraherende parts 
medlemskab af et frihandelsområde eller en told­
union, eller 
b) som indrømmes gennem en bilateral eller multilateral 
aftale om økonomisk samarbejde mellem suter, der 
var del af den tidligere Union af Socialistiske Sovjet­
republikker, indtil deres gensidige økonomiske 
forbindelser fastsættes på et definitivt grundlag. 
Artikel 25 
Aftaler om økonomisk integration 
1. Bestemmelserne i denne trakut må ikke fortolkes 
således, at de forpligter en kontraherende part, som er 
part i en aftale om økonomisk integration (i det følgende benævnt »AØI«), til, gennem mestbegunstigelsesbehand-
ling, at lade en anden part, som ikke er part i den pågæl­
dende AØI, nyde godt af præferencebehandling, der 
anvendes mellem parterne i den pågældende AØI som 
følge af deres deltagelse heri. 
2. I stk. 1 forstås ved »AØI« en aftale om væsentlig 
liberalisering af bl.a. handel og investeringer baseret på 
regler om forbud mod eller fjernelse af praktisk talt al 
forskelsbehandling mellem parterne heri gennem ophæ­
velse af eksisterende diskriminerende foranstaltninger 
og/eller forbud mod nye eller supplerende diskrimine­
rende foransultninger, enten på tidspunktet for den 
pågældende aftales ikrafttræden eller inden for en 
rimelig tidsramme. 
3. Denne artikel berører ikke anvendelsen af GATT 
og de dertil knyttede instrumenter i henhold til artikel 
29. 
DELV 
BILÆGGELSE AF TVISTER 
Artikel 26 
Bilæggelse af tvister mellem en investor og en kontrahe­
rende part b) i) De i bilag ID opførte kontraherende parter 
giver ikke et sådant ubetinget samtykke, hvis 
investoren tidligere har henvist tvisten i henhold 
til stk. 2, litra a) eller b). 
1. Tvister mellem en kontraherende part og en inve­
stor fra en anden kontraherende part vedrørende en 
investering foreuget af sidstnævnte på den førstnævntes 
område og vedrørende en påstået misligholdelse fra den 
førnævnte parts side af en forpligtelse i henhold til 
del III, skal om muligt afgøres i mindelighed. 
2. Kan sådanne tvister ikke afgøres efter bestemmel­
serne i stk. 1 inden tre måneder efter den dato, hvor en 
af parterne i tvisten har anmodet om mindelig afgørelse, 
kan den i tvisten delugende investor vælge at henvise 
tvisten til bilæggelse: 
a) for den tvistende kontraherende parts domstol eller 
forvaltningsdomstol 
b) i overensstemmelse med en tidligere fastsat, anven­
delig bilæggelsesprocedure, eller 
c) i overensstemmelse med stk. 3 til 8. 
3. a) Udelukkende med forbehold af litra b) og c) giver 
alle de kontraherende parter hermed deres ubetin­
gede samtykke til, at en tvist henvises til interna­
tional voldgift eller forligsmægling i overensstem­
melse med denne artikel. ii) Med henblik på gennemsigtighed skal alle de i 
bilag ID opførte kontraherende parter fore­
lægge Sekretariatet en skriftlig erklæring om 
deres politik, praksis og betingelser på dette 
område senest på datoen for deponering af 
deres ratifikations-, accept- eller godkendelses­
instrument i overensstemmelse med artikel 39 
eller deponering af deres tiltrædelsesinstrument 
i overensstemmelse med artikel 41. 
c) Kontraherende parter, der er opført i bilag IA, 
giver ikke et sådant ubetinget samtykke med 
hensyn til tvister, der opstår vedrørende artikel 10, 
stk. 1, sidste punktum. 
4. Vælger en investor at henvise tvisten til afgørelse i 
henhold til stk. 2, litra c), skal vedkommende yderligere 
give skriftligt samtykke til, at tvisten henvises til: 
a) i) Det Internationale Center til Bilæggelse af Investe-
ringstvister, oprettet i henhold til konventionen om 
bilæggelse af investeringstvister mellem stater og 
sutsborgere fra andre suter, åbnet for underteg­
nelse i Washington den 18. marts 1965 (i det 
følgende benævnt »ICSID-konventionen«), hvis 
både investorens kontraherende part og den 
Nr. L 380/40 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
tvistende kontraherende part er parter i ICSID-
konventionen; eller og de gældende regler og principper i international 
ret. 
ii) Det Internationale Center til Bilæggelse af Investe-
ringsattester, oprettet i henhold til den i nr. i) 
nævnte konvention, på grundlag af reglerne for 
den supplerende ordning for centrets sekreuriats 
administration af procedurerne (i det følgende 
benævnt »reglerne for den supplerende ordning«), 
hvis investorens kontraherende part eller den 
tvistende kontraherende part, men ikke begge, er 
part i ICSID-konventionen; eller 
b) en enkelt voldgiftsmand eller en ad hoc-voldgifts­
domstol eubleret i henhold til voldgiftsreglerne i De 
Forenede Nationers Kommission for International 
Handelsret (i det følgende benævnt »UNCITKAL«); 
eller 
c) en voldgiftsprocedure under Stockholms handelskam­
mers voldgiftsinstitut. 7. En investor, bortset fra en fysisk person, som har 
samme sutsborgerskab som en kontraherende part, der 
er part i tvisten på datoen for det i stk. 4 omhandlede 
skriftlige samtykke, og som, inden der opstår en tvist 
mellem vedkommende investor og den pågældende 
kontraherende part, kontrolleres af investorer fra en 
anden kontraherende part, skal med henblik på ICSID-
konventionens artikel 25, stk. 2, litra b), behandles som 
en »statsborger fra en anden kontraherende sut« og skal 
med henblik på artikel 1, stk. 6, i reglerne om tillægsord-
ningen behandles som en »statsborger fra en anden sut«. 
8. Voldgiftskendelser, som også kan omfatte tilken­
delse af renter, er endelige og bindende for tvistens 
parter. En voldgiftskendelse vedrørende en foransultning 
truffet af en regional eller lokal regering eller myndighed 
i den kontraherende part, der er part i tvisten, skal inde­
holde bestemmelse om, at den kontraherende part kan 
yde finansiel erstatning i stedet for en anden fastsat 
skadesersutning. Hver kontraherende part gennemfører 
straks sådanne kendelser og sørger for, at de fuldbyrdes 
effektivt på deres område. 
5. a) Samtykke i henhold til stk. 3 skal, sammen med 
investorens skriftlige samtykke i henhold til stk. 4, 
anses for at opfylde kravet om: Artikel 27 
Bilæggelse af tvister mellem kontraherende parter 
i) skriftligt samtykke fra parterne i en tvist i 
overensstemmelse med ICSID-konventionens 
kapitel II og reglerne for tillægsordningen 1. De kontraherende parter bestræber sig på at 
bilægge tvister vedrørende anvendelsen eller fortolk­
ningen af denne trakut ad diplomatisk vej. 
en »skriftlig aftale« i overenstemmelse med 
artikel II i De Forenede Nationers konvention 
om anerkendelse og fuldbyrdelse af uden­
landske voldgiftsafgørelser, udfærdiget i New 
York den 10. juni 1958 (i det følgende 
benævnt »New York-konventionen«); og 
iii) »at parterne i en kontrakt har vedtaget det 
skriftligt« i overensstemmelse med artikel 1 i 
UNCITRAL-voldgiftsreglerne. 
b) Voldgift i henhold til denne artikel skal på anmod­
ning af en part i tvisten gennemføres i en sut, som 
er part i New York-konventionen. Klager, der 
henvises til voldgift i henhold til denne bestem­
melse, betragtes som værende affødt af et handels­
forhold eller en handelstransaktion som omhandlet 
i New York-konventionens artikel I. 2. Hvis en tvist ikke er bilagt i overensstemmelse med 
stk. 1 inden for en rimelig tidsfrist, kan begge tvistens 
parter, medmindre andet er fastsat i denne trakut eller 
vedtaget skriftligt af de kontraherende parter eller, for så 
vidt dette angår anvendelse eller fortolkning af artikel 6 
eller artikel 19 eller, for kontraherende parter opført i 
bilag IA, artikel 10, stk. 1, sidste punktum, efter skriftlig 
meddelelse til den anden part i tvisten, henvise tvisten til 
en ad hoc-voldgiftsret i henhold til denne artikel. 
3. En sådan ad hoc-voldgiftsret oprettes på følgende 
måde: 
a) Den part, der indleder proceduren, udpeger et 
medlem til Voldgiftsretten og underretter den anden 
kontraherende part i tvisten herom inden 30 dage 
efter, at den anden kontraherende part har moduget 
den i stk. 2 omhandlede meddelelse. 
6. En voldgiftsret oprettet i henhold til stk. 4 afgør 
tvistens gensund i overensstemmelse med denne traktat b) Inden 60 dage efter modugelsen af den i stk. 2 
nævnte skriftlige meddelelse udpeger den anden 
kontraherende part, der er part i tvisten, et medlem. 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/41 
Hvis udpegningen ikke finder sted inden for den 
foreskrevne tidsfrist, kan den kontraherende part, der 
har indledt proceduren, inden for 90 dage efter 
modugelsen af den i stk. 2 omhandlede skriftlige 
meddelelse, kræve, at udpegningen finder sted i over­
ensstemmelse med stk. 3, litra d). g) Voldgiftsretten afgør tvisten i overensstemmelse med 
denne trakut og relevante folkeretlige regler og prin­
cipper. 
h) Voldgiftskendelsen er endelig og bindende for de 
kontraherende parter, der er parter i tvisten. 
c) Et tredje medlem, som ikke må være sutsborger i en 
kontraherende part, der er part i tvisten, udpeges af 
de kontraherende parter, der er parter i tvisten. Dette 
medlem er formand for Voldgiftsretten. Hvis de 
kontraherende parter inden for 150 dage efter modta­
gelsen af den i stk. 2 omhandlede meddelelse er ude 
af sund til at enes om udpegningen af det tredje 
medlem, finder denne udpegning, i overensstemmelse 
med litra d), sted efter anmodning fra en af de to 
kontraherende parter indgivet 180 dage efter modta­
gelsen af meddelelsen. 
d) Udpegninger, der begæres i overensstemmelse med 
dette stykke, foreuges af generalsekretæren for Den 
Stående Voldgiftsret senest 30 dage efter modugelsen 
af begæring herom. Er generalsekretæren forhindret, 
foretages udpegningerne af præsidiets førstesekretær. 
Hvis også denne er forhindret, foreuges udpegnin­
gerne af rettens alderspræsident. 
e) Udpegninger i overensstemmelse med litra a) til d) 
skal foreuges under hensyntagen til kandidaternes 
kvalifikationer og erfaringer, navnlig på de af denne 
trakut omfattede områder. 
Medmindre de kontraherende parter er blevet enige 
om det modsatte, gælder voldgiftsreglerne under 
UNCITRAL, for så vidt de kontraherende parter, der 
er parter i tvisten, eller voldgiftsmændene ikke afviger 
derfra. Voldgiftsretten træffer sine afgørelser ved fler-
ulsafstemning blandt medlemmerne. i) Hvis Voldgiftsretten i sin kendelse finder, at en 
foranstaltning truffet af en regional eller lokal rege­
ring eller myndighed på en i bilag P, del I, opført 
kontraherende parts område ikke er i overensstem­
melse med denne trakut, kan begge tvistens parter 
gøre bestemmelserne i bilag P, del II, gældende. 
j) Voldgiftsrettens udgifter, herunder vederlag til rettens 
medlemmer, afholdes med lige store dele af de 
kontraherende parter, der er parter i tvisten. Vold­
giftsretten kan imidlertid efter eget skøn afgøre, at en 
af de tvistende kontraherende parter skal betale en 
større andel af omkostningerne. 
k) Medmindre de kontraherende parter, der er parter i 
tvisten, veduger andet, har Voldgiftsretten sæde i 
Haag og udnytter Den Stående Voldgiftsrets lokaler 
og faciliteter. 
1) En genpart af voldgiftskendelsen deponeres hos 
Sekreuriatet, som stiller den til rådighed for alle 
interesserede. 
Artikel 28 
Ikke-anvendelse af artikel 27 pi visse tvister 
En tvist mellem kontraherende parter vedrørende anven­
delsen eller fortolkningen af artikel 5 eller 29 bilægges 
ikke i henhold til artikel 27, medmindre de tvistende 
kontraherende parter enes herom. 
DEL VI 
OVERGANGSBESTEMMELSER 
Artikel 29 
Midlertidige bestemmelser om handelsrelaterede 
spørgsmål 
1. Bestemmelserne i denne artikel finder anvendelse 
på handel med energimaterialer og -produkter mellem 
kontraherende parter, hvoraf en eller flere ikke er part i 
GATT og de dertil knyttede instrumenter. a) Handel med energimaterialer og -produkter 
mellem kontraherende parter, hvoraf mindst én 
ikke er part i GATT eller et dertil knyttet relevant 
instrument, reguleres, med forbehold af litra b) og 
c) og de i bilag G fastsatte undugelser og bestem­
melser, af bestemmelserne i GATT 1947 og de 
dertil knyttede instrumenter, som gældende pr. 
1. marts 1994 og anvendt af GATT 1947-parterne 
i deres indbyrdes handel med energimaterialer og 
Nr. L 380/42 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
-produkter, som om alle de kontraherende parter 
var parter i GATT 1947 og de dertil knyttede 
instrumenter. 
b) Handel af denne art praktiseret af en kontrahe­
rende part, som er en sut, der var en del af den 
tidligere Union af Socialistiske Sovjetrepublikker, 
kan i stedet, med forbehold af bestemmelserne i 
bilag TFU, reguleres ved en aftale mellem to eller 
flere sådanne stater indtil den 1. december 1999 
eller indtil den pågældende kontraherende parts 
tiltrædelse af GATT, afhængigt af hvilken dato der 
er den tidligste. med de anvendelige bestemmelser i GATT, bortset fra 
de bestemmelser i GATT 1947 og de dertil knyttede 
instrumenter, der er opført i bilag G, og de tilsva­
rende bestemmelser i GATT 1994 og de dertil knyt­
tede instrumenter; eller 
b) hvis den kontraherende part, så vidt det er den muligt 
i henhold til dens lovgivningsmæssige procedurer, har 
meddelt Sekreuriatet, at den agter at foreuge en 
sådan forhøjelse, har givet andre interesserede 
kontraherende parter rimelig mulighed for at blive 
hørt om den planlagte forhøjelse og har uget hensyn 
til eventuelle bemærkninger fra disse kontraherende 
parter. 
c) For handel mellem to parter, der er parter i 
GATT, finder litra a) ikke anvendelse, hvis en af 
parterne ikke er part i GATT 1947. 
3. Hver signaur af denne trakut og hver stat eller 
regional organisation for økonomisk integration, der 
tiltræder denne trakut, skal på datoen for deres under­
tegnelse eller deponering af deres tiltrædelsesinstru­
menter give Sekretariatet en liste over alle toldsatser og 
andre afgifter på energimaterialer og -produkter i forbin­
delse med import eller eksport, med angivelse af disse 
toldsatsers og andre afgifters beløbsmæssige størrelse på 
datoen for undertegnelse eller deponering. Ændringer i 
disse toldsatser eller andre afgifter meddeles Sekreta­
riatet, som underretter de kontraherende parter herom. 
4. Alle de kontraherende parter bestræber sig på ikke 
at forhøje toldsatser eller andre afgifter i forbindelse med 
import eller eksport, 
a) når det drejer sig om import af energimaterialer og 
-produkter anført i afsnit I af listen vedrørende de 
kontraherende parter som omhandlet i artikel II i 
GATT, over den tærskel, der er fastsat i den nævnte 
liste, hvis den kontraherende part er part i GATT 6. Signatareme forpligter sig til senest den 1. januar 
1995, med henblik på indgåelse inden den 1. januar 
1998, at indlede forhandlinger, i givet fald i lyset af 
udviklingen i verdenshandelssystemet, om en ændring af 
denne trakut, som med forbehold af de heri fastsatte 
betingelser forpligter hver kontraherende part til ikke at 
hæve disse toldsatser eller afgifter over den i den pågæl­
dende ændring foreskrevne tærskel. 
7. Bilag D finder anvendelse på tvister vedrørende 
overholdelsen af bestemmelser om handel i henhold til 
denne artikel og, medmindre begge de kontraherende 
parter enes om andet, på tvister vedrørende overhol­
delsen af artikel 5 mellem kontraherende parter, hvoraf 
mindst én ikke er part i GATT, idet bilag D dog ikke 
finder anvendelse på tvister mellem kontraherende 
parter, hvis tvistens gensund skyldes en aftale, 
a) som er blevet anmeldt i overensstemmelse med og 
opfylder de andre krav i stk. 2, litra b), og bilag TFU; 
eller 
b) som opretter et frihandelsområde eller en toldunion 
som beskrevet i artikel XXTV i GATT. 
b) når det drejer sig om eksport af energimaterialer og 
-produkter og import heraf, hvis den kontraherende 
part ikke er part i GATT, over den tærskel, der senest 
er meddelt Sekreuriatet, medmindre andet er tilladt i 
medfør af stk. 2, litra a). Artikel 30 
Udviklingen i internationale handelsaftaler 
5. En kontraherende part kan kun forhøje disse told­
satser og andre afgifter over den i stk. 4 omhandlede 
tærskel, 
a) hvis dette, for en sats eller anden afgift opkrævet i 
forbindelse med import, ikke er i overensstemmelse De kontraherende parter forpligter sig til i lyset af resul-
taterne af Uruguay-runden af forhandlingerne om 
multilateral handel, i det væsendige nedfældet i sluukten 
herom, udfærdiget i Marrakesh den 15. april 1994, 
senest den 1. juli 1995 eller ved denne trakuts ikraft­
træden, afhængigt af hvilken dato der er den seneste, at 
indlede overvejelser om passende ændringer til denne 
traktat med henblik på Charterkonferencens vedtagelse 
heraf. 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/43 
Artikel 31 
Energiteknisk udstyr 
Den midlertidige charterkonference vil på sit første møde 
undersøge mulighederne for at indlemme energiteknisk 
udstyr i denne traktats handelsbestemmelser. opfylde disse forpligtelser fuldt ud senest den 1. juli 
2001. Finder en kontraherende part som følge af særlige 
omstændigheder det nødvendigt at anmode om forlæn­
gelse af fristen for en sådan midlertidig udsættelse eller 
om indførelse af yderligere midlertidig udsættelse i bilag 
T, træffer Charterkonferencen afgørelse om ændring af 
bilag T i overensstemmelse hermed. 
Artikel 32 
Overgangsbestemmelser 4. Kontraherende parter, som har gjort overgangsfor-
ansultninger gældende, skal mindst hver tolvte måned 
give Sekretariatet meddelelse om: 
1. I erkendelse af, at der kræves tid til at tilpasse sig 
de markedsøkonomiske betingelser, kan en i bilag T 
opført kontraherende part midlertidigt udsætte fuld­
stændig opfyldelse af sine forpligtelser i henhold til en 
eller flere'af følgende bestemmelser i denne trakut, med 
forbehold af betingelserne i stk. 3 til 6: 
artikel 6, stk. 2 og 5 
artikel 7, stk. 4 
artikel 9, stk. 1 
artikel 10, stk. 7 — særlige foransultninger 
artikel 14, stk. 1, litra d) — kun vedrørende overførsel af 
ubrugte indtægter 
artikel 20, stk. 3 a) gennemførelsen af de i bilag T opførte foranstalt­
ninger og om deres fremskridt hen imod fuldstændig 
opfyldelse af forpligtelserne 
b) de fremskridt, de i de følgende tolv måneder 
forventer at gøre hen imod fuldstændig opfyldelse af 
deres forpligtelser, og om eventuelle problemer, de 
forudser, og om, hvordan de agter at løse sådanne 
problemer 
c) behovet for teknisk bisund til at fremskynde fuldfø­
relsen af de i bilag T anførte sudier, som kræves til 
fuldstændig gennemførelse af denne traktat, eller til 
at løse eventuelle problemer anmeldt i henhold til 
litra b) samt til at fremme andre nødvendige 
markedsorienterede reformer og modernisering af 
energisektoren 
d) eventuelt behov for at fremsætte en anmodning i 
henhold til stk. 3. 
artikel 22, stk. 1 og 3. Sekreuriatet: 
2. De andre kontraherende parter bistår en kontrahe­
rende part, som i henhold til stk. 1 midlertidigt har udsat 
fuldstændig opfyldelse af sine forpligtelser, med at skabe 
betingelserne for, at denne midlertidige udsættelse kan 
afsluttes. Denne bistand kan ydes i den form, som de 
andre kontraherende parter anser for mest effektiv til at 
imødekomme de i henhold til stk. 4, litra c), anmeldte 
behov, herunder i givet fald gennem bilaterale eller 
multilaterale aftaler. a) rundsender de i stk. 4 omhandlede meddelelser til alle 
de kontraherende parter 
b) rundsender ønsker og tilbud om teknisk bisund som 
omhandlet i stk. 2 og stk. 4, litra c), og søger aktivt, i 
givet fald gennem eksisterende ordninger i andre 
internationale organisationer, at forene disse ønsker 
med de relevante tilbud 
3. De gældende bestemmelser, sudierne hen imod 
fuldstændig gennemførelse af de enkelte bestemmelser, 
de foranstaltninger, der skal træffes, og den dato eller 
undugelsesvis den begivenhed, inden for hvilken de 
enkelte sudier skal være fuldført og foransultningerne 
truffet, er opført i bilag T for hver kontraherende part, 
der begærer overgangsforansultninger. Hver af disse 
kontraherende parter træffer den opførte foransultning 
inden for den i bilag T anførte dato for de enkelte 
bestemmelser og sudier. Kontraherende parter, som i 
henhold til stk. 2 midlertidigt har udsat fuldstændig 
opfyldelse af deres forpligtelser, forpligter sig til at c) rundsender hver sjette måned et resumé af eventuelle 
meddelelser i henhold til stk. 4, litra a) eller d), til alle 
de kontraherende parter. 
6. Charterkonferencen gennemgår årligt de kontrahe­
rende parters fremskridt med gennemførelsen af bestem­
melserne i denne artikel og sammenkoblingen af behov 
for og tilbud om teknisk bistand som omhandlet i stk. 2 
og stk. 4, litra c). Charterkonferencen kan i forbindelse 
med denne gennemgang vedtage passende foransult­
ninger. 
Nr. L 380/44 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
DEL VII 
STRUKTUR OG INSTITUTIONER 
Artikel 33 
Energicharterprotokoller og -erklæringer 
1. Charterkonferencen kan bemyndige forhandling af 
energicharterprotokoller eller -erklæringer som middel til 
at opfylde charterets mål og principper. 
2. Enhver signatar af charteret kan deluge i sådanne 
forhandlinger. 
3. En sut eller en regional organisation for økono­
misk integration kan ikke blive part i en protokol eller 
erklæring, medmindre den er eller samtidig bliver 
signaur af charteret og kontraherende part i denne 
trakut. 
4. Med forbehold af stk. 3 og stk. 6 litra a), fastsættes 
de slutbestemmelser, der finder anvendelse på en 
protokol, i den pågældende protokol. »Charterkonferencen«), hvortil hver kontraherende part 
kan sende en repræsenunt. Ordinære møder afholdes 
med mellemrum, der fastsættes af Charterkonferencen. 
2. Charterkonferencen kan afholde ekstraordinære 
møder efter afgørelse fra Charterkonferencen eller efter 
skriftlig anmodning fra en hvilken som helst kontrahe­
rende part, forudsat at denne anmodning får tilslutning 
fra mindst en tredjedel af de kontraherende parter senest 
seks uger efter, at Sekreuriatet har underrettet de 
kontraherende parter herom. 
3. Charterkonferencens opgaver er følgende: 
a) den udfører de opgaver, den har fået tildelt ved 
denne trakut og protokollerne hertil 
b) den overvåger og fremmer opfyldelsen af charterets 
principper og bestemmelserne i denne trakut og 
protokollerne hertil 
5. En protokol gælder kun for de kontraherende 
parter, som giver deres samtykke til at være bundet af 
den, og ophæver ikke rettighederne og forpligtelserne 
for de kontraherende parter, der ikke er parter i proto­
kollen. 
6. a) En protokol kan tildele Charterkonferencen og 
Sekretariatet opgaver, idet dog en sådan tildeling 
af opgaver kun kan foreuges ved en protokol­
ændring, hvis den pågældende ændring godkendes 
af Charterkonferencen, hvis godkendelse ikke er 
underkastet nogen bestemmelse i protokollen, som 
er godkendt ved litra b). 
b) En protokol, som omhandler afgørelser, der skal 
træffes af Charterkonferencen, kan, med forbehold 
af litra a), med hensyn til disse afgørelser fastsætte: 
i) andre afstemningsregler end fastsat i artikel 36 
ii) at kun parter i protokollen betragtes som 
kontraherende parter, for så vidt angår arti­
kel 36, eller stemmeberettigede i henhold til de 
i protokollen fastsatte regler. 
Artikel 34 
Energicharterkonferencen 
1. De kontraherende parter mødes regelmæssigt i 
Energicharterkonferencen (i det følgende benævnt c) den fremmer, i overensstemmelse med denne trakut 
og protokollerne hertil, samordning af passende 
generelle foransultninger til opfyldelse af charterets 
principper 
d) den gennemgår og veduger de arbejdsprogrammer, 
som skal udføres af sekretariatet 
e) den gennemgår og godkender Sekretariatets årsregn­
skaber og budget 
f) den gennemgår og godkender eller veduger betingel­
serne i afuler vedrørende hovedsædet eller andre 
afuler, herunder privilegier og immuniteter for Char­
terkonferencen og Sekreuriatet 
g) den ansporer til samarbejdsbestræbelser, der Uger 
sigte på at lette og fremme markedsorienterede 
reformer og modernisering af energisektoren i de 
lande i Central- og Østeuropa og den tidligere Union 
af Socialistiske Sovjetrepublikker, der befinder sig i 
en økonomisk overgangssituation 
h) den godkender forhandlingsmandatet for protokoller 
og gennemgår og vedtager teksterne til sådanne 
protokoller og ændringer dertil 
i) den bemyndiger forhandling af erklæringer og 
godkender afgivelsen heraf 
j) den træffer afgørelse om tiltrædelser af denne trakut 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/45 
k) den bemyndiger forhandling af og gennemgår og 
godkender eller veduger associeringsaftaler 
1) den gennemgår og veduger ændringer til denne 
trakut 
m) den gennemgår og godkender ændringer og tekniske 
modifikationer til bilagene til denne trakut 4. Sekreuriatet yder Charterkonferencen al 
nødvendig bisund med opfyldelsen af dens forpligtelser 
og udøver alle de opgaver, det har fået tildelt i henhold 
til denne trakut eller protokoller hertil, og alle andre 
opgaver, som Charterkonferencen måtte tildele det. 
5. Sekretariatet kan indgå administrative og kontrakt­
lige afuler med henblik på effektiv udøvelse af sine 
opgaver. 
n) den udpeger generalsekretæren og træffer de 
nødvendige afgørelser til Sekretariatets oprettelse og 
drift, herunder dets opbygning, anul ansatte og 
vedtægterne for ansættelse af ledende personale og 
andre medarbejdere. 
4. Af besparelses- og effektivitetshensyn skal Charter­
konferencen i udførelsen af sine opgaver, gennem Sekre­
uriatet samarbejde med og i videst muligt omfang 
udnytte andre institutioners og organisationers tjeneste­
ydelser og programmer, når disse institutioner og organi­
sationer har anerkendt kompetence på områder med 
tilknytning til målene med denne trakut. 
5. Charterkonferencen kan oprette hjælpeorganer, 
som den finder hensigtsmæssige til udførelse af sine 
opgaver. 
6. Charterkonferencen gennemgår og vedtager sin 
forretningsorden og finansielle bestemmelser. Artikel 36 
Afstemning 
1. Til Charterkonferencens afgørelser på nedenstå­
ende områder kræves enstemmighed mellem de kontra­
herende parter, der er til stede og afgiver stemme på 
Charterkonferencens møder: 
a) vedugelse af ændringer til denne trakut, bortset fra 
ændringer til artikel 34 og 35 samt bilag T 
b) godkendelse af tiltrædelser af denne traktat i henhold 
til artikel 41 af suter eller regionale organisationer for 
økonomisk integration, som ikke var signatarer af 
charteret den 16. juni 1995 
c) bemyndigelse af forhandling af og godkendelse eller 
vedugelse af teksten til associeringsaftaler 
d) godkendelse af ændringer til bilag EM, NI, G og B 
7. I 1999 og derefter skal Charterkonferencen med 
mellemrum (på højst fem år), der skal fastsættes af Char­
terkonferencen, til bunds gennemgå de i denne traktat 
fastsatte opgaver i lyset af, i hvor vid udstrækning 
bestemmelserne i denne trakut og protokollerne er 
blevet ført ud i livet. Ved afslutningen af hver gennem­
gang kan Charterkpnferencen ændre eller ophæve de i 
stk. 3 beskrevne opgaver og opløse Sekretariatet. 
Artikel 35 
Sekretariat 
1. Til gennemførelse af sine opgaver råder Charter-
konferencen over et sekretariat, som består af en gene­
ralsekretær og et så fåtalligt personale, som effektiv drift 
tillader. 
2. Generalsekretæren udpeges af Charterkonferencen. 
Hans første embedsperiode er på højst fem år. 
3. Sekreuriatet er i udøvelsen af sine opgaver 
ansvarlig over for Charterkonferencen og aflægger beret­
ning til denne.. e) godkendelse af tekniske ændringer til bilagene til 
denne trakut 
f) godkendelse af generalsekretærens udnævnelser af 
paneldeltagere i henhold til bilag D, punkt 7. 
De kontraherende parter gør deres yderste for at nå til 
enighed ved konsensus om alle andre spørgsmål, de skal 
træffe afgørelse om i henhold til denne trakut. Nås der 
ikke enighed ved konsensus, finder stk. 2 til 5 anven­
delse. 
2. Afgørelser om budgetspørgsmål som omhandlet i 
artikel 34, stk. 3, litra e), træffes med kvalificeret flertal 
af de kontraherende parter, hvis pålignede bidrag som 
anført i bilag B tilsammen udgør mindst tre fjerdedele af 
de samlede pålignede bidrag. 
Afgørelser om spørgsmål som omhandlet i arti-
34, stk. 7, træffes med tre fjerdedeles flertal af de 
tra herende narter. 3. 
kel , 
kontraherende parter. 
4. Bortset fra de i stk. 1, litra a) til f), og stk. 2 og 3 
anførte tilfælde og med forbehold af stk. 6 træffes de i 
denne trakut omhandlede afgørelser med tre fjerdedeles 
flertal af de kontraherende parter, der er til stede og 
Nr. L 380/46 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
afgiver stemme på det møde i Charterkonferencen, hvor 
sådanne spørgsmål skal afgøres. 
5. I denne artikel forstås ved »kontraherende parter, 
der er til stede og afgiver stemme«, kontraherende 
parter, der er til stede, og som afgiver ja- eller 
nej-stemme, dog således at Charterkonferencen kan 
vedtage en forretningsorden, hvorefter de kontraherende 
parter kan træffe sådanne afgørelser pr. brev. 
6. Med forbehold af stk. 2 er ingen afgørelse, som er 
nævnt i denne artikel, gyldig, medmindre den har tilslut­
ning fra et simpelt flertal af de kontraherende parter. 
7. Når regionale organisationer for økonomisk inte­
gration afgiver stemme, råder de over et anul stemmer 
svarende til anullet af deres medlemsstater, der er 
kontraherende parter i denne trakut. Disse organisa­
tioner anvender ikke deres stemmeret, såfremt deres 
medlemssuter anvender deres stemmeret, og vice versa. 
8. Er en kontraherende part til stadighed bagud med 
opfyldelsen af sine finansielle forpligtelser i henhold til 
denne traktat, kan Charterkonferencen helt eller delvis 
ophæve vedkommende kontraherende parts stemmeret. Artikel 37 
Finansieringsprincipper 
1. Hver kontraherende part bærer sine egne omkost­
ninger til repræsentation på møder i Charterkonferencen 
og eventuelle hjælpeorganer. 
2. Omkostningerne ved Charterkonferencens og even­
tuelle hjælpeorganers møder betragtes som sekretariats-
udgifter. 
3. Sekreuriatsudgifterne afholdes af de kontraherende 
parter afhængigt af deres beulingskapacitet, fastlagt som 
anført i bilag B, hvis bestemmelser kan ændres i overens­
stemmelse med artikel 36, stk. 1, litra d). 
4. Protokoller skal indeholde bestemmelser til sikring 
af, at alle sekreuriatsudgifter hidrørende fra de pågæl­
dende protokoller afholdes af parterne deri. 
5. Charterkonferencen kan endvidere acceptere frivil­
lige bidrag fra en eller flere kontraherende parter eller 
fra andre kilder. Omkostninger, der dækkes med 
sådanne bidrag, betragtes ikke som sekreuriatsudgifter 
som omhandlet i stk. 3. 
DEL VIII 
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER 
Artikel 38 
Undertegnelse 
Denne traktat er åben for undertegnelse i Lissabon fra 
den 17. december 1994 til den 16. juni 1995 for stater og 
regionale organisationer for økonomisk integration, som 
har undertegnet charteret. 
Artikel 39 
Ratifikation, accept eller godkendelse 
Denne trakut forelægges signaurerne til ratifikation, 
accept eller godkendelse. Ratifikations-, accept- eller 
godkendelsesinstrumenterne deponeres hos deposiuren. 
Artikel 40 
Anvendelse på territorier for hvis internationale forbindelser de er ansvarlige, eller 
med hensyn til et eller flere af disse territorier. En sådan 
erklæring får virkning samtidig med, at trakuten træder 
i kraft for den pågældende kontraherende part. 
2. Kontraherende parter kan på et senere tidspunkt i 
en erklæring deponeret hos deposiuren binde sig i 
henhold til denne trakut med hensyn til andre i erklæ­
ringen anførte territorier. Med hensyn til sådanne terri­
torier træder trakuten i kraft på den halvfemsindsty­
vende dag efter depositarens modugelse af den pågæl­
dende erklæring. 
3. Erklæringer afgivet i henhold til stk. 1 og 2, kan 
med hensyn til et i den pågældende erklæring anført 
territorium trækkes tilbage ved en meddelelse herom til 
depositaren. Med forbehold af artikel 47, stk. 3, træder 
tilbagetrækningen i kraft efter udløbet af et år efter 
depositarens modugelse af meddelelsen herom. 
1. Stater eller regionale organisationer for økonomisk 
integration kan på tidspunktet for undertegnelse, ratifi­
kation, accept, godkendelse eller tiltrædelse i en erklæ­
ring deponeret hos depositaren erklære, at traktaten skal 
være bindende for dem med hensyn til alle de territorier, 4. Definitionen af »område« i artikel 1, nr. 10, skal 
forstås på baggrund af enhver erklæring afgivet i 
henhold til nærværende artikel. 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende' Nr. L 380/47 
Artikel 41 
Tiltrædelse omstændigheder ved associeringen og skal i hvert enkelt 
tilfælde anføres i associeringsaftalen. 
Denne traktat er åben for tiltrædelse fra den dato, hvor 
trakuten lukkes for undertegnelse, for suter og regio­
nale organisationer for økonomisk integration, som har 
undertegnet charteret, på betingelser, der skal godkendes 
af Charterkonferencen. Tiltrædelsesinstrumenterne depo­
neres hos deposiuren. 
Artikel 42 
Ændringer Artikel 44 
Ikrafttræden 
1. Denne trakut træder i kraft på den halvfemsindsty­
vende dag efter datoen for deponering af det tredivte 
ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesin­
strument fra en sut eller regional organisation for 
økonomisk integration, som er signatar af charteret den 
16. juni 1995. 
1. Alle de kontraherende parter kan foreslå ændringer 
til denne trakut. 
2. Sekreuriatet meddeler de kontraherende parter 
teksten til enhver foreslået ændring til denne trakut 
mindst tre måneder inden den dato, hvor ændringen 
foreslås veduget af Charterkonferencen. 
3. Sekreuriatet meddeler deposiuren ændringer til 
denne trakut, som er blevet veduget af Charterkonfe­
rencen, og deposiuren forelægger alle de kontraherende 
parter ændringerne med henblik på ratifikation, accept 
eller godkendelse. 2. For hver sut eller regional organisation for økono­
misk integration, som ratificerer, accepterer, godkender 
eller tiltræder denne trakut efter deponeringen af det 
tredivte ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstru­
ment, træder trakuten i kraft på den halvfemsindsty­
vende dag efter den dato, hvor den pågældende sut eller 
regionale organisation for økonomisk integration depo­
nerede sit ratifikations-, accept-, godkendelses- eller 
tiltrædelsesinstrument. 
3. For så vidt angår stk. 1, kan intet instrument, der 
deponeres af en regional organisation for økonomisk 
integration, føjes til de instrumenter, som medlemssuter 
af den nævnte organisation allerede har deponeret. 
4. Instrumenterne til ratifikation, accept eller godken­
delse af ændringer til denne trakut deponeres hos depo­
siuren. Ændringer træder i kraft mellem kontraherende 
parter, der har ratificeret, accepteret eller godkendt dem, 
på den halvfemsindstyvende dag, efter at mindst tre fjer­
dedele af de kontraherende parter har deponeret deres 
ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumenter hos 
depositaren. Derefter træder ændringerne i kraft for 
enhver anden kontraherende part på den halvfemsindsty­
vende dag, efter at den pågældende part har deponeret 
sit instrument til ratifikation, accept eller godkendelse af 
ændringerne. 
Artikel 43 
Associeringsaftaler 
1. Charterkonferencen kan bemyndige forhandling af 
associeringsaftaler med suter eller regionale organisa­
tioner for økonomisk integration eller med internationale 
organisationer med henblik på at opfylde charterets mål 
og principper og bestemmelserne i denne trakut og en 
eller flere protokoller. 
2. De forbindelser, der oprettes med, og de rettig­
heder og forpligtelser, der tilfalder en associeret sut, 
regional organisation for økonomisk integration eller 
international organisation, skal være tilpasset de særlige Artikel 45 
Midlertidig anvendelse 
1. Hver signatar accepterer at anvende denne trakut 
midlertidigt indtil dens ikrafttræden for den pågældende 
signatar i overensstemmelse med artikel 44, for så vidt en 
sådan midlertidig anvendelse ikke strider mod den 
pågældende signaurs forfatning, love eller bestemmelser. 
2. a) Uanset stk. 1, kan enhver signatar i forbindelse 
med undertegnelsen afgive erklæring til deposi­
uren om, at den ikke er i sund til at acceptere 
midlertidig anvendelse. Forpligtelsen i stk. 1 gælder 
ikke for en signatar, der afgiver en sådan erklæ­
ring. Denne kan når som helst trække en sådan 
erklæring tilbage ved skriftlig meddelelse til depo­
siuren. 
b) Hverken en signatar, der afgiver en erklæring i 
overensstemmelse med litra a), eller investorer fra 
den pågældende signatar kan gøre krav på forde­
lene ved midlertidig anvendelse som omhandlet i 
stk. 1. 
c) Uanset litra a), skal en signatar, der afgiver en 
erklæring som omhandlet i litra a), anvende del 
VII midlertidigt indtil trakutens ikrafttræden for 
Nr. L 380/48 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
denne signatar i overensstemmelse med artikel 44, 
for så vidt denne midlertidige anvendelse ikke 
strider mod dens love og bestemmelser. 
3. a) Enhver signatar kan bringe sin midlertidige anven­
delse af denne traktat til ophør ved skriftlig 
meddelelse til depositaren om, at den ikke agter at 
blive kontraherende part i traktaten. Ophør af 
midlertidig anvendelse for en signaur får virkning 
efter udløbet af 60 dage fra den dato, hvor deposi­
taren har modtaget den pågældende signaurs 
skriftlige meddelelse herom. 
b) Hvis en signaur bringer midlertidig anvendelse til 
ophør i henhold til litra a), forbliver signatarens 
forpligtelse i henhold til stk. 1 til at anvende del III 
og V med hensyn til investeringer, der under den 
midlertidige anvendelse er foretaget på dens 
område af investorer fra andre signaurer, ikke 
desto mindre i kraft med hensyn til de pågældende 
investeringer i 20 år efter datoen for den midlerti­
dige anvendelses ophør, medmindre andet er 
fastsat i litra c). 
c) Litra b) gælder ikke for signaurer, der er opført i 
bilag PA. En signaur kan slettes af listen i bilag 
PA efter indgivelse af en anmodning herom til 
depositaren. 
4. Indtil denne traktat træder i kraft, mødes signata­
reme regelmæssigt på den midlertidige charterkonfe­
rence, hvis første møde sammenkaldes af det i henhold 
til stk. 5 udpegede midlertidige sekretariat senest 180 
dage efter datoen for åbning af traktaten for underteg­
nelse som anført i artikel 38. 
5. Sekretariatsfunktionerne udføres af et midlertidigt 
sekretariat indtil denne trakuts ikrafttræden i henhold til 
artikel 44 og oprettelsen af et sekretariat. Artikel 46 
Forbehold 
Der kan ikke uges forbehold over for denne trakut. 
Artikel 47 
Opsigelse 
1. Efter udløbet af en frist på fem år fra datoen for 
denne trakuts ikrafttræden for en kontraherende part 
kan den pågældende part når som helst opsige traktaten 
ved skriftlig meddelelse til deposiuren. 
2. Enhver opsigelse får virkning efter udløbet af en 
frist på et år efter datoen for depositarens modugelse af 
meddelelsen herom eller på en hvilken som helst anden 
senere dato, som måtte være anført i opsigelsesmed-
delelsen. 
3. Bestemmelserne i denne trakut finder fortsat 
anvendelse på investeringer foreuget på en kontrahe­
rende parts område af investorer fra andre kontrahe­
rende parter eller på andre kontraherende parters 
område af investorer fra den pågældende kontraherende 
part i en periode på 20 år efter den dato, hvor den 
pågældende kontraherende parts opsigelse af trakuten 
får virkning. 
4. Alle protokoller, som en kontraherende part er part 
i, ophører med at være i kraft for den pågældende 
kontraherende part på datoen for dennes opsigelse af 
traktaten. 
Artikel 48 
Bilag og afgørelser 
Bilagene til denne trakut og afgørelserne i bilag 2 til 
Den Europæiske Energicharterkonferences slutakt, 
undertegnet i Lissabon den 17. december 1994, udgør 
integrerende dele af trakuten. 
6. Signatareme skal, i overensstemmelse med bestem­
melserne i stk. 1 eller stk. 2, litra c), bidrage til 
dækningen af det midlertidige sekretariats udgifter, som 
om signatareme var kontraherende parter i henhold til 
artikel 37, stk. 3. Eventuelle ændringer til bilag B fore­
uget af signatareme ophæves efter denne trakuts ikraft­
træden. 
7. En sut eller en regional organisation for økono­
misk integration, som forud for traktatens ikrafttræden 
tiltræder trakuten i overensstemmelse med artikel 41, 
skal indtil trakutens ikrafttræden have de samme rettig­
heder og forpligtelser som en signaur i henhold til 
nærværende artikel. Artikel 49 
Depositar 
Den Portugisiske Republiks regering er depositar for 
denne trakut. 
Artikel 50 
Autentiske tekster 
Til bekræftelse heraf har undertegnede, som er behørigt 
bemyndiget hertil, undertegnet denne traktat på engelsk, 
fransk, italiensk, russisk, spansk og tysk, idet alle sprog­
versioner har samme gyldighed, i ét originaleksemplar, 
som deponeres hos Den Portugisiske Republiks regering. 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/49 
Done at Lisbon on the seventeenth day of December in the year one thousand nine hundred 
and ninety-four. 
Fait à Lisbonne, le dix-sept décembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze. 
Geschehen zu Lissabon am siebzehnten Dezember neunzehnhundertvierundneunzig. 
Fatto a Lisbona il diciassettesimo giorno del mese di dicembre delPanno millenovecentonovanta-
quattro. 
CoBepmeHo B Jlncca6one B ceiiHaaiiaTuft nem, iiexa6pfl oima Tucjma 
aeBBTbcoT aeBBHOCTO ueTBepToro roao. 
Hecho en Lisboa, el diecisiete de diciembre de mil novecientos novenu y cuatro. 
Udfærdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fireoghalvfems. 
TivivE orn AioaPôva, onç 8éKa eirtd AetcsuBplou TOU érooç %U.ia evtaxoaia evEWjvra téoaepa. 
Gedaan te Lissabon, de zeventiende december negentienhonderd vierennegentig. 
Feito em Lisboa, aos dezassete de Dezembro de mil novecentos e noventa e quatro. 
Nr. L 380/50 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
Për Republikën e Shqipërisë 
3uijuiuinuiup ^uiGpunubtnnipjuiG huitiuip 
For Australia 
Fiir die Republik Osterreich 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/51 
AsepôafljiaH aimmaH 
c^ •s> <v «^—-V—^ 
Pour le royaume de Belgique 
Voor het Koninkrijk België 
Fur das Konigreich Belgien 
Cette signature engage également la Communauté française de Belgique, la Communauté flamande, 
la Communauté germanophone de Belgique, la Région wallonne, la Région flamande et la région 
de Bruxelles-Capitale. 
Deze handtekening bindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap van België, 
de Duitstalige Gemeenschap van België, het Waals Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest. 
Dièse Unterschrift bindet ebenso die Flàmische Gemeinschaft, die Franzôsische Gemeinschaft Belgi­
ens, die Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens, die Flàmische Region, die Wallonische Region 
und die Region Briissel-Hauptstadt. 
An iusi P3cny6jiiXi Benapycb 
3a PenyÔJiHxa BwirapHfl 
Nr. L 380/52 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
For Canada 
Pour le Canada 
za Republiku Hrvatsku 
For the Republic of Cyprus 
A LOULOU 
ZaCeskou Republiku 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Ildende Nr. L 380/53 
For Kongeriget Danmark 
C% (?~*>r? v J/r?vfø^-vn 
Eesti Vabariigi nimel 
Por las Comunidades Europeas 
For De Europæiske Fællesskaber 
Fiir die Europaischen Gemeinschaften 
ria TIC Eupowiaïicéç Kotvôrnreç 
For the European Communities 
Pour les Communautés européennes 
Per le Comunità europee 
Voor de Europese Gemeenschappen 
Pelas Comunidades Europeias 
Suomen tasavallan puolesta 
- < 
Nr. L 380/54 De Europæiske Fællesskabers Ildende 31.12. 94 
Pour la République française 
l»-)6<C>«>gg|!*»<»]< <&fll>3'g&fç>a<Mil» b^k-jCy.K». 
Fur die Bundesrepublik Deutschland 
Tux rny EAXnyucj^ AnuoKpaxia 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/55 
A Magyar Kôztàrsasâg nevében 
Fyrir hônd LyÔveldisins islands 
Thar cheann na hÉireann 
For Ireland 
s£ 
Per la Repubblica italiana 
Nr. L 380/56 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
H*Birofc#fc 
Ka3BXCTB)i Pecny6jiMxacuiiuii aTuuau 
Kuprua PecnyôJiMxacu yuyu 
s 
. -L »•* V *• 
Latvijas Republikas varda 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/57 
Fiir das Fiirstentum Liechtenstein 
ru 
Lietuvos Respublikos vardu 
Pour le grand-duché de Luxembourg 
For the Republic of Malta 
Nr. L 380/58 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
Pentru Republica Moldova 
Voor het Koninkrijk der Nederlanden 
V\ ^\ 
For Kongeriket Norge 
Za Rzeczpospolita Polska 
-fA/L *ø'freA4f9 S 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/59 
Pela Republica Portuguesa 
va' 
Pentru Romania 
l t 
3a PoccHflcxyr QenepauM) 
Za Slovensku republiku 
oéfô*o 
Nr. L 380/60 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
Za Republiko Slovenijo 
S C 
Por el Reino de Espafia 
For Konungariket Sverige 
\ 
<is^X^' ^f % À^v^>*--'Xk> 
Fiir die Schweizerische Eidgenossenschaft 
Pour la Confédération suisse 
Per la Cohfederazione svizzera 
\ùiQ.i^-^SU. 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/61 
A3 IIOMM Ta7MKMCTOU 
Turkiye Cumhuriyeti adina 
TypxueHMCTaH XeKyMCTHiiMii aauiiaaH 
3a yxpaiuy 
Nr. L 380/62 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
For the United Kingdom of Great Britain and Northem Ireland 
^L%<^ iS^L 
For the United States of America 
v36exHCTOu PccnyfijiHXUcH XyxyuarH nouHaaii 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/63 
BILAG TIL ENERGICHARTERTRAKTATEN 
INDHOLDSFDRTEGNELSE 
Side 
1. Bilag EM 
Energimaterialer og -produkter 
(i overensstemmelse med artikel 1, stk. 4) 65 
2. Bilag NI 
Energimaterialer og -produkter, der ikke er omfattet af definitionen på »økonomisk aktivitet i 
energisektoren« 
(i overensstemmelse med artikel 1, stk. 5) 66 
3. Bilag TRM 
Anmeldelse og afvikling (handelsrelaterede investeringsforanstaltninger — TRIMs) 
(i overensstemmelse med ardkel 5, stk. 4) 66 
4. Bilag N 
Liste over kontraherende parter, for hvem transit omfatter mindst tre forskellige områder 
(i overensstemmelse med artikel 7, stk. 10, litra a)) 67 
5. Bilag VC 
Liste over kontraherende parter, som frivilligt har afgivet bindende forpligtelser med hensyn til 
artikel 10, stk. 3 
(i overensstemmelse med artikel 10, stk. 6) -. 67 
6. Bilag ID 
Liste over kontraherende parter, som ikke tillader en investor på ny at henvise den samme tvist 
til international voldgift på et senere stadium i henhold dl artikel 26 
(i overensstemmelse med artikel 26, stk. 3, litra b), nr. i)) 68 
7. Bilag IA 
Liste over kontraherende parter, som ikke tillader en investor eller en kontraherende part at 
henvise en tvist vedrørende ardkel 10, stk. 1, sidste punktum, til internadonal voldgift 
(i overensstemmelse med artikel 26, stk. 3, litra c), og artikel 27, stk. 2) 68 
8. Bilag P 
Særlig subnauonal tvistemålsprocedure 
(i overensstemmelse med artikel 27, stk. 3, litra i)) 68 
9. Bilag G 
Undtagelsesbestemmelser og regler for anvendelse af bestemmelserne i GATT og de dertil knyt­
tede instrumenter 
(i overensstemmelse med artikel 29, stk. 2, litra a)) 70 
10. Bilag TFU 
Bestemmelser om handelsaftaler mellem suter, som var en del af den tidligere Union af 
Socialistiske Sovjetrepublikker 
(i overensstemmelse med artikel 29, stk. 2, litra b)) 73 
11. Bilag D 
Midlertidige bestemmelser om bilæggelse af handelstvister 
(i overensstemmelse med artikel 29, stk. 7) 74 
Nr. L 380/64 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
Side 
12. Bilag B 
System til fordeling af Charter-omkostningerne 
(i overensstemmelse med artikel 37, stk. 3) 78 
13. Bilag PA 
Liste over signaurer, som ikke accepterer forpligtelsen til midlertidig anvendelse i artikel 45, 
stk. 3, litra b) 
(i overensstemmelse med artikel 45, stk. 3, litra c)) 78 
14. Bilag T 
De kontraherende parters overgangsforanstaltninger 
(i overensstemmelse med artikel 32, stk. 1) 79 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/65 
1. Bilag EM 
ENERGIMATERIALER OG -PRODUKTER 
(i overensstemmelse med artikel 1, stk. 4) 
Kerneenergi 
2612 Uran- og thoriutnmalme og koncentrater deraf 
2612 10 Uranmalm og koncentrater deraf 
2612 20 Thoriummalm og koncentrater deraf 
2844 Radioaktive kemiske grundstoffer og radioaktive isotoper (herunder spaltelige eller fertile 
kemiske grundstoffer og isotoper) samt forbindelser deraf; blandinger og restprodukter med 
indhold af sådanne produkter 
2844 10 Naturligt uran samt forbindelser deraf 
2844 20 Uran beriget med U235 samt forbindelser deraf; plutonium samt forbindelser deraf 
2844 30 Uran med formindsket indhold af U235 samt forbindelser deraf; thorium samt forbindelser 
deraf 
2844 40 Radioaktive grundstoffer og isotoper samt forbindelser deraf, bortset fra varer henhørende 
under 2844 10, 2844 20 og 2844 30 
2844 50 Brugte (afladede) brændselsstofelementer (ladninger) fra atomreaktorer 
2845 10 Tungt vand (deuteriumoxid) 
Kul, naturgas, olie og olieprodukter, elenergi 
2701 Stenkul samt stenkulsbriketter o.l. fast brændsel fremstillet af stenkul 
2702 Brunkul og brunkulsbriketter, også agglomérer«, undugen jet 
2703 Tørv og tørvebriketter samt tørvesmuld og tørvestrøelse, også agglomereret 
2704 Koks og halvkoks af stenkul, brunkul eller tørv, også agglomereret, retortkul 
2705 Kulgas, vandgas, generatorgas og lignende gasser, undugen jordoliegas og andre gasformige 
carbonhydrider 
2706 Stenkulstjære, brunkulstjære, tørvetjære og andre mineraltjærer, også dehydratiderede eller 
delvis destillerede, herunder rekonstitueret tjære 
2707 Olier og andre produkter fremstillet ved destillation af højtemperaturtjære for stenkul; 
lignende produkter, for så vidt deres indhold af aromatiske bestanddele, beregnet efter vægt, 
er større end deres indhold af ikke-aromatiske bestanddele (f.eks. benzen, toluen, xylen, 
naphalen, andre aromatiske carbonhybridblandinger, phenoler, cresotolier og andre varer) 
2708 Stenkulstjærebeg og anden mineraltjærebeg samt koks af sådan beg 
2709 Jordolie og rå olie hidrørende fra bituminøse mineraler 
2710 Olier udvundet af jordolie eller af rå olie hidrørende fra bituminøse mineraler 
2711 Jordoliegas og andre gasformige carbonhydrider: 
I flydende tilsund: 
— naturgas 
— propan 
— butan 
— ethylen, propylen, butylen og buudien (2711 14) 
— andre varer 
Nr. L 380/66 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
I gasformig tilsund: 
— naturgas 
— andre varer 
2713 Jordoliekoks, kunstig asfaltbitumen og andre restprodukter fra jordolie eller fra olie hidrø­
rende fra bituminøse mineraler 
2714 Bitumen og asfalt, naturlig; bituminøs skifer og olieskifer samt naturligt bitumenholdigt sand; 
asfaltit og asfaltsten 
2715 Bituminøse blandinger på basis af naturlig asfalt, naturlig bitumen, kunstig asfaltbitumen, 
mineraltjære eller mineraltjærebeg (f.eks. asfaltmastix og »cut backs«) 
2716 Elektrisk energi 
Andre energiformer 
4401 10 Brænde 
4402 Trækul (herunder kul af nøddeskaller eller af nødder), også agglomereret 
2. Bilag NI 
ENERGIMATERIALER OG -PRODUKTER, DER IKKE ER OMFATTET AF DEFINITIONEN PÀ 
»ØKONOMISK AKTIVITET I ENERGISEKTOREN« 
(i overensstemmelse med artikel 1, stk. 5) 
2707 Olier og andre produkter fremstillet ved destillation af højtemperaturtjære for stenkul; 
lignende produkter, for så vidt deres indhold af aromatiske bestanddele, beregnet efter vægt, 
er større end deres indhold af ikke-aromatiske bestanddele (f.eks. benzen, toluen, xylen, 
naphalen, andre aromatiske carbonhydridblandinger, phenoler, creosotolier og andre varer) 
4401 10 Brænde 
4402 Trækul (herunder kul af nøddeskaller eller af nødder), også agglomereret 
3. Bilag TRM 
ANMELDELSE OG AFVIKLING (HANDELSRELATEREDE INVESTERINGSFORANSTALT­
NINGER — TRIMs) 
(i overensstemmelse med artikel 5, stk. 4) 
1. Alle de kontraherende paner anmelder til Sekreuriatet alle handelsrelaterede investeringsforansult-
ninger, som de anvender, og som ikke er i overensstemmelse med artikel 5, senest: 
a) 90 dage efter denne trakuts ikrafttræden, hvis den pågældende kontraherende part er pan i GATT, 
eller 
b) tolv måneder efter denne trakuts ikrafttræden, hvis den pågældende kontraherende pan ikke er pan 
i GATT. 
Sådanne handelsrelaterede investeringsforanstaltninger med generelt eller specifikt anvendelsesområde 
skal anmeldes sammen med en beskrivelse af de vigtigste træk ved foranstaltningerne. 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/67 
2. Når det drejer sig om handelsrelaterede investeringsforansultninger, der anvendes skønsmæssigt, 
anmeldes hver enkelt specifik anvendelse. Oplysninger, som kan skade virksomheders retmæssige 
kommercielle interesser, kan hemmeligholdes. 
3. Hver kontraherende part ophæver alle handelsrelaterede investeringsforansultninger, som er anmeldt i 
henhold til stk 1, senest: 
a) to år efter denne trakuts ikrafttræden, hvis den pågældende kontraherende part er part i GATT, 
eller 
b) tre år efter denne trakuts ikrafttræden, hvis den pågældende kontraherende part ikke er part i 
GATT. 
4. I den i stk. 3 omhandlede periode ændrer en kontraherende part ikke betingelserne i en i henhold til 
artikel 1 anmeldt handelsrelateret investeringsforanstaltning i forhold til de betingelser, der er gældende 
på datoen for denne trakuts ikrafttræden, på en sådan måde at uoverensstemmelsen med denne trakuts 
artikel 5 øges. 
5. For ikke at stille eublerede virksomheder, som er gensund for en handelsrelateret investeringsforan­
staltning anmeldt i henhold til stk. 1, ugunstigt, kan en kontraherende part, uanset stk. 4, i afviklings-
perioden anvende den samme handelsrelaterede investeringsforansultning på en ny investering, 
a) hvis produkterne af en sådan investering er lig med produkterne af de eublerede virksomheders 
investeringer, og 
b) hvis denne anvendelse er nødvendig for at undgå at forvride konkurrencebetingelserne mellem den 
nye investering og de eublerede virksomheder. 
Handelsrelaterede investeringsforanstaltninger, der således anvendes på en ny investering, anmeldes til 
Sekreuriatet. Betingelserne for sådanne handelsrelaterede investeringsforanstaltninger skal, med hensyn 
til deres virkning på konkurrencen, svare til de betingelser, der gælder for de eublerede virksomheder, 
og skal udløbe samtidig. 
6. Hvis en sut eller en regional organisation for økonomisk integration tiltræder denne trakut efter trak­
utens ikrafttræden: 
a) skal den i stk. 1 og 2 omhandlede anmeldelse senest foreuges på den i stk. 1 omhandlede relevante 
dato eller på datoen for deponering af tiltrædelsesinstrumentet, afhængigt af hvilken dato der er den 
seneste, og 
b) skal afviklingsperiodens afslutning falde senest på den i stk. 3 omhandlede relevante dato eller på den 
dato, hvor trakuten træder i kraft for den pågældende sut eller regionale organisation for økono­
misk integration, afhængigt af hvilken dato der er den seneste. 
4. Bilag N 
LISTE OVER KONTRAHERENDE PARTER, FOR HVEM TRANSIT OMFATTER MINDST TRE 
FORSKELLIGE OMRÅDER 
(i overensstemmelse med artikel 7, stk. 10, litra a)) 
1. Canada og Amerikas Forenede Suter 
5. Bilag VC 
LISTE OVER KONTRAHERENDE PARTER, SOM FRIVILLIGT HAR AFGIVET BINDENDE 
FORPLIGTELSER MED HENSYN TIL ARTIKEL 10, STK. 3 
(i overensstemmelse med artikel 10, stk. 6) 
Nr. L 380/68 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
6. Bilag ID 
LISTE OVER KONTRAHERENDE PARTER, SOM IKKE TILLADER EN INVESTOR PÀ NY AT 
HENVISE DEN SAMME TVIST TIL INTERNATIONAL VOLDGIFT PÀ ET SENERE STADIUM I 
HENHOLD TIL ARTIKEL 26 
(i overensstemmelse med artikel 26, stk. 3, litra b), nr. i)) 
1. Australien 
2. Aserbajdsjan 
3. Bulgarien 
4. Canada 
5. Kroatien 
6. Cypern 
7. Den Tjekkiske Republik 
8. De Europæiske Fællesskaber 
9. Finland 
10. Grækenland 
11. Ungarn 
12. Irland 13. Italien 
14. Japan 
15. Kasakhstan 
16. Norge 
17. Polen 
18. Portugal 
19. Rumænien 
20. Den Russiske Føderation 
21. Slovenien 
22. Spanien 
23. Sverige 
24. Amerikas Forenede Suter 
7. Bilag IA 
LISTE OVER KONTRAHERENDE PARTER, DER IKKE TILLADER EN INVESTOR ELLER EN 
KONTRAHERENDE PART AT HENVISE EN TVIST VEDRØRENDE ARTIKEL 10, STK. 1, 
SIDSTE PUNKTUM, TIL INTERNATIONAL VOLDGIFT 
(i overensstemmelse med artikel 26, stk. 3, litra c), og artikel 27, stk. 2) 
1. Australien 
2. Canada 
3. Ungarn 
4. Norge 
8. Bilag P 
SÆRLIG SUBNATIONAL TVISTEMALSPROCEDURE 
(i overensstemmelse med artikel 27, stk. 3, litra i)) 
DEL I 
1. Canada 
2. Australien 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/69 
DEL n 
1) Hvis retten i sin kendelse finder, at en foranstaltning truffet af en regional eller lokal regering eller 
myndighed i en kontraherende part (i det følgende benævnt »den ansvarlige part«) ikke er i overens­
stemmelse med en given bestemmelse i denne trakut, træffer den ansvarlige part passende, til dens 
rådighed stående foransultninger til, at denne trakut opfyldes med hensyn til den pågældende foran-
sultning. 
2) Den ansvarlige part skal senest 30 dage efter datoen for afsigelse af kendelsen skriftligt meddele Sekre­
uriatet, at den agter at sikre trakutens opfyldelse med hensyn til den pågældende foranstaltning. Sekre­
uriatet forelægger Charterkonferencen denne meddelelse ved først givne lejlighed og senest ved Char­
terkonferencens første møde efter modugelsen af meddelelsen. Hvis det ikke er muligt straks at sikre 
opfyldelse af trakuten, skal den ansvarlige part have en rimelig frist hertil. Fristen aftales af begge 
tvistens parter. Nås der ikke til enighed herom, skal den ansvarlige part forslå Charterkonferencen en 
rimelig frist til godkendelse. 
3) Hvis den ansvarlige part ikke sikrer trakutens opfyldelse med hensyn til den pågældende foranstaltning 
inden for den fastsatte rimelige frist, skal den efter anmodning fra den anden kontraherende part, der er 
part i tvisten, (i det følgende benævnt »den forurettede part«) bestræbe sig på at nå til enighed med den 
forurettede part om en passende ersutning som en gensidigt tilfredsstillende bilæggelse af tvisten. 
4) Nås der ikke til enighed om en tilfredsstillende ersutning senest 20 dage efter den forurettede parts 
anmodning, kan den forurettede part med bemyndigelse fra Charterkonferencen midlertidigt over for 
den ansvarlige part ophæve de af sine forpligtelser i henhold til trakuten, som den finder svarer til de 
forpligteiser, den er blevet nægtet som følge af den pågældende foranstaltning, indtil de kontraherende 
parter er nået til enighed om bilæggelse af deres tvist, eller indtil den ikke-overensstemmende foransult-
ning er bragt i overensstemmelse med trakuten. 
5) Når den forurettede part overvejer, hvilke forpligtelser den vil ophæve, skal den henholde sig til 
følgende principper og procedurer: 
a) Den forurettede part bør først søge at ophæve forpligtelser vedrørende den samme del af trakuten 
som den, hvori voldgiftsretten har påvist en overtrædelse. 
b) Hvis den forurettede part mener, at det ikke er muligt eller hensigtsmæssigt at ophæve forpligtelser 
vedrørende den samme del af trakuten, kan den søge at ophæve forpligtelser i henhold til andre dele 
af trakuten. Hvis den forurettede part ønsker at anmode Charterkonferencen om bemyndigelse til at 
ophæve forpligtelser i henhold til dette litra, skal den i sin anmodning angive årsagerne hertil. 
6) Efter skriftlig anmodning fra den ansvarlige part, stilet til den forurettede part og til formanden for den 
voldgiftsret, der afsagde kendelsen, skal voldgiftsretten afgøre, om de af den forurettede part ophævede 
forpligtelser er for omfattende og i bekræftende fald i hvor vid udstrækning. Kan voldgiftsretten ikke 
genoprettes i samme skikkelse, skal denne afgørelse træffes af en eller flere voldgiftsmænd udpeget af 
generalsekretæren. Afgørelser som omhandlet i dette stykke skal træffes senest 60 dage efter afgivelse af 
anmodning til voldgiftsretten eller efter den af generalsekretæren foreugne udpegning. Forpligtelser 
kan ikke ophæves, så længe der ikke er truffet afgørelse, og afgørelsen er endelig og bindende. 
7) Når en forurettet part ophæver forpligtelser over for en ansvarlig part, skal den førstnævnte gøre sit 
yderste for ikke at krænke nogen anden kontraherende parts rettigheder i henhold til trakuten. 
Nr. L 380/70 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
9. Bilag G 
UNDTAGELSESBESTEMMELSER OG REGLER FOR ANVENDELSE AF BESTEMMELSERNE I 
GATT OG DE DERTIL KNYTTEDE INSTRUMENTER 
(i overensstemmelse med artikel 29, stk. 2, litra a)) 
1. Følgende bestemmelser i GATT 1947 og de dertil knyttede instrumenter anvendes ikke i henhold til 
artikel 29, stk. 2, litra a): 
a) Den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 
II Lister over indrømmelser (og listerne til den almindelige overenskomst om told og 
udenrigshandel) 
IV Særlige bestemmelser vedrørende kinematografiske film 
XV Valuuordninger 
XVIII Regeringsbistand til økonomisk udvikling 
XXII Rådslagning 
XXIII Ophævelse eller forringelse af rettigheder 
XXV Fælles optræden af de kontraherende parter 
XXVI Tiltrædelse, ikrafttrædelse og registrering 
XXVII Tilbageholdelse eller tilbagetrækning af indrømmelser 
XXVin ' Ændringer i listerne 
XXVnia Toldforhandlinger 
XXDC Forholdet mellem denne overenskomst og Havana-overenskomsten 
XXX Ændringer 
XXXI Opsigelse 
XXXII De kontraherende parter 
XXXffl Tiltrædelse 
XXXV Ikke-anvendelse af overenskomsten mellem enkelte kontraherende parter 
XXXVI Principper og mål 
XXXVn Forpligtelser 
XXXVm Fælles optræden 
Tillæg H Vedrørende artikel XXVI 
Tillæg I Noter og supplerende bestemmelser (vedrørende de ovennævnte GATT-artikler) 
Beskyttelsesforanstaltninger i udviklingsøjemed 
Forståelse vedrørende anmeldelse, rådslagning, bilæggelse af tvister og overvågning. 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/71 
b) Tilknyttede instrumenter 
i) Aftale om tekniske handelshindringer (kodeks for standarder) 
Præambel (afsnit 1, 8 og 9) 
1.3. Almindelige bestemmelser 
2.6.4. Centraladministrationers udarbejdelse, vedugelse og anvendelse af tekniske 
forskrifter og sundarder 
10.6. Information om tekniske forskrifter, sundarder og attestingsordninger 
11. Teknisk bisund til andre parter 
12. Sær- og fortrinsbehandling af udviklingslandene 
13. Udvalget for tekniske handelshindringer 
14. Konsulutioner og bilæggelse af tvister 
15. Afsluttende bestemmelser (bortset fra 15.5 og 15.13) 
Bilag 2 Tekniske ekspertgrupper 
3 Paneler 
ii) Aftale om statslige indkøb 
iii) Aftale om fortolkning og anvendelse af artikel VI, XVI og XXIII (Subsidier og udlignende foran­
staltninger) 
10. Eksportsubsidier til visse råvarer 
12. Rådslagninger 
13. Mægling, bilæggelse af tvister og tilladte modforholdsregler 
14. Udviklingslande 
16. Udvalg for subsidier og udlignende foransultninger 
17. Mægling 
18. Bilæggelse af tvister 
19.2. Godkendelse og tiltrædelse 
19.4. Ikrafttræden 
19.5.a) National lovgivning 
19.6. Undersøgelse 
19.7. Ændringer 
19.8. Opsigelse 
19.9. Ikke-anvendelse af denne aftale mellem enkelte signatarsuter 
19.11. Sekretariat 
19.12. Deponering 
19.13. . Registrering 
iv) Aftale om anvendelsen af artikel VII (Toldværdi) 
1.2.b), iv) Transaktionsværdi 
11.1. Ansættelse af toldværdi 
14. Anvendelse af bilag (andet punktum) 
18. Institutioner (Udvalg for Toldværdi) 
Nr. L 380/72 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
19. Rådslagning 
20. Bilæggelse af tvister 
21. Særlig og differentieret behandling af udviklingslande 
22. Godkendelse og tiltrædelse 
24. Ikrafttræden 
25.1. National lovgivning 
26. Undersøgelse 
27. Ændringer 
28. Opsigelse 
29. Sekreuriat 
30. Deponering 
31. Registrering 
Bilag II Det Tekniske Udvalg for Toldværdi 
Bilag HI Ad hoc-paneler 
Protokol til afulen om anvendelsen af artikel VII (undugen 1.7 og 1.8, terminologisk tilpas­
ning) 
v) Aftale om importlicensprocedurer 
1.4. Almindelige bestemmelser (sidste punktum) 
2.2. Automatisk importlicensudstedelse (fodnote 2) 
4. Institutioner, rådslagninger og bilæggelse af tvister 
5. Afsluttende bestemmelser (undugen paragraf 2) 
vi) Aftale om anvendelsen af artikel VI (Antidumpingkodeks) 
13. Udviklingslande 
14. Antidumpingudvalget 
15. Rådslagning, mægling og bilæggelse af tvister 
16. Afsluttende bestemmelser (undugen paragraf 1 og 3) 
vii) Arrangement vedrørende oksekød 
viii) Internationalt arrangement vedrørende mejerisektoren 
ix) Aftale om handel med civile luftfartøjer 
x) Erklaring om handelsforanstaltninger med henblik på betalingsbalance 
c) Alle andre bestemmelser i GATT eller de dertil knyttede instrumenter, som vedrører: 
i) regeringsbistand til økonomisk udvikling og behandling af udviklingslande, med undugelse af 
paragraf 1 til 4 i beslumingen af 28. november 1979 (L/4903) om differentieret og gunstigere 
behandling, gensidighed og øget delugelse fra udviklingslandenes side 
ii) oprettelse af ekspertkomiteer og andre hjælpeorganer og disses drift 
iii) undertegnelse, tiltræden, ikrafttræden, opsigelse, deponering og registrering. 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/73 
d) Alle aftaler, arrangementer, beslutninger, forståelser eller andre fælles foransultninger i henhold til 
de i litra a) til c) anførte bestemmelser. 
2. De kontraherende parter skal anvende bestemmelserne i »Erklæringen om handelsforanstaltninger med 
henblik på betalingsbalance« på foransultninger, der træffes af kontraherende parter, der ikke er parter 
i GATT, for så vidt det er gennemførligt under hensynugen til de andre bestemmelser i denne trakut. 
3. Med hensyn til de anmeldelser, der kræves i henhold til de bestemmelser, der finder anvendelse i 
henhold til artikel 29, stk. 2, litra a): 
a) Kontraherende parter, som ikke er parter i GATT eller i et dertil knyttet instrument, indgiver deres 
anmeldelser til Sekreuriatet. Sekreuriatet rundsender genparter af anmeldelserne til alle de kontra­
herende parter. Anmeldelser til Sekreuriatet skal udformes på et af de for denne trakut autentiske 
sprog. De ledsagende dokumenter behøver kun at forelægges på den kontraherende parts sprog. 
b) disse krav gælder ikke for kontraherende parter i denne trakut, som også er parter i GATT og de 
dertil knyttede instrumenter, som selv indeholder krav om anmeldelse. 
4. Handel med nukleare materialer kan reguleres gennem aftaler som omhandlet i de erklæringer vedrø­
rende dette stykke, der er indeholdt i sluukten til konferencen for det europæiske energicharter. 
10. Bilag TFU 
BESTEMMELSER OM HANDELSAFTALER MELLEM STATER, SOM VAR EN DEL AF DEN 
TIDLIGERE UNION AF SOCIALISTISKE SOVJETREPUBLIKKER 
(i overensstemmelse med artikel 29, stk. 2, litra b)) 
1. Afuler som omhandlet i artikel 29, stk. 2, litra b), skal anmeldes skriftligt til Sekreuriatet af eller på 
vegne af alle de parter i en sådan aftale, som undertegner eller tiltræder denne trakut: 
a) for så vidt angår en aftale, der er i kraft på den dato, der falder tre måneder efter den dato, hvor den 
første af disse parter undertegner eller deponerer deres instrument for tiltrædeise af trakuten: senest 
seks måneder efter datoen for undertegnelse eller deponering; og 
b) for så vidt angår en aftale, som træder i kraft på en dato efter den i litra a) nævnte dato: tilstrækkelig 
tid inden aftalens ikrafttræden for andre suter eller regionale organisationer for økonomisk samar­
bejde, som har undertegnet eller tiltrådt trakuten (i det følgende benævnt »de interesserede parter«) 
til, at parterne heri og Charterkonferencen har rimelig lejlighed til at gennemgå aftalen og fremsætte 
indvendinger inden aftalens ikrafttræden. 
2. Anmeldelsen skal omfatte: 
a) genparter af de originale tekster til aftalen på alle de sprog, på hvilke den er undertegnet 
b) en beskrivelse af de energimaterialer og -produkter, aftalen omfatter, ved henvisning til punkterne i 
bilag EM 
c) en forklaring, afgivet for hver enkelt relevant bestemmelse i GATT og de dertil knyttede instru­
menter, som gøres gældende ved artikel 29, stk. 2, litra a), af de omstændigheder, der gør det 
umuligt eller uigennemførligt for parterne i aftalen at opfylde den pågældende bestemmelse fuldt ud 
d) de særuge foranstaltninger, hver part i afulen skal træffe, for at udbedre de i litra c) nævnte omstæn­
digheder; og 
Nr. L 380/74 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
e) en beskrivelse af parternes programmer for gradvis indskrænkning og endelig ophævelse af aftalens 
ikke-overensstemmende bestemmelser. 
3. Parterne i en aftale anmeldt i overensstemmelse med stk. 1 skal give de interesserede parter rimelig 
lejlighed til at rådføre sig med dem vedrørende den pågældende aftale og skal uge deres indvendinger 
op til overvejelse. På anmodning af en interesseret part skal aftalen gennemgås af Charterkonferencen, 
som kan fremsætte rekommandationer vedrørende aftalen. 
Charterkonferencen gennemgår regelmæssigt gennemførelsen af afuler anmeldt i medfør af stk. 1 og 
fremskridtene hen imod ophævelse af de bestemmelser heri, som ikke er i overensstemmelse med de 
bestemmelser i GATT og de dertil knyttede instrumenter, der gøres gældende ved artikel 29, stk. 2, litra 
a). På anmodning af en interesseret part kan Charterkonferencen fremsætte rekommandationer vedrø­
rende sådanne afuler. 
5. En aftale som beskrevet i artikel 29, stk. 2, litra b), kan i særlige hastesituationer træde i kraft uden den 
anmeldelse og rådslagning, der er omhandlet i stk. 1, litra b), og stk. 2 og 3, forudsat at der straks 
foreuges anmeldelse og foranstaltes rådslagning. I sådanne tilfælde skal parterne i afulen imidlertid 
straks efter aftalens ikrafttræden anmelde teksten hertil i overensstemmelse med stk. 2, litra a). 
Kontraherende parter, som er eller bliver parter i en aftale som beskrevet i artikel 29, stk. 2, litra b), 
forpligter sig til videst muligt under hensyntagen til de særlige omstændigheder at begrænse aftalens 
ikke-overensstèmmelse med de bestemmelser i GATT og de dertil knyttede instrumenter, som gøres 
gældende i henhold til artikel 29, stk. 2, litra a), og at gennemføre aftalen på en sådan måde, at der 
afviges mindst muligt fra de pågældende bestemmelser. De skal gøre deres yderste for at træffe udbed­
rende foranstaltninger i lyset af indvendinger fra de interesserede parter og eventuelle rekommanda­
tioner fra Charterkonferencen. 
11. Bilag P 
MIDLERTIDIGE BESTEMMELSER OM BILÆGGELSE AF HANDELSTVISTER 
(i overensstemmelse med artikel 29, stk. 7) 
1. a) De kontraherende parter skal i deres indbyrdes forbindelser sætte alt ind på gennem samarbejde og 
konsulution at nå frem til gensidigt tilfredsstillende bilæggelse af eventuelle tvister om bestående 
foransultninger, som kan have væsentlige konsekvenser for opfyldelsen af bestemmelserne vedrø­
rende handel i henhold til artikel 5 eller 29. 
b) En kontraherende part kan skriftligt anmode en hvilken som helst anden kontraherende part om 
konsulution vedrørende en bestående foranstaltning truffet af den anden kontraherende part, som 
efter dens mening kan få væsendige konsekvenser for opfyldelsen af bestemmelser om handel i 
henhold til artikel 5 eller 29. En kontraherende part, som anmoder om konsulution, skal videst 
muligt anføre, hvilken foranstaltning der klages over, og angive de bestemmelser i artikel 5 eller 29 
og i GATT og de dertil knyttede instrumenter, som den finder relevante. Anmodninger om konsulu­
tion i henhold til dette punkt skal anmeldes til Sekreuriatet, som regelmæssigt underretter de kontra­
herende parter om anmeldte konsulutioner. 
c) En kontraherende part skal behandle al fortrolig eller af ejendomsret omfattet information, der er 
identificeret som sådan og indeholdt i eller modtaget som svar på en skriftlig anmodning eller 
moduget i løbet af konsultationer, på samme måde, som den pågældende information behandles af 
den kontraherende part, som tilvejebringer den pågældende information. 
d) Når kontraherende parter, der deluger i konsulutioner eller anden bilæggelse af tvister, søger at løse 
spørgsmål, som ifølge en kontraherende part indvirker på opfyldelsen af bestemmelser om handel i 
henhold til artikel 5 eller 29 mellem den pågældende part selv og en anden kontraherende part, skal 
disse sætte alt ind på at undgå en bilæggelse, som er til skade for handelen for en hvilken som helst 
anden kontraherende part. 
\ / 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende . Nr. L 380/75 
2. a) Hvis de kontraherende parter ikke senest 60 dage efter modugelsen af anmodningen om konsulu­
tion som omhandlet i punkt 1, litra b), har bilagt deres tvist eller veduget at bilægge den ved forlig, 
mægling, voldgift eller på anden vis, kan begge de kontraherende parter forelægge Sekretariatet en 
skriftlig anmodning om oprettelse af et panel i overensstemmelse med litra b) til f). I anmodningen 
skal den pågældende kontraherende part anføre tvistens gensund og de bestemmelser i artikel 5 eller 
29 eller i GATT og de dertil knyttede instrumenter, der betragtes som relevante. Sekretariatet 
tilsender straks alle de kontraherende parter en genpart af anmodningen. 
b) Der skal uges hensyn til andre kontraherende parters interesser ved bilæggeben af en tvist. Andre 
parter, der har en væsendig interesse i et givet spørgsmål, har ret til at blive hørt af panelet og 
forelægge dette skriftlige bemærkninger, forudsat at begge de stridende kontraherende parter og 
Sekreuriatet senest på datoen for panelets oprettelse i overensstemmelse med litra c) har moduget 
skriftlig anmeldelse af den pågældende interesse. 
c) Et panel anses for oprettet 45 dage efter Sekretariatets modugelse af den skriftlige anmodning fra en 
kontraherende part i henhold til litra a). 
d) Et panel består af tre medlemmer, som vælges af generalsekretæren fra den i punkt 7 beskrevne liste. 
Medmindre de stridende kontraherende parter enes om andet, må medlemmerne af et panel ikke 
være sutsborgere i kontraherende parter, som enten er part i tvisten, eller som har anmeldt deres 
interesse i overensstemmelse med litra b), eller sutsborgere i suter, der er medlemmer af en regional 
organisation for økonomisk integration, som enten er part i tvisten, eller som har anmeldt sin inter­
esse i overensstemmelse med litra b). 
e) De stridende kontraherende parter skal inden ti arbejdsdage udtale sig om udnævnelse af panelmed­
lemmer og må kun modsætte sig sådanne udnævnelser af tvingende årsager. 
f) Panelmedlemmerne vælges på grundlag af deres individuelle færdigheder og kan hverken anmode 
om eller moduge instrukser fra regeringer eller andre instanser. Hver kontraherende part forpligter 
sig til at overholde disse principper og ikke at søge at påvirke panelmedlemmerne i udøvelsen af 
deres opgaver. Ved udvælgelsen af panelmedlemmerne uges der hensyn til, at deres uafhængighed 
sikres, og at de tilsammen har tilstrækkelig forskelligartet baggrund og erfaring. 
g) Sekreuriatet meddeler straks alle de kontraherende parter, at der er oprettet et panel. 
a) Charterkonferencen veduger procedurereglerne for panelprocessen i overensstemmelse med dette 
bilag. De skal så vidt muligt svare til de i GATT og de dertil knyttede instrumenter fastsatte proce­
dureregler. Et panel har også ret til at veduge supplerende procedureregler, som ikke er i overens­
stemmelse med de af Charterkonferencen vedugne eller med dette bilag. Under en panelproces har 
hver stridende kontraherende part og en hvilken som helst anden kontraherende part, som har 
anmeldt sin interesse i sagen i overensstemmelse med punkt 2, litra b), ret til at blive hørt af panelet 
mindst én gang og indgive en forelæggelsesakt. De stridende kontraherende parter har også ret til at 
afgive skriftlig indsigelse. Et panel kan imødekomme en anmodning fra en anden kontraherende 
part, som har anmeldt sin interesse i overensstemmelse med punkt 2, litra b), om adgang til forelæg-
gelsesakter, der er forelagt panelet, med samtykke fra den kontraherende part, som har indgivet den 
pågældende forelæggelsesakt. 
En panelproces er fortrolig. Et panel skal foreuge en objektiv vurdering af den sag, der behandles, 
herunder tvistens gensund og spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningerne er i overensstemmelse 
med handelsbestemmelserne i henhold til artikel 5 eller 29. Et panel skal i udøvelsen af sine opgaver 
rådføre sig med de stridende kontraherende parter og give dem passende lejlighed til at nå til en 
gensidigt tilfredsstillende løsning. Medmindre de stridende kontraherende parter veduger andet, skal 
et panel lægge de stridende kontraherende parters argumenter og forelæggelsesakter til grund for sin 
anførelse. Panelerne skal henholde sig til de fortolkninger af GATT og de dertil knyttede instru­
menter, der er fastsat inden for rammerne af GATT, og må ikke bestride overensstemmelsen med 
artikel 5 eller 29 af praksis, der af en kontraherende part, som er part i GATT, udøves over for 
andre parter i GATT, over for hvilke den pågældende kontraherende part anvender GATT, og som 
ikke af disse andre parter er blevet underkastet tvistemålsbilæggelse i henhold til GATT. 
Nr. L 380/76 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
Medmindre de stridende kontraherende parter enes om andet, skal alle procedurer, som et panel er 
inddraget i, herunder udsendelse af dens slutberetning, være afsluttet senest 180 dage efter datoen 
for panelets oprettelse; er alle procedurerne imidlertid ikke afsluttet inden for denne frist, berører 
dette ikke slutberetningens gyldighed. 
b) Et panel fastsætter selv sit kompetenceområde; fastsættelsen er endelig og bindende. Indsigelse fra en 
stridende kontraherende part gående ud på, at en given tvist ikke falder ind under panelets kompe­
tenceområde, skal behandles af panelet, som skal afgøre, om den skal behandle indsigelsen som et 
præjudicielt spørgsmål eller betragte den som en del af tvisten. 
c) Er der tale om to eller flere anmodninger om oprettelse af et panel vedrørende tvister, der i det 
væsendige er ens, kan generalsekretæren med alle de stridende kontraherende parters samtykke 
udpege et enkelt panel. 
4. a) Efter at have gennemgået modargumenterne skal et panel forelægge de stridende kontraherende 
parter de beskrivende dele af sit udkast til skriftlig beretning, herunder en fremstilling af sagen og et 
resumé af de af de stridende kontraherende parter fremsatte argumenter. De stridende kontrahe­
rende parter skal gives mulighed for at fremsætte skriftlige bemærkninger til de beskrivende afsnit 
inden for en af panelet fastsat frist. 
Efter den dato, der er fastsat for fremsættelse af bemærkninger fra de kontraherende parter, skal 
panelet tilstille de stridende kontraherende parter en midlertidig skriftlig beretning, som både 
omfatter de beskrivende afsnit og panelets foreslåede afgørelser og konklusioner. Inden for en af 
panelet fastsat frist kan en stridende kontraherende part rette skriftlig anmodning til panelet om, at 
panelet på ny gennemgår bestemte aspekter af den midlertidige beretning, inden det udsender en 
slutberetning. Inden udsendelsen af sin slutberetning kan panelet efter eget skøn mødes med de stri­
dende kontraherende parter for at drøfte de i en sådan anmodning fremsatte spørgsmål. 
Slutberetningen skal indeholde beskrivende afsnit (herunder en fremstilling af sagen og et resumé af 
de stridende kontraherende parters argumenter), panelets afgørelser og konklusioner og en drøftelse 
af de argumenter, der er fremsat vedrørende bestemte aspekter af den midlertidige beretning i forbin­
delse med den fornyede gennemgang heraf. Slutberetningen skal behandle alle væsentlige spørgsmål, 
der er forelagt panelet, og som er nødvendige for tvistens bilæggelse, og skal indeholde en redegø­
relse for årsagerne til panelets konklusioner. 
Et panel udsender sin slutberetning ved straks at sende den til Sekreuriatet og de stridende kontra­
herende parter. Sekretariatet skal hurtigst muligt sende slutberetningen til samtlige kontraherende 
parter, sammen med eventuelle skriftlige synspunkter, som en stridende kontraherende part ønsker 
vedlagt beretningen. 
b) Hvis et panel konkluderer, at en foransultning, der er indført eller som opretholdes af en kontrahe­
rende part, ikke er forenelig med en bestemmelse i artikel 5 eller 29 eller med en bestemmelse i 
GATT eller et dertil knyttet instrument, der finder anvendelse i henhold til artikel 29, kan panelet i 
sin slutberetning anbefale, at den kontraherende part ændrer eller ophæver den pågældende foran­
sultning eller adfærd, så den pågældende bestemmelse opfyldes. 
c) Panelberetninger godkendes af Charterkonferencen. For at give Charterkonferencen tilstrækkelig tid 
til at gennemgå panelberetningerne skal Charterkonferencen tidligst godkende en beretning 30 dage 
efter, at alle de kontraherende parter har fået beretningen tilsendt af Sekreuriatet. Kontraherende 
parter, der har indvendinger mod en panelberetning, skal skriftligt tilstille Sekreuriatet årsagerne til 
deres indvendinger mindst ti dage inden den dato, hvor beretningen skal gennemgås med henblik på 
godkendelse af Charterkonferencen, og skriftligt gøre rede herfor over for Sekreuriatet, som straks 
underretter alle de kontraherende parter herom. De stridende kontraherende parter og kontrahe­
rende parter, som har anmeldt deres interesse i overensstemmelse med punkt 2, Utra b), har ret til at 
deluge fuldt ud i Charterkonferencens gennemgang af panelets beretning om den pågældende tvist, 
og deres synspunkter skal føres til protokols i deres fulde omfang. 
d) For at sikre effektiv bilæggelse af tvister til fordel for alle de kontraherende parter er det af største 
betydning, at de kendelser og rekommandationer, der er indeholdt i en af Charterkonferencen 
godkendt slutberetning fra et panel, efterleves omgående. En kontraherende part, der er gensund for 
en kendelse eller rekommandation i en af Charterkonferencen godkendt slutberetning, skal under­
rette Charterkonferencen om, hvorledes den agter at efterlevne denne kendelse eller rekommanda­
tion. Hvis øjeblikkelig efterlevelse ikke er mulig, skal den pågældende kontraherende part over for 
Charterkonferencen gøre rede for årsagerne hertil og skal i h/set af denne redegørelse have en 
rimelig frist til at fuldbyrde efterlevelsen. Målet med bilæggelse af tvister er, at ikke-overensstem-
mende foransultninger ændres eller indstilles. 
V 7 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/77 
5. a) Hvis en kontraherende part ikke inden for en rimelig frist har bragt sig i overensstemmelse med en 
kendelse eller rekommandation fastsat i en af Charterkonferencen godkendt slutberetning fra et 
panel, kan en kontraherende part, der er part i tvisten, og som er krænket af denne manglende 
overensstemmelse, skriftligt anmode den ikke-overensstemmende kontraherende part om at indlede 
forhandlinger med henblik på at nå til enighed om en gensidigt accepubel ersutning. Moduger den 
ikke-overensstemmende kontraherende part en sådan anmodning, indleder den straks sådanne 
forhandlinger. 
b) Nægter den ikke-overensstemmende kontraherende part at forhandle, eller er de kontraherende 
parter ikke nået til enighed inden 30 dage efter afgivelsen af anmodningen om forhandlinger, kan 
den forurettede kontraherende part rette skriftlig anmodning til Charterkonferencen om tilladelse til 
at ophæve sine forpligtelser i henhold til artikel 5 eller 29 over for den ikk s-overensstemmende 
kontraherende part. 
c) Charterkonferencen kan give den forurettede kontraherende part tilladelse til at ophæve de af 
vedkommendes forpligtelser over for den ikke-overenstemmende kontraherende part, i henhold til 
artikel 5 eller 29 eller bestemmelser i GATT og/eller dertil tilknyttede instrumenter, der finder 
anvendelse i henhold til artikel 29, som den forurettede part under de pågældende omstændigheder 
finder tilsvarende. 
d) Ophævelsen af forpligtelserne skal være midlertidig og må kun vare, indtil den foranstaltning, der er 
uforligelig med artikel 5 eller 29, er indstillet, eller indtil der er nået en gensidigt tilfredsstillende 
løsning. 
6. a) Inden den forurettede kontraherende part ophæver sådanne forpligtelser, skal den underrette den 
ikke-overensstemmende kontraherende part om arten og omfanget af de forpligtelser, der foreslås 
ophævet. Hvis den ikke-overensstemmende kontraherende part over for generalsekretæren gør 
skriftlig indsigelse mod omfanget af ophævelsen af forpligtelser som foreslået af den forurettede 
kontraherende part, henvises indsigelsen til voldgift som anført nedenfor. Den foreslåede ophævelse 
af forpligtelser udsættes, indtil voldgiften er afsluttet og voldgiftspanelets afgøreise er blevet endelig 
og bindende i overensstemmelse med litra e). 
b) Generalsekretæren opretter et voidgiftspanel i overensstemmelse med punkt 2, litra d) til f), som om 
muligt skal være det samme panel, som afgav den i punkt 4, litra d), omhandlede kendelse eller 
rekommandation; panelet skal undersøge omfanget af de forpligtelser, som den forurettede kontra­
herende part agter at ophæve. Medmindre Charterkonferencen fastsætter andet, skal procedurereg­
lerne for panelprocessen vedtages i overensstemmelse med punkt 3, litra a). 
c) Voldgiftspanelet skal afgøre, hvorvidt omfanget af de forpligtelser, som den forurettede konrahe-
rende part ønsker ophævet, er for vidtgående i forhold til den skade, vedkommende har lidt, og i 
bekræftende fald i hvilken grad. Panelet skal ikke gennemgå arten af de ophævede forpligtelser, 
medmindre dette er nødvendigt for at afgøre de ophævede forpligtelsers omfang. 
d) Voldgiftspanelet afgiver sin skriftlige afgørelse til den forurettede og den ikke-overensstemmende 
kontraherende part og Sekreuriatet senest 60 dage efter panelets oprettelse eller inden for en anden 
frist, som den forurettede part og den ikke-overensstemmende kontraherende part måtte have aftalt. 
Sekreuriatet forelægger Charterkonferencen afgørelsen hurtigst muligt og senest på Charterkonfe­
rencens første møde efter modtagelsen af afgørelsen. 
e) Voldgiftspanelets afgørelse bliver endelig og bindende 30 dage efter datoen for forelæggelsen heraf 
for Charterkonferencen, og ophævelse af fordele i det omfang, afgørelsen tillader, kan dernæst 
sættes i kraft af den forurettede kontraherende part på en måde, som denne anser for tilsvarende 
under de foreliggende omstændigheder, medmindre Charterkonferencen fastsætter andet inden 
udløbet af de 30 dage. 
f) Når en forurettet part ophæver forpligtelser over for en ikke-overensstemmende kontraherende part, 
gør vedkommende sit yderste for ikke at skade andre kontraherende parters handel. 
7. Hver kontraherende part kan udpege to personer, som, hvis de kontraherende parter også er parter i 
GATT, skal være medlemmer af et panel for tvistbilæggelse inden for rammerne af GATT, såfremt de 
er rede til og i sund til at fungere som panelmedlemmer i henhold til dette bilag. Generalsekretæren kan 
også med Charterkonferencens samtykke udpege højst ti personer, som er rede til og i sund til at 
fungere som panelmedlemmer med henblik på bilæggelse af tvister i overensstemmelse med punkt 2 til 4. 
Charterkonferencen kan derudover til de samme formål udpege op til 20 personer, som er opuget på 
andre internationale organisationers forligsmæglingslister, og som er rede til og i sund til at fungere 
som panelmedlemmer. Navnene på alle de således udpegede personer udgør listen over voldgiftsmænd. 
Medlemmerne udpeges udelukkende på grundlag af deres objektivitet, pålidelighed og dømmekraft, og 
Nr. L 380/78 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
de skal så vidt muligt have erfaringer med spørgsmål inden for international handel og energi, navnlig 
med hensyn til de i henhold til artikel 29 gældende bestemmelser. Ved udøvelsen af opgaver i henhold 
til dette bilag må medlemmerne ikke have tilknytning til eller moduge instrukser fra nogen kontrahe­
rende part. Medlemmerne tildeles et femårigt mandat, der kan forlænges, indtil deres efterfølger 
udpeges. Et medlem, hvis mandatperiode udløber, skal fortsat udføre de opgaver, som det blev valgt til 
at udføre i henhold til dette bilag. Ved et medlems død, tilbagetræden eller inhabilitet har den kontrahe­
rende part eller generalsekretæren, alt efter hvem der foretog udpegningen af det nævnte medlem, ret til 
at udpege en anden person til listen for resten af det pågældende medlems mandatperiode, idet en af 
generalsekretæren foreuget udpegning dog skal godkendes af Charterkonferencen. 
8. Uanset bestemmelserne i dette bilag, opfordres de kontraherende parter til under hele bilæggelsesproce-
duren at rådføre sig med hinanden for at bilægge deres tvist. 
9. Charterkonferencen kan udpege eller udnævne andre organer eller fora til at udøve de opgaver, der i 
dette bilag er overdraget Sekreuriatet og generalsekretæren. 
12. Bilag B 
SYSTEM TIL FORDELING AF CHARTEROMKOSTNINGERNE 
(i overensstemmelse med artikel 37, stk. 3) 
1. De bidrag, de kontraherende parter skal beule, fastsættes årligt af Sekretariatet på grundlag af deres 
procentvise bidrag i henhold til De Forenede Nationers senest foreliggende påligningsskala (suppleret 
med oplysninger om teoretiske bidrag for kontraherende parter, der ikke er medlemmer af FN). 
2. Bidragene tilpasses om nødvendigt for at sikre, at de kontraherende parters bidrag i alt andrager 100 %. 
13. Bilag PA 
LISTE OVER SIGNATARER, SOM IKKE ACCEPTERER FORPLIGTELSEN TIL MIDLERTIDIG 
ANVENDELSE AF ARTIKEL 45, STK. 3, LITRA b) 
(i overensstemmelse med artikel 45, stk. 3, litra c)) 
1. Den Tjekkiske Republik 
2. Tyskland 
3. Ungarn 
4. Liuuen 
5. Polen 
6. Slovakiet 
\/ 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/79 
14. Bilag T 
DE KONTRAHERENDE PARTERS OVERGANGSFORANSTALTNINGER 
(i overensstemmelse med artikel 32, stk. 1) 
Liste over kontraherende parter, som har ret til overgangsforanstaltninger 
Albanien 
Armenien 
Aserbajdsjan 
Hviderusland 
Bulgarien 
Kroatien 
Den Tjekkiske Republik 
Esdand 
Georgien 
Ungarn 
Kasakhstan 
Kirgisun Ledand 
Litauen 
Moldova 
Polen 
Rumænien 
Den Russiske Føderation 
Slovakiet 
Slovenien 
Tadsjikisun 
Turkmenistan 
Ukraine 
Usbekistan 
Liste over bestemmelser, der omfattes af overgangsforanstaltninger 
Bestemmelse Side 
Artikel 6, stk. 2 
Artikel 6, stk. 5 
Artikel 7, stk. 4 
Artikel 9, stk. 1 
Artikel 10, stk. 7 
Artikel 14, stk. 1, litra d) 
Artikel 20, stk. 3 
Artikel 22, stk. 3 80 
82 
84 
85 
86 
86 
87 
88 
Nr. L 380/80 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
Artikel 6, stk. 2 
»Alle de kontraherende parter sørger for inden for deres jurisdiktion at veduge og håndhæve sådanne love, 
som er nødvendige og hensigtsmæssige til at modvirke unilateral og samordnet konkurrencebegrænsende 
praksis inden for økonomiske aktiviteter i energisektoren.« 
LAND: ALBANIEN 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Der er ingen lov om konkurrencebeskyttelse i Albanien. Lov 
nr. 7746 af 28. juli 1993 om carbonhydrider og lov nr. 7796 af 
17. februar 1994 om mineraler indeholder ikke sådanne bestem­
melser. Der er endnu ingen lov om elektricitet; en sådan er 
under udarbejdelse og ventes forelagt parlamentet inden 
udgangen af 1996. Albanien agter at lade disse love omfatte 
bestemmelser om konkurrencebegrænsende praksis. 
Afvikling 
1. januar 1998. 
LAND: ARMENIEN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
I Armenien er der for tiden sutsmonopol i de fleste energisek­
torer. Der findes ingen lov om konkurrencebeskyttelse, så 
konkurrencereglerne gennemføres endnu ikke. Der er ingen 
love om energi, men lovudkastene om energi ventes forelagt 
parlamentet i 1994. Lovene skal efter planerne indeholde 
bestemmelser om konkurrencebegrænsende adfærd, i overens­
stemmelse med EF-retten om konkurrence. 
Afvikling 
31. december 1997. 
LAND: ASERBAJDSJAN 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
En lovgivning om monopolbegrænsning er under udarbejdelse. 
Afvikling 
1. januar 2000. LAND : HVIDERUSLAND 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Lovgivning om monopolbegrænsning er under udarbejdelse. 
Ajvikling 
1. januar 2000. 
LAND: GEORGIEN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Love om ophævelse af sutens monopol er under udarbejdelse, 
og suten har indtil da monopol på praktisk talt alle energikilder 
og energiressoucer, hvilket begrænser konkurrencemulighederne 
i energi- og brændstofsektoren. 
Afvikling 
1. januar 1999. 
LAND: KASAKHSTAN 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
En lov om udvikling af konkurrence og begrænsning af mono­
polistiske aktiviteter (nr. 656 af 11. juli 1991) er veduget, men 
er af generel art. Det er nødvendigt at udbygge lovgivningen, 
enten ved at veduge ændringer hertil eller en helt ny lov. 
Afvikling 
1. januar 1998. 
LAND: KIRGISTAN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
\. / 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/81 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Der er allerede veduget en lov om monopolbegrænsning. Over­
gangsperioden er nødvendig til at tilpasse lovens bestemmelser 
til energisektoren, som nu er strengt sutsreguleret. 
Afvikling 
1. juli 2001. 
LAND: MOLDOVA 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Loven om monopolbegrænsning og udvikling af konkurrence af 
29. januar 1992 udgør de organisatoriske og juridiske rammer 
for udvikling af konkurrencen og af foransultninger til at 
forhindre og begrænse monopolistiske aktiviteter; loven uger 
sigte på implementering af markedsøkonomiske vilkår. Den 
indeholder imidlertid ikke konkrete bestemmelser om konkur­
rencebegrænsende adfærd i energisektoren, og den dækker 
heller ikke kravene i artikel 6 fuldstændig. 
I 1995 vil parlamentet få forelagt udkast til en lov om konkur­
rence og et sutsprogram for liberalisering af erhvervslivet. Det 
lovudkast om energi, som også vil blive forelagt parlamentet i 
1995, vil omfatte afmonopolisering og udvikling af konkur­
rencen i energisektoren. 
Afvikling 
1. januar 1998. 
LAND: RUMÆNIEN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Konkurrencereglerne er endnu ikke gennemført i Rumænien. Et 
lovudkast om konkurrencebeskyttelse er forelagt parlamentet og 
ventes godkendt i løbet af 1994. 
Udkastet indeholder bestemmelser om konkurrencebegrænsende 
adfærd, som er harmoniseret med EFs konkurrencelovgivning. 
Afvikling 
31. december 1996. LAND: DEN RUSSISKE FØDERATION 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
Regeringen for Den Russiske Føderation. 
Beskrivelse 
Der er skabt en omfattende monopolbegrænsende lovgivnings­
ramme, men der bør træffes andre juridiske og organisatoriske 
foransultninger til at forhindre, begrænse eller bekæmpe mono­
polistiske aktiviteter og illoyal konkurrence, navnlig i energisek­
toren. 
Ajvikling 
1. juli 2001. 
LAND: SLOVENIEN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
I lov om konkurrencebeskyttelse veduget i 1993 og offendig-
gjort i sutstidende nr. 18/93 behandles konkurrencebegræn­
sende adfærd kun generelt. Loven indeholder også bestemmelser 
om vilkårene for oprettelse af konkurrencemyndigheder. På 
nuværende tidspunkt er den vigtigste konkurrencemyndighed 
kontoret for konkurrencebeskyttelse under ministeriet for 
økonomiske forbindelser og udvikling. I betragtning af energi­
sektorens betydning er der planlagt en særskilt lov for denne 
sektor, og der behøves derfor længere tid til opnåelse af fuld 
overensstemmelse med trakuten. 
Ajvikling 
1. januar 1998 
LAND: TADSJIKISTAN 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
I 1993 indførtes en lov om liberalisering og konkurrence. Som 
følge af landets vanskelige økonomiske situation er loven imid­
lertid ophævet indtil videre. 
Ajvikling 
31. december 1997. 
Nr. L 380/82 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
LAND: TURKMENISTAN 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
I henhold til præsidentdekret nr. 1532 af 21. oktober 1993 er 
der oprettet et udvalg for begrænsning af monopolvirksomhed. 
Udvalget, som er trådt i funktion, skal beskytte virksomheder 
og andre foreugender mod monopolitisk adfærd og praksis og 
skal fremme opstillingen af markedsprincipper på grundlag af 
øget konkurrence og iværksætterkultur. Der er behov for en 
udbygning af lovgivningen til regulering af virksomheder i ener­
gisektoren. Afvikling 
1. juli 2001. 
LAND: USBEKISTAN 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
En lov om monopolbegrænsning har været i kraft siden juli 
1992. Loven (som anført i dens artikel 1, stk. 3) omfatter imid­
lertid ikke virksomheder i energisektoren. 
Ajvikling 
1. juli 2001. 
Artikel 6, stk. 5 
»Mener en kontraherende part, at en given konkurrencebegrænsende praksis på en anden kontraherende 
parts område skader væsentlige interesser som omhandlet i denne artikel, kan den pågældende kontrahe­
rende part anmelde forholdet til den anden kontraherende part og begære, at dennes konkurrencemyndig­
heder træffer passende foransultninger. Den anmeldende kontraherende part meddeler samtidig den 
anmeldte kontraherende part tilstrækkelige oplysninger til, at denne kan identificere den konkurrencebe­
grænsende praksis, som er genstand for anmeldelsen, og tilbyder så vidt muligt yderligere oplysm'nger og 
samarbejde. Den anmeldte kontraherende part eller de relevante konkurrencemyndigheder kan rådføre sig 
med konkurrencemyndighederne i den anmeldende kontraherende part og lægger behørig vægt på den 
anmeldende kontraherende parts begæring, når de afgør, om der skal indledes foransultninger mod den i 
anmeldelsen fremførte konkurrencebegrænsende praksis. Den anmeldte kontraherende part underretter den 
anmeldende kontraherende part om sin eller de relevante konkurrencemyndigheders afgørelse og kan, hvis 
den ønsker det, underrette den anmeldende kontraherende part om årsagerne til afgørelsen. Hvis der 
indledes foransultninger, skal den anmeldte kontraherende part underrette den anmeldende kontraherende 
part om resuluterne heraf og så vidt muligt om enhver betydningsfuld udvikling i situationen.« 
LAND: ALBANIEN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Der er ikke nogen institutioner i Albanien til håndhævelse af 
konkurrencereglerne. Med loven om konkurencebeskyttelse, 
som ventes færdig i 1996, vil der blive oprettet sådanne institu­
tioner. Regering 
National. 
Beskrivelse 
Der er ikke oprettet institutioner i Armenien til håndhævelse af 
disse bestemmelser. 
Lovene om energi og konkurrencebeskyttelse skal indeholde 
bestemmelser om oprettelse af sådanne institutioner. 
Ajvikling 
31. december 1997. 
Ajvikling 
1. januar 1999. 
LAND: ARMENIEN 
Sektor 
Samtlige energisektorer. LAND: ASERBAJDSJAN 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
\ 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/83 
Beskrivelse 
Der vil blive oprettet konkurrencemyndigheder efter vedugelsen 
af konkurrencelovgivningen. 
Afvikling 
1. januar 2000. 
LAND: HVIDERUSLAND 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Der vil blive oprettet konkurrencemyndigheder efter vedugelsen 
af konkurrencelovgivningen. 
Afvikling 
1. januar 2000. 
LAND: GEORGIEN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Love om liberalisering er endnu under udarbejdelse, hvorfor der 
endnu ikke er oprettet konkurrencemyndigheder. 
Ajvikling 
1. januar 1999. 
LAND: KASAKHSTAN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Der er oprettet et liberaliseringsudvalg i Kasakhstan, men det 
bør forbedres både lovgivningsmæssigt og organisatorisk for at 
kunne udarbejde en effektiv ordning for behandling af klager 
over konkurrencebegrænsende praksis. 
Ajvikling 
1. januar 1998. 
LAND: KIRGISTAN 
Sektor 
Samdige energisektorer. Regering 
National. 
Beskrivelse 
Der findes ingen ordning til kontrol med konkurrencebegræn­
sende praksis og heller ingen lovgivning på området. Der bør 
oprettes konkurrencemyndigheder. 
Afvikling 
1. juli 2001. 
LAND: MOLDOVA 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Økonomiministeriet har ansvaret for kontrol med konkurrence­
mæssig adfærd. Der er indført ændringer i loven om overtræ­
delse af administrative bestemmelser med sanktioner for mono­
polvirksomheders overtrædelse af konkurrencereglerne. 
Ukastet til en konkurrencelov vil indeholde bestemmelser om 
håndhævelse af konkurrencereglerne. 
Afvikling 
1. januar 1998. 
LAND: RUMÆNIEN 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Der er ikke oprettet institutioner til gennemførelse af bestem­
melserne i dette stykke. 
Det lovudkast om beskyttelse af konkurrencen, som ventes 
veduget i 1994, indeholder bestemmelser om oprettelse af 
konkurrencemyndigheder. 
Gennemførelsesfristen for loven er ni måneder fra datoen for 
dens offentliggørelse. 
I henhold til den europæiske aftale om oprettelse af en associa­
tion mellem Rumænien og Det Europæiske Fællesskab fik 
Rumænien en frist på fem år til at gennemføre konkurrencereg­
lerne. 
Ajvikling 
.1. januar 1998. 
Nr. L 380/84 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
LAND: TADSJIKISTAN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Tadsjikistan har veduget love om liberalisering og konkurrence, 
men konkurrencemyndighederne er endnu ikke færdigetableret. 
Ajvikling 
31. december 1997. LAND: USBEKISTAN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
En lov om monopolbegrænsning har været i kraft siden juli 
1992. Loven omfatter imidlertid ikke virksomhederne i energi­
sektoren (artikel 1, stk. 3). 
Ajvikling 
1. juli 2001. 
Artikel 7, stk. 4 
»Kan transit af energimaterialer og -produkter ikke finde sted på kommercielle betingelser gennem de 
eksisterende energitransportinfrastrukturer, må de kontraherende parter ikke stille hindringer i vejen for, at 
der skabes ny energitransportkapacitet, medmindre andet er fastsat i gældende lovgivning, som er i over-
ensstemmebe med stk. 1.« 
LAND: ASERBAJDSJAN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Der bør veduges en række love om energi, herunder godken­
delsesprocedurer til regulering af transit. Der er i en overgangs­
periode planer om at opføre og modernisere el transmissionsled­
ninger og elproduktionsanlæg for at højne det tekniske niveau 
på linje med de internationale krav og tilpasse vilkårene til 
markedsøkonomien. 
Ajvikling 
31. december 1999. 
LAND: HVIDERUSLAND 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Love om energi, arealer og andre emner er under udarbejdelse, 
og indtil deres endelige vedugelse er der fortsat usikkerhed om 
vilkårene for oprettelse af nye energitransportinfrastrukturer på 
Hvideruslands territorium. 
Ajvikling 
31. december 1998. LAND: BULGARIEN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Bulgarien har ingen love om regulering af transit af energimate­
rialer og -produkter. Der er en generel omstrukturering i gang i 
energisektoren, herunder udvikling af institutionelle rammer, 
lovgivning og regulering. 
Ajvikling 
Der er behov for en overgangsperiode på syv år for at bringe 
lovgivningen om transit af energimaterialer og -produkter i fuld 
overensstemmelse med denne bestemmelse. 
1. juli 2001. 
LAND: GEORGIEN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Der er behov for en række love på dette område. På nuværende 
tidspunkt er der meget forskelligartede betingelser for transport 
og transit af de forskellige energikilder (el, naturgas, oliepro­
dukter, kul). 
Ajvikling 
1. januar 1999. 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/85 
LAND: UNGARN 
Sektor 
Elindustrien. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
I overensstemmelse med den gældende lovgivning er oprettelse 
og drift af riøjspændingstransmissionsledninger et sutsmonopol. 
Der er planer om skabelse af en ny juridisk og regulerende 
ramme for opførelse, drift og ejerskab af højspændingstransmis-
sionsledninger. 
Ministeriet for; industri og handel har allerede uget initiativ til 
at fremsætte forslag om en ny lov om elenergi, som også vil få 
indflydelse på civilretten og loven om koncession. Ungarn vil 
kunne opfylde trakutens artikel 7, stk. 4, når den nye lov om 
elektricitet og de hertil knyttede gennemførelsesbestemmelser 
træder i kraft. 
Ajvikling 
31. december 1996. LAND: POLEN 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Den pobke energilov er nu i sin sidste samordningsfase og inde­
holder regler i lighed med de love, der gælder i lande med 
markedsøkonomi (tilladelser til at fremstille, transmittere, distri­
buere og handle med energi). Indtil denne lov er godkendt i 
parlamentet, må forpligteberne i henhold til dette stykke 
ophæves midlertidigt. 
Ajvikling 
31. december 1995. 
Artikel 9, stk. 1 
»De kontraherende parter erkender vigtigheden af åbne kapitalmarkeder som middel til at fremme kapital­
strømmene til finansiering af handel med energimaterialer og -produkter og til investeringer og fremme af 
investeringer i økonomiske aktiviteter i energisektoren på andre kontraherende parters områder, navnlig 
dem, der befinder sig i en overgangsøkonomi. Hver kontraherende part skal derfor søge at lempe betingel­
serne for adgang til sit kapitalmarked for sebkaber og sutsborgere fra andre kontraherende parter med 
henblik på finansiering af handel med energimaterialer og -produkter og investeringer i økonomiske aktivi­
teter i energisektoren på disse andre kontraherende parters områder på vilkår, der ikke er mindre gunstige 
end de vilkår, den pågældende kontraherende part under tilsvarende omstændigheder tilstår sine egne 
selskaber og sutsborgere eller selskaber og sutsborgere fra enhver anden kontraherende part eller tredje­
sut, afhængigt af hvilke vilkår der er de gunstigste.« 
LAND: ASERBAJDSJAN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Lovgivning på dette område er under udarbejdelse. 
Ajvikling 
1. januar 2000. 
LAND: HVIDERUSLAND 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Lovgivning på dette område er under udarbejdelse. Ajvikling 
1. januar 2000. 
LAND: GEORGIEN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Lovgivning på dette område er under udarbejdelse. 
Ajvikling 
1. januar 1997. 
LAND: KASAKHSTAN 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Nr. L 380/86 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Loven om udenlandske investeringer er til behandling og ventes 
veduget af parlamentet i efteråret 1994. 
Ajvikling 
1. juli 2001. LAND: KIRGISTAN 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Lovgivning på dette område er under udarbejdelse. 
Ajvikling 
1. juli 2001. 
Artikel 10, stk. 7 — Særlige foranstaltninger 
»Alle de kontraherende parter skal tilstå investeringer på deres område foreuget af investorer fra andre 
kontraherende parter og de hertil knyttede aktiviteter, herunder forvaltning, vedligeholdelse, brug, udnyt­
telse eller afhændebe, en behandling, der ikke er mindre gunstig end den behandling, de pågældende 
parter tilstår investeringer foreuget af deres egne investorer eller investorer fra en anden kontraherende 
part eller et tredjeland og de hertil knyttede aktiviteter, herunder forvaltning, vedligeholdelse, brug, udnyt­
telse eller afhændebe, afhængigt af hvilken behandling der er den gunstigste.« 
LAND: BULGARIEN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Udlændinge må ikke erhverve ejendomsret over land. Et 
selskab, som for over 50 %'s vedkommende kontrolleres af 
udenlandske sutsborgere, må ikke erhverve ejendomsret over 
landbrugsland. 
Udlændinge og udenlandske juridiske personer må ikke 
erhverve ejendomsret over land, medmindre der er tale om arv i 
overensstemmelse med loven. I dette tilfælde skal de afhænde En udlænding kan erhverve ejendomsret over bygninger, men 
ikke ejendomsret over grunden. 
Udlændinge eller selskaber med overvejende udenlandsk delta­
gelse skal indhente forudgående tilladelse til følgende aktivi­
teter: 
— prospektering, udvikling og udvinding af råstoffer fra terri­
torialfarvandet, kontinenuboklen og den eksklusive økono­
miske zone 
— erhvervelse af fast ejendom i geografiske områder udpeget af 
ministerrådet 
— tilladelserne udstedes af ministerrådet og/eller et organ 
godkendt af dette. 
Ajvikling 
1. juli 2001. 
Artikel 14, stk. 1, litra d) 
»Alle de kontraherende parter skal, for så vidt angår investeringer på deres område foreuget af investorer 
fra andre kontraherende parter, sikre fri overførsel til og fra deres omrade, herunder overførsel af: 
ubrugte indtægter og andre vederlag til personale fra udlandet, der er ansat i forbindelse med den pågæl­
dende investering« 
LAND: BULGARIEN 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Udenlandske sutsborgere, der er ansat af sebkaber med over 50 % udenlandsk dehagebe eller af en udenlandsk person, der 
er registreret som eneindehaver, eller et branchekontor eller et 
repræsenutionskontor for et udenlandsk selskab i Bulgarien, 
som moduger deres løn i bulgarsk valuu, kan købe fremmed 
valuu for højst 70% af deres løn, herunder sociabikringsbeu-
linger. 
Ajvikling 
1. juli 2001. 
/ 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/87 
LAND: UNGARN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
I henhold til loven om udlændinges investeringer i Ungarn 
(artikel 33) kan topledere, andre ledere, medlemmer af den 
tilsynsførende bestyrelse og udenlandske ansatte overføre deres indtægter svarende til op til 50 % af deres indtægter efter skat 
hidrørende fra det firma, hvor de er ansat, gennem dette firmas 
bank. 
Ajvikling 
Afviklingen af denne begrænsning afhænger af gennemføreben 
af programmet for liberalisering af fremmed valuu, hvis 
endemål er forintens fuldstændige konvertibilitet. Denne 
begrænsning skaber ikke hindringer for udenlandske investorer. 
Afviklingen er baseret på bestemmelserne i artikel 32. 
1. juli 2001. 
Artikel 20, stk. 3 
»Hver kontraherende part udpeger et eller flere informationskontorer, hvortil anmodninger om oplysninger 
om de ovennævnte love, bestemmelser, retslige afgøreber og administrative regler kan rettes, og meddeler 
straks resulutet af udpegningen til Sekreuriatet, som giver oplysning herom efter anmodning.« 
LAND: ARMENIEN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Der er ingen officielle informationskontorer, hvortil anmod­
ninger om oplysninger om de relevante love og andre bestem­
melser kan rettes. Der er heller ikke noget informationscenter, 
men der er planer om at oprette et sådant center i 1994-1995. 
Der er brug for teknisk bisund. 
Ajvikling 
31. december 1996. 
LAND: ASERBAJDSJAN 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Der er ingen officielle informationskontorer, hvortil anmod­
ninger om oplysninger om de relevante love og andre bestem­
melser kan rettes. På nuværende tidspunkt findes disse oplys­
ninger i forskellige organisationer. 
Afvikling 
31. december 1997. 
LAND: HVIDERUSLAND 
Sektor 
Samtlige energisektorer. Regering 
National. 
Beskrivelse 
Der er ingen officielle informationskontorer, hvortil anmod­
ninger om oplysninger om de relevante love og andre bestem­
melser kan rettes. Hvad angår retslige afgøreber og administra­
tive bestemmelser, er det ikke praksis at offendiggøre dem. 
Afvikling 
31. december 1998. 
LAND: KASAKHSTAN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Oprettelse af informationskontorer er påbegyndt. Retslige afgø­
reber og administrative bestemmelser offentliggøres ikke i 
Kasakhstan (bortset fra visse afgøreber fra højesteret), fordi de 
ikke betragtes som retskilder. At ændre den nuværende praksis 
vil kræve en lang overgangsperiode. 
Ajvikling 
1. juli 2001. 
LAND: MOLDOVA 
Sektor 
Samtlige energisektorer. 
Regering 
National. 
Nr. L 380/88 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
Beskrivelse 
Der skal oprettes informationskontorer. 
Ajvikling 
31. december 1995. 
LAND: DEN RUSSISKE FØDERATION 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
Føderationen og de republikker, føderationen består af. 
Beskrivelse 
Der findes endnu ingen informationskontorer, hvortil anmod­
ninger om oplysninger om de relevante love og andre bestem­
melser kan rettes. Retslige afgørelser og administrative bestem­
melser betragtes ikke som retskilder. 
Afvikling 
31. december 2000. 
LAND: SLOVENIEN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Der er ingen officielle informationskontorer, hvortil anmod­
ninger om oplysninger om de relevante love og andre bestem­
melser kan rettes. På nuværende tidspunkt findes disse oplys­
ninger i forskellige ministerier. En lov om udenlandske investe­
ringer, der er under udarbejdelse, indeholder bestemmeber om 
oprettelse af et sådant informationskontor. Ajvikling 
1. januar 1998. 
LAND: TADSJIKISTAN 
Sektor 
Samdige energisektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Der er ingen officielle informationskontorer, hvortil anmod­
ninger om oplysninger om de relevante love og andre bestem­
melser kan rettes. Det er kun et spørgsmål om tilstrækkelige 
midler. 
Ajvikling 
31. december 1997. 
LAND: UKRAINE 
Sektor 
Samdige energbektorer. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
Det er nødvendigt, at lovenes gennemsigtighed forbedres og 
bringes på højde med international standard. Ukraine vil blive 
nødsaget til at oprette informationskontorer, der kan give oplys­
ninger om love, bestemmelser, retsafgørelser og administrative 
bestemmelser og sundarder af generel art. 
Ajvikling 
1. januar 1998. 
Artikel 22, stk. 3 
»Hver kontraherende part sikrer, at et sutsorgan, som den opretter eller viderefører, og hvortil den over­
drager regulerende, administrative eller andre regeringsbeføjeber, udøver disse beføjelser på en måde, der 
er i overensstemmelse med den pågældende kontraherende parts forpligtelser i henhold til denne trakut.« 
LAND: DEN TJEKKISKE REPUBLIK 
Sektor 
Uranindustrien og den nukleare industri. 
Regering 
National. 
Beskrivelse 
For at bruge de uranmalmreserver, der er oplagret af myndighederne for sutens råstofreserver, vil import 
af uranmalm og koncentrater, herunder uranbrændsebelementer indeholdende uran af ikke-tjekkisk oprin­
delse, ikke blive tilladt. 
Ajvikling 
1. juli 2001. 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/89 
BILAG 2 
AFGØRELSER VEDRØRENDE ENERGICHARTERTRAKTATEN 
Den Europæiske Energicharterkonference har truffet 
følgende afgørelser: 
1. Ad traktaten i dens helhed 
I tilfælde af uoverensstemmelse mellem traktaten om 
Svalbard af 9. februar 1920 (Svalbard-traktaten) og 
energichartertraktaten skal Svalbard-traktaten have 
forrang med hensyn til disse uoverensstemmelser, 
uden at dette dog foregriber de kontraherende parters 
stillingtagen til Svalbard-traktaten. I tilfælde af 
sådanne uoverensstemmelser eller af en tvist om, 
hvorvidt der er uoverensstemmelse eller udstræk­
ningen heraf, finder artikel 16 og del V i energichar­
tertraktaten ikke anvendelse. 
2. Ad artikel 10, stk. 7 
Den Russiske Føderation kan forlange, at selskaber, 
hvori udlændinge har andel, skal indhente lovfæstet 
godkendelse til leje af ejendom, der ejes af fødera­
tionen, forudsat at denne uden undtagelse sikrer, at 
dette krav ikke anvendes på en måde, der diskrimi­
nerer mellem investeringer foretaget af investorer fra 
andre kontraherende parter. 
3. Ad artikel 14 (*) 
1) Udtrykket »fri overførsel« i artikel 14, stk. 1, 
forhindrer ikke en kontraherende part (i det 
følgende benævnt »begrænsende part«) i at 
pålægge kapitalbevægelser foretaget af partens 
egne investorer restriktioner, forudsat at: 
a) disse restriktioner ikke krænker de rettigheder, 
der i henhold til artikel 14, stk. 1, tilstås in­
vestorer fra andre kontraherende parter med 
hensyn til disses investeringer c) den kontraherende part sikrer, at investeringer 
foretaget på dets område af investorer fra alle 
andre kontraherende parter med hensyn til 
overførsler tilstås en behandling, som er mindst 
lige så gunstig som den behandling, den tilstår 
investeringer foretaget af investorer fra en 
hvilken som helst anden kontraherende part 
eller et hvilket som helst tredjeland, afhængigt 
af hvilken behandling der er den gunstigste. 
2) Denne afgørelse skal uges op til revision af Char­
terkonferencen fem år efter trakutens ikraft­
træden, men senest på den i artikel 32, stk. 3, 
anførte dato. 
3) Ingen kontraherende part har adgang til at 
pålægge sådanne restriktioner, medmindre den 
pågældende kontraherende part er en sut, som var 
en del af Den tidligere Union af Socialistiske 
Sovjetrepublikker, og den senest den 1. juli 1995 
skriftligt har meddelt det midlertidige sekretariat, 
at den ønsker adgang til at pålægge restriktioner i 
overensstemmelse med denne afgørelse. 
4) Med hensyn til artikel 16 kan intet i denne afgø­
relse anvendes til at afvige fra rettigheder, som i 
henhold hertil tilfalder en kontraherende part, 
dennes investorer eller disses investeringer, eller en 
kontraherende parts forpligtelser. 
5) I denne afgørelse forstås ved: 
»Løbende transaktioner«: løbende beulinger i 
forbindelse med varers, tjenesteydelsers eller perso­
ners bevægelser, som foreuges i overensstemmelse 
med gængs international praksis, og dette udtryk 
omfatter ikke arrangementer, som i det væsendige 
udgør en kombination af en løbende betaling og en 
kapitaltransaktion, såsom udsættelse af beulinger 
og forskud, som uger sigte på at omgå den 
begrænsende parts gældende lovgivning på dette 
område. 
b) sådanne restriktioner ikke berører 
transaktioner, og at løbende 
(*) Fodnote til afgørelse nr. 3 
Denne afgørelse er udformet ud fra den forudsætning, at 
kontraherende parter, der agter at gøre afgørelsen 
gældende, og som også har indgået partnerskabs- og samar­
bejdsaftaler med De. Europæiske Fællesskaber og deres 
medlemssuter indeholdende en artikel, hvorefter denne 
trakut har forrang for de pågældende afuler, vil udveksle 
erklæringer, hvorefter denne trakuts artikel 16 finder lov­
fæstet anvendelse mellem dem i forbindelse med denne afgø-
rebe. En sådan udveksling af erklæringer skal afsluttes i god 
tid inden undertegnelse. 4. Ad artikel 14, stk.2 
Med forbehold af kravene i artikel 14 og Rumæniens 
andre internationale forpligtelser, skal Rumænien i 
forbindelse med overgangen til en fuldt konvertibel 
national valuu bestræbe sig på at effektivisere landets 
procedurer for overførsler af investeringsafkast og 
skal under alle omstændigheder garantere sådanne 
overførsler i en frit konvertibel valuu uden restrik­
tioner eller forsinkelser på over seks måneder. Rumæ­
nien skal sikre, at investeringer på dets område fore­
uget af investorer fra alle andre kontraherende parter 
med hensyn til overførsler tilstås en behandling, der er 
mindst lige så gunstig som den behandling, landet 
Nr. L 380/90 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
tilstår investeringer foreuget af investorer fra en 
hvilken som helst anden kontraherende part eller et 
hvilket som helst tredjeland, afhængigt af hvilken 
behandling der er den gunstigste. 
5. Ad artikel 24, stk. 4, litra a), og artikel 25 
En investering foreuget af en investor som omhandlet 
i artikel 1, stk. 7, litra a), nr. ii), fra en kontraherende 
part, som ikke er part i en aftale om økonomisk inte­
gration eller medlem af et frihandelsområde eller en 
toldunion, har ret til den behandling, der tilstås i 
henhold til vedkommende aftale om økonomisk inte­gration, i handelsområde eller toldunion, forudsat at 
investeringen 
a) har sit vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor 
eller hovedvirksomhed på området for en part i 
vedkommende aftale om økonomisk integration 
eller for et medlem i vedkommende frihandelsom­
råde eller toldunion; eller 
b) hvis investeringen kun har sit vedtægtsmæssige 
hjemsted på dette område, har en reel og langvarig 
forbindelse med erhvervslivet i en af parterne i 
vedkommende aftale om økonomisk integration 
eller medlemmerne af vedkommende frihandels­
område eller toldunion. 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/91 
BILAG 3 
ENERGICHARTERPROTOKOL 
om energieffektivitet og de hermed forbundne miljøaspekter 
PRÆAMBEL 
DE KONTRAHERENDE PARTER i denne protokol, 
som henviser til det europæiske energicharter, der blev veduget i det afsluttende dokument fra Haag­
konferencen om det europæiske energicharter, undertegnet i Haag den 17. december 1991, samt navnlig til 
de heri fremsatte erklæringer om, at der er behov for samarbejde på området energieffektivitet og miljøbe­
skyttelse i forbindelse hermed, 
som endvidere henviser til energichartenrakuten, der er åben for undertegnelse fra den 17. december 1994 
til den 16. juni 1995, 
som er opmærksomme på det arbejde, der gøres i internationale organisationer og fora vedrørende energi­
effektivitet og de miljømæssige aspekter ved energikredsløbet, 
som er klar over, hvilke forbedringer i forsyningssikkerheden og hvilke betydelige økonomiske og miljø­
mæssige fordele gennemførelsen af omkostningseffektive energieffektivitetsforansultninger medfører, og 
som er klar over disse foranstaltningers betydning for omstrukturering af økonomien og forbedring af 
levesundarden, 
som erkender, at forbedringer i energieffektiviteten mindsker energikredsløbets skadelige miljøvirkninger, 
herunder global opvarmning og forsuring, 
som er overbevist om, at energipriserne så vidt muligt skal afspejle et konkurrencepræget marked, der 
sikrer markedsorienteret prisdannelse, herunder en mere fuldstændig medregning af miljøomkostninger og 
-fordele i energipriserne, og som erkender, at en sådan prisdannelse er afgørende for øget energieffektivitet 
og hermed forbundet miljøbeskyttelse, 
som er klar over, hvilken afgørende rolle den private sektor, herunder små og mellemstore virksomheder, 
spiller for fremme og gennemførelse af energieffektivitetsforanstaltninger, og som ønsker at sikre en 
gunstig institutionel ramme for økonomisk rentable investeringer i energieffektivitet, 
som erkender, at kommercielle former for samarbejde i visse tilfælde må suppleres med regeringssamar­
bejde, navnlig inden for udformning og analyse af energipolitiske foransultninger og på andre områder, 
der er væsentlige for forbedret energieffektivitet, men som ikke er egnet til privat finansiering, og 
som ønsker at træffe samarbejdsbaserede og samordnede foransultninger på området energieffektivitet og 
hermed forbundet miljøbeskyttelse og at veduge en protokol, der fastsætter rammerne for anvendelse af 
energi så økonomisk og effektivt som muligt, 
ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE: 
Nr. L 380/92 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12.94 
DELI 
INDLEDNING 
Artikel 1 
Protokollens anvendelsesområde og mål 
1. I denne protokol opstilles principperne for fremme 
at energieffektivitet i dennes egenskab af vigtig energi­
kilde og for den dermed forbundne begrænsning af ener­
gisystemernes negative miljøvirkninger. Protokollen 
indeholder endvidere retningslinjer for udvikling af ener-
gieffektivitetsprogrammer, og den opstiller en række 
samarbejdsområder samt en ramme for udvikling af 
samarbejdsbaserede og samordnede foranstaltninger. 
Disse foranstaltninger kan omfatte prospektering og 
efterforskning efter samt fremstilling, omdannelse, op­
lagring, transport, distribution og forbrug af energi og 
kan vedrøre en hvilken som helst erhvervssektor. 
2. Målene med denne protokol er følgende: herunder bemyndigelse til at træffe bindende beslut­
ninger vedrørende disse anliggender. 
4) »Energikredsløb«: hele energikæden, herunder aktivi­
teter i forbindelse med prospektering og efterforsk­
ning efter samt fremstilling, omdannelse, oplagring, 
transport, distribution og forbrug af de forskellige 
energiformer, og behandling og bortskaffelse af affald 
såvel som nedlukning, standsning eller lukning af 
disse aktiviteter, under hensyn til kravet om minime­
ring af skadelige miljøvirkninger. 
5) »Omkostningseffektivitet«: virkeliggørelse af et 
nærmere bestemt mål til de lavest mulige omkost­
ninger eller opnåelse af den størst mulige fordel til en 
given omkostning. 
6) »Forbedring af energieffektiviteten«: bevarelse af den 
samme produktionsenhed (af en vare eller tjeneste­
ydelse) uden at mindske dens kvalitet eller ydeevne, 
samtidig med at den energimængde, der kræves til at 
fremstille den pågældende produktionsenhed, redu­
ceres. 
a) at fremme energieffektivitetsforanstaltninger, der er 
forligelige med en bæredygtig udvikling 
b) at skabe rammebetingelser, som foranlediger produ­
center og forbrugere til at anvende energi så økono­
miske, effektivt og miljøforsvarligt som muligt, 
nanvlig ved at oprette effektive energimarkeder og 
sørge for, at miljøomkostninger og -fordele i højere 
grad medregnes i energipriserne; og 7) »Miljøvirkning«: en virkning forårsaget af en given 
aktivitet på miljøet, herunder menneskers sundhed og 
sikkerhed, planter, dyr, jordbund, luft, vand, klima, 
landskaber og historiske monumenter eller andre 
anlæg eller vekselvirkninger mellem disse faktorer; 
herunder også de virkninger på kulturarven eller på 
de socioøkonomiske vilkår, som ændringer i disse 
faktorer forårsager. 
c) at fremme samarbejde på området energieffektivitet. 
Artikel 2 
Definitioner 
I denne protokol forstås ved: 
1) »Charter«: det europæiske energicharter, der blev 
vedtaget i det afsluttende dokument fra Haag-konfe­
rencen om det europæiske energicharter, undertegnet 
i Haag den 17. december 1991; undertegnelse af det 
afsluttende dokument betragtes som undertegnelse af 
charteret. 
2) »Kontraherende part«: en stat eller en regional orga­
nisation for økonomisk integration, som har indvil­
liget i at være bundet af denne protokol, og for 
hvilken protokollen er i kraft. 
3) »Regional organisation for økonomisk integration«: 
en organisation oprettet af stater, som har tildelt 
organisationen kompetence vedrørende visse anlig­
gender, hvoraf nogle er omfattet af denne protokol, DEL II 
PRINCIPPER 
Artikel 3 
Grundlæggende principper 
De kontraherende parter skal følge nedenstående prin­
cipper: 
1) De kontraherende parter skal samarbejde om og i 
givet fald bistå hinanden med at opstille og gennem­
føre energieffektivitetsforanstaltninger, -love og 
-bestemmelser. 
2) De kontraherende parter skal opstille energieffektivi-
tetsstrategier og passende juridiske og regulerende 
rammer, som bl.a. fremmer: 
a) effektivt fungerende markedsmekanismer, 
herunder markedsorienteret prisdannelse og en 
mere fuldstændig medregning af miljøomkost­
ninger og -fordele i priserne 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/93 
b) mindskelse af hindringerne for energieffektivitet, 
hvilket samtidig virker investeringsfremmende 
c) mekanismer for finansiering af initiativer til 
forbedring af energieffektiviteten 
d) undervisning og folkeoplysning 
e) videreformidling og overførsel af teknologi 
f) gennemsigtige juridiske og regulerende rammer. 
3) De kontraherende parter skal bestræbe sig på at reali­
sere den størst mulige energieffektivitet i hele energi­
kredsløbet. I dette øjemed skal de, så vidt det er dem 
muligt, opstille og gennemføre energieffektivitetspoli-
tikker og samarbejdsbaserede eller samordnede foran­
sultninger baseret på omkostningseffektivitet og 
økonomisk effektivitet, under behørig hensyntagen til 
miljøaspekterne. 
4) Energieffektivitetspolitikken skal både omfatte kort­
sigtede foransultninger til justering af tidligere 
praksis og langsigtede foransultninger til forbedring 
af energieffektiviteten i hele energikredsløbet. 
5) Når de kontraherende parter samarbejder om at nå 
målene med denne protokol, skal de uge hensyn til 
deres indbyrdes forskelle, for så vidt angår de skade­
lige virkninger og bekæmpelsesomkostningerne. 
6) De kontraherende parter erkender den private sektors 
afgørende rolle. De ansporer kraftværker, myndig­
heder og specialiserede organer til at gøre en indsats 
og til snævert samarbejde mellem virksomheder og 
myndigheder. 
7) I forbindelse med samarbejdsbaserede eller samord­
nede foransultninger skal der uges hensyn til de 
relevante principper herfor i internationale afuler, 
som uger sigte på beskyttelse og forbedring af 
miljøet, og som de kontraherende parter er parter i. 
8) De kontraherende parter udnytter fuldt ud de kompe­
tente internationale eller andre organisationers 
arbejde og sagkundskab og søger at undgå overlap­
ninger. Artikel 5 
Strategier og politiske mal 
De kontraherende parter skal opstille strategier og poli­
tiske mål for forbedring af energieffektiviteten og den 
dermed forbundne mindskelse af energikredsløbets miljø­
virkninger, i givet fald under hensynugen til deres egne 
særlige energivilkår. Disse strategier og politiske mål skal 
være gennemsigtige for alle de berørte parter. 
Artikel 6 
Finansiering og finansieDe incitamenter 
1. De kontraherende parter skal fremme brugen af 
nye fremgangsmåder og metoder til finansiering af in­
vesteringer i energieffektivitet og energirelateret miljøbe­
skyttelse, såsom joint venture-aftaler mellem energibru­
gere og eksterne investorer (i det følgende benævnt 
»finansiering fra tredjemands side«). 
2. De kontraherende parter skal bestræbe sig på at 
udnytte og fremme adgangen til private kapiulmarkeder 
og eksisterende internationale finansieringsinstitutioner 
med henblik på at fremme investeringer i bedre energi­
effektivitet og dermed forbundet miljøbeskyttelse. 
3. De kontraherende parter kan, med forbehold af 
bestemmelserne i energichartertrakuten og andre inter­
nationale juridiske forpligtelser, indrømme energibru­
gerne skattemæssige eller finansielle inciumenter, så 
energieffektivitetsteknologier, -produkter og -tjeneste­
ydelser hurtigere tfan få indpas på markedet. De skal 
bestræbe sig på at gøre dette på en måde, der både sikrer 
gennemsigtighed og mindsker forvridningen af de inter­
nationale markeder videst muligt. 
Artikel 7 
Fremme af energieffektiv teknologi 
1. I overensstemmelse med bestemmelserne i energi­
chartertrakuten skal de kontraherende parter fremme 
handel med og samarbejde om energieffektive og miljø­
venlige teknologier, energirelaterede tjenesteydelser og 
ledelsesformer. 
2. De kontraherende parter skal fremme anvendelsen 
af sådanne teknologier, tjenesteydelser og ledelsesformer 
i hele energikredsløbet. 
Artikel 4 
Ansvarsfordeling og samordning Artikel 8 
Parternes programmer 
Enhver kontraherende part skal bestræbe sig på at sikre, 
at energieffektivitetsforanstaltninger samordnes mellem 
alle partens ansvarlige myndigheder. 1. For at nå de politiske mål, der er opstillet i overens­
stemmelse med artikel 5, skal hver kontraherende part 
udvikle, gennemføre og regelmæssigt ajourføre sådanne 
Nr. L 380/94 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
energieffektivitetsprogrammer, som bedst passer til den 
pågældende parts særlige omstændigheder. 
2. Sådanne programmer kan omfatte følgende aktivi­
teter: 
a) opstilling af scenarier for energiefterspørgsel og 
-forsyningen på lang sigt til støtte for beslutningsug­
ning 
b) vurdering af foranstaltningernes energimæssige, 
miljømæssige og økonomiske virkninger DELHI 
INTERNATIONALT SAMARBEJDE 
Artikel 9 
Samarbejdsområder 
Samarbejde mellem de kontraherende parter kan finde 
sted i en hvilken som helst passende form. Bilaget inde­
holder en liste over mulige samarbejdsområder. 
c) fastsættelse af sundarder til forbedring af energifor­
brugende udstyrs effektivitet og bestræbelser på at 
harmonisere disse sundarder på internationalt plan 
for at undgå forvridning af handelen 
d) udvikling og fremme af private initiativer og indu­
strielt samarbejde, herunder joint ventures DEL IV 
ADMINISTRATIVE OG JURIDISKE ARRANGEMENTER 
e) fremme af anvendelsen af de mest energieeffektive 
teknologier, som samtidig er økonomisk renuble og 
miljøvenlige Artikel 10 
Charterkonferencens rolle 
f) fremme af nye fremgangsmåder for investeringer i 
energieffektivitetsforbedringer, såsom finansiering fra 
tredjemands side og samfinansiering 
g) udvikling af passende energibalancer og daubaser, 
f.eks. med tilstrækkeligt deuljerede dau om energi­
efterspørgslen og dau om teknologier til forbedring 
af energieffektiviteten 
h) fremme af oprettelsen af rådgivende tjenester, som 
kan drives af offendige eller private virksomheder 
eller foreugender, og som giver oplysninger om ener­
gieffektivitetsprogrammer og -teknologier og bistår 
forbrugere og virksomheder 
i) støtte til og fremme af kraft-varmeproduktion og af 
foransultninger til at effektivisere fjernvarmeproduk­
tion og distributionssystemer til bygninger og virk­
somheder 
j) oprettelse af specialiserede energieffektivitetsorganer 
på passende niveauer, som har tilstrækkelige midler 
og personale til at udvikle og gennemføre energipoli­
tiske foransultninger. 
3. Når de kontraherende parter gennemfører deres 
energieffektivitetsprogrammer, skal de sikre sig, at der 
forefindes passende internationale og juridiske infra­
strukturer. 1. Alle afgørelser, der træffes af Charterkonferencen i 
overensstemmelse med denne protokol, træffes kun af de 
kontraherende parter i energichartertraktaten, som er 
kontraherende parter i denne protokol. 
2. Charterkonferencen bestræber sig på inden 180 
dage efter denne protokols ikrafttræden at veduge 
procedurer for overvågning og fremme af gennem­
førelsen af protokollens bestemmelser, herunder rappor­
teringskrav, såvel som procedurer for udpegning af 
samarbejdsområder i overensstemmelse med artikel 9. 
Artikel 11 
Sekretariat og finansiering 
1. Det sekreuriat, der er oprettet i henhold til artikel 
35 i energichartertrakuten, skal yde Charterkonferencen 
al nødvendig bisund med udøvelsen af dens opgaver i 
henhold til denne protokol samt eventuelt yde andre 
tjenester til støtte for protokollen, på betingelse af Char­
terkonferencens godkendelse heraf. 
2. Sekretariatets og Charterkonferencens omkost­
ninger i tilknytning til denne protokol afholdes af de 
kontraherende parter i protokollen i overensstemmelse 
med deres betalingsevne, fastsat efter det fordelingssy­
stem, som er anført i bilag B til energichartertrakuten. 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/95 
Artikel 12 
Afstemning 
1. Der kræves enstemmighed mellem de kontrahe­
rende parter, der er til stede og afgiver stemme på Char­
terkonferencens møder, hvor der skal træffes afgørelse 
a) vedugelse af ændringer til denne protokol og 
b) godkendelse af tiltrædelser til denne protokol i 
henhold til artikel 16. 
De kontraherende parter gør deres yderste for at nå til 
enighed ved konsensus om alle andre spørgsmål, de skal 
træffe afgørelse om i henhold til denne protokol. Hvis 
der ikke kan nås til enighed ved konsensus, skal afgø­
relser om ikke-budgetmæssige spørgsmål træffes med tre 
fjerdedeles flerul af de kontraherende parter, der er til 
stede og afgiver stemme på det møde i Charterkonfe­
rencen, hvor sådanne spørgsmål skal afgøres. 
Afgørelser om budgetspørgsmål træffes med kvalificeret 
flerul af de kontraherende parter, hvis pålignede bidrag 
som omhandlet i artikel 11, stk. 2, tilsammen udgør 
mindst tre fjerdedele af det pålignede samlede bidrag. 
2. I denne artikel forstås ved »kontraherende parter, 
der er til stede og afgiver stemme,« kontraherende parter 
i denne protokol, som er til stede, og som afgiver ja-
eller nej-stemme, dog således at Charterkonferencen kan 
veduge en forretningsorden, hvorefter de kontraherende 
parter kan træffe sådanne afgørelser pr. brev. 
3. Ingen afgørelse som omhandlet i denne artikel er 
gyldig, medmindre den har tilslutning fra et simpelt 
flerul af de kontraherende parter, jf. dog stk. 1 vedrø­
rende budgetspørgsmål. 
4. Når regionale organisationer for økonomisk inte­
gration afgiver stemme, råder de over et anul stemmer 
svarende til antallet af deres medlemssuter, der er 
kontraherende parter i denne protokol; disse organisa­
tioner anvender ikke deres stemmeret, såfremt deres 
medlemsstater anvender deres stemmeret, og vice versa. tertrakuten har bestemmelserne i energichartertrakuten 
forrang. 
2. Artikel 10, stk. 1, og artikel 12, stk. 1 til 3, finder 
ikke anvendelse på afstemninger i Charterkonferencen 
om ændringer til denne protokol, hvorved Charterkonfe­
rencen eller Sekreuriatet tildeles forpligtelser eller 
opgaver, som energichartertrakuten indeholder bestem­
melser om. 
DEL V 
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER 
Artikel 14 
Undertegnelse 
Denne protokol er åben for undertegnelse i Lissabon fra 
den 17. december 1994 til den 16. juni 1995 for suter og 
regionale organisationer for økonomisk integration, hvis 
repræsentanter har undertegnet charteret og energichar­
tertraktaten. 
Artikel 15 
Ratifikation, accept og godkendelse 
Denne protokol forelægges signatareme til ratifikation, 
accept eller godkendelse. Ratifikations-, accept- eller 
godkendelsesinstrumenterne deponeres hos deposiuren. 
Artikel 16 
Tiltrædelse 
Denne protokol er åben for tiltrædelse fra den dato, 
hvor protokollen lukkes for undertegnelse, for suter og 
regionale organisationer for økonomisk integration, som 
har undertegnet charteret, og som er kontraherende 
parter i energichartertrakuten, på betingelser, der skal 
godkendes af Charterkonferencen. Tiltrædelsesinstru­
menterne deponeres hos deposiuren. 
5. Er en kontraherende part til stadighed bagud med 
opfyldelsen af sine finansielle forpligtelser i henhold til 
denne protokol, kan Charterkonferencen helt eller delvis 
ophæve vedkommende kontraherende parts stemmeret. 
Artikel 13 
Forholdet til Energichartertraktaten 
1. I tilfælde af uoverensstemmelse mellem bestemmel­
serne i denne protokol og bestemmelserne i energichar-Artikel 17 
Ændringer 
1. Alle de kontraherende parter kan foreslå ændringer 
til denne protokol. 
2. Sekretariatet meddeler de kontraherende parter 
teksten til enhver foreslået ændring til denne protokol 
mindst tre måneder inden den dato, hvor ændringen 
foreslås veduget af Charterkonferencen. 
Nr. L 380/96 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
3. Sekreuriatet meddeler deposiuren ændringer til 
denne protokol, som er veduget af Charterkonferencen, 
og deposiuren forelægger alle de kontraherende parter 
ændringerne med henblik pi ratifikation, accept eller 
godkendelse. 
4. Instrumenterne til ratifikation, accept eller godken­
delse af ændringer til denne protokol deponeres hos 
deposiuren. Ændringer træder i kraft mellem kontrahe­
rende parter, der har ratificeret, accepteret eller 
godkendt dem, på den tredivte dag, efter at mindst tre 
fjerdedele af de kontraherende parter har deponeret 
deres ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstru­
menter hos deposiuren. Derefter træder ændringerne i 
kraft for enhver anden kontraherende part på den 
tredivte dag, efter at den pågældende part har deponeret 
sit instrument til ratifikation, accept eller godkendelse af 
ændringerne. 
Artikel 18 
Ikrafttræden 
1. Denne protokol træder i kraft på den tredivte dag 
efter datoen for deponering af det femtende ratifika­
tions-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument 
fra en stat eller en regional organisation for økonomisk 
integration, som er signaur af charteret og kontrahe­
rende part i energichartertrakuten, eller på ikrafttrædel­
sesdatoen for energichartertrakuten, afhængigt af 
hvilken dato der er den seneste. 
2. For hver sut eller regional organisation for økono­
misk integration, for hvilken energichartertraktaten er 
trådt i kraft, og som ratificerer, accepterer, godkender 
eller tiltræder denne protokol, efter at protokollen er 
trådt i kraft i overensstemmelse med stk. 1, træder proto­
kollen i kraft på den tredivte dag efter den dato, hvor 
den pågældende sut eller regionale organisation for 
økonomisk integration deponerede sit ratifikations-, 
accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument. 
3. For så vidt angår stk. 1, kan intet instrument, der 
deponeres af en regional organisation for økonomisk integration, føjes til de instrumenter, som medlemsstater 
af den nævnte organisation allerede har deponeret. 
Artikel 19 
Forbehold 
Der kan ikke uges forbehold over for denne protokol. 
Artikel 20 
Opsigelse 
1. En kontraherende part kan når som helst, efter at 
denne protokol er trådt i kraft for den pågældende part, 
opsige protokollen ved skriftlig meddelelse til deposi­
uren. 
2. Kontraherende parter, som opsiger energicharter­
trakuten, anses for også at have opsagt denne protokol. 
3. En opsigelse i henhold til stk. 1 får virkning 90 
dage efter depositarens modugelse af meddelelsen 
herom. En opsigelse i henhold til stk. 2 får virkning på 
samme dato som den dato, hvor opsigelse af energichar­
tertrakuten får virkning. 
Artikel 21 
Depositor 
Den Portugisiske Republiks regering er depositar for 
denne protokol. 
Artikel 22 
Autentiske tekster 
Til bekræftelse heraf har undertegnede, som er behørigt 
bemyndiget hertil, undertegnet denne protokol på 
engelsk, fransk, italiensk, russisk, spansk og tysk, idet 
alle sprogversioner har samme gyldighed, i ét originalek­
semplar, som deponeres hos Den Portugisiske Republiks 
regering. 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/97 
Done at Lisbon on the seventeenth day of December in the year one thousand nine hundred 
and ninety-four. 
Fait à Lisbonne, le dix-sept décembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze. 
Geschehen zu Lissabon am siebzehnten Dezember neunzehnhundertvierundneunzig. 
Fatto a Lisbona il diciassettesimo giorno del mese di dicembre dell'anno millenovecentonovanta-
quattro. 
OoBepwHO B JlHCca6one B ceuHsauaTufl nem» aexaSpsi oxma THCflia 
aeBHTbcoT aeBfluocTO Me-TBepToro rona. 
Hecho en Lisboa, el diecisiete de diciembre de mil novecientos noventa y cuatro. 
Udfærdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fircoghalvfems. 
TiYive cm) AtøafJova, onç SèKa enta AeieeuBpiou TOO érooç glXia evtOKÔoia evev^vra téaospa 
Gedaan te Lissabon, de zeventiende december negentienhonderd vierennegentig. 
Feito em Lisboa, aos dezassete de Dezembro de mil novecentos e noventa e quatre 
Nr. L 380/98 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
Për Republikën e Shqipérisé 
RujjuiumuiOp %uGpuiu|binnipjuiG huiouin 
For Australia 
Fiir die Republik Osterreich 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nt. L 380/99 
A3ep6aAfl8H amnwaB 
C_o-^ r^ 
Pour le royaume de Belgique 
Voor het Koninkrijk België 
Fiir das Kônigreich Belgien 
Cette signature engage également la Communauté française de Belgique, la Communauté flamande, 
la Communauté germanophone de Belgique, la Région wallonne, la Région flamande et la région 
de Bruxelles-Capitale. 
Deze handtekening bindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap van België, 
de Duitstalige Gemeenschap van België, het Waals Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest. 
Dièse Unterschrift bindet ebenso die Flàmische Gemeinschaft, die Franzôsische Gemeinschaft Belgi­
ens, die Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens, die Flàmische Region, die Wallonische Region 
und die Region Brûssel-Hauptstadt. 
An iMfl P3cny6niXi Senapycb 
3a Penyônmca Btnrapufl „ 7 
6f7 
Nr. L 380/100 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
For Canada 
Pour le Canada 
za Republiku Hrvatsku 
«< 
For the Republic of Cyprus 
ZaCeskou Republiku 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/101 
For Kongeriget Danmark 
C^7-^^^ 
EesrJ Vabariigi nimel 
Por las Comunidades Europeas 
For De Europæiske Fællesskaber 
Fur die Europaischen Gemeinschaften 
Tta TU; Eupamaucéç Koivorrrteç 
For the European Communities 
Pour les Communautés européennes 
Per le Comunità europee 
Voor de Europese Gemeenschappen 
Pelas Comunidades Europeias 
Suomen tasavallan puolesta 
\ 
Nr. L 380/102 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
Pour la République française 
,'*d6*•*ao«?,B,, <*^ti^^**?o<H, ^a«?»«» 
Fur die Bundesrepublik Deutschland 
Tux Tpv EXX/nvucit AnuotcpaTta 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/103 
A Magyar Kôztàrsasâg nevében 
Fyrir hônd Lyôveldisins islands 
csjULb 
Thar cheann na hÉireann 
For Ireland 
s£ 
Per la Repubblica italiana 
Ltt-
Nr. L 380/104 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
B*0tø>fc«>ic 
KaaaxcTa» Pecny6jiHxacwiiHn a-nutati 
Knpru3 Pecny6jiMxacu Vnyu 
Latvijas Republikas varda 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/105 
Fur das Furstentum Liechtenstein 
/M 
Lietuvos Respublikos vardu 
Pour le grand-duché de Luxembourg 
For the Republic of Malta 
Nr. L 380/106 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
Pentru Republica Moldova 
Voor het Koninkrijk der Nederlanden 
V 
For Kongeriket Norge 
Za Rzeczpospolita Polska 
^-fA/- t&'t&A&fV / 
\f 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende NtL 380/107 
Pela Republica Portuguesa 
va1 
Pentru Romania 
3a PoccMflcxyD feaepauHD 
QctJ 
Za Slovensku republiku 
Nr. L 380/108 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
Za Republiko Slovenijo 
'fø*'* w c 
Por el Reino de Espana 
For Konungariket Sverige 
\ 
\A&*^ U-*rj> v UAA-
Fiir die Schweizerische Eidgenossenschaft 
Pour la Confédération suisse 
Per la Confederazione svizzera 
Ifel G.K-V.C-JW. 
31.12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/109 
A3 1IOMM Ta7MKMCTOII 
Turkiye Cumhuriyeti adina 
TypXMeHMCTBH XeXyuOTHIIHII OUHllflOH 
3a yxpaïity 
Nr.L 380/110 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31.12. 94 
For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland 
<>L%^ LS«4I<Z-
For the United Sûtes of America 
ysÔeKMCTOU PccnyâJiHxucH XyxyuarH IIOUHUQII 
31. 12. 94 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 380/111 
BILAG 
Ikke-udtommende Uste over eksempler til belysning af mulige samarbejdsområder i overensstemmelse med 
artikel 9 
Udarbejdelse af energieffektivitetsprogramnier, herunder kordægning af hindringer og muligheder for 
energieffektivitet, og udvikling af energimærkning og effektivitetsstandarder. 
Vurdering af energikredsløbets virkninger på miljøet. 
Udvikling af økonomiske, lovgivningsmæssige og regulerende foranstaltninger. 
Teknologioverførsel, teknisk bistand og industrielle joint ventures, under hensynugen til intemadonale 
regler om ejendomsret og andre relevante internationale aftaler. 
Forskning og udvikling. 
Uddannelse, undervisning, oplysning og statistik. 
Opstilling og vurdering af foranstaltninger, f.eks. fiskale eller andre markedsbaserede instrumenter, 
herunder salgbare forureningsretugheder, som middel dl at tage hensyn dl eksterne, navnlig miljømæssige, 
omkostninger og fordele. 
Energianalyse og udformning af energipolitiske foranstaltninger: 
— vurdering af mulighederne for energieffektivitet 
— analyse af energiefterspørgslen og statistik 
— udvikling af lovgivningsmæssige og regulerende foranstaltninger 
— integreret ressourceplanlægning og styring af efterspørgslen 
— vurdering af virkningerne på miljøet, herunder store energiprojekter. 
Vurdering af økonomiske instrumenter dl forbedring af energieffektiviteten samt miljømålsætninger. 
Analyse af energieffektiviteten inden for raffinering, omdannelse, transport og distribution af carbon­
hydrider. 
Forbedring af energieffektiviteten inden for elproduktion og -transmission: 
— kraft-varmeproduktion 
— anlægskomponenter (kedler, turbiner, generatorer osv.) 
— netintegrauon. 
Forbedring af energieffektiviteten i byggesektoren: 
— standarder for varmeisolering, passiv solenergi og ventilation 
— rumopvarmnings- og luftkondidoneringssystemer 
— lav-NOx-brændere med høj effektivitet 
— varmemålingsteknologi og individuel varmemåling 
— husholdningsapparater og belysning. 
Nr. L 380/112 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 94 
Tjenesteydelser i kommuner og lokalsamfund: 
— fjernvarmesystemer 
— effektive gasdistributionssystemer 
— energiplanlægningsteknologi 
— samarbejde mellem byer eller andre relevante områder 
— energistyring i byer og offendige bygninger 
— affaldshåndtering og energimæssig udnyttelse af affald. 
Forbedring af energieffektiviteten i industrisektoren: 
— joint ventures 
— energikaskade, kraft-varmeproduktion og genvinding af spildvarme 
— energisyn. 
Forbedring af energieffektiviteten i transportsektoren : 
— ydeevnestandarder for motorkøretøjer 
— udvikling af effektive transportinfrastrukturer. 
Information: 
— bevidstgørelse 
— databaser: adgang, tekniske specifikationer, informationssystemer 
— videreformidling, indsamling og bearbejdning af teknisk information 
— adfærdsundersøgelser. 
Undervisning og uddannelse: 
— udveksling af energiteknikere, ledende personale, ingeniører og studerende 
— afholdelse af internationale uddannelseskurser. 
Finansiering: 
— udvikling af lovgivningsmæssige rammer 
— finansiering fra tredjemands side 
— joint ventures 
— samfinansiering. 

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 440 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 12 14 
Katalognummer: CB-CO-95-493-DA-C 
ISBN 92-77-93881-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg