Tredje årsberetning i henhold til punkt 8 i de operative bestemmelser i adfærdskodeksen for våbeneksport i den Europæiske Union

(2001/C 351/01)

INDLEDNING

Den europæiske adfærdskodeks for våbeneksport blev vedtaget den 8. juni 1998. Den bygger på de fælles kriterier for våbeneksport, der blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Luxembourg i 1991 og i Lissabon i 1992, og indfører en ordning for udveksling af oplysninger og konsultationer mellem medlemsstaterne.

Kodeksen fastsætter høje minimumsstandarder for forvaltning og tilbageholdenhed i alle medlemsstater for så vidt angår overførsel af konventionelle våben. Den har inddraget Den Europæiske Union i en konvergensproces for de nationale politikker for kontrol med våbeneksport.

I overensstemmelse med punkt 8 i de operative bestemmelser foretages der en årlig gennemgang af adfærdskodeksen med hensyn til gennemførelsen, de fremskridt, der er sket, samt endnu udestående spørgsmål. Dette dokument udgør den tredje årsberetning og gør status over adfærdskodeksens tredje år.

I. STATUS OVER KODEKSENS TREDJE ÅR

Det blev allerede konstateret i den første beretning, at det på kort tid var lykkedes at gøre store fremskridt. I det andet år var man vidne til en væsentlig styrkelse af kodeksen og en konsolidering af det første års resultater. Kodeksens tredje år har været præget af, at de fleste af de prioriterede mål, der blev fastlagt i den første og den anden beretning, er blevet opfyldt, og at der er fastlagt nye retningslinjer for det videre arbejde.

Samtidig er antallet af meddelte afslag og konsultationer fortsat steget, hvilket ikke kun viser, at dialogen om fortolkningen af adfærdskodeksen er blevet intensiveret på nationalt plan, men også, at der er en øget tillid til dette instrument hos medlemsstaterne, hvilket bidrager til at skabe konvergens mellem EU-medlemsstaternes politikker og procedurer for våbeneksport.

Der har desuden været drøftelser af visse aspekter af de nationale politikker med det formål at tilnærme dem til hinanden.

Dialogen med de tredjelande, der har tilsluttet sig kodeksens principper, navnlig de associerede central- og østeuropæiske lande samt Cypern, Malta og Tyrkiet, er blevet uddybet i løbet af det tredje år i kraft af nye initiativer, der skal forbedre gennemførelsen af kodeksen i disse lande både på det lovgivningsmæssige plan og med hensyn til de berørte operatørers konkrete gennemførelse. Medlemsstaterne ser med tilfredshed på, at kodeksens principper anerkendes i stadig højere grad, og de er besluttet på at fremme denne proces.

II. STATUS OVER GENNEMFØRELSEN AF DE AKTIONER, DER VAR PRIORITERET I DEN FØRSTE OG DEN ANDEN BERETNING

I den første og den anden årsberetning blev der indkredset i alt ti hovedpunkter (fire i den første og seks i den anden beretning), der skulle gøres til genstand for overvejelse og aktion i medlemsstaterne på kort sigt for at styrke kodeksen og sikre en større gennemsigtighed. De konkrete fremskridt, der er konstateret på visse af disse punkter, er allerede behandlet i den anden årsberetning. De nye fremskridt, der er konstateret på de øvrige punkter i løbet af kodeksens tredje år, er behandlet nedenfor.

I det væsentlige identiske transaktioner

Medlemsstaterne har fortsat deres overvejelser om dette punkt i Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben med henblik på at nå frem til en fælles fortolkning i alle medlemsstaterne af begrebet "en i det væsentlige identisk transaktion". Drøftelserne er resulteret i en fælles indstilling.

Det er ved dagligt at anvende afslagsmekanismen i kodeksen, at man vil få den erfaring, der skal gøre det muligt at afklare, hvad der skal forstås ved "en i det væsentlige identisk transaktion".

Denne fremgangsmåde vil blive lettet gennem vedtagelsen af en samlet model for evaluering af transaktionerne og i første omgang af en bred fortolkning af begrebet "i det væsentlige identisk". Den efterfølgende konsultation vil give mulighed for at opnå den nødvendige erfaring for gradvis at fastlægge en mere præcis definition af begrebet.

For yderligere at fremskynde processen skal den medlemsstat, der har indledt konsultationen, i forbindelse med arbejdet i Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben udveksle oplysninger med de øvrige EU-medlemsstater om de tilfælde, hvor konsultationerne har vist, at to transaktioner ikke var i det væsentlige identiske, dog kun i det omfang, denne udveksling af oplysninger er i overensstemmelse med nationale hensyn og foregår fortroligt. Efter logikken i konsultationsmekanismen betragtes disse tilfælde ikke som muligheder for konkurrenterne til at udnytte et afslag på ansøgninger om tilladelse til egen fordel.

Fælles liste over ikke-militære varer, der bruges til sikkerheds- og politimæssige formål

Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben har forpligtet sig til at udarbejde en fælles liste over ikke-militære varer, der bruges til sikkerheds- og politimæssige formål, og som ved eksport bør kontrolleres i medfør af det andet kriterium i kodeksen "Respekten for menneskerettighederne i det endelige bestemmelsesland". Kommissionen har nu bebudet et forslag til fællesskabsordning for kontrol med eksport af ikke-militært udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse.

Udbygningen af udvekslingen af oplysninger om de nationale politikker for kontrol med eksport af forsvarsmateriel til visse lande eller regioner, der skal betragtes med særlig årvågenhed

Medlemsstaterne har bekræftet deres vilje til at udvikle denne dialog. En betydelig samling af afslag, der er meddelt i medfør af kodeksen, udgør det materielle grundlag for disse drøftelser. Disse er desuden udbygget med en udveksling af synspunkter og oplysninger mellem alle medlemsstaterne, der afholdes regelmæssigt og systematisk i Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben, og som vedrører specifikke lande og regioner.

Harmonisering af de procedurer, der iværksættes inden for rammerne af kodeksens operationelle bestemmelser

Medlemsstaterne har fortsat det harmoniseringsarbejde, der blev indledt umiddelbart efter vedtagelsen af adfærdskodeksen. Senest har bestræbelserne været rettet mod reaktionerne på EU's afslag med hensyn til de nationale ordninger for eksporttilladelse. I den forbindelse er medlemsstaterne blevet enige om, at den stat, der har indledt konsultationen, systematisk skal underrette den meddelende stat om sin endelige beslutning, hvad enten denne går ud på at udstede eller meddele afslag på en tilladelse.

For så vidt angår spørgsmålet om afslag, der er meddelt for mere end tre år siden, erindrede medlemsstaterne om, at kravet om konsultation bortfalder efter tre års forløb som fastsat i adfærdskodeksen. De mente imidlertid, at et sådant afslag ikke bliver forældet og kan have betydning som oplysning.

Harmonisering af de nationale årsberetninger om anvendelsen af adfærdskodeksen

Da visse oplysninger fra medlemsstaterne - der er indeholdt i deres nationale årsberetninger - er vanskelige at sammenligne, er sammenfatningsarbejdet mere komplekst og kan virke hindrende på de fælles bestræbelser på at opnå større gennemsigtighed. Derfor er medlemsstaterne enige om så vidt muligt at fastlægge en harmoniseret ramme for de nationale beretninger, især hvad angår de statistiske oplysninger.

Med henblik herpå er der udarbejdet en standardformular for statistiske oplysninger i medlemsstaternes nationale beretninger. Denne formular udgør et yderligere fremskridt i etableringen af en harmoniseret ramme og således også en forbedring af gennemsigtigheden som helhed.

Koordinering af medlemsstaternes nationale holdninger i de multilaterale fora, der behandler spørgsmål om kontrol med eksport af forsvarsmateriel

Koordinationen inden for EU var eksemplarisk i forbindelse med FN's konference om ulovlig handel med hånd- og mandbårne våben, der fandt sted den 9.-20. juli 2001 i New York, idet EU var den eneste gruppe af stater, der forelagde en samlet handlingsplan.

EU gjorde sig endvidere meget synlig under møderne i de forberedende udvalg i forbindelse med konferencen, idet man ikke veg tilbage for at tale med én stemme, nemlig formandskabets, for klart at bekræfte EU's ambitioner på dette område.

Fremme af kodeksens principper over for tredjelande

EU og medlemsstaterne tilskynder fortsat de øvrige våbeneksporterende stater til at tilslutte sig kodeksens principper.

EU og USA offentliggjorde den 18. december 2000 en erklæring om staternes ansvar og om gennemsigtighed på våbeneksportområdet. I denne erklæring bekræfter EU og USA, at de i vidt omfang har fælles synspunkter på spørgsmålet om våbeneksportkontrol. Derfor er de besluttet på at arbejde i fællesskab for at tilskynde alle våbeneksporterende lande til at vedtage de principper og det niveau for gennemsigtighed, som EU og USA anvender i forbindelse med deres egen eksport. De finder således, at de har et særligt ansvar på dette område. Derfor vil de sammen fortsat fremme disse principper med konsekvens og beslutsomhed.

Som led i FN's konference om ulovlig handel med hånd- og mandbårne våben, der fandt sted i New York fra den 9.-20. juli 2001, var anvendelsen af eksportkriterier et af de højt prioriterede emner hos Den Europæiske Union, der gentagne gange fremhævede den europæiske adfærdskodeks, selv om denne omfatter mere end blot hånd- og mandbårne våben.

Den 21.-22. februar blev der afholdt et seminar om eksport af konventionelle våben i Phnom Penh inden for rammerne af ASEAN Regional Forum (ARF).

Desuden er der blevet afholdt to seminarer vedrørende våbeneksport med de associerede lande - det ene i Warszawa i januar 2001, det andet i Nicosia i juni 2001 - for at informere disse lande om den praktiske anvendelse af den europæiske adfærdskodeks.

De politiske dialogmøder, der inden for rammerne af Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben har fundet sted på ekspertniveau i trojkasammensætning med de associerede lande, de EFTA-lande, der er medlem af EØS, samt Rusland og Ukraine, er også fora, der er velegnede til drøftelser af nytten af adfærdskodeksens principper.

III. ANDRE SPØRGSMÅL, DER ER BEHANDLET INDEN FOR RAMMERNE AF GRUPPEN VEDRØRENDE EKSPORT AF KONVENTIONELLE VÅBEN I FORBINDELSE MED IVÆRKSÆTTELSEN AF ADFÆRDSKODEKSEN

Medlemsstaterne har fortsat arbejdet med at forbedre og harmonisere reglerne for, hvordan adfærdskodeksen skal iværksættes, på følgende punkter:

Militærudstyr, der anvendes ved humanitære operationer

Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben har drøftet spørgsmålet om, hvorvidt det er ønskeligt at tillade eksport af udstyr, der er underlagt kontrol, når denne eksport har et humanitært formål, også selv om der normalt på grundlag af adfærdskodeksen ville blive meddelt afslag. I visse regioner kan bestemte typer udstyr, der er underlagt kontrol, efter en konflikt bidrage væsentligt til at sikre civilbefolkningens sikkerhed og til at lette den økonomiske genopbygning. Medlemsstaterne har konkluderet, at denne type eksport ikke er uforenelig med EU's adfærdskodeks. En sådan eksport må som enhver anden behandles fra sag til sag, idet der tages fuldt hensyn til de kriterier, der fremgår af kodeksen. Medlemsstaterne vil kræve passende garantier for at undgå misbrug af det pågældende udstyr og vil eventuelt kunne træffe forholdsregler med henblik på repatriering af udstyret.

Kontrol med mæglervirksomhed i forbindelse med forsvarsmateriel

Som led i iværksættelsen af adfærdskodeksen er spørgsmålet om mæglervirksomhed i forbindelse med forsvarsmateriel blevet rejst og drøftet flere gange i Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben. Medlemsstaterne har i overensstemmelse med hensigtserklæringerne i den anden årsberetning fortsat og uddybet drøftelserne om reglerne for, hvordan mægleres virksomhed på forsvarsmaterielområdet skal kontrolleres. I den forbindelse er de blevet enige om en række retningslinjer for kontrol med mæglervirksomhed, der kan danne grundlag for landenes lovgivning.

Det skal forhindres, at personer og enheder hjemmehørende i EU udøver virksomhed i forbindelse med overførsel af våben med det formål at omgå en embargo, der er vedtaget på nationalt plan eller i EU, FN eller OSCE, eller kriterierne for eksport i EU's adfærdskodeks for våbeneksport; desuden er det ønskeligt at indføre de nødvendige instrumenter for udveksling af oplysninger om såvel lovlige som ulovlige mæglingsaktiviteter, hvilket vil styrke samarbejdet i EU med henblik på at forebygge og bekæmpe våbenhandel. Medlemsstaterne er derfor enige om, at der skal føres kontrol med mæglere på forsvarsmaterielområdet, der er hjemmehørende eller etableret på EU's område, og/eller mæglingsaktiviteter, der foregår på medlemsstaternes område. Denne kontrol bør omfatte aktiviteter udøvet af personer og enheder, der i deres egenskab af repræsentanter, agenter eller mæglere forhandler eller organiserer transaktioner, der omfatter overførsel af våben og militært udstyr mellem forskellige lande. Disse foranstaltninger udgør ligeledes en klar ramme for udøvelsen af lovlige mæglingsaktiviteter.

For at undgå de svagheder, der følger af forskellene i national praksis, og for at lette arbejdet for de medlemsstater, der ønsker at udforme eller udvikle nationale regler, er der foretaget en vurdering af visse forslag vedrørende kontrollen med mæglere på forsvarsmaterielområdet. Konklusionerne på dette punkt følger nedenfor.

For så vidt angår transaktioner, hvori der indgår aktiviteter med køb og salg (mægleren på forsvarsmaterielområdet bliver den lovlige ejer af våben eller militært udstyr) eller formidling (mægleren erhverver ikke selv materiellet), bør der udstedes en licens eller skriftlig tilladelse af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor mæglingsaktiviteterne foregår, eller hvor mæglerne er hjemmehørende eller lovligt etableret. Anmodninger om licens eller tilladelse skal behandles fra sag til sag ud fra kriterierne i EU's adfærdskodeks for våbeneksport.

Desuden bør medlemsstaterne seriøst overveje at oprette registre, hvor mæglerne opføres, eller at gøre det obligatorisk for mæglerne at få en skriftlig tilladelse fra de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende eller etableret. Når en anmodning om tilladelse til at udøve mæglervirksomhed skal behandles, bør der tages hensyn til eventuel tidligere deltagelse i ulovlige aktiviteter. En sådan ordning med registre eller tilladelser skal ikke fortolkes som en officiel godkendelse af mæglingsaktiviteterne, hvilket i øvrigt klart fremgår af, at ordningen med individuelle eller samlede tilladelser til transaktioner opretholdes.

Den lovhjemlede kontrol på dette vigtige område bør ledsages af effektive sanktioner. Medlemsstaterne vil kunne udveksle oplysninger om lovgivning, registrerede mæglere og mæglere, der tidligere har deltaget i ulovlige aktiviteter, og de kan fortsætte drøftelserne om dette spørgsmål i Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben, således at der bl.a. kan sikres en mere præcis definition af eventuelle evalueringskriterier for anmodninger om registrering som mægler eller om tilladelse til at udøve mæglervirksomhed.

Immaterielle teknologioverførsler

Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben har erkendt, at der er behov for at lade myndighederne føre en effektiv kontrol med elektroniske overførsler af software og teknologier, der er knyttet til de varer, der står opført på den fælles liste, hvilket allerede er tilfældet i nogle medlemsstater. Gruppen blev enig om at fortsætte behandlingen af dette spørgsmål under hensyn til det arbejde, der er blevet gjort vedrørende varer med dobbelt anvendelse.

Dialog om de tilladelser, der er udstedt trods tidligere afslag

Medlemsstaterne bekræfter deres tilslutning til bestemmelserne i adfærdskodeksen, men mener, at de tilfælde, hvor konsultationerne i forbindelse med afslag på tilladelse munder ud i en positiv afgørelse, særdeles hensigtsmæssigt kunne anvendes til at støtte dialogen om fortolkningen af kriterierne i kodeksen og således fremme konvergensen i forbindelse med eksport af konventionelle våben.

Disse tilfælde kan være forårsaget af udviklingen i situationen i det pågældende modtagerland og/eller afsløre forskellige fortolkninger af kriterierne. På denne baggrund accepterer de medlemsstater, der beslutter ikke at tage et afslag til efterretning, i det omfang, det er foreneligt med nationale hensyn, fortroligt at meddele oplysningerne om denne afgørelse ikke blot til den stat, der har meddelt afslaget (som fastsat i bestemmelserne), men også til samtlige medlemsstater inden for rammerne af drøftelserne i Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben.

Korruption

Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben behandlede forskellige aspekter af sin kompetence i forbindelse med korruptionsproblematikken.

Appelprocedurer

Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben drøftede de mulige appelprocedurer i forbindelse med eksport af militærudstyr.

Attester for endeligt bestemmelsessted

Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben indledte en drøftelse af, hvilke påtegninger attesterne for endeligt bestemmelsessted skal være forsynet med.

IV. SPØRGSMÅL, DER SKAL LÆGGES VÆGT PÅ I DEN NÆRMESTE FREMTID

Adfærdskodeksen og den tilhørende fælles liste over militært udstyr er af afgørende betydning for konvergensen mellem EU-medlemsstaternes politikker for eksport af konventionelle våben.

Denne fælles metode vidner om den betydning, medlemsstaterne tillægger bevarelsen af den regionale stabilitet og fremme af menneskerettighederne, ved at anvende høje minimumsstandarder i forbindelse med behandlingen af ansøgninger om tilladelse til våbeneksport.

Ved hjælp af systemet til udveksling af oplysninger gør adfærdskodeksen det desuden muligt at øge og styrke tilliden mellem medlemsstaterne og forbedre gennemsigtigheden over for det civile samfund, bl.a. gennem offentliggørelsen af denne tredje årsberetning.

Udarbejdelsen af de grundlæggende elementer i en fælles metode til kontrol af EU-medlemsstaternes eksport af konventionelle våben kan betragtes som afsluttet, men gennemførelsen heraf kan ikke betragtes som tilendebragt, og hvis den kunne, ville den hurtigt blive forældet.

Der er opnået betydelige resultater i løbet af kodeksens tredje anvendelsesår, men der er stadig et stort arbejde, der skal gøres. Der er navnlig nogle sektorer, som ikke er blevet behandlet før, og hvor drøftelserne bør indledes. I andre sektorer er der trods bemærkelsesværdige resultater behov for en yderligere indsats for at konsolidere eller uddybe resultaterne.

Endelig bør de bestræbelser, der er blevet gjort for at fremme anvendelsen af adfærdskodeksens principper og kriterier i tredjelande, og som allerede har givet opmuntrende resultater, fortsættes og styrkes.

Medlemsstaterne ser med tilfredshed på den interesse, Europa-Parlamentet har vist det arbejde, der er udført i forbindelse med adfærdskodeksen.

Som det var tilfældet i første og anden årsberetning skal der udstikkes en række klare retningslinjer for de spørgsmål, hvor der i den nærmeste fremtid skal træffes afgørelser eller indledes overvejelser, hvilket vil give både medlemsstaterne og deres forhandlingspartnere i og uden for EU mulighed for at kontrollere og måle de fremskridt, der er sket med hensyn til gennemførelsen af kodeksen.

Medlemsstaterne har på denne baggrund fastlagt følgende retningslinjer:

1. Fortsættelse af bestræbelserne på at opnå øget harmonisering af de nationale årsberetninger for derigennem at skabe større klarhed og gennemsigtighed i den samlede oversigt.

2. Endelig vedtagelse af en ordning til kontrol med eksporten af ikke-militære varer, der bruges til sikkerheds- og politimæssige formål.

3. Fortsættelse af arbejdet med hensyn til mæglervirksomhed på grundlag af allerede vedtagne retningslinjer.

4. Fortsættelse af arbejdet med at opnå en harmoniseret indstilling til, hvilke oplysninger der bør anføres på attesterne for det endelige bestemmelsessted.

5. Undersøgelse af problematikken omkring eksport af varer fremstillet på licens i tredjelande.

6. Indledning af drøftelserne om en effektiv kontrol fra myndighederne i de enkelte medlemsstater af elektroniske overførsler af software og af teknologier, der er knyttet til de varer, der står opført på den fælles liste. I den forbindelse kan ordningen vedrørende kontrol med eksport af varer med dobbelt anvendelse bruges som model.

7. Fortsættelse af indsatsen for at fremme anvendelsen af kodeksens principper og kriterier i tredjelande og af internationale organisationer, bl.a. på grundlag af erklæringen fra EU og USA om staternes ansvar og gennemsigtighed på våbeneksportområdet.

8. Bestræbelser på at indrage kandidatlandene yderligere i gennemførelsen af adfærdskodeksen.

BILAG I

Oplysninger om medlemsstaternes eksport af konventionelt forsvarsmateriel og iværksættelse af adfærdskodeksen i tidsrummet 1. januar til 31. december 2000

De statistiske oplysninger er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat og følger ikke en ensartet standard. Således har medlemsstaterne ikke alle været i stand til at fremlægge oplysningerne i skemaerne på grund af de gældende procedurer for kontrol med eksport af forsvarsmateriel eller lovgivningen om databeskyttelse.

A. SAMLEDE STATISTISKE OPLYSNINGER

>TABELPOSITION>

B. STATISTISKE OPLYSNINGER FORDELT PÅ GEOGRAFISKE REGIONER

>TABELPOSITION>

(a) Antal udstedte licenser.

(b) Samlet værdi af udstedte licenser (EUR).

(c) Faktisk værdi af eksporten (EUR).

BILAG II

>TABELPOSITION>