UDTALELSE nr. 2/2020

(artikel 287, stk. 4, og artikel 322, stk. 1, litra a), TEUF)

om Kommissionens ændrede forslag af 14. januar 2020 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser (COM(2020) 23 final)

(2020/C 154/01)

INDHOLD

Punkt Side Indledning 1-3 1 Konsekvensanalyse 4-5 2 Strategiske mål på EU-plan 6-8 2 Performancerammen for Fonden for Retfærdig Omstilling 9 3 Overvågning og anvendelse af performancedata for Fonden for Retfærdig Omstilling 10-12 3 Gennemførelsesmekanisme 13-14 3

Indledning

1. Den 14. januar 2020 offentliggjorde Kommissionen sit forslag til ændring af forordningen om fælles bestemmelser for den næste programperiode, 2021-2027 ( 1 ) . I henhold til retsgrundlaget for Kommissionens forslag er høring af Revisionsretten obligatorisk ( 2 ) , og Rådet og Europa-Parlamentet har i separate skrivelser anmodet Revisionsretten om udtalelse ( 3 ) . Denne udtalelse opfylder høringskravet.

2. Kommissionens ændrede forslag til forordning om fælles bestemmelser omhandler indførelsen af en ny fond — Fonden for Retfærdig Omstilling (FRO). FRO vil supplere de foreslåede samhørighedspolitiske fonde, der er omfattet af forordningen om fælles bestemmelser, dvs. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og Samhørighedsfonden.

3. I oktober 2018 offentliggjorde vi vores udtalelse om det oprindelige forslag til forordning om fælles bestemmelser ( 4 ) . Denne udtalelse er begrænset til Kommissionens ændrede forslag. Eftersom lovgivningsprocessen pågår, opfordrer vi Kommissionen og lovgiverne til at overveje alle de forhold, som vi tager op i de to udtalelser.

Konsekvensanalyse

4. Hverken Kommissionens ændrede forslag til forordning om fælles bestemmelser eller det ledsagende forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (FRO-forordningen) har været genstand for en konsekvensanalyse. Ifølge forslaget skyldes dette tidsmæssige begrænsninger og det arbejde, der tidligere blev udført i forbindelse med det oprindelige forslag til forordning om fælles bestemmelser ( 5 ) . I april 2016 anerkendte Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen konsekvensanalysers betydning som et værktøj til at forbedre lovgivningens kvalitet ( 6 ) . Dette omfatter Kommissionens obligatoriske konsekvensanalyser af lovgivningsmæssige initiativer, der forventes at få betydelige økonomiske, miljømæssige eller sociale indvirkninger. Vi har tidligere konstateret, at kvalitet i lovgivningen også er afgørende for at reducere den administrative byrde og sikre, at programmer er veludformede ( 7 )

5. I vores første udtalelse bemærkede vi, at der var blevet gennemført konsekvensanalyser for de fondsspecifikke forordninger, men ikke for forordningen om fælles bestemmelser ( 8 ) . Kommissionen har nu fraveget sin egen gode praksis yderligere ved ikke at gennemføre en konsekvensanalyse for den nye FRO-forordning. Dette er forbundet med risici såsom at skabe urimelige forventninger hos interessenter og uklarhed om, hvorvidt den foreslåede finansiering opfylder investeringsbehovene i de territorier, der er berørte af FRO.

Strategiske mål på EU-plan

6. Vi konstaterede, at manglen på EU-prioriteter på højt plan var en væsentlig svaghed i det oprindelige forslag til forordning om fælles bestemmelser ( 9 ) . Vi bifalder derfor i princippet den debat om EU's prioriteter, som Kommissionen har indledt i forbindelse med fremlæggelsen af den europæiske grønne pagt.

7. Det ændrede forslag til forordning om fælles bestemmelser indfører en ny specifik målsætning for FRO-finansiering, men denne målsætning er bred og præciserer ikke klart, hvad der forventes gennemført med midlerne ( 10 ) . For at finansieringen kan blive effektiv, skal medlemsstaterne, når de har godkendt den grønne pagt, fastsætte meningsfyldte og specifikke målsætninger i deres regionale strategier (territoriale planer for retfærdig omstilling ( 11 ) ). Kvaliteten af disse målsætninger vil igen afhænge af kvaliteten af medlemsstaternes nationale energi- og klimaplaner, da lovgivningen kræver, at planerne for retfærdig omstilling skal være i overensstemmelse med disse planer ( 12 ) . Vi noterer os, at otte medlemsstater pr. 7. februar 2020 ikke havde indsendt deres endelige planer til Kommissionen, selv om fristen var den 31. december 2019.

8. Programmeringen af FRO følger en bottom-up-tilgang. EU's succes med at opfylde de ønsker, der er beskrevet i initiativet vedrørende den grønne pagt, vil afhænge af regionernes og medlemsstaternes vilje til at bidrage effektivt til målet om dekarbonisering. I denne sammenhæng minder vi om, at vi i vores første udtalelse konkluderede, at »forslaget til forordning [ikke indeholder] nogen klar vision for, hvad EU ønsker at opnå […], hvilket kan risikere at skade udformningen, gennemførelsen og virkningen af politikken«. Vi opfordrede Kommissionen og lovgiverne til at overveje at foreslå klare EU-prioriteter — med tilknyttede mål — som fondene skal bidrage til ( 13 ) . Disse punkter gælder også FRO-forordningen.

Performancerammen for Fonden for Retfærdig Omstilling

9. Det ændrede forslag til forordning om fælles bestemmelser indfører en performanceramme til at overvåge, rapportere om og evaluere FRO-interventionernes performance. FRO-forordningen foreslår fælles output- og resultatindikatorer til brug i programmerne ( 14 ) . Disse fælles indikatorer stemmer stort set overens med de fælles indikatorer, der foreslås for EFRU og ESF+. Medlemsstaterne kan endvidere foreslå programspecifikke indikatorer på grundlag af deres territoriale planer for retfærdig omstilling. Vi hilser det velkommen, at der indføres fælles output- og resultatindikatorer som et vigtigt skridt i retning af at øge fokus på performance ved at gøre det muligt at aggregere performancedata og sammenligne performance ( 15 )

Overvågning og anvendelse af performancedata for Fonden for Retfærdig Omstilling

10. I forslaget til forordning om fælles bestemmelser forpligtes medlemsstaterne til at overføre oplysninger om den finansielle og performancemæssige gennemførelse af hvert program hver anden måned via et elektronisk system ( 16 ) . Vi bemærker imidlertid, at den foreslåede ændring af forordningen om fælles bestemmelser ikke har tilpasset titlen på den relevante model for at afspejle behovet for at overføre performancedata for FRO-finansierede operationer ( 17 )

11. Med hensyn til anvendelsen af performancedata for FRO indfører det ændrede forslag til forordning om fælles bestemmelser muligheden for finansielle korrektioner i forbindelse med manglende opfyldelse af målene for FRO ( 18 ) . Forslaget har potentiale til at styrke ansvarligheden for at opnå resultater, da det tilsigter at skabe en direkte forbindelse mellem god performance og finansiering. Vi har tidligere konstateret, at det har været vanskeligt at anvende sanktioner af denne art, hvilket svækker den potentielle incitamenteffekt ( 19 ) . Vi hilser derfor i princippet Kommissionens forslag velkommen, men bemærker, at der med fordel kunne skabes større klarhed om den metode, der vil blive anvendt i forbindelse med elementer såsom: vurdering af målenes hensigtsmæssighed, bedømmelse af manglende målopfyldelse og anvendelse af finansielle korrektioner. For eksempel er det ikke klart, om der vil blive taget højde for dårlig performance med hensyn til resultater.

12. Kommissionen og lovgiverne bør overveje: 1) at ændre bilag VII til forordningen om fælles bestemmelser med henblik på at indhente oplysninger om output- og resultatindikatorer for FRO og andre fonde, der er omfattet af samhørighedspolitikken 2) at præcisere metoden til vurdering af finansielle korrektioner i forbindelse med manglende opfyldelse af de mål, der er fastsat for FRO.

Gennemførelsesmekanisme

13. I vores første udtalelse gjorde vi opmærksom på de potentielle fordele, som forordningen om fælles bestemmelser giver med hensyn til anvendelse af en forenklet gennemførelsesmodel: »finansiering, der ikke er knyttet til omkostninger.« Tidligere revisioner har vist, at denne form for støtte er mindre udsat for overensstemmelsesfejl og bidrager til at reducere den administrative byrde ( 20 ) . Eftersom forslaget lægger op til, at betalinger under FRO skal være tættere forbundet med opfyldelsen af visse betingelser, vil FRO være velegnet til denne form for gennemførelse, da regionernes succes med at nå deres mål for dekarbonisering vil blive direkte belønnet.

14. Kommissionen og lovgiverne bør: 3) tilskynde medlemsstaterne til så vidt muligt under FRO at gøre brug af muligheden for finansiering, der ikke er knyttet til omkostninger.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 26. marts 2020. På Revisionsrettens vegne Klaus-Heiner LEHNE Formand

(1) Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl- og Migrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for grænseforvaltning og visa (COM(2020) 23 final).

(2) Artikel 322, stk. 1, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

(3) Revisionsretten modtog den 4. februar 2020 og den 23. januar 2020 breve fra hhv. Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union, hvori de anmodede den om udtalelse.

(4) Udtalelse nr. 6/2018 (artikel 287, stk. 4, og artikel 322, stk. 1, litra a), TEUF) om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl- og Migrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for grænseforvaltning og visa.

(5) Europa Kommissionen: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (COM(2020) 22 final), begrundelsen.

(6) Interinstitutionel aftale af 13. april 2016 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning. I Kommissionens retningslinjer for bedre regulering fra 2017 (SWD (2017) 350) anerkendes anvendelse af konsekvensanalyser også som et af principperne for bedre regulering.

(7) Briefingpapir »Forenkling af gennemførelsen af samhørighedspolitikken efter 2020«, maj 2018, punkt 30-34 og vejledende princip III.

(8) Udtalelse nr. 6/2018, punkt 5.

(9) Udtalelse nr. 6/2018, punkt 20.

(10) Ændret forslag til forordning om fælles bestemmelser (COM(2020) 23 final), artikel 4: »FRO skal støtte den specifikke målsætning om at sætte regioner og mennesker i stand til at håndtere de sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger af omstillingen til en klimaneutral økonomi.«

(11) Forslag til FRO-forordning (COM(2020) 22 final), artikel 6.

(12) Forslag til FRO-forordning (COM(2020) 22 final), artikel 6, stk. 1.

(13) Udtalelse nr. 6/2018, punkt 22 og 23.

(14) Forslag til FRO-forordning (COM(2020) 22 final), artikel 8 og bilag III.

(15) Udtalelse nr. 6/2018, punkt 59.

(16) Forslag til forordning om fælles bestemmelser (COM(2018) 375 final), artikel 37 og bilag VII, Model for overførsel af oplysninger.

(17) Ændret forslag til forordning om fælles bestemmelser (COM(2020) 23 final), bilag VII, og forslag til forordning om fælles bestemmelser (COM(2018) 375 final), bilag VII, tabel 3.

(18) Ændret forslag til forordning om fælles bestemmelser (COM(2020) 23 final), artikel 98, stk. 6, og forslag til FRO-forordning (COM(2020) 22 final), artikel 9.

(19) Briefingpapir: Levering af performance på samhørighedsområdet, juni 2019, vejledende princip 6.

(20) Udtalelse nr. 6/2018, punkt 76-77.