Særberetning Har Kommissionen 
forvaltet indlemmelsen 
af koblet støtte i  
enkeltbetalings ordningen 
effektivt?DA 2014  nr. 08

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2014
ISBN 978-92-872-0209-3
doi:10.2865/4920
© Den Europæiske Union, 2014
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
DA 2014  nr. 08
Særberetning Har Kommissionen 
forvaltet indlemmelsen af 
koblet støtte i  
enkeltbetalings ordningen  
effektivt?
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)
02
 Indhold
Punkt
  Forkortelser
 Glossar
I-IX Resumé
1-17  Indledning
1-4 Baggrund
5-13  Enkeltbetalingsordningen efter »sundhedstjekket« af den fælles landbrugspolitik i 2008
5-8 Indlemmelsen af koblet støtte i enkeltbetalingsordningen
9-12  Nationale lofter og nationale reserver
13 Betalingsrettigheder efter 2014
14-17  Kommissionens og medlemsstaternes rolle i forbindelse med afholdelse af udgifter under 
enkeltbetalingsordningen
14-15  Kommissionens ansvar for at sikre, at udgifterne under enkeltbetalingsordningen er i overensstemmelse 
med EU’s regler og principper
16 -17  Medlemsstaterne havde vide skønsbeføjelser med hensyn til at fastsætte kriterierne for fordeling af den 
disponible støtte i overensstemmelse med politikmålene
18-21  Revisionens omfang og mål samt revisionsmetoden
22-59  Bemærkninger
22-34  Svagheder i Kommissionens overvågning og i medlemsstaternes implementering medførte, at de 
principper, der var blevet indført med sundhedstjekket af den fælles landbrugspolitik i 2008, ikke 
blev anvendt på en ensartet måde
23-24  Kommissionen har ikke vedtaget gennemførelsesbestemmelser og har ikke vurderet medlemsstaternes 
kriterier for fordeling af de disponible beløb korrekt …
25-31  … på denne baggrund var nogle af de kriterier, som medlemsstaterne definerede, ikke altid 
i overensstemmelse med EU’s lovgivning eller principper
32-34  … Bivirkningerne ved at indlemme koblet støtte i enkeltbetalingsordningen var endvidere ikke blevet 
behandlet konsekvent
03 Indhold
35-44  Medlemsstaterne implementerede undertiden de gældende regler forkert
36-37  Kommissionen beskrev ikke klart de betingelser, som skulle overholdes, for at landbrugerne kunne få 
tildelt betalingsrettigheder fra den nationale reserve
38-39  … og i nogle tilfælde tildelte medlemsstaterne betalingsrettigheder uden hjemmel i EU-lovgivningen
40 … eller de beregnede betalingsrettighedernes værdi ud fra uigennemsigtige kriterier
41-42  Kommissionens procedurer for overvågning af overholdelsen af enkeltbetalingslofterne var uklare …
43-44  … og i et tilfælde havde manglende overholdelse af de gældende lofter medført, at 
betalingsrettighedernes værdi var blevet ansat for højt
45-59  Mangelfuld overvågning og kontrol indvirkede på beregningen af betalingsrettigheder og 
dermed på udbetalingen af enkeltbetalingsstøtte
47-49  Myndighederne i de besøgte medlemsstater havde for størstepartens vedkommende anvendt 
landbrugernes referencedata korrekt, men flere af de konstaterede fejl var systematiske
50-56  Medlemsstaternes kontrolsystemer var af svingende kvalitet og opdagede ikke alle beregningsfejl
57-59  Kommissionens efterprøvende regnskabsafslutning er mindre effektiv
60-71  Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I  — Beløb indlemmet i enkeltbetalingsordningen 2010-2012
 Bilag II  —  Stillingen for så vidt angår betalingsrettigheder meddelt af medlemsstaterne 
pr. 15.9.2013 i medfør af artikel 51, stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 1120/2009 
(ansøgningsår 2012)
 Kommissionens svar
04
 Forkortelser
EGFL : Den Europæiske Garantifond for Landbruget
ELFUL : Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne
IFKS : Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem
TEUF : Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
05
 Glossar
Afkobling : En proces, hvorved betalinger af direkte støtte adskilles fra den faktiske landbrugsproduktion.
Betalingsrettighed : En betalingsrettighed giver landbrugeren ret til at modtage det beløb i enkeltbetalingsstøtte, 
der er fastsat herved, hvis han samtidig anmelder en hektar støtteberettiget landbrugsjord.
Graduering : En obligatorisk nedsættelse af alle årlige betalinger over 5 000 euro, som blev indført med 
2003-reformen for at finansiere foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne.
National reserve : Hver medlemsstat har en national reserve, der omfatter forskellen mellem det pågældende 
nationale loft for enkeltbetalingsordningen og summen af alle de tildelte betalingsrettigheder. Den nationale 
reserve skal primært anvendes til betalingsrettigheder til landbrugere i særlige situationer. Medlemsstaterne kan 
også anvende disse midler til betalingsrettigheder til landbrugere, som påbegynder en landbrugsaktivitet, eller som 
befinder sig i områder, som er omfattet af omstrukturerings- eller udviklingsprogrammer.
Princippet om forbud mod forskelsbehandling : Ifølge princippet om forbud mod forskelsbehandling, som 
er fastlagt i artikel 40 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, må sammenlignelige tilfælde ikke 
behandles forskelligt, og forskellige tilfælde ikke behandles ens, medmindre der er objektive grunde til en sådan 
behandling. Forskelsbehandling af landbrugere skal derfor begrundes objektivt.
Proportionalitetsprincippet : Proportionalitetsprincippet er et generelt princip i EU -retten og indebærer, 
at fællesskabsinstitutionernes retsakter ikke må gå videre, end hvad der er nødvendigt og passende for 
gennemførelsen af det lovligt tilsigtede formål.
Regnskabsafslutningsproceduren : En totrins -procedure, hvorved Kommissionen sikrer sig, at udgifterne er 
afholdt i overensstemmelse med de gældende finansielle regler og sektorspecifikke forordninger. De to trin 
består i en årlig beslutning om finansiel regnskabsafslutning og flerårige overensstemmelsesbeslutninger. 
Beslutningerne om finansiel regnskabsafslutning vedrører årsregnskabet for og det interne kontrolsystem 
i hvert enkelt af de godkendte betalingsorganer i medlemsstaterne (attestering af betalingsorganernes 
regnskaber og en årlig undersøgelse af, om godkendelseskriterierne er overholdt), hvorimod formålet med 
overensstemmelsesbeslutningerne er at sikre, at medlemsstaterne overholder EU -lovgivningen, og at udgifter, som 
i et eller flere regnskabsår bryder disse regler, udelukkes fra EU -finansiering.
2003-reformen : Reformen af den fælles landbrugspolitik (»midtvejsrevisionen«), hvis formål var at reducere 
prisstøtten og kompensere for denne reduktion med direkte indkomststøtte, var en videreførelse af en proces, der 
var begyndt i 1992 (MacSharryreformen), og som blev bekræftet i 1999 (Agenda 2000-reformen). 2003-reformen 
afkoblede de direkte betalinger til landbrugerne og knyttede støtten sammen med overholdelse af standarder for 
arealforvaltning og husdyrhold og øgede samtidig støtten til udvikling af landdistrikterne.
Sundhedstjek : Gennemgangen i 2008 af 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik. Vedtagelse af 
Kommissionens forslag om yderligere afkobling af de direkte betalinger, større overførsler af udgifter til 
foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, ændringer af interventionsordningen, forhøjelse af mælkekvoterne 
og andre sektorspecifikke foranstaltninger.
06
 Resumé
I
Enkeltbetalingsordningen er finansielt set den vig -
tigste ordning for direkte støtte, der finansieres af 
EU’s landbrugsbudget. Den var et centralt element 
i 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik. Enkelt -
betalingsordningen erstattede de fleste af de direkte 
betalinger, som var knyttet til det dyrkede areal eller 
antallet af dyr. Enkeltbetalingsordningen er uafhængig 
af (afkoblet fra) den konkrete landbrugsproduktion, 
og landbrugerne skal have betalingsrettigheder og 
jord, som er støtteberettiget, for at kunne modtage 
enkeltbetalingsstøtte.
II
I 2008 besluttede Rådet inden for rammerne af det 
såkaldte »sundhedstjek« af den fælles landbrugspolitik 
at indlemme betalingerne af koblet støtte i enkeltbe -
talingsordningen fra 2010 til 2012 i de sektorer, som på 
det tidspunkt stadig var udelukket fra ordningen, eller 
som medlemsstaterne havde besluttet kun at afkoble 
delvist. Medlemsstaterne indlemmede et beløb på 
4,2 milliarder  euro i enkeltbetalingsordningen, som 
tidligere havde været til rådighed til udbetaling af 
støtte.
III
Indlemmelsen af koblet støtte i enkeltbetalingsord -
ningen gav medlemsstaterne en betydelig frihed med 
hensyn til at fastsætte, efter hvilke kriterier de disponi -
ble beløb skulle fordeles blandt landbrugerne. Kom -
missionen har imidlertid stadig det endelige ansvar 
for, at EU -budgettet anvendes konsekvent, og for, at 
de generelle principper i EU -lovgivningen overholdes 
i landbrugssektoren.IV
Fra og med 2015 vil enkeltbetalingsordningen blive 
erstattet med en ny grundbetalingsordning, som 
overtager nogle af de centrale elementer i enkeltbe -
talingsordningen. Indtil regnskabsåret 2021 vil med -
lemsstaterne kunne vælge at tage hensyn til betalings -
rettighedernes værdi under enkeltbetalingsordningen, 
når de afholder betalinger under den nye ordning.
V
Retten undersøgte, om Kommissionen havde forvaltet 
indlemmelsen af koblet støtte i enkeltbetalingsordnin -
gen effektivt. Nærmere bestemt undersøgte Retten, 
om Kommissionen overvågede og kontrollerede 
medlemsstaternes beregning af betalingsrettigheder 
tilfredsstillende, om medlemsstaternes lovgivning var 
i overensstemmelse med de betingelser og principper, 
der er fastsat i EU -lovgivningen, og om de kompetente 
myndigheder havde etableret effektive kontroller, som 
sikrede, at betalingsrettighederne blev beregnet og 
tildelt korrekt.
VI
Retten konkluderer, at Kommissionens forvaltning af 
indlemmelsen af koblet støtte i enkeltbetalingsordnin -
gen kun var delvist effektiv.
VII
Retten konstaterede, at Kommissionen ikke sørgede 
for, at de kriterier, der blev anvendt ved fordelingen 
af de disponible beløb, altid var i overensstemmelse 
med EU’s principper, det gjaldt især princippet om 
forbud mod forskelsbehandling af landbrugere og 
proportionalitetsprincippet. På den baggrund blev 
indlemmelsen af koblet støtte i enkeltbetalingsordnin -
gen foretaget på en uensartet måde, og landbrugere 
i nogle sektorer fik en uventet fortjeneste. Endvidere 
var der svagheder ved den måde, hvorpå Kommissio -
nen overvågede overholdelsen af de gældende lofter, 
kontrollerede medlemsstaternes overholdelse af den 
gældende EU -lovgivning og sørgede for, at eventuelle 
fejl blev korrigeret.
Resumé 07
VIII
Selv om medlemsstaterne for størstepartens vedkom -
mende havde anvendt landbrugernes referencedata 
korrekt, konstaterede Retten væsentlige svagheder 
med hensyn til den korrekte anvendelse af bereg -
ningsreglerne, overholdelsen af lofter og anvendelsen 
af den nationale reserve. I de rammer, Kommissionen 
har fastlagt, præciseres det heller ikke tilstrækkelig 
klart, hvilke kontroller medlemsstaterne skal udføre 
for at sikre sig, at betalingsrettighederne beregnes 
korrekt, og medlemsstaternes kontrolsystemer var af 
svingende kvalitet. Det resulterede i, at betalingsret -
tighedernes værdi undertiden blev beregnet forkert, 
og at der efterfølgende blev afholdt uberettigede 
betalinger af enkeltbetalingsstøtte til landbrugere.
IX
Retten anbefaler, at Kommissionen:
a) med henblik på at sikre en ensartet gennemførelse 
af landbrugsforanstaltningerne i et fælles marked 
fremover på passende niveau fastsætter klare 
retningslinjer for de ny direkte betalingsordninger 
og pålægger medlemsstaterne at dokumentere, 
at deres kriterier er objektive og ikke tillader 
forskelsbehandling, så man undgår markeds- og 
konkurrenceforvridning
b) overvåger overholdelsen af de gældende lofter ef -
fektivt og anlægger en bredere tilgang i forbindel -
se med de inspektioner, der foretages med henblik 
på den efterprøvende regnskabsafslutning, så der 
tages hensyn til de særlige risici, der er forbundet 
med en støtteordning, som er baseret på rettig -
heder, og at den følger hurtigere op på tilfælde af 
manglende overholdelse
c) sørger for, at betalingsrettigheder, hvis værdi ikke 
er blevet beregnet i overensstemmelse med de 
gældende regler, korrigeres, og at uberettiget 
tildelte betalingsrettigheder inddrages og ube -
rettiget udbetalt enkeltbetalingsstøtte inddrives, 
særlig når der er tale om systematiske fejl
d) sørger for, at betalingsorganerne indfører klare 
procedurer, som sikrer, at det kontrolleres effek -
tivt, om de data, der ligger til grund for beregnin -
gerne, er pålidelige, og om de betalingsrettighe -
der, medlemsstaterne har tildelt, er nøjagtige.
08
 Indledning
Baggrund
01 
Afkoblingen af den direkte støtte til 
landbrugerne fra produktionen og 
indførelsen af enkeltbetalingsordnin -
gen var hovedelementerne i reformen 
af den fælles landbrugspolitik i 2003. 
Hovedformålet med enkeltbetalings -
ordningen var at ændre den politiske 
orientering og i stedet for markeds -
støtte gå over til afkoblet støtte til 
landbrugerne og dermed styrke 
landbrugernes markedsorientering og 
undgå markedsforvridning.
02 
Enkeltbetalingsordningen er baseret 
på, at hver enkelt landbruger får tildelt 
betalingsrettigheder. Finansielt set er 
enkeltbetalingsordningen den vig -
tigste støtteordning under den fælles 
landbrugspolitik. Den finansieres fuldt 
ud af Den Europæiske Garantifond for 
Landbruget (EGFL). På budgettet for 
2013 tegnede betalingerne til enkelt -
betalingsordningen sig for 70 % af 
EGFL -udgifterne og 54 % af EU’s sam -
lede budget til landbrug og udvikling 
af landdistrikter.
03 
Mellem 2005 og 2007 indførte 17 med -
lemsstater enkeltbetalingsordningen1, 
som erstattede de fleste af de direkte 
betalingsordninger, som var knyttet til 
det dyrkede areal eller til antallet af dyr.04 
Medlemsstaterne fik imidlertid lov 
til fortsat at lade en vis procentdel 
af støtten være koblet til landbrugs -
produktionen eller til at lade være 
med at indlemme bestemte typer 
af direkte betalinger i enkeltbeta -
lingsordningen2. I nogle landbrugs -
sektorer var de direkte betalinger 
endvidere stadig udelukket fra 
enkeltbetalingsordningen3.
Enkeltbetalingsordningen 
efter »sundhedstjekket« 
af den fælles 
landbrugspolitik i 2008
Indlemmelsen 
af koblet støtte 
i enkeltbetalingsordningen
05 
I 2008 foretog Kommissionen og Rådet 
en gennemgang af den fælles land -
brugspolitik, det såkaldte »sundheds -
tjek«4. For så vidt angår den koblede 
støtte, som stadig var udelukket fra 
enkeltbetalingsordningen, eller som 
medlemsstaterne havde besluttet 
fortsat at lade være helt eller delvist 
koblet til produktionen, fulgte Rådet 
Kommissionens forslag om at afkoble 
støtten yderligere senest i 2012. Med -
lemsstaterne fik dog lov til fortsat at 
lade præmier for ammekøer, får og 
geder være koblet til produktionen5.1 Belgien, Danmark, Tyskland, 
Irland, Grækenland, Spanien, 
Frankrig, Italien, Luxembourg, 
Malta, Nederlandene, 
Østrig, Portugal, Slovenien, 
Finland, Sverige og 
Det Forenede Kongerige. 
Yderligere 10 medlemsstater, 
som tilsluttede sig 
EU i 2004 og 2007, 
besluttede at indføre en 
afkoblet arealrelateret 
overgangsordning  — 
den generelle 
arealbetalingsordning  — 
som ikke er baseret på 
betalingsrettigheder.
2 Alle medlemsstaterne 
undtagen dem, som 
tilsluttede sig EU 
i 2004 og 2007, skulle indføre 
enkeltbetalingsordningen, 
og medlemsstaterne kunne 
beslutte, hvor meget af støtten 
der skulle afkobles ved at lade 
en del af betalingerne forblive 
enten helt eller delvist koblede. 
Det gjaldt for eksempel støtte 
til markafgrøder, præmier for 
kvæg, får og geder og støtte til 
humle, som medlemsstaterne 
kun delvist eller slet ikke kunne 
afkoble. Regionerne i EU’s 
yderste periferi og støtte til 
produktion af frø kunne også 
holdes uden for ordningen.
3 Det gjaldt for eksempel den 
særlige kvalitetspræmie 
for hård hvede, betalinger 
for proteinafgrøder, ris, 
nødder, energiafgrøder, 
stivelseskartofler og 
kartoffelstivelse, bomuld, 
sukker, støtte til bælgplanter 
og præmien for tørret foder.
4 Rådets forordning (EF) 
nr. 73/2009 af 19. januar 2009 
om fælles regler for den 
fælles landbrugspolitiks 
ordninger for direkte 
støtte til landbrugere 
og om fastlæggelse af 
visse støtteordninger for 
landbrugere, om ændring af 
forordning (EF) nr. 1290/2005, 
(EF) nr. 247/2006, (EF) 
nr. 378/2007 og om 
ophævelse af forordning (EF) 
nr. 1782/2003 (EUT L 30 af 
31.1.2009, s. 16).
5 Desuden blev den koblede 
støtte for bomuld bevaret. 
Medlemsstaterne kunne 
også bevare koblet støtte 
i regionerne i EU’s yderste 
periferi.
09 Indledning
06 
Samme år vedtog Rådet reformen af 
den fælles markedsordning for vin6. 
Medlemsstaterne kunne overføre 
EU-midler fra nationale støtteprogram -
mer i vinsektoren og give vinavlere 
betalingsrettigheder. Medlemsstaterne 
kunne endvidere tildele betalingsret -
tigheder knyttet til de vindyrknings -
arealer, som landbrugerne havde 
modtaget EU -støtte for at rydde.07 
Hovedparten af de koblede betalinger 
blev indlemmet i enkeltbetalings -
ordningen mellem 2010 og 2012 og 
ophørte dermed med at eksistere. 
Medlemsstaterne kunne således 
fordele et ekstra beløb på 4,2 milliar -
der euro, som tidligere havde været til 
rådighed til koblet støtte, eller som var 
blevet overført fra vinsektoren7, blandt 
landbrugerne i form af betalingsrettig -
heder. En oversigt over de disponible 
beløb pr. ordning gives i  figur 18.6 Rådets forordning 
(EF) nr. 479/2008 af 
29. april 2008 om den 
fælles markedsordning 
for vin, om ændring af 
forordning (EF) nr. 1493/1999, 
(EF) nr. 1782/2003, (EF) 
nr. 1290/2005 og (EF) 
nr. 3/2008 og om ophævelse 
af forordning (EØF) nr. 2392/86 
og (EF) nr. 1493/1999 (EUT 
L 148 af 6.6.2008, s. 1).
7 Den samlede nettostigning 
i enkeltbetalingsstøtten 
i denne periode beløber 
sig til 3,5  milliarder  euro, 
fordi medlemsstaterne 
kunne anvende en del af de 
disponible beløb på et senere 
tidspunkt til finansiering 
af særlig støtte i medfør af 
artikel 68 i forordning (EF) 
nr. 73/2009.
8 En mere detaljeret oversigt 
gives i  bilag I .Beløb til rådighed til indlemmelse i enkeltbetalingsord -
ningen pr. ordning 2010-2012 (i millioner euro)
0 200 400 600 800 1 000 1 200 1 400 1 600 1 8001 527
180237
209
180
156
152241291
1 081Arealstøtte til markafgrøder
Tidligere artikel 69, i forordning (EF) 
nr. 1782/2003
Præmier for får og geder 
Slagtepræmie - voksent kvæg 
Ammekopræmie
Ris
Overførsel fra vinstøtteprogrammer 
og rydning af vinarealer
Kartoﬀelstivelse
Frugt og grøntsager - tomater
Andre ordningerFigur 1
08 
De disponible beløb er fordelt mellem 
medlemsstaterne som vist i  figur 2 .
10 Indledning
Nationale lofter og nationale 
reserver
09 
Som alle andre direkte betalinger er 
udgifterne under enkeltbetalingsord -
ningen underlagt et årligt budgetloft 
pr. medlemsstat. Lofterne skal sikre, at 
de samlede betalingsrettigheder kan 
holdes på et niveau, der ikke overstiger 
de nuværende budgetgrænser9.
10 
Ifølge ordningerne for indlemmelse 
af koblet støtte i enkeltbetalingsord -
ningen kan medlemsstaterne tildele 
betalingsrettigheder til landbrugere 
eller øge værdien af eksisterende 
betalingsrettigheder, forudsat at de 
sektorspecifikke lofter overholdes. Den 
samlede værdi af samtlige de beta -
lingsrettigheder, der er tildelt til land -
brugere i en given medlemsstat, må 
ikke overstige det nationale budgetloft 
for enkeltbetalingsordningen.11 
Hver betalingsrettighed giver indeha -
veren ret til at få udbetalt det ved be -
talingsrettigheden fastsatte beløb i en -
keltbetalingsstøtte, når der samtidig 
anmeldes en hektar støtteberettiget 
landbrugsjord. Dette kaldes »aktive -
ring«. I næsten alle de medlemsstater, 
som har indført enkeltbetalingsordnin -
gen, giver mere end 95 % af værdien af 
de betalingsrettigheder, som er tildelt 
til landbrugerne, anledning til udbeta -
ling af enkeltbetalingsstøtte.Fordelingen af den disponible støtte til indlemmelse, pr. medlemsstat 2010-2012
Spanien 30 %Frankrig 42 %
Italien 12 %Andre medlemsstater  8 %
Nederlandene 4 %
Grækenland 4 %Figur 2
9 Budgetlofterne gælder 
for kalenderår n, hvor 
landbrugerne skal indsende 
den årlige ansøgning om 
enkeltbetalingsstøtte. 
Støttebetalingerne afholdes 
over budgettet for det 
efterfølgende regnskabsår 
n+1. De beløb, landbrugerne 
i sidste ende får udbetalt, 
er imidlertid lavere end 
budgetloftet, eftersom 
det ikke nødvendigvis 
er alle landbrugere, som 
ansøger om støtte for alle 
deres betalingsrettigheder. 
For årlige betalinger på 
over 5 000 euro skulle 
der endvidere — især 
indtil 2012 — foretages 
en nedsættelse (kaldet 
graduering) for at finansiere 
foranstaltninger til udvikling 
af landdistrikterne. 
Støttebetalingerne kan også 
nedsættes ved hjælp af 
administrative sanktioner.
11 Indledning
12 
Medlemsstaterne skal have en national 
reserve, som svarer til forskellen mel -
lem de respektive nationale lofter for 
enkeltbetalingsordningen og summen 
af alle tildelte betalingsrettigheder. 
Den nationale reserve skal primært 
anvendes til betalingsrettigheder til 
landbrugere i særlige situationer10. 
Medlemsstaterne kan også anvende 
disse midler til betalingsrettigheder til 
landbrugere, som påbegynder en land -
brugsaktivitet, eller som befinder sig 
i områder, som er omfattet af omstruk -
turerings- eller udviklingsprogrammer.
Betalingsrettigheder 
efter 2014
13 
Enkeltbetalingsordningen gælder indtil 
udgangen af 2014. Fra og med ansøg -
ningsåret 2015 vil den blive erstattet 
med en ny grundbetalingsordning, som 
også vil være baseret på betalingsret -
tigheder11. Værdien af disse betalings -
rettigheder vil i princippet være baseret 
på faste nationale eller regionale satser 
pr. hektar. Medlemsstaterne vil dog 
have mulighed for at tage hensyn til 
betalingsrettighedernes værdi under 
enkeltbetalingsordningen indtil ud -
gangen af 2018 ved gradvist at tilpasse 
dem til det regionale gennemsnit (kon -
vergens). Beregningen af enkeltbeta -
lingsrettigheder kan derfor påvirke de 
fremtidige betalinger til landbrugerne 
frem til regnskabsåret 2021.Kommissionens og 
medlemsstaternes 
rolle i forbindelse 
med afholdelse 
af udgifter under 
enkeltbetalingsordningen
Kommissionens ansvar for 
at sikre, at udgifterne under 
enkeltbetalingsordningen er 
i overensstemmelse med EU’s 
regler og principper
14 
Ifølge EU’s finansforordning afholder 
Kommissionen EGFL -udgifterne under 
en ordning med delt forvaltning med 
medlemsstaterne12. Det betyder, at de 
almindelige regler for beregningen 
af betalingsrettighedernes værdi og 
betalingen af enkeltbetalingsstøtte 
er fastlagt i EU -forordninger13, men at 
medlemsstaterne skal træffe alle de 
lovgivningsmæssige, administrative 
eller andre foranstaltninger, som er 
nødvendige for at beskytte EU’s finan -
sielle interesser.
15 
Kommissionen har det endelige ansvar 
for at gennemføre budgettet og er 
ansvarlig for betalingernes lovlighed 
og for, at den økonomiske forvaltning 
af udgifterne er forsvarlig, mens med -
lemsstaterne er ansvarlige for bereg -
ningen af betalingsrettigheder og 
for de godkendte betalingsorganers 
udbetaling af enkeltbetalingsstøtten 
til landbrugerne. Ifølge ordningerne 
for finansiering af udgifter under EGFL 
skal Kommissionen føre tilsyn med 
medlemsstaternes anvendelse af de 
EGFL -finansierede foranstaltninger og 
sikre, at de gældende EU -forordninger 
og -principper er overholdt14. Figur 3  
viser, hvordan ansvaret for indlemmel -
sen af koblet støtte i enkeltbetalings -
ordningen er fordelt.10 Jf. punkt 36.
11 Europa -Parlamentets 
og Rådets forordning 
(EU) nr. 1307/2013 af 
17. december 2013 om 
fastsættelse af regler 
for direkte betalinger 
til landbrugere under 
støtteordninger inden for 
rammerne af den fælles 
landbrugspolitik og om 
ophævelse af Rådets 
forordning (EF) nr. 637/2008 
og Rådets forordning (EF) 
nr. 73/2009 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 608).
12 Artikel 53b og anden 
del, afsnit I, i Rådets 
forordning (EF, Euratom) 
nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 
om finansforordningen 
vedrørende De Europæiske 
Fællesskabers almindelige 
budget (EFT L 248 af 
16.9.2002, s. 1). Det samme 
gælder også ifølge den nye 
finansforordning, som trådte 
i kraft den 1. januar 2013 
(Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EU, 
Euratom) nr. 966/2012 af 
25. oktober 2012 om de 
finansielle regler vedrørende 
Unionens almindelige budget 
og om ophævelse af Rådets 
forordning (EF, Euratom) 
nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 
26.10.2012, s. 1)).
13 Forordning (EF) nr. 73/2009 
og Kommissionens 
forordning (EF) nr. 1120/2009 
af 29. oktober 2009 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til enkeltbetalingsordningen 
i afsnit III i Rådets 
forordning (EF) nr. 73/2009 
om fælles regler for den 
fælles landbrugspolitiks 
ordninger for direkte 
støtte til landbrugere 
og om fastlæggelse af 
visse støtteordninger for 
landbrugere (EUT L 316 af 
2.12.2009, s. 1).
14 Rådets forordning (EF) 
nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 
om finansiering af den fælles 
landbrugspolitik (EUT L 209 af 
11.8.2005, s. 1).
12 Indledning Figur 3Ansvaret for indlemmelsen af koblet støtte i enkeltbetalingsordningen ifølge forord -
ning (EF) nr. 73/2009
Betalings-
organerne
Medlems-
staterneDeﬁnerer 
kriterierne for 
tildeling og 
beregning af BR22KommissionenVedtager 
gennemførelsesforord-ninger 
og overvåger medlemsstaterneBeregner og 
tildeler BR2
Udbetaler 
enkeltbetalings-
støtten, når BR er 
aktiveretIndhenter 
historiske 
referencedata1
Indlemmelse af koblet støtte 
(forordning (EF) nr. 73/2009)Udfører overensstemmelses-
revisioner (Forordning (EF) 
nr. 1290/2005)
1 Gælder kun den historiske model. Den regionale model tager hensyn til det regionale gennemsnit.
2 BR — Betalingsrettigheder.
13 Indledning
Medlemsstaterne havde vide 
skønsbeføjelser med hensyn 
til at fastsætte kriterierne for 
fordeling af den disponible 
støtte i overensstemmelse 
med politikmålene
16 
Med indførelsen af enkeltbetalingsord -
ningen i 2005 kunne medlemsstaterne 
vælge at beregne betalingsrettighe -
derne enten på grundlag af den kob -
lede støtte, som landbrugerne havde 
modtaget i en bestemt referenceperi -
ode (den såkaldte »historiske model«), 
eller på grundlag af faste regionale sat -
ser pr. hektar (den »regionale model«). 
Der var også blandingsformer, som 
kombinerede elementer fra begge 
modeller (»hybridmodeller«).17 
Ifølge de principper, som Rådet med 
sundhedstjekket i 2008 vedtog for 
indlemmelsen af koblet støtte i enkelt -
betalingsordningen, havde medlems -
staterne vide skønsbeføjelser til at 
beslutte, hvordan de disponible beløb 
skulle fordeles blandt landbrugerne15. 
De kunne således beslutte at beregne 
et referencebeløb for den pågæl -
dende landbrugssektor på grundlag 
af objektive og ikke -diskriminerende 
kriterier og især tage hensyn til den 
støtte, disse landbrugere havde mod -
taget, direkte eller indirekte, under de 
relevante støtteordninger i en bestemt 
referenceperiode16. Alternativt kunne 
medlemsstaterne definere landbrugs -
aktiviteter, der udøves af landbrugerne 
i et eller flere år i en referenceperiode, 
og fordele støtten på grundlag af den 
type aktiviteter17.15 Artikel 63-67 i forordning (EF) 
nr. 73/2009.
16 Artikel 64 og 65 i forordning 
(EF) nr. 73/2009.
17 Artikel 63, stk. 2, litra a), 
i forordning (EF) nr. 73/2009. 
I dette tilfælde skulle 
medlemsstaterne sørge for, 
at landbrugere, som tidligere 
havde modtaget koblet 
støtte, fik mindst 75 % af den 
samlede gennemsnitlige 
årlige støtte, de havde 
modtaget i form af direkte 
betalinger i den relevante 
referenceperiode. De 
medlemsstater, som indførte 
enkeltbetalingsordningen 
i den regionale form, kunne 
også anvende hele eller 
en del af den disponible 
støtte til at forhøje værdien 
af alle landbrugeres 
betalingsrettigheder 
i en region med et 
supplerende standardbeløb 
pr. betalingsrettighed.
14
 Revisionens omfang og 
mål samt revisionsmetoden
18 
I betragtning af de betydelige beløb, 
der blev tilført enkeltbetalingsordnin -
gen efter sundhedstjekket i 2008, og 
de specifikke risici, der er forbundet 
med beregningen af et referencebeløb 
til hver enkelt landbruger, særlig i de 
medlemsstater, som havde valgt at 
gennemføre enkeltbetalingsordningen 
efter den historiske model, besluttede 
Retten at udføre en juridisk -kritisk 
revision vedrørende beregningen af 
betalingsrettigheder i årene 2010-2012.
19 
Retten stillede følgende hovedspørgs -
mål: Har Kommissionen forvaltet ind -
lemmelsen af koblet støtte i enkeltbe -
talingsordningen effektivt? Følgende 
underspørgsmål blev søgt besvaret:
a) Var Kommissionens overvågning 
og kontrol af beregningen af beta -
lingsrettigheder fyldestgørende?
b) Var medlemsstaternes lovgivning 
i overensstemmelse med de betin -
gelser og principper, der er fastsat 
i EU -lovgivningen, og var de kom -
petente myndigheders beregning 
og fordeling af betalingsrettighe -
derne til landbrugerne korrekt?
c) Kontrollerede de kompetente 
myndigheder i medlemsstaterne 
effektivt, at beregningen og forde -
lingen af betalingsrettigheder var 
korrekt?20 
Revisionen blev udført i Kommis -
sionen og i Grækenland, Spanien, 
Frankrig, Italien og Nederlandene. 
Disse medlemsstater tegner sig for 
92 % af de beløb, der blev indlemmet 
i enkeltbetalingsordningen mellem 
2010  og 2012. Disse medlemsstater 
havde alle gennemført enkeltbeta -
lingsordningen efter den historiske 
model i 2005 eller 2006.
21 
Revisionsmetoden bestod i en vur -
dering af Kommissionens rolle med 
hensyn til at overvåge beregningen og 
fordelingen af betalingsrettigheder, 
særlig i forbindelse med indlemmelsen 
af koblet støtte i enkeltbetalingsord -
ningen, som blev indført med sund -
hedstjekket i 2008. I Rettens arbejde 
indgik også en gennemgang af de 
nationale gennemførelsesretsakter, en 
analyse af forvaltnings- og kontrolsy -
stemer og, på grundlag af en doku -
mentgennemgang, overensstemmel -
sestest af 377 sagsakter vedrørende 
modtagere, som havde fået forhøjet 
værdien af deres betalingsrettigheder, 
eller som havde fået nye betalingsret -
tigheder mellem 2010 og 2012.
15
 Bemærkninger
Svagheder i Kommissio -
nens overvågning og 
i medlemsstaternes 
implementering med -
førte, at de principper, 
der var blevet indført med 
sundhedstjekket af den 
fælles landbrugspolitik 
i 2008, ikke blev anvendt 
på en ensartet måde
22 
På grundlag af de analyser, der er be -
skrevet i det foregående, konstaterede 
Retten, at medlemsstaterne på grund 
af manglende overvågning fra Kom -
missionens side havde indlemmet kob -
let støtte i enkeltbetalingsordningen 
og beregnet betalingsrettigheder på 
en måde, som ikke altid var i overens -
stemmelse med de generelle princip -
per i EU -lovgivningen, hvilket forklares 
nærmere i det følgende.
Kommissionen har ikke 
vedtaget gennemførelses -
bestemmelser og har ikke 
vurderet medlemsstaternes 
kriterier for fordeling af de 
disponible beløb korrekt...
23 
Som påpeget i det foregående havde 
medlemsstaterne vide skønsbeføjelser, 
når de skulle fastsætte kriterierne for 
fordelingen af de beløb i koblet støtte, 
der kunne indlemmes i enkeltbeta -
lingsordningen, men kriterierne skulle 
være objektive og ikke -diskrimineren -
de, og der skulle især tages hensyn til 
den støtte, som landbrugerne direkte 
eller indirekte havde modtaget i et 
eller flere år i referenceperioden. Der 
var normalt tale om årene 2005-2006. 
De samme principper gjaldt for de 
ordninger, som allerede var blevet 
afkoblet i 2005, men som medlems -
staterne havde valgt at beholde som 
delvist koblede. Her skulle støtten be -
regnes i forhold til, hvad landbrugerne 
havde modtaget i de oprindelige referenceperioder18, men medlemssta -
terne kunne også beslutte at vælge en 
senere repræsentativ periode.
24 
På trods af at Kommissionen ifølge for -
ordning (EF) nr. 73/2009 har pligt til at 
fastsætte gennemførelsesbestemmel -
ser19, har den ikke fastsat gennemførel -
sesbestemmelser om indlemmelsen af 
koblet støtte i enkeltbetalingsordnin -
gen, når der ses bort fra nogle tekniske 
bestemmelser om frugt og grøntsager 
og om vinsektoren20. Kommissionen 
bad heller ikke medlemsstaterne om 
at redegøre nærmere for og begrunde 
de kriterier, som de havde fastsat. Den 
foretog derfor ingen forudgående vur -
dering af, om medlemsstaterne havde 
anlagt en samlet og konsekvent tilgang 
og fordelte den disponible støtte i over -
ensstemmelse med EU’s principper.
... på denne baggrund 
var nogle af de kriterier, 
som medlemsstaterne 
definerede, ikke altid 
i overensstemmelse med EU’s 
lovgivning eller principper
25 
Retten konstaterede, at de besøgte 
medlemsstater normalt havde fastsat 
kriterier, som enten tog hensyn til de 
beløb i direkte støtte, som landbru -
gerne havde modtaget i et eller flere 
af referenceårene, eller til antallet af 
støtteberettigede hektar eller dyr, der 
var udbetalt støtte for. I forbindelse 
med ordninger som forarbejdnings -
støtte til tørret foder eller støtte til 
kartoffelstivelse, hvor det tidligere var 
forarbejdningsvirksomhederne, som 
havde fået udbetalt støtten, modtog 
landbrugerne et referencebeløb base -
ret på de råvarer, de havde leveret, el -
ler de mængder, der var omfattet af en 
leveringskontrakt med producenten.18 Normalt årene fra 2000 
til 2002.
19 Artikel 142, litra d), i forordning 
(EF) nr. 73/2009.
20 Forordning (EF) nr. 1120/2009.
16 Bemærkninger
Den procentdel af betalingsrettighedernes værdi, der overstiger værdien af mod -
tagne koblede betalinger i referenceperioden i Spanien
Ordning indlemmet 
i enkeltbetalingsordningenBetalingsrettighedernes overskydende værdi
Særlig kvalitetspræmie for hård hvede 12,2  %
Supplement for hård hvede 18,1  %
Støtte til olivenplantager 1,4 %
Fåre- og gedepræmie 7, 6 %
Supplerende fåre- og gedepræmie 4,4 %
Præmie for proteinafgrøder 31,5  %
Støtte til frø 76,8  %Tabel 126 
Ifølge EU -lovgivningen skal referen -
ceperioderne være repræsentative. 
Men medlemsstaterne kunne ikke altid 
begrunde, hvorfor de havde valgt en 
bestemt periode som »repræsentativ«, 
og de fortolkede ikke principperne for 
indlemmelse af koblet støtte i enkelt -
betalingsordningen på en ensartet 
måde. Det medførte undertiden, at 
landbrugere i sammenlignelige situa -
tioner blev behandlet forskelligt.
27 
I Italien og Grækenland indtog myn -
dighederne således en forsigtig 
holdning og beregnede betalingsret -
tighederne på grundlag af det be -
løb, som landbrugerne i de berørte 
sektorer havde modtaget i direkte 
betalinger i referenceperioden. Men i Spanien besluttede myndighederne 
at gange den koblede støtte, som 
hver enkelt landbruger årligt havde 
modtaget i referenceperioden, med 
en koefficient for at kunne udnytte 
hele den støtte, der var til rådighed. 
I nogle sektorer overskred de således 
korrigerede beløb imidlertid langt de 
beløb, landbrugerne havde modta -
get i referenceperioden. Som følge 
heraf fik landbrugerne i disse sekto -
rer tildelt betalingsrettigheder, hvis 
samlede værdi beløb sig til 32,6 mil -
lioner euro mere, end hvad de årligt 
havde modtaget i koblede betalinger 
i referenceperioden. Retten vurderer, 
at landbrugerne i de berørte sektorer 
derved opnår en samlet uventet for -
tjeneste på årligt ca. 29 millioner euro. 
Betalingsrettighedernes overskydende 
værdi i forhold til de modtagne beløb 
i referenceperioden vises i  tabel 1 .
17 Bemærkninger Figur 4Indlemmelse af den særlige kvalitetspræmie for hård hvede
01050
40
30
20millioner euro
Grækenland
Disponible beløb Enkeltbetalingsrettighedernes værdi
Koblet støtte i referenceperiodenSpanien Italien28 
De nederlandske myndigheder anlagde 
en lignende tilgang som myndigheder -
ne i Spanien. De besluttede at fordele 
hele den disponible støtte på grundlag 
af de arealer, der var blevet dyrket, eller 
de dyr, der var blevet slagtet i refe -
renceperioden, og ikke på grundlag 
af de beløb, landbrugerne reelt havde 
modtaget i støtte, hvorved der blev 
skabt risiko for, at disse fik en ekstra 
fortjeneste. Det havde imidlertid kun 
ringe eller ingen virkning, da man med 
den støtte, der var ansøgt om i referen -
ceperioden, normalt havde overskredet 
det budget, der var til rådighed i de 
pågældende sektorer. Kun i frøsektoren 
fik modtagerne betalingsrettigheder, 
hvis værdi overskred de koblede beta -
linger i referenceperioden med 46 %.29 
Med hensyn til den særlige kvalitets -
præmie for hård hvede viser figur 4 , 
hvordan landbrugere i sammenligne -
lige situationer som følge af denne 
inkonsekvens i nogle sektorer blev 
behandlet forskelligt.
18 Bemærkninger
Eksempler på forskelsbehandling af landbrugere
I modsætning til andre af de medlemsstater, som Retten besøgte, nedsatte de græske myndigheder refe -
rencebeløbene for landbrugere i sektorerne for ris, hård hvede, proteinafgrøder og nødder med 5 %. De 
forklarede nedsættelsen med, at der var tale om den »graduering«, hvorved alle direkte betalinger i referen -
ceperioden (2007  og 2008) var blevet reduceret for at finansiere udgifterne til foranstaltninger til udvikling 
af landdistrikterne21. Gradueringsproceduren gjaldt kun beløb over 5 000 euro pr. år, men var blevet anvendt 
på alle direkte betalinger, så betalingsrettighedernes værdi var lavere end de bidrag, mange af landbrugerne 
rent faktisk havde modtaget i koblet støtte i referenceperioden. Eftersom den enkeltbetalingsstøtte, som 
myndighederne havde udbetalt siden 2010, også var blevet nedsat ved hjælp af graduering, modtog de land -
brugere, der var berørt af indlemmelsen af koblet støtte, samlet set mindre støtte og blev forskelsbehandlet 
i forhold til dem, som ikke var berørt.
I Italien beregnede myndighederne betalingsrettighederne til modtagere af kvalitetspræmien for hård hvede, 
den afgrødespecifikke betaling for ris og støtten til nødder på grundlag af den koblede støtte, som de rent fak -
tisk havde modtaget før graduering. Der var imidlertid landbrugere, som havde fået nedsat deres betalinger og 
var blevet udelukket i referenceperioden, fordi de nationale myndigheder havde afgjort, at de arealer, de havde 
beplantet med disse afgrøder, var mindre end dem, de havde anmeldt. Når de italienske myndigheder som 
grundlag anvendte det faktisk udbetalte beløb i stedet for det beløb, som svarede til det fastsatte areal, ned -
satte de landbrugernes referencebeløb permanent og dermed også deres enkeltbetalingsstøtte. På denne måde 
straffede myndighederne de berørte modtagere flere gange for den samme overtrædelse, hvilket fik overdrevne 
økonomiske følger for landbrugerne i forhold til det, der var formålet med den oprindeligt pålagte sanktion.
21 Jf. afsnit II, kapitel 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks 
ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere og om ændring af forordning (EØF) nr. 2019/93, (EF) 
nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001, (EF) nr. 1454/2001, (EF) nr. 1868/94, (EF) nr. 1251/1999, (EF) nr. 1254/1999, (EF) nr. 1673/2000, (EØF) nr. 2358/71 
og (EF) nr. 2529/2001 (EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1).Tekstboks 130 
For de fleste af de indlemmede ordnin -
ger havde Italien valgt at anvende de 
gennemsnitlige årlige koblede betalin -
ger for årene fra 2005 til 2008, hvorimod 
Grækenland, Spanien og Nederlandene 
valgte kortere perioder på mellem to og 
tre år eller, for Spaniens vedkommende 
i forbindelse med indlemmelsen af fåre- 
og gedepræmien, et år. I sidstnævnte 
tilfælde lagde Retten mærke til, at dette 
havde givet myndighederne mulighed 
for at koncentrere de disponible beløb 
på en mindre population af landbru -
gere. For de ordninger, der blev indlem -
met i 2010, besluttede Frankrig, at det 
enkelte referenceår skulle være det år 
i perioden 2005-2008, hvor landbruge -
ren havde modtaget det største beløb 
i koblet støtte.31 
Det konstateredes også, at medlems -
staterne undertiden havde fordelt de 
disponible beløb i strid med princippet 
om ikke -forskelsbehandling og med 
proportionalitetsprincippet (jf.  tekst -
boks 1 ).
19 Bemærkninger
... Bivirkningerne ved at 
indlemme koblet støtte 
i enkeltbetalingsordningen 
var endvidere ikke blevet 
behandlet konsekvent
32 
Ifølge den gældende lovgivning22 
havde medlemsstaterne mulighed for 
at forhøje betalingsrettighedernes 
værdi eller for ikke at tildele betalings -
rettigheder i tilfælde, hvor landbruge -
re havde solgt eller overdraget deres 
bedrift eller præmierettigheder, eller 
hvor en forpagtningskontrakt vedrø -
rende hele eller en del af bedriften var 
udløbet, før den pågældende landbru -
ger var blevet gjort opmærksom på 
afkoblingen og de relevante betingel -
ser, og hvor forhøjelsen således ville 
have ført til en uventet fortjeneste for 
den pågældende landbruger.
33 
Blandt de besøgte medlemsstater var 
det kun Frankrig, der som hovedregel 
havde anvendt denne mekanisme, dog 
blev alle referencebeløb, som svarede 
til en aktivitetsnedsættelse i form af 
en reduktion af det dyrkede areal eller 
færre slagtede dyr efter referencepe -
rioden, krævet tilbagebetalt. Dette gik 
imidlertid også længere end de tilfælde 
af salg, overdragelse og forpagtnings -
ophør, der er nævnt i EU -lovgivningen.
34 
Italien havde ikke anvendt bestemmel -
sen om ekstrafortjeneste, og landbru -
gere, som havde reduceret antallet af 
dyrkede hektar væsentligt mellem re -
ferenceperioden og det år, hvor støtten 
blev indlemmet i enkeltbetalingsordnin -
gen, kunne derfor koncentrere støtten 
på meget små arealer. I en af de sager, 
der indgik i Rettens revision, havde den -
ne procedure ført til en situation, hvor 
en landbruger, som i referenceperioden 
havde dyrket ris på ca. 70 hektar og der -
for havde modtaget 30 425 euro i koblet støtte, kun behøvede 0,41 hektar støt -
teberettiget jord for at have ret til det 
samme beløb i enkeltbetalingsstøtte.
Medlemsstaterne 
implementerede 
undertiden de gældende 
regler forkert
35 
Retten konstaterede, at medlems -
staterne på grund af manglende 
overvågning fra Kommissionens side 
havde indlemmet koblet støtte i en -
keltbetalingsordningen på en måde, 
som ikke altid var i overensstemmelse 
med EU -lovgivningen, hvilket forklares 
nærmere i det følgende.
Kommissionen beskrev 
ikke klart de betingelser, 
som skulle overholdes, for 
at landbrugerne kunne få 
tildelt betalingsrettigheder 
fra den nationale reserve
36 
Landbrugere i visse særlige situationer, 
som Kommissionen skal definere, har 
ret til at modtage betalingsrettigheder 
fra den nationale reserve. I gennemfø -
relsesbestemmelserne medtog Kom -
missionen for eksempel tilfælde, hvor 
landbrugere afholder investeringer i en 
sektor, som ville have givet dem ret til 
at modtage mere i støtte, hvis sektoren 
ikke var blevet afkoblet. Men i modsæt -
ning til de regler, som var gældende 
før sundhedstjekket23, undlod Kom -
missionen at definere en »investering«. 
Konsekvensen var, at der opstod til -
fælde, hvor det var tvivlsomt, enten om 
landbrugerne reelt havde afholdt en in -
vestering, eller om de rent faktisk ville 
have modtaget et større beløb i koblet 
støtte, hvis de pågældende sektorer 
ikke var blevet indlemmet i enkeltbeta -
lingsordningen (jf.  tekstboks 2 ).22 Artikel 41, stk. 6, i forordning 
(EF) nr. 73/2009.
23 Artikel 21 i Kommissionens 
forordning (EF) nr. 795/2004 
af 21. april 2004 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til enkeltbetalingsordningen 
i Rådets forordning 
(EF) nr. 1782/2003 om 
fælles regler for den 
fælles landbrugspolitiks 
ordninger for direkte støtte 
og om fastlæggelse af 
visse støtteordninger for 
landbrugere (EUT L 141 af 
30.4.2004, s. 1).
20 Bemærkninger
Eksempler på betalingsrettigheder til investeringer
I Frankrig tildelte de nationale myndigheder betalingsrettigheder til »investeringer« til modtagere af slagtepræ -
mier, som havde slagtet mere kvæg i 2009 end i referenceperioden. Myndighederne vidste imidlertid ikke, om 
disse landbrugere reelt havde investeret i produktionskapacitet, havde købt avlsdyr eller blot havde reduceret 
deres landbrugsaktivitet ved at slagte deres dyr (udsættelse). De satser pr. dyr, som de nationale myndigheder 
havde fastsat, var også væsentlig højere end den koblede støtte, som de landbrugere, der ikke havde investeret, 
modtog pr. dyr.
Retten konstaterede også tilfælde i Frankrig, hvor myndighederne havde tildelt betalingsrettigheder til investe -
ring i jord, selv om ansøgerne kun havde foretaget en simpel ændring i deres juridiske status.Tekstboks 2
37 
Landbrugere i Grækenland modtog 
med investeringer som begrundelse 
betalingsrettigheder fra den nationale 
reserve, hvis de i en sektor, der var 
blevet indlemmet i enkeltbetalings -
ordningen, havde dyrket en afgrøde på 
et større område i 2010 end i 2008, det 
sidste år i referenceperioden. I 2010 
som i 2008 var det at dyrke jorden 
imidlertid blot udtryk for en årlig 
produktionsbeslutning baseret på ef -
terspørgslen på markedet og var ikke 
nødvendigvis forbundet med en kon -
kret investering i produktionskapaci -
tet, som f.eks. erhvervelse af mere jord. 
Kommissionen fastsatte heller ikke et 
maksimumbeløb pr. hektar for værdien 
af betalingsrettighederne fra den na -
tionale reserve. Det førte til situationer, 
som ikke er i overensstemmelse med 
princippet om ligebehandling. Som 
eksempel herpå konstaterede Retten, 
at landbrugere i okse- og fårekøds -
sektoren i Frankrig kunne modtage 
betalingsrettigheder fra den nationale 
reserve, som var op til 9 010 euro værd 
pr. hektar, også selv om værdien af 
en betalingsrettighed uden for den 
nationale reserve til landbrugere, som 
var omfattet af indlemmelsen af koblet 
støtte i enkeltbetalingsordningen i de 
samme sektorer, ifølge EU -lovgivnin -
gen er fastsat til 5 000 pr. hektar.
21 Bemærkninger
Tildeling af betalingsrettigheder eller forhøjelse af deres værdi uden retsgrundlag
I Frankrig tildelte myndighederne betalingsrettigheder til landbrugere, som ikke havde nogen betalingsret -
tigheder, eller de forhøjede værdien af betalingsrettigheder, hvis værdi lå betydeligt under den regionale 
gennemsnitsværdi. De begrundede det med en generel risiko for opgivelse af landbrugsdrift. Men ifølge de 
gældende EU -bestemmelser er dette kun muligt i områder, som er omfattet af omstrukturerings- og/eller 
udviklingsprogrammer. De franske myndigheder havde imidlertid hverken udarbejdet et særligt program eller 
udpeget områder, hvor man vurderede, at der var en mulig risiko for opgivelse af landbrugsdrift. De kunne 
heller ikke fremlægge dokumentation for, at forhøjelsen af disse betalingsrettigheders værdi var et effektivt 
instrument, som gjorde det muligt at undgå opgivelse af landbrugsjord, eller at landbrugerne var udsat for 
særlige ulemper, som gjorde, at de havde behov for kompensation.
Under en anden foranstaltning tildelte de franske myndigheder betalingsrettigheder for 2  millioner  euro til 
visse kalveproducenter med den begrundelse, at den specifikke sektor var ramt af tilbagegang, samtidig med 
at de også støttede nytilkomne landbrugere i denne sektor. Denne foranstaltning havde som formål at afbøde 
cykliske virkninger i en særlig landbrugssektor, men var ikke knyttet til et specifikt omstrukturerings- eller 
udviklingsprogram.Tekstboks 3... og i nogle tilfælde 
tildelte medlemsstaterne 
betalingsrettigheder uden 
hjemmel i EU -lovgivningen
38 
Medlemsstaterne kan også tildele be -
talingsrettigheder fra den nationale re -
serve til landbrugere, som påbegynder 
en landbrugsaktivitet og landbrugere 
i områder, som er omfattet af offentlig 
intervention og/eller omstrukture -
rings- eller udviklingsprogrammer.
39 
Under revisionen konstaterede Ret -
ten, at medlemsstaterne havde indført 
foranstaltninger, som der ikke var noget 
retsgrundlag for i EU -lovgivningen, eller 
hvor flere af de respektive EU -bestem -
melser var overtrådt (jf.  tekstboks 3 ).... eller de beregnede 
betalingsrettighedernes 
værdi ud fra 
uigennemsigtige kriterier
40 
For visse kategorier af landbrugere 
havde Italien, Frankrig og Grækenland 
defineret en fast enhedsværdi pr. hek -
tar for betalingsrettighederne fra den 
nationale reserve. I Frankrig og Græ -
kenland var de beløb, der var fastsat 
pr. hektar, imidlertid beregnet ud fra 
temmelig vilkårlige kriterier, mens der 
i Italien ikke var noget revisionsspor, 
så det var muligt at kontrollere, om 
beregningerne var korrekte.
22 Bemærkninger
Kommissionens procedurer 
for overvågning af 
overholdelsen af 
enkeltbetalingslofterne var 
uklare...
41 
Ifølge de gældende regler skal Kom -
missionen hvert år fastsætte de lofter, 
der skal gælde for enkeltbetalingsord -
ningen, idet den tager hensyn til de 
forskellige muligheder for at tildele 
koblede betalinger eller særlig støtte, 
som medlemsstaterne har valgt. Dette 
loft udgør maksimumsværdien af alle 
betalingsrettigheder, der kan tildeles 
til landbrugerne i en medlemsstat, og 
beløbet i den nationale reserve.
42 
Medlemsstaterne skal regelmæssigt 
informere Kommissionen om den 
samlede værdi af alle eksisterende 
betalingsrettigheder under enkeltbe -
talingsordningen i et givet år, uanset 
om de er aktiveret eller ej, om det 
antal hektar, der kræves for at kunne 
aktivere dem, og om det beløb, der er 
tilbage i den nationale reserve. Retten 
lagde mærke til, at medlemsstaterne 
ikke altid indsendte disse oplysninger 
til tiden, og at Kommissionen ikke 
havde indført et fuldstændigt effektivt 
system til kontrol af, om medlems -
staterne overholdt de gældende 
enkeltbetalingslofter24. Kommissionen 
har heller ikke præciseret, hvad den 
i sidste ende vil bruge medlemsstater -
nes oplysninger til.... og i et tilfælde havde 
manglende overholdelse af 
de gældende lofter medført, 
at betalingsrettighedernes 
værdi var blevet ansat for 
højt
43 
EU-lovgivningen fastsætter, at den sam -
lede værdi af de betalingsrettigheder, 
der kan tildeles til landbrugerne, ikke 
må overskride det nationale budgetloft, 
der gælder for enkeltbetalingsordnin -
gen. For hver af de sektorer, der blev 
indlemmet i enkeltbetalingsordningen, 
kunne medlemsstaterne heller ikke 
fordele mere blandt landbrugerne i de 
berørte sektorer, end hvad der årligt var 
til rådighed inden for den sektorspeci -
fikke del af det nationale loft25.
44 
I modstrid med EU -lovgivningen26 
havde de franske myndigheder ikke 
nedsat værdien af alle betalingsrettig -
hederne for at finansiere den særlige 
støtte til landbrugerne i medfør af ar -
tikel 68 i forordning (EF) nr. 73/2009)27. 
Værdien af samtlige betalingsrettighe -
der i Frankrig var derfor ansat 4,61 % 
for højt, hvilket svarer til 357,3 mil -
lioner euro. Af dette beløb vedrørte 
74 millioner euro den støtte, der var 
blevet indlemmet i enkeltbetalingsord -
ningen i 2010. Da Retten udførte sin 
revision i foråret 2013, havde de fran -
ske myndigheder stadig ikke korrigeret 
betalingsrettighedernes værdi.24 Jf. punkt 44.
25 Jf. bilag XII til forordning (EF) 
nr. 73/2009.
26 Artikel 69, stk. 6, litra b), 
i forordning (EF) nr. 73/2009. 
Medlemsstaterne kunne 
vælge at tilvejebringe 
de nødvendige midler 
ved at foretage en 
lineær nedsættelse af de 
betalingsrettigheder, der 
var tildelt til landbrugerne. 
I den slags tilfælde 
nedsatte Kommissionen de 
nationale budgetlofter for 
enkeltbetalingsordningen 
i overensstemmelse hermed.
27 For ansøgningsårene 2010, 
2011 og 2012 nedsatte de 
franske myndigheder alle 
enkeltbetalingsrettighederne 
med en fast sats på 
henholdsvis 3,92 %, 3,4 % og 
3,31 %. Jf. også årsberetningen 
for regnskabsåret 2011, 
punkt 3.12 og årsberetningen 
for regnskabsåret 2012, 
punkt 3.13.
23 Bemærkninger
Mangelfuld overvågning 
og kontrol indvirkede 
på beregningen af 
betalingsrettigheder og 
dermed på udbetalingen 
af enkeltbetalingsstøtte
45 
Korrekt beregnede betalingsrettig -
heder er af afgørende betydning for 
lovligheden af den deraf følgende 
enkeltbetalingsstøtte. En fejl i bereg -
ningen af en betalingsrettigheds værdi 
medfører i princippet, at det beløb, der 
udbetales i enkeltbetalingsstøtte i de 
følgende regnskabsår og så længe, en -
keltbetalingsordningen løber, ikke er 
korrekt, medmindre fejlen korrigeres.
46 
Ifølge EU -lovgivningen skal medlems -
staterne indføre et system til identi -
ficering og registrering af betalings -
rettigheder, som gør det muligt at 
efterprøve disse rettigheder og foreta -
ge krydskontrol med støtteansøgnin -
gerne og systemet til identificering af 
landbrugsparceller. Denne database er 
en af hjørnestenene i det integrerede 
forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS), 
som medlemsstaterne skal anvende 
i forbindelse med forvaltningen af alle 
direkte betalinger.Myndighederne i de 
besøgte medlemsstater 
havde for størstepartens 
vedkommende anvendt 
landbrugernes referencedata 
korrekt, men flere af de 
konstaterede fejl var 
systematiske
47 
De medlemsstater, som havde beslut -
tet at indlemme de beløb, der var til 
rådighed til koblet støtte, i enkeltbe -
talingsordningen på grundlag af den 
støtte, landbrugerne havde modtaget 
i referenceperioden, var nødt til at ind -
hente individuelle referencedata for 
hver enkelt ordning og for hver enkelt 
landbruger. Disse data kom enten fra 
betalingsorganernes egne databaser 
eller databaserne i de organer, som ad -
ministrationen af de tidligere ordnin -
ger var blevet uddelegeret til.
48 
Retten konstaterede, at de natio -
nale myndigheder for hovedpartens 
vedkommende havde anvendt 
landbrugernes referencedata kor -
rekt. Alligevel fandt revisorerne flere 
systematiske fejl i Italien, hvor de 
koblede betalinger i nøddesektoren 
var blevet beregnet delvist forkert 
i referenceperioden. Hertil kommer, at 
de nationale myndigheder heller ikke 
havde overholdt de beregningsregler, 
ifølge hvilke de beløb, der indlem -
mes i enkeltbetalingsordningen, skal 
fordeles på alle de betalingsrettighe -
der, som en given landbruger ejer28. 
Dette berørte ca. 86 000 landbrugere 
og indvirkede på betalingsrettigheder 
til en værdi af 107,9 millioner euro. 
I Spanien svarede de arealer, der var 
anvendt ved fastsættelsen af beta -
lingsrettigheder i citrussektoren, ikke 
til referencearealerne i landbrugernes 
sagsakter, eller myndighederne havde 
ikke ajourførte oplysninger om arealer, 
der var beplantet med citrustræer 
i referenceperioden.28 Artikel 64, stk. 2, i forordning 
(EF) nr. 73/2009.
24 Bemærkninger
49 
De nationale myndigheder havde for 
størstepartens vedkommende også 
overholdt de specifikke lofter for de 
sektorer, som var blevet indlemmet 
i enkeltbetalingsordningen mellem 
2010 og 2012. I Spanien havde myn -
dighederne dog overskredet loftet 
for indlemmelse af tomatsektoren 
med 1,3 millioner euro. I Grækenland 
svarede de beløb, der var blevet til -
bageholdt i 2006 til den supplerende 
betaling for særlige typer landbrug29, 
ikke til de beløb, Kommissionen havde 
godkendt i sektorerne for okse-, fåre- 
og gedekød samt i olivenoliesektoren. 
Som følge heraf overskred de beløb, 
der blev indlemmet i enkeltbetalings -
ordningen i 2010, de disponible beløb 
med 2,6 millioner euro.
Medlemsstaternes 
kontrolsystemer var 
af svingende kvalitet 
og opdagede ikke alle 
beregningsfejl
50 
Ifølge EU -lovgivningen må medlemssta -
terne først godkende EGFL -udgifter, når 
der er foretaget tilstrækkelig kontrol af, 
at de overholder EU -forskrifterne30.
51 
Retten vurderede den specifikke kon -
trol, de besøgte medlemsstater havde 
indført for at sikre, at betalingsrettig -
hederne var beregnet korrekt. Selv om 
disse medlemsstater siden indførelsen 
af betalingsrettigheder havde opbyg -
get betydelig erfaring med at forvalte 
dem, var der betragtelige kvalitetsfor -
skelle mellem de nationale myndighe -
ders kontrol af, om referencedataene 
var pålidelige, og om betalingsret -
tighederne var beregnet korrekt. Det 
skyldes til dels, at der mangler klare 
retningslinjer fra Kommissionen.52 
I Nederlandene konstaterede Ret -
ten kun mindre svagheder i forbin -
delse med kontrollen af overførsler 
af referencedata mellem landbrugere 
og anvendelsen af de særlige regler 
for beregning af det antal betalings -
rettigheder, der kan tildeles til visse 
landbrugere.
53 
I Frankrig havde de nationale myndig -
heder klart beskrevet procedurerne 
for beregning af betalingsrettighe -
der i den nationale instruks, men de 
berørte administrative organer havde 
ingen samlet kontrolstrategi, og Ret -
ten konstaterede individuelle fejl på 
lokalt niveau.
54 
I Grækenland anvendte de nationale 
myndigheder upålidelige data fra 
fortegnelsen over vindyrkningsarealer 
til beregning af betalingsrettigheder 
til landbrugerne i vinsektoren, og 
landbrugere kan eventuelt have fået 
betalingsrettigheder for jord, som ikke 
var omfattet af denne foranstaltning. 
De græske myndigheder gav også 
betalingsrettigheder til nye landbru -
gere, selv om de ikke havde nogen 
sikkerhed for, at ansøgerne, som 
krævet i EU -lovgivningen, ikke havde 
udøvet en landbrugsaktivitet i eget 
navn og for egen risiko i de 5 år, der 
gik forud for indledningen af den nye 
landbrugsaktivitet.29 Artikel 69 i forordning (EF) 
nr. 1782/2003.
30 Det er et af kriterierne 
for godkendelse af 
betalingsorganerne. 
Jf. bilag I til Kommissionens 
forordning (EF) nr. 885/2006 
af 21. juni 2006 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning 
(EF) nr. 1290/2005 for så 
vidt angår godkendelse 
af betalingsorganer 
og andre organer og 
regnskabsafslutning for 
EGFL og ELFUL (EUT L 171 af 
23.6.2006, s. 90).
25 Bemærkninger
55 
I Italien blev beregningen af betalings -
rettigheder ikke foretaget af beta -
lingsorganerne selv, men af et centralt 
koordineringsorgan, som udliciterede 
arbejdet til en tjenesteleverandør. På 
grund af manglende overvågning blev 
adskillige systematiske fejl i beregnin -
gen af betalingsrettigheder ikke op -
daget, og modtagere, som ikke havde 
ret dertil, fordi de ikke havde drevet 
landbrug i de pågældende sektorer, 
kunne få tildelt referencebeløb. Der 
var også væsentlige svagheder i den 
kontrol, der blev udført med hensyn 
til adgangen til den nationale reserve, 
fra hvilken myndighederne siden 2010 
havde tildelt betalingsrettigheder til 
en værdi af 78,5 millioner euro til nye 
landbrugere. Retten konstaterede 
imidlertid tilfælde, hvor landbrugere 
havde oprettet juridiske enheder (sel -
skaber), som de selv kontrollerede, og 
som modtog betalingsrettigheder fra 
den nationale reserve som »nye land -
brugere«, selv om de ikke var støttebe -
rettigede. Retten konstaterede også et 
stort antal nye landbrugere over 65 år 
(den normale pensionsalder i Italien), 
men myndighederne kontrollerede 
ikke, om disse ansøgere rent faktisk 
havde indledt en uafhængig land -
brugsaktivitet, eller om der var tale om 
betingelser skabt på en kunstig måde.56 
I Spanien udliciterede de nationale 
myndigheder også beregningen af 
referencebeløbene til en tjenesteleve -
randør. De kunne ikke dokumentere, at 
de havde overvåget arbejdet korrekt 
og genudført beregningerne. De span -
ske myndigheder kontrollerede heller 
ikke effektivt landbrugere, som hæv -
dede, at der i referenceperioden var 
forekommet force majeure, der havde 
indvirket på størrelsen af deres støtte, 
og godkendte ansøgninger uden rets -
grundlag eller begik regnefejl.
Kommissionens 
efterprøvende 
regnskabsafslutning er 
mindre effektiv
57 
Under ordningen med delt forvaltning 
godtgør Kommissionen hver måned 
den enkeltbetalingsstøtte, som med -
lemsstaterne har betalt til landbru -
gerne. I en procedure i to etaper kaldet 
regnskabsafslutningen sikrer Kommis -
sionen, at udgifterne til enkeltbeta -
lingsordningen er i overensstemmelse 
med de gældende finansielle regler og 
sektorbestemte forordninger.
26 Bemærkninger
58 
Kommissionen havde foretaget kontrol 
i medlemsstaterne for at undersøge, 
om betalingsrettighederne var bereg -
net i overensstemmelse med reglerne. 
Den påpegede flere potentielle over -
trædelser af EU -lovgivningen og in -
formerede de nationale myndigheder 
herom. Finansielt set betydningsfulde 
ordninger, som var blevet indlemmet 
i Spanien og Italien, har imidlertid ind -
til nu ikke været omfattet, og i Frankrig 
var flere væsentlige mangler, som 
Retten påviste, ikke blevet opdaget. 
Kommissionen havde heller ikke fore -
taget en udtømmende undersøgelse 
af, om medlemsstaterne havde fastsat 
konsekvente kriterier for fordelingen af 
de disponible beløb, og om medlems -
staternes gennemførelsesbestemmel -
ser var i overensstemmelse med EU’s 
retlige rammer og principper.59 
Retten bemærkede ved flere lejlig -
heder, at regnskabsafslutningen var 
forsinket31. Med hensyn til de revisio -
ner, Kommissionen har udført ved -
rørende betalingsrettigheder, siden 
forordning (EF) nr. 73/2009 trådte 
i kraft, var de tidsfrister, der var fastsat 
i forordningerne, overholdt. Kommis -
sionen har dog endnu ikke truffet en 
endelig beslutning om efterprøvende 
regnskabsafslutning, selv om der er 
gået mere end to år, siden inspektio -
nerne i forbindelse med revisionerne 
vedrørende Fankrig og Italien fandt 
sted i 2011. På tidspunktet for Rettens 
revision i september 2013 fremlagde 
Kommissionen ingen dokumentation 
for, i hvilken udstrækning de nationale 
myndigheder havde korrigeret de for -
kert beregnede betalingsrettigheder. 
Betalinger, der afholdes på grundlag af 
uregelmæssigt beregnede enkeltbeta -
lingsrettigheder, gentages imidlertid 
hvert år, medmindre betalingsrettighe -
derne korrigeres.31 Jf. punkt 71 i særberetning 
nr. 7/2010 »Revision 
vedrørende proceduren 
for regnskabsafslutning«, 
og punkt 82 
i særberetning nr. 5/2011 
»Enkeltbetalingsordningen 
(SPS): emner, der bør tages 
op til behandling, for at den 
økonomiske forvaltning 
kan blive mere forsvarlig« 
(http://eca.europa.eu ).
27
 Konklusioner 
og anbefalinger
60 
Indlemmelsen  af koblet  støtte , som  
Rådet  vedtog  med  sundhedstjekket  af 
den fælles landbrugspolitik i 2008, gav 
medlemsstaterne en betydelig frihed 
med  hensyn til kriterierne for, hvordan 
de beløb, der var til rådighed til koblet 
støtte,  skulle fordeles blandt landbru -
gerne . Kommissionen har imidlertid 
stadig det overordnede ansvar for, at 
EU-budgettet anvendes konsekvent 
under ordningen med delt forvalt -
ning, og for, at de generelle principper 
i EU -lovgivningen for landbrugssekto -
ren overholdes.
61 
Retten konkluderer, at Kommissionens 
forvaltning af indlemmelsen af koblet 
støtte i enkeltbetalingsordningen kun 
var delvist effektiv.
62 
Revisionen viste, at Kommissionen 
ikke overvågede beregningen af 
betalingsrettigheder tilstrækkeligt. 
Kommissionen har nærmere bestemt 
ikke behørigt vedtaget gennemførel -
sesbestemmelser med henblik på at 
præcisere de rammer, Rådet har fast -
lagt. Kommissionen kunne derfor ikke 
sikre, at de kriterier, medlemsstaterne 
havde fastsat, i alle tilfælde overholdt 
EU’s principper, særlig princippet om 
ligebehandling af landbrugerne og 
proportionalitetsprincippet. Den har 
heller ikke vurderet, om de kriterier 
medlemsstaterne har indført, kunne 
have en indvirkning på markedsvilkå -
rene. Hertil kommer, at medlemsstater -
nes kriterier ikke altid følger princippet 
om forsvarlig økonomisk forvaltning, 
og at sideeffekterne ikke blev behand -
let konsekvent. Det betød, at indlem -
melsen af koblet støtte i enkeltbeta -
lingsordningen blev foretaget på en 
uensartet måde, og at landbrugerne 
i nogle sektorer fik en uventet fortje -
neste (jf. punkt 22-34).63 
Kommissionen beskrev heller ikke klart 
nok de situationer, som gav landbru -
gerne adgang til den nationale reserve 
(jf. punkt 35-37).
64 
De nye regler, der gælder for direkte 
betalinger til landbrugerne efter 2014, 
tillægger igen medlemsstaterne vide 
skønsbeføjelser og giver Kommissio -
nen ansvaret for at vedtage delegerede 
retsakter eller gennemførelsesbestem -
melser om landbrugeres støtteberet -
tigelse, adgang til direkte støtte og 
betalingsrettighedernes værdi.
Anbefaling 1
Med henblik på at sikre en ensartet 
gennemførelse af landbrugsforan -
staltningerne i et fælles marked bør 
Kommissionen fremover på passende 
niveau fastsætte klare retningslinjer 
for de nye direkte betalingsordninger 
og pålægge medlemsstaterne at doku -
mentere, at de kriterier, de fastsætter, 
er objektive og ikke tillader forskelsbe -
handling, så man undgår markeds- el -
ler konkurrenceforvridning.
28 Konklusioner og anbefalinger
65 
Kommissionen havde ikke indført et 
effektivt system til kontrol af, om med -
lemsstaterne overholdt de gældende 
enkeltbetalingslofter (jf. punkt 41 
og 42).
66 
Der var svagheder ved den måde, 
Kommissionen udførte sin overens -
stemmelseskontrol på i medlems -
staterne. Opfølgningen af tilfælde af 
manglende overholdelse konstateret 
i forbindelse med den efterprøvende 
regnskabsafslutning tager lang tid og 
er endnu ufuldstændig. Forkert bereg -
nede betalingsrettigheder konstateret 
under Kommissionens kontrol var ikke 
blevet korrigeret, da Retten udførte sin 
revision. Det gør Kommissionens efter -
prøvende regnskabsafslutning mindre 
effektiv (jf. punkt 57-59).
Anbefaling 2
Kommissionens procedurer bør sikre, 
at overholdelsen af de gældende lofter 
overvåges effektivt. Der bør anlægges 
en bredere tilgang i forbindelse med 
de inspektioner, der foretages med 
henblik på den efterprøvende regn -
skabsafslutning, så der tages hensyn 
til de særlige risici, der er forbundet 
med en støtteordning, som er base -
ret på rettigheder, og der bør følges 
hurtigere op i tilfælde af manglende 
overholdelse.67 
Medlemsstaternes lovgivning var ikke 
altid i overensstemmelse med EU’s 
lovgivning og principper, og de natio -
nale myndigheder tildelte undertiden 
betalingsrettigheder uden tilstræk -
kelig hjemmel i EU -lovgivningen 
(jf. punkt 38-40).
68 
Retten konstaterede også, at myndig -
hederne i medlemsstaterne for stør -
stepartens vedkommende anvendte 
landbrugernes referencedata korrekt, 
men at de kompetente myndigheder 
ikke altid havde beregnet og tildelt 
landbrugernes betalingsrettigheder 
korrekt, og at de undertiden ikke 
havde overholdt de gældende lofter 
(jf. punkt 43-49).
69 
De tildelte betalingsrettigheder gæl -
der, så længe enkeltbetalingsordnin -
gen løber, og giver hvert år anledning 
til udgifter, medmindre der foretages 
en ny beregning. Ukorrekte betalings -
rettigheder vil derfor fortsætte med at 
give anledning til ukorrekte betalinger. 
Fra og med 2015 vil enkeltbetalings -
ordningen blive erstattet med en ny 
grundbetalingsordning, som igen vil 
være baseret på betalingsrettigheder, 
men frem til 2021 vil medlemsstaterne 
have mulighed for at betale en del af 
den fremtidige støtte på grundlag af 
den nuværende enkeltbetalingsstøtte.
29 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 3
Kommissionen bør sikre, at den natio -
nale lovgivning er i overensstemmelse 
med betingelserne og principperne 
i EU -lovgivningen, og at medlemssta -
terne korrigerer betalingsrettigheder, 
hvis værdi ikke er blevet beregnet 
i overensstemmelse med de gæl -
dende regler, særlig når der er tale om 
systematiske fejl. Uberettiget tildelte 
betalingsrettigheder bør inddrages, og 
uberettiget udbetalt enkeltbetalings -
støtte i tilknytning til sådanne rettig -
heder bør inddrives.
70 
De kompetente myndigheder i med -
lemsstaterne kontrollerede ikke altid 
effektivt, at beregningen og fordelin -
gen af betalingsrettigheder var kor -
rekt. Det skyldtes kontrolsystemernes 
svingende kvalitet og svagheder med 
hensyn til referencedataenes pålide -
lighed. Det betød, at de kompetente 
myndigheder i medlemsstaterne ikke 
altid kunne sikre, at fejl i beregningen 
af betalingsrettigheder blev opdaget 
(punkt 50-56).71 
Den nye støtteordning, som træder 
i kraft i 2015, vil betyde, at der skal be -
regnes nye betalingsrettigheder, som 
skal baseres på individuelle data om 
modtagere og arealer.
Anbefaling 4
Kommissionen bør sørge for, at beta -
lingsorganerne indfører klare proce -
durer, som sikrer, at pålideligheden af 
de data, der ligger til grund for bereg -
ningerne, og betalingsrettighedernes 
nøjagtighed kontrolleres effektivt.
Vedtaget af Afdeling I, der ledes af Rasa BUDBERGYTĖ, medlem af 
Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 9. april 2014.
På Revisionsrettens vegne
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Formand

30
 Bilag Bilag IBeløb indlemmet i enkeltbetalingsordningen 2010-2012
Med -
lemsstatEnkeltbetalings -
ordningen StartModel Indlemmet støtteordning eller sektorIndlem -
melsesårDisponibelt beløb  
(tusind euro)
Belgien 2005 historiskSlagtepræmie for kalve 2012 6 384
Støtte for hør og hamp til fiberproduktion (forordning (EF) 
nr. 1234/2007)2012 2 954
Frø 2010 1 397
Præmie for proteinafgrøder 2012 84
Arealbetaling for nødder 2010 12
 Subtotal 10 831
Danmark 2005dyna -
misk 
hybrid 
med 
udvik -
ling mod 
næsten 
fuld 
regional 
modelSærlig præmie for handyr 2012 33 085
Kartoffelstivelsespræmie og støtte til producenter af stivelseskartofler 2012 14 899
Støtte til forarbejdning af tørret foder (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 2 779
Præmier for får og geder 2012 855
Præmie for proteinafgrøder 2010 843
Støtte for hør og hamp til fiberproduktion (forordning (EF) 
nr. 1234/2007)2012 3
  Subtotal 52 464
Tyskland 2005dyna -
misk 
hybrid 
med 
udvikling 
mod fuld 
regional 
modelKartoffelstivelsespræmie og støtte til producenter af stivelseskartofler 2012 64 800
Støtte til forarbejdning af tørret foder (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 8 475
Præmie for proteinafgrøder 2012 7 231
Råtobak (bilag VII.I til forordning (EF) nr. 1782/2003 2010 3 548
Betalinger for humle 2010 2 277
Støtte for hør og hamp til fiberproduktion (forordning (EF) 
nr. 1234/2007)2012 244
Arealbetaling for nødder 2012 181
Rydningsordning i  vinsektoren (2009/2010) 2011 13
Rydningsordning i  vinsektoren (2010/2011) 2012 13
Rydningsordning i  vinsektoren (2008/2009) 2010 4
 Subtotal 86 786
Irland 2005 historiskPræmie for proteinafgrøder 2012 216
Støtte til forarbejdning af tørret foder (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 132
 Subtotal 348
31 Bilag
Med -
lemsstatEnkeltbetalings -
ordningen StartModel Indlemmet støtteordning eller sektorIndlem -
melsesårDisponibelt beløb  
(tusind euro)
Græken -
land2006 historiskBetalinger under den tidligere artikel  69 i  forordning (EF) nr.  1782/2003 2010 101 460
Kvalitetspræmie for hård hvede 2010 20 301
Frugt og grøntsager — andre 2010 17 920
Overførsel fra vinstøtteprogrammer 2010 13 000
Afgrødespecifik betaling for ris 2010 11 407
Frugt og grøntsager — tomater 2011 10 720
Arealbetaling for nødder 2010 4 963
Overførsel fra vinstøtteprogrammer 2011 3 000
Frø 2010 1 400
Støtte til forarbejdning af tørret foder (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 1 238
Rydningsordning i  vinsektoren (2008/2009) 2010 293
Præmie for proteinafgrøder 2010 242
Rydningsordning i  vinsektoren (2009/2010) 2011 210
Rydningsordning i  vinsektoren (2010/2011) 2012 191
 Subtotal 186  345
Spanien 2006 historiskArealstøtte til markafgrøder 2010 372 670
Præmier for får og geder 2010 239 294
Overførsel fra vinstøtteprogrammer 2010 123 242
Støtte til olivenplantager 2010 103 140
Frugt og grøntsager — andre 2010 93 733
Arealbetaling for nødder 2012 68 610
Afgrødespecifik betaling for ris 2012 49 993
Slagtepræmie — voksent kvæg 2012 47 175
Støtte til forarbejdning af tørret foder (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 43 725
Supplement for hård hvede 2010 42 025
Frugt og grøntsager — tomater 2011 28 117
Kvalitetspræmie for hård hvede 2010 22 372
Råtobak (bilag VII.I til forordning (EF) nr. 1782/2003) 2010 11 767
Præmie for proteinafgrøder 2012 10 905
Rydningsordning i  vinsektoren (2008/2009) 2010 10 395
Frø 2012 10 347
Rydningsordning i  vinsektoren (2010/2011) 2012 6 067
Rydningsordning i  vinsektoren (2009/2010) 2011 5 987
Slagtepræmie — kalve 2012 560
Kartoffelstivelsespræmie og støtte til producenter af stivelseskartofler 2012 172
Støtte for hør og hamp til fiberproduktion (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 138
 Subtotal 1 290 434Bilag I
32 Bilag
Med -
lemsstatEnkeltbetalings -
ordningen StartModel Indlemmet støtteordning eller sektorIndlem -
melsesårDisponibelt beløb  
(tusind euro)
Frankrig 2006 historiskArealstøtte til markafgrøder 2010 1 154 046
Ammekopræmie 2010 208 794
Slagtepræmie — voksent kvæg 2010 101 248
Fårepræmier 2010 86 027
Slagtepræmie — kalve 2010 79 472
Støtte til forarbejdning af tørret foder (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 35 752
Kartoffelstivelsespræmie og støtte til producenter af stivelseskartofler 2012 23 502
Præmie for proteinafgrøder 2012 17 635
Supplement for hård hvede 2010 14 820
Støtte for hør og hamp til fiberproduktion (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 13 592
Frugt og grøntsager — andre 2011 10 127
Kvalitetspræmie for hård hvede 2010 8 320
Råtobak (bilag VII.I til forordning (EF) nr. 1782/2003) 2010 8 036
Afgrødespecifik betaling for ris 2012 7 844
Frugt og grøntsager — tomater 2012 4 017
Rydningsordning i  vinsektoren (2008/2009) 2010 2 374
Frø 2012 2 310
Rydningsordning i  vinsektoren (2009/2010) 2011 2 130
Arealbetaling for nødder 2012 2 089
Rydningsordning i  vinsektoren (2010/2011) 2012 1 754
Betalinger for humle 2010 98
 Subtotal 1 783  987
Italien 2005 historiskBetalinger under den tidligere artikel  69 i  forordning (EF) nr.  1782/2003 2010 189 931
Afgrødespecifik betaling for ris 2012 99 473
Frugt og grøntsager — tomater 2011 91 984
Kvalitetspræmie for hård hvede 2010 42 457
Støtte til forarbejdning af tørret foder (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 22 605
Råtobak (bilag VII.I til forordning (EF) nr. 1782/2003 2010 22 016
Arealbetaling for nødder 2012 15 710
Frø 2012 13 321
Frugt og grøntsager — andre 2011 8 850
Præmie for proteinafgrøder 2012 5 009
Rydningsordning i  vinsektoren (2008/2009) 2010 3 698
Rydningsordning i  vinsektoren (2009/2010) 2011 3 489
Rydningsordning i  vinsektoren (2010/2011) 2012 2 774
Støtte for hør og hamp til fiberproduktion (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 50
  Subtotal 521  367Bilag I
33 Bilag
Med -
lemsstatEnkeltbetalings -
ordningen StartModel Indlemmet støtteordning eller sektorIndlem -
melsesårDisponibelt beløb  
(tusind euro)
Luxem -
burg2005statisk 
hybridOverførsel fra vinstøtteprogrammer 2011 110
Præmie for proteinafgrøder 2010 21
Overførsel fra vinstøtteprogrammer 2010 18
Arealbetaling for nødder 2010 12
Overførsel fra vinstøtteprogrammer 2012 -8
 Subtotal 153
Malta 2007 regionalOverførsel fra vinstøtteprogrammer 2011 78
Overførsel fra vinstøtteprogrammer 2010 11
Overførsel fra vinstøtteprogrammer 2012 -6
 Subtotal 83
Neder -
landene2006 historiskSlagtepræmie — voksent kvæg 2010 62 200
Slagtepræmie — kalve 2010 40 300
Kartoffelstivelsespræmie og støtte til producenter af stivelseskartofler 2012 38 269
Støtte til forarbejdning af tørret foder (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 5 202
Støtte for hør og hamp til fiberproduktion (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 1 111
Frø 2012 726
Præmie for proteinafgrøder 2010 67
Arealbetaling for nødder 2010 12
 Subtotal 147  887
Østrig 2005 historiskSlagtepræmie — voksent kvæg 2010 17 348
Slagtepræmie — kalve 2010 5 085
Kartoffelstivelsespræmie og støtte til producenter af stivelseskartofler 2012 4 224
Præmie for proteinafgrøder 2010 2 051
Kvalitetspræmie for hård hvede 2010 280
Rydningsordning i  vinsektoren (2009/2010) 2011 69
Støtte til forarbejdning af tørret foder (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 64
Rydningsordning i  vinsektoren (2008/2009) 2010 58
Rydningsordning i  vinsektoren (2010/2011) 2012 55
Betalinger for humle 2010 27
Støtte for hør og hamp til fiberproduktion (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 20
Arealbetaling for nødder 2011 12
 Subtotal 29 293Bilag I
34 Bilag
Med -
lemsstatEnkeltbetalings -
ordningen StartModel Indlemmet støtteordning eller sektorIndlem -
melsesårDisponibelt beløb  
(tusind euro)
Portugal 2005 historiskFrugt og grøntsager — tomater 2012 16 667
Afgrødespecifik betaling for ris 2012 11 193
Slagtepræmie — voksent kvæg 2012 8 657
Arealbetaling for nødder 2012 4 987
Slagtepræmie — kalve 2012 946
Rydningsordning i  vinsektoren (2008/2009) 2010 312
Frø 2012 272
Præmie for proteinafgrøder 2012 214
Rydningsordning i  vinsektoren (2009/2010) 2011 180
Rydningsordning i  vinsektoren (2010/2011) 2012 97
Kvalitetspræmie for hård hvede 2010 80
Støtte til forarbejdning af tørret foder (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 69
  Subtotal 43 674
Slove -
nien2007 regionalSærlig præmie for oksekød 2012 10 077
Præmier for får og geder 2010 697
Betalinger for humle 2010 149
Præmie for proteinafgrøder 2012 81
Arealbetaling for nødder 2012 33
Rydningsordning i  vinsektoren (2010/2011) 2012 21
Rydningsordning i  vinsektoren (2008/2009) 2011 12
Rydningsordning i  vinsektoren (2009/2010) 2010 5
 Subtotal 11 075
Finland 2006dyna -
misk 
hybrid 
med 
udvikling 
mod fuld 
regional 
modeSærlig præmie for handyr 2010 24 420
Kartoffelstivelsespræmie og støtte til producenter af stivelseskartofler 2012 4 710
Frø 2012 1 150
Præmie for proteinafgrøder 2011 303
Støtte til forarbejdning af tørret foder (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 10
Støtte for hør og hamp til fiberproduktion (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 5
 Subtotal 30 598Bilag I
35 Bilag
Med -
lemsstatEnkeltbetalings -
ordningen StartModel Indlemmet støtteordning eller sektorIndlem -
melsesårDisponibelt beløb  
(tusind euro)
Sverige 2005statisk 
hybridSærlig præmie for oksekød 2012 37 446
Kartoffelstivelsespræmie og støtte til producenter af stivelseskartofler 2012 5 497
Præmie for proteinafgrøder 2010 2 147
Støtte til forarbejdning af tørret foder (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 180
 Subtotal 45 270
Det For -
enede 
Konge -
rige2005historisk 
model 
i Skot -
land og 
Wales, 
statisk 
hybrid 
model 
i Nordir -
land og 
dyna -
misk 
hybrid 
model 
med 
udvikling 
mod fuld 
regional 
model 
i EnglandPræmie for proteinafgrøder 2012 9 991
Støtte til forarbejdning af tørret foder (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 1 478
Præmie for proteinafgrøder 2010 509
Støtte for hør og hamp til fiberproduktion (forordning (EF) nr. 1234/2007) 2012 83
Overførsel fra vinstøtteprogrammer 2011 57
Arealbetaling for nødder 2012 12
Overførsel fra vinstøtteprogrammer 2010 6
Overførsel fra vinstøtteprogrammer 2012 -4
 Subtotal 12 132
I alt 4 252  727Bilag I
36 Bilag
Stillingen for så vidt angår betalingsrettigheder meddelt af medlemsstaterne 
pr. 15.9.2013 i medfør af artikel 51, stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 1120/2009 
(ansøgningsåret 2012)
(i euro)
MedlemsstatVærdien af tildelte beta -
lingsrettigheder i  altBudgetloft1
Belgien 517 711  630 517 901 000
Danmark 1 009 708 019 1 035 927 000
Tyskland 5 825 933 206 5 852 938 000
Irland 1 335 255 223 1 339 769 000
Grækenland* 2 147 583 749 2 225 227 000
Spanien 4 901 216 444 4 913 824 000
Frankrig 7 814 161 875 7 586 247 000
Italien 3 965 484 068 4 202 085 000
Luxembourg 37 338 679 37 671 000
Malta 5 069 270 5 137 000
Nederlandene 881 670 732 891 551 000
Østrig 677 190  906 679 111  000
Portugal 473 199 375 476 907 000
Slovenien 127 053  724 129 221 000
Finland 521 941 024 523 455 000
Sverige 757 824 892 767 437 000
Det Forenede Kongerige23 958 242 000
1  Bilag V til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 564/2012 af 
27. juni 2012 om fastsættelse for 2012 af budgetlofterne for visse ordninger for 
direkte støtte, jf. Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 (EUT L 168 af 28.6.2012, s. 26).
2  Kommissionen har endnu ikke modtaget oplysningerne fra medlemsstaten. Bilag II
37
Kommissionens fælles svar på punkt VI 
og VII
Indlemmelsen af koblet støtte i enkeltbetalings -
ordningen skete ved delt forvaltning mellem 
Kommissionen og medlemsstaterne. Forordning 
(EF) nr. 73/2009 tillægger desuden medlems -
staterne visse skønsbeføjelser med hensyn til 
gennemførelsesmåden.
Så længe de forskellige gennemførelsesforanstalt -
ninger er i overensstemmelse med bestemmelserne 
i forordning (EF) nr. 73/2009, kan medlemsstaterne 
vælge mellem forskellige gennemførelsesforanstalt -
ninger, som afspejler de forskellige situationer og 
særlige forhold, der gør sig gældende i de enkelte 
EU-lande. I forbindelse med vedtagelsen af foran -
staltninger til gennemførelse af EU -lovgivning er 
medlemsstaterne desuden ifølge fast retspraksis 
ved udøvelsen af deres skønsbeføjelser forpligtet til 
at iagttage de almindelige principper i EU -lovgiv -
ningen og grundlæggende rettigheder (jf. f.eks. sag 
C-313/99, Mulligan, præmis 35 og 36).
Det skal endvidere bemærkes, at en uventet for -
tjeneste i enkelte sager ikke nødvendigvis er i strid 
med de almindelige principper i EU -lovgivningen.
Der følges op på identificerede svagheder i med -
lemsstaternes gennemførelse af EU -forordningerne 
i forbindelse med regnskabsafslutningen.
VIII
Under ordningen med delt forvaltning vedtager 
medlemsstaterne alle de love og administrative 
bestemmelser, der er nødvendige for at sikre en 
effektiv beskyttelse af Unionens finansielle interes -
ser, og opretter navnlig et effektivt forvaltnings- og 
kontrolsystem inden for rammerne af det integre -
rede forvaltnings- og kontrolsystem (IACS).
EU-forordningerne indeholder klare regler for 
fastsættelse af betalingsrettigheder og beregning 
af deres værdi, og medlemsstaterne skal anvende 
EU-forordningerne korrekt.Resumé
III
Under ordningen med delt forvaltning har med -
lemsstaterne også det overordnede ansvar, idet de 
skal sørge for, at de foranstaltninger, der finansieres 
af EGFL, er blevet gennemført korrekt (jf. artikel 9 
i forordning (EF) nr. 1290/2005). Kommissionen har 
stadig ansvaret for at kontrollere og revidere anven -
delsen af EU -budgettet for at sikre, at det anvendes 
konsekvent, og at de generelle principper i EU -lov-
givningen for landbrugssektoren overholdes. 
I henhold til artikel 317, stk. 1, i TEUF gennemfører 
Kommissionen derudover budgettet i samarbejde 
med medlemsstaterne.
I lyset af medlemsstaternes skønsbeføjelser i hen -
hold til forordning (EF) nr. 73/2009 og medlems -
staternes forskellige muligheder for at tilpasse 
gennemførelsen til særlige nationale forhold mente 
Kommissionen ikke, at det var hensigtsmæssigt 
at stille krav om en mere ensartet gennemførelse 
i medlemsstaterne på grundlag af disse bestemmel -
ser henset til de tilsigtede politiske mål.
Som led i reformen af den fælles landbrugspolitik 
og ordningen for direkte betalinger, der finder 
anvendelse fra 2015, vil Kommissionen imidlertid 
øge sin overvågningskapacitet for at forbedre til -
synet med gennemførelsen af de relevante EU -for-
ordninger inden indledningen af procedurerne for 
regnskabsafslutning.
IV
Ved fastsættelsen af de nye rettigheders oprinde -
lige enhedsværdi kan medlemsstaterne vælge at 
tage hensyn til værdien af de betalingsrettigheder, 
som landbrugeren har i 2014. Som følge af konver -
gensen af værdien af rettigheder vil disse rettig -
heder imidlertid først have samme værdi i ansøg -
ningsåret 2020. Indførelsen af de nye ordninger er 
desuden afspejlet i det loft for grundbetalingsord -
ningen, som fastsættes for betalingsrettigheder, der 
generelt vil være lavere end det nuværende loft for 
enkeltbetalingsordningen.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 38
IX b)
Kommissionen anvender allerede redskaber, der sik -
rer en effektiv overvågning af overholdelsen af de 
gældende lofter, og digitaliserer bl.a. oplysninger 
indberettet af medlemsstaterne om anvendelsen 
af lofterne. Hvis der konstateres fejl i medlems -
staternes indberetning, afvises den pågældende 
indberetning, eller der tages kontakt til medlems -
staten med henblik på en yderligere afklaring. Det 
kontrolleres bl.a., om den samlede værdi af rettig -
hederne og beløbet i reserverne ligger under loftet 
for enkeltbetalingsordningen.
Kommissionen agter ligeledes at se nærmere på 
disse spørgsmål i forbindelse med den efterprø -
vende regnskabsafslutning inden for rammerne af 
reformen af den fælles landbrugspolitik.
Fra 2014 vil Kommissionen derudover øremærke 
ressourcer til støtte for medlemsstaterne, navnlig 
i forbindelse med gennemførelsen af IACS som led 
i reformen.
Kommissionen er i færd med at strømline den 
efterprøvende regnskabsafslutning for at reducere 
procedurens varighed til to år i almindelige sager. 
For det første redegøres der i den nye horisontale 
forordning (forordning (EU) nr. 1306/2013) under 
den fælles landbrugspolitik klart for arten, omfan -
get og rækkefølgen af de forskellige trin og for de 
forskellige former for finansielle korrektioner. For 
det andet er formålet med en række bestemmelser 
i den delegerede retsakt (metode og kriterier for 
beregning af den finansielle korrektion) og gen -
nemførelsesretsakterne (nærmere oplysninger 
om den efterprøvende regnskabsafslutning med 
tidsfrister for hver enkelt etape i proceduren) at 
strømline reglerne yderligere og begrænse risikoen 
for unødvendige forsinkelser. For det tredje vil Kom -
missionen på dette mere solide grundlag øge sin 
overvågning af fremskridt i gennemførelsen af den 
efterprøvende regnskabsafslutning for at sikre, at 
fristerne overholdes fuldt ud.I lyset af medlemsstaternes skønsbeføjelser i hen -
hold til forordning (EF) nr. 73/2009 har Kommissio -
nen opstillet en række retningslinjer på baggrund af 
anmodninger fra medlemsstaterne om at få afkla -
ret, hvorledes forordningerne gennemføres korrekt. 
I overensstemmelse med bestemmelserne i forord -
ning (EF) nr. 73/2009 kan medlemsstaterne desuden 
vælge mellem forskellige gennemførelsesforanstalt -
ninger, som afspejler de forskellige situationer og 
særlige forhold, der gør sig gældende i de enkelte 
EU-lande.
Uretmæssigt udbetalte beløb og uretmæssigt til -
delte betalingsrettigheder skal imidlertid inddrives, 
jf. artikel 80 og 81 i forordning (EF) nr. 1122/2009. 
Der pågår drøftelser om at indføre tilsvarende 
bestemmelser i gennemførelsesbestemmelserne til 
reformen af den fælles landbrugspolitik.
IX a)
Kommissionen har allerede truffet foranstaltninger 
på dette område. I forbindelse med de legitime 
politikvalg, som lovgiveren har givet medlems -
staterne beføjelse til at træffe med henblik på at 
forfølge de politiske mål i reformen, har Kommis -
sionen foreslået mere detaljerede meddelelseskrav 
vedrørende disse valg i de gennemførelsesbestem -
melser, der finder anvendelse fra 2015. Beslutninger 
om tildelingen af betalingsrettigheder og beslut -
ninger inden for rammerne af frivillig koblet støtte 
skal f.eks. meddeles og begrundes.
Kommissionen har ligeledes foreslået mere detal -
jerede regler for anvendelsen af nationale og 
regionale reserver. Tildeling i forbindelse med en 
stigning i enhedsværdien af betalingsrettigheder 
skal ske efter objektive kriterier og på en måde, så 
der sikres ligebehandling af landbrugerne, og så 
markeds- og konkurrenceforvridning undgås.
I henhold til artikel 30, stk. 10, i forordning (EU) 
nr. 1307/2013 må en stigning i værdien af en 
landbrugers betalingsrettigheder desuden ikke 
overstige rettighedernes nationale eller regionale 
enhedsværdi.
Kommissionens svar 39
IX d)
Fra 2014 har Kommissionen styrket sin overvåg -
ningskapacitet og øremærker ressourcer til støtte 
for medlemsstaterne.
Det er imidlertid værd at bemærke, at beregningen 
af betalingsrettigheder er baseret på data fra det 
system til identifikation og registrering af betalings -
rettigheder, der henvises til i artikel 7 i forordning 
(EF) nr. 1122/2009. Der skal ligeledes indføres en 
sådan bestemmelse for systemet for betalingsret -
tigheder, der finder anvendelse fra 2015.
Medlemsstaterne skal sikre, at kravene i de valgte 
informationssystemer opfylder sikkerhedsstandar -
derne i bilag I til forordning (EF) nr. 885/2006. I hen -
hold til disse standarder skal der indføres en særlig 
kontrol for at beskytte fortroligheden, pålidelighe -
den og integriteten af data.
I de nye retningslinjer for godkendelsesorganerne 
har Kommissionen desuden præciseret, at deres 
kontrol også bør omfatte en vurdering af de proce -
durer, der er indført for at sikre en korrekt tildeling 
af rettigheder. Den næste udgave af disse retnings -
linjer vil desuden indeholde en implicit reference til 
beregningens nøjagtighed.IX c)
Som led i reformen af den fælles landbrugspolitik 
og ordningen for direkte betalinger, der finder 
anvendelse fra 2015, har Kommissionen øremærket 
ressourcer for at øge sin overvågningskapacitet 
og forbedre tilsynet med gennemførelsen af de 
relevante EU -forordninger inden indledningen af 
procedurerne for regnskabsafslutning.
Der følges allerede op på forkert beregnede 
betalingsrettigheder.
Uretmæssigt udbetalte beløb og uretmæssigt til -
delte betalingsrettigheder inddrives, jf. artikel 80 og 
81 i forordning (EF) nr. 1122/2009. Der pågår drøftel -
ser om at indføre tilsvarende bestemmelser i gen -
nemførelsesbestemmelserne til reformen af den 
fælles landbrugspolitik, der er under udarbejdelse.
I henhold til artikel 54, stk. 2, i forordning (EU) 
nr. 1306/2013 bæres 50 % af ethvert beløb, som 
medlemsstaten ikke har inddrevet fra den ende -
lige støttemodtager senest fire år efter datoen for 
tilbagebetalingsanmodningen (senest otte år, hvis 
anmodningen bliver bragt for en domstol), des -
uden af den pågældende medlemsstat, hvilket er 
et stærkt incitament til at afslutte inddrivelsespro -
ceduren rettidigt (den såkaldte 50/50-regel, der har 
været i kraft siden 2007).
I henhold til artikel 54, stk. 5, i samme forordning 
har Kommissionen i forbindelse med den efterprø -
vende regnskabsafslutning mulighed for at ude -
lukke visse beløb fra finansiering fra Unionen, hvis 
medlemsstaten har udvist forsømmelighed i forbin -
delse med inddrivelsesproceduren.
Det er vigtigt at bemærke, at inddrivelsen af et uret -
mæssigt udbetalt beløb kan blive forsinket, navnlig 
hvis medlemsstaternes håndhævelsesprocedurer er 
utilstrækkelige. Hvis støttemodtageren indgiver en 
klage, iværksættes desuden en håndhævelsesforan -
staltning, der kan føre til en retssag. Det kan derfor 
være vanskeligt for Kommissionen at påvise, at den 
pågældende medlemsstat ikke har truffet tilstræk -
kelige foranstaltninger til at sikre, at det uretmæs -
sigt udbetalte beløb tilbagebetales. I de sager, der 
er omhandlet i artikel 258 i TEUF, vil bevisbyrden 
være særlig vanskelig i tilfælde af verserende natio -
nale sager.
Kommissionens svar 40
17
De skønsbeføjelser, som medlemsstaterne tillægges 
med hensyn til gennemførelsen af afkoblingen, er 
begrundet i de særlige forhold, der gør sig gæl -
dende på nationalt og regionalt niveau, og i nød -
vendigheden af at fremme afkoblingen af støtten.
Bemærkninger
22
Forordning (EF) nr. 73/2009 tillægger medlems -
staterne visse skønsbeføjelser med det formål at 
fremme afkoblingen af støtten.
Så længe de forskellige gennemførelsesforanstalt -
ninger er i overensstemmelse med bestemmelserne 
i forordning (EF) nr. 73/2009, kan medlemsstaterne 
vælge mellem forskellige gennemførelsesforanstalt -
ninger, som afspejler de forskellige situationer og 
særlige forhold, der gør sig gældende i de enkelte 
EU-lande. I forbindelse med vedtagelsen af foran -
staltninger til gennemførelse af EU -lovgivning er 
medlemsstaterne desuden ifølge fast retspraksis 
ved udøvelsen af deres skønsbeføjelser forpligtet til 
at iagttage de almindelige principper i EU -lovgiv -
ningen og grundlæggende rettigheder (jf. f.eks. sag 
C-313/99, Mulligan, præmis 35 og 36).
24
Efter Kommissionens opfattelse udgør artikel 63-65 
i forordning (EF) nr. 73/2009 en tilstrækkelig 
detaljeret fælles ramme for gennemførelsen af 
foranstaltningen, og det blev derfor ikke skønnet 
nødvendigt at vedtage mere detaljerede bestem -
melser i Kommissionens gennemførelsesforordning. 
I overensstemmelse med nærhedsprincippet blev 
det vurderet, at medlemsstaterne havde bedre 
forudsætninger for at tage stilling til de relevante 
gennemførelsesforanstaltninger med udgangs -
punkt i deres særlige forhold på grundlag af de 
eksisterende bestemmelser i den basisretsakt, som 
lovgiveren (Rådet) havde vedtaget.Indledning
13
Fra og med 2015 vil tildelingen af betalingsrettig -
heder og beregningen af deres værdi være baseret 
på en national eller regional fast sats eller som en 
konvergerende værdi i retning af en national eller 
regional fast sats. Der vil blive taget hensyn til 
konvergensen i retning af en fast historisk referen -
cesats (f.eks. værdien af de betalingsrettigheder, 
som landbrugeren har i 2014), men som følge af 
konvergensen af værdien af rettigheder er værdien 
ikke den samme. Som følge af konvergensen vil 
værdien af nogle landbrugeres rettigheder gradvist 
falde, hvorimod den vil stige for andre landbrugere 
op til konvergensmålene om betaling på grundlag 
af en national eller regional fast sats. Indførelsen af 
de nye ordninger er desuden afspejlet i det loft for 
grundbetalingsordningen, som fastsættes for beta -
lingsrettigheder, der generelt vil være lavere end 
det nuværende loft for enkeltbetalingsordningen.
Uretmæssigt udbetalte beløb og uretmæssigt til -
delte betalingsrettigheder skal desuden også inddri -
ves under den kommende grundbetalingsordning.
14
Det er i overensstemmelse med princippet om 
delt forvaltning at tillægge medlemsstaterne visse 
skønsbeføjelser.
15
Efter Kommissionens opfattelse er ansvaret for ind -
lemmelsen af koblet støtte fordelt mellem Kommis -
sionen og medlemsstaterne. Lovgiveren har fastlagt 
Kommissionens og medlemsstaternes respektive 
ansvarsområder udtrykkeligt i forordning (EF) 
nr. 73/2009 og i anden gældende EU -lovgivning. 
Dette afspejler princippet om delt forvaltning, hvor 
medlemsstaterne skal gennemføre de relevante 
regler, mens Kommissionen stadig har ansvaret 
for at kontrollere og revidere gennemførelsen af 
EU-lovgivningen for at sikre, at den gennemføres 
konsekvent.
Kommissionens svar 41
I henhold til artikel 64, stk. 1, og artikel 65 i for -
ordning (EF) nr. 73/2009 er medlemsstaterne ikke 
forpligtet til at begrænse de pågældende beløb på 
individuelt niveau. Listen over kriterier i artikel 64, 
stk. 1, i forordning (EF) nr. 73/2009, som der skal 
tages hensyn til, er desuden ikke udtømmende 
(jf. ordvalget »især«), hvilket er i overensstemmelse 
med medlemsstaternes skønsbeføjelser. Så længe 
de forskellige gennemførelsesforanstaltninger er 
i overensstemmelse med bestemmelserne, kan 
medlemsstaterne vælge mellem forskellige gen -
nemførelsesforanstaltninger, som afspejler de 
forskellige situationer og særlige forhold, der gør 
sig gældende i de enkelte EU -lande.
28
Se svar på punkt 27.
30
Dette er i overensstemmelse med bestemmelserne 
i artikel 64 i forordning (EF) nr. 73/2009.
Se også svar på punkt 27.
31
Forskellig behandling af landbrugere er ikke i sig 
selv diskriminerende, men kan være berettiget på 
grundlag af objektive kriterier, der er i overens -
stemmelse med lovgivningens politiske mål. Når 
landbrugerne ikke står i den samme situation, kan 
der som udgangspunkt desuden ikke være tale om 
forskelsbehandling.
Se også Kommissionens svar på punkt 22 og 26.
Tekstboks 1
Se svar på punkt 31.De skønsbeføjelser, som medlemsstaterne tillægges 
med hensyn til gennemførelsen af afkoblingen, er 
begrundet i de særlige forhold, der gør sig gæl -
dende på nationalt og regionalt niveau, og i nød -
vendigheden af at fremme afkoblingen af støtten.
Der er ingen krav om Kommissionens formelle 
godkendelse af de valg, der træffes i henhold til 
artikel 63-67 i forordning (EF) nr. 73/2009. Med -
lemsstaterne har ansvaret for gennemførelsen af 
forordningen.
I henhold til artikel 140 i forordning (EF) nr. 73/2009 
skal medlemsstaterne imidlertid underrette Kom -
missionen udførligt om de foranstaltninger, de har 
truffet til gennemførelse af denne forordning. I 2010 
benyttede Kommissionen dette lovgivningsværktøj 
og fremsendte et spørgeskema til medlemsstaterne 
om gennemførelsen af den pågældende forordning.
Se også svar på punkt 22.
26
Der følges op på identificerede svagheder i med -
lemsstaternes gennemførelse af forordningerne 
i forbindelse med regnskabsafslutningen.
Se også svar på punkt 22.
27
I henhold til artikel 64, stk. 1, i forordning (EF) 
nr. 73/2009 skal medlemsstaterne fordele de rele -
vante beløb blandt landbrugerne i de pågældende 
sektorer efter objektive og ikke -diskriminerende 
kriterier, idet de især tager hensyn til den støtte, 
som disse landbrugere enten direkte eller indirekte 
har modtaget i henhold til de pågældende støtte -
ordninger i et eller flere år i perioden 2005 til 2008. 
I henhold til artikel 65 i forordning (EF) nr. 73/2009 
skal medlemsstaterne fordele de relevante beløb 
blandt landbrugerne i de pågældende sektorer 
i forhold til den støtte, som disse landbrugere mod -
tog i henhold til de pågældende støtteordninger 
i de relevante referenceperioder. Spanien alloke -
rede referencebeløb op til det loft, der er fastsat 
i bilag XII i forordning (EF) nr. 73/2009.
Kommissionens svar 42
GD AGRI følger imidlertid op på identificerede 
svagheder i medlemsstaternes gennemførelse af 
forordningerne. Hvis disse svagheder resulterer 
i uberettigede betalinger, kan der følges op herpå 
i forbindelse med regnskabsafslutningen.
Tekstboks 2
Med hensyn til investeringer i dyr stilles der ikke 
krav om dokumentation i lovgivningen.
37
Med hensyn til fastsættelse af maksimumsbeløb for 
værdien af rettigheder blev det under drøftelserne 
af sundhedstjekket skønnet nødvendigt at give 
medlemsstaterne større fleksibilitet i overensstem -
melse med nærhedsprincippet, for så vidt angår 
tildelingen af betalingsrettigheder fra reserven, 
navnlig i forbindelse med tildelingen til landbru -
gere, der befinder sig i en særlig situation. Det skal 
bemærkes, at begrænsningen til den nationale 
eller regionale gennemsnitlige værdi i forbindelse 
med sundhedstjekket og den yderligere afkob -
ling ikke havde samme relevans som i den tidli -
gere periode, da den nationale reserve navnlig 
blev anvendt i de første år af gennemførelsen af 
enkeltbetalingsordningen.
I medfør af forordning (EU) nr. 1307/2013 indføres 
der i 2015 en ny ordning for direkte betalinger og 
for konvergens af værdien af betalingsrettigheder 
i retning af en national eller regional fast sats, og 
i denne forbindelse begrænses maksimumsværdien 
af betalingsrettigheder, der kan tildeles fra den 
nationale reserve, til den nationale eller regionale 
gennemsnitlige værdi.
Se også svar på punkt 36.
39
Der følges op på identificerede svagheder i med -
lemsstaternes gennemførelse af forordningerne, 
som resulterer i uberettigede betalinger, i forbin -
delse med regnskabsafslutningen.Fælles svar på punkt 32-34
Som Retten også med rette understreger, er 
bestemmelsen i artikel 41, stk. 6, i forordning (EF) 
nr. 73/2009 frivillig, og det er op til medlemssta -
terne at vurdere, om det er hensigtsmæssigt at 
anvende den.
Der følges op på identificerede svagheder i med -
lemsstaternes gennemførelse af forordningerne 
i forbindelse med regnskabsafslutningen.
Se også svar på punkt 27.
35
Se svar på punkt 22 og 26.
36
Med hensyn til den manglende definition af »inve -
stering« i EU -gennemførelsesforordningen skal 
det bemærkes, at der, hvis der i EU -lovgivningen 
ikke fastsættes en definition, skal tages hensyn 
til bestemmelsens kontekst og formålet med den 
pågældende lovgivning som følge af kravene om en 
ensartet anvendelse af EU -lovgivningen og ligheds -
princippet (jf. f.eks. sag 327/82, Ekro, præmis 11). 
I forbindelse med vedtagelsen af foranstaltninger 
til gennemførelse af EU -lovgivning er medlemssta -
terne desuden ifølge fast retspraksis ved udøvelsen 
af deres skønsbeføjelser forpligtet til at iagttage 
de almindelige principper i EU -lovgivningen og 
grundlæggende rettigheder (jf. f.eks. sag C-313/99, 
Mulligan, præmis 35 og 36).
Med hensyn til den nærmere anvendelse af den 
nationale reserve har medlemsstaterne fået en vis 
fleksibilitet i overensstemmelse med nærhedsprin -
cippet, da de har de bedste forudsætninger for at 
tage stilling til de relevante gennemførelsesforan -
staltninger på grundlag af bestemmelserne i afde -
ling 2, kapitel 2, i forordning (EF) nr. 1120/2009.
Ved anvendelsen af den nationale reserve skal med -
lemsstaterne i denne forbindelse sikre ligebehand -
ling af landbrugerne, og at markeds- og konkurren -
ceforvridning undgås.
Kommissionens svar 43
44
Der følges op på identificerede svagheder i med -
lemsstaternes gennemførelse af forordningerne, 
som resulterer i uberettigede betalinger, i forbin -
delse med regnskabsafslutningen (forespørgsel 
NAC/2012/010/FR  og NAC/2014/001/FR).
Kommissionen er i denne forbindelse fortsat af den 
opfattelse, at værdierne af rettighederne var sat 
for højt, hvilket i sidste ende resulterede i uberetti -
gede betalinger og en risiko for fonden svarende til 
0,69 % for 2010.
De korrigerende foranstaltninger, der skal træf -
fes (ny beregning af værdierne af rettighederne), 
indgår i handlingsplanen for Frankrig. De franske 
myndigheder har meddelt, at korrektionen af 
værdierne af rettighederne vil være på plads for 
ansøgningsåret 2014.
Se også svar på punkt 42.
Fælles svar på punkt 48-49
De italienske myndigheder bekræftede, at de havde 
taget hensyn til de rettigheder, som landbrugerne 
oprindeligt havde fået tildelt, ved tildelingen af 
de afkoblede beløb. Dette vedrørte 86 000 ud af 
500 000 landbrugere berørt af afkobling i den tre -
årige periode 2010-2012.
Denne særlige gruppe landbrugere fik tildelt i alt 
107,9 mio. EUR i den pågældende treårige periode. 
Det er ikke et spørgsmål om beløbet pr. landbruger, 
men om fordelingen af beløbet på rettighederne. 
Det vides imidlertid ikke, hvor mange rettigheder 
der ikke blev taget hensyn til.
Der følges op på identificerede svagheder i med -
lemsstaternes gennemførelse af forordningerne, 
som resulterer i uberettigede betalinger, i forbin -
delse med regnskabsafslutningen.Tekstboks 3
Der følges op herpå i forbindelse med regnskabsaf -
slutningen (forespørgsel NAC/2011/201/FR).
40
Se svar på punkt 37.
42
Medlemsstaterne skal indsende oplysningerne 
elektronisk ad officielle kanaler (tidligere enten 
til e -mailtjenesten eller AMIS, fra september 2012 
(vedrørende ansøgningsåret 2012 til ISAMM). Hvis 
medlemsstaterne ikke overholder indsendelsesfri -
sten, fremsender Kommissionen rykkerskrivelser 
med anmodning om indsendelse af de manglende 
oplysninger. På møderne i Forvaltningskomitéen for 
Direkte Betalinger gøres medlemsstaterne ligeledes 
opmærksom på meddelelseskravene. Hvis der kon -
stateres fejl i medlemsstaternes indberetning, afvi -
ses den pågældende indberetning, eller der tages 
kontakt til medlemsstaten med henblik på en yder -
ligere afklaring. Det kontrolleres bl.a., om den sam -
lede værdi af rettighederne og beløbet i reserverne 
ligger under loftet for enkeltbetalingsordningen.
Kommissionen kontrollerer på grundlag af de 
månedlige anmeldelser af udgifter, om de udgifter, 
medlemsstaterne har anmeldt, overskrider de finan -
sielle lofter, der er fastsat i lovgivningen. I så fald 
nedsættes betalingerne i overensstemmelse med 
artikel 17 i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005. 
Der er ligeledes indført detaljerede procedurer for 
at sikre en korrekt opfølgning på alle finansielle 
lofter fastsat i lovgivningen, således at det sikres, at 
udgifter, der godtgøres af EGFL, altid ligger under 
disse lofter.
Artikel 42 i forordning (EU) nr. 1306/2013 indehol -
der en bestemmelse med afskrækkende virkning 
i tilfælde af sen indsendelse af kontrolstatistikkerne. 
Kommissionen har fra 2014 således mulighed for at 
suspendere dele af de månedlige eller mellemlig -
gende betalinger, som der ikke er blevet indsendt 
relevante statistiske oplysninger om til tiden.
Kommissionens svar 44
Konklusioner og anbefalinger
Fælles svar på punkt 60 og 61
Under ordningen med delt forvaltning har med -
lemsstaterne også det overordnede ansvar, idet de 
skal sørge for, at de foranstaltninger, der finansieres 
af EGFL, er blevet gennemført korrekt (jf. artikel 9 
i forordning (EF) nr. 1290/2005). Kommissionen har 
stadig ansvaret for at kontrollere og revidere anven -
delsen af EU -budgettet for at sikre, at det anvendes 
konsekvent, og at de generelle principper i EU -lov-
givningen for landbrugssektoren overholdes. 
I henhold til artikel 317, stk. 1, i TEUF gennemfører 
Kommissionen derudover budgettet i samarbejde 
med medlemsstaterne.
I lyset af medlemsstaternes skønsbeføjelser i hen -
hold til forordning (EF) nr. 73/2009 og medlems -
staternes forskellige muligheder for at tilpasse 
gennemførelsen til særlige nationale forhold mente 
Kommissionen ikke, at det var hensigtsmæssigt 
at stille krav om en mere ensartet gennemførelse 
i medlemsstaterne på grundlag af disse bestemmel -
ser henset til de tilsigtede politiske mål.
Som led i reformen af den fælles landbrugspolitik 
og ordningen for direkte betalinger, der finder 
anvendelse fra 2015, vil Kommissionen imidlertid 
øge sin overvågningskapacitet for at forbedre til -
synet med gennemførelsen af de relevante EU -for-
ordninger inden indledningen af procedurerne for 
regnskabsafslutning.
Indlemmelsen af koblet støtte i enkeltbetalingsord -
ningen skete ved delt forvaltning mellem Kommis -
sionen og medlemsstaterne.
62
Se svar på punkt 22 og 60.
Forordning (EF) nr. 73/2009 tillægger desuden med -
lemsstaterne visse skønsbeføjelser.51
Efter Kommissionens opfattelse indeholder EU -for-
ordningerne klare regler for fastsættelse af beta -
lingsrettigheder og beregning af deres værdi, og 
medlemsstaterne skal anvende EU -forordningerne 
korrekt. I lyset af medlemsstaternes skønsbeføjelser 
i henhold til forordning (EF) nr. 73/2009 har Kommis -
sionen opstillet en række retningslinjer på baggrund 
af anmodninger fra medlemsstaterne om at få afkla -
ret, hvorledes forordningerne gennemføres korrekt.
Fælles svar på punkt 54-56
Der følges op på identificerede svagheder i med -
lemsstaternes gennemførelse af forordningerne, 
som resulterer i uberettigede betalinger, i forbin -
delse med regnskabsafslutningen.
58
Kommissionen bemærker, at Retten primært hen -
viser til identificerede svagheder i indlemmelsen af 
foranstaltninger vedrørende koblet støtte i enkeltbe -
talingsordningen. Dette vil ikke længere være rele -
vant efter reformen af den fælles landbrugspolitik.
Efter en reorganisation har Kommissionen fra 2014 
styrket sin overvågningskapacitet for at forbedre til -
synet med gennemførelsen af de relevante EU -for-
ordninger inden indledningen af procedurerne for 
regnskabsafslutning.
59
Kommissionen er i færd med at strømline den 
efterprøvende regnskabsafslutning for at reducere 
procedurens varighed til to år i almindelige sager. 
For det første redegøres der i den nye horisontale 
forordning (forordning (EU) nr. 1306/2013) under den 
fælles landbrugspolitik klart for arten, omfanget og 
rækkefølgen af de forskellige trin og for de forskel -
lige former for finansielle korrektioner. For det andet 
er formålet med en række bestemmelser i den dele -
gerede retsakt (metode og kriterier for beregning af 
den finansielle korrektion) og gennemførelsesretsak -
terne (nærmere oplysninger om den efterprøvende 
regnskabsafslutning med tidsfrister for hver enkelt 
etape i proceduren) at strømline reglerne yderligere 
og begrænse risikoen for unødvendige forsinkelser. 
For det tredje vil Kommissionen på dette mere solide 
grundlag øge sin overvågning af fremskridt i gen -
nemførelsen af den efterprøvende regnskabsafslut -
ning for at sikre, at fristerne overholdes fuldt ud.
Kommissionens svar 45
Anbefaling 1
Anbefalingen accepteres.
Kommissionen har allerede truffet foranstaltninger 
på dette område. I forbindelse med de legitime 
politikvalg, som lovgiveren har givet medlems -
staterne beføjelse til at træffe med henblik på at 
forfølge de politiske mål i reformen, har Kommis -
sionen foreslået mere detaljerede meddelelseskrav 
vedrørende disse valg i de gennemførelsesbestem -
melser, der finder anvendelse fra 2015. Beslutninger 
om tildelingen af betalingsrettigheder og beslut -
ninger inden for rammerne af frivillig koblet støtte 
skal f.eks. meddeles og begrundes.
Kommissionen har ligeledes foreslået mere detal -
jerede regler for anvendelsen af nationale og 
regionale reserver. Tildeling i forbindelse med en 
stigning i enhedsværdien af betalingsrettigheder 
skal ske efter objektive kriterier og på en måde, så 
der sikres ligebehandling af landbrugerne, og så 
markeds- og konkurrenceforvridning undgås.
I henhold til artikel 30, stk. 10, i forordning (EU) 
nr. 1307/2013 må en stigning i værdien af en 
landbrugers betalingsrettigheder desuden ikke 
overstige rettighedernes nationale eller regionale 
enhedsværdi.
65
Som led i reformen af den fælles landbrugspolitik 
og ordningen for direkte betalinger, der finder 
anvendelse fra 2015, vil Kommissionen øge sin 
overvågningskapacitet for at forbedre tilsynet 
med gennemførelsen af de relevante EU -forord -
ninger inden indledningen af procedurerne for 
regnskabsafslutning.
Se også svar på punkt 42.
66
I forbindelse med gennemgangen af den efterprø -
vende regnskabsafslutning under den nye fælles 
landbrugspolitik er der særlig fokus på procedurens 
varighed.Så længe de forskellige gennemførelsesforanstalt -
ninger er i overensstemmelse med bestemmelserne 
i forordning (EF) nr. 73/2009, kan medlemsstaterne 
vælge mellem forskellige gennemførelsesforan -
staltninger, som afspejler de forskellige situatio -
ner og særlige forhold, der gør sig gældende i de 
enkelte EU -lande. I forbindelse med vedtagelsen 
af foranstaltninger til gennemførelse af EU -lov-
givning er medlemsstaterne desuden ifølge fast 
retspraksis ved udøvelsen af deres skønsbeføjelser 
forpligtet til at iagttage de almindelige principper 
i EU -lovgivningen og grundlæggende rettigheder 
(jf. f.eks. sag C-313/99, Mulligan, præmis 35 og 36).
Det skal endvidere bemærkes, at en uventet for -
tjeneste i enkelte sager ikke nødvendigvis er i strid 
med de almindelige principper i EU -lovgivningen.
Der følges op på identificerede svagheder i med -
lemsstaternes gennemførelse af EU -forordningerne 
i forbindelse med regnskabsafslutningen.
63
Som led i reformen af den fælles landbrugspolitik 
og ordningen for direkte betalinger, der finder 
anvendelse fra 2015, har Kommissionen foreslået 
mere detaljerede regler for tildelingen af rettighe -
der fra den nationale reserve, både med hensyn til 
antallet og værdien af rettigheder, der kan tildeles.
Se også svar på punkt 60.
64
Se svar på punkt 63.
Kommissionens svar 46
68
Kommissionen følger op på identificerede svag -
heder i medlemsstaternes gennemførelse af 
EU-forordningerne. Hvis det vurderes, at disse 
svagheder har resulteret i uberettigede betalin -
ger, kan der følges op herpå i forbindelse med 
regnskabsafslutningen.
69
Se svar på punkt 13.
Anbefaling 3
Anbefalingen accepteres.
I forbindelse med reformen af den fælles land -
brugspolitik og ordningen for direkte betalinger, 
der finder anvendelse fra 2015, vil de politik -
valg, som lovgiveren har givet medlemsstaterne 
beføjelse til at træffe, blive ledsaget af større 
krav til begrundelse og meddelelse af disse valg 
i gennemførelsesbestemmelserne.
Kommissionen har ligeledes øremærket ressourcer 
til at øge sin overvågningskapacitet for at forbedre 
tilsynet med gennemførelsen af de relevante 
EU-forordninger inden indledningen af procedu -
rerne for regnskabsafslutning.
Der følges allerede op på forkert beregnede 
betalingsrettigheder.
Uretmæssigt udbetalte beløb og uretmæssigt til -
delte betalingsrettigheder inddrives, jf. artikel 80 og 
81 i forordning (EF) nr. 1122/2009. Der pågår drøftel -
ser om at indføre tilsvarende bestemmelser i gen -
nemførelsesbestemmelserne til reformen af den 
fælles landbrugspolitik, der er under udarbejdelse.
I henhold til artikel 54, stk. 2, i forordning (EU) 
nr. 1306/2013 bæres 50 % af ethvert beløb, som 
medlemsstaten ikke har inddrevet fra den ende -
lige støttemodtager senest fire år efter datoen for 
tilbagebetalingsanmodningen (senest otte år, hvis 
anmodningen bliver bragt for en domstol), des -
uden af den pågældende medlemsstat, hvilket er 
et stærkt incitament til at afslutte inddrivelsespro -
ceduren rettidigt (den såkaldte 50/50-regel, der har 
været i kraft siden 2007).Anbefaling 2
Anbefalingen accepteres.
Kommissionen anvender allerede redskaber, der sik -
rer en effektiv overvågning af overholdelsen af de 
gældende lofter, og digitaliserer bl.a. oplysninger 
indberettet af medlemsstaterne om anvendelsen 
af lofterne. Hvis der konstateres fejl i medlems -
staternes indberetning, afvises den pågældende 
indberetning, eller der tages kontakt til medlems -
staten med henblik på en yderligere afklaring. Det 
kontrolleres bl.a., om den samlede værdi af rettig -
hederne og beløbet i reserverne ligger under loftet 
for enkeltbetalingsordningen.
Kommissionen agter ligeledes at se nærmere på 
disse spørgsmål i forbindelse med den efterprø -
vende regnskabsafslutning inden for rammerne af 
reformen af den fælles landbrugspolitik.
Fra 2014 vil Kommissionen derudover øremærke 
ressourcer til støtte for medlemsstaterne, navnlig 
i forbindelse med gennemførelsen af IACS som led 
i reformen.
Kommissionen er i færd med at strømline den 
efterprøvende regnskabsafslutning for at reducere 
procedurens varighed til to år i almindelige sager. 
For det første redegøres der i den nye horisontale 
forordning (forordning (EU) nr. 1306/2013) under 
den fælles landbrugspolitik klart for arten, omfan -
get og rækkefølgen af de forskellige trin og for de 
forskellige former for finansielle korrektioner. For 
det andet er formålet med en række bestemmelser 
i den delegerede retsakt (metode og kriterier for 
beregning af den finansielle korrektion) og gen -
nemførelsesretsakterne (nærmere oplysninger 
om den efterprøvende regnskabsafslutning med 
tidsfrister for hver enkelt etape i proceduren) at 
strømline reglerne yderligere og begrænse risikoen 
for unødvendige forsinkelser. For det tredje vil Kom -
missionen på dette mere solide grundlag øge sin 
overvågning af fremskridt i gennemførelsen af den 
efterprøvende regnskabsafslutning for at sikre, at 
fristerne overholdes fuldt ud.
67
Se svar på punkt 65.
Kommissionens svar 47
Medlemsstaterne skal sikre, at kravene i de valgte 
informationssystemer opfylder sikkerhedsstandar -
derne i bilag I til forordning (EF) nr. 885/2006. I hen -
hold til disse standarder skal der indføres en særlig 
kontrol for at beskytte fortroligheden, pålidelighe -
den og integriteten af data.
I de nye retningslinjer for godkendelsesorganerne 
har Kommissionen desuden præciseret, at deres 
kontrol også bør omfatte en vurdering af de proce -
durer, der er indført for at sikre en korrekt tildeling 
af rettigheder. Den næste udgave af disse retnings -
linjer vil desuden indeholde en implicit reference til 
beregningens nøjagtighed.I henhold til artikel 54, stk. 5, i samme forordning 
har Kommissionen i forbindelse med den efterprø -
vende regnskabsafslutning mulighed for at ude -
lukke visse beløb fra finansiering fra Unionen, hvis 
medlemsstaten har udvist forsømmelighed i forbin -
delse med inddrivelsesproceduren.
Det er vigtigt at bemærke, at inddrivelsen af et uret -
mæssigt udbetalt beløb kan blive forsinket, navnlig 
hvis medlemsstaternes håndhævelsesprocedurer er 
utilstrækkelige. Hvis støttemodtageren indgiver en 
klage, iværksættes desuden en håndhævelsesforan -
staltning, der kan føre til en retssag. Det kan derfor 
være vanskeligt for Kommissionen at påvise, at den 
pågældende medlemsstat ikke har truffet tilstræk -
kelige foranstaltninger til at sikre, at det uretmæs -
sigt udbetalte beløb tilbagebetales. I de sager, der 
er omhandlet i artikel 258 i TEUF, vil bevisbyrden 
være særlig vanskelig i tilfælde af verserende natio -
nale sager.
70
Hvis de ukorrekte rettigheder resulterer i uberet -
tigede betalinger, kan der foretages finansielle 
korrektioner.
Se også svar på punkt 51 og 60.
Anbefaling 4
Anbefalingen accepteres.
Fra 2014 har Kommissionen styrket sin overvåg -
ningskapacitet og øremærker ressourcer til støtte 
for medlemsstaterne.
Det er imidlertid værd at bemærke, at beregningen 
af betalingsrettigheder er baseret på data fra det 
system til identifikation og registrering af betalings -
rettigheder, der henvises til i artikel 7 i forordning 
(EF) nr. 1122/2009. Der skal ligeledes indføres en 
sådan bestemmelse for systemet for betalingsret -
tigheder, der finder anvendelse fra 2015.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•  et eksemplar: 
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
•  flere eksemplarer eller plakater/kort: 
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
• via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Betalingsabonnementer:•  via Den Europæiske Unions Publikationskontors salgskontorer  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).
QJ-AB-14-008-DA-C  ISSN 1831-0796
Enkeltbetalingsordningen er finansielt set den vigtigste ordning for 
direkte støtte, der finansieres af EU’s landbrugsbudget. Den går ud på, 
at støtten til landbrugerne afkobles fra produktionen. 
Efter »sundhedstjekket« af den fælles landbrugspolitik i 2008 blev 
de fleste af de beløb, der tidligere var til rådighed til koblet støtte, 
indlemmet i  enkeltbetalingsordningen.
Retten bemærkede, at Kommissionens forvaltning af indlemmelsen 
af koblet støtte i enkeltbetalingsordningen kun var delvist effektiv. 
I forbindelse med det nye system for EU-landbrugsstøtte, der skal 
indføres i 2015, anbefaler Retten, at Kommissionen sikrer en ensartet 
gennemførelse af landbrugsforanstaltningerne i medlemsstaterne 
og bedre håndhæver de gældende regler og lofter. Medlemsstaternes 
betalingsorganer bør indføre klare procedurer, som sikrer, at det 
kontrolleres effektivt, om de data, der ligger til grund for beregningerne, 
er pålidelige, og om betalingsrettighederne er nøjagtige.