DA Den Europæiske Unions Tidende C 465/1

UDTALELSE Nr. 2/2016

(artikel 287, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF))

om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) 2015/1017 og Kommissionens ledsagende evaluering efter artikel 18, stk. 2, i forordning (EU) 2015/1017

EFSI: Et tidligt forslag om forlængelse og udvidelse

(2016/C 465/01)

INDHOLD

Punkt Side I. INDLEDNING 1-5 3 Revisionsrettens udtalelse — omfang og timing 1-5 3 Forslaget 2 3 Evalueringen 3 4 Vores udtalelse 4-5 4 II. VORES BEMÆRKNINGER OM DE VÆSENTLIGSTE FORESLÅEDE ÆNDRINGER 6-80 4 Forslagets evidensgrundlag er begrænset 6-36 4 Det er for tidligt at foreslå en forhøjelse af EU's budgetgaranti 6-17 4 Forslaget og evalueringen overholder ikke principperne for bedre regulering 18-27 8 Den foreslåede tilførsel af midler til garantifonden er i overensstemmelse med det ajourførte skøn over forventede tab 28-36 9 Der er en risiko for, at EFSI's effekt overdrives 37-51 10 Additionalitet er defineret bredt i forslaget 37-46 10 Multiplikatoreffekten beregnes ud fra den antagelse, at der ikke ville være investeringer uden EFSI 47-51 13 Der er muligheder for at præcisere og forbedre en række aspekter af EFSI's ledelses- og gennemsigtighedsordninger 52-80 14 Bestemmelser om udelukkede aktiviteter og ikke-samarbejdsvillige jurisdiktioner 53 14 Der er et anerkendt behov for at modvirke geografiske ubalancer og sektoriel koncentration 54-60 14 Præcisering af statsstøttereglernes anvendelse i forbindelse med projekter, der kombinerer finansiering fra EFSI og strukturfondene 61-62 15 Der er et anerkendt behov for klarere og mere strømlinede ledelsesordninger 63-73 15 Udvælgelsen af EFSI-foranstaltninger bør være mere gennemsigtig 74-80 17 BILAG I: EFSI'S LEDELSESSTRUKTUR 18 BILAG II: FORKORTELSER OG REFERENCER 20

REVISIONSRETTEN FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 13, stk. 2, og artikel 17, stk. 1,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 172, artikel 173, artikel 175, tredje afsnit, artikel 182, stk. 1, artikel 287, stk. 4, artikel 317-319 og artikel 322, stk. 1,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a,

under henvisning til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (1) om ændring af forordning (EU) nr. 1316/2013 (2) og (EU) 2015/1017 (3) for så vidt angår forlængelse af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) og indførelse af tekniske forbedringer i fonden og i Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning (EIAH) samt Kommissionens ledsagende evaluering (4),

under henvisning til forordning (EU) 2015/1017, særlig artikel 18, stk. 2,

under henvisning til udtalelse nr. 4/2015 (5),

under henvisning til Europa-Parlamentets anmodning af 19. oktober 2016 —

VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

I. INDLEDNING

Revisionsrettens udtalelse — omfang og timing

1. Den 14. september 2016 fremlagde Kommissionen et lovgivningsforslag (»forslaget«) om ændring af den eksisterende EFSI-forordning med henblik på at forlænge EFSI og forhøje EU's budgetgaranti til EIB (jf. punkt 2). Forslaget er ledsaget af Kommissionens evaluering af anvendelsen af EU-garantien og af, hvordan garantifonden har fungeret (»evalueringen«) (6). Evalueringen blev udsendt tre måneder før fristen (7). Som reaktion på denne udvikling bestemte vi os for at afgive en samlet udtalelse om både forslaget og evalueringen.

Forslaget

2. Kommissionen foreslår: — at EU's budgetgaranti forhøjes fra 16 milliarder euro til 26 milliarder euro (forslagets artikel 1, stk. 7), og at EIB's eget bidrag til EFSI forhøjes fra 5 milliarder euro til 7,5 milliarder euro (forslagets artikel 1, stk. 1) — at investeringsperioden forlænges fra juli 2019 til den 31. december 2020, og at den periode, hvor der kan undertegnes kontrakter, forlænges fra juni 2020 til den 31. december 2022 (forslagets artikel 1, stk. 5) — at investeringsmålet forhøjes til 500 milliarder euro (betragtning 13 og afsnit 1 i bilaget til forslaget) — at garantifondens målbeløb nedsættes fra 50 % til 35 % af de samlede EU-garantiforpligtelser (forslagets artikel 1, stk. 8), og at EU-garantien udvides til at omfatte effekten af valutakursudsving (forslagets artikel 1, stk. 7) — at definitionen på additionalitet ændres (forslagets artikel 1, stk. 2), og at Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivnings (EIAH's) rolle justeres (forslagets artikel 1, stk. 9) — at det fastsættes som mål, at 40 % af EFSI-finansieringen skal gå til klimaelementer, og at finansiering af motorveje skal undgås (undtagen i forbindelse med grænseoverskridende projekter i samhørighedslande (8)) (forslagets artikel 1, stk. 5) — at landbrug, fiskeri og akvakultur udtrykkeligt nævnes som berettigede til EFSI-støtte (forslagets artikel 1, stk. 5) — at gennemsigtigheden øges, og at skattebestemmelserne skærpes (forslagets artikel 1, stk. 12) — at der overføres 500 millioner euro fra de finansielle instrumenter under Connecting Europe-faciliteten (CEF) til garantifonden (forslagets artikel 2), samt — at artikel 18, stk. 7, som fastsætter, at EFSI's fremtid skal afgøres på grundlag af en uafhængig evaluering, der skal forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet senest den 5. juli 2018, slettes (forslagets artikel 1, stk. 10).

Evalueringen

3. EFSI-forordningens artikel 18, stk. 2, fastsætter, at Kommissionen skal foretage en evaluering af »anvendelsen af EU-garantien og af, hvordan garantifonden har fungeret«. Kommissionen definerer genstanden for sin evaluering som den måde, hvorpå EU-garantien anvendes under de forskellige aktiviteter, der støttes af EFSI (9) (evalueringen omfatter ikke de EFSI-garanterede foranstaltningers additionalitet og støtteberettigelse (10), da disse elementer er omfattet af EIB's evaluering (11) efter EFSI-forordningens artikel 18, stk. 1, som vi omtaler nedenfor).

Vores udtalelse

4. Denne udtalelse er bygget op omkring følgende elementer: — forslagets begrænsede evidensgrundlag (punkt 6-36) — den potentielle overdrivelse af EFSI's effekt (punkt 37-51) og — ledelses- og gennemsigtighedsordningerne (punkt 52-80).

5. Denne udtalelse bygger ikke på de procedurer, som vi ville anvende i forbindelse med en særberetning. Det er vores plan at udsende en særberetning om EFSI's resultater i første halvår af 2018.

II. VORES BEMÆRKNINGER OM DE VÆSENTLIGSTE FORESLÅEDE ÆNDRINGER

Forslagets evidensgrundlag er begrænset

Det er for tidligt at foreslå en forhøjelse af EU's budgetgaranti

Kriterier

6. Vi overvejede forslagets timing ud fra EFSI-forordningens krav, de foreliggende oplysninger om EFSI's resultater og den hidtidige gennemførelse af EFSI.

7. Det er fastsat i EFSI-forordningens artikel 18, stk. 6 og 7, at der senest den 5. juli 2018 skal fremlægges et forslag om ændring af forordningen, og at dette forslag skal underbygges af en uafhængig evaluering af, om EFSI »opfylder sine mål, og [om] det er berettiget at bevare en ordning for støtte af investeringer«. Rådet og Europa-Parlamentet fastsatte denne frist for at sikre, at der kunne foretages en vurdering, når der var gået tid nok til, at EFSI's første resultater og effekt kunne identificeres og måles (12).

EFSI-forordningen bliver ændret tidligere end planlagt

8. Kommissionen fremlagde sit forslag om at forlænge (13) og forhøje finansieringen til EFSI (14) den 14. september 2016, næsten to år før den frist, der er fastsat i EFSI-forordningen. Og selv om Kommissionen har beholdt kravet i artikel 18, stk. 6, om en uafhængig evaluering, foreslår den at fjerne bestemmelsen om, at den fremtidige videreførelse, ændring eller afvikling af EFSI (15) skal afhænge af resultaterne af en sådan uafhængig evaluering (jf. punkt 27).

Der er lagt op til en firedobling af EU-budgettets støtte til finansielle instrumenter

9. EFSI er et af de finansielle instrumenter, hvis antal er steget kraftigt i den nye programmeringsperiode. Kommissionen foreslår, at EU-garantien forhøjes med 10 milliarder euro (fra 16 milliarder euro til 26 milliarder euro) (16). Det ville i sig selv gøre garantibeløbet større end det samlede EU-bidrag til finansielle instrumenter under delt, indirekte og central forvaltning i programmeringsperioden 2007-2013 (jf. tabel 1). Tabel 1 Finansielle instrumenter med støtte fra EU-budgettet (milliarder euro) Programmeringsperioden 2007-2013 (*1) Programmeringsperioden 2014-2020 Finansielle instrumenter vedrørende EFRU, ESF (17) og landdistriktsudvikling (18) i perioden 2007-2013/ESI-fonde i perioden 2014-2020 12,3 21 SMV-initiativet 0 8,5 Finansielle instrumenter i forbindelse med indirekte forvaltning (19) 3,8 (20) 5,8 (*2) EFSI (*3) — EU-budgettets maksimale garanti, heraf: 0 26 — Tilførsler til garantifonden 8,7 — Ufinansieret forpligtelse for det aktuelle og de fremtidige EU-budgetter 17,3 I alt 16,1 61,3

10. Vi har konstateret, at de finansielle instrumenter under delt forvaltning i programmeringsperioden 2007-2013 var overkapitaliserede og havde svært ved at kontrollere omkostningerne/gebyrerne, tiltrække privat kapital og genanvende den finansielle støtte (21). Trods dette antager Kommissionen i sine planer, at ca. 21 milliarder euro fra de fem europæiske struktur- og investeringsfonde (22) vil blive tildelt finansielle instrumenter i programmeringsperioden 2014-2020.

11. Et nyt, innovativt finansielt instrument (SMV-initiativet (23)) er til rådighed for EFRU og ELFUL i programmeringsperioden 2014-2020. Den type finansiering (24), som SMV-initiativet yder ESI-fondene, svarer til den, som EFSI yder inden for SMV-vinduet (25). SMV-initiativet er oprettet i forbindelse med regionaludvikling, mens SMV-vinduet gælder for hele EU, men begge instrumenter er rettet mod den samme gruppe SMV'er.

Den hidtidige anvendelse af EFSI viser, at der stadig er en væsentlig investeringskapacitet

12. For at nå det oprindelige mål på 315 milliarder euro skal EIB på tre år finansiere yderligere projekter for ca. 60,8 milliarder euro.

13. Ifølge EIB (26) var status pr. 30. juni 2016 som følger (jf. figur 1): — Finansieringen til undertegnede EFSI-foranstaltninger beløb sig til 10,5 milliarder euro (de samlede mobiliserede investeringer blev anslået til ca. 66 milliarder euro, ca. 21 % af målet) — Inden for infrastruktur- og innovationsvinduet (II-vinduet) (27) var der undertegnet foranstaltninger for 4,72 milliarder euro, hvilket kun lige netop svarer til 9 % af målet (28) — De undertegnede foranstaltninger inden for SMV-vinduet (29) beløb sig til 5,7 milliarder euro (og de anslåede mobiliserede investeringer havde allerede nået 58 % af målet) — Den mobiliserede private finansiering beløber sig til 44,7 milliarder euro (30). Figur 1 Oversigt over EFSI-porteføljen pr. 30. juni 2016 Kilde: Revisionsretten, baseret på EIB's data pr. 30. juni 2016.

14. Generelt er det aktuelle beløb i EFSI-garantien stort nok til at sikre fortsat finansiering af aktiviteterne de næste to år. Den eneste undtagelse gælder beløbet for SMV-vinduets låneforanstaltninger (31), som Kommissionen og EIB bestemte sig for at bruge af i forbindelse med en række finansieringsanmodninger fra eksisterende finansielle instrumenter til Cosmes lånegarantifacilitet og InnovFins SMV-garanti under Horisont 2020.

15. Kommissionen og EIB-Gruppen har allerede taget en række skridt til at imødegå risikoen for, at SMV-vinduets låneportefølje løber tør for disponibel finansiering (32): — EFSI's styringsråd har forhøjet SMV-vinduets loft fra 2,5 til 3 milliarder euro ved at overføre 500 millioner euro fra infrastruktur- og innovationsvinduet (33) — Med hensyn til SMV-vinduets låneportefølje har Kommissionen og EIB aftalt, at de årlige EU-bidrag, når de stilles til rådighed, vil blive brugt til at frigøre EU-garantien for Cosmes lånegarantifacilitet og InnovFins SMV-garanti og omdanne den til en second-loss-eksponering eller til mezzanintrancher — Kommissionen og EIB har aftalt at udvide anvendelsen af EU-garantien til at omfatte EaSI's (34) garantiinstrument og securitiseringsinstrumentet.

16. Kommissionen foreslår, at investeringsperioden forlænges med halvandet år (fra juli 2019 til december 2020) (35), og at investeringsmålet forhøjes til 500 milliarder euro (36). Der kan undertegnes kontrakter to år efter investeringsperioden (dvs. indtil december 2022) i stedet for ét år som under den aktuelle EFSI-forordning. EIB bemærker imidlertid i sin evaluering, at det tager ca. 90 dage at undertegne EFSI-foranstaltninger, efter at de er blevet godkendt (37).

Konklusioner

17. Kommissionen fremlagde sit forslag om forlængelse af EFSI kun ét år efter, at den var blevet lanceret. Der er ikke meget dokumentation for, at den foreslåede forhøjelse af EU-garantien er berettiget, undtagen hvad angår SMV-vinduet. Kommissionen undersøgte ikke andre muligheder, f.eks. en yderligere omfordeling af EU-garantien mellem de to vinduer eller en forhøjelse af EU-garantien for SMV-vinduet alene. EIB's data og skøn viser, at den aktuelle garanti er tilstrækkelig til fortsat at sikre infrastruktur- og innovationsvinduets drift i en periode, hvor der som fastsat af Rådet og Europa-Parlamentet kan foretages en vurdering af EFSI's resultater og merværdi. Dette kan også bidrage til at reducere fragmenteringen og overlapningerne mellem EFSI og andre finansielle instrumenter og gøre det muligt at sætte mere fokus på EU's prioriteter. Den foreslåede forlængelse af perioden for undertegnelse af foranstaltninger (to år) er ikke i overensstemmelse med aktuel praksis.

Forslaget og evalueringen overholder ikke principperne for bedre regulering

Kriterier

18. Bedre regulering (38) er en prioritet for EU. Bedre regulering kræver, at Kommissionen sikrer »en stringent analyse af konsekvenserne af lovgivningen under selve udformningen, herunder også af væsentlige ændringer, som bliver indført under lovgivningsprocessen, således at de politiske beslutninger er solidt underbyggede og evidensbaserede« (39). Der skal foretages konsekvensanalyser i forbindelse med kommissionsinitiativer, der kan forventes at få væsentlige økonomiske, miljømæssige og sociale konsekvenser, herunder ændringer af eksisterende retsakter eller meddelelser (40).

19. Evalueringer skal omfatte alle væsentlige økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser af EU-interventioner (med særlig vægt på konsekvenser, der er identificeret i tidligere konsekvensanalyser) (41). Endvidere fastsætter finansforordningens artikel 30 og 140, at der skal foretages forudgående vurderinger af udgiftsprogrammer og finansielle instrumenter. Retningslinjerne for bedre regulering fastsætter også, at der ved evalueringer skal anvendes en klart defineret og solid metode, der kan føre til objektive konklusioner. Evalueringer skal som minimum omfatte effektivitet, produktivitet, relevans, sammenhæng og EU-merværdi, eller også skal det forklares i evalueringskøreplanen, hvorfor disse elementer ikke er omfattet.

Forslaget er ikke ledsaget af en konsekvensanalyse

20. Kommissionens meddelelse af 1. juni 2016 (42) og begrundelsen for forslaget giver en del oplysninger om den aktuelle anvendelse af EFSI og trækker på resultaterne af en interessenthøring (43) og af interne evalueringer. Disse dokumenter udgør imidlertid ikke en fyldestgørende, stringent og evidensbaseret konsekvensanalyse som defineret i retningslinjerne for bedre regulering.

21. Med henvisning til det presserende behov for at lancere EFSI i 2015 foretog Kommissionen desuden på daværende tidspunkt hverken en konsekvensanalyse eller en forudgående evaluering. Som vi bemærkede i vores udtalelse nr. 4/2015 (44), blev EFSI betragtet som undtaget fra kravet i finansforordningen, selv om EU-budgettet leverer det meste af finansieringen til garantifonden, og budgetgarantien til EIB vil skabe betydelige eventualforpligtelser for EU-budgettet.

22. Der er derfor stadig ikke foretaget en vurdering og analyse af årsagerne til investeringsgabet, af markedsbehovene og de bedste metoder til at dække dem samt af EFSI's komplementaritet med andre programmer og finansielle instrumenter, der finansieres af EU-budgettet, og de bedste metoder til at undgå uønskede overlapninger.

Kommissionens og EIB's evalueringer udgør ikke en vurdering af EFSI's resultater og merværdi

23. Kommissionen har vedlagt forslaget (jf. punkt 7) sin interne evaluering af anvendelsen af EU-garantien og af, hvordan garantifonden har fungeret. Denne evaluering udspringer af et særskilt rapporteringskrav i EFSI-forordningen (45). Den har relevans for den foreslåede ændring i tilførslen af midler til garantifonden (jf. punkt 34), men ikke for andre elementer i forslaget.

24. Som supplement til Kommissionens evaluering udsendte EIB i september 2016 sin egen evaluering af, hvordan EFSI har fungeret (som fastsat i EFSI-forordningens artikel 18, stk. 1). EIB's evaluering omhandler, i hvilket omfang EFSI's udformning og funktion bidrager til at opnå de forventede virkninger, men indeholder ikke en vurdering af EFSI's resultater og effekt som sådan. Den omfatter EFSI's underliggende portefølje af foranstaltninger (inklusive deres additionalitet og støtteberettigelse), ledelsesordningerne og organisationsstrukturerne samt de relevante projektprocedurer og -retningslinjer (46). EIB anfører i evalueringen, at det er for tidligt at foretage en endelig vurdering af EFSI's resultater (47).

25. Kommissionen har i begrundelsen til forslaget (48) også forpligtet sig til at fremlægge en uafhængig evaluering af anvendelsen af EFSI-forordningen i november 2016. Den uafhængige evaluering vil også omfatte EFSI's funktionsmåde, EU-garantiens anvendelse og EIAH, og den vil trække på resultaterne af både Kommissionens og EIB's interne evalueringer.

Konklusioner

26. Forslaget blev (for anden gang) lanceret uden en fyldestgørende konsekvensanalyse og for tidligt til, at den økonomiske, sociale og miljømæssige effekt af EFSI kunne måles og gøre det muligt at konkludere, om EFSI når sine mål. Der burde navnlig have været oplysninger om: — de eksisterende finansielle instrumenter (og de sektorer og støttemodtagere, som de er rettet mod) — overlapninger mellem instrumenterne og EFSI — overensstemmelsen med EU's politiske målsætninger — mulighederne for at reducere fragmenteringen af instrumenterne — risikostyring (og rapportering om eventualforpligtelser for EU-budgettet).

27. Evalueringen overholdt ikke principperne for bedre regulering. Ingen af de tre nævnte evalueringer indeholder en vurdering af EFSI's resultater og virkninger, fordi der ikke er gået tid nok til, at de kan identificeres og/eller måles (49) (jf. også punkt 8). På grund af timingen er der kun få, om nogen, makroøkonomiske indikatorer, der kan anvendes til at måle EFSI's effekt. Vi sætter spørgsmålstegn ved fjernelsen af den bestemmelse, der lader videreførelsen af EFSI afhænge af resultaterne af en uafhængig evaluering (jf. punkt 8).

Den foreslåede tilførsel af midler til garantifonden er i overensstemmelse med det ajourførte skøn over forventede tab

Garantifonden

28. For at sikre en »likviditetsstødpude, hvorfra garantibeløb udbetales til EIB ved træk på EU-garantien« (50), har EU-lovgiverne oprettet en garantifond (51). Den aktuelle EFSI-forordning sætter målbeløbet for garantifonden til 50 % af EU's samlede garantiforpligtelser (8 milliarder euro). I begrundelsen til det oprindelige forslag (52) forklarer Kommissionen, at dette målbeløb er fastsat på grundlag af »erfaringerne med de typer investeringer, der skal støttes af EFSI«.

Virkning for EU-budgettet

29. For at nå målbeløbet på 50 % var det nødvendigt at reducere de planlagte udgifter i 2014-2022 til tilskud under CEF med 2,8 milliarder euro og til Horisont 2020 med 2,2 milliarder euro og at bruge 3 milliarder euro fra de uudnyttede margener under udgiftsloftet i den flerårige finansielle ramme (FFR).

30. Betalinger fra EU-budgettet vil finansiere denne fond i perioden frem til 2022. I december 2015 indgik Kommissionen forpligtelser for 1,4 milliarder euro (53) til indbetaling i fonden. Pr. 30. juni 2016 havde Kommissionen allerede indbetalt 380 millioner euro i garantifonden (af de planlagte betalinger på 500 millioner euro i 2016), og de blev investeret i obligationer. Der blev ikke trukket på fonden (54).

31. Hertil kommer, at hvis udbetalingerne når målniveauet, vil EFSI resultere i en ufinansieret potentiel forpligtelse for EU-budgettet på ca. 8 milliarder euro (i tillæg til de 8 milliarder euro, der dækkes af garantifonden).

Forventede tab og kapitaltilførselsbehov

32. Kommissionen foreslår, at EU-garantifondens målbeløb justeres fra 50 % til 35 % (55) af de samlede garantiforpligtelser, og underbygger denne konklusion i sin evaluering.

33. På grundlag af de 39 foranstaltninger inden for infrastruktur- og innovationsvinduet, som EIB havde undertegnet pr. 30. juni 2016, og de historiske data vedrørende de instrumenter, der drager fordel af forbedring inden for SMV-vinduet, samt de foreslåede ændringer af SMV-vinduets undervindue for lån (jf. punkt 15) beregnede Kommissionen en gennemsnitlig tilførsel på 33,4 % (56). Kommissionen baserede sin evaluering af beregningerne af forventede tab for de forskellige porteføljer på antagelser, som den anså for at være konservative.

34. Nedsættelsen af målbeløbet med 15 procentpoint er en justering, der vil minimere risikoen for, at beløbet i garantifonden overstiger de tab, som garantifonden bærer. Derfor vil den imidlertid også øge risikoen for, at beløbet i garantifonden vil være utilstrækkeligt, og at der vil blive behov for yderligere træk på EU-budgettet. Kommissionen har forklaret de antagelser, der ligger til grund for dens forslag.

Konklusioner

35. Oprettelsen af EFSI og garantifonden med et målbeløb på 50 % har begrænset den budgetmæssige fleksibilitet i FFR for 2014-2020 ved at reducere de uudnyttede margener under udgiftsloftet i FFR. Endvidere er de planlagte budgetter for Horisont 2020 og CEF blevet reduceret. Det er for tidligt at vurdere offeromkostningerne ved disse nedskæringer i 2015, da Kommissionen endnu ikke kan vurdere effekten af EFSI, Horisont 2020 og CEF. [Hvis Kommissionen havde anvendt de samme antagelser i forbindelse med sit oprindelige forslag, som den nu anvender i forbindelse med ændringsforslaget, ville effekten af at finansiere garantifonden over EU-budgettet i de sidste to år have været mindre.]

36. Med de foreslåede ændringer vil den samlede potentielle forpligtelse for EU-budgettet nå op på 26 milliarder euro (hvoraf ca. 9 milliarder euro skal dækkes af garantifonden). Der vil være potentielle forpligtelser i hele investeringsporteføljens løbetid.

Der er en risiko for, at EFSI's effekt overdrives

Additionalitet er defineret bredt i forslaget

Kriterier

37. »Additionalitet« er defineret i EFSI-forordningens artikel 5, stk. 1 (jf. tekstboks 1). Tekstboks 1 — Additionalitet — EFSI-forordningens artikel 5, stk. 1, med foreslåede ændringer (i kursiv) Med henblik på denne forordning forstås ved »additionalitet« støtte fra EFSI til foranstaltninger, som afhjælper markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer, og som ikke kunne have været gennemført i den periode, hvor EU-garantien kan anvendes, eller ikke i samme omfang, via EIB, EIF eller efter Unionens eksisterende finansielle instrumenter uden EFSI-støtte. Projekter, der støttes af EFSI, skal typisk have en højere risikoprofil end de projekter, der støttes gennem EIB's normale foranstaltninger, og EFSI-porteføljen skal samlet set have en højere risikoprofil end den sædvanlige portefølje af investeringer, der støttes af EIB i henhold til dens normale investeringspolitikker forud for denne forordnings ikrafttræden. Projekter, der støttes af EFSI, skal, samtidig med at det tilstræbes at skabe beskæftigelse og bæredygtig vækst, betragtes som medførende additionalitet, hvis de indebærer en risiko svarende til EIB's særlige aktiviteter, som fastsat i artikel 16 i EIB's vedtægter og i EIB's retningslinjer for kreditrisikopolitik. Med henblik på bedre imødegåelse af markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer vil særlige EIB-aktiviteter støttet af EFSI typisk være kendetegnet ved efterstilling, deltagelse i risikodelingsinstrumenter, grænseoverskridende karakteristika, eksponering over for specifikke risici eller andre identificerbare aspekter som beskrevet i bilag II. EIB's projekter, der indebærer en risiko, der er lavere end den laveste risiko for EIB's særlige aktiviteter, kan også støttes af EFSI, hvis anvendelsen af EU-garantien er nødvendig for at sikre additionalitet som defineret i nærværende stykkes første afsnit. EFSI-støttede projekter, der tager sigte på fysisk infrastruktur, som forbinder to eller flere medlemsstater, eller udvidelse af fysisk infrastruktur eller tjenester i tilknytning til fysisk infrastruktur fra en medlemsstat til en eller flere medlemsstater, anses også for at føre til additionalitet.

Virkning for EIB-Gruppen

38. EIB forventer (57) i EFSI's gennemførelsesperiode at opretholde de udlånsvolumener, der blev opnået efter kapitalforhøjelsen i 2013 (58) (jf. figur 2). EFSI vil få stor indvirkning på EIB's særlige aktiviteter (59), som forventes at stige fra 6,4 milliarder euro i 2015 (60) til 16-20 milliarder euro pr. år (heraf 2,5 milliarder euro pr. år vedrørende foranstaltninger på EIB's egen risiko) (61). Figur 2 EIB-Gruppens hidtidige og forventede udlånsvolumener Kilde: Revisionsretten, baseret på EIB's forretningsplaner for 2015-2017 og 2016-2018.

39. Artikel 5, stk. 1, fastsætter, at projekter, der støttes af EFSI, skal »betragtes som medførende additionalitet, hvis de indebærer en risiko svarende til EIB's særlige aktiviteter«. På dette grundlag mener EIB, at dens EFSI-støttede særlige aktiviteter de facto medfører additionalitet (62), og at det ikke er nødvendigt at dokumentere, i) at de afhjælper markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer, og ii) at de ikke uden EFSI-støtte (eller ikke i samme omfang) kunne have været gennemført i perioden via EIB's, EIF's eller Unionens eksisterende finansielle instrumenter. I henhold til artikel 5, stk. 1, kan EFSI også støtte projekter med en lavere risikoprofil (f.eks. traditionelle/normale EIB-udlån i stedet for særlige aktiviteter). I så fald skal projekterne opfylde disse additionalitetskrav.

40. EIB klassificerer foranstaltninger som »særlige aktiviteter« på grundlag af en række faktorer såsom låntagerens kreditværdighed, værdien af de stillede garantier, lånets løbetid og forvaltningsstrukturernes kompleksitet. Egenkapitallignende foranstaltninger klassificeres altid som særlige aktiviteter. Alle de EFSI-foranstaltninger inden for infrastruktur- og innovationsvinduet, der blev undertegnet frem til 30. juni 2016, er klassificeret som særlige aktiviteter. EIB mener også, at alle foranstaltninger inden for SMV-vinduet lever op til den definition på særlige aktiviteter, der gives i retningslinjerne for kreditrisikopolitik.

41. I sin evaluering bemærker EIB, at der kan være situationer, hvor foranstaltningernes risikoprofil ikke vidner om additionalitet, og hvor man således kunne have overvejet andre (herunder mindre risikobehæftede) strukturer. EIB konstaterer imidlertid, at den i praksis anvender de mere omfattende additionalitetskriterier, der gælder for dens særlige aktiviteter, og dermed går videre end EFSI-forordningens krav (63).

Kommissionens forslag og definitionen på additionalitet

42. Kommissionen foreslår, at det i EFSI-forordningens artikel 5 og bilag II præciseres, hvilke elementer der vil føre til, at EIB klassificerer en foranstaltning som en særlig aktivitet, og foreslår også, at investeringskomitéen offentliggør redegørelser for sine afgørelser om godkendelse af anvendelse af EU-garantien (64), med fokus på overholdelse af additionalitetskravet.

43. Kommissionen foreslår endvidere, at grænseoverskridende projekter pr. definition skal anses for at føre til additionalitet (65).

Konklusioner og forslag

44. Der er en risiko for, at EIB's praksis med de facto at ligestille klassificering som særlig aktivitet med additionalitet, kombineret med presset for at nå investeringsmålet, kan skabe et incitament til at anvende unødvendigt komplekse finansieringsstrukturer eller angive en risikoprofil, der ikke svarer til den faktiske risiko ved foranstaltningen. Vi vil undersøge dette emne i forbindelse med revisionsarbejdet med henblik på en fremtidig særberetning.

45. Definitionen på additionalitet kompliceres yderligere ved, at der indføjes en henvisning til »fysisk infrastruktur, som forbinder to eller flere medlemsstater, eller udvidelse af fysisk infrastruktur eller tjenester i tilknytning til fysisk infrastruktur fra en medlemsstat til en eller flere medlemsstater«.

46. Vi foreslår: — at man gør det klart, at alle EFSI-støttede projekter skal opfylde additionalitetskriterierne i første afsnit af definitionen på additionalitet (jf. tekstboks 1), og at grundlaget for vurderingen af dette skal dokumenteres — at man bevarer en enkel og generel definition på additionalitet ved at undlade henvisninger til specifikke eksempler såsom fysisk infrastruktur.

Multiplikatoreffekten beregnes ud fra den antagelse, at der ikke ville være investeringer uden EFSI

Kriterier

47. Det er vanskeligt at fastslå, hvor store beløb der mobiliseres ved hjælp af offentlige investeringer. OECD's Komité for Udviklingsbistand har imidlertid foreslået en metode (66), som sigter på at isolere de offentlige investeringers bidrag til at mobilisere supplerende midler. De centrale elementer er som følger: — I forbindelse med en garanti for et lån, som finansierer et projekt, er det kun det garanterede lån, der anses for at være mobiliseret. Supplerende finansiering ud over lånet anses ikke for at være mobiliseret af garantien — I forbindelse med et syndikeret lån tilskrives det mobiliserede beløb den offentlige investor og arrangøren af det syndikerede lån på et pro rata-grundlag. Med andre ord anerkender man arrangørens bidrag i stedet for at tilskrive den offentlige investor hele det mobiliserede beløb — I forbindelse med egenkapitalinvesteringer omfatter beregningen af det beløb, der er mobiliseret af den offentlige investor, ikke tidligere investeringer. Hvis der er mere end én offentlig investor, tilskrives de mobiliserede beløb fra den private sektor de enkelte investorer på et pro rata-grundlag.

De anslåede EFSI-mobiliserede investeringer

48. EFSI's mobilisering af supplerende midler beregnes på grundlag EFSI's multiplikatormetode (67), som er udarbejdet af styringsrådet. Det centrale element i denne metode er projektinvesteringsomkostningerne. I forbindelse med investeringslån og direkte egenkapitalinvesteringer beregnes projektinvesteringsomkostningerne i første omgang som de samlede projektomkostninger, der i låneaftalen med EIB er fastsat efter EIB's normale metode, som selv efter en række justeringer inkluderer al den finansiering, der er stillet til rådighed for projektet i samme periode som EFSI-finansieringen. Hvis EIB/EFSI-finansieringen kun vedrører en del af projektet, fastsætter multiplikatormetoden imidlertid, at investeringsomkostningerne kun skal svare til den del af projektet, som finansieringen vedrører.

49. Der er blevet anvendt en tilsvarende definition på løftestangseffekten og en tilsvarende metode til beregning af multiplikatoreffekten i forbindelse med finansielle instrumenter finansieret af EU-budgettet. I forbindelse med centralt forvaltede instrumenter har finansforordningen siden 2013 defineret løftestangseffekten som svarende til »det beløb, der udbetales til de støtteberettigede slutmodtagere, divideret med det beløb, som Unionens bidrag udgør« (68). I vores særberetning nr. 19/2016 bemærkede vi, at indikatoren kan være sat for højt ved beregningen af de supplerende midler, de finansielle instrumenter mobiliserer, da ikke alle de finansieringskilder, som et projekt tiltrækker, skyldes EU-bidraget (69).

Konklusioner og forslag

50. Der er en risiko for, at EFSI's multiplikatoreffekt er sat for højt, navnlig i forbindelse med investeringsprojekter, som investorer forpligtede sig til før lanceringen af EFSI, eller som indgår i nationale programmer, der fandtes eller blev varslet før lanceringen af EFSI.

51. Vi foreslår: — at man bringer EFSI's multiplikatormetode i overensstemmelse med den metode, OECD har foreslået, bl.a. for at tage hensyn til de tilfælde, der er beskrevet i punkt 50 — at man videreudvikler metoden til at omfatte finansieringsstrukturer og -produkter, der ikke var indført, da den aktuelle metode blev fastlagt, og — at man bruger den nye metode til at beregne en nøgleresultatindikator for EFSI, som viser, hvor meget privat kapital der tiltrækkes.

Der er muligheder for at præcisere og forbedre en række aspekter af EFSI's ledelses- og gennemsigtighedsordninger

52. I dette afsnit redegør vi for vores holdning til en række af Kommissionens forslag om styrkelse af EFSI's retsgrundlag samt ledelses- og gennemsigtighedsordninger.

Bestemmelser om udelukkede aktiviteter og ikke-samarbejdsvillige jurisdiktioner

53. Vi støtter Kommissionens forslag om at indføre en bestemmelse om skatteundgåelse (70) for at styrke et centralt aspekt i retsgrundlaget. Vi anser denne bestemmelse for at være i overensstemmelse med vores anbefaling i særberetning nr. 19/2016.

Der er et anerkendt behov for at modvirke geografiske ubalancer og sektoriel koncentration

Kriterier

54. Der er ingen geografiske eller sektorspecifikke kvoter for EFSI, og støtten til projekter er baseret på efterspørgslen. Ikke desto mindre fastsætter retningslinjerne for investeringer under EFSI, at »sektoriel eller geografisk koncentration skal undgås« (71), og EFSI's strategiske orientering fastsætter grænserne for disse koncentrationer (72). Den geografiske og den sektorielle koncentration — angivet som omfanget af de foranstaltninger, der er omfattet af EU-garantien — er to af de centrale overvågningsindikatorer for EFSI (73).

Den hidtidige anvendelse af EFSI

55. I sin evaluering (74) bemærker EIB, at der er geografiske ubalancer (75) og sektorielle koncentrationer (76) i infrastruktur- og innovationsvinduets portefølje. Finansieringen inden for infrastruktur- og innovationsvinduet er koncentreret (63 %) i tre medlemsstater (77). Der er ingen koncentrationsgrænser for SMV-vinduet, men fire medlemsstater (78) tegner sig for 44 % af finansieringen.

56. Som potentielle årsager til dette angiver EIB's evaluering (79) ligesom andre nylige undersøgelser (80), at der fokuseres på at anvende EFSI hurtigt og nå investeringsmålet på 315 milliarder euro, hvilket giver EIB et incitament til at prioritere solide projekter i lande med udviklede finansielle markeder, som har kapacitet til at bruge finansielle instrumenter og udforme højrisikoprojekter.

57. Kommissionen foreslår også (81), at EIAH's rolle omdefineres, idet EIAH skal udvikle projekter, fokusere på projekter inden for klimaindsats, bidrage til den sektormæssige og geografiske spredning og yde rådgivningsstøtte på lokalt plan.

58. Kommissionens forslag inkluderer landbrug, fiskeri og akvakultur som berettigede til EFSI-støtte (82). Men projekter, som er egnede til finansiering under EFSI, kan også være berettigede til støtte under ELFUL. I vores særberetning nr. 5/2015 om finansielle instrumenter i forbindelse med udvikling af landdistrikterne konkluderede vi, at de finansielle instrumenter under ELFUL indtil videre var overkapitaliserede og ikke havde været en succes.

Konklusioner

59. Vi glæder os over Kommissionens forslag om at gøre noget ved ubalancerne i anvendelsen af midlerne. EIAH har en vigtig rolle at spille med hensyn til at afhjælpe de geografiske og sektorielle ubalancer, men det er endnu for tidligt at vurdere EIAH's effektivitet generelt og på dette punkt i særdeleshed.

60. På baggrund af tidligere erfaringer og i lyset af, at der findes alternative finansieringskilder, sætter vi spørgsmålstegn ved merværdien af at yde EFSI-finansiering til projekter inden for landbrug, fiskeri og akvakultur.

Præcisering af statsstøttereglernes anvendelse i forbindelse med projekter, der kombinerer finansiering fra EFSI og strukturfondene

61. Midler, som EIB tildeler direkte under gennemførelsen af EFSI-forordningen, udgør ikke statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, og Kommissionen behøver ikke at godkende EFSI-finansiering efter EU's statsstøtteregler (83). EFSI-støttede projekter kan imidlertid også modtage medfinansering fra EU's medlemsstater, bl.a. via ESI-fonde (84), og medmindre denne finansiering ydes på markedsvilkår, udgør den statsstøtte, der skal godkendes af Kommissionen på grundlag af statsstøttereglerne (85).

62. Vi foreslår, at man præciserer den statsstøttemæssige behandling af EFSI-foranstaltninger, der medfinansieres af fonde under medlemsstaternes kontrol, herunder ESI-fonde.

Der er et anerkendt behov for klarere og mere strømlinede ledelsesordninger

Kriterier

63. For at kunne fungere effektivt er det afgørende, at EFSI har strømlinede ledelsesordninger, der klart definerer rollerne og ansvarsområderne for Kommissionen og EIB samt de personer, de har udnævnt, i EFSI's beslutningsproces, og at der er taget tilstrækkelig hensyn til at sikre uafhængighed og undgå interessekonflikter.

EFSI's ledelsesordninger

64. EFSI's ledelsesstruktur (86) består af: et styringsråd, en investeringskomité, en administrerende direktør og en viceadministrerende direktør (jf. bilag I). EFSI's ledelsesstruktur supplerer EIB's organisation og styring af projektforløb og bør ikke påvirke EIB's beslutningsproces (87).

Styringsrådet

65. EFSI's styringsråd blev formelt oprettet i juli 2015. EIB fremhæver i sin evaluering, at tre af de fire medlemmer af EFSI's styringsråd også er medlemmer af EIB's eller EIF's bestyrelse, og at de i den forbindelse er med til at godkende EIB's eller EIF's strategier og projekter, herunder EFSI-projekterne (88).

66. EIB påpeger i sin evaluering, at rapporteringen, ansvarligheden og det generelle samspil mellem den administrerende direktør (89) og styringsrådet kan forbedres (90).

Investeringskomitéen

67. Styringsrådet afsluttede udvælgelsen af medlemmer til investeringskomitéen i december 2015, og den har været operationel siden januar 2016. I overgangsperioden fra juli 2015 til januar 2016 varetog Kommissionen investeringskomitéens opgaver og gav tilladelse til at medtage EIF-instrumenter og de projekter, EIB's bestyrelse havde godkendt, i den EFSI-garanterede portefølje. Uafhængighed og fravær af interessekonflikter er centrale krav til medlemmerne af investeringskomitéen (91).

68. Under projektforløbet skal investeringskomitéen »godkende støtte fra EU-garantien til EIB-projekter«, når de er godkendt i EIB's direktion, og før de godkendes i EIB's bestyrelse. Til dette formål bruger investeringskomitéen en resultattavle med indikatorer (92), som EIB udarbejder for hvert projekt (jf. punkt 78 og 79).

69. EIB skal to gange om året, under overholdelse af strenge krav om fortrolighed, forelægge Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen listen over alle de afgørelser, investeringskomiteen har truffet om at afvise anvendelse af EU-garantien (93). Kommissionen og EIB-Gruppen bekræftede, at der pr. 30. juni 2016 ikke havde været nogen afvisninger. Inden for infrastruktur- og innovationsvinduet var tre foranstaltninger imidlertid blevet aflyst (den ene efter undertegnelsen), og inden for SMV-vinduet var én foranstaltning blevet opgivet.

Konklusioner

70. Vi glæder os over Kommissionens forslag om at styrke bestemmelserne om (94), at medlemmerne af investeringskomiteen skal afgive oplysninger vedrørende interessekonflikter.

71. Vi bemærker også, at EIB i sin evaluering fremhæver, at rollerne og ansvarsområderne for EFSI's styrende organer bør præciseres og strømlines yderligere, fordi de er komplekse.

72. Som det er nu, spiller både Kommissionen og EIB flere forskellige roller i forhold til EFSI, og de har hver en bred vifte af andre ansvarsområder. Kommissionen forvalter garantifonden og er repræsenteret i EFSI's styringsråd, der er ansvarligt for at fastlægge EFSI's overordnede strategi og for at udvælge og udnævne medlemmerne af investeringskomitéen. Kommissionen er også medlem af EIB's bestyrelse og høres dermed før EIB's godkendelse af hver finansierings- og investeringstransaktion (95). Samtidig er EIB repræsenteret i EFSI's styringsråd og også ansvarlig for forvaltningen og gennemførelsen af EFSI-foranstaltningerne.

73. Disse komplekse forbindelser i EFSI's beslutningsproces mellem Kommissionen og EIB samt de personer, de har udnævnt, gør det svært at fastslå, hvem der i sidste ende er ansvarlig for EFSI's resultat- og risikostyring over for EU's budget- og lovgivningsmyndighed, og at identificere potentielle interessekonflikter mellem roller og ansvarsområder i og uden for EFSI.

Udvælgelsen af EFSI-foranstaltninger bør være mere gennemsigtig

Kriterier

74. Det er afgørende, at udvælgelsen af EFSI-foranstaltninger foretages på en uafhængig, åben og gennemsigtig måde — og at dette tydeligt kan ses — ikke mindst med henblik på at dokumentere investeringernes additionalitet.

75. Europa-Parlamentet har understreget (96) behovet for, at EFSI fungerer på en effektiv, gennemsigtig og retfærdig måde i overensstemmelse med kriterierne i fondens mandat og forordning, og anbefalet, at Parlamentet og Den Europæiske Revisionsret indgår et tæt samarbejde og fører tilsyn med EFSI-foranstaltninger. Det har også insisteret på nødvendigheden af at opnå den højeste grad af gennemsigtighed og institutionel ansvarliggørelse ved at sikre en proaktiv offentliggørelse af udtømmende og velfunderede budgetoplysninger og adgang til finansielle data vedrørende de projekter, der finansieres af EIB.

Gennemsigtighed i styringsrådets og investeringskomitéens arbejde

76. EFSI-forordningens artikel 7 fastsætter, at styringsrådet skal fremlægge referaterne fra sine møder, og at investeringskomitéen skal gøre sine afgørelser om godkendelse af anvendelsen af EU-garantien offentligt tilgængelige. Disse dokumenter offentliggøres (97).

77. Investeringskomitéens offentliggjorte afgørelser indeholder kun en simpel beskrivelse af de godkendte EFSI-foranstaltninger. De forklarer ikke årsagen til, at anvendelsen af EU-garantien er blevet godkendt, og beskriver ikke de enkelte foranstaltningers EU-merværdi.

78. EFSI-forordningen fastsætter, at »[resultattavlen] skal anvendes af investeringskomitéen til at sikre en uafhængig og gennemsigtig vurdering af den potentielle anvendelse af EU-garantien« (98).

79. Resultattavlerne for de godkendte foranstaltninger offentliggøres ikke, og EIB offentliggør kun simple (og somme tider forældede) oplysninger om EFSI-foranstaltninger. Dette giver problemer med hensyn til både ansvarlighed og gennemsigtighed.

Konklusioner

80. Vi glæder os over forslagene om: — at afgørelserne fra EFSI's investeringskomité skal angive årsagerne til, at der ydes støtte, med særligt fokus på overholdelse af additionalitetskravet (99) — at resultattavlerne for EFSI-foranstaltninger under EU-garantien (100) skal offentliggøres, så snart der er indgået kontrakt.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg den 11. november 2016. På Revisionsrettens vegne Klaus-Heiner LEHNE Formand

(1) COM(2016) 597 final af 14. september 2016.

(2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129).

(3) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1) (»EFSI-forordningen«).

(4) SWD(2016) 297 final/2 af 22. september 2016 og SWD(2016) 298 final af 14. september 2016.

(5) EUT C 121 af 15.4.2015, s. 1.

(6) SWD(2016) 297 final/2.

(7) I henhold til EFSI-forordningens artikel 18, stk. 2, skulle Kommissionen foretage evalueringen og forelægge den for Europa-Parlamentet og Rådet senest den 5. januar 2017 sammen med en udtalelse fra Revisionsretten.

(8) Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/99/EU (EUT L 50 af 20.2.2014, s. 22).

(9) Fodnote 10 i SWD(2016) 297 final/2, s. 7.

(10) EFSI-forordningens artikel 5 og 6.

(11) EIB: »Evaluation of the functioning of the European Fund of Strategic Investments (EFSI)«, september 2016 (»EIB's evaluering«).

(12) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_guide_en.htm.

(13) Forslagets artikel 1, stk. 5, om ændring af EFSI-forordningens artikel 9, stk. 3.

(14) Forslagets artikel 1, stk. 1 og 7, om ændring af EFSI-forordningens artikel 4, stk. 2, og artikel 11, stk. 1.

(15) Forslagets artikel 1, stk. 10, om fjernelse af EFSI-forordningens artikel 18, stk. 7.

(16) Forslagets artikel 1, stk. 7, om ændring af EFSI-forordningens artikel 11, stk. 1.

(*1) Baseret på de seneste tilgængelige gennemførelsesrapporter.

(*2) Baseret på forslaget om at overføre 500 millioner euro til EFSI-garantifonden og 1,15 milliarder euro til tilskud fra de finansielle instrumenter under CEF (SWD(2016) 299 final af 14. september 2016, s. 23).

(*3) Baseret på den foreslåede ændring af EFSI-forordningen.

(17) Pr. 31. december 2015 var der i alt udbetalt 11,6 milliarder euro til de finansielle instrumenter under EFRU og ESF, hvoraf kun 8,5 milliarder euro (73 %) nåede ud til de endelige støttemodtagere. Disse beløb svarer til en gennemførelsesperiode på ni år (2007-2015) (EGESIF_16-0011-00 »Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council regulation (EC) No 1083/2006 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 25-78)«, s. 66).

(18) Særberetning nr. 5/2015 (http://eca.europa.eu).

(19) Vi anslog det vejledende budget for finansielle instrumenter i forbindelse med indirekte forvaltning i programmeringsperioden 2014-2020 til 7,4 milliarder euro (årsberetningen for regnskabsåret 2015, figur 2.10 (EUT C 375 af 13.10.2016)).

(20) Pr. 31. december 2014 androg EU's samlede bidrag i programmeringsperioden 2007-2013 til finansielle instrumenter i forbindelse med indirekte forvaltning næsten 3,8 milliarder euro (eksklusive blandingsfaciliteter) (COM(2015) 565 final af 13. november 2015, s. 4).

(21) Særberetning nr. 19/2016 og særberetning nr. 5/2015 (http://eca.europa.eu).

(22) SWD(2016) 299 final af 14. september 2016, s. 24.

(23) Der kan på EU-niveau tildeles op til 8,5 milliarder euro til dette instrument i form af bidrag fra EFRU og ELFUL (artikel 39 i forordningen om fælles bestemmelser).

(24) Dette instrument kan udelukkende i forbindelse med SMV'er stille garantier uden loft med henblik på låneporteføljer eller finansiere foranstaltninger gennem securitisering.

(25) InnovFins SMV-garantifacilitet (under Horisont 2020), som drager fordel af EFSI-forbedring inden for SMV-vinduet, er en af risikotagerne i SMV-initiativet.

(26) EIB's evaluering, tabel 2, s. 5.

(27) Inden for infrastruktur- og innovationsvinduet var anvendelsen af EU-garantien begrænset til 13,5 milliarder euro (11 milliarder euro som »first-loss-piece«-tabet i delporteføljen for lån og 2,5 milliarder euro til egenkapitallignende foranstaltninger) og 2,5 milliarder euro fra EIB's egne ressourcer til pari passu-investeringer i egenkapitalforanstaltninger.

(28) Endvidere anslår EIB i »EFSI Mid-Year Operational Report« pr. 30. juni 2016, at investeringskomitéen vil godkende, at EU-garantien anvendes til at finansiere foranstaltninger inden for infrastruktur- og innovationsvinduet for yderligere 14,5 milliarder euro senest den 30. juni 2017.

(29) Inden for SMV-vinduet blev der afsat 1,25 milliarder euro fra EU-garantien til forbedring af garantiforanstaltningerne i lånegarantifaciliteten under Cosme (programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder) og i InnovFins SMV-garanti samt 1,25 milliarder euro til egenkapitalporteføljen. I andet halvår af 2016 vil man begynde at bruge garantien på 1,25 milliarder euro for SMV-vinduets egenkapitalportefølje i forbindelse med SMV-vinduets nyudviklede egenkapitalprodukt. Derudover har EIB afsat 2,5 milliarder euro af sine egne midler til det mandat vedrørende risikovillig kapital, som den har givet EIF.

(30) »EFSI Mid-Year Operational Report« pr. 30. juni 2016.

(31) Kommissionen anslår, at EIF vil have opbrugt den del af EU-garantien, der er afsat til SMV-vinduets låneportefølje, ved udgangen af 2017 (SWD(2016) 297 final/2, s. 17).

(32) I første omgang blev 1,25 milliarder euro fra EU-garantien afsat til forbedring af Cosmes lånegarantifacilitet og InnovFins SMV-garanti.

(33) Artikel 7, stk. 3, i den ændrede og præciserede aftale om forvaltning af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og om indrømmelse af EU-garantien (»den ændrede EFSI-aftale«).

(34) EU-program for beskæftigelse og social innovation (EaSI).

(35) Forslagets artikel 1, stk. 5, om ændring af EFSI-forordningens artikel 9, stk. 3.

(36) Forslagets bilag, afsnit 1, om ændring af EFSI-forordningens bilag II, afsnit 2.

(37) EIB's evaluering, figur 9, s. 30.

(38) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: »Bedre regulering for bedre resultater — En EU-dagsorden« (COM(2015) 215 final af 19. maj 2015).

(39) http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-4988_da.htm.

(40) Specifikt i forbindelse med meddelelser vil forpligtelsen til at udføre en konsekvensanalyse (og analysens dybde) primært være afhængig af ambitionsniveauet og det planlagte engagements omfang samt af, i hvor høj grad dette engagement binder Kommissionen. F.eks. vil en konsekvensanalyse sandsynligvis være påkrævet i forbindelse med meddelelser om ambitiøse engagementer (såsom en tiårig strategi for opnåelse af bestemte miljømål), fordi det må forventes, at konsekvenserne af sådanne engagementer vil være væsentlige, og det allerede på et så generelt politikudformningsstadie må være muligt at identificere dem i store træk. (http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/tool_5_en.htm).

(41) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/ug_chap6_en.htm.

(42) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: »Europa investerer igen — Status over investeringsplanen for Europa og videre tiltag« (COM(2016) 359 final af 1. juni 2016).

(43) EFSI's styringsråd afholdt den første interessenthøring den 7. september 2016 med over 30 deltagere (civilsamfundsorganisationer, tænketanke og sammenslutninger fra den private sektor og banksektoren). Der blev gennemført paneldrøftelser om emner såsom gennemførelsen af EFSI inden for infrastruktur- og innovationsvinduet og SMV-vinduet samt EFSI's strategiske orientering.

(44) Udtalelse nr. 4/2015, punkt 10.

(45) EFSI-forordningens artikel 18, stk. 2.

(46) EIB's evaluering, afsnit 1.3, s. 3.

(47) EIB's evaluering, resuméet.

(48) COM(2016) 597 final af 14. september 2016, s. 6.

(49) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_guide_en.htm.

(50) EFSI-forordningens artikel 12.

(51) Den 21. januar 2016 vedtog Kommissionen afgørelse C(2016) 165 om godkendelse af garantifondens retningslinjer for forvaltning af aktiver.

(52) COM(2015) 10 final af 13. januar 2015, s. 5.

(53) Dette beløb blev omfordelt fra budgetposterne for CEF (790 millioner euro), Horisont 2020 (70 millioner euro) og ITER (490 millioner euro).

(54) SWD(2016) 297 final/2, s. 17.

(55) Forslagets artikel 1, stk. 8, om ændring af EFSI-forordningens artikel 12, stk. 5.

(56) SWD(2016) 297 final/2, tabel 4, s. 19.

(57) EIB's forretningsplan for 2015-2017.

(58) Den 31. december 2012 godkendte medlemsstaterne en forhøjelse på 10 milliarder euro af den indbetalte kapital med henblik på at sætte EIB i stand til at yde op til 60 milliarder euro i yderligere langsigtede lån til økonomisk levedygtige projekter: Som følge af kapitalforhøjelsen steg EIB's lånevolumener i perioden 2013-2015 fra 51 milliarder euro i 2012 til over 70 milliarder euro pr. år.

(59) EIB's særlige aktiviteter er defineret i artikel 16 i EIB's vedtægter og i EIB's retningslinjer for kreditrisikopolitik og inkluderer i) låne- og garantiforanstaltninger med en risikoklassificering på D- eller derunder og ii) egenkapitalforanstaltninger og egenkapitallignende foranstaltninger.

De særlige aktiviteter inkluderer foranstaltninger på EIB's egen risiko (højere risiko) og foranstaltninger omfattet af kreditrisikoreduktion (risikodeling) i forbindelse med eksisterende instrumenter (f.eks. RSFF og CEF) og EFSI.

(60) EIB's økonomirapport for 2015, s. 10.

(61) EIB's forretningsplan for 2016-2018, s. 14.

(62) EIB's evaluering, s. 23.

(63) EIB's evaluering, s. 16.

(64) Forslagets artikel 1, stk. 4, om ændring af EFSI-forordningens artikel 7, stk. 12.

(65) Forslagets artikel 1, stk. 2, om ændring af EFSI-forordningens artikel 5, stk. 1.

(66) OECD: »Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions«, DCD/DAC/STAT(2015)8, 24. februar 2015.

(67) »EFSI Multiplier Methodology Calculation«, 26. oktober 2015 (http://www.eib.org/attachments/strategies/efsi_steering_board_eif_efsi_multiplier_methodology_calculation_en.pdf).

(68) Artikel 223 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen.

(69) Særberetning nr. 19/2016, punkt 70.

(70) Forslagets artikel 1, stk. 12, om udskiftning af EFSI-forordningens artikel 22, stk. 1.

(71) EFSI-forordningens bilag II, afsnit 8.

(72) EFSI's strategiske orientering af 15. december 2015 fastsætter en geografisk koncentrationsgrænse for infrastruktur- og innovationsvinduet på 45 % i tre vilkårlige medlemsstater og en vejledende sektoriel koncentrationsgrænse på 30 % i investeringsperioden. (http://www.eib.org/attachments/strategies/efsi_steering_board_efsi_strategic_orientation_en.pdf).

(73) Tidsplan II i den ændrede EFSI-aftale.

(74) EIB's evaluering, afsnit 2.2 og 2.3.

(75) 92 % af EFSI-finansieringen er koncentreret i EU-15, og kun 8 % ydes i EU-13.

(76) 46 % af EFSI-finansieringen er tildelt energisektoren og 19 % transportsektoren.

(77) Det Forenede Kongerige (29 % eller 1 369 millioner euro), Italien (24 % eller 1 152 millioner euro) og Spanien (10 % eller 470 millioner euro).

(78) Italien (15 % eller 903 millioner euro), Frankrig (11 % eller 623 millioner euro), Tyskland (10 % eller 586 millioner euro) og Det Forenede Kongerige (8 % eller 488 millioner euro).

(79) EIB's evaluering, afsnit 2.2, s. 7.

(80) Rubio, E.: Investment in Europe: making the best of the Juncker plan, Delors Institute, Paris, Berlin, 2016, s. 49-50.

(81) Forslagets artikel 1, stk. 9, om ændring af EFSI-forordningens artikel 14.

(82) Forslagets artikel 1, stk. 5, om ændring af EFSI-forordningens artikel 9.

(83) Europa-Kommissionens faktaark »Investeringsplanen for Europa — Spørgsmål og svar«, dateret 20. juli 2015.

(84) Jf. særberetning nr. 24/2016 (http://eca.europa.eu).

(85) Gruppefritagelsesforordningen for landbrugssektoren, gruppefritagelsesforordningen for fiskeri- og akvakultursektoren og den generelle gruppefritagelsesforordning (se bilag II).

(86) EFSI-forordningens artikel 7.

(87) Betragtning 29 til EFSI-forordningen.

(88) EIB's evaluering, s. 26-27.

(89) Er formand for investeringskomitéen.

(90) EIB's evaluering, s. 26.

(91) EFSI-forordningens artikel 7, stk. 9, og den ændrede EFSI-aftales artikel 5, stk. 12.

(92) Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/1558 af 22. juli 2015 om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2017 med udarbejdelse af en resultattavle med indikatorer for anvendelse af EU-garantien (EUT L 244 af 19.9.2015, s. 20).

(93) EFSI-forordningens artikel 7, stk. 12.

(94) Forslagets artikel 1, stk. 4, om ændring af EFSI-forordningens artikel 7.

(95) Artikel 19 i EIB's vedtægter.

(96) Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2016 om Den Europæiske Investeringsbank (EIB) — Årsberetning for 2014 (2015/2127(INI)).

(97) http://www.eib.org/efsi/governance/efsi-steering-board/minutes.htm;

http://www.eib.org/efsi/governance/efsi-investment-committee/decisions.htm.

(98) EFSI-forordningens bilag II, afsnit 5.

(99) Forslagets artikel 1, stk. 4, om ændring af EFSI-forordningens artikel 7, stk. 12.

(100) Forslagets artikel 1, stk. 14, om ændring af EFSI-forordningens bilag II.

BILAG I EFSI'S LEDELSESSTRUKTUR STYRINGSRÅDET EFSI-forordningens artikel 7, stk. 3, og EFSI-aftalens artikel 4 — Styringsrådet har fire medlemmer: tre, der udnævnes af Kommissionen, og et, der udnævnes af EIB. Styringsrådets formand vælges blandt Kommissionens repræsentanter. — Styringsrådet træffer afgørelser ved konsensus, og det beslutningsdygtige antal medlemmer er to af Kommissionens repræsentanter og EIB's repræsentant. — Styringsrådet fastlægger de strategiske retningslinjer for anvendelsen af EU-garantien, herunder tildelingen af EU-garantien, de strategiske politikker og procedurer og EFSI's risikoprofil. — Styringsrådet udfører endvidere følgende opgaver i henhold til artikel 4 i EFSI-aftalen: opstiller vejledende sektorielle og geografiske koncentrationsgrænser, giver vejledning om fordelingen af foranstaltninger, tilpasser projektsammensætningen for så vidt angår sektorer og lande, foretager regelmæssige gennemgange af fremskridtene med hensyn til gennemførelsen af EFSI samt den årlige operationelle og finansielle rapportering om EFSI-foranstaltninger, udnævner investeringskomitéens medlemmer, udvælger kandidater til posterne som administrerende direktør og viceadministrerende direktør, træffer afgørelser om størrelsen af porteføljen med den mest risikovillige tilgang (Portfolio First Lost Piece), fastsætter de politikker og regler, der gælder for foranstaltninger med investeringsplatforme og nationale erhvervsfremmende banker og fonde, træffer afgørelser om tredjeparters deltagelse i EFSI, godkender SMV-vinduets produkter efter høring af investeringskomitéen og varetager andre hverv, der er specificeret i EFSI-aftalen. INVESTERINGSKOMITÉEN EFSI-forordningens artikel 7, stk. 7-12, og EFSI-aftalens artikel 5 — Investeringskomitéen består af otte uafhængige sagkyndige og den administrerende direktør. De uafhængige sagkyndige skal besidde omfattende relevant markedserfaring med projektkonfiguration og projektfinansiering såvel som ekspertviden om mikro- og makroøkonomi. — Eksperter skal have investeringserfaring inden for et eller flere af følgende områder: forskning, udvikling og innovation; transportinfrastrukturer og innovative teknologier for transport; energiinfrastrukturer, energieffektivitet og vedvarende energi; informations- og kommunikationsteknologistrukturer; miljøbeskyttelse og -forvaltning (klimaindsats er tilføjet i det nye forslag); almen uddannelse og faglig uddannelse; sundhed og lægemidler; SMV'er; kulturelle og kreative industrier; mobilitet i byerne; sociale infrastrukturer og den sociale og solidariske økonomi; (landbrug, fiskeri og akvakultur er tilføjet i det nye forslag). — Endvidere skal sammensætningen af investeringskomitéen være kønsafbalanceret. — Eksperterne er udnævnt af styringsrådet for en periode på ét år, som kan forlænges op til seks år i alt. — Investeringskomitéens formand er den administrerende direktør. — Investeringskomitéen træffer sine afgørelser om anvendelse af EU-garantien ved simpelt flertal, idet hvert medlem har én stemme, også den administrerende direktør. — Investeringskomitéen høres også om nye produkter inden for SMV-vinduet. — Investeringskomitéens godkendelse er nødvendig, før EIB kan bruge EU-garantien til at støtte investeringsplatforme eller -fonde og nationale erhvervsfremmende banker eller institutter (støtteberettigede vehicles), der investerer i foranstaltninger, som opfylder kravene i EFSI-forordningen. Investeringskomitéen vurderer overensstemmelsen af sådanne vehicles med de politikker, der er fastlagt af styringsrådet, og den kan beslutte at bevare retten til at godkende nye projekter, der fremlægges. DEN ADMINISTRERENDE DIREKTØR EFSI-forordningens artikel 7, stk. 5, og EFSI-aftalens artikel 6 — Den administrerende direktør, som bistås af en viceadministrerende direktør og rapporterer til styringsrådet, har ansvaret for den daglige ledelse af EFSI og forberedelsen og ledelsen af møderne i investeringskomitéen. — Den administrerende direktør har også ansvaret for sammen med styringsrådet efter høring af investeringskomitéen at godkende nye produkter, som EIF skal varetage. — Desuden har han ansvaret for ekstern kommunikation og er EFSI's talsmand over for politiske organer og offentligheden.