Nr. C 277/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 11. 90 
Forslag til Rådets afgørelse om informationssikkerhed 
KOM(90) endelig udg. 
(Forelagt af Kommissionen den 27. juli 1990) 
(90/C 277/05) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Fællesskabet har til opgave gennem oprettelsen af et 
fællesmarked og gennem gradvis tilnærmelse af medlems­
staternes økonomiske politik at fremme en harmonisk 
udvikling af den økonomiske virksomhed i Fællesskabet 
som helhed, en varig og afbalanceret ekspansion, en øget 
stabilitet, en hurtigere højnelse af levestandarden og 
snævrere forbindelser mellem medlemsstaterne; 
elektronisk lagring, behandling og formidling af informa­
tion spiller en stadig større rolle for samfundet og 
erhvervslivet; 
med fremkomsten af en effektiv verdensomspændende 
kommunikation og den udstrakte brug af elektronisk 
behandling af information forstærkes behovet for en 
passende beskyttelse; 
Europa-Parlamentet har i sine drøftelser og beslutninger 
ved flere lejligheder understreget vigtigheden af informa­
tionssikkerheden ; 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg har fremhævet behovet 
for at behandle de informationssikkerhedsmæssige aspek­
ter i forbindelse med Fællesskabets foranstaltninger, blandt 
andet på baggrund af de virkninger, realiseringen af det 
indre marked må forventes at få; 
der må fastlægges en global strategi for informations­
sikkerheden for at garantere brugernes sikkerhed på EF-
niveau og for at hindre, at der opstår nye tekniske 
hindringer for kommunikationen; 
de komplekse aspekter i forbindelse med informations­
sikkerheden gør det nødvendigt at bringe subsidiaritets­
princippet i anvendelse, at involvere aktører i forskellige 
sektorer samt at samordne politikken på forskellige 
områder; 
aktioner på nationalt, internationalt og EF-niveau danner 
et formålstjenligt udgangspunkt; 
nævnte område er nært knyttet til telekommunikation, 
standardisering, informationsmarkedet og FU&T-poli-tikken samt andet arbejde, som Det Europæiske Fællesskab 
allerede har indledt på dette felt; 
der bør sikres en samordning af indsatsen på grundlag af 
allerede igangværende nationalt og internationalt arbejde, 
og samarbejdet mellem hovedaktørerne bør fremmes med 
henblik på denne samordning, der bør finde sted inden for 
rammerne af en sammenhængende handlingsplan; 
medlemsstaternes ansvar på dette område indebærer en 
samordnet indsats på grundlag af et snævert samarbejde 
med højtstående embedsmænd fra medlemsstaterne — 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
1. Der vedtages herved en handlingsplan på informa-
tionssikkerhedsområdet (Infosec) for en periode på 
24 måneder startende fra den .... 
2. Handlingsplanen tager sigte på at fastlægge en global 
strategi, hvorved brugerne af elektronisk lagret, behandlet 
og transmitteret information beskyttes mod hændelige eller 
forsætlige trusler mod information og informationssy­
stemer. 
3. Planen skal tage hensyn til og understøtte det 
standardiseringsarbejde, der er indledt på dette område 
både på europæisk og verdensomspændende plan. 
Artikel 2 
Den i artikel 1 omhandlede plan, hvis detaljer er anført i 
bilaget, omfatter følgende felter: 
I. Etablering af rammerne for en informationssikkerhed­
strategi. 
II. Analyse af behovet for informationssikkerhed. 
III. Udarbejdelse af løsninger på visse prioriterede behov. 
IV. Specificering, standardisering og verificering af infor­
mationssikkerhed . 
V. Teknologisk og driftsmæssig udvikling med henblik på 
informationssikkerhed som led i en generel strategi. 
VI. Realisering af informationssikkerhed. 
5. 11. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 277/19 
Artikel 3 
Handlingsplanen gennemføres af Kommissionen i samar­
bejde med de berørte organisationer og i nært samarbejde 
med medlemsstaterne. 
Artikel 4 
Det beløb, der afsættes til denne aktion, fastsættes inden 
for rammerne af den årlige budgetprocedure. 
Artikel 5 
Kommissionen sender senest tre måneder efter planens 
afslutning Europa-Parlamentet og Rådet en rapport over 
resultaterne heraf. Artikel 6 
I forbindelse med gennemførelsen af handlingsplanen hører 
Kommissionen i fornødent omfang Gruppen af Højt­
stående Embedsmænd vedrørende Informationssikkerhed 
(Sogis). Denne gruppe består af to repræsentanter for hver 
medlemsstat og for Kommissionen. Kommissionens repræ­
sentant er formand for gruppen. 
Medlemmerne af gruppen kan lade sig bistå af eksperter 
eller rådgivere alt efter karakteren af de problemer, der skal 
løses. 
Gruppens drøftelser og beslutninger er fortrolige. Gruppen 
fastsætter selv sin forretningsorden. Sekretariatsforretnin­
gerne varetages af Kommissionen. 
BILAG 
RESUMÉ AF AKTIONSLINJER 
1. Aktionslinje I — Etablering af informationssikkerhedsstrategiens rammer 
1.1. Område 
1.1.1. Det er klart, at informationssikkerhed er en nødvendighed for det moderne samfund i mange 
sammenhænge. Elektroniske informationstjenester gør det nødvendigt med sikre telekommunikations­
infrastrukturer, sikre terminaler (herunder tekstbehandlingsanlæg og databaser) samt sikker brug. Der 
må etableres en overordnet strategi, der tager hensyn til alle aspekter af informationssikkerhed, således 
at der undgås en splittelse mellem forskellige metoder. Enhver form for strategi vedrørende 
information, der behandles i elektronisk form, må afspejle samfundets behov for at kunne fungere 
effektivt, samtidig med at det er beskyttet under de forskellige skiftende forhold. 
1.2. Mål 
1.2.2. Der må fastlægges strategiske rammer, således at de samfundsmæssige, økonomiske og politiske 
målsætninger kan forenes med de muligheder, der findes på teknisk, driftsmæssigt og lovgivnings­
mæssigt plan. Der må findes en balance mellem de forskellige ønsker, målsætninger og begrænsninger. 
Dette bliver en opgave for sektoraktørerne gennem et samarbejde med sigte på fastlæggelse af et fælles 
synspunkt og en fælles strategi. Dette er en forudsætning for at kunne forene modstridende interesser 
og behov både inden for den politiske beslutningstagning og i forbindelse med industriens udvikling. 
1.3. Status og tendenser 
1.3.3. Situationen præges af en voksende erkendelse af, at der er behov for handling. Så længe der ikke 
foreligger foranstaltninger med sigte på at samordne indsatsen, er det sandsynligt, at der vil blive taget 
forskellige initiativer inden for de forskellige sektorer, og at dette konkret vil ytre sig i en situation med 
indbyrdes modsætninger, idet der efterhånden vil opstå alvorligere juridiske, samfundsmæssige og 
økonomiske problemer. 
1.4. Behov, muligheder og prioriteter 
1.4.4. Inden for sådanne fælles rammer må der tages stilling til risikoanalyse og risikostyring afhængigt af 
informationens og informationstjenesternes følsomhed, den indbyrdes tilnærmelse af lovgivninger og 
bestemmelser vedrørende forkert brug og misbrug af edb og telekommunikation, de administrative 
infrastrukturer, herunder sikkerhedspolitik, og hvorledes disse kan implementeres effektivt inden for 
de forskellige brancher/fagområder, samt samfundsmæssige aspekter og aspekter i forbindelse med 
Nr. C 277/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 11. 90 
kommunikationshemraeligheden (blandt andet spørgsmålet om identificerings-, autentificerings- og 
eventuelt autorisationsordninger i et demokratisk miljø). 
1.4.5. Der må opstilles klare bestemmelser for udarbejdelse af fysiske og logiske arkitekturer med sigte på 
sikre distribuerede informationstjenester, standarder, retningslinjer for og definitioner af garanteret 
sikre produkter og tjenester, pilotforsøg og prototyper til konstatering af gennemførligheden af de 
forskellige administrative strukturer, arkitekturer og standarder med henblik på specifikke sektorers 
behov. 
1.4.6. Der må skabes opmærksomhed omkring sikkerhedsproblematikken med henblik på at gøre brugerne 
mere agtpågivende med hensyn til sikkerheden inden for IT- og telekommunikationssystemer. 
2. Aktionslinje II — Behovet for informationssikkerhed 
2.1. Område 
2.1.7. Informationssikkerheden er en klar forudsætning for beskyttelse af kommunikationshemmelighed, den 
intellektuelle ejendomsret, kommerciel fortrolighed og den nationale sikkerhed. Dette gør det 
vanskeligt at finde en balance i valget mellem ønsket om fri handel og ønsket om at sikre 
kommunikationshemmeligheden og den intellektuelle ejendomsret. Denne afgørelse og de hermed 
forbundne kompromisløsninger må baseres på en komplet vurdering af behovene og mulighederne for 
at udnytte forskellige informationssikkerhedsløsninger. 
2.1.8. Brugerbehov indebærer, at de informationssikkerhedsmæssige funktionaliteter afspejler de 
teknologiske, driftsmæssige og regulatoriske aspekter. Det vil sige, at en systematisk undersøgelse af 
behovet for informationssikkerhed udgør en væsentlig del af arbejdet med at udvikle passende og 
effektive foranstaltninger. 
2.2. Mål 
2.2.9. Målet er at konstatere brugerbehovenes art og karakteristika samt disses forhold til de 
informationssikkerhedsmæssige foranstaltninger. 
2.3. Status og tendenser 
2.3.10. Indtil nu har der ikke været igangsat noget samordnet forsøg på at konstatere, hvilke behov 
hovedaktører har for informationssikkerhed, idet disse behov udvikler og ændrer sig meget hurtigt. 
Medlemsstaterne har konstateret, at der er behov for harmonisering af de enkelte landes aktiviteter 
(specielt for så vidt angår sikkerhedskriterier for IT). Ensartede evalueringskriterier og regler for 
gensidig anerkendelse af evalueringsresultater og -certifikater er af stor betydning. 
2.4. Behov, muligheder og prioriteter 
2.4.11. Som grundlag for en konsekvent og transparent behandling af sektoraktørernes behov bør der vedtages 
en klassificering af brugerbehovene og konsekvenserne af denne for etableringen af informations­
sikkerhed. 
2.4.12. Det betragtes også som vigtigt at få konstateret behovene for lovgivning, bestemmelser og kodekser på 
baggrund af en vurdering af tendenserne inden for tjenestekarakteristika og tjenesteteknologi, at få 
indkredset alternative strategier for, hvordan målsætningerne kan tilgodeses gennem administrative, 
tjenesterelaterede, driftsmæssige og tekniske bestemmelser, og at få vurderet, hvor effektive og 
brugervenlige samt hvor bekostelige eventuelle alternative løsninger med hensyn til informations­
sikkerhed og strategier for brugere, tjenesteleverandører og operatører vil være. 
3. Aktionslinje III — Løsninger på umiddelbare og midlertidige behov 
3.1. Område 
3.1.13. Det er i dag muligt at beskytte datamater effektivt mod indtrængen af uvedkommende ved hjælp af 
»isolerende« foranstaltninger, dvs. ved hjælp af konventionelle organisatoriske og fysiske tiltag. Dette 
gælder også for elektronisk kommunikation inden for en lukket brugergruppe på et dedikeret net. 
5. 11. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 277/21 
Forholdene er meget anderledes, dersom informationen er fælles mellem brugergrupper, eller hvis den 
udveksles via et offentligt net eller et net, hvortil flere har adgang. I dette tilfælde mangler både 
teknologi, terminaler og tjenester, for slet ikke at nævne standarder og procedurer, hvorfor der ikke er 
mulighed for at opnå en tilsvarende informationssikkerhed. 
3.2. Mål 
3.2.14. Målet har været at finde frem til hurtige løsninger, der kan tilgodese brugernes mest presserende behov. 
Disse bør opfattes som åbne over for fremtidige behov og løsninger. 
3.3. Status og tendenser 
3.3.15. Visse brugergrupper har udviklet forskellige former for teknik og procedurer til deres egne specifikke 
behov, blandt andet behovet for autentificering, integritet og »ikke-afvisning« (non-répudiation). 
Normalt anvendes der magnetkort eller intelligente kort. Nogle anvender mere eller mindre sofistikeret 
krypteringsteknik. Dette indebærer ofte, at der må etableres brugergruppespecifikke »myndigheder«. 
Det er imidlertid vanskeligt at generalisere denne teknik og disse metoder, således at behovene i et mere 
åbent miljø kan tilgodeses. 
3.3.16. ISO arbejder med OSI-informationssikkerhed (ISO DIS 7498-2), og CCITT er også beskæftiget hermed 
inden for rammerne af X.400. Det er også muligt at indsætte informationssikkerhedssegmenter i 
meddelelser. Autentificering, integritet og ikke-afvisning behandles som led i meddelelser (Edifact) og 
som en del af X.400 MHS. 
3.3.17. De retlige rammer omkring EDI er endnu ikke fuldt fastlagte. Det Internationale Handelskammer har 
fastlagt ensartede regler i en kodeks for udveksling af handelsdata via telenet. 
3.3.18. Flere lande (f.eks. Frankrig, Tyskland, Det Forenede Kongerige og USA) er i færd med at fastlægge eller 
har allerede fastlagt kriterier for evaluering af IT- og telekommunikationsprodukters og- systemers 
troværdighed og procedurer for gennemførelse af evalueringer. Disse kriterier er blevet koordineret 
med landenes egne fabrikanter og vil resultere i et voksende antal pålidelige produkter og systemer, i 
første omgang simplere produkter. Oprettelsen af nationale organisationer til gennemførelse af 
evalueringer og udstedelse af certifikater vil støtte denne tendens. 
3.3.19. Bestemmelser vedrørende fortrolighedsaspektet betragtes af de fleste brugere som knap så vigtige i 
første omgang. Det kan imidlertid forventes, at dette vil ændre sig, efterhånden som avancerede 
kommunikationstjenester, herunder specielt mobiltjenester, bliver mere almindelige. 
3.4. Behov, muligheder og prioriteter 
3.4.20. Det er vigtigt, at der hurtigst muligt etableres procedurer, standarder, produkter og værktøjer til 
beskyttelse af informationssikkerheden i offentlige kommunikationsnet. Autentificering, integritet og 
ikke-afvisning bør prioriteres højt. Der bør udføres pilotprojekter til konstatering af, om de foreslåede 
løsninger er de bedste. Løsninger på prioriteringsbehov vedrørende EDI er genstand for undersøgelse 
inden for TEDIS-programmet som led i denne handlingsplans mere generelle indhold. 
4. Aktionslinje IV — Specificering, standardisering og verificering af informationssikkerhed 
4.1. Område 
4.1.21. Behovet for informationssikkerhed er alment, og det er således vigtigt med ensartede specifikationer og 
standarder. Mangelen på standarder og specifikationer kan være en stor hindring for indførslen af 
informationsbaserede processer og tjenester i erhvervslivet og i samfundet som helhed. Der må tages 
skridt til en hurtigere udvikling og brug af teknologi og standarder inden for flere indbyrdes beslægtede 
kommunikations- og datamatnetområder, der er af kritisk betydning for brugerne, industrien og det 
offentlige. 
Nr. C 277/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 11. 90 
4.2. Mål 
4.2.22. Der må gøres en indsats for at understøtte og varetage specifikke funktioner inden for generelle 
områder, såsom OSI, ONP, ISDN/IBC, netstyring og netsikkerhed, for så vidt angår oplysninger, der 
måske ikke er hemmeligtstemplede, men dog følsomme. Verifikationsteknik og -metoder er tæt 
knyttede til standardisering og specificering. 
4.3. Status og tendenser 
4.3.23. I USA er der taget store initiativer med henblik på informationssikkerheden inden for det civile område. 
I Europa behandles spørgsmålet inden for standardiseringen på IT- og telekommunikationsområdet af 
blandt andre ETSI og CEN/Cenelec som forberedelse af CCITT's og ISO's arbejde på området. 
4.3.24. På baggrund af den voksende bekymring på området sker der for øjeblikket en udbygning af arbejdet i 
USA, og både handlende og tjenesteleverandører er i færd med at intensivere deres indsats på området. I 
Europa har Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige uafhængigt af hinanden indledt tilsvarende 
aktiviteter. En samlet indsats på linje med den amerikanske er dog kun langsomt ved at forme sig. 
4.4. Behov, muligheder og prioriteter 
4.4.25. Inden for informationssikkerhed er der en naturlig tæt sammenhæng mellem regulatoriske, 
driftsmæssige, administrative og tekniske aspekter. Regulativer må udmøntes i standarder, og 
bestemmelser vedrørende informationssikkerheden må på kontrollerbar måde være i overensstemmel­
se med standarder og regulativer. I flere henseende kræver regulativerne specifikationer, der går ud over 
standardiseringens konventionelle sigte, idet de f.eks. kan indeholde adfærdskodekser. Behovet for 
standarder og adfærdskodekser er til stede inden for alle områder af informationssikkerheden, og der 
må skelnes mellem de beskyttelseskrav, der beror på sikkerhedsmålsætningen, og de tekniske krav, der 
kan varetages af de europæiske standardiseringsorganer med beføjelser på området (CEN/Cenelec/ 
ETSI). 
4.4.26. Specifikationer og standarder må omfatte informationssikkerhedstjenester (autentificering af personer 
og virksomheder, protokoller for ikke-afvisning, juridisk bindende elektronisk bevis, autorisations-
kontrol), kommunikationstjenester (kommunikationshemmelighed for billeder og for mobilkommuni­
kation af tale og data, beskyttelse af data/billedbaser, beskyttelse af integrerede tjenester), 
kommunikations- og sikkerhedsstyring (systemer baseret på offentlig/privat nøgle inden for åbne net, 
beskyttelse af netstyring, beskyttelse af tjenesteleverandører) samt certificering (kriterier og niveauer 
for beskyttelse af informationssikkerheden, procedurer for sikkerhedsbeskyttelse). 
5. Aktionslinje V — Teknologisk og driftsmæssig udvikling med henblik på informationssikkerhed 
5.1. Område 
5.1.27. Systematisk udforskning og udvikling af teknologien med henblik på økonomisk rentable og 
driftsmæssigt tilfredsstillende løsninger på en række nutidige og fremtidige behov for informations­
sikkerhed er en forudsætning for at kunne udvide tjenestemarkedet og forbedre konkurrenceevnen 
inden for den europæiske industri som helhed betragtet. 
5.1.28. Enhver form for teknologisk udvikling af informationssystemernes sikkerhed må nødvendigvis 
indbefatte såvel datamatsikkerhed som kommunikationssikkerhed, idet de fleste moderne systemer er 
distribuerede systemer, hvortil man får adgang via kommunikationstjenesterne. 
5.2. Mål 
5.2.29. Målet er en systematisk udforskning og udvikling af teknologien med henblik på økonomisk rentable 
og driftsmæssigt tilfredsstillende løsninger på en række nutidige og fremtidige behov for 
informationssikkerhed. 
5.3. Behov, muligheder og prioriteter 
5.3.30. Arbejdet inden for informationssikkerhed må omfatte udviklings- og implementeringsstrategi, 
teknologi, og integration og verificering. 
5. 11. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 277/23 
5.3.31. Det strategiske F&U-arbejde må indbefatte konceptuelle modeller til sikre systemer (sikre mod 
kompromiser), modeller for funktionsbehov, risikomodeller og sikkerhedsorienterede arkitekturer. 
5.3.32. Det teknologiske F&U-arbejde bør omfatte bruger- og meddelelsesautentificering (f.eks. ved hjælp af 
stemmeanalyse og elektronisk underskrift), tekniske grænseflader og protokoller for kryptering, 
adgangskontrolordninger og metoder til implementering af efterprøveligt sikre systemer. 
5.3.33. Verificering og validering af tekniske systemers sikkerhed og anvendeligheden heraf skal udforskes 
inden for integrations- og verificeringsprojekter. 
5.3.34. Ud over konsolidering og udvikling af sikkerhedsteknologi er det påkrævet med en række 
ledsageforanstaltninger af hensyn til udarbejdelse, vedligeholdelse og korrekt anvendelse afstandarder, 
samt validering og certificering af IT- og telekommunikationsprodukter med hensyn til deres 
sikkerhedsegenskaber, herunder validering og certificering af metoder til udformning og 
implementering af systemer. 
5.3.35. Fællesskabets tredje rammeprogram for FT&U kan eventuelt finde anvendelse med henblik på at 
fremme samarbejdsbaserede projekter på prækompetitivt og prænormativt niveau. 
6. Aktionslinje VI — Realisering af informationssikkerhed 
6.1. Område 
6.1.36. Afhængigt af informationens art er der behov for inkorporering af sikkerhedsfunktioner i forskellige 
dele af kommunikationssystemerne, blandt andet terminaler og datamater, tjenester, netstyring, 
krypteringsanordninger, smart cards, offentlige og private nøgler osv. Nogle af disse kan forventes 
indbygget i hardware og software af producenterne, mens andre kan indgå som en del af distribuerede 
systemer (f.eks. netstyring), være i den enkelte brugers besiddelse (f.eks. smart cards) eller stilles til 
rådighed af særlige organisationer (f.eks. offentlige/private nøgler). 
6.1.37. Det kan forventes, at de fleste informationssikkerhedsprodukter vil blive stillet til rådighed af 
producenter, tjenesteleverandører og operatører. Med hensyn til specifikke funktioner (f.eks. 
etablering af offentlige/private nøgler, revision og autorisation) kan det blive nødvendigt at udpege og 
bemyndige særlige organisationer. 
6.1.38. Det samme gælder med hensyn til certificering, evaluering og verificering af tjenestens kvalitet, dvs. 
funktioner, der må kontrolleres af organisationer, der er uafhængige af producenternes, 
tjenesteleverandørernes og operatørernes interesser. Disse organisationer kan være private, statslige 
eller være koncessioneret af det offentlige med henblik på varetagelse af bestemte uddelegerede 
funktioner. 
6.2. Mål 
6.2.39. For at sørge for at informationssikkerhed stilles til rådighed i Fællesskabet på harmonisk måde, således 
at offentlighedens og erhvervslivets interesser tilgodeses, må der fastlægges en kohærent 
fremgangsmåde for, hvorledes dette skal ske. I de tilfælde, hvor der må udpeges uafhængige 
organisationer, må deres funktioner og vilkår fastlægges og vedtages og i givet fald indføjes i de 
regulatoriske rammer. Målet bør være at nå frem til en klart defineret og alment accepteret fordeling af 
ansvaret mellem de forskellige aktører på fællesskabsniveau som en forudsætning for gensidig 
anerkendelse. 
6.3. Status og tendenser 
6.3.40. I dag er informationssikkerheden kun tilgodeset på specifikke områder, og normalt kun med sigte på 
tilfredsstillelse af specifikke behov. Tilrettelæggelsen heraf på europæisk niveau er for det meste af 
uformel art, og man har endnu ikke etableret gensidig anerkendelse af verifikation og certificering uden 
for visse lukkede grupper. Med informationssikkerhedens voksende betydning begynder der at opstå et 
presserende behov for at få fastlagt en kohærent fremgangsmåde med hensyn til, hvorledes 
informationssikkerheden skal tilgodeses i Europa og på internationalt plan. 
Nr. C 277/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 11. 90 
6.4. Behov, muligheder og prioriteter 
6.4.41. Da der er mange forskellige aktører involveret, og der er en nær tilknytning til spørgsmål af regulatorisk 
og lovgivningsmæssig art, er det meget vigtigt på forhånd at nå frem til enighed om, hvilke principper 
der bør lægges til grund for informationssikkerheden. 
For at kunne behandle dette spørgsmål er det nødvendigt at tage stilling til forskellige aspekter, 
herunder indkredsning og specificering af, hvilke funktioner der i kraft af deres art kræver, at der står en 
uafhængig organisation (eller samarbejdende organisationer) til rådighed. Herunder hører eventuelt 
funktioner såsom administration af et system for offentlige/private nøgler. 
Ydermere er det nødvendigt i en tidlig fase at undersøge og fastslå, hvilke funktioner der i almenhedens 
interesse bør overlades til uafhængige organisationer (eller samarbejdende organisationer). Dette kan 
blandt andet omfatte revision, kvalitetsstyring, verificering, certificering og tilsvarende funktioner. 
Forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs indgåelse af en aftale 
mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den 
ene side og Rumænien på den anden side om handel og handelsmæssigt og økonomisk samarbejde 
SEK(90) 1872 endelig udg. 
(Forelagt Rådet af Kommissionen den 8. oktober 1990) 
(90/C 277/06) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 113 og 
235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs indgåelse af 
aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab 
og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side 
og Rumænien på den anden side om handel og handels­
mæssigt og økonomisk samarbejde er nødvendig for 
gennemførelsen af Fællesskabets mål for så vidt angår 
forbindelserne med tredjelande; 
det har vist sig, at visse foranstaltninger vedrørende 
økonomisk samarbejde, der er fastsat ved aftalen, går ud 
over beføjelserne fastsat i forbindelse med den fælles 
handelspolitik — Artikel 1 
Aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab 
og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side 
og Rumænien på den anden side om handel og handels­
mæssigt og økonomisk samarbejde godkendes herved på 
Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs vegne. 
Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse. 
Artikel 2 
Formanden for Rådet foranstalter på vegne af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab den notifikation, der 
er omhandlet i aftalens artikel 25 (•). 
Artikel 3 
Kommissionen, bistået af medlemsstaternes repræsentan­
ter, repræsenterer Fællesskabet i den blandede komité, der 
er nedsat i henhold til aftalens artikel 22. 
(!) Rådets Generalsekretariat offentliggør datoen for aftalens 
ikrafttræden i De Europæiske Fællesskabers Tidende.