.. ' i. 
1*.* 
'J* 
.1 •'"!>? 
•'ft* 
1 
•'"'S,*: 
4} it" '"* 
*** KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 17.04.1996 
KOM(%)158 endelig udg. 
Si 
s •.•• 
• *• J* 
»? S" DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
ÅRSBERETNING 1995 
•*•*•••* 
'H 
:••& * 
t 
... <i-
•£ s-
:*£ il (forelagt af Kommissionen) 
•m 
"MM 
•VShttL 
d I 

FORORD 
I henhold til 
Artikel 7 i Rådets beslutning af 15. december 1994 om et særprogram for forskning og 
teknologisk udvikling, herunder demonstration, der skal gennemføres for Det Europæiske 
Fællesskab, dels af FFC, dels ved hjælp af konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig 
støtte til Fællesskabets politik (1995-1998) (94/918/EF) 
Artikel 7 i Rådets beslutning af 15. december 1994 om et særprogram for forskning og 
teknologisk udvikling, herunder demonstration, der skal gennemføres af Det Fælles 
Forskningscenter for Det Europæiske Atomenergifællesskab (1995-1998) 
(94/919/Euratom) 
Artikel 5 i Rådets beslutning af 29. april 1992 om vedtagelse af et supplerende 
forskningsprogram, der skal gennemføres af Det Fælles Forskningscenter for Det 
Europæiske Atomenergifællesskab (1992-1995) (92/275/Euratom) 
Skal Kommissionen hvert år forelægge Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg en rapport om FFC's aktiviteter. 
Denne beretning om FFC's aktiviteter i 1995 opfylder dette krav og er samtidig et bidrag 
til den rapport om Fællesskabets FTU (forskning og teknologisk udvikling) - aktiviteter, 
som forlanges i EF-traktatens artikel 130p. 
Årsberetningen er ledsaget af styrelsesrådets bemærkninger. 
-3-
STYRELSESRÅDETS BEMÆRKNINGER TEL FFC'S ÅRSBERETNING FOR 1995 
1995 - DET FØRSTE ÅR MED ÆNDRET STILLING 
1995 var et betydningsfuldt år for FFC. Det var det første år, hvor FFC's ændrede 
stilling, som Rådet, Parlamentet og Kommissionen havde vedtaget 1994, blev en realitet. 
Denne ændrede stilling betød, at lang flere aktiviteter end tidligere blev udført på 
konkurrencevilkår, og fra 1995 kunne FFC deltage i Fællesskabets programmer på lige 
fod med nationale partnere fra videnskaben og industrien. Som denne beretning viser, har 
FFC taget denne nye udfordring op med energi og engagement og har, når det drejer sig 
om programmer for aktioner med omkostningsdeling, sammen med sine partnere fra Det 
Europæiske Fællesskabs medlemsstater og andre lande, som er associeret programmerne, 
opnået lovende resultater i konkurrencen. Der blev også opnået gode resultater i 
forbindelse med andre konkurrencebaserede aktiviteter. Det bør nævnes, at FFC trods de 
nye aktivitetsformer, der blev indført i 1995, har kunnet udføre arbejde for eksterne 
kunder i samme omfang som de tidligere år. I den nye situation blev der opstillet 
foreløbige mål for deltagelse i aktiviteter på konkurrencevilkår i 1995, og styrelsesrådet 
konstaterer med tilfredshed, at disse mål i almindelighed er blevet overopfyldt. 
Aktiviteter på konkurrencevilkår er kun en af facetterne i FFC's arbejde, en anden er den 
institutionelle forskning og den videnskabelige og tekniske støtte til Unionens 
sektorpolitik, især inden for miljø, energi, landbrug og industri. Styrelsesrådet påskønner 
FFC's stadige bestræbelser på at efterkomme kundernes ønsker. For 
forskningsaktiviteternes vedkommende er der en velkommen tendens til at frembringe 
resultater, som er til gavn for industrien og samfundet. Beretningen giver nogle eksempler 
herpå, og styrelsesrådet vil fortsat tilskynde centret til at følge denne tendens henimod et 
mere resultatorienteret FFC med øgede muligheder for at kommercialisere 
forskningsresultaterne. På baggrund af de hyppige evaluationer af FFC er styrelsesrådet 
tilfreds med den gennemgående høje kvalitet, der præger FFC's arbejde, og dets 
voksende betydning for Den Europæiske Unions politik. 
Styrelsesrådet gav allerede sidste år udtryk for sine forventninger til FFC's udvikling efter 
1995. Blandt de foranstaltninger, styrelsesrådet har truffet for at styrke sin opfølgning af 
FFC's aktiviteter, er en strukturomlægning af underudvalgene, som gør det muligt at 
følge FFC's institutter i nærmere enkeltheder. Der arbejdes stadig på at indføre 
præstationsparametre og kvalitetsvurdering. 
EVALUERING AF FFC 
Styrelsesrådet har i sin ledelse af FFC i årets løb benyttet sig af de henstillinger, som 
eksterne, uafhængige eksperter fremsatte i forbindelse med deres evalueringer af FFC og 
dets institutter ved afslutningen af programperioden 1992-1994. Styrelsesrådet har 
gennemgået samtlige henstillinger fra denne periode og anerkender FFC's ledelses 
bestræbelser på at efterkomme dem, men bemærker samtidig, at en række nyttige 
henstillinger, der især drejer sig om administration og personalepolitik, endnu ikke er 
blevet fulgt, og at grundene hertil ligger uden for FFC's kontrol. 
REGLER FOR FFC - PERSONALEANLIGGENDER 
4-
Styrelsesrådet presser stadig på, for at FFC kan få mulighed for at fungere sådan, at den 
omlægning af arbejdsmetoderne, som blev planlagt med Rådets konklusioner fra april 
1994, kan gennemføres. Det kan kræve yderligere udvikling af reglerne og 
bestemmelserne for dets aktiviteter, eventuelt en udvikling af dets status i Kommissionen. 
Det bør desuden føre til øget fleksibilitet, når det gælder budgetmæssige og finansielle 
anliggender, foruden den udvikling, som allerede er sket med de finansielle 
styringssystemer. Styrelsesrådet har forelagt sit syn på disse vigtige spørgsmål for 
forskningskommissæren, Edith Cresson. Ved årets slutning fik det meddelelse om, at der 
var nært forestående planer om at give FFC større selvstændighed inden for 
Kommissionen, og at der også blev planlagt andre organisatoriske ændringer. Som første 
skridt får FFC status som et særlig generaldirektorat fra begyndelsen af 1996 (vedtaget 
den 16. januar 1996). 
Styrelsesrådet har også drøftet personalepolitiske spørgsmål med kommissæren og 
forventer at kunne overvåge de følger, Kommissionens nye politik for personale, som 
hører under Unionens forskningsbudget, vil få for FFC. Som det er tilfældet på mange 
andre europæiske forskningsinstitutter vil aldersfordelingen på FFC i de nærmest år føre 
til mange ledige stillinger. Fem stillinger som institutdirektør blev ledige i 1995, og fire 
af dem blev besat, efter at Kommissionen på styrelsesrådets henstilling havde foretaget de 
nødvendige udnævnelser, men den femte endnu er ubesat. Styrelsesrådet byder de fire nye 
direktører, som begyndte på FFC i midten af 1995, velkommen. 
FORMIDLING AF OPLYSNINGER OM FFC 
FFC's ændrede rolle kræver en mere intens formidling af oplysninger om FFC's 
aktiviteter til alle interesserede parter i medlemsstaterne. For at medvirke hertil sørgede 
medlemmerne af styrelsesrådet for 1995 sammen med FFC for at videreføre FFC's 
informationsdage og præsentationerne af FFC's aktiviteter i medlemsstaterne, så 
yderligere samarbejde mellem de nationale forskningslaboratorier, universiteter, 
industrivirksomheder og FFC kan fremmes. For at opnå den rette koordination mellem 
FFC's forskningsaktiviteter og beslægtede forskningsaktiviteter under Fællesskabets 
rammeprogrammer har medlemmer af styrelsesrådet sammen med FFC-repræsentanter 
deltaget i møder i Fællesskabets programudvalg. Disse udvekslinger af synspunkter, som 
er i overensstemmelse med Rådets beslutninger om FFC's programmer, bør udbygges og 
omfatte alle relevante programkriterier i 1996. 
STRATEGI 
Hvis FFC skal opfylde sin opgave med at udføre kundestyret forskning af højeste kvalitet 
og integritet til støtte for Fællesskabets politik, kræver det en klar og langsigtet strategi 
for FFC og dets institutter. Styrelsesrådet vedtog i slutningen af 1995 en ajourført FFC-
strategi og har ført drøftelser om de til grundliggende institutstrategier som rettesnor for 
centrets nuværende og fremtidige aktiviteter. En af de foranstaltninger, der planlægges i 
strategidokumentet fra 1995, er en mere omfattende udnyttelse af præstationsindikatorer 
som støtte for FFC's udvikling. 
INSTITUTTET FOR TEKNOLOGISKE FREMTIDSSTUDIER 
I sine bemærkninger til årsberetningen for 1994 omtalte styrelsesrådet dette instituts nye 
hjemsted i Sevilla og det planlagte arbejde. Det registrerer med tilfredshed det nye 
-5-
arbejdsprogram for IPTS, som blev opstillet i 1995 og godkendt af Kommissionen. 
Styrelsesrådet påskønner endvidere indvielsen af den vigtige teknologiske 
overvågelssfunktion, som blev foretaget af Edith Cresson, der i overværelse af 
styrelsesrådets formand fremhævede det samarbejde, IPTS har etableret i medlemsstaterne 
og med Europa-Parlamentet. 
HØJFLUXRE AKTOREN 
1995 var det sidste år, hvor det supplerende EURATOM-program for højfluxreaktoren 
(HFR) i Petten (NL) var gældende. I årets løb har der været ført drøftelser på alle planer 
om HFR-reaktorens fremtid og om det foreslåede nye flerårige program, der skal begynde 
i 1996. Det har betydet en fuldstændig omlægning af anlæggets ledelse og en stærk 
tendens i retning af mere direkte kommerciel udnyttelse af en betydelig del af dets 
kapacitet med større effektivitet og bedre økonomi til følge. 
AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 
Styrelsesrådet udtrykker sin tilfredshed med de kontakter, det i årets løb har haft med 
forskningskommissæren, Edit Cresson, og ser frem til yderligere drøftelser af FFC's 
strategi. 
Samtidig vil styrelsesrådet gerne give udtryk for sin anerkendelse af den indsats, 
generaldirektøren, direktørerne og hele FFC's personale har gjort for at løse de 
problemer, de stod overfor. 
6-
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
ÅRSBERETNING 1995 
(forelagt af Kommissionen) 
7-
INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER VIRKSOMHED I 1995 9 
1.1 INSTITUTIONELLE AKTIVITETER: SÆRPROGRAMMERNE 
FOR FFC'S FORSKNING - 11 
1.1.1 Institutionelle forskningsaktiviteter - 11 
1.1.2. Institutionel videnskabelig og teknisk støtte til Fællesskabets 
politik 16 
1.2. AKTIVITETER PÅ KONKURRENCEVILKÅR . . - 22 
1.3. FFC's INFORMATIONSDAGE, PUBLIKATIONER OG 
KONFERENCER 24 
1.4. MENNESKELIGE RESSOURCER 25 
1.5. FINANSIERING 27 
2. FFC-INSTITUTTERNES AKTIVITETER I 1995 - 28 
2.1. INSTITUTTET FOR MÅLINGER OG 
REFERENCEMATERIALER 28 
2.2. INSTITUTTET FOR TRANSURANER - 32 
2.3 INSTITUTTET FOR AVANCEREDE MATERIALER - 35 
2.4 INSTITUTTET FOR SYSTEMTEKNIK OG INFORMATIK 40 
2.5 MILJØINSTITUTTET 46 
2.6 INSTITUTTET FOR ANVENDT TELEMÅLING 51 
2.7 INSTITUTTET FOR SIKKERHEDSTEKNOLOGI 55 
2.8 INSTITUTTET FOR TEKNOLOGISKE FREMTIDSSTUDIER ... - 59 
Bilag 1 63 
Bilag 2 66 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
Det Fælles Forskningscenter er Den Europæiske Unions fælles forskningslaboratorium. 
Det er oprettet af Europa-Kommissionen og har hovedsæde i Bruxelles. Dets 5 afdelinger, 
som ligger i henholdsvis Belgien, Tyskland, Italien, Nederlandene og Spanien huser til 
sammen 8 forskellige institutter med hver sit speciale. 
Disse institutter er: 
IMR Instituttet for Målinger og Referencematerialer GEEL (B) 
ITU Instituttet for Transuraner KARLSRUHE (D) 
IAM Instituttet for Avancerede Materialer PETTEN (NL) og ISPRA (I) 
ISEI Instituttet for Systemteknik og Informatik ISPRA (I) 
El Miljø ISPRA (I) 
IRSA Instituttet for Anvendt Telemåling ISPRA (I) 
1ST Instituttet for Sikkerhedsteknologi ISPRA (I) 
IPTS Instituttet for Teknologiske fremtidsstudier SEVILLA (E) 
FFC har til opgave at fremme og udføre formålsbestemt forskning af højeste kvalitet og 
den størst mulige integritet til støtte for Fællesskabets politik. 
Det Fælles Forskningscenter er en integrerende del af Fællesskabets forsknings- og 
teknologiske udviklingsstruktur og bidrager til Fællesskabets forskningspolitik, især på de 
områder, hvor det har særlige, for ikke at sige enestående kvalifikationer og på områder, 
hvor dets objektivitet er afgørende for den videnskabelige og tekniske støtte til 
Fællesskabets politik. Disse aktiviteter udføres ved hjælp af særlige programmer, som 
fastsættes af Rådet og finansieres over Den Europæiske Unions budget. Desuden har FFC 
i stigende grad taget konkurrenceprægede aktiviteter op og deltager i konkurrence med 
medlemsstaternes eller associerede landes industri, forskningsinstitutter og universiteter i 
Fællesskabets programmer, heriblandt aktioner med omkostningsdeling i tilknytning til 
rammeprogrammerne, og tilbyder forskellige kunder sin tjeneste mod betaling. 
FFC's faste personale, som består af tjenestemænd og midlertidigt ansatte, udgjorde ved 
slutningen af 1995 1 786 medarbejdere. Hertil kommer 319 forskere, hvis arbejde på 
centreret betales af FFC efter forskellige besøgsordninger. 
De samlede bevillinger til FFC i 1995 var på knap 258 mio. ECU. 
Denne årsberetning er en generel oversigt over FFC's aktiviteter i 1995. 
Læseren kan desuden finde yderligere oplysninger i årsberetningerne fra de 8 institutter. 
FFC offentliggør også en lang række videnskabelige rapporter, bringer indlæg på 
konferencer og i videnskabelige tidsskrifter (alt dette materiale omtales i "Publication 
Bulletin", som udkommer hvert år) og afholder workshops, seminarer og konferencer for 
at videreformidle sine videnskabelige resultater. 
-9-
1. DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER VIRKSOMHED I 1995 
1995 - ET VIGTIGT ÅR 
1995 var det første år, hvor FFC fulgte nye retningslinjer, som Rådet for Den 
Europæiske Union, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen havde fastlagt under 
drøftelser, der i 1994 førte til beslutningerne om rammeprogrammerne for Fællesskabets 
aktiviteter inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration og til de senere 
særprogrammer for forskning, hvormed rammeprogrammerne skulle gennemføres. Blandt 
dem er to FFC-særprogrammer for 1995-1998, hvoraf det ene skal udføres for EF (Det 
Europæiske Fællesskab) og det andet for EAEF (Det Europæiske Atomenergifællesskab). 
FFC har i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 26. april 1994 om FFC's rolle 
beskæftiget sig både med institutionelle aktiviteter og aktiviteter på konkurrencevilkår. I 
det første tilfælde drejer det sig om forskning for institutionerne og om videnskabelig og 
teknisk støtte til Fællesskabets politik. De konkurrencebaserede aktiviteter omfatter 
deltagelse i aktioner med omkostningsdeling i forbindelse med rammeprogrammerne, 
støtteforanstaltninger på konkurrencevilkår til de tjenestegrene i Kommissionen, som 
forestår Unionens forskellige former for politik, aktiviteter på konkurrencevilkår uden for 
Fællesskabets rammeprogrammer og kontraktarbejde for eksterne kunder. 
1995 var desuden det år, hvor den nyudnævnte Kommission iværksatte initiativer for at 
skabe bedre forbindelser mellem industrien og forskningen. I denne forbindelse har 
kommissæren for forskning, Edith Cresson, stærkt fremhævet behovet for større 
handelsmæssig udnyttelse af FFC's forskningsresultater og for bedre oplysning om FFC's 
aktiviteter. 
Endelig var 1995 det år, hvor Den Europæiske Union blev udvidet. De tre nye 
medlemsstater (Østrig, Finland og Sverige) deltog i FFC's aktiviteter allerede i 1994 
under EØS (Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde)- aftalen. Denne aftale har 
desuden betydet, at FFC's samarbejde med Island, Lichtenstein og Norge kunne fortsætte 
i 1995. 
INSTITUTIONELLE AKTIVITETER 
FFC's institutionelle aktiviteter har bidraget til at opfylde målsætningerne i det fjerde 
rammeprogram for EF og rammeprogrammet EAEF inden for områderne informations-
og telekommunikationsteknologi (informationsteknologi), industriteknologi (industri- og 
materialeteknologi, måling og prøvning), miljø (miljø og klima), biovidenskaber og 
bioteknologi (landbrug og fiskeri, herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, 
skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikterne), ikke-nuklear energi, målrettet 
socio-økonomisk forskning, sikkerhed i forbindelse med nuklear fission og termonuklear 
fusion. 
EN IVY UDFORDRING: AKTIVITETER PÅ KONKURRENCEVILKÅR 
Efter omfattende forberedelser i 1994 tog FFC den udfordring op, som de nye muligheder 
for at udføre aktiviteter på konkurrencevilkår stillede det over for i 1995. Dets bidrag var 
blandt de over 300 forslag, som industrien, forskningscentre og universiteter i hele 
Unionen og de associerede lande indsendte i forbindelse med den første indkaldelse af 
forslag til de nye rammeprogrammer, og antagelsesprocenten var på 28%. FFC fremsatte 
10-
også forslag til støtteaktiviteter på konkurrencevilkår og til fællesskabsprogrammer uden 
for rammeprogrammerne, især PHARE og TACIS, hvor det fik kontrakt på arbejdet med 
nuklear sikkerhed i de central- og østeuropæiske lande, Rusland og andre nye uafhængige 
stater (NUS). 
For at kunne tage disse nye muligheder op har FFC måttet foretage et intensivt 
markedsføringsarbejde. Det har kunnet lade sig gøre, fordi Fællesskabet institutioner 
(Rådet, Parlamentet, Kommissionen) har truffet en række juridiske, økonomiske, 
budgetmæssige og administrative beslutninger. Blandt dem var de nødvendige ændringer 
af finansforordningen for Den Europæiske Unions budget, som blev vedtaget i september 
1995. 
Også det arbejde, som blev udført på kontrakt for eksterne kunder, var betydeligt og der 
blev i 1995 underskrevet nye kontrakter til et samlet beløb på lidt over 18 mio. ECU. 
BESØG AF KOMMISSÆREN 
Den 20. juli 1995 besøgte kommissær Edith Cresson for første gang FFC, hvor hun først 
var gæst på institutterne i Ispra og derefter i september aflagde besøg på ITU i Karlsruhe 
og IPTS i Sevilla, hvor hun indviede instituttets nye teknologiske overvågelsesfunktion. 
Under disse besøg opmuntrede Edith Cresson i sin tale til personalet FFC til at videreføre 
sit arbejde for forskning og teknologisk udvikling i Europa. Hun gjorde rede for 
Kommissionens opfattelse af FFC's bidrag til Unionens politik og dens syn på FFC's 
deltagelse i konkurrenceprægede aktiviteter. 
I 1995 meddelte Kommissionen, at den havde oprettet en række task forces, som skulle 
beskæftige sig med industriel forskning i den ny flyvemaskinegeneration, 
multimedieuddannelsesprogrammel, fremtidens bil, vacciner og virussygdomme, 
fremtidens tog og jernbanesystemer, transport med flere transportformer, fremtidens 
søfartssystemer og miljøvenlig vandteknologi. FFC's personale har deltaget i de fleste af 
disse task forces, og samtidig har FFC's ledelse planlagt omlægning af FFC's 
institutionelle forskning for at bringe den i overensstemmelse med de nye prioriteter, 
Kommissionen har opstillet. 
NYE DIREKTØRER 
I årets løb fik 4 FFC-institutter, nemlig ISEI, El, IRSA og IAM nye direktører, som 
Kommissionen havde udnævnt efter indstilling fra styrelsesrådet. 
OPLYSNINGSINITIATIVER 
FFC's forbindelser med industrien, forskningscentrene og universiteterne blev styrket 
ved, at medlemmer af styrelsesrådet tog initiativ til afholdelse af informationsdage i 
London, Athen, København, Milano og Wien. Institutterne blev præsenteret, og 
workshops opstillede nye samarbejdsperspektiver. På samme måde har medlemmer af 
FFC's ledelse og personale afholdt en række seminarer i medlemsstaterne om FFC's 
aktiviteter i almindelighed, især de aktiviteter, hvis formål er at stimulere et konkret 
samarbejde med industrien og den forskning, der udføres på nationalt eller regionalt plan. 
FFC's mulighed for at yde støtte til Unionens politik blev yderligere publiceret ved hjælp 
-11 -
af oplysningsaktiviteter, blandt dem et nyhedsbrev og målrettede seminarer, med sigte på 
Kommissionens øvrige tjenestegrene. 
STRATEGI 
I programperioden 1995-1998 vil FFC på den ene side bygge på erfaringerne fra de 
tidligere programmer og på den anden imødegå de udfordringer, som et verdensmarked, 
der hele tiden er i stadig forandring, stiller den europæiske industri overfor, og behandle 
de nye krav, der stilles Den Europæiske Union, med hovedvægten på afsætning af 
forskningsresultater, som har værdi for industrien og samfundet. Til dette formål afholder 
FFC hvert år en række konferencer, workshops og seminarer på sine 5 lokaliteter i 
Europa. Deltagerantallet viser, at det videnskabelige samfund har en varig interesse i 
FFC's bidrag til forskningen og udviklingen. 
For at underbygge de nye retningslinjer, som Rådet, Parlamentet og Kommissionen har 
fastsat for FFC, har styrelsesrådet og FFC's ledelse i årets løb drøftet de strategier, de 8 
institutter og FFC som helhed skal følge for at sikre kundestyret forskning af høj kvalitet, 
som er til virkelig gavn for Den Europæiske Union og udføres effektivt på grundlag af en 
fleksibel holdning til de skiftende markedsbehov. 
FFC's aktiviteter skaber forbindelser mellem forskerhold i medlemsstater med forskelligt 
videnskabeligt og teknologisk udviklingsniveau. De bidrager således til at knytte 
laboratorier og forskningsinstitutter i alle Fællesskabets regioner tættere sammen. 
1.1 INSTITUTIONELLE AKTIVITETER: SÆRPROGRAMMERNE FOR FFC'S 
FORSKNING 
FFC's vigtigste opgave i 1995 var at medvirke til gennemførelsen af de FFC-
særprogrammer, der knytter sig til Fællesskabets rammeprogrammer i deres første 
gyldighedsår. Det skete i form af institutionelle forskningsaktiviteter og videnskabelige og 
tekniske aktiviteter til støtte for Kommissionens tjenestegrene. 
1.1.1 Institutionelle forskningsaktiviteter 
I 1995 tegnede institutionelle forskningsaktiviteter sig for 73% af FFC's institutionelle 
aktiviteter. De er blevet udført inden for følgende programområder: 
Programmet for industriteknologi og materialeteknologi udføres af Instituttet for 
Avancerede Materialer (IAM) og omfatter forskningsprojekter for avancerede 
materialer, overfladebehandling, nye miljøvenlige materialer og ikke-destruktive 
evalueringsteknikker til undersøgelse af industrielle strukturkomponenter 
Programmet for måling og prøvning omfattede forskningsprojekter for 
referenceprøvninger og referencematerialer, som Instituttet for Målinger og 
Referencematerialer (IRMM) udførte, og forskningsprojekter for vurdering af 
strukturers pålidelighed, der blev udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST) 
Programmet for miljø og klima bestod af forskningsprojekter for luft-, jord-, og 
vandforurening og forurening fra affald, som udførtes af Miljøinstituttet (El), 
projekter, der drejede sig om den gradvise oprettelse af centret for 
12 
jordobservation, om et decentraliseret europæisk databehandlings- og 
informationssystem og om anvendelse af fjernanalyseteknik, som Instituttet for 
Anvendt Telemåling (IRSA) forestod, og projekter for industriel risiko, der blev 
udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST) og Instituttet for Systemteknik og 
Informatik (ISEI) 
Programmet for ikke-nuklear energi bestod af forskningsprojekter i forbindelse 
med materialer til rene teknologier, der blev varetaget af Instituttet for Avancerede 
Materialer (IAM), og standardisering af fotovoltaisk udstyr, som blev udført af 
Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI) 
Programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission bestod af en række 
forskningsaktiviteter, der spændte fra undersøgelser af reaktorsikkerhed, som blev 
udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST), Instituttet for Systemteknik og 
Informatik (ISEI) og Instituttet for avancerede Materialer (IAM), til forskning i 
sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile materialer, der blev varetaget af 
Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST), Instituttet for Systemteknik og Informatik 
(ISEI) og Instituttet for Transuraner (ITU). ITU foretog også forskning i nukleart 
brændsel og actinider 
Programmet for kontrolleret termonuklear fusion(teknologi og sikkerhed) udføres 
af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST), Instituttet for Systemteknik og 
Informatik (ISEI) og Instituttet for Avancerede Materialer (IAM). 
Programmet for målrettet socio-økonomisk forskning omfatter observatoriet for 
videnskab og teknologi og fremtidsstudieaktiviteterne under Instituttet for 
Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS). Instituttets vigtigste opgave er at indhente 
bidrag fra eksperter, konsulenter og forskningsinstitutter i medlemsstaterne og 
eventuelt også i tredjelande for at analysere, behandle og bearbejde dem objektivt 
og grundigt og udlede klare tendenser af dem eller påvise aktionsbehov, således at 
materialet kan brugs af beslutningstagerne. 
Skønt denne beretnings anden del drejer sig om disse forskningsaktiviteters udvikling på 
de enkelte institutter, skal nogle af de mest iøjnefaldende resultater behandles her for at 
vise, hvorledes den institutionelle forskning sætter FFC i stand til at oparbejde 
videnskabelig viden og udvikle specialanlæg, der yder værdifulde bidrag til den 
videnskabelige udvikling og gør det muligt at foretage videnskabelige evalueringer, at 
udbrede knowhow og ekspertviden på områder, hvor nye, innovative anvendelser har 
betydning, at koordinere det videnskabelige samarbejde i Europa og undertiden at udvikle 
europæiske videnskabelige netværk omkring FFC's egne faciliteter. 
Nye aktiviteter, som udgør værdifulde videnskabelige og teknologiske bidrag til 
gavn for den europæiske industri: 
Et nyt kompositmateriale, der består af en siliciumnitridmatrix forstærket med lange 
siliciumkarbidfibre, er blevet udviklet på IAM i Petten ved hjælp af en flydende 
infiltreringsteknik med efterfølgende sintring. En undersøgelse af dets mekaniske 
egenskaber viste, at fiberforstærkningen effektivt øger den ellers skøre 
siliçiumnitridmatrixes styrke og sejhed, hovedsagelig fordi der dannes svag fasebinding 
(SIC-fibrene er på forhånd belagt med et 400-mm tykt pyrolytisk kulstoflag). Figur 1 
13-
viser de typiske spændings-trækkurver for kompositmaterialer med og uden fase. 
Kompositmaterialer, som er fremstillet med belagte fibre, viser en langt bedre præstation 
end dem, der fremstilles med ubelagte fibre. Dette nye kompositmateriale er velegnet til 
strukturkomponenter, der benyttes til en række avancerede industriformål, hvor de 
udsættes for høje temperaturer, f.eks. i gasturbiner. 
Et nyt projekt for syntetisk carbonnitrid, et helt nyt produkt, er kommet i gang inden for 
et netværk. Projektet havde flere formål, og blandt dem var: at vurdere materialets 
termiske, optiske, mekaniske og tribologiske egenskaber og at bedømme dets funktionelle 
egenskaber i forbindelse med industriel udnyttelse til optiske formål, magnetisk oplagring, 
harddiskteknik og avancerede mekaniske komponenter. Netværket har vakt interesse hos 
22 forskningsinstitutter og 11 industripartnere fra 9 forskellige lande. IRMM's 
forsøgsbidrag består i karakterisering af materialet ved hjælp af nuklear teknik. IRMM 
skal analysere materialelagene med henblik på de lette elementer (H, B, C, N, O) ved 
hjælp af ladede partikelstråler fra 7 MV Van de Graaf-acceleratoren. Carbons og 
nitrogens nukleare reaktioner vil blive analyseret ved hjælp af (d,p) reaktioner og 
Rutherford tilbagespredning. 
800 
\ Sic/Si3N4-kompositmateriale 
\ 
"^.v. 
^ 
""W, 
Siliciumcarbidfibre belagt med 
400 nm pyrolytisk kulstof 
ubelagte siliciumcarbidfibre 
0.1 °i2 0.3 
Træk (mm) 0.4 05 0.6 
Bøjningstrækspændingskurver for Si3N4 forstærket med Sic-fibre 
uden belægning og belagt med pyrolytisk kulstof*. 
Figur 1 - Spændings-trækkurver 
* Velvilligt stillet til rådighed af UNERA (F) 
- 14 
FFC har udnyttet sidegevinsterne fra sine forskningsaktiviteter på områder, hvor 
der kunne tænkes at opstå en ny fællesskabspolitik: 
F.eks. er Europa-Kommissionen og medlemsstaterne i færd med at udbygge deres 
politik for naturkatastrofer, det gælder især overvågning og forebyggelse af 
oversvømmelser. Oversvømmelser er en alvorlig trussel mange steder både i Nord-
og Sydeuropa, hvor den er knyttet til flodbassiner, som skal overvåges i mere end 
et land. Udveksling af erfaringer om forebyggelse og overvågning mellem 
medlemsstaterne kan således være til stor nytte, også når det gælder pludselige 
oversvømmelser, der kun har lokale følger. 
IRSA har oprettet en ensartet vegetationsdatabase med data, som er skaffet ved 
hjælp af fjernanalyseteknik, fra det meste af Europa. Harmoniserede digitale 
terrænmodeller kan fås ved hjælp af en prøveudtagningsplan på 20 x 20 m i 
omkreds og 6-7 m i højden med optiske sensorer som SPOT. Der er ved at blive 
udviklet nye teknikker med mikrobølgesensorer for at der kan opnås større 
nøjagtighed. 
Særlige projekter som er blev udført for særlige kunder, har også givet IRSA 
mulighed for at udvikle sagkundskab inden for hydrologisk modellering. Et projekt 
med navnet WETLANDS har forbedret forståelsen af afvandingsområders 
hydrologi (forskning på to lokaliteter i England og Grækenland i 1995, begge i 
samarbejde med lokale foretagender) og muligheden for at bedømme virkningerne 
af større ændringsplaner (f.eks. omledning af flodløb eller opførelse af reservoirer) 
eller for at udvikle strategier for vandressourceforvaltning. Et andet projekt, 
HYDRE, som blev udarbejdet for et konsortium bestående af middelhavsregioner, 
gav IRSA mulighed for at studere vegetationens udvikling og hydrogenbelastning. 
Geokodede oplysninger om vegetationen har afgørende betydning for afvandingen 
ved vandløbs øvre løb og for vurdering af sårbarheden ved deres nedre løb. I 
bjergområder kan skov nedsætte afvandingen med en faktor på 10 i forhold til 
ubevokset jord. Opstilling af afvandingsmodeller ved hjælp af 
vegetationsoplysninger er vigtig for forhåndsvarsler om oversvømmelser i 
risikoperioder og for vurdering af afhjælpnmgsforanstaltningerne. Det kan også 
have betydning for landbrugspolitiske beslutninger om braklægning eller 
skovplantning, der har indirekte følger for oversvømmelserne. 
Instituttet for Anvendt Telemåling (IRSA) er i færd med at udvikle videnskabelig 
og teknisk støttekapacitet for en planlagt fællesskabspolitik for oversvømmelser på 
grundlag af sin egen sagkundskab og resultatet af igangværende institutionel 
forskning. 
De institutionelle forskningsaktiviteter har også betydet sidegevinster i forbindelse 
med særlige anvendelser. To markante eksempler forekommer inden for 
overfladebehandling på Instituttet for Avancerede Materialer: 
I forbindelse med et Eureka-projekt, som ledes af IAM (IPACERC-projektet) har 
udviklingen af en ny teknik til fremstilling af flerlagsbelægninger øget 
erosionsmodstanden betydeligt (op til 500 gange). Disse belægninger vil kunne 
udnyttes inden for fly- og rumfartsteknik, især til helikoptermotorer. 
15 
Overfladebehandlingsteknologi er med held blevet anvendt i forbindelse med 
biomaterialer med tre vigtige resultater: Forbedring af indbygningen af proteser i 
levende væv (hofter, tænder) ved hjælp af biokompatible belægninger, 
formindskelse af sliddet på hofteproteser ved hjælp af overfladebehandling af 
leddenes bevægelige dele, kontrol med bakteriespredningen på proteser ved at 
indføje desinficerende elementer i protesens overflade. Disse aktiviteter er blev 
udført i samarbejde med en række medicinske institutter i Italien, Frankrig og 
Tyskland. 
Begge eksempler viser, hvorledes institutionel forskning kan føre til anvendelser, 
som er nyttige for industrien og samfundet. 
Den institutionelle forskning har sat FFC i stand til at udvikle et videnskabeligt 
samarbejdsnet over hele Europa. FFC har gennem bilateralt eller multilateralt 
samarbejde knyttet mere end 800 forbindelser med forskellige partnere, især i Den 
Europæiske Union, men også i andre europæiske lande, i USA og i Japan. Det 
vises i figur 2. 
Endelig har den institutionelle forskning været et af de vigtigste elementer, 
hvormed FFC har kunnet udvikle videnskabelige europæiske netværk omkring sine 
egne faciliteter. Et godt eksempel herpå findes inden for seismisk teknik: 
Trods store fremskridt inden for seismisk teknik og seismisk konstruktion i de 
sidste 20 år har de seneste seismiske begivenheder i Europa (f.eks. i Grækenland 
og Italien) vist, hvor sårbare moderne samfund stadig er over for de 
menneskelige og økonomiske følger af jordskælv. Der er således et klart behov for 
en forskning, hvis formål er at formindske denne sårbarhed, der i vid udstrækning 
afhænger af strukturernes seismiske reaktion. Den Europæiske Union har længe 
rådet over højt kvalificeret sagkundskab inden for seismisk strukturkonstruktion og 
over specialanlæg til seismisk afprøvning af strukturer, især rysteborde. 
Da den europæiske sammenslutning af strukturmekaniske laboratorier blev oprettet 
på FFC's initiativ i 1989, og da ELSA-reaktionsmuren blev taget i brug i Ispra i 
1992, fik den europæiske forskning i seismisk teknik en ny dimension, og der blev 
iværksat velkoordinerede, fællesskabsomspændende projekter for seismisk 
strukturkonstruktion på det nye anlæg. På nuværende tidspunkt samarbejder over 
20 speciallaboratorier i medlemsstaterne med FFC om et større program for 
standardforberedende forskning til støtte for Eurocode 8 (EC8), de foreløbige 
standarder for konstruktion af civile strukturer i jordskælvsområder. 
Forskningsprojektet er blevet iværksat på GD Ill's (industrien) initiativ i samråd 
med de CEN-eksperter, som er ansvarlige for EC8, og omfatter de prioriterede 
emner, der skal behandles, for at de foreslåede europæiske regler for seismisk 
konstruktion kan forbedres, og det beskæftiger sig med nye sider af den seismiske 
teknik, som er utilstrækkeligt behandlet i kodens nuværende, foreløbige version. 
De institutionelle aktiviteter på ELSA er nøgleelementet i dette projekts praktiske 
gennemførelse, idet de giver mulighed for at foretage vurderingsforsøg af 
bygnings- og bromodeller i fuld størrelse. 
- 16 
Den betydelige støtte, som er kommet først fra programmet for menneskelige 
ressourcer og mobilitet (MRM) og senere fra Kommissionens nye program for 
forskeres uddannelse og mobilitet (FUM), har imidlertid været lige så vigtig. 
Denne støtte har sammen med ELSA's egen institutionelle finansiering gjort det 
muligt at oprette to forskningsnetværk, som hver især består af FFC's ELSA-
facilitet og henholdsvis 18 og 11 europæiske laboratorier. 
Figur 2 - FFC's samarbejde med de enkelte lande 
Der er desuden blevet skaffet en betydelig finansiering på grundlag af MRM's 
afsnit "store anlæg" og FUM for at give forskerne adgang til et 
rystebordskonsortium (NTUA, Athen; ISMES, Bergamo; universitetet i Bristol; 
LNEC, Lissabon; CEA, Saclay) og til ELSA-reaktionsmuren. 
Foruden projekterne til støtte for Eurocode 8 deltager foretagender fra 
medlemsstaterne, der ligesom FFC indgår i den europæiske sammenslutning af 
strukrurmekaniske laboratorier, sammen med ELSA-holdet i aktioner med 
omkostningsdeling, konkurrencebaserede støtteaktiviteter for Kommissionen og 
arbejde for eksterne kunder. Industrien er involveret i forskningsaktioner, som går 
ud på at udvikle og udnytte nye konstruktionsteknologier og indføre nye materialer 
med bedre holdbarhedsegenskaber, både til nybygninger og til reparation og 
forstærkning. 
Figur 3 viser, hvorledes samarbejdet om seismisk teknik omkring ELSA-anlægget 
har fungeret i 1995. 
1.1.2. Institutionel videnskabelig og teknisk støtte til Fællesskabets politik 
FFC har i overensstemmelse med Rådets beslutninger af 15. december 1994 (hvorved 
FFC's nuværende særprogrammer blev vedtaget) ydet videnskabelige og teknisk støtte til 
Unionens politik efter anmodning fra Kommissionens tjenestegrene. Disse videnskabelige 
og tekniske aktiviteter tegnede sig for 27% af FFC's institutionelle aktiviteter. 
Støtteaktiviteterne er kundestyrede og opfylder objektive, neutrale videnskabelige og 
tekniske behov, som skyldes Kommissionens og Rådets direktiver, beslutninger og 
afgørelser eller forpligtelser i henhold til Euratom-traktaten. 
- 17 
Det effektive kunde/kontrahentforhold mellem Kommissionens ordregivende tjenestegrene 
og FFC's instituner kommer til udtryk ved, at der udarbejdes og underskrives interne 
samarbejdsaftaler. 
Tilsynet med FFC's støtte til Kommissionens øvrige generaldirektorater, er hidtil blevet 
ført af et internt udvalg, som blev nedsat ved en kommissionsbeslutning. Dette udvalg 
trådte sammen to gange i 1995 med en høj mødeprocent. Det har to opgaver: 
ELSA Institutionelle 
forskningsak­
tiviteter Støtteaktivite­
ter på 
konkurrence­
vilkår Programmet 
for forskeres 
uddannelse og 
mobilitet 
(FUM) Aktioner med 
omkostnings­
deling Arbejde for 
eksterne 
kunder 
Netværk for adgang til store anlæg 
ELSA-laboratoriet 
Strukturmekanik og Seismisk 
teknik 
Grundforskning i 
struktursikkerhed Forskning som 
støtte til 
Fællesskabets 
politik 
Støtte til bygningsindustrien 
- Eurocoder 
- simuleringsværktøjer 
- uddannelse af unge forskere Rysteborde 
- Athen 
- Bergamo 
- Bristol 
- Lissabon 
- Sarclay 
ELSA-
reaktionsmu­
ren 
Netværk til 
støtte for 
Eurocode 8 ESSL 
Den europæiske sammenslutning 
af strukturmekaniske 
laboratorier (universiteter og 
nationale laboratorier) 
Brite/Euram 
Miljø 
Inco-
Copernicus Forsknings- og 
kvalifikationsp 
rojekter 
- Støtte til industrien, 
nationale/ regionale 
myndigheder 
- udnyttelse af nye materialer 
og konstruktionsteknologier 
Figur 3 - Det europæiske samarbejde omkring ELS A-anlægget i 1995 
Tilsyn med arbejdet for at sikre uhindret udveksling af oplysninger om aktiviteterne (over 
100 referater af disse støtteaktiviteter blev i 1995 sendt til alle GD'er) og planlægning af 
det følgende års aktiviteter på grundlag af prioriteringerne, de indgåede ordrer og 
budgetrammerne. 
Disse videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter er knyttet til følgende af 
rammeprogrammets områder: informationsteknologi, miljø og klima, landbrug og fiskeri, 
målrettet socio-økonomisk forskning, nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol. 
Tabel 1 viser, hvorledes disse støtteaktiviteter fordeler sig på FFC's institutter og 
rammeprogrammets områder. 
FFC's tre vigtigste støtteaktiviteter er: 
1. FFC's støtte til miljøpolitikken, der tegner sig for 46% af budgettet for 
videnskabelig og teknisk støtte, går ud på videnskabelig og teknisk bistand til GD 
18 
XI i forbindelse med gennemførelsen af lovgivning om kemisk forurening, 
luftforurening, vandkvalitet, kemisk affald, industririsici og nuklear sikkerhed. 
Den interne GD-samarbejdsaftale for 1995-1998 blev underskrevet i december 
1995. Arbejdet er led i det femte handlingsprogram for miljø og omfatter bl.a.: 
Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening (ERLLF), der 
især har beskæftiget sig med harmonisering af de nuværende EF-direktiver 
om luftforurening, med tilrettelæggelse af programmet for 
kvalitetssikringskontrol og med udvikling og udnyttelse af nye 
overvågningsteknikker 
Det Europæiske Sporeksperiment (ESE), der går ud på at afprøve 
atmosfæriske modellers evne til at forudsige, hvorledes en sky af et 
luftforurenende stoffer udvikler sig i virkelig tid. ESE er blevet finansieret 
af EF, den meteorologiske verdensorganisation (WMO) og Den 
Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) i fællesskab. 
Det Europæiske kemikaliekontor (EKK), der nu tager sig alle tekniske og 
videnskabelige opgaver i forbindelse med anmeldelse af nye kemikalier, 
risikovurdering af eksisterende kemikalier, klassificering og mærkning og 
eksport-/importkontrol med farlige kemikalier samt afprøvningsmetoder for 
kemikalier. 
Det Europæiske Center for Validering af Alternative Metoder (ECVAM), 
som sammen med sit rådgivende udvalg har opstillet kriterierne for 
bestemmelse af centrets prioriteter. Aktiviteterne omfatter prævalidering af 
protokoller over forsøg uden brug af forsøgsdyr, afprøvning af vaccines 
styrke og sikkerhed og integrerede alternative metoder i forbindelse med 
undersøgelse af toksicitetsafprøvninger, der især drejede sig om 
metabolismeformidlet toksicitet og in vitro-forsøg med henblik på 
teratogenicitet i bloddannende væv. 
Det Europæiske Tekniske Kontor for Medicinalvarer, der blev oprettet på 
El efter en aftale, som blev indgået mellem Det Europæiske Agentur for 
Evaluering af Medicinalvarer og Det Fælles Forskningscenter. Dette kontor 
har sæde både i London og Ispra og er del af Det Europæiske Tekniske 
Kontor for Medicinalvarer (ETKM), som hører under FFC's miljøinstitut. 
Det beskæftiger sig med udvikling af de tekniske systemer, der er 
nødvendige for, at Den Europæiske Unions lovgivning om medicinalvarer 
kan gennemføres. 
Kontoret for større ulykker til støtte for Seveso-direktivet. Blandt 
resultaterne af kontorets arbejde er udarbejdelse af endnu en rapport om 
erfaringerne fra ulykker, der er blevet anmeldt til Kommissionen, 
distribution til de kompetente myndigheder af en pilotdatabase, som tilhører 
dokumentationscentret for industririsiko og betydelige fremskridt i de 
arbejdsgrupper, der skal fastlægge retningslinjerne for sikkerhedsrapporter 
og sikkerhedsstyringssystemer. 
- 19-
Støtte til udarbejdelse af metoder til EU's politik for bekæmpelse af svig 
(UCLAF). 
Støtte i forbindelse med alpeobservatoriet (Alpekonventionen) blev 
påbegyndt i 1995. 
FFC giver også støtte til Det Europæiske Miljøagentur (EMA-Rådets 
forordning 1210/90). 
2. FFC's støtte til den fælles landbrugspolitik tegner sig for 16,5% af budgettet for 
videnskabelig og teknisk støtte. Den interne GD-samarbejdsaftale for 1995-1998 
blev underskrevet den 17. juli 1995. Arbejdet gjaldt fortrinsvis følgende 
forskningsområder: 
20 
Tabel 1 - FFC's institutionelle videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter 
Institutter 
Rammeprogramområder 
Informationsteknologi 
Systemers sikkerhed og pålidelighed 
Miljø og klima 
Det Europæiske Referencelaboratorium for 
luftforurening 
Det Europæiske Kemikaliekontor 
Det Europæiske Center for Validering af 
Alternative Metoder 
Støtte til Det Europæiske Miljøagentur 
Kvalitetskontrol med forbrugsvarer 
(forbrugerbeskyttelse) 
Alpeobservatoriet 
Industriel pålidelighed: 
større risici 
bioteknologisk sikkerhed 
Levnedsmiddelanalyse til støtte for 
industripolitikken 
Det Europæiske Fællesskabets Farmaceutiske 
Informationsnetværk 
Metoder til UCLAF 
Landbrug og fiskeri 
Fjernanalyse for landbruget 
Identificering af dyr 
Det Europæiske Center for Vin, Alkohol og 
Spiritus 
Referencemålinger og referencematerialer til 
kvalitetskontrol med levnedsmidler 
Målrettet socio-økonomisk forskning 
Teknologiske fremtidsstudier 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear 
fission 
Det Europæiske Netværk for 
Komponentældning og Inspektionsteknik 
Støtte til Euratoms sikkerhedskontrol i 
almindelighed 
Støtte til Euratoms sikkerhedskontrol: in situ-
laboratorier og ECSAM 
Støtte til IAEA's sikkerhedskontrol IRMM 
• 
• 
• 
• nu 
• 
• IAM 
• ISEI 
• 
• 
• 
• 
• 
• El 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• IRSA 
• 
• 
. 1ST 
• 
• 
• IPTS 
• 
21 
Anvendelse af fjernanalyse i forbindelse med landbrugsstatistik for at 
udvikle og påvise metoder, hvorefter fjernanalysedata kan indgå i 
indsamlingen af statistiske data med henblik på overvågning af 
afgrødearealer og landbrugsproduktion i EF. 
Overvågning af og kontrol med den fælles landbrugspolitik: forskning i og 
udvikling af nye fjernanalyseteknikker, hvormed overvågningen af og 
kontrollen med den fælles landbrugspolitik kan forbedres. 
Gennemførelse af lovgivningen for Fællesskabets vinsektor ved hjælp af 
Det Europæiske Center for Vin, Alkohol og Spiritus (BEVABS). Ca. 4 000 
EU vindata, som er indsamlet ved hjælp af NMR (Kernemagnetisk 
resonans), er blevet valideret og skal oplagres i den relevante databank. 
Forskning i og udvikling af nye metoder til bedre identificering af dyr for 
at forhindre svig. 
Kvalitetskontrol med levnedsmidler ved hjælp af attesterede 
referencematerialer og udarbejdelse af analyseprocedurer og ved at foretage 
og/eller koordinere indbyrdes sammenligninger mellem laboratorierne. 
3. FFC's støtte til nuklear sikkerhedskontrol (Euratoms sikkerhedskontrol GD XVII, 
støtteprogrammet for IAEA's sikkerhedskontrol GD I) tegner sig for 32% af 
budgettet for videnskabelig og teknisk støtte. Den interne GD-samarbejdsaftale for 
1995-1998 forventes at blive underskrevet i begyndelsen af 1996. 
Størstedelen af arbejdet gjaldt følgende opgaver: 
Uddannelse af inspektører, harmonisering af fremgangsmåden ved 
inspektion af nukleare sikkerhedsforanstaltninger under driften, 
tilvejebringelse af avanceret udstyr og referenceanalyser af prøver af 
nukleare materialer. 
Udformning af in situ-laboratorier til sikkerhedskontrolanalyser på 
oparbejdningsanlæg som f.eks. Sellafield og La Hague. Rutineanalyser af 
prøver af nukleare materialer. Undersøgelser i forbindelse med indkøb og 
afprøvning af omfattende udstyr, herunder opførelse af to analysebokse og 
uddannelse af analytikere. 
- , Arbejde med ikke-destruktive afprøvnings-, forseglings- og 
identificeringsteknikker, overvågningsteknikker, afprøvning af 
kontroludstyr, datainformationsbehandling, helsefysik og uddannelse. 
Andre institutionelle videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter drejer sig om: 
Informatiksystemers sikkerhed og pålidelighed 
Levnedsmiddelanalyse til støtte for industripolitikken 
Kvalitetskontrol med forbrugsvarer (forbrugerbeskyttelse) 
-22 
Inspektionsteknik i forbindelse med nukleare komponenter til støtte for GD XII og 
GD XVII. 
Tabel 1 i bilag 1 viser, at disse aktiviteter er kundestyrede og opfylder objektive, 
neutrale videnskabelige og tekniske behov, som opstår i forbindelse med EF's 
direktiver, Kommissionens og Rådets beslutninger og afgørelser eller forpligtelser, 
der skyldes Euratom-traktaten. 
En mere indgående redegørelse for udviklingen inden for disse programmer findes 
i kapitel 2, hvor de enkelte FFC-institutters aktiviteter gennemgås. 
1.2. AKTIVITETER PÅ KONKURRENCEVILKÅR 
Da FFC i 1988 fik mulighed for at udføre forskningsarbejde for eksterne kunder på 
kontrakt var formålet at benytte det som et mål for den relevans, FFC's arbejde kunne 
tillægges, og for dets konkurrencemæssige stilling, og at øge overførslen af teknologi til 
de endelige brugere og lade europæisk industri og forskning få gavn af FFC's 
specialanlæg og kompetence. Det var det første led i bestræbelserne på at inddrage FFC i 
konkurrencen. I Rådets og Europa-Parlamentets drøftelser af det fjerde rammeprogram og 
Euratom-rammeprogrammet blev det understreget, at FFC skulle videreføre og styrke sin 
udvikling henimod en mere konkurrencepræget stilling på grundlag af et ægte 
kunde/kontrahentforhold, således som påpeget i Rådes konklusioner om FFC's rolle i 
april 1994. 
Som bemærket af Rådet krævede gennemførelsen af dets konklusioner en række 
foranstaltninger og beslutninger af juridisk, budgetmæssig, finansiel og administrativ 
karakter, som ideelt set alle skulle have været i kraft den 1. januar 1995. 
Den vigtigste beslutning drejede som om ændring af finansforordningen. Det kræver altid 
en længere procedure, inden Rådets beslutning kan vedtages, og det skete derfor først i 
september 1995. 
Det er meningen, at overgangen skal ske gradvis. Ca. 20% af FFC's samlede budget for 
1995-1998 skal bygge på konkurrencebaserede aktiviteter. Pr. 1. januar 1995 udførte FFC 
følgende aktiviteter på konkurrencevilkår: 
Deltagelse i aktioner med omkostningsdeling, hvortil FFC sammen med partnere i 
medlemsstaterne indsender forslag i forbindelse med forslagsindkaldelser, eller det 
bidrager til forslag fra andre laboratorier i tilknytning til rammeprogrammerne. 
Videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter på konkurrencevilkår i tilknytning til 
det fjerde rammeprogram, hvor FFC kan reagere på særlige ønsker, som 
fremsættes af Kommissionens generaldirektorater og udføres på konkurrencevilkår 
efter licitation. 
Andre konkurrencebaserede aktiviteter uden for rammeprogrammerne, hvor FFC 
(alene eller som part i et konsortium) kan deltage i forskellige aktioner, som 
finansieres af Fællesskabet (f.eks. PHARE, TACIS, støtte til udviklingslandene 
osv.), og i konkurrence med andre søge at få del i Fællesskabets finansiering. 
-23-
Forskning på kontrakt, den oprindelig form for arbejde for eksterne kunder, som 
allerede er blevet omtalt, og som nu er et almindeligt led i FFC's 
konkurrencebaserede aktiviteter. 
Skønt forberedelserne til denne udvidelse af de konkurrencebaserede aktiviteter allerede 
blev indledt i begyndelsen af 1994, har 1995 været det år, hvor FFC lærte af 
erfaringerne: det lærte at behandle nye administrative og juridiske problemer, at være 
kreativ med omorganisering af ressourcer og personale for at kunne imødegå de 
udfordringer, en konkurrencesimation stiller, og at tilpasse sig fuldstændig nye interne og 
eksterne vilkår. FFC's institutter har været stærkt motiverede og har, tilskyndet af en 
intern arbejdsgruppe for konkurrencebaserede aktiviteter, udvist både iver og fleksibilitet 
over for konkurrencevilkårene. 
Hvad aktioner med omkostningsdeling angår, indsendte FFC sammen med partnere i 
medlemsstaterne i alt 338 projektforslag som svar på de første forslagsindkaldelser i 
forbindelse med 15 særprogrammer. I december 1995 havde Kommissionen accepteret at 
finansiere 95 af disse forslag, og den samlede antagelsesprocent var således på 28. Det 
økonomiske resultat for FFC er vanskeligt at beregne helt nøjagtigt på grund af 
kontraktforhandlingerne om en række projekter, der endnu ikke er afsluttet, men det 
bliver på over 10,5 mio. ECU. Det er i denne forbindelse vigtigt at påpege, at både 
forslagene og de senere evalueringsresultater til fulde har vist, hvor relevant FFC's 
arbejde er, og hvor dybt det er rodfæstet i europæisk industri og forskning. 
I forbindelse med de videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter på konkurrencevilkår 
blev 26,5 mio. ECU af de 128, som er blevet afsat i det fjerde RP til finansiering af 
denne aktivitet over et fireårigt tidsrum, stillet til rådighed for Kommissionens 
tjenestegrene i begyndelsen af 1995, men kun 20 mio. ECU er blevet forpligtet i 1995. 
Heraf er det lykkedes FFC's institutter at få ca. 11,9 mio. ECU i form af kontrakter, 
enten alene eller som part i et konsortium. 
I forbindelse med en række andre aktiviteter, som udføres på konkurrencevilkår uden for 
rammeprogrammet, f.eks. TACIS, PHARE osv., har FFC's institutter haft et højt 
aktivitetsniveau i 1995. I denne markedssektor, der er stærkt konkurrencepræget, har FFC 
vundet ca. 2,3 mio. ECU. 
Fortegnelsen over arbejde for eksterne kunder for 1995 viser, at der er indgået nye 
kontrakter (opnået på markedet i almindelighed) for over 18 mio. ECU. I betragtning af 
den fremragende indsats på andre fronter er der tale om en bemærkelsesværdig 
fastholdelse af den tidligere stilling, (der blev i 1994 udført arbejde for eksterne kunder 
for 18 mio. ECU). 
Tabel 2 er en oversigt over indtjeningen på aktiviteter, der blev udført på 
konkurrencevilkår i 1995: 
Tabel 2 - Aktiviteter på konkurrencevilkår 
Indtjening i 1995 (mio. ECU) 
Indtjent i 1995 Opført som 
1995-bevillinger* 
-24 
Aktioner med omkostningsdeling 10.8 3.9 
Støtteaktiviteter på konkurrencevilkår 11,9 4,8 
Aktiviteter uden for RP på konkurrencevilkår 2,3 1,3 
Arbejde for eksterne kunder 18,5 18,5 
I ALT 43,5 28,5 
(*) Når procedurerne er afsluttet, opføres saldoen som 1996-bevillinger 
Det supplerende HFR-program 
Højfluxreaktoren (HFR) i Petten drives af Kommissionen i overensstemmelse med aftalen 
af 25. juli 1961 mellem Euratom og Nederlandene. Den 29. april 1992 vedtog Rådet et 
fireårigt supplerende forskningsprogram (1992-1995) for drift af højfluxxeaktoren (HFR) i 
Petten, som skulle udføres af Det Fælles Forskningscenter for Det Europæiske 
Atomenergifællesskab. Aktiviteterne under det supplerende program, der nærmede sig sin 
afslutning den 31. december 1995, var i alt væsentligt resultatet af et samarbejde mellem 
to partnere, Tyskland og Nederlandene, som stod for programmets finansiering. 
Finansieringen fra andre kilder er vokset støt og stammer især fra eksterne kontrakter. 
Det er meningen, at HFR's drift skal videreføres under et nyt supplerende program, hvor 
omkostningerne skal skæres drastisk ned og en endnu større del af indtjeningen komme 
fra industrisektoren. 
1.3. FFC's informationsdage, publikationer og konferencer 
De nye vilkår for FFC's aktiviteter kræver et nærmere samarbejde mellem FFC og 
medlemsstaternes industri, forskningscentre og universiteter. For at fremme dette 
samarbejde og øge bevidstheden om FFC har medlemmer af styrelsesrådet taget initiativet 
til afholdelse af informationsdage i London, Athen, København, Milano og Wien. 
Medlemmer af FFC's personale har præsenteret centret, og samtidig har workshops, der 
repræsenterede institutterne, skabt grundlag for nyt samarbejde med deltagerne. Disse 
informationsdage har således suppleret de talrige besøg på FFC, hvor centret har 
præsenteret sig selv, besøg på nationale laboratorier, FFC's tilstedeværelse på særlige 
udstillinger, distribution af FFC-publikationer osv. 
FFC udsender en lang række publikationer om videnskabelige emner, som strækker sig 
fra afhandlinger og artikler i videnskabelige tidsskrifter over konferenceindlæg til EU-
rapporter og oversigter. 
I 1995 offentliggjorde FFC i alt ca. 1 000 publikationer, og deres fordeling på de enkelte 
institutter fremgår af tabel 3. 
En udførlig liste over FFC's publikationer offentliggøres hvert år i "Publications 
Bulletin". Det seneste nummer, nr. 15, som udkom i marts 1995, indeholder en liste over 
samtlige publikationer i 1994. 
25 
De fleste af disse publikationer kan fås ved henvendelse til Kontoret for Public Relations i 
Ispra. 
Foruden publikationerne indeholder bulletinen også en liste over alle patenter, som FFC 
har fået. I 1995 blev der opnået 26 patenter. 
Hvert år afholder FFC en række konferencer, workshops og seminarer på sine fem 
lokaliteter i Europa. I 1995 blev der afholdt 9 konferencer og 94 internationale workshops 
og møder og aflagt 135 besøg på de forskellige lokaliteter. Det samlede antal besøgende 
kommer dermed op på 11 000 og viser, at det videnskabelige samfund har en varig 
interesse i FFC's bidrag til forskningen og udviklingen. 
Tabel 3 - FFC's publikationer i 1995 (indtil den 14. februar 1996) 
Institut 
Generaldirektoratet 
Instituttet for Målinger og Referencematerialer 
Instituttet for Transuraner 
Instituttet for Avancerede Materialer 
Instituttet for Systemteknik og Informatik 
Miljøinstituttet 
Instituttet for Anvendt Fjernanalyse 
Instituttet for Sikkerhedsteknologi 
Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier 
I ALT EUR-
rapporter 
5 
5 
2 
16 
14 
22 
17 
19 
17 
117 Konferencein 
dlæg 
1 
66 
96 
136 
115 
129 
111 
114 
4 
772 Artikler 
1 
40 
15 
49 
26 
37 
23 
16 
1 
208 lait 
7 
111 
113 
201 
155 
188 
151 
149 
22 
1097 
1.4. MENNESKELIGE RESSOURCER 
FFC's faste personale består af tjenestemænd og midlertidigt ansatte og omfatter både 
videnskabeligt, teknisk og administrativt personale. I slutningen af december 1995 
udgjorde den faste medarbejderstab 1 786 personer mod 1 845 i december 1994. Tabel 4 
viser personalefordelingen i 1995. 
-26-
Tabel 4 - Det faste personales fordeling i december 1995 
Institut Medarbejdere 
Generaldirektoratet 25 
Direktoratet for programmer 13 
Ressourcekoordination - Videnskabelig og teknisk støtte Ispra 347 
Instituttet for Målinger og Referencematerialer 169 
Instituttet for Transuraner 194 
Instituttet for Avancerede Materialer 250 
Instituttet for Systemteknik og Informatik 187 
Miljøinstituttet 219 
Instituttet for Anvendt Telemåling 101 
Instituttet for Sikkerhedsteknologi 246 
Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier 26 
Udstationeret personale 9 
I ALT 1786 
Foruden det faste personale arbejder 319 forskere på FFC under forskellige 
gæsteordninger: 
Førende videnskabsmænd, der arbejder som gæsteforskere 
Nationale eksperter, som udstationeres på FFC af medlemsstaterne for at deltage i 
udvalgte videnskabelige opgaver 
Forskerstipendiater og kandidatstipendiater, som uddannes på grundlag af et 
stipendieprogram. 
Tabel 5 viser, hvorledes disse forskere i slutningen af december 1995 fordelte sig på de 
enkelte institutter. 
Desuden kommer der hvert år 20 forskere fra tredjelande, fordi de får støtte som led i en 
aftale mellem Kommissionen og deres hjemland eller den internationale 
atomenergiorganisation (IAEA). 
Foruden disse forskere arbejder flere førende videnskabsmænd og ca. 150 praktikanter på 
FFC's institutter, uden at det medfører udgifter for EU's budget, som regel i et kortere 
tidsrum. 
- 27-
Tabel 5 - Gæsteforskere, udstationerede eksperter og stipendiater i december 1995 
Institut 
Instituttet for 
Målinger og 
Referencematerialer 
Instituttet for 
Transuraner 
Instituttet for 
Avancerede 
Materialer 
Instituttet for 
Systemteknik <>K 
Informatik 
Miljøinstituttet 
Instituttet for 
Anvendt Telemåling 
Instituttet for 
Sikkerhedsteknolo-gi 
Instituttet for 
Teknologiske 
Fremtidsstudier 
I ALT Gæstefor­
skere 
2 
2 
4 
1 
5 
7 
4 
2 
27 Udstatione­
rede eksperter 
2 
-
-
2 
4 
5 
-
-
13 Forskersti­
pendiater 
16 
14 
32 
26 
17 
21 
17 
8 
151 Kandidat­
stipendiater 
16 
10 
15 
15 
34 
17 
13 
8 
128 lait 
36 
26 
51 
44 
60 
50 
34 
18 
319 
1.5. FINANSIERING 
En oversigt FFC's budget (forpligtelsesbevillinger) for 1995 findes i tabel 6. 
28 
Tabel 6 - Det gennemførte budget for 1995 i mio. ECU 
(Forpligtelsesbevillinger) 
Institutionelle aktiviteter 
EF's særprogram 152 761 
EAEA's særprogram 75 301 
Subtotal 228 062 
Aktiviteter på konkurrencevilkår 
Deltagelse i aktioner med omkostningsdeling 
Videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter på konkurrencevilkår 0,027 
Deltagelse i Fællesskabets aktiviteter uden for RP 0,045 
Arbejde for eksterne kunder 10,460 
Subtotal 10 532 
HFR-reaktoren 18 548 
lait 257 142 
Til disse forpligtelsesbevillinger skal der lægges 564 000 ECU som bevillinger overført 
fra 1994-budgettet til gennemførelsen af kontrakter vedrørende forskning i miljøet og i 
telemåling fra rummet, som blev godkendt i marts 1995 (SEK(95) 400 endelig udg.). 
FFC's forpligtede finansielle ressourcer beløb sig til i alt knap 258 mio. ECU: 
Til udførelse af FFC's særprogrammer (forskning og institutionelle støtteaktiviteter for 
Kommissionens tjenestegrene) 
Til udførelse af FFC's konkurrencebaserede aktiviteter inden for EU's budgetrammer 
(deltagelse i aktioner med omkostningsdeling, støtteaktiviteter for Kommissionen på 
konkurrencevilkår, FFC's deltagelse i Fællesskabets øvrige aktiviteter, bidrag fra den 
nederlandske og den tyske regering til driften af HFR-reaktoren og fra FFC's kunder for 
udførelse af arbejde på deres bestilling. 
Det bør understreges, at tallene i tabel 6 gælder udgifter til arbejde, som FFC har udført i 
1995. Aktioner med omkostningsdeling og videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter på 
konkurrencevilkår samt deltagelse i Fællesskabets øvrige aktiviteter var nye FFC-
aktiviteter i 1995. I de fleste tilfælde blev kontrakterne først indgået i slutningen af 1995. 
Derfor blev kun en begrænset del af arbejdet udført i dette år. Tallene for indgåede 
kontrakter i 1995 findes i tabel 2. 
2. FFC-INSTITUTTERNES AKTIVITETER I 1995 
2.1. INSTITUTTET FOR MÅLINGER OG REFERENCEMATERIALER 
IRMM's arbejde går ud på at fremme europæiske standarder, referencematerialer og 
referencemetoder på europæisk plan. I 1995 gennemførte instituttet sit særprogram for 
måling og prøvning og bidrog til rammeprogrammets område industriteknologi. I 
-29 
begyndelsen af 1995 overtog IRMM ansvaret for BCR's (Fællesskabets referencebureau) 
referencematerialer: det indebærer oplagring, stabilitetskontrol, distribution, 
salgsadministration og nyattestering af brugte materialer. 
IRMM deltager i støtteaktiviteter for Fællesskabets politik i forbindelse med nuklear 
sikkerhedskontrol, forbrugsvarers sikkerhed og kvalitet og referencemålinger og 
referencematerialer i forbindelse med kontrol af levnedsmiddelkvalitet. Det leverer også 
tjenesteydelser og referencematerialer til forskellige kunder fra de europæiske 
medlemsstater. 
A. Institutionelle aktiviteter 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
Et af formålene med IRMM's arbejde inden for programmet for måling og prøvning er at 
harmonisere og standardisere analytiske målinger. Instituttet har til dette formål anvendt 
sin måleekspertise og sin højt udviklede analytiske teknik til forberedelse, karakterisering 
og attestering af referencematerialer af høj kvalitet til både nukleare og ikke-nukleare 
område, så de kunne udnyttes i forbindelse med udarbejdelse af et koordineret analytiske 
målesystem på europæisk plan. I denne sammenhæng er ansvaret for forvaltningen af 
referencematerialer i forbindelse med programmet for standarder,måling og prøvning 
(tidligere BCR) blevet overtaget af IRMM. 
Forskningen i biologiske og miljømæssige materialer omfattede forsøg på at isolere og 
stabilisere grønkornsmateriale, som kunne benyttes i forbindelse med biologisk påvisning 
af pesticidspor i drikkevand. Der blev foretaget analytisk forskning i metallothionein-
karakterisering ved hjælp af elektronkemi og væskekromatografi, og i tungmetalspor af 
miljømæssig eller biomedicinsk betydning. Det moderne ultrarene kemiske laboratorium 
blev benyttet til fremstilling af vand af høj renhed ved underkølet kogning og til 
fremstilling af syre til analyseopgaver, som kræver stor nøjagtighed. 
IRMM bidrog også til forbedring af de datasæt for netromnteraktionsstandarder (hvormed 
bl.a. partielle tværsnit kan bestemmes), der er opført på den liste over højt prioriterede 
ordrer, som NEA-arbejdsgruppen for evaluenngssamarbejde har udarbejdet under NEA's 
videnskabelige komites auspicier i samarbejde med IAEA. 
I samarbejde med SCK/CEN i Mol (Belgien) blev der oprettet et 
neutronaktiveringsanalyseanlæg til kvalitetskontrol i forbindelse med fremstilling af 
attesterede referencematerialer. 
Beretningerne fra den internationale workshop for brugere af multigruppeanalyse blev 
offentliggjort. 
30-
Renovering af LINAC 
IRMM's lineære elektronaccelerator LINAC med dens enestående høje 
energiopløsningspotentiel blev renoveret mellem september 1994 og april 1995. 
Neutronmålingsprogrammets områder for neutronfangst og transmissionsforsøg blev 
genoptaget på acceleratoren i samarbejde med forskere fra CEA. Målingerne af det 
totale infangningstværsnit og strålingsindfangningstværsnittet af 99 Te i det lave 
resonansområde blev påbegyndt i samarbejde med CEA og Saclay (Frankrig). 
Lavenergiresonansen i Uran og uranoxid blev undersøgt ved lave temperaturer for at 
udforske den faste forms virkninger på resonansformerne i samarbejde med CEA i 
Cadarache (Frankrig). 
Arbejdet med nukleart materiale omfattede bi.a. levering af targets til 
neutrontværsnitmålinger, fissionsfragmentundersøgelser og andre formål, fremstilling og 
karakterisering af 10B referencelag til netutronfluxmålinger med stor nøjagtighed, 
udarbejdelse af bedre elektrolytiske udfældningsmetoder til fremstilling af tynde uran- og 
plutoniumlag og påvisning af uran i miljøprøver. 
På LINAC blev der også foretaget højenergiopløsningsmålinger af uelastiske 
spredningstværsnit af jern ved hjælp af 60 m flugtlinje. Plutoniumisotopers og 252Cf s 
spontane fissionsprocesser er blevet yderligere udforsket. 
På 7 MV van de Graaf-acceleratoren blev uelastisk neutronspredning målt på naturligt 
molybdæn. I samarbejde med KFA Julien (Tyskland) blev tværsnittene for forskellige 
aktiveringsreaktioner målt på kromisotoper. Forbedrede forsøg på at bestemme forholdet 
mellem referencetværsnittene 235 U (n, f) og H (n, n) er blevet indledt. 
Inden for radionuklidmetrologi er der blevet foretaget en indbyrdes sammenligning 
mellem datamatkoder, der benyttes til analyse af 239 Pu/240 Pu alfapartikelspektrer. 
Ulatralav baggrundsbetaspektrometri blev benyttet til karakterisering af lavt radionuklid 
indhold i menneskeben på det underjordiske laboratorium HADES (High Activity 
Disposal Experimental Site) i Mol (Belgien) i forbindelse med et europæisk forsøg på at 
finde et referencemateriale for naturlig matrix. På samme måde blev detektionsgrænseme 
for 210 Pb i biologisk matrix bestemt. 
I forbindelse med forskningsprojekterne for materialer er der blevet opstillet 2 
supplerende forsøgsanlæg til hydroprofilering i tilknytning til MV van de Graaf. På 3,5 
MV van de Graaf-anlægget er polyamid- og VYNS- (handelsnavn for 
vinylchlorid/vinylacetatcopolymer) folies stoppeevne over for heliumioner og 
heliumprotoner blevet bestemt, og det samme gælder ensartetheden hos spormetaller på 
filtre til aerosolreferencematerialer. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
IRMM's støtteaktiviteter i 1995 drejede sig især om nuklear sikkerhedskontrol efter 
anmodning fra GD I (forbindelserne med tredjelande), for den internationale 
atomenergiorganisation (IAEA) og GD XVII (energi, Euratoms sikkerhedskontrol). Der 
blev også fremstillet attesteret ikke-nukleart referencemateriale for andre GD. 
-31 
IRMM optrådte i almindelighed som Kommissionens laboratorium og tilbød videnskabelig 
og teknisk støtte til tjenestegrene, der ikke selv råder over målefaciliteter. 
Arbejdet med tørret nitrat- eller metalspikemateriale for at forbedre sikkerheden på store 
oparbejdningsanlæg blev videreført, og der blev på GD I's vegne fremstillet uran- og 
plutonisotopreferencemateriale til IAEA. Lave koncentrationer betød, at der måtte gøres 
et meget omhyggeligt arbejde på IRMM's ultrarene kemiske laboratorium. For GD VII 
fremstillede IRMM opløsninger til den detektorkalibrering, som er nødvendig for at kunne 
foretage ikke-destruktive prøvninger af uran og plutonium. Der blev fremstillet attesterede 
referencematerialer af jordarter, sedimenter og levnedsmidler til GD III (det indre 
marked) og GD VI (landbrug) med henblik på kvalitetskontrol for dermed at støtte 
håndhævelsen af den europæiske lovgivning. Disse aktiviteter blev suppleret med 
udarbejdelse af egnede analyseprocedurer og iværksættelse og/eller koordinering af 
indbyrdes laboratoriesammenligninger. For GD VI blev der iværksat nye aktiviteter i 
forbindelse med selenspecificering og sukkeranalyse. For GD XXIV (forbrugerpolitik) 
blev der udviklet kosmetikanalyser og udarbejdet en databank for produktsikkerhed. 
B. Konkurrencebaserede aktiviteter 
Aktioner med omkostningsdeling 
Inden for sit område har IRMM i 1995 bidraget til 8 AMO-forslag, hvoraf 3 indtil nu er 
blevet accepteret. De drejer sig om: 
Udformning, fremstilling og attestering af forskellige sæt af syntetisk 
polymerreferencemateriale, som består af et basismateriale af polyolefin dopet med 
tunge Cd-, Cr-, Hg- og Pb-elementer i to forskellige koncentrationer. 
Udarbejdelse og attestering af calibreringsopløsninger og flyveaskeprøver til 
måling af polychlordibenzo-p-dioxin- (PCDD) og polychlordibenzofuran- (PCDF) 
forurening i emissioner på under 0,1 ng/m3 
Fremstilling og karakterisering af katalytiske konvertere med henblik på Pt, Rh, 
Zr og Ce. 
Arbejde for eksterne kunder 
IRMM leverer også tjenesteydelser og referencematerialer på et kommercielt grundlag. 
Desuden forvalter IRMM nu også BCR's referencematerialer, og de kan derfor fås på 
handelsmæssige vilkår til ikke-nukleare formål. 
Det internationale program for evaluering af målinger (IMEP) vækker stadig større 
interesse hos et voksende antal laboratorier. Den seneste IMEP runde om sporelementer i 
vand tiltrak ca. 250 laboratorier fra 28 lande. Programmet for regelmæssig europæisk 
evaluering af laboratoriemålinger (REIMEP), der er en ekstern kvalitetskontrolaktivitet, 
samlede for nylig 20 laboratorier fra hele verden om runder for uranoxidpulver og to 
urany lnitratopløsninger. 
Leveringen af nukleare prøver til eksterne kunder, især til neutrondosimetri af reaktorer, 
blev videreført. Der er blevet udviklet fire nye neutrondosimetrireferencematerialer til 
overvågning af tryktankreaktorer (titanmetal og tre Al-Co-legeringer). 
-32 
Flyveaskereferencematerialer og syntetiske polymerreferencematerialer 
Et af de udvalgte forslag til en aktion med omkostningsdeling drejede sig om 
udarbejdelse og attestering af opløsninger og flyveaskereferencematerialer til måling af 
dixoin- eller uranforbindelser i små koncentrationer. Et forslag til udformning, 
fremstilling og attestering af to opbrugelige syntetiske polymerreferencematerialer 
dopet med tunge elementer i to koncentrationsgrader er blevet iværksat for at fremme 
miljøbeskyttelsen og hjælpe den europæiske polymerindustri med materialeudvikling, 
produktionskontrol og kvalitetsstyring. 
2.2. INSTITUTTET FOR TRANSURANER 
ITU udfører opgaver i forbindelse med det nukleare brændselskredsløbs sikkerhed. 
Instituttet har bidraget til rammeprogrammets område for sikkerhed i forbindelse med 
nuklear fission med særlig vægt på actiniders sikkerhed i det nukleare brændselskredsløb. 
Andre forskningsemner har været nukleart brændsels sikkerhed ved hjælp af måling og 
modellering af brændselsegenskaberne og karakterisering af brugt brændsel med henblik 
på langtidsopbevaring. 
ITU yder også videnskabelig og teknisk støtte til Fællesskabets politik inden for sikkerhed 
i forbindelse med nuklear fission, især ved hjælp af in situ-laboratorier i Sellafield og La 
Hague (Euratoms sikkerhedskontrol), og til IAEA (Den Internationale 
Atomenergiorganisation). Desuden har ITU i adskillige tilfælde udført arbejde på kontrakt 
for forskellige eksterne kunder. 
A. Institutionelle aktiviteter 
ITU udfører sine aktiviteter inden for programmets afsnit for det nukleare 
brændselskredsløbs sikkerhed. Det bidrager til Kommissionens sektorpolitik for 
"sikkerhedskontrol" og "forvaltning af fissile materialer" ved forskning og udvikling af 
teknikker og instrumenter, analytiske tjenester og sagkundskab og støtte i form af direkte 
målinger på stedet. 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
Brændselskredsløbets sikkerhed: der udføres grundlæggende actinidforskmng for at belyse 
actinidelementers elektroniske struktur og deres betydning for kemi og faststoffysik. 
Vigtige resultater er blevet opnået, når det gælder forståelse af uran-baserede 
tungfermionledere dopet med neptunium (Np) og plutonium (Pu). Andre emner omfatter 
teorien om vekselvirkningerne mellem lys og faste stoffer, neutronforsøg med Np-
forbindelser og uelastisk neutronspredning for bedre at forstå elektronvekselvirkningerne i 
5f- og 3d-elektronskaller, røntgensynkrotronforsøg med enkeltkrystaller af uranoxid og 
uranarsenidkrystaller for at bidrage til forståelsen af magnetisk adfærd. 
På området nuklear sikkerhed foretager ITU målinger og modellering af 
brændselsegenskaber og vekselvirkningen mellem brændsel og indkapsling for om nogle 
få år at kunne konstruere MOX (blandet U-Pu-oxid) - brændselsstave med meget høj 
-33 
opbrænding og lige så stor pålidelighed som det nuværende uranbrændsel. 
Fissionsproduktudslippet fra bestrålet brændsel, der benyttes i forbindelse med PHEBUS-
programmet for reaktorsikkerhed, blev målt, helt indtil brændselet var fuldstændig 
fordampet. TRANSURANUS-koden blev med held benyttet i forbindelse med beskrivelse 
af høje opbrændingsfænomener (randeffekt). For første gang er der ved hjælp af 
elektronmikroskopi med høj opløsning klart blevet påvist dislokationslinjer i U02 og 
korngrænsedannelsen som første led i dannelsen af randstrukturen. 
Inden for området begrænsning af langlivede actinider og fissionsprodukter, hvor formålet 
er at gøre brugt brændsels og højaktivt affalds radiotoksicitet mindst mulig, samarbejder 
ITU med førende nationale laboratorier, den nukleare industri og medlemsstaternes 
myndigheder om at udarbejde prøver til brændselsbestråling, f.eks. transmutation og 
genvinding af actinider, technetium (Te) - prøver til bestråling og stave med et højt Pu-
og Np-indhold og om at fremstille en stav på grundlag af Pu-cerium med inertmatrix. Alt 
dette foregår inden for EFTTRA (Experimental Feasibility of Targets for Transmutatin) -
og TRABANT (Transmutation and Burning of Actinides in Triox) - programmerne. Det 
blev påvist, det er muligt at genvinde actinider fra bestrålede brændselselementer med 
20% Am (americium) og 20% Np. Der blev foretaget undersøgelser af 
ekstraktionskromatografi med henblik på at udskille U og Pu fra disse typer brændsel. 
Der blev indgivet patentansøgning for en metode, hvorefter Pu til militære formål kan 
brænde i en letvandsreaktor med høj spredningsmodstand. Der blev foretaget 
undersøgelser af fremstillingsprocedurerne for og de fysiske og kemiske genskaber hos 
inerte matrix-materialer til transmutation af actinider. Pastiller af blandet 
oxidreferencemateriale og brændselsstave med metallisk brændsel er blevet fremstillet og 
karakteriseret. 
I forbindelse med karakterisering af brugt brændsel med for lang opbevaringstid blev der 
foretaget analyser for at skaffe kernekraftværkerne, brændselscyklusindustrien og de 
kompetente myndigheder de nødvendige sikkerhedsdata, heriblandt data vedrørende 
radiotoksicitet. F.eks. blev det undersøgt, hvorledes naturligt uranoxid og bestrålet 
brændsel med høj opbrænding opfører sig i forbindelse med udludning og korrosion, idet 
der hertil blev benyttet opløsninger, som simulerede grundvand og saltvand, og der 
samtidig blev taget hensyn til udludningsmekamsmer og udludningskinetik. Strukturen hos 
oxiderede lag på udludet uranoxid blev bestemt ved hjælp af Rutherford 
tilbagesprednings-/kanaliseringsteknikker. Porøsiteten i den ydre rand hos bestrålet 
brændsel med høj opbrænding blev kvantitativt analyseret i enkeltheder. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
Til støtte for energipolitik (GD XVII) blev der inden for området sikkerhedskontrol og 
forvaltning af fissile materialer udformet in situ-laboratorier til sikkerhedsanalyse på 
genarbejdningsanlæg som Sellafield og Cap de la Hague, og der blev indkøbt og afprøvet 
større analytisk udstyr som robotter, titratorer, alfaspektrometre, ikke-destruktivt 
måleudstyr og detektorer. Der blev desuden konstrueret to analysekasser, og der blev 
uddannet analytikere og foretaget rutineanalyser af nukleare materialeprøver. Blandt de 
øvrige eksempler på støtteaktiviteter i 1995 er: en evaluering af MGA (Multiple Group 
Analysis)-metoden til K-linjeformål og neutrongammatælling, sammenligning af 
plutoniumprøvningsteknikker, detaljeret evaluering af isotopkorrelationsteknikker til 
bestemmelse af Pu-242, prøveudtagnings- og måleteknologi til sikkerhedskontrolprøver 
med sporkoncentrationer af radionuklider i jord, vegetation og aflejringer fra 
kontaminerede områder. 
-34-
Ligesom tidligere har ITU-personale ydet betydelig analytisk støtte til direktoratet for 
sikkerhedskontrol på genarbejdnings- og brændselsproduktionsanlæg. Karakteriseringen af 
vagabonderende nukleare materialer blev videreført, hvor det var nødvendigt. 
Analyse af miljøprøver 
I 1995 blev grundstenen til det ny ARTINA-laboratorium lagt. Når dette laboratorium 
er fuldt funktionsdygtigt, kan instituttet foretage ultrafølsomme analyser af 
radioisotopspor med henblik på at identificere skjulte nukleare aktiviteter. Denne 
mulighed vil blive benyttet i forbindelse med sikkerhedskontrol. ARTIN A-laboratoriet 
består af et 100% rent laboratorium til forberedelse af prøver og til forbehandling og 
en samling yderst følsomt udstyr til måling af en række radioisotoper, som er 
"indikatorer" for hemmelige nukleare aktiviteter. ITU har anmodet om at blive et af 
IAEA's netværkslaboratorier for miljøprøver og har allerede deltaget i 
prøvekampagner, der drejede sig om analyse af bulkprøver og partikler. 
B. Konkurrencebaserede aktiviteter 
Aktioner med omkostningsdeling 
8 forslag (som blev fremsat sammen med EU-partnere) til programmet for sikkerhed i 
forbindelse med nuklear fission blev accepteret i 1995. Projekterne drejer sig om 
følgende: 
evaluering af adskillelses- og transmutationsstrategier 
nye adskillelsesteknikker 
acceleratorbaserede teknologiers indflydelse på sikkerhed i forbindelse med nuklear 
fission 
thoriumcyklusser som mulighed i forbindelse med behandling af nukleart affald 
genfordampningsafprøvning af prøver fra PHEBUS FP 
source term i vurdering af brugt brændsel som affaldsform 
nukleare støttedata til avanceret MOX-brændsel 
fælles forsøg med Americium transmutation 
Disse aktioner med omkostningsdeling vil bidrage med ca. 1 mio. ECU. 
Konkurrencebaseret støtte til Fællesskabets politik 
Efter en tilbudsindkaldelse fra GD XIII indsendte ITU sammen med andre partnere et 
projekt for bedre gasrensning ved hjælp af infrasonisk partikelagglomeration og 
-aflejring. Projektet blev accepteret i slutningen af 1995. Instituttets andel er på ca. 0,1 
mio. ECU. 
Arbejde for eksterne kunder 
Ligesom de tidligere år har instituttet udført arbejde for eksterne kunder, og de vigtigste 
kontrakter har drejet sig om undersøgelse af bestrålet brændsel efter bestrålingen, 
35-
fremstilling og karakterisering af brændseltransmutation og undersøgelse af uraniumoxid 
med høj opbrænding og blandet oxidbrændsel for forskellige kunder. 
I 1995 blev der underskrevet nye kontrakter til en værdi af ca. 2,1 mio. ECU, mens 
arbejdet på grundlag af tidligere kontrakter fortsatte. 
Andre konkurrencebaserede aktiviteter 
Følgende tilbud i forbindelse med TACIS/PHARE-programmerne blev accepteret i 1995: 
Måling af udsendelsen af radionuklider fra prøver af resterne af Tjernobyl-
reaktoren (TACIS-Ukraine) 
Overførsel af den nukleare sikkerhedskode TRANSURANUS til de kompetente 
bulgarske myndigheder (PHARE-Bulgarien). 
Et forslag til en undersøgelse, der drejede sig om oprettelse af en databank for nukleare 
materialer i forbindelse med ulovlig handel, blev accepteret af GD I. Kontrakten giver 
mulighed for, at to russiske eksperter kan deltage i arbejdet på ITU i 12 måneder. De 
godkendte projekter svarer til en værdi på ca. 0,6 mio. ECU. 
2.3 INSTITUTTET FOR AVANCEREDE MATERIALER 
IAM beskæftiger sig med forskning i avancerede materialer. Instituttet bidrog til 
rammeprogrammets aktionslinjer "industri- og materialeteknologi" og "måling og 
prøvning", med særlig vægt på påføringsstandarder, udvikling af nye og bedre 
overfladebehandlinger, strukturkomponenters integritet og materialer til renere teknologi 
samt fusionsmaterialer. IAM bidrog også til rammeprogrammets aktionslinjer ikke-nuklear 
energi, sikkerhed i forbindelse med nuklear fission og kontrolleret termonuklear fusion. 
I 1995 drev det også højfluxreaktoren (HFR) for de nederlandske og tyske myndigheder 
og det udførte kontraktforskning for industrien. 
A. Institutionelle aktiviteter 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
Inden for programmet for industri- og materialeteknologi kan forskningsaktiviteterne i 
1995 groft inddeles i fire grupper: 
36 
IPACERC-projektet under EUREKA 
Helikoptermotorer udsættes sædvanligvis for ekstremt hårde erosionsforhold, som 
hurtigt fører til defekte komponenter. Motorfabrikken Turbomeca har udviklet en ny 
type flerlagsbelægning, som påføres ved fysisk vakuumpåføring, og som udviser en 
forbedring med en faktor på over 500 sammenlignet med konventionelle hårde 
belægninger, som allerede står til rådighed. Den nye udfordring er at anvende denne 
overfladebehandling på de meget komplekse former, der skal beskyttes i en 
helikoptormotor. 
FFC har derfor foreslået, at der som led i et EUREKA-projekt udvikles en ny maskine 
til kemisk pådampning ved hjælp af induktivt plasma (I-PACVD, dvs. Induction Plasma 
Assisted Chemical Vapor Deposition), som er særlig konstrueret til at foretage denne 
behandling. Kemisk pådampning ved hjælp af plasma giver mulighed for påføring ved 
lave temperaturer. Kemisk pådampning ved hjælp af induktivt plasma vil sørge for en 
god proceshomogenitet, som er et absolut krav i dette tilfælde. 
Området "påføringsstandarder" : forskning i materialers mekaniske egenskaber, 
korrosion, prøvning af komponenternes integritet, neutronspredning, samling af 
keramiske og sprøde materialer. Også aktiviteter i forbindelse med 
informationsteknologi: databaser om højtemperatursmaterialer, informationscentre 
om materialeaktiviteter. 
De typiske slutbrugere findes i energiproduktionsbranchen og flyindustrien. 
"Udvikling af nye og bedre overfladebehandlinger": forbedring af slid- og 
korrosionsbestandighed, kemiske sensorer, træthedsstyrke, superhårde overflader 
og biomedicinske anvendelsesformål, nye kompositmaterialer med særlig vægt på 
grænseflader i fiberkompositmaterialer samt elektroforesisk behandling af 
kompositmaterialer med keramik-matrix. Sonderende forskningsprojekter 
omfattede prøvemetoder med laserspallation og højtemperatursuperledere. 
De typiske slutbrugere findes i fremstillingsindustrien, bilindustrien, flyteknik og 
elektronik. 
Et nyt område for IAM bliver støtte til industrien gennem tilvejebringelse af 
informationer og prænormativ knowhow om miljøvenlige materialer, 
materialeundersøgelser og en database om miljøvenlige materialer. 
Der blev forsket i belægninger til affaldsforbrænding og belægninger til 
spåntagende bearbejdning uden smøring. 
Slutbrugerne findes i affaldsbehandlingsindustrien, genbrugsindustrien og navnlig 
bilindustrien og fremstillingsindustrien. 
To projekter fokuserede på "strukturkomponenters integritet": anvendelse og 
kvalificering af teknikker til ikke-destruktiv evaluering (NDE) med henblik på at 
vurdere defekte og/eller forringede industrikomponenter, NDE og prøvning af 
strukturkomponenter. 
37 
Slutbrugerne findes navnlig i energiproduktionssektoren, både traditionel og 
nuklear, og transportindustrien, inklusive fly-, tog- og bilfabrikanter. 
Inden for programmet for ikke-nuklear energi blev der indført et nyt emne i 1995: 
"materialer til renere teknologi". To projekter blev gennemført: mikrostrukturteknik og 
støtte til keramiske katalysatorer, begge målrettet mod katalytiske konvertorer til biler. De 
potentielle brugere er bilindustrien, men også energiproducenter, som bruger traditionelle 
brændselskilder. 
Det Europæiske Forskningsråd for Trykbærende Udstyr (EPERC) 
Det Europæiske Forskningsråd for Trykbærende Udstyr (EPERC) er en sammenslutning 
af virksomheder, laboratorier, ingeniørforeninger og statslige organer med det formål 
at fremme europæisk forskningssamarbejde indenfor trykbærende udstyr. EPERC 
beskæftiger sig med forsknings- og udviklingsproblemer i forbindelse med 
konstruktionsaktiviteter og aktiviteter under drift. Det beskæftiger sig med alle former 
for trykbærende udstyr, bortset fra nukleart udstyr. 
EPERC jungerer som clearingcentral for fastlæggelse og samordning af 
forskningsprogrammer og udveksling af erfaringer. Det spiller en vigtig rolle for 
formidlingen af forskningsresultaterne til industrien og arbejder i nær kontakt med 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber med hensyn tilforslag til aktioner med 
omkostningsdeling og støtte til CEN og GD III. 
IAM under FFC i Petten er styrende organ. 
På det internationale område er der planer om at samarbejde med det amerikanske råd 
for trykbeholdere (Arnercian Pressure Vessel Council) og det japanske råd for 
trykbeholdere. 
Under programmet for nuklear sikkerhed, herunder navnlig afsnittet om reaktorsikkerhed, 
er IAM det styrende organ for det allerede etablerede europæiske net, der beskæftiger sig 
med "nukleare komponenter og inspektion". De igangværende projekter omfatter en 
eksperimentel undersøgelse af ældning, forringelse af ståls egenskaber og efterfølgende 
afhærdning samt netreferencelaboratoriet. 
Under programmet for kontrolleret termonuklear fusion var udviklingen af 
fusionsteknologi koncentreret omkring projekteringen af den internationale termonukleare 
forsøgsreaktor (ITER). IAM bidrog til denne indsats og støttede ITER's teknologiske 
behov ved at udvælge og karakterisere egnede materialer. IAM deltog også i det 
europæiske langsigtede program for udvikling af lavaktiveringsmaterialer. Parallelt 
hermed blev der gennemført strålingsforsøg i HFR til støtte for NET/ITER. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
Projekter inden for de samme videnskabelige områder, som nævnt i det ovenstående, blev 
gennemført til støtte for GD XI (miljø) via de europæiske net AMES, ENIQ og NESC og 
for GD XVII (energi). Der blev oprettet en overførselsstruktur for information og 
forvaltning for at forbedre teknologioverførselsprocessen. 
-38 
Det Europæiske Net for Validering af Inspektionsmetoder (ENIQ) 
Styringsudvalget for ENIQ, hvor kernekraftværkernes driftsledere i EU sidder som 
medlemmer med stemmeret, har godkendt en referencemetode for validering af 
inspektionsmetoder. Denne metode har vakt stor interesse i virksomheder inden for 
dette område og anses for at være af meget stor betydning for den fremtidige udvikling. 
B. Konkurrencebaserede aktiviteter 
Aktioner med omkostningsdeling 
IAM deltog i 49 forslag, hvoraf 17 hidtil er godkendt. 9 af disse finansieres direkte. 
Forslagenes fordeler sig således på de forskellige programmer: 33 til BRITE/EURAM, 6 
til standarder, måling og prøvning, 4 til sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, 2 til 
BIOMED-2, 1 til miljø og klima, 1 tjl ESPRIT, 1 til forskernes uddannelse og mobilitet 
og 1 til JOULE. 
Konkurrencebaseret støtte til fællesskabspolitik 
Der blev fremsat to accepterede forslag under valoriseringsprogrammet fra GD XIII 
(telekommunikation, informationsindustri og innovation). Det første vedrører et autonomt 
solenergisystem, det andet neural netteknik til ikke-destruktiv evaluering (NDE). 
Sidstnævnte forslag er et fællesforetagende med deltagelse fra både IAM og ISEI. 
Arbejde for eksterne kunder 
Der blev i 1995 underskrevet nye kontrakter med følgende emner: pc-baseret 
databaseprogram for højtemperaturmaterialer, ikke-destruktiv evalueringsteknik, 
flymotorkomponenter, belægninger, korrosionsundersøgelser vedrørende avancerede 
materialer til elproduktion. 
Den samlede omsætning var af samme størrelsesorden som sidste år. 
Andre konkurrencebaserede aktiviteter 
IAM er partner i et PHARE-konsortium, som beskæftiger sig med installering af et 
kvalificeringssystem til inspektion under driften af kernekraftværker i Tjekkiet. IAM er 
også partner i forslag fremsat til TACIS inden for områderne NDE, inspektion og 
materialers ældning. 
Højfluxreaktoren (HFR) 
Højfluxreaktoren i Petten fortsatte driften i 1995 og dens udnyttelsesgrad nåede op på 
omkring 75% af den praktiske grænse. HFR styrkede sit lederskab betydeligt som 
leverandør af radioisotoper til den radiofarmaceutiske industri: næsten 65% af den 
europæiske produktion fandt sted på HFR. Den nylige lancering af den interne 
molybdænfabrik vil yderligere øge HFR's rolle som et vigtigt anlæg for nuklearmedicin af 
livsvigtig betydning for millioner af patienter. 
39 
HFR bevarede også sin rolle som bestrålingsforsøgsanlæg for fusionsfællesskabet: der er 
indledt seks nye forsøg om strukturmaterialer til den første væg (navnlig martensitisk stål) 
og plasmavendte komponenter. Projektet vedrørende bestrålingsskørhed, under det 
europæiske net AMES (evaluering af materialers ældning), blev lanceret. Der blev indledt 
en række nye undersøgelser vedrørende forvandling af aktinider og fissionsprodukter med 
henblik på at reducere de langsigtede stralmgsvirkninger fra højaktivt affald, som led i det 
europæiske EFTTRA-samarbejde (Experimental Feasibility of Targets for 
TRAnsmutation). 
-40 
2.4 INSTITUTTET FOR SYSTEMTEKNIK OG INFORMATIK 
ISEI beskæftiger sig med forskning i systemteknik og informatik. Det bidrog i 1995 til 
rammeprogrammets aktionslinjer miljø og klima, ikke-nuklear energi, sikkerhed i 
forbindelse med nuklear fission og kontrolleret termonuklear fusion og gennemførte 
forskning vedrørende metoder til miljøforvaltning og vurdering af miljøkvalitet, 
vedrørende solceller, vedrørende reaktorsikkerhed og kontrol med fissile materialer samt 
vedrørende fusionsreaktorers driftssikkerhed. 
ISEI ydede endvidere teknisk-videnskabelig støtte til Fællesskabets politik: inden for 
miljø, blandt andet vedrørende systemers driftssikkerhed, herunder biosikkerhed, inden 
for landbrug, vedrørende dyreidentificering, og inden for energisektoren, vedrørende 
nuklear sikkerhed for Euratoms nukleare sikkerhedskontrol og for IAEA. ISEI er også for 
øjeblikket beskæftiget med arbejde, som gennemføres på bestilling fra eksterne kunder. 
A. Institutionelle aktiviteter 
Instituttet gennemfører forskning vedrørende komplekse systemers driftssikkerhed og 
effektivitet, vedrørende socio-tekniske systemer og risikoforvaltning, vedrørende 
ekspertsystemer, vedrørende parallel databehandling, vedrørende databaser, og det driver 
et stort computer- og netanlæg. Ekspertiseområderne omfatter: flysikkerhed, menneskelige 
faktorer, ikke-nuklear energi, fusion, fissile materialers sikkerhed, industrisikkerhed, 
vurdering af miljøfarer og beredskabsplanlægning. 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
Under programmet for miljø og klima bidrog ISEI til undersøgelser vedrørende: 
• "Globale ændringer": en on-line informationstjeneste med betegnelsen "European 
Wide Service Exchange" (EWSE) blev udviklet for Centret for Jordobservation 
(CEO). Andre bidrag omfatter programmeludvikling, brugergrænseflade, 
kvalitetsstyring, teknik til kompression af satellitbilleder og netstøtte. Der blev 
gennemført en pilotundersøgelse i forbindelse med en bestemt beslutningstager og 
rådigheden over data via EWSE. 
• Metoden med "integreret vurdering af miljøkvalitet": stiler mod at skaffe 
beslutningstagere alternative handlemuligheder, via en syntese af oplysninger og 
viden fra en lang række kilder og synsvinkler. En række kriterier for "god 
praksis" på området er nu under udvikling. 
41 -
EUREKA-ADAGE 
ADAGE er et EUREKA-projekt, som gennemføres af franske og portugisiske firmaer i 
samarbejde med ISEI under FFC. Projektet tager sigte på at udvikle et system til støtte 
for beslutningstagning i forbindelse med integreret miljøforvaltning. Dets vigtigste 
formål er at nå frem til en grundig vurdering af alternative beslutninger i forbindelse 
med miljøspørgsmål. Hovedtrækkene i projektet er: udvikling af et distribueret 
informationssystem, som omfatter et net af forskellige informationskilder repræsenteret 
af dem, der berøres af beslutningsprocessen, integrering og sammensmeltning af 
forskellige typer information, integrering af forskellige synspunkter, inklusive miljøkrav, 
socioøkonomiske faktorer og tekniske spørgsmål, et meget interaktivt system til 
ajourføring af og søgning efter oplysninger samt afprøvning af scenarier. Projektet er 
planlagt over en treårig periode. 
• "Fornyende miljøteknologier": anvendelsen af et beslutningsstøttesystem er blevet 
forfinet og en lovende ny metode baseret på objektorienteret programmering er 
blevet implementeret, som også vil være nyttig i igangværende arbejde for 
eksterne kunder. ISEI gik med i EUREKA-projektet ADAGE, som tager sigte på 
at udvikle et beslutningsstøttesystem for omfattende miljøforvaltning via grundig 
overvejelse af alternative beslutninger. 
Under programmet for ikke-nuklear energi blev der gennemført følgende aktiviteter: 
• Solceller: en vejrstyret sollyssimulator udsendte stråler med forskellige 
temperaturer for at undersøge lysets nedbrydende virkninger på amorfe 
siliciummoduler. Resultatet har ført til en revision af specifikationen CEC ESTI 
701. Der blev også foretaget en analyse af spredningen i 
karakteriseringsresultaterne fra prøverne fra World Photovoltaic Scale (WPVS). 
Under programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission er der arbejdet på: 
• Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission og reaktorsikkerhed: der blev lanceret 
et benchmark forsøg vedrørende ekspertbedømmelse i sikkerhedsanalyse på basis 
af sandsynlighedsberegninger (PSA), niveau 2. Der blev uddelt et spørgeskema til 
et net af over 50 europæiske institutioner (forskningslaboratorier, myndigheder, 
virksomheder osv.). Den første fase, parameterberegning, omfatter også Instituttet 
for Sikkerhedsteknologi (1ST), hvis FARO-facilitet er blevet udpeget som 
referenceforsøg. 
-42 
Smarte kompositmaterialer 
Anvendelsen af fiberoptik i transducersystemer til måling af fysiske parametre har på 
det seneste været genstand for stor opmærksomhed. Muligheden for at indstøbe optiske 
transducere i nye kompositmaterialer har sat skub i forskningen indenfor smarte 
materialer, som giver mulighed for tidstro strukturovervagning fra den indvendige del 
af selve strukturen. I kompositmaterialer med kontinuerlige fibre giver den rigtige 
placering af forstærkningen mulighed for at anbringe optiske fibre i materialet uden 
dermed af forøge kærv-faktoren. Ad denne forskningsvej blev der produceret, og 
afprøvet, et smart kompositmaterialelaminat på ISEI (24 lags grafit/epoxy-stang, hvori 
der er indstøbt Michelson-baserede fiberoptiske tryktransducere). 
Der blev foretaget både statiske og dynamiske prøver, og resultaterne blev 
sammenlignet med teoretiske forudsigelser og med trykværdier målt med traditionelle 
trykmålere forbundet med laminatets ydre overflade. Der var meget god 
overensstemmelse, navnlig ved den dynamiske reaktion. Resultater fra det indstøbte 
sensorfibemet bekræftede dets diagnostiske muligheder og gjorde det muligt at 
planlægge fremtidige forskningstiltag. 
• Der blev gennemført forskellige former for aktiviteter inden for forskningen i 
nuklear sikkerhedskontrol. Aktiviteterne vedrørende fjernstyring og 
fjernovervågning omfattede: distribuerede overvågningssystemer baseret på smarte 
digitale kameraer og industriområdebus, fjernstyring af en robotarm til enkle 
håndteringsopgaver samt anvendelse af nye kompakte laser-afstandsmålere. På 
området internationale fjernovervågningssystemer blev der afprøvet forskellige 
metoder til digital billedkomprimering og kryptering over offentlige 
kommunikationsnet. 
LaSCo (laboratoriet for overvågning og indeslutning) er blevet udstyret med 
afprøvningsudstyr til elektromagnetiske undersøgelser med henblik på at 
kontrollere instrumenters overensstemmelse med den nye europæiske lovgivning på 
dette område. 
SILab (laboratoriet for forsegling- og identificeringsteknikker - Seals and 
Identification Techniques Laboratory) bidrog med godt resultat til udviklingen af 
specifikke ultralydspaneler og programmel, som skal anvendes i den næste 
generation af ultralydsforseglingssystemer på FFC's anlæg i Ispra. 
Der blev gennemført en projekteringsundersøgelse i samarbejde med ITU med 
henblik på at oprette et russisk metodik- og uddannelsescenter (i Obninsk) inden 
for nuklear sikkerhedskontrol. Denne undersøgelse har ført til indgåelsen af en 
TACIS-kontrakt. 
• Forskningsaktiviteterne i forbindelse med kontrolleret termonuklear fusion har 
været koncentreret omkring ITER (international termonuklear forsøgsreaktor) som 
følger: 
43 
Fjernhåndtering: datamatsimulering og prøver på ROBERTINO-anlægget af 
vedligeholdelsen af fjernhåndtering af kappekomponenter placeret inde i reaktoren 
blev afsluttet. 
Sikkerhedsundersøgelser: den mekaniske integritet af reaktorens vakuumbeholder 
og kappekomponenter under plasmaafbrydelser blev undersøgt. Termiske 
transientanalyser efter et reaktoruheld blev fulgt op. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
• Teknisk-videnskabelige projekter for Kommissionens Generalsekretariat blev gjort 
færdige til støtte for UCLAF (Kommissionens enhed for koordinering af 
bekæmpelsen af overtrædelser): en undersøgelse vedrørende UCLAF's kunder og 
de tjenesteydelser de kræver, en kravsundersøgelse af undersøgelsesprocessen, en 
opgørelse over informationsressourcer samt en sonderende dataanalyse af data fra 
bedragerisager. Nye projekter er på vej: en forundersøgelse for IRENE 95 
(UCLAF's integrerede informationsforvaltningssystem), mønstergenkendelse i 
databaser over bedragerisager, skønsmæssig bestemmelse af hvor stor en del af 
overtrædelserne, der opdages/anmeldes, harmonisering af oplysningsstrømmene 
om bedragerisager på tværs af alle sektorer. 
• Støtte til GD III (industri), herunder et bidrag til programmet for informations- og 
kommunikationsteknologi gennem F&U-projekter, industrirelaterede workshopper, 
seminarer og konferencer (SAFECOMP 95). 
• Støtte til GD VI (landbrug): forskning, udvikling af nye metoder og 
præstationsprøver blev gennemført med henblik på identificering af dyr ved hjælp 
af mærker og målesystemer, som led i et større europæiske dyremærkningsprojekt 
(forholdsregler mod svig). 
• Støtte til GD XI (miljø): Den fælles hensigtserklæring om oprettelse af et kontor 
for risikoen for større uheld til støtte for Seveso-direktivet blev gennemført. Dette 
kontor, der navnlig har tilknytning til GD XI og dernæst til nationale myndigheder 
og industrien, anvender et rapporteringssystem for større uheld (MARS - Major 
Accident Reporting System) og et EF-dokumentationscenter for industririsici 
(CDCIR - Community Documentation Centre for Industrial Risk). 
I 1995 beskæftigede kontoret sig med udarbejdelsen af rapporter om den lære, der 
kan drages fra uheld, som er anmeldt til kommissionen, med fordelingen af en 
database om uheld samt med koordineringen af tekniske grupper om 
sikkerhedsrapporter og forvaltningssystemer. Kontoret organiserede også et 
seminar om gennemførelsen af Seveso-direktivet, "uheldsscenarier og 
beredskabsplaner". 
På området sikker anvendelse af bioteknologi fandt der et møde sted mellem EU 
og USA på højt niveau i juni, hvor der blev drøftet markforsøg med genetisk 
modificerede organismer. 
-44 
• Til støtte for afdelingen for nuklear sikkerhed under GD XI blev der udarbejdet en 
første udgave af et katalog over europæiske jordskælv, og det overvejes at 
videreudvikle dette katalog. 
• Der blev ydet støtte til Direktoratet for Euratoms Sikkerhedskontrol under GD 
XVII (energi): ISEI bidrog til opfyldelsen af traktatens krav på følgende områder: 
forseglings- og identificermgsteknikker, overvågningsteknikker, prøvning af 
sikkerhedsudstyr, data- og informationsbehandling, beskyttelse af mennesker mod 
stråling samt uddannelse. Der blev udviklet et nyt system til automatisk genvisning 
af optagne overvågningsbilleder. Der blev installeret en 
fjernovervågningsforbindelse mellem FFC i Ispra og Euratoms Direktorat for 
Sikkerhedskontrol i Luxembourg. Et bidrag til langsigtede energiscenarier, 
herunder udviklingen i kernekraftindustrien, blev overvejet. 
• Der blev ydet teknisk støtte til Direktoratet for Euratoms Sikkerhedskontrol og 
IAEA med henblik på indkøb og måling af adskillige hundrede 
ultralydsforseglingsbolte monteret på beholdere til transport og oplagring af brugt 
brændsel på et europæisk brændselsoparbejdningsanlæg. 
B. Konkurrencebaserede aktiviteter 
Aktioner med omkostningsdeling 
ISEI blev udvalgt til 17 projekter under følgende aktionslinjer: avancerede 
kommunikationsteknologier og -tjenester (ACTS), miljø og klima, industri- og 
materialeteknologi (BRITE-EURAM III), ikke-nuklear energi (JOULE), sikkerhed i 
forbindelse med nuklear fission, teknologivalidering og teknologioverførsel, telematik 
samt forskernes uddannelse og mobilitet (TMR). 
Konkurrencebaseret støtte til fællesskabspolitik 
ISEI blev udvalgt til 36 projekter lanceret af forskellige generaldirektorater, nemlig: tre 
projekter fra generalsekretariatets afdeling for bekæmpelse af svig, tre fra GD III/F om 
højtydende edb-net, to fra GD XI om miljøproblemer, tolv fra GD XIII/D om 
teknologioverførsel, tretten fra GD XVII om solenergi og rationel energiudnyttelse, tre fra 
Eurostat om neurale net og andre applikationer til løsning af statistiske problemer. Det 
egentlige arbejde indledes i begyndelsen af 1996. 
Arbejde for eksterne kunder 
Fire institutter under FFC (ISEI, 1ST, IRSA og El) deltager sammen med 79 faggrupper 
fra universiteterne i Catania, Messina og Palermo i et meget stort 
regionaludviklingsprojekt for Sicilien, som startede i december 1994. ISEI fik tildelt den 
generelle forvaltning og tekniske ledelse af projektet. En første halvårsrapport blev 
udsendt i juli 1995 til regionen Sicilien, og den anden er under udarbejdelse. Der er 
opnået resultater i alle større delprojekter. De vedrører: et beslutningsstøttesystem for 
forvaltning af vandforsyningen, vinter- og sommerkampagner for N02-overvågning med 
300 detektorer i Catania, Messina og Palermo, en mobil enhed til måling af forurening og 
jorderosion, kemiske og petrokemiske anlægs driftssikkerhed, optiske inspektionsmetoder 
til en historisk bygning i Palermo med 3-D repræsentation og strukturanalyser, 
45-
prøvetagning i Siciliens befolkning med henblik på en analyse af sporelementer i væv fra 
mennesker. 
Der blev indgået tre nye kontrakter om risikoanalyse og folkeoplysning. Et projekt om 
analyse af årsagerne til og følgerne af stress på arbejdspladsen inden for luftfartskontrol 
blev gennemført for Consiglio Nazionale delle Ricerche (Italien). 
Det europæiske Solprøveanlæg hentede 10 nye kontrakter hjem, 8 om 
kvalifikationsafprøvning af solcellemoduler og 2 om kalibrering af referenceanordninger. 
I en kontrakt med PNC Japan (Power Reactor and Nuclear Fuel Development 
Corporation) opnåedes der gode resultater med nyt ultralydsidentificeringsudstyr og 
tilhørende kompakte instrumenter, blandt andet til forsegling af 
plutoniumtransportbeholdere på PNC-anlægget i Tokai Mura. 
Andre konkurrencebaserede aktiviteter 
Der blev leveret bærbart udstyr til IAEA til volumen/masse-bestemmelse i store tanke i 
styrtgodshåndteringsanlæg. 
Der gennemføres en projektermgsundersøgelse for anlægget i Obninsk under det russiske 
metodik- og uddannelsescenter inden for nuklear sikkerhedskontrol. Det har ført til 
indgåelse af en TACIS-kontrakt. 
Der blev indledt to 1994-aktioner under Copernicus-programmet. 
46 
2.5 MILJØINSTITUTTET 
El's forskning bidrog til rammeprogrammets aktionslinjer for miljø og klima samt 
biovidenskaber og bioteknologi. Hovedvægten i El's forskning lå på globale ændringer, 
f. eks. biogene emissioner og aerosoler, og på forvaltningen af jord- og 
grundvandsforurenende kilder, sammen med bidrag inden for arbejdsmiljøet, så som 
indendørs luftkvalitet og spormetallers indflydelse på menneskers sundhed i EU. 
En stor del af instituttets arbejde vedrørte støtte til fællesskabets politik: miljøpolitik, 
landbrugspolitik, kvalitetsstyring af medicinalvarer og kvalitetsstyring af levnedsmidler. 
A. Institutionelle aktiviteter 
Miljøinstituttet deltager aktivt i forskningsprogrammerne for miljø og klima og for 
biovidenskaber og bioteknologi. F&U-aktiviteterne og aktiviteterne til støtte for 
Kommissionens sektorpolitikker udgør henholdsvis omkring 30 og 70%. 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
• "Klimaændringer": Forståelse af, hvorledes troposfærisk ozon (en vigtig 
drivhusgas) dannes og dens virkninger på luftforurening, er af stor betydning for 
middelhavsområdet. BEMA-projektet (Biogenic Emissions in the Meditteranean 
Area) tager sigte på at bedømme, hvilken rolle emissioner fra planter spiller i dette 
område, og det udvikles på El i samarbejde med 17 europæiske laboratorier og 
samordnes af FFC. Der blev gennemført to store forskningskampagner i 1995, 
koncentreret om citrus-marker ved Valencia (Spanien) og den naturlige vegetation 
ved Montpellier (frankrig). El deltog også i EUPHORE-projektet med henblik på 
at bygge og drive en stor udendørs fotokemisk reaktor, der stod færdig i 1995 ved 
CEAM (Centro de Estudios Ambientales del Mediterraneo) i Valencia, Spanien. 
Der blev foretaget en undersøgelse af naturlige og menneskeskabte aerosolers rolle 
i forbindelse med dæmpningen af drivhuseffekten, både i marken og ved modeller. 
Undersøgelserne i marken omfattede karakterisering af aerosolforurening fra det 
europæiske kontinent som forberedelse til 1997-kampagnen under ACE-2 (Aerosol 
Characterisation Experiment-2), hvori der vil deltage 40 europæiske og 
amerikanske laboratorier. 
Der er også indledt laboratorieforsøg for at undersøge isotopvirkninger i 
forbindelse med jords optagelse af methan, der er en drivhusgas. Der udvikles 
også analysemetoder og prøvetagningsanordninger til feltmålinger af N20 og CH4. 
-47-
Aerosol- og klimaprojekt 
Projektet tager sigte på at forstå de kemiske og fysiske processer, der fører til 
aerosoler i såvel rene havmiljøer som havmiljøer, der har været udsat for 
menneskeskabte faktorer. Disse aerosoler formodes at have stor indflydelse på jordens 
strålingsbalance og klima. Programmet kombinerer modelberegninger, feltarbejde og 
laboratorieundersøgelser i samarbejde med andre europæiske og internationale 
forskerhold. 
De fleste aerosoler kaster sollyset tilbage til rummet, hvilket fører til en afkøling af 
jorden. Der er gennemført en undersøgelse af sodaerosolers rolle for den globale 
strålingsbalance. Sod er den vigtigste lysabsorberende aerosol og vil som sådan øge 
opvarmningen på grund af drivhuseffekten. Sod opstår hovedsagelig ved brænding af 
fossilt brændsel eller af biomasse. 
Et vigtigt aspekt ved projektet er undersøgelsen af aerosoldynamik i sulfataerosoler, 
dvs. undersøgelse af dannelses- og vækstprocesser, som bestemmer 
størrelsesfordelingen af disse aerosoler. 
De grundlæggende mekanismer i aerosoldannelsen undersøges i laboratoriet. Der er 
blevet bygget et enestående anlæg i Europa, hvor S02 ved en fotokemisk proces 
omdannes til svovlsyre, som derpå danner kerner, der vokser og får form af 
sulfataerosol. 
"Forurening": Arbejdet med forvaltningen af kilder til jordforurening og 
grundvandsforurening blev udbygget til at omfatte hele vandløbssystemers oplande. 
Evalueringen af forskellige alternative forvaltningsstrategier for arealanvendelse 
skulle gøre det muligt at identificere kritiske underområder af et 
landbrugsøkosystem. 
MITO-projektet stiler blandt andet mod at overvåge algeopblomstringer i 
Middelhavet. Hurtige, letanvendelige flowcytometres præstationer blev testet med 
henblik på at detektere, tælle og karakterisere fytoplanktonpopulationer på 
celleniveauet. Dette skal føre til et tidstro overvågningssystem, som angiver 
mængden af de algearter, der er ansvarlige for røde eller grønne 
algeopblomstringer. 
Der blev udarbejdet prøvematerialer (AQUACON-projektet) til 
laboratoriepræstationsprøver til analyser af affald (slam fra rensningsanlæg), jord 
og spildevand og til bestemmelse af metalkoncentrationerne i overfladevand. 
I den europæiske samarbejdsaktion (ECA) vedrørende indendørs luftkvalitet og 
dens indflydelse på mennesker deltager der nu 15 lande, og El deltager i aktionens 
forvaltning og videnskabelige sekretariat. Forskningsaktiviteterne har omfattet 
forsøg med eksponering af mennesker for flygtige organiske forbindelser (VOC), 
for første gang i et 30 m3 prøvekammer (nindoortronn). Der er også foretaget en 
undersøgelse af virkningen af ad/desorptionsfænomener og opskalering fra forsøg i 
små til forsøg i store prøvekamre. 
48 
Automatisk måling af forurenende stoffer 
Kontinuerlig automatisk måling af forurenende stoffer er meget vigtig af to årsager: for 
at følge variationerne i koncentrationen over bestemte tidsrum og for at forstå særlige 
fænomener, som for eksempel identificering af kilden til de egentlige forurenende 
stoffer. Indtil for nylig fandtes der ingen instrumenter med en sådan mulighed for 
automatisk at måle for eksempel formaldehyd, et meget skadeligt og udbredt 
forurenende stof, som anvendes meget i industrien. Denne mangel er nu blevet 
afhjulpet på Miljøinstituttet, hvor der er lavet en anordning til automatisk prøvetagning 
og analyse af formaldehyd, tungere aldehyder og ketoner. Dette instrument kan fungere 
uden tilsyn i en uge, hvor det udtager prøver og foretager analyser af den omgivende 
luft hvert 15. minut. Et meget interessant træk ved dette instrument er, at det kan 
anvendes til monitering af forskellige forurenende stoffer. Der er forhandlinger i gang 
med et firma om kommerciel produktion af monitoren, som har modtaget stor 
opmærksomhed på to udstillinger: HELECO '95 i Athen og RICH '95 i Milano. 
Etablering af referenceværdier for spormetaller i væv fra mennesker til kliniske, 
epidemiologiske og toksikologiske konsekvensundersøgelser og undersøgelser af 
spormetallers indvirkning på sundheden hos EU's humane populationer i deres 
leve/arbejdsmiljø er målsætningerne for EURO TERVIHT-projektet. Der blev 
gennemført standardforberedende forskning vedrørende eksponeringens indvirkning 
på sundheden. Der er gjort forsøg på at nå til en bedre forståelse af de biokemiske 
mekanismer i spormetals toksicitet ved lave eksponeringsværdier, ved at 
identificere kritiske organer og molekylære mål, med særlig vægt på den 
potentielle virkning på hjerte-kredsløbssystemet, immunsystemet og 
reproduktionssystemet, som vil kunne vise sig senere i livet. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
I 1995 var El involveret i emner af interesse for Generaldirektorat XI (miljø), GD III 
(industri), GD VI (landbrug) og GD XXIV (forbrugerpolitik) og det organiserede en lang 
række møder, workshopper og task forcer. 
Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening (ERLAP) har været særligt 
aktivt inden for harmoniseringen af de gældende EU-direktiver om luftforurening, 
tilrettelæggelse af kvalitetsstyringsprogrammer og udvikling og validering af nye 
overvågningsteknikker. Aktiviteterne omfattede indbyrdes feltsammenligninger ("round 
robin") samt udvikling og validering af diffusionsprøvetagningsmetoder til måling af 
benzen og ozon i luften. 
ETEX (European Tracer Experiment) tager sigte på at udvælge atmosfæremodeller, som 
kan producere tidstro prognoser for forureningsskyers udvikling. Adskillige tusinde 
tidligere indsamlede luftprøver blev analyseret på El ved hjælp af en særlig 
kromatografteknik. Resultaterne viser, at kun nogle få diffusionsmodeller, selv når de 
sammenkobles med meteorologiske modeller, er tilstrækkelig nøjagtige til at beskrive en 
forureningsskys udvikling. ETEX blev medfinansieret af EF, Den Meteorologiske 
Verdensorganisation (WMO) og Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA). 
49 
Det Europæiske Kemikaliekontor (ECB) blev fuldt operativt 9 måneder før planlagt. Det 
varetager nu alle de teknisk-videnskabelige opgaver, der kræves af Kommissionen" til 
anmeldelse af nye kemiske stoffer inden for "klassificering og etikettering", 
"prøvemetoder", "risikovurdering af eksisterende kemiske stoffer" og "udførsel og 
indførsel af visse farlige kemikalier" (direktiv 67/548/EØF og 92/32/EØF samt Rådets 
forordning (EØF) 2455/92 og (EØF) 793/93). Den anden fase i dataindsamlingen til 
Rådets forordning om risikovurdering af eksisterende kemiske stoffer blev afsluttet og der 
blev fremsendt data til myndighederne i medlemsstaterne og en offentlig version af 
IUCLID (Den Samlede Internationale Kemikaliedatabase) (eksklusive fortrolige datafiler) 
blev stillet til rådighed for industrien og private på CD-ROM. 
Det Europæisk Center for Validering af Alternative Metoder (CEVMA), der blev indviet i 
oktober 1994, har fastlagt sine prioriterede kriterier sammen med det rådgivende udvalg 
for centret. Der blev indledt undersøgelser vedrørende præ-validering af protokoller for 
prøver uden anvendelse af dyr, vacciners styrke og sikkerhedsprøvning samt integrerede 
alternative metoder inden for toksicitetsprøvning med særlig vægt på stofskifterelateret 
toksicitet og in vitro teratogenicitetsundersøgelser af bloddannende væv. 
Mulighederne for at samarbejde med Det Europæiske Miljøagenturs tematiske centre for 
luftkvalitet (RIVM, NL) og for indre vandveje (Water Research Centre, UK) blev 
undersøgt, og der blev gennemført sonderende arbejde (navnlig om 
luftkvalitetsovervågning, alpine undersøgelser, indre vandveje, forurenede arealer og 
mobile laboratorier). 
Der blev oprettet et europæisk teknisk kontor for medicinalvarer på El, efter at der var 
undertegnet en fælles hensigtserklæring mellem Det Europæiske Agentur for Evaluering 
af Medicinalvarer og Det Fælles Forskningscenter. Dette kontor benævnes nu som 
ETOMEP under FFC's Miljøinstitut og beskæftiger sig med udviklingen af de tekniske 
systemer, der kræves til gennemførelsen af EU's lovgivning om medicinalvarer. 
Andet arbejde gennemført af El omfattede analysearbejde i forbindelse med vin, 
levnedsmidler, kosmetiske produkter og indledende arbejde til støtte for direktivet om 
overfladevands økologiske kvalitet. 
B. Konkurrencebaserede aktiviteter 
Aktioner med omkostningsdeling 
Der er hidtil accepteret 22 forslag. De fleste af disse vedrører programmet for miljø og 
klima og dækker en lang række aktiviteter, som er nært forbundet med det igangværende 
FFC-forskningsprogram. Der er imidlertid også blevet godkendt projekter inden for 
programmerne for standarder, måling og prøvning, telematiksystemer samt sikkerhed i 
forbindelse med nuklear fission. 
Konkurrencebaseret støtte til fællesskabspolitik 
El har besvaret indkaldelser af forslag offentliggjort af flere af Kommissionens 
generaldirektorater, og 11 forslag blev udvalgt til finansiering, som med rimelighed kan 
forventes at starte i begyndelsen af 1996. De berørte emner omfatter: 
-50 
• Standardforberedende forskning, såvel standardiserede som specifikke 
analysemetoder til levnedsmiddelanalyser (GD III). 
• Informations- og kommunikationssystemer inden for rammerne af Det Europæiske 
Agentur for Lægemiddelvurdering (GD III). 
• Udvikling af analysemetoder for mejeriprodukter (GD VI). 
• Støtte til informationssystemet CORDIS (GD XIII). 
• Analyseprocedurer til toldkontrol med særlige varer og varer, der tariferes på 
grundlag af deres kemiske sammensætning (for GD XXI). 
Arbejde for eksterne kunder 
Der blev gennemført en række aktiviteter, navnlig for at skaffe lokale og regionale 
myndigheder egnede værktøjer til forvaltningen af overfladevand, problemer i forbindelse 
med forurening med giftigt affald samt metoder til overvågning af luftforurening. 
-51 -
2.6 INSTITUTTET FOR ANVENDT TELEMÅLING 
ISRA forsker i anvendt telemåling og bidrog til rammeprogrammets aktionslinje 
vedrørende miljø og klima, med dets særlige aktiviteter i forbindelse med Centret for 
Jordobservation (CEO), telemålingsteknikker og overvågning samt avancerede 
jordobservationsteknikker. 
Gennem anvendelsen af data fra jordobservation via satellit ydede instituttet også vigtig 
videnskabelig støtte til landbrugsstatistiske formål. 
A. Institutionelle aktiviteter 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
Et af ISRA's vigtigste F&U-områder er udnyttelse af satellitdata til kortlægningen af 
vegetation og jordforringelse i Europa og hele verden og overvågning af skovbrande 
under forskningsprogrammet inden for miljø og klima. IRSA udvikler og validerer også 
anvendelsesmulighederne for telemåling for eksempel i forbindelse med olieforurening og 
personlandminer. 
Projektet vedrørende oprettelsen af Centret for Jordobservation (CEO) afsluttede sin 
"stifinderfase" i 1995. I årets løb gennemførtes der under projektet en række 
undersøgelser og workshopper med henblik på at fastlægge en endelig form for CEO og 
udarbejde en projekterings- og gennemførelsesplan for de kommende år. Dette omfattede 
intern forskning og konsultation af nuværende og kommende tjenesteudbydere og brugere 
af jordobservationsdata i hele Den Europæiske Union (EU) og Det Europæiske 
Samarbejdsområde (EØS). CEO-projektet arbejdede nært sammen med et styringsudvalg 
for stifinderfasen, bestående af eksperter fra alle lande i EU og EØS, udpeget af 
Styrelsesrådet. Arbejdet blev gennemført i samarbejde med europæiske og globale 
partnere, herunder Den Europæiske Rumorganisation (ESA), EUMETSAT, Det 
Europæiske Miljøagentur, De Forenede Staters NASA og National Océanographie and 
Atmospheric Administration (NOOA) samt Japans National Space Development Agency 
(NASDA). Der tænkes blandt andet på at lette adgangen til jordobservationsdata og 
tjenesteydelser i forbindelse hermed for videnskabelige, kommercielle og statslige kunder. 
Overvågning af landvegetationens tilstand og udvikling omfattede fremstilling af 
vegetationskort, som viser både ændringer i vegetationen og funktionelle 
vegetationsparametre, såsom sæsonvariationer eller brande på et kontinentalt og i sidste 
ende globalt plan. 
-52 
Skovinformationssystem 
11995 afsluttedes planlægningsfasen i projektet vedrørende skovinformation fra 
telemåling (FIRS - Forest Information from Remote Sensing) i samarbejde med 
konsortiet af organisationer fra Frankrig, Tyskland, Sverige, Tjekkiet, Rusland, Polen, 
Spanien, Irland og Finland. 
Projektets hovedformål er at bidrage til udviklingen af et forenet europæisk 
skovinformationssystem, som tilvejebringer både produktionsrelaterede og miljømæssige 
skovinformationer. 11995 udvikledes der under projektet en regionsopdeling og endelig 
stratificering af europæiske skovøkosystemer, og blev der lagt sidste hånd på det 
forenede europæiske skovnomenklatursystem. 
Under anvendelse af arkiver med ti års satellitbilleder blev der udarbejdet vegetationskort 
og daglige brandtællinger for Afrika, og det samme arbejde er indledt for Sydøstasien. 
Bærbare stationer til modtagelse af satellitdata blev også anvendt i Centralafrika og 
Madagaskar til at kortlægge og overvåge skovbrande som led i lokale og regionale 
miljøforvaltningsprogrammer. Data opnået fra instrumenter i de europæiske 
telemålingssatellitter ERS-1 og ERS-2 (European Remote Sensing) er ved at blive 
evalueret som støtte for detektion af brand-ar og til måling af afbrændte arealer. En 
database, som beskriver hele det tropiske skovbælte, blev sat i forbindelse med 
telemålingsdata, så der opnåedes et informationssystem om tropiske skove, der vil blive 
produceret som en interaktiv CD-ROM til generel udbredelse. 
Kortlægningen af jordforringelse i forbindelse med brand, jorderosion og ændringer i 
arealanvendelsen i EU's medlemsstater i Middelhavsområdet samt overvågningen af skove 
i et tværeuropæisk omfang under FIRS-projektet (Forest Information from Remote 
Sensing) var forbundet med grundforskning i billedanalysemetoder, som vil lette 
anvendelsen af data fra kommende europæiske satellitbårne sensorer. 
Jordoverfladens bidirektionale reflektionsegenskaber blev undersøgt ved hjælp af 
avancerede modeller for overfladestrålingens vekselvirkninger med henblik på at bidrage 
til udviklingen af næste generation af algoritmer til behandling af satellitbilleder og til 
udnyttelsen af data fra fremtidige højtydende sensorer. 
Satellitbaserede observationer af havoverfladens temperaturer og havets farve over store 
arealer gav oplysninger til undersøgelsen af havbiosfæren. Billedfortolkning, 
databehandling og anvendelse af dynamiske modeller blev udviklet som midler til 
bedømmelse af fytoplanktons biomasseproduktion og C02-udveksling samt havets termiske 
dynamik og de to processers indflydelse på det globale klimasystem. Anvendelsen af 
arkiverede jordobservationsdata blev koblet sammen med nye metoder til dataforvaltning 
og dataanalyse og til udvikling af strategier til behandling af data fra nye sensorer. 
Neurale net og systemer baseret på virtuel virkelighed blev afprøvet som midler til 
uddragning af oplysninger fra fremtidige flerdimensionelle datasæt. 
I EARSEC (European Airborne Remote Sensing Capability) blev der lagt sidste hånd på 
afprøvningen af sensorer og udviklingen af udstyr med syntetisk aperturradar (SAR) til 
geofysiske formål. Valideringen af EARSEC var koncentreret omkring udvikling af 
-53 
metoder til detektion af olieforurening til havs og applikationer til rutelægning af 
skibstrafikken. 
I de avancerede forsøg, som blev fastlagt af brugergruppen for EMSL (European 
Microwave Signature Laboratory - det europæiske laboratorium for mikrobølgesignatur), 
blev der i 1995 medtaget forsøgsrækker vedrørende bar jords spredningsegenskaber og 
billedbehandlingsteknik. 
Personlandminer af plast findes i stort tal i nogle af verdens tættest befolkede områder, og 
detektion af disse farlige genstande er en højst risikabel, men livsvigtig, opgave. Ud over 
den humanitære trussel kan disse genstande ses som en miljøtrussel, fordi deres 
tilstedeværelse forhindrer en effektiv arealanvendelse i "kontaminerede" områder. En 
rapport fra 1995 baseret på resultater fra EMSL evaluerede, hvilke muligheder der var for 
at forbedre kapaciteten til at detektere farlige genstande fremstillet af plast gennem 
telemålingsteknikker, for eksempel under anvendelse af telemålingsudstyr monteret på 
landbaserede køretøjer eller lavtflyvende fjernstyrede luftfartøjer. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
• Støtten til Det Europæiske Miljøagentur var koncentreret omkring oprettelsen af 
agenturets center for vegetationsdække i samarbejde med en række europæiske 
organisationer, der aktivt beskæftiger sig med jordobservation. 
• Støtten til GD Vi (landbrug) bestod i anvendelsen af telemåling til 
landbrugsstatistik med sigte på udvikling og demonstration af metoder til 
integrering af telemålingsdata i indsamlingen af statistiske oplysninger til 
kontrollen med afgrødearealer og landbrugsproduktion i EU (Rådets afgørelse nr. 
94/753/EF, EFT nr. L 299 af 22.11.1994). 
Projektet vedrørende landbrugskontrol ved hjælp af telemåling (MARS-
Monitoring of Agriculture with Remote Sensing) omfatter to komponenter. For det 
første MARS STAT, som vedrører forskning i udvikling af et avanceret 
landbrugsinformationssystem, som integrerer de forskellige metoder til kontrol 
med afgrødeproduktion, der er udviklet under MARS-projektet, udvikling af 
metoder til kontrol med landbrugsproduktionen i lande, som ikke er medlem af 
EU, og udvikling af nye metoder til overvågning af Europas landbrugsarealer ved 
hjælp af data fra de europæiske telemålingssatellitter ERS-1 og ERS-2. For det 
andet MARS CAP, som beskæftiger sig med kontrol af landmændenes anmeldelser 
af arealanvendelse i forbindelse med den fælles landbrugspolitik. I 1995 blev 
MARS CAP overdraget til individuelle medlemsstater. I forbindelse med MARS 
STAT bestod IRSA's opgave både i teknisk støtte og et forskningsprogram, 
medens der i forbindelse med MARS CAP var tale om teknisk støtte koncentreret 
omkring kvalitetsstyring samt uddannelse og bistand til medlemsstaternes personale 
og nationale firmaer. 
B. Konkurrencebaserede aktiviteter 
Aktioner med omkostningsdeling 
-54-
IRSA indgav 40 forslag, sammen med nationale partnere, om en række specifikke 
videnskabelige emner, hvoraf 10 blev accepteret. Der blev også fremsat et forslag 
vedrørende billedspektroskopi under særprogrammet for forskeres uddannelse og 
mobilitet. Hvis det går igennem bliver IRSA vært for 20 postdoktoratsforskere over de 
næste tre år. 
Konkurrencebaseret støtte til fællesskabspolitik 
IRSA besvarede indkaldelser af forslag offentliggjort af flere generaldirektorater under 
Kommissionen. Der blev accepteret forslag på en række vigtige områder. For eksempel: 
• Anvendelse af MARS-projektet inden for modelberegning af vin- og 
olivenproduktion (for GD VI). 
• Et operationelt program for overvågning af tropeskove forelagt af afdelingen for 
overvågning af tropisk plantevækst (for GD XI). 
• To fælles bud med ISEI om neurale netapplikationer, den ene til Eurostat 
vedrørende neurale net til arealanvendelsesklassificering og den anden til GD III til 
benchmarkforsøg med neurale netsystemer. 
Arbejde for eksterne kunder 
Der blev gennemført fem kontrakter for kunder i Belgien, Frankrig og Italien vedrørende 
emner fra mikrobølgemålinger til opgørelser over regionale miljøressourcer og 
overvågning af havforurening. 
Andre konkurrencebaserede aktiviteter 
Et firårsprojekt for flere lande vedrørende hurtig miljø- og landbrugsovervågning med 
tilhørende statistiske oplysninger blev accepteret under PHARE-programmet. Et andet 
projekt vedrørende udvikling af systemer til afgrødevurdering og -overvågning i Rusland 
blev accepteret under TACIS. 
-55-
2.7 INSTITUTTET FOR SIKKERHEDSTEKNOLOGI 
Forskning i sikkerhedsteknologi, som blev gennemført af 1ST, bidrog til 
rammeprogrammets aktionslinjer for måling og prøvning, miljø og klima, sikkerhed i 
forbindelse med nuklear fission samt kontrolleret termonuklear fusion. IST's overordnede 
opgave er at gennemføre forskning, som bidrager til sikre ingeniørarbejder, nukleare 
reaktorer, fusionsprøver, samt forskning vedrørende særlige problemer i kemiske 
fabrikker og kraftværker. 
Instituttet deltager også i forskellige aktiviteter til støtte for Fællesskabets energipolitik 
inden for området nuklear sikkerhedskontrol (Euratoms sikkerhedskontrol og IAEA). 
A. Institutionelle aktiviteter 
Under programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission vedrører IST's 
undersøgelser hovedsageligt definering af sikre driftsvilkår for industrianlæg og for 
forskning, eksisterende eller planlagt. En stor del af IST's aktiviteter vedrører 
programmet for nuklear sikkerhed. Der ydes omfattende støtte til Direktoratet for 
Euratoms Sikkerhedskontrol under GD XVII, til GD I og til Den Internationale 
Atomenergiorganisation (IAEA). IST's støtteaktiviteter er generelt kraftigt blandet med 
institutionel forskning. 
Der blev opnået nye resultater fra et vigtigt kernenedsmeltningsforsøg (med corium) 
vedrørende standsning af smeltningen i prøvebeholderen TERMOS. Under forsøget 
simuleredes situationen inde i beholderen under et alvorligt uheld. 
Den første version af COMETA-koden til beregning af vekselvirkninger mellem brændsel 
og kølemiddel er nu færdig og anvendes til rutineberegninger før og efter FARO-prøver. 
Eksterne brugere omfatter IKE, ENEA og universitetet i Wisconsin. IKE indførte 
brændselssammenbrudsmodellen i koden. 
Forsøgsprogrammet med STORM-anlægget indledtes i juni 1995. Den avancerede 
instrumentering til karakterisering af aerosoler blev valideret. Den termohydrauliske 
adfærd i blandingsbeholderen og afsætningen i rørene af Sn-aerosoler under forskellige 
termohydrauliske vilkår blev afprøvet (fire prøver med beregninger før prøven, analyser 
og beregninger efter prøven). Dokumentationen af disse prøver er næsten færdig. Det 4. 
og 5. møde i den internationale STORM-brugergruppe blev afholdt i marts og december. 
Fem sæt aerosolproblemer blev foreslået som benchmarks for koder, der for øjeblikket 
anvendes til modelberegninger af termohydraulik og aerosolfysik i nukleare anlæg. Der 
viste sig at være store uoverensstemmelser i de resultater for turbulent deposition og 
resuspension af aerosoler, der var beregnet ved hjælp af forskellige koder. For at kunne 
forbedre og vurdere disse matematiske modeller er der behov for pålidelige måledata til 
sammenligningsformål. 
Arbejde til støtte for Phebus FP blev gennemført i fællesskab med et hold af analytikere 
fra 1ST og lokalt personale i CEA Cadarache (F) for at fortolke den rigdom af on-line og 
post-test målinger, der er til rådighed fra en første test (sidst i 1993) med let bestrålet 
brændsel og for at forberede den næste test med bestrålet brændsel. Den første test gav 
nogle uventede resultater, så som fremskreden nedbrydning af brændselsstængerne, lav 
-56 
deposition i forsøgskredsløbet og persistente radioaktive jodgasser i 
indeslutningsbeholderen. 
Der blev tilføjet nye og ajourførte modeller til ESTER-systemet (European Source Term 
Evaluation Reference - europæiske forskning til evaluering af radioaktive udslip). En ny, 
udvidet version af ESTER blev formelt frigivet på et brugergruppemøde i oktober. En 
udstrakt validering blev gennemført med brugergruppen. 
Der blev udviklet instrumenter til ikke-destruktiv prøvning: der anvendes nu en ny PIN-
monitor i Mol (Belgien), en scanner til MTR-brændselspladeinspektion i Romans sur Isère 
(Frankrig), en ny gamma-måler til kontrol af brændselselementer, som er oplagret under 
vand og en ny plutoniumaffaidsmonitor. Et ubemandet system til sikkerhedskontrol med 
anlæg med lavberiget U, inklusive særligt programmel og en ny neutronkrave ("neutron 
collar"). 
Under programmet for kontrolleret termonuklear fusion deltog 1ST i den 
verdensomspændende udvikling af fusionsteknologi koncentreret omkring projekteringen 
af den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER). Det samlede prøvningssystem 
til tritiumsikkerhedslaboratoriet ETHEL blev færdigt. De forskellige laboratoriesystemer 
blev afprøvet og den fornødne dokumentation udarbejdet med henblik på at gennemføre 
den fornødne kolde idriftssættelsesfase inden nukleare tests med tritium. 1ST var vært for 
det femte tematiske møde om tritiumteknologi og referatet blev offentliggjort i Fusion 
Technology Journal. 
F&U-aktiviteterne var koncentreret om fusionsmaterialer, affaldsundersøgelser, metoder 
til tritiumkontroi og nye målemetoder. 1ST var vært for en række tritiumforsøg, for 
eksempel vedrørende karakteristiske kendetegn ved interne strukturers adfærd, reduktion 
af tritieret vand på regenererbare varme jernlejer samt ydeevnen hos en tritiumgasmonitor 
baseret på scintillationsprincipper. Inden for ETHEL fortsatte arbejdet vedrørende: 
karakterisering af tritiumrecykJering og -udgasning fra potentielle første vægs-materialer 
under fusionsreaktorvilkår, undersøgelse i stor målestok af gas-detritieringsteknikker samt 
måling af forskellige permeationsbarrieres ydeevne. Et forsøgsanlæg til detritiering og 
behandling af aktiveret/tritieret fast fusionsaffald er ved at blive samlet. 
Arbejdet under programmet for måling og prøvning var koncentreret omkring vurdering 
af strukturers driftssikkerhed. Større pseudodynamiske prøver blev gennemført i ELSA-
anlægget på en stor komposit stål/beton-ramme under betingelser, der simulerede kraftige 
jordskælv, til støtte for valideringen og den yderligere forbedring af eurokodeks 8 (der 
gælder for udførelse af ingeniørarbejder i jordskælvstruede områder) og eurokodeks 4. 
Materialers og kritiske strukturkomponenters dynamiske egenskaber blev undersøgt i 
LDTF-anlægget, hovedsageligt i samarbejde med industrien. 
Der blev udviklet værktøjer til simulering af fuldstændige ingeniørarbejders adfærd under 
jordskælv. Der blev gjort betydelige fremskridt i modelforudsigelse og sammenligning 
med forsøgsresultater, vedrørende reaktioner i udfyldningsmurværk og samlinger mellem 
bjælker og søjler i armeret beton. Et fuldstændigt dokumentationssæt (manualer og 
modelbeskrivelsesrapporter) blev gjort færdigt for PLEXIS-3C og en stor computerkode 
til transientdynamisk analyse af generelle 3-D koblede fluid-struktursystemer blev udviklet 
i samarbejde med CEA (Frankrig). 
-57 
Faciliteter og beregningsværkstøjer til industriel driftssikkerhedsforskning inden for 
programmet for klima og miljø blev fuldstændigt operationelle. FIRES-anlægget blev 
blandt andet anvendt til komplekse polymeriationsprøver som en tjenesteydelse til den 
kemiske industri. Kontrolsystemudvikling blev støttet og eksperimentelt verificeret i 
samarbejde med TU Stuttgart (Tyskland) for at demonstrere kontrol baseret på Kalman-
filter og til anvendelsen af kontrolalgoritmer i neurale net. Der blev gennemført 
udluftningsprøver på COLUMBUS-anlægget for at simulere horisontal beholdertømning 
og situationer i varmevekslere. DRACULA-anlægget producerede referencedata til design 
af sikkerhedsventilsystemer i store anlæg. 
Den første kommercielle version af RELIEF-koden til sikkerhedsventil-design blev gjort 
færdig, inklusive industriel verificering. Den kombinerer komplicerede modelberegninger 
med særdeles stor brugervenlighed. I en praktisk prøve var en leder af et anlæg i stand til 
at installere programmellet på sin pc og simulere forskellige udluftningsscenarier for det 
pågældende anlæg på mindre end to timer. 
Det avancerede simulationsprogrammel til modelberegninger af detonering/afbrænding, 
REACFLOW, blev frigivet i en 2-D version. Nyt programmel til modelberegninger af 
tofase-flow og til spredning af tunge gasudslip blev yderligere udviklet. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
Som støtteaktiviteter for harmoniseringen af interne inspektionsmetoder til nuklear 
sikkerhedskontrol blev der afholdt uddannelseskurser i PERLA til sikkerhedsinspektører, 
inklusive russiske inspektører og operatører og industrieksperter, og der blev ydet støtte i 
marken til sikkerhedsinspektører under fysisk kontrol med lagerbeholdninger (PIV -
Physical Inventory Verification). Der blev også tilvejebragt tidssvarende udstyr og 
referenceanalyser til prøver af nukleare materialer. Der blev også foretaget ikke-
destruktive prøver. 
B. Konkurrencebaserede aktiviteter 
Aktioner med omkostningsdeling 
18 ud af 52 forslag var succesfulde. De vedrører BRITE-programmet, programmet for 
miljø og klima, ESPRIT/HPCN-programmet, programmet for sikkerhed i forbindelse med 
nuklear fission og teknologioverførselsprogrammet. ELSA, Det Europæiske Laboratorium 
for Vurdering af Konstruktioner, blev anerkendt som stort anlæg for europæiske brugere 
inden for programmet for forskeres uddannelse og mobilitet. Et forskningsnet bestående 
af 12 europæiske organisationer er blevet godkendt til forskning til støtte for eurokodeks 
8. 
Konkurrencebaseret støtte til fællesskabspolitik 
1ST besvarede indkaldelser af forslag offentliggjort af forskellige generaldirektorater. 
Nogle forslag befinder sig på et avanceret diskussionstrin, navnlig støtte til udviklingen af 
eurokodeks 8 for GD III. 
Arbejde for eksterne kunder 
58 
1ST fik bestillinger på arbejde fra forskellige virksomheder, myndigheder og 
sammenslutninger. Udviklingsarbejdet omfattede simulering af almindelige og armerede 
betonkonstruktioners reaktion på impulsbelastning. Der blev også underskrevet større 
kontrakter med USNRC, for undersøgelser vedrørende alvorlige uheld med FARO og 
med det portugisiske generaldirektorat for monumenter (DGEMN) for en eksperimentel 
undersøgelse af struktursikkerhed i klostret Sâo Vicente de Fora i Lissabon. 
FARO 
En række prøver i FARO vedrørende standsning afsmeltningen under højt tryk, hvor 
der blev anvendt 150 kg smeltet kernemateriale (corium), blev afsluttet med succes i 
1995. 
Der blev opnået vigtige resultater i forbindelse med vekselvirkninger mellem brændsel 
og kølemiddel i scenarier for alvorlige uheld i letvandsreaktorer. 
Herunder navnlig: 
Alle prøver viste væsentlig bremsning og standsning af smeltningen i vand. De 
gennemsnitlige størrelser på det løsnede materiale lå mellem 3,5 og 5 mm. Dette viser 
at det skulle være muligt at nedkøle lejet af løsnet materiale med vand. Tidlig termisk 
belastning af strukturer til indsamling af løsnet materiale fandtes at være mild. 
Der optrådte ingen dampeksplosioner. 
Der blev gjort en større markedsføringsindsats for at fremme nye konkurrencebaserede 
aktiviteter og gøre reklame for de opnåede resultater inden for industriel driftssikkerhed. 
IST-aktiviteter blev udstillet på tre udstillinger: Loss Prevention Symposium i Antwerpen, 
INCHEM 95 i Tokyo og RICH i Milano. De første salg og kontrakter med eksterne 
kunder peger på en succesfuld og positiv tendens for fremtiden. 
59 
2.8 INSTITUTTET FOR TEKNOLOGISKE FREMTIDSSTUDIER 
IPTS har til opgave konstant at være opmærksom på alle relevante, betydelige og 
fremtrædende videnskabelige og teknologiske begivenheder og tendenser i Europa, og 
navnlig hvis de kræver handling på EU-niveau. Instituttet bidrog til rammeprogrammets 
aktionslinje for målrettet socioøkonomisk forskning. De vigtigste opgaver for IPTS er: at 
indsamle de oplysninger, der er til rådighed, uvildigt at analysere, behandle og samle 
disse oplysninger samt at indkredse klare tendenser eller behov for beslutningstagernes 
handling. 
De vigtigste aktuelle opgaver for IPTS er at oprette Det Europæiske Observatorium for 
Videnskab og Teknologi (ESTO) og at gennemføre teknologiske fremtidsstudier. 
A. Institutionelle aktiviteter 
IPTS flyttede til Sevilla i 1994 og fik under det fjerde rammeprograms aktionslinje for 
målrettet socioøkonomisk forskning forstærket sit målområde og tildelt tilsvarende 
menneskelige og finansielle ressourcer. En væsentlig del af 1995 gik derfor med at 
udarbejde et operationelt arbejdsprogram. Det generelle formål er at indhente tilgængelige 
bidrag fra eksperter, konsulenter, forskningsorganisationer og institutter i 
medlemsstaterne, og om muligt også i tredjelande for hurtigt at blive i stand til uvildigt 
og tilbundsgående at analysere, behandle og samle disse oplysninger, og hvad der er 
endnu vigtigere, at uddrage klare tendenser eller behov for handling i en form, der er 
brugbar for beslutningstagere. 
Selv om IPTS's aktiviteter og ressourcer formelt er delt på specifik forskning på den ene 
side og støtte til EU's politik på den anden side, vedrører alle projekter direkte eller 
indirekte samfundets behov for viden og indsigt. Det er uundgåeligt, at grænserne mellem 
de to former for aktiviteter kan være lidt flydende. 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
Observatoriet ved IPTS udgør en integrerende del af instituttets arbejde og er for 
øjeblikket fokuseret på udvalgte områder, men et net af lignende organisationer, som 
opererer på nationalt plan er ved at blive sat op med henblik på en udvidelse af 
anvendelsesområdet og for at tilfredsstille den meget bredere funktion, der tilkommer et 
virkeligt Europæiske Observatorium for Videnskab og Teknologi. Alle interesserede 
parter deler ansvaret for at gennemføre en "teknologisk overvågning" som et 
fællesforetagende. Funktionen teknologisk overvågning er blevet udformet med henblik på 
støtte til beslutningstagning og suppleres af specifikke grundige fremtidsanalyser med 
henblik på at kaste lys over grænsefladen mellem teknisk-videnskabelige aspekter på den 
ene side og samfundsøkonomiske aspekter på den anden side. 
Da arbejdsløshedsproblemet i høj grad optager EU-institutionerne og samfundet er den 
drivende kraft bag alle IPTS's aktiviteter det sammensatte begreb "teknologi­
konkurrenceevne-beskæftigelse" . 
I 1995 påtog IPTS sig en række fremtidsundersøgelser vedrørende specifikke emner i 
forbindelse med enten en teknologi (f. eks. bioteknologi), et område (f. eks. individuel 
mobilitet) eller et tværgående emne eller aspekt. For eksempel blev der gennemført 
-60-
arbejde vedrørende den regionale dimension, nærmere betegnet Middelhavsområdet, inden 
for rammerne af både integreret udvikling og bestemte sektorer (vedvarende energikilder, 
vandproblemer). 
Institutionelle støtteaktiviteter 
Teknologiske fremtidsstudier vedrørende materialer, genanvendelse af kemiske råstoffer 
og energigenindvinding fra kommunalt plastaffald, der blev indledt i 1994 for GD XI 
(miljø), resulterede i fire indledende undersøgelser: 
• igangværende projekter vedrørende mekanisk genindvinding af kommunalt 
plastaffald 
• igangværende lovgivningsaktivitet inden for behandling af plastaffald 
• igangværende projekter vedrørende plastgenindvinding ved kemolyse 
• igangværende projekter vedrørende energigenindvinding fra kommunalt plastaffald. 
Tre nye familier af energiteknologi blev undersøgt i 1995 og føjet til den række af 
fremtidsanalyser, der blev lanceret i 1994 for GD XVII (energi): solceller, C02-fjernelse 
og -oplagringsteknologier og biologisk sekvestration af C02. 
En ny ajourføring af rapporten om klimaændringsforskning og -politik (Afdelingen for 
fremtidsforskning og GD XVII) omfatter overvågning og vurdering af nylige 
forskningsresultater vedrørende klimafølsomhed, med særlig vægt på tidligere 
klimaændringer og på modelberegninger samt en syntese af resultaterne fra 
klimaændringskonferencen i Berlin i 1995. 
To nye case studies til serien "Business and Environment" blev gjort færdige til 
afdelingen for fremtidsforskning, den ene om affaldsminimering og den anden om renere 
teknologi i små og mellemstore virksomheder. Denne serie skal give et akkurat billede af 
en række aspekter ved konkurrenceevne og beskæftigelse i firmaer, som er ivrige efter at 
reagere på presset på miljøet. 
I forbindelse med arbejde udført for GD XVI (regionalpolitik) fortsattes samarbejdet med 
det japanske agentur NISTEP, som tager sigte på at sammenligne de europæiske og 
japanske erfaringer med regionaludvikling set ud fra et FTU-politisk synspunkt. Dette 
projekt skal afsluttes i 1996. 
Efter anmodning fra Europa-Parlamentets interne arbejdsgruppe STOA (Scientific and 
Technological Options Assessment) har IPTS lanceret de tre følgende projekter: 
• "Bioteknologiens rolle for den europæiske farmaceutiske industris 
konkurrenceevne": Videnskabelige, økonomiske, juridiske og sociale betragtninger 
må tages op til fornyet overvejelse ved sammenligningen af EU's stilling med dens 
største konkurrenters. Projektet tilvejebringer et faktuelt overblik over F&U- og 
innovationsindsatsen i den farmaceutiske sektor og en fremtidsbeskrivelse af 
prioriteterne inden for forskning efter nye lægemidler og udsigterne og 
forventningerne til nye medicinske behandlinger. De forventede socioøkonomiske 
61 
fordele ved nye lægemidler i forbindelse med det europæiske sundhedsvæsen 
analyseres. 
"Fremtidens bil, bilens fremtid": De vigtigste spørgsmål for fremtidens 
transportsystemer hænger sammen med opnåelsen af bæredygtige vilkår set ud fra 
et miljømæssigt, socialt og økonomiskt synspunkt. Projektet er navnlig rettet mod 
teknologiske, sociale og økonomiske aspekter ved problemer i forbindelse med 
enkeltpersoners mobilitet. Projektets målsætninger er at udvikle strategier til 
løsning af konflikter mellem efterspørgslen efter individuel mobilititet i 
massemålestok på den ene side og økologisk pres, sikkerhedsproblemer og 
trafikpropper på den anden side. Det første trin er koncentreret omkring 
teknologiske aspekter, såsom nye motorformer fokuseret på nulemission/elbiler og 
de hermed forbundne mulige energioplagringssystemer, letvægtsmaterialer, 
genbrugsaspekter og telematik til øget vejbrugseffektivitet. Resultaterne er 
offentliggjort i en række rapporter. Der er også behandlet socio-økonomisk-
politiske aspekter, som f. eks. førerens adfærd/mentalitet og problemer med 
accepteringen af forskellige teknologiske valgmuligheder. 
Fig. 4 - Den månedlige rapport fra IPTS 
"Multimedie informationsmotorveje": Projektet er navnlig koncentreret omkring 
problemer, som skyldes den hastige udvikling af disse teknologier og de tjenester, 
de tilvejebringer, som adgangsudstyr, prisfastsættelse/fakturering til brugerne, 
prioritetssystemer, sammenkoblings- og interoperabilitetsspørgsmål, indhold og 
sikkerhedsaspekter osv. En første rapport handler også om direkte og indirekte 
virkninger for beskæftigelsen: som ved de fleste fornyende teknologier vil der 
opstå et tab af arbejdspladser på kort sigt, medens den øgede generelle økonomiske 
ydeevne vil få positive virkninger på mellemlang og lang sigt. Dette medfører 
genbrug af arbejdsstyrken, og det er for øjeblikket vanskeligt at anslå 
omkostningerne forbundet hermed. Der drøftes også aspekter vedrørende sociale 
og individuelle forhold, som social udelukkelse eller ændringer i menneskelige 
relationer. 
62 
B. Konkurrencebaserede aktiviteter 
For første gang er IPTS gået ind på det konkurrencebaserede marked efter 
forskningskontrakter. Dets forslag vedrører hovedsagelig ikke-nuklear energi (5 forslag 
forelagt, de 3 modtaget støtte), levnedsmidler, miljø, internationalt samarbejde om 
vandressourcer samt biomasse (til forskellige middelhavsprogrammer, som forvaltes af 
GD I/B). Det meste af arbejdet vil blive gennemført i 1996. 
63 -
Bilag 1, tabel 1 
FFC'S INSTITUTIONELLE STØTTEAKTIVITETER 
FFC'S INSTITUTIONELLE STØTTEAKTIVITETER RÅDETS BESLUTNINGER, DIREKTIVER OG 
FORORDNINGER OG KOMMISSIONENS MEDDELELSER 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM FFC'S 
INSTITUTIONELLE STØTTEAKTIVITETER 
Miljø og klima 
Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening Arbejde til støtte for direktiv 80/779/EØF, 89/427/EØF, 
82/884/EØF, 85/203/EØF og 92/72/EØF 
Det Europæiske Kemikaliekontor Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet 
(93/Cl(02), EFT nr. Cl/3 af 5.1.1993 om Det Europæiske 
Kemikaliekontor. Arbejde til støtte for direktiv 67/548/EØF og 
92/32/EØF. 
Det Europæiske Center for Validering af Alternative Metoder Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet 
SEC(91)1794 endelig udg. af 29. oktober 1991. Oprettelse af et 
europæisk center for validering af alternative metoder 
Arbejde til støtte for direktiv 86/609/EØF. 
Støtte til Det Europæiske Miljøagentur Rådets forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse 
af Det Europæiske Miljøagentur (EFT nr. L 120/1 af 11.5.1990) 
(se navnlig artikel 15 og bilag A: samarbejde med FFC) 
Det Europæiske Fællesskabs Farmaceutiske Informationsnet Arbejde til støtte for direktiv 93/39/EØF og 93/40/EØF og Rådets 
forordning 93/2309/EØF og 2377/90/EØF 
Kvalitetskontrol med forbrugsvarer (forbrugerbeskyttelse) Kosmetik: 6. ændring af forordning EF/76/768 om 
produktsikkerhed: direktiv 92/59/EØF af 29.6.1994 om almindelig 
produktsikkerhed 
-64 
Industriel pålidelighed: bioteknologisk sikkerhed i forbindelse med Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, 
større ulykker Arbejde til støtte for direktiv 82/501/EØF 
Metodologier til UCLAF 
Landbrug og fiskeri 
Fjernanalyse for landbruget Rådets afgørelse af 14. november 1994 om fortsat anvendelse af 
teledetektion i landbrugsstatistik i perioden 1994-1998 
(94/753/EØF, EFT nr. L 299/27, 22.11.1994.) 
Identifikation af dyr 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet 
Det Europæiske Center for Vin, Alkohol og Spiritus (KOM(93)360/3). Arbejde til støtte for Rådets forordning (EØF) 
nr. 2048/89, 2348/91 og 2347/91 og Kommissionens forordning 
Referencemålinger og referencematerialer til kvalitetskontrol med nr. 2676/90. 
levnedsmidler 
Nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol 
Støtte til Euratoms sikkerhedskontrol: I almindelighed Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 
Støtte til Euratoms sikkerhedskontrol: In situ-laboratorier og 24. marts 1992 (SEC(92)515 endelig udg. om Kommissionens 
ECSAM beslutning om opførelse af in situ-laboratorier til kontrolanalyser 
af sikkerhedskontrolprøver i perioden 1991-1996 (se navnlig 
artikel 16 om samarbejde med FFC) 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet 
(KOM(94)383 endelig udg. af 7. september 1994 om den ulovlige 
handel med nukleare materialer og radioaktive stoffer 
Støtte til IAEA's sikkerhedskontrol Meddelelse fra Kommissionen til Rådet KOM(90)681 endelig udg. 
om en aftale i form af en brevveksling mellem den internationale 
atomenergiorganisation på den ene side og Kommissionen på Det 
Europæiske Atomenergifællesskabs vegne på den anden om 
samarbejde om forskning og udvikling inden for 
sikkerhedskontrol. 
tf 
FORKORTELSER OG AKRONYMER Bilag 2 
ADAGE 
AQUACON 
ARTINA 
BRITE-EURAM 
CEA 
CEN 
CORDIS 
ELSA 
ENIC 
ESPRIT-HPCN 
ESTI 
EURATOM 
EUREKA 
EUROSTAT 
RP 
IPACERC 
JOULE 
MITO 
NASA 
NEA 
NESC 
NET/ITER 
PHARE 
PHEBUS 
RIVM 
ROBERTINO 
SCK/CEN 
SPOT 
TACIS 
THERMIE 
USNRC Aide à la Décision Aménagement Gestion de l'Environnement 
Analytical Quality Control 
Analysis of Radioisotope Traces for the Identification of Nuclear 
Actinides 
Basic Research in Industrial Technologies for Europe- European 
Research on Advanced Materials 
Commissariat à l'Energie Atomique (Paris - Frankrig) 
Comité Européen de Normalisation 
Community Research and Development Information Service 
European Laboratory for Structural Assessment 
European Network for Inspections Qualification 
European Strategic Programme for Research and Development in 
Information 
European Solar Test Installation 
European Atomic Energy Community 
European Research Coordination Agency 
Det Statistiske Kontor 
Rammeprogram 
Induction Plasma Assisted CVD of Erosion Resistant Coatings 
Joint Opportunities for Unconventional or Long-Term Energy 
Supply 
Microphyte Toxins 
National Aeronautics and Space Administration 
Nuclear Energy Agency (Paris - Frankrig) 
European Network for Evaluating Steel Components 
Next European Torus / International Thermonuclear Experimental 
Reactor 
Poland - Hungary: Assistance for Economic Restructuring 
Fransk forsøgsreaktor (Cadarache - Frankrig) 
Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (Nederlandene) 
Facility for the Blanket Handling Device Development in 1:3 Scale 
Studiecentrumm voor Kernenergie/Centre d'Etudes Nucléaires (Mol 
- Belgien) 
Système Probatoire pour l'Observation de la Terre 
Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States 
and Georgia 
Technologies Européennes pour la Maîtrise de l'Energie 
United States Nuclear Regulatory Commission 

Sé 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 158 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 15 
Katalognummer : CB-CO-96-170-DA-C 
ISBN 92-78-02632-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg