ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 550 
 
 
Vol. 1984/0 218 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openin g to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this fi le is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983  über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27. 9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K0M(84) 550 endelig udg.  
Bruxelles, den 10. oktober 1984
situationen i skibsbygningsindustrien i Fællesskabet
(Situationen i begyndelsen af 1984)
K0MC84) 550 endelig udg.

INDHOLDSFORTEGNELSE
R esum é
1. Indledning
2. D en  generelle økonomiske baggrund
3. Udviklingen på søtransportomridet
4. Skibsbygningsindustriens situation
4.1. Generelle tendenser
4.2. Situationen i Fællesskabet
4.2.1. Produktion
4.2.2. Ordretilgang
4.2.3. Ordrebøger
4.2.4. Beskæftigelse
4.3. Udsigter
5. Retningslinjer for foranstaltningerne  
pi fællesskabsplan
Tillæg

RESUME:
Dette dokument er Kommissionens sjette rapport t i l  Rådet o m  krisen i skibsbyg­
ningssektoren og dens forløb.
Situationen i skibsbygningssektoren blev forværret i 1983. D e n  internationale  
tilbagegang i søtransporten, s o m  indtrådte i 1981, holdt sig, hvilket øgede  
forstyrrelserne s o m  følge af flådernes overkapacitet.
I modsætning t i l ,  hvad der kunne forventes på baggrund af denne negative  
udvikling, faldt verdensefterspørgslen efter skibe ikke i 1983. Det skyldes  
b l.a ., at der blev afgivet en del spekulationsprægede ordrer, hvortil t i l ­
skyndelsen var et nyt prisfald, s o m  fandt sted under indflydelse af de japan­
ske og koreanske værfter. M ens disse værfter sikrede sig en større andel af  
ordrerne end tid lig ere, oplevede den europæiske skibsbygningsindustri en  
h id til uset tilbagegang på markedet og står således over for den utvivlsomt  
vanskeligste situation nogensinde.
Det ser ikke ud t i l ,  at skibsværfterne kan forvente nogen bedring af situationen  
i den nærmeste fremtid; fladerne er m e d  deres overskudskapacitet i stand t i l  
at opfylde transportbehovet, selv o m  det vokser, og produktionen v il derfor  
blive præget af faldende ordretilgang. Medmindre de japanske og koreanske  
producenter, s o m  dækker 65%  af verdensefterspørgslen, er in dstillet på at  
bæ re en del af denne efterspørgselsnedgang, kan situationen tilmed blive  
meget vanskelig i de regioner, hvor skibsbygningsindustrien er mest sårbar,  
navnlig i Europa.
I Fællesskabet faldt ordretilgangen m e d  2 1 %  i 1983, og dette er allerede blevet  
fulgt af en reduktion af værfternes arbejdsstyrke m e d  9 % . Der er mulighed for  
en ny beskæftigelsesnedgang på kort sigt, idet en ræ kke værfter har haft redu­
cerede arbejdsplaner siden efteråret 1983, og der er bebudet nye afskedigelser.
Denne udvikling v il kræve, at Fællesskabets skibsbygningsindustri fornyer og  
forøger sin indsats for at tilpasse sig markedet, navnlig gennem  en forbedring  
af konkurrenceevnen, og i givet fald også, at de offentlige følgeforanstalt­
ninger justeres tilsvarende.

- 1 -
R A P P O R T  O M  SITUATIONEN I SKIBSBYGNINGSINDUSTRIEN I F Æ L L E S S K A B E T
Situationen i begyndelsen af 1984
1. lodLidoiog
I henhold t i l  Rådets resolution af 19. september 1978 (*) skal Kommissionen  
m e d  jævne mellemrum fremlægge en rapport o m  udviklingen i denne sektor.  
Næ rværende dokument er Kommissionens sjette rapport. Denne rapport inde­
holder ligesom de foregående (**) en beskrivelse af markedssituationen og  
markedstendenserne inden for skibsbygningsindustrien.
Konjunkturerne var i 1983 ugunstige for skibsbygningsindustrien: afmatningen  
i søtransporten og forstyrrelserne s o m  følge af flådernes overkapacitet  
fortsatte. Samtidig udnyttede værfterne i verdens to førende skibsbygnings­
lande deres stærke s tillin g  på markedet for at bevare aktiviteten, og de  
europæiske værfter blev derved alene o m  at bæ re krisens byrder: fælles­
skabsindustriens andel af de nye ordrer på verdensplan faldt således  
brat t i l  11%, m e n s  den h id til aldrig havde været under 17% .
P å denne baggrund kunne værfterne i Fællesskabet trods de tilpasningsbestræ­
belser, der tydeligt har været udfoldet i snart ti år, ikke undgå en fornyet  
tilspidsning af deres situation. Hovedparten af d e m  så sig nødsaget t i l  at  
foretage nye omlægninger, lukninger og afskedigelser. D e  offentlige myndig­
heder måtte i adskillige tilfælde fortsat træde t i l  for at undgå, at forstyr­
relserne fik for katastrofale følger, og de sociale kriterier har undertiden  
vejet tungere end de økonomiske.
(*) EFT C 229 af 27.9.1978.
(**) Supplement 7/79 til EF-Bull.; dok. K0M(80)443 endelig udg.; K0M(81)432
endelig udg.; K0M(82)564 endelig udg.; K0M(83)483 endelig udg.

- 2 -
D e  japanske og koreanske værfter øver alene i kraft af deres andel på 65 %  
af verdensmarkedet en afgørende indflydelse på markedsforholdene. Fællesskabet  
kan næ ppe affinde sig med, at dets værfter bliver urimelig ugunstigt s tille t  
på grund af disse konkurrenters adfærd. Foruden den indsats, fællesskabsværf­
terne m a  bringes t i l  ai: yce m e d  hensyn t i l  forbedring af konkurrenceevnen,  
er det derfor nødvendigt at tilstræbe en større international disciplin for  
at sikre, at de japanske og koreanske værfter bærer en rimelig del af verdens­
krisens følger. Denne disciplin har før bestået sin prøve i visse vanskelige  
kriseøjeblikke, og den bør genskabes i ajorført form, hvilket bl.a. v il sige,  
at Korea, hvis industri i mellemtiden er blevet medansvarlig for udviklingen  
i markedsforholdene, bør opfordres t i l  at tils lu tte  sig den. U den en forbedring  
af sektorens effek tivitet og en udbygning af det internationale samarbejde  
ser det ikke ud t i l ,  at den europæiske skibsbygningsindustri i de næste år  
gradvis v il kunne k o m m e  ud af sine vanskeligheder.
2. £|Q=i|Q|C|kk|_ø^QQomiske.baggrund
I 1983 bedredes den økonomiske situation sammenholdt m e d  året før. Det reale  
B N P  i OECD-området voksede således m e d  2,4% i 1983. Produktionen i faste  
priser fulgte stort set s a m m e  udvikling, m e d  en generel konsolidering i årets  
anden halvdel.
Kommissionens seneste prognoser viser, at opsvinget muligvis v il fortsætte  
i 1984, m e n  det fremgår også, at der er betydelig risiko for, at disse forvent­
ninger ikke holder stik. Det forudses således, at B N P  v il vokse m e d  4,4%  
i OECD-området i 1984 og få en tilsvarende vækst på verdensplan, og at verdens­
handelen, målt på grundlag af importen, v il stige m e d  4,4%. I Fællesskabet  
forventes der en mere beskeden stigning på 2,2% i B N P  i 1984. Der forudses  
imidlertid en afdæmpning af vækstraten i 1985.
D e  mørke udsigter, der i begyndelsen af 1983 gjorde sig gældende for søtrans­
porten, s o m  er den vigtigste transportform i verdenshandelen, afløstes ved  
årets slutning af en behersket optimisme.

- 3 -
3. yd^ikiiQg|Q_Bl_|gtn|D|BQCtQ|c|det
D en  forværring inden for næsten alle områder af søtransportmarkedet, der indtråd­
te i 1980, prægede også i vid udstrækning 1983. Situationen var endnu engang  
helt domineret af virkningerne af transportkapacitetsoverskuddet, s o m  forstær­
kedes af afmatningen inden for søfarten. Bruttogodsmængden transporteret ad  
søvejen er siden 1979 gået 1 6 %  tilbage, m en s udnyttelsen af flåderne  
malt i ton-miles er faldet m e d  2 5 %  i s a m m e  periode. Samtidig stagnerede  
fladen, m e n  denne status quo kunne ikke forhindre, at markedssituationen  
forringedes i 1983. Spændingerne blev særlig forværret af en tydelig o g  
voksende transportoverskudskapacitet. Denne uligevægt havde en katastrofal  
virkning på fragtraterne, der har været faldende siden 1981, og ramte prak­
tisk taget alle delmarkeder.
T A B E L  1  V E R  D E N S  S Ø T R A N S P O R T  O G  H A N D F I S S K TP ^FI & D F
1973
1975
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983 pOlieprodukter Andre varer
Søtransport flåde (*)
m i a 
ton-  
m i les
10.217  
9.730  
1 1  .467  
10.646  
10.659  
9.405  
8.371  
6.482  
6.250100
95
112
105
107
92
8 2
63
6 1m io
tdw
234.3
313.0
356.1
352.9
350.9
348.4
342.4
322.5
301.6100
134
152
151
150
149
146
138
129Søtransport
mia 
ton-  
m i les
5.187
5.636
6.050
6.388
7.016
7.372
7.469
7.217
6.930100 
109 
117 
123 
135 
142 
144 
Ì 39 
134flåde (*)
m io
tdw
205.6
230.7  
268,5
279.8
287.0
292.9
305.9  
320,6'
331.0
(*) ved årets udgangp = foreløbige tal kilde: Fearnleys Oslo

- 4 -
Disse tal viser også, at udviklingen har været forskellig for de forskellige  
delmarkeder. For så vidt angår olietankskibe faldt transporten af olieprodukter  
i ton-miles således i 1983 m e d  2 5 %  i forhold t i l  1981, og der ses en tilbagegang  
på over 40 %  i de sidste fem  år. Denne situation skyldes først og fremmest  
den yderligere nedgang i olieforbruget på omkring 9 %  og en voksende forsyning  
fra o lie fe lte r, der ligger nærmere forbrugscentrene, hvilket samtidig har  
medført kortere transportafstande. Selv o m  olietankskibsflåden, der har været  
præget af overskudskapacitet i flere år, formindskedes m e d  yderligere 1 2 %  
i 1983, var dette ikke tilstræ kkeligt t i l  at opveje den store nedgang i den  
transporterede tonnage og standse forværringen af markedssituationen. Stigningen  
i oplægningen af skibe i 1983 i forhold t i l  1982 vidner klart o m  det trykkede  
marked: tonnagen af olietankere, der er solgt t i l  ophugning, øgedes, m en s  
tonnagen af olietankere, der er oplagt, først viste tegn på en nedgang i begyn­
delsen af 1984. Nogle eksperter mener, at overskudskapaciteten for olietankskibe  
ligger på næsten 50% , m e n  i dette skøn indgår også en vis ineffektiv anvendelse  
af skibene, bl.a. i form af, at der sejles m e d  nedsat hastighed og dellaster.
I søfartskredse er der almindelig enighed om , at overskudskapaciteten inden  
for olietankskibsflåden v il fortsætte i adskillige år endnu, idet olietransporten  
ser ud t i l  at væ re stagnerende på kort eller andog på mellemlang sigt. Supertan­
kerne er hårdest ramt.
Udviklingen gengives i følgende tabel, for så vidt s o m  den kan beskrives statis­
tisk.

- 5 -
T A B E L  2
O P L A G T  T O N N A G E  1000 brt - tdw
Oplagt tonnage Qphugqpf  1-nnn.-ar)g Tnnaaag.  t i l o p lag p -wg
M å n e d  Ant. brt td w  
1978 VII 765 29.651 55.289  
X  737 25.486 47.507 1978Ant. brt td w  
1.088 12.840 21.703M a n e d  Ant. td w
4 0 r;s56~  
37 6.668  
37 6.6721979 I 595 16.678 30.290  
VII 41711.20620.063  
X  353 7.490 12.5181979 904 6.997 11.1371979 I  
VII 
X
! 298 6.204 10.603
VII 268 6.767 12.249
X  233 5.371 9.512
~ ! 229 4.840 8.288
VII 246 8.618.15.562-  
X  287 10.399 19.014  
353 -14.111 26.39 V39 7.112  
45 9.199
67 14.266T95ÏT
[T9ST1980 887 9.184 15.9401 1980 I
I  VII
X
1981 824 9.789 17.517Î9 8 V T "  
~ - .vil 
X74 16.'8é'6"  
77 15.668  
149 35.950
I
VII
X624 25.437 49.122  
1071 35.293 67.26019gi. J . 081 ·  18.086.32.16Q’I  1982 - Ï
r^VII
•  I  XW2S7757"  
79 18.295  
64 13.860
S S ”  T O T T "  
70 13.482  
78 14..868~ m z  i 1292 40.657
VII 1403 45.093 85.755
X  1429 42.641 80.9591983 1.323 20.299 36.8811983 I  
VI 
X
Kilder: Institute of Shipping Economics, Bremen; Howard Houlder Chartering Ltd.
Trods en sådan udvikling har de berørte søfartskredse kun i forholdsvis ringe  
omfang forsøgt at sanere denne del af markedet. Det er imidlertid givet, at en  
resolut indsats kunne medvirke t i l  en forbedring af situationen. D a  en stor  
del af overskudskapaciteten pi 150 mio tdw inden for en kortere eller længere  
periode nødvendigvis skal ophugges, v ille  en fremskyldelse af denne ophugning  
således bidrage t i l ,  at der hurtigere skabes ligevægt på markedet.
Tørlasttransporten har udvist en tilbagegang på næsten 1 0 %  i de sidste to år.  
Situationen for massegodsskibe er imidlertid forværret voldsomt, således s o m  
m a n  måtte forvente, idet den ved udgangen af 1981 bestående overskudsf lide er  
vokset betydeligt s o m  følge af ibrugtagning af skibe, der var blevet bestilt  
stik im od alle markedstendenser, s o m  viste et faldende transportbehov. Over­
skudskapaciteten ligger antagelig nu på næsten 2 0 %  af flåden, hvilket bl.a.  
giver sig udslag i oplagte skibe og en væsentlig formindskelse af flådens udnyt­
telsesgrad.

- 6 -
For si vidt angår de vigtigste delmarkeder inden for tørlasttransporten,  
udviser transporten af jernmalm fortsat tilbagegang, og kultransporten har  
været kendetegnet af en skuffende udvikling, ligesom der for de øvrige råstoffer  
generelt konstateres en tilbagegang, der undertiden har været betydelig. Selv  
korntransporten var igen faldende. I 1984 forventes der kun en mindre bedring  
eller status quo.
Overskudskapaciteten inden for massegodstransporten v il således sandsynligvis  
ikke blive absorberet pi kort sigt, da forøgelsen af flåden s o m  følge af levering  
af nylig bestilte skibe endnu ikke ser ud t i l  at være bremset, og da visse  
redere, bl.a. japanske, fortsat har afgivet undertiden omfattende ordrer på  
denne type skibe, hvilket også risikerer at forsinke genopretningen af fragtra­
terne. Inden for denne del af markedet har flere store operatører således  
foretrukket spekulation i stedet for en forvaltning af flåderne, s o m  kunne  
fremme en fornyet ligevægt mellem udbud og efterspørgsel.
Inden for de mere specialiserede søtransportområder og inden for linjetrafikken  
blev den forringelse af markedssituationen, der indtraf i 1981, i de fleste  
tilfæ lde mere udbredt i både 1982 og 1983, da overskudskapaciteten inden for  
hovedparten af disse transporttyper, f.eks. methantankere, ro-ro-skibe, contai­
nerskibe og fragtskibe, nærmest voksede s o m  følge af, at den generelle økonomiske  
recession bremsede transportaktiviteten på disse delmarkeder. Denne overskuds­
kapacitet ser imidlertid ikke ud t i l  at være så stor s o m  for tankskibe og  
massegodsskibe, således at den m ed  ganske få undtagelser skulle kunne absorberes,  
så snart det generelle økonomiske klima forbedres, og såfremt ordreafgivelsen  
vedrørende nye skibe sker ud fra en realistisk situationsbedømmelse.
M e d  hensyn t i l  Fællesskabet blev den nedgang i medlemsstaternes flåder, der  
har været konstateret i de senere år, yderligere accentueret, hvorimod verdensflå­
den og næsten samtlige søf artsriat i oner s  flåder opretholdt eller endog øgede  
tonnagen i 1983. Andelen af oplagte og ophuggede skibe i forhold t i l  den flåde,  
der er i fa rt, voksede i Fællesskabet. Gennemsnitsalderen for fliden i Fælles­
skabet er nu lidt højere end for verdensflåden.

- 7 -
Rederne har, særlig ved d rift af olietankskibe og massegodsskibe, fortsat  
været s tille t over for fragtrater, s o m  generelt ikke har givet d e m  mulighed  
for at dæ kke skibenes driftsomkostninger, hvilket har medført en forringelse  
af deres økonomiske situation. Inden for en a k tiv ite t, der generelt karakteriseres  
af en høj kapitalkoefficient, en stor gældsætning og et snævert finansielt  
spillerum, har rederne i Fællesskabet, efter at have udnyttet de ret beskedne  
diversifieringsmuligheder, i en ræ kke tilfælde måttet reducere deres flåde  
for at eksistere. Der foreligger ikke fuldstændige sammenfattende data o m  
de forskellige bevælgelser i medlemsstaternes flåde; m e n  følgende statistiske  
oplysninger viser imidlertid m e d  al ønskelig tydelighed den kraftige tilbagegang  
for EF-flåden.
T A B E L  3
V E R D E N S F L Å D E N  O G  F Æ L L E S S K A B E T S  F L Å D E
"1
Flåde pr. 1. ju li (mio b ft.)
|  |1960 | 1970 1975 1977 1978' 1979 |1980 1981 1982 | 1983 !
j  Hele |i I II
|  verden | 129,8| 227,5 342,2 393,7 406,0 413>0 |419,9 420,8 424,7l 422,6
I  E F  I48,1 | 68,3 96,8 105,9 110,9 110,4 | 111,1 109,9 104,5| 95,9 ;
|X  E F  | 37,1| 30,0 28,3 26,9 27,3 26,7 I 26,5 26,1 24,6| 22,7 ;
I  Hele verdi
I  Ien 1
1•' ’1
1j
B  Medlemsstaternes flåde (1000 brt) efter flag
I
|T ysklan d  
|B elcien  
(D a n m a rk  
iFrankrig  
iG ræ k e n la n d  
lir land 
Ilta l i e n 
jN e d e r la n d e n e  
D e t f.KongerigeFlåde pr. 1.7.•  |Ophugning Oplagte skibe J
1981 1982 83 | 1981 1982 83 .  1981 1982 1983 I
t j déc. déc. déc. 1
7708 7707 6897 | 143 185 250 17 409 5 0 1  I
1917 2271 2274 | • · •  · i* 58 • · •. ..
5048 5214 5115 ·  | 110 144 •  . 144 793 843 1
1 1  455 * 10771 9868 | 397 479 658 297 519 1343 !
42005 40035 37478 1 1691 3027 2931 2308 10248 9937 I
268 239 223 | •  ■  · •  · · •  · · ... ... I
10641 10375 10015 | 210 259 705 206 1610 1635
5468 5393 4940 | 65 548 394 ■  · · •  ·  · 462
25419 22505 19122 | 1026 1107 932 770 2591 2272
Kilde: Bestående flåde: Lloyds Register af shipping.
D e  øvrige data: Institute of Shipping E con. iics, Bremen.

- 8 -
Det fremgår af tallene, at situationen forringes mindre i nogle medlems­
stater end i andre; det drejer sig generelt o m  de medlemsstater, der i den  
ene eller anden form har en ordning o m  støtte t i l  rederne. Forværringen af  
EF-redernes situation medfører under alle omstændigheder, at deres muligheder  
for at afgive ordrer pi nye skibe generelt formindskes, hvilket har negative  
virkninger for skibsværfterne i Fællesskabet.
4. §^ib|bygQiDg|iQdy|£EigQ|_|i£.y|i.iQQ_iP
4.1. Generelle tendenser
Krisen i skibsbygningssektoren har manifesteret sig stærkere i 1983 og navnlig  
givet sig udslag i tiltagende forstyrrelser på markedet: kontraktpriserne  
er fortsat faldet siden 1982, hvilket har næret en spekulationspræget efterspørg­
sel, s o m  har øget den usikkerhed, der i forve>n består i sektoren på grund  
af den tidligere omtalte flideoverkapacitet. Hovedårsagen t i l  denne udvikling  
er den holdning, der har kunnet ses hos de japanske og i stigende omfang også  
hos de sydkoreanske værfter, s o m  m e d  deies dominerende s tillin g  på markedet  
er ansvarlige for de forhold, der hersker på det. Resultatet har da også været,  
at de har øget deres andel af verdensmarkedet betydeligt (64%  i 1983 m o d  5 0 %  
i 1982 af de nye ordrer på verdensplan), overvejende på bekostning af de vest­
europæiske værfter (16% i 1983 m o d  2 6 %  i 1982), s o m  på denne m åd e synes at 
befinde sig i en "krise i krisen". *  i
(1) Vedrørende forståelsen og fortolkningen af de begreber oy kilder, der  
er anvendt i denne del af rapporten, henvises t i l  tillægget. Det skal  
bemærkes, at betragtningerne i rapporten er baseret på m æ ngder udtrykt
i kbrt (kompenserede bruttoregistertons), og kilden er Lloyd's Register  
of Shipping (LRS). Grækenland er medregnet i dataene for Fællesskabet  
fra og m e d  1981; det gælder dog ikke OECD-se*-:erne på grund af manglende  
data.

- 9 -
P a verdensplan er omfanget af nye ordrer paradoksalt nok vokset m e d  2 8 %  i  
1983. D a  denne stigning skyldes de tidligere nævnte spekulationsforretninger,  
er den efter g æ n g s opfattelse ikke indledningen t i l  et opsving for sektoren. 
Tværtimod kan den meget vel påvirke den fremtidige udvikling negativt: Eftersom  
en betydelig del af skibsordrerne er afgivet i forventning o m  fremtidigt behov,  
v il der sandsynligvis inden læ nge forekomme en tilsvarende begrænsning af 
efterspørgslen. D e  pågældende kredse venter i øvrigt ikke, at der indtræder  
en forbedring i løbet af de næste to år.
Tilpasningsbestræbelserne i Europa modvirkes af den lavprispolitik, de ja­
panske og koreanske værfter praktiserer, og ligeledes af disse værfters kapaci­
tetsudvidelse. D enne udvikling er også t i l  skade for skibsbygningsindustriens  
leverandører. Især i Europa oplever skibsudrustningsvirksomhederne stigende  
vanskeligheder på grund af aftagende aktivitet og prisfald.
T A B E L  4
K O N T R A K T P R IS E R  F O R  N Y B Y G N IN G S O R D R E R  1976-1983  
(japanske og koreanske værfters priser i mio U S $ ultimo året
1976' 1977 1978 1979» ?  1980 .1981 1982
t1983
30.000 tdu produktskib 15.0 .  15.0 16.0 23.0 26.0 25.0 17.0 16.0
87.000 tdw olietankskib 16.0 16.0 20.0 30.0 36.0 40.0 25.0 24.0 ■
96.000 tdw OBO-skib 23.0 21.0 24.0 35.0 47.0 44.0 30.0 28.0
30.000 tdw massegodsskib 11.0 11.0 12.0 15.5 20.0 19.0 13.0 12.0
70.000 tdw massegodsskib 16.0 16.0 19.0 26.0 30.0 29.0 19.0 18.0
120.000 tdw masseqodsskib 24.0 22.0 26.0 33.0 44.0 42.0 26.0 25.0
125.000 r t |3  LNG-tanker 105.0 115.0 115.0 125.0 150.0 175.0 150.0 150.0
7 5.000 m - 5  LPG-t^nker 42.0 40.0 45.0 60.0 75.0 75.0 53.0 50.0
5.000 tdw ro-ro-skib 10.0 10.0 12.0 14.0 16.0 20.0 15.0 12.0.
—
Kilde: Fearnleys

- 10 -
4.2 Situationen i Fællesskabet  
4.2.1 Produktion
I 1983 androg produktionen af skibe i Fællesskabet 2,7 mio kbrt, hvilket  
svarer t i l  en stigning på ca. 6 %  i forhold t i l  1982 og en tilbagegang pi  
48%  i forhold t i l  1976. Fremgangen i forhold t i l  1982 har tekniske årsager  
og er ikke tegn på, at ordrebogssituationen forbedrede sig for værfterne,  
s o m  i øvrigt samtidig reducerede medarbejderstaben m ed  9% : da der blev  
igangsat mindre nybyggeri, beskæftigedes en større andel af arbejdskraften  
m e d  fuldførelse af igangværende arbejder, hvorved produktionen fremskyndedes;  
kun Det forenede Kongerige fulgte ikke denne tendens, idet m a n  her hurtigere  
og i større omfang end i de øvrige medlemsstater tyede t i l  afskedigelser.
D e  nye ordrer, værfterne opnåede i 1983, svarer i øvrigt kun t i l  60%  af  
1983-produktionen, e ller 32%  af produktionen i 1976. Flere værfter i Fælles­
skabet m å  således forvente en klar nedgang i produktionen i den ko m m end e  
tid .
T A B E L  5  ~  P R O D U K TIO N  (færdiggjort) i 1  000 kbrt
1 9 7 6I—  
1  1 9 7 8------------------------- r
1 9
8 0 1 9 8 2 1 9 8 3
Lr s O E C D 1  L R S O E C D L R S O E C D L R S O E C D L R S O E C D
!C A W E S (koeff. 1  (n y e (n y e (n y e (n y e (n y e (n y e (n y e (n y e
Ikoeff.) 1 9 6 7 ) I  koeff.) koeff.) koeff.) koeff.) koeff.) koeff.) koeff.) koeff i
T ysklan dI
1 1468,0 1630,0 |1029,1 1059,6 596,2 618,5 757,3 763,5 811,3 925,5
B elgien |  139,8 141,0 I .  165,2 154,r 8 129,6 126,7 83,0 85,5 173,2 153,3
D a n m a rk |  560,6 425,0 I  362,5 378,7 382,4 267,9 329,2 313,3 338,5 405,9
Frankrig I  672,4 1117,0 |  430,6 440,2 267,8 301,8 353,3 319,0 356,8 376,8
G ræ k e n la n d I  .  XX XX |  .  .XX .X X .XX . X X 61,8 35,7 •
T  ri r ir v iI  20,3 14,0 I  5,0 - 3,0 - - - 19,2 17,7
Italien*
N e d erla n d en e
D e t fore. K o n q e riq eI  353,9 314,0 I  305,2 283,1 345,5 287,4 156,2 176,6 217,0 128,8
|  940,0- 507,0 |  513,9 455,0 249,5 239,6 390,0 366,0 415,8 406,5
I  985,1 824,0 I  718,4 708,9 458,6 513,2 394,0 420,8 319,3 349,2
r
E F 15140,1
I4972,0 |  3529,9 3480,3 2432,7 2355,1 2524,8: 2444,7 2686,8 2763,7
* OECD-tallene for 1976 og 1978 vedrører kun de store værfter;  
tallene fra og m e d  1980 omfatter samtlige værfter,  
xx Oplysninger foreligger ikke.

- 11 -
4.2.2 Ordreti Lgang
Malt i tonnage oplevede værfterne i Fællesskabet et betydeligt fald i  
ordretilgangen i 1983; de nye ordrer udgjorde 1,6 mio kbrt, en nedgang  
pa 2 1 %  i forhold t i l  1982, m en s der samtidig internationalt set konstateredes  
en fremgang pa 29% . D e  vigtigste årsager t i l  denne udvikling er næ vnt  
under punkt 4.1. Det skal tilfø je s , at ordrenedgangen i Fællesskabet i  
de sidste to ar saledes udgør 36%, hvorimod der på verdensplan i s a m m e  
periode har været en ordrefremgang på 5% .
M e d  en enkelt undtagelse, nemlig Danmark, giver ordretilgangen ikke værfterne  
i medlemsstaterne mulighed for at opretholde s a m m e  aktivitetsniveau s o m  
i 1983. Forværringen af situationen medfører således, at de tilpasningsfor­
anstaltninger, s o m  værfterne tidtigere har tru ffe t, fortsat synes utilstrække­
lige, og dermed skabes der usikkerhed og spændinger i alle henseender,  
og især socialt.
T A B E L  6 - O R D R E T IL G A N G  I 1  000 K B R T
|  1 9 7 6.  .  n—
1 9 7 8------- : —
1 9
8 0I
I1 9 8 2I
I1 9 8 3
' L R S O E C D L R S O E C D L R S O E C D  I L R S O E C D  | L R S O E C D
I  A W E S koeff. n y e n y e n y e n y e  I n y e n y e  | n y e n y e
|  koeff. 6 7 koeff. koeff. koeff. koeff. | koeff. koeff. [ koeff. koeff.
T y s k la n d 726,1 511,0 535,8 448,6 613,0I
619,0* f 716/7'----------- r
84
4,3 | 550,4 561,4
B elgien I  75,0 54,0 59,4 40,9 53,8 138,0 | 43,3 56,2 | 58,7 63,2
D a n m a r k I  317,1 220,0 263,8 306,6 284,6 349,0 l 250,6 26^8 | 428,9 344,0
Frankrig I  63,6 37,0 214,1 175,6 556,4 353,0 | 175,9 180,6 l 136,4 135,7
G ræ k e n la n dI  .xx .X X .XX . X X .XX .X X  I 10,3 .XX l 4/6
Irland I  19,2 . 3,0 - 1/3 j 1/3 ] -
Italien*I  301,5 281,0 330,0. r 265,6 231,2 285,0 | 243,2 218,8 | 57,1 68,0
N e d e rla n d e n eI  626,4 259,0 376,5 311,9 373,3 323,0 | 309,0 296,8 j 237,3 446,6
D e t fo ren ed e K o n q e riq eI  627,6 421,0 230; 2 338,5 350,2 384,0,. I 301,5 282,2 | 150,4 226,5
I alt E F 1_.2Z56,6 .1Z85,QJ2Q12,6_ 1887.712463.8 2451-.Q  12051 .8 2144.7 11623.8 18A5.4 . . . .
* OECD-tallene for 1976 og 1978 vedrører kun de store værfter;  
tallene fra og m e d  1980 omfatter samtlige værfter,  
xx Oplysninger foreligger ikke.

- 12 -
D en  andel af den samlede ordretilgang på verdensbasis, der i 1983 tilfa ld t  
værfter i EF-landene, reduceredes drastisk i forhold t i l  tidligere:  
den faldt t i l  11%, m ens den aldrig før, end ikke i de værste kriseperioder,  
har ligget pi under 17% . D e  øvrige vesteuropæiske lande oplevede nogenlunde  
s a m m e  tab af markedsandel. Japan sikrede sig pi den anden side i 1983  
5 0 %  af samtlige ordrer, m o d  42%  i 1982; også Korea kunne konstatere  
en klar fremgang i 1983, nemlig t i l  14%, m o d  9 %  i 1982.
Denne udvikling har ført t i l  øget bekymring og usikkerhed i den europæiske  
industri og t i l  en voksende misbilligelse ikke blot af de japanske og  
koreanske konkurrenters p risp o litik, m en  også af deres fortsatte kapacitets­
udvidelse pi et tidspunkt, hvor behovet er stagnerende på et meget lavt  
niveau.

- 13 -
T A B E L  7
UDVIKLINGEN I M A R K E D S A N D E L E N E  F O R  D E  VIGTIGSTE  
SK IB SB YG N IN G SR EG IO N ER
I  1976 1978 1980 — 1 . 1982 1983 I
Produktion 1000 kbrt % 1000 kbrt % 1000 kbrt X 1000 k^rt %1000 k^ rt X |
★EFI
| 5140,1 25,3 3529,9 21,3 2432,7 19,2 2524,8 17/3 2686,8 19,8
Resten af A W E S  (1) I 5145,7 14,2 2303,1 13,9 1499,0 11,9 1760,2 12,1 1688,8 12,5
Vesteuropa | 8285,8 37,5 5832,9 35,2 3931,8 31,1 4285,0 29/4 4375,6 32,3
Japan | 8348,8 37,8 6120,5 37,0 5207,2 41/2 5811,1 39,8 4908,2 36,2
Resten af verden 1  5444,4 24,7 4593,4 27,8 34%,3 27,7 4491,7 . 30,8 4268,5 31,5
heraf
Østblokken 1  2755,4 12,5 2132,3 12,9 1213,5 9,6 1678,4 11,5 1634,8 12,1
Sydkorea
1•  · 445,7 3,5 880,3 - 6,0 985,5 7,3
I  alt .122078.2' 1 0 0 16546.7 10Q  · ■ 12635.2 100 14587.8 '100' 13552.3 100
OrdretiIgang 1I
★EF 1  2756,6 17,2 •  2012,6 18,6 2463,8 17/2 2051,8 17,8 1623,8 10,9
Resten af A W E S  81) I 1903,0 11,9 1367,8 12,7 2049,5 14,3 913,7 7,9 780,7 5,3
Vesteuropa j 4659,6 29,1 3380,6 31,3 4513,3 3I,5 2965,5 25,7 2404,5 16,2
Japan I  7337,5 45,9 4333,9 40,1 6708,3 · 46/7 4859,4 ' 42,1 7389,1 49,8
Resten af verden  herafI 3985,3
I25,0 3081,8 28,6 3136,1 21/8 3708,3 32,2 5056,5 34/3
Østblokken | 18%,9 11,9 1146,8 10,6 467,9 3/3 1009,0 9,3 1544,0 10,4
Sydkorea
I939,3 6/5 1002,5 8,7 2147,1 14,4
Lait 15982.4 100 10796.5 100 14357.5.. 100 11533.2 100 14850.1 100
* 1976/78/80 ekskl. Grækenland. Kilde: Lloyd's Register of Shipping.
(1) A W E S :  Association of W est European ShipbuiIders. Medlemmerne uden for E F  er værft-  
sammenslutningerne i Finland, Sverige, Norge, Spanien og Portugal.
I 1983 afgav rederne i Fællesskabet s o m  helhed ordrer på nogenlunde s a m m e  tonnage s o m  
i 1982, m e n  kun 5 1 %  af ordrerne gik t i l  værfter i medlemsstaterne, m o d  gennemsnitlig  
7 0 %  i de foregående år. Målt i tonnage er disse ordrer således gået væsentligt tilbage,  
nemlig t i l  1,1 mio kbrt i 1983 sammenholdt m e d  1,6% mio kbrt i 1982. D e  græske redere

- 14 -
placerede i 1983 under 1 %  af deres ordrer ved værfter i Fællesskabet, og de b ri­
tiske redere 39%;  for de andre medlemsstaters vedkom m ende drejer det sig o m  
fra ca. 7 0 %  (Nederlandene, Frankrig) t i l  90%  (Tyskland, Ita lie n , Danm ark og  
Belgien). Disse tal omfatter ikke ordrer fra datterselskaber af rederier i  
Fællesskabet, s o m  opererer under flag uden  for EF, bl.a. under åbne registre,  
idet der ikke foreligger tilstræ kkeligt pålidelige oplysninger t i l  belysning  
heraf.
Værfterne i Fællesskabet har på den anden side i 1983 stort set kunnet opret­
holde deres eksport t i l  lande uden for Fællesskabet. Det er således overvejende  
i selve Fællesskabet, at de har lid t det kundetab, der har været årsag t i l  
deres tilbagegang.
T A B E L  8
FO R D E LIN G  A F  O R D R E R N E  E F T E R  F L A G
1  000 kbr1976
I ?4- »  gjfU  é
C  d )4 - J  — »
å 2JI< D• r— i
T BL .1978 (x) 1900 1982 1983 1
■ 8TT
O )£ 1 l i  ¥ i• r -  L_4 - >
S i ,a >
CD L .
S a l T iI T• i -  L-
£ S
c < u  1 1 -æ  i •■ s · -s
S  siili 1?
|Ordrer afgi-  
Ivet af skibs-)  
1  redere  
I lande
jl  A LT6 4 % 5 % 3 1 % 8 0 % 2 C K 6 3 % 7 % 30K
i EF-
JSSL J2SLI
7 7 %  I 1X
I
j m22%49,9% j 1>3%  j 48,8%
I I
I I
I I
I I
jOrdrer m odta-  
jget af skibs-]  
jværfter i  
|EF-lande70 % 5 % 2 5% 74% 26 % 61% 7 % 32 % 73% 1% 26 %
I
i l  A LT 1 _ZZ&.68,3% |1,8% |29,9%|
I I
I I
I I
— t
(x) Der foreligger  ikke e n  fordeling inden for Fællesskabet for 1978.  
Kilde: L R S
Anm: Fra 1981 omfatter tallene for Fællesskabet også Grækenland.
Totalerne kan afvige lidt fra tilsvarende tal i  andre tabeller.

- 15 -
Det skal også papeges, at den i 1982 mere udprægede tendens t i l ,  at værfterne  
i den enkelte medlemsstat får bemærkelsesværdigt få ordrer fra rederne i de  
andre medlemsstater, holdt sig i 1983. M a n  kan deraf slutte, at rederne i  
Fællesskabet fortsat næsten altid henvender sig t i l  enten et værft i deres  
eget land eller et værft i et tredjeland. D en  kendsgerning, at Fællesskabets  
redere kun har placeret 1 %  af deres ordrer ved værfter i andre Fællesskabs­
lande end deres eget, viser, at der i 1983 ikke er sket fremskridt i åbningen  
af det fælles marked på skibsbygningsområdet.
P å  verdensplan har fordelingen af efterspørgslen på de forskellige skibstyper  
været præget af en meget markant stigning i ordrerne på massegodsskibe,  
hvoraf næsten 9 0 %  blev placeret i Korea og J  apan. Der er i det foregående  
s tille t spørgsmålstegn ved, hvorvidt disse ordrer i betragtning af de eksiste­
rende flåders størrelse kan siges at være begrundet i et reelt behov. Der  
blev også afgivet en del flere ordrer på olietankskibe, m e n  det drejede  
sig navnlig o m  mindre skibe, især olieproduktskibe, og på dette område er  
situationen for flåderne mindre vanskelig. Hvad de øvrige skibstyper angår,  
er ordrerne på containerskibe og ro-ro-skibe vokset i et omfang, s o m  n æ p p e  
er foreneligt m e d  den tiltagende flådeoverkapacitet inden for denne  sektor.

- 16 -
T A B E L  9: UDVIKLINGEN I O RDR ETILG A NG , F O R D E L T  E F TE R  SKIBSTYPE
---------------- r
li
 1000-kb r ti
I  IOlietankskibel
IMassegodsr I  
skibe IFragtskibe AndreI A L T  (herunderl  
i kke-rubri eer .  I  
rede skibstyper])
i r (X) r CXTT <50 (50 (X )|
1 1977 Verden | 790,6 ,  . 1783,2 I8497,3 2969,8 14040,9 I
i  heraf E F  j 30,9 (3,9) I 75,1 (4 ,2 )I 1764,4(20,8) 670,5(22,6) 2540,9 (18,1) I
1 1978 Verden | 1185^4 I534,8 I6163,8 2912,7 10796,7 I
I  heraf E F  .  I 56,2 (4,7) I 23,6 i4,4).l 1341,3 (21,8) ..*-59V5·. .( 20', 3) 2012,6 (18,6) I
1 1979 Verden j 3364,8 I2744,9 5148,4 2949 ,Vr*«14207,9 I
!heraf E F  | 168>1 (5,0) i 466,5 (17) I 1172,6 (22,8) 747,6 (25,3) 2554,8 (18,0) I
1 1980 Verden j 2960,2 I4325,3 I4780,1 2291,9 14357,5 I
|heraf E F  | 273,7 <9,2) I 425,9 (9 ,8 )I 1023,4 (21,4) 740,8 (32,3) 2463,8 (17,2) I
1 1981 Verden j 1166,7 I4934,9 4967,9 2433,0 14053,1 I
' heraf E F  | 75,1 (6,4  I 487,9 (9,9) I 1342,7 <27,0) 606,4 (24,9) 2525,2 (18,0) I
1 1982 Verden | 662,6 I2335,3 I5679,9 '2135,4 10813,2 I
I  heraf E F  | 70,3 (10, 6) I 197,5 (8,5) I 1093,2 (22,0) 628,0 (29,4) 1989,0 (18,4) I
j1983 Verden j 1682,1 I5370,3 5910;8 1886,9 14850,1 I|heraf E F  j 92,3 (5,5) I 110,7 (2,1) 1039,9 (17,6) 380,9 (20,2) 1623,8 (10,9) I
I
Kilde: L R S
Det skal desuden bemærkes, at værfterne i Fællesskabet i 1983 ikke har  
oplevet en mærkbart ændret udvikling i forhold t i l  1982 for så vidt angår  
de skibstyper, de har modtaget ordrer på, og produktionen i Fællesskabet  
er fortsat overvejende koncentreret o m  bygning af teknologisk avancerede  
skibe.

- 17 -
4.2.3 Ordrebøger
D en  faldende ordretilgang viser sig i ordrebøgerne, s o m  er svundet drastisk  
ind, m e d  en nedgang pa 28% . D e  udviste i slutningen af 1983 et foruroli­
gende lavt niveau på 3,4 mio kbrt, mens  de, selv under krisen, aldrig  
tidligere har været nede på under 4,7 mio kbrt. *  i
T A B E L  10 - O R D R E B Ø G E R  1000 kbrt
| pr. 31.12 .78 pr. 31..12.80 pr. 31. 1.2*82. p r.31. 12.83 i
L R S  I O E C D !  L R S I  O E C D  I L R S I 6 ecd L R S I  O E C D  II  I
I  E F  |r
5087,2 | 4870 |  4911,9 I  4799,6 | 4738,3 |  4358,2 3418,9r  ... . I
I  
3313,5 |j  Resten af A W E s j 3957,2 | 3834 |  4398,1 I  3975,1 | 3474,3 |  3185,7 2481,9 |  2407,3 ||Vesteuropa j (9044,4)| (8704) | (9310,0) I (8774,7)| (8212,6) | (7543,9) (5900,8) | (5720,8)|jjapan j 5464,6 | 4938 I  7297,8 I  6541,0’ | 6640,2 |  6622,6 8477,9 |  8389,1 |lØstblokken | 2121,7 | I  1964,9 I 2206,2 | 2546,0I  Sydkorea | 615,1 | |  1320,3 I1854,9 2898,4t  *  1
I  Andre j I |  I
|Regioner 6172,9 | |  5699,2I  i 4817,6 4295,4
I I
II aIt jI  II
23418,61 |  25592,2I  l  
I  I 23731,5 24118,5
Nedgangen i ordrebeholdningen har berørt samtlige medlemsstater m e d  und­
tagelse af Danmark, hvor det har været en fordel for værfterne, at de  
er snævrere knyttet t i l  de nationale redere. Flere og flere værfter ko m m er  
t i l  at stå over for pauser i produktionen på grund af manglende ordrer.  
Under sådanne forhold udviskes resultaterne af bestræbelserne på at forbed­
re konkurrenceevnen i vidt omfang s o m  følge af de produktivitetstab, der  
opstår, når det i tiltagende grad ikke er muligt at holde produktions­
apparatet og arbejdskraften i gang, t i l  trods for at adskillige værfter
i Fællesskabet i 1983 indledte nye kapacitetsnedskæringer, s o m  
v il fortsætte i 1984. Det kan være vanskeligt at acceptere disse foran­
staltninger, eftersom de japanske o g  koreanske værfter ikke h id til har  
været in d stillet på nogen form for disciplin hvad kapaciteten angår, o g  
der dermed ikke er udsigt t i l  øget markedsstabilitet. D e  koreanske værf­
ter har først for ganske nylig bebudet, at de ikke agter at fortsætte  
kapacitetsudvidelsen.

- 18 -
T A B E L  1 1  - O R D R E B Ø G E R  I E F 1  O O O  kbrt
IRS' ~O E C D '
Tyskland
Belgien
Danm ark
Frankrig
Grækenland
Irland
Italien
Nederlandene
Det forenede  KongerigeSamlet or-  
Produktion drebehold-  
ning pr.
31.12.83 1984
474,5til levering i
1983
1811,3
173.2  
338,5
356.8  
35,7  
19,2
217,0
415.8
319.3649.5
143.7  
707,7·
598.6
146.1
2,1
356,3
308.8
506.190,5
366,7
479.1
100,0
290.1  
241,0  
383,51985 1986
160,6
53.2 
290,3 
119,5
40,5
2,1
66.2
67,8
104,250,7
5,6
18,4Samlet or—  
Produktion drebehold-  ning pr.
1983  31.12.83
925.5  
153,3  
405,9
376.8
17,7
128.8
406.5  
349,270477*
147,9
690,5
548,3
263,1
481,6
477,~4t i l  levering  i 
1984 1985 1986
514.0  
85,0
316.0
425.0
200,0
322,0
■357,079077
62,9
298,0
123,3
54,0
159,6
103,476,5
9,1
17,0
lif- i  2686.8 7418.9 2425.4 904.4M A 3 2 4 L 1T - 11-3313.5 -2219.0 991.9 102.6
4.2.4 Beskæftigelse
Efter kun s m a  udsving siden 1980 faldt beskæftigelsen på værfterne i Fæl­
lesskabet i 1983 m e d  94 s o m  et resultat af den tidligere beskrevne situa­
tion. Denne nedgang berørte samtlige medlemsstater, m e n  var særlig kraftig  
i Det forenede Kongerige og svagere i Danmark, Tyskland og Frankrig; i  
Frankrig er der im idlertid nu udarbejdet programmer for betydelige nedskæ­
ringer, s o m  sandsynligvis v il blive iværksat i løbet af kort tid .
Tabel 12: B E S K Æ FT IG E L S E N  I SKIBSBYG NING SINDUSTRIEN I F Æ L L E S S K A B E T  (N YB YG N IN G )
11 1975 1978 , 1979 1980 1981 1982 1983 |
1
|  Belgien (*) 7467 | 6614. | 6258 | 65237 T
I  6119 | 5.031 ||
4388 |
|  Danm ark 16630 | 12000 | .  9900 | 11400 •f 11350 | 11800 | 11200 |
|  Frankrig 32500 | 25300 | 23000 | 22200 |  22200 | 21600 | 21000 |
1  Tyskland 46839 31113 | 27369 | 24784 |  26521 | 27600 | 25966 |
|  Grækenland , I , I I  3393 | 3696 |
j  Irland 869 | 840 | 750 | 750 I 762 | 882 | 550 |
|  Italien 25000 | .  20000 | 19000 | 18000 |  16500 | 13750 | 12800 |Nederlandene  Det forenede22662 | 17540 | 14540 | 13100 |  13100 | 13100 | 12000 |
t  Kongerige 54550 | 41050 | 31200 | 24800 |  25345 | 25000 | 20486 |
1  Subtotal uden 7  T i
1  Grækenland 2Q6517 | 154457 | 132017 | 121551 |  121897 | 118763 | 108390 j
m i t r 1125290**)| 12245$ | ---------------- [
(Tabellen er opstillet pi grundlag af nationale kilder)
(*) Reviderede ta l.
(**) Tallene fra og m ed  1981 omfatter Grækenland på grundlag af et skøn  
over industrien.
Ifølge dette skøn udgjorde beskæftigelsen i øvrigt 2  316 i 1975  
og 2  616 i 1980.

- 19 -
Beskæftigelsesnedgangen i Fællesskabet siden krisens begyndelse udgør så­
ledes 48%, hvilket nogenlunde svarer t i l  nedgangen i produktionen. Det  
bliver stadig vanskeligere at gennemføre beskæftigelsestilpasninger, ef­
tersom mulighederne for at overflytte arbejdskraften t i l  andre aktiviteter  
er blevet udtømt ved de tidligere nedskæringer.
Ved udgangen af 1983 viste beskæftigelsessituationen i skibsbygningssek­
toren ingen tegn på en stabilisering. I en ræ kke tilfælde var den tekniske  
arbejdsløshed således vokset betydeligt siden efteråret 1983, og i visse  
virksomheder berørte den over 40 %  af den tilbageværende arbejdsstyrke.
Der forudses nye afskedigelser i 1984, og det forventes, at arbejdsstyr­
ken i nybygningssektoren i Fællesskabet falder t i l  under 100 000,
4.3 Udsigter
Set ud fra prognoserne for den økonomiske udvikling i almindelighed (jf.  
punkt 2) skulle der kunne forventes et vist opsving i skibsfartsaktivi­
teten i 1984/85. P å længere sigt forekommer udsigterne meget usikre; den  
mest udbredte antagelse er, at der v il ske en afdæmpning af den beskedne  
økonomiske vækst, der har kunnet konstateres i 1983 og 1984.
Denne udvikling v il ikke være tilstrækkelig t i l  i væsentlig grad at æ ndre  
karakteren af skibsbygningssektorens problemer. Flådernes overkapacitet  
er for stor t i l ,  at den kan opsuges af en så forholdsvis beskeden fremgang  
i søtransportaktiviteten på kortere eller længere sigt; så læ nge der er  
denne  overkapacitet, v il efterspørgslen være trykket og værfterne måtte  
affinde sig m e d  et købers marked.
D e  europæiske og japanske brancheorganisationer havde på tidspunktet for  
udarbejdelsen af denne rapport ikke afsluttet ajourføringen af de prognoser  
over behovet for skibe, s o m  de udarbejdede senest i 1982 ( jf . femte rapport),  
og det er dermed i øjeblikket ikke muligt at fremlægge talmæssige oplys-  
nigner o m  følgerne af den seneste udvikling på skibsbygningsmarkedet.

- 20 -
5. RetningsliQier_foc_iQ£|Q|i|l|Di09|n0|_Q|_ilki|||^ib|Bk|D
I betragtning af den forværrede situation for værfterne i Fællesskabet  
foretog Kommissionen i begyndelsen af 1983 (1) en ajourføring af ret­
ningslinjerne for politikken m e d  hensyn t i l  omstrukturering af sektoren.  
Kommissionen har i samarbejde m ed  de berørte kredse bestræbt sig på at  
fremme gennemførelsen af foranstaltninger i overensstemmelse m e d  disse  
retningslinjer.
I den forbindelse skal særlig nævnes:
- forslaget t i l  direktiv o m  ændring af det femte d ire k tiv  o m  støtte  
t i l  skibsbygningsindustrien (2);
- D en  europæiske fond for Regionaludviklingsbidrag t i l  omstillings-  
aktiviteter i flere områder m e d  skibsbygningsindustri. Der er i de  
senere år inden for den kvotabestemte afdeling ydet betydelig støtte  
t i l  investeringsprojekter i sådanne områder. Inden for rammerne af  
den kvotafrie afdeling bidrager fonden s o m  led i de særlige fælles­
skabsforanstaltninger m e d  henblik på regionaludvikling t i l  omstil­
lingsaktiviteter i visse områder, der i særlig grad berøres af o m ­
struktureringen af skibsbygningsindustrien. Kommissionen er for tiden  
ved at undersøge, i hvilket omfang forværringen af sektorens situation  
berettiger, at disse foranstaltninger udvides t i l  at omfatte yderligere  
områder;
- inden for rammerne af Fællesskabets midler t i l  fremme af forskning
og udvikling: samfinansiering sam m en  m ed  industrien af undersøgelser,  
s o m  er første fase i en indsats for at styrke det industrielle sam ­
arbejde inden for Fællesskabet på det teknologiske plan;
- undersøgelse af mulighederne for at tilskynde Fællesskabets redere
t i l  i højere grad at placere deres ordrer ved værfterne i Fællesskabet.
Det skal endvidere tilfø je s , at Kommissionen, hvad forholdene i selve  
Fællesskabet angår, bestræber sig på at fremme en udbygning af kontrollen  
i havnene, således at trafiksikkerheden øges, hvilket også gennem  fjern ­
else af skibe af for lav standard indirekte kan medvirke t i l  en for­
bedring af efterspørgslen. M ed  hensyn t i l  forholdene uden for Fællesskabet  
mener Kommissionen fortsat, således s o m  det fremgår af foranstående analyse,
(1) Dok. K0MC83) 65 endelig udg.
(2) Dok. K0MC84) 73 endelig udg.

- 2 1  -
at det er af største vigtighed, at de Lande, hvis industri øver indflydelse  
pi markedet, forpligter sig t i l  at undgå  enhver foranstaltning, der kan  
medføre forstyrrelser og navnlig øge vanskelighederne for de øvrige part­
nere på markedet. Det er i den ånd, at Kommissionen har øget sin indsats  
i det internationale samarbejde inden for denne  sektor, særlig i O E C D -  
regie. I den sam m en h æ n g  har Japan for ganske nylig meddelt, at det har  
besluttet at øge kontrollen m e d  de japanske værfters prispraksis; de  
berørte kredse i Korea har pi deres side givet udtryk fo r, at de ikke v il  
fortsætte kapacitetsudvidelsen.

- 22 -
TILLÆ G
1. I de tabeller, der angiver udviklingen i produktion, ordretilgang og  
ordrebøger for værfterne i medlemsstaterne, er der anvendt to forskel­
lige kilder, nemlig O E C D  og Lloyd's Register of Shipping (LRS).
For medlemsstaterne er statistikken fra O E C D  en o ffic ie l informations­
kilde, m e n  m e d  den ulempe, at den indeholder færre data og ind imellem  
divergerende opfattelser af, hvornår en ordre kan bogføres, og hvordan  
skibene skal klassificeres, og endelig er der betydelige lakuner i  
de koefficienter, s o m  anvendes t i l  omregning t i l  K B R T. Endvidere er  
det ikke muligt at foretage internationale sammenligninger.
Lloyd's tal (LRS) er heller ikke helt upåklagelige, m e n  da de giver  
flere data, og da tallene for K B R T  er mere sammenlignelige tidsmæssigt,  
har m a n  ud fra ønsket o m  at kunne henvise t i l  ensartede referencer  
foretrukket at basere kommentarerne på denne kilde, somi øvrigt anvendes  
internationalt. Forskellene mellem de to kilder ligger hovedsagelig  
i afvigende opfattelser af, hvornår en ordre anses for endelig, sam t  
i klassificeringen af skibe og i KBRT-omregningskoefficienterne for  
1976 og 1977. Trods de forskydninger, s o m  t i l  tider følger heraf, an­
giver de to sæ t tal tendenser, der generelt går i s a m m e  retning. D a  
afvigelserne mellem de to kilder, kun er overfladiske, og denne rapport  
hovedsagelig tager sigte på at angive hovedtendenserne, v il henvisning  
t i l  en enkelt kilde normalt ikke have konsekvenser.

- 23 -
2. K B R T : Kompenserede bruttoregistertons. Tonnage, s o m  tager hensyn t i l  
den mængde  arbejde, der medgår t i l  bygning af et skib, baseret pi B R T  
og særlige koefficienter for skibstype og -størrelse (B R T x  koeffici­
enten =  KBRT). O E C D  indførte nye koefficienter t i l  beregning af K B R T  
i 1977. LRS-tallene for 1976 er baseret på AWES-koefficienter, s o m  
var basis for de nye OECD-koefficienter, uden at de er fuldt sam m en ­
lignelige; derimod er OECD-tallene for 1976 baseret på OECD-koefficien-  
terne for 1976, s o m  for visse skibstyper notorisk afviger fra de nye  
koefficienter, hvilket forklarer, hvorfor visse OECD-værdier for 1976  
afgjort ikke er sammenlignelige m e d  de andre serier.