DA Den Europæiske Unions Tidende C 309/35

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013)

KOM(2005) 705 endelig — 2005/0277 (COD)

(2006/C 309/08)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 1. marts 2006 under henvisning til EF-traktatens artikel 167 og 172, stk. 2, at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Gerd Wolf til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 31. maj 2006.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 428. plenarforsamling den 5.-6. juli 2006, mødet den 5. juli, følgende udtalelse med 152 stemmer for, 1 imod og 3 hverken for eller imod:

1. Resumé

1.1 Kommissionens forslag omhandler de krav, regler og procedurer, der skal gælde for, at virksomheder, universiteter, forskningscentre og andre juridiske personer kan få tildelt støtte under det syvende FTU-rammeprogram.

1.2 Udvalget hilser størsteparten af det foreslåede regelsæt velkommen og ser heri både forbedringer samt potentiale for en markant forenkling af de administrative procedurer. Med hensyn til de endnu ikke foreliggende kommissionsinterne gennemførelsesbestemmelser anbefaler udvalget i overensstemmelse med den tilstræbte forenkling, at man også her er opmærksom på at opnå en standardisering og konsistent gennemførelse, f.eks. hvad angår de kriterier, der skal anvendes.

1.3 Da de kommissionsinterne gennemførelsesbestemmelser endnu ikke foreligger, er det imidlertid endnu ikke muligt at vurdere visse specielle konsekvenser af det foreslåede regelsæt. I sådanne tilfælde (f.eks. refusion af ekstra udgifter) anbefaler udvalget, at man i det mindste i første omgang bibeholder den hidtidige ordning for at undgå, at de berørte støttemodtagere stilles dårligere.

1.4 Udvalget glæder sig over de nye støttegrænser for de enkelte opgaveområder og støttemodtagere. Det er især positivt, at dette fører til forbedringer i støtten til SMV.

1.5 Udvalget anbefaler, at man ligestiller alle forskningsinstitutioner, der får deres grundfinansiering fra offentlige midler, uanset deres juridiske form.

1.6 Udvalget anbefaler at give de kommende partnere større frihed i udformningen af de kontraktmæssige bestemmelser og i valget af instrumenter. Dette gælder især for adgangsrettigheder til deltagernes forgrundsviden (»foreground«) og/eller baggrundsviden (»background«). Her bør der ganske vist tilbydes royaltyfri adgangsret som mulighed, men det bør ikke — som det foreslås for visse tilfælde — foreskrives uden undtagelse.

1.7 For yderligere detaljer henvises til kapitel 4.

2. Indledning

2.1 Med sit forslag til det syvende FTU-rammeprogram (2007-2013) (1), forkortet RP7, har Kommissionen fremlagt mål, indhold, emner samt budgetramme for den planlagte støtte til forskning, teknologisk udvikling og demonstration i denne periode. Udvalget har allerede vedtaget udtalelser herom samt om Kommissionens forberedende og supplerende forslag til de såkaldte særprogrammer (2) (3).

2.2 Det aktuelle forslag fra Kommissionen omfatter nu derimod de krav, regler og procedurer, gennem hvilke virksomheder, universiteter, forskningscentre eller andre juridiske personer kan deltage i foranstaltninger under det syvende FTU-rammeprogram, det vil sige få støtte gennem dette program.

2.3 Et væsentligt punkt i denne sammenhæng er Kommissionens ønske om at forenkle procedurerne i forbindelse med forskningsstøtten. Dette ønske har udvalget allerede i tidligere udtalelser hilst velkommen og bestyrket, og udvalget har på sin side på ny anbefalet at forenkle de administrative procedurer og reducere udgifterne og dermed øge de europæiske forskningsprogrammers effektivitet. »Den nuværende arbejds- og omkostningsbyrde ved ansøgnings- og bevillingsprocedurer er for høj og udgør en hindring for brugerne fra forskerkredse og erhvervslivet. Det skal kunne betale sig for deltagerne at engagere sig i det europæiske forskningsprogram, herunder med hensyn til de risici, der er forbundet med indgivelsen af ansøgninger. Dette gælder navnlig for små aktører som SMV'er og for mindre forskningsgrupper fra universiteter og forskningscentre (4)«. De foreslåede regler for deltagelse har altså også det erklærede mål at føre til den tilsigtede forenkling.

2.4 Det aktuelle forslag fra Kommissionen beskriver således det afgørende regelsæt, der skal sikre, at de midler, som Fællesskabet stiller til rådighed for forskning og udvikling (RP7), anvendes så effektivt, vellykket og retfærdigt som muligt.

2.5 De foreslåede regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse skal altså sikre en sammenhængende og gennemsigtig ramme for effektiv gennemførelse af det syvende rammeprogram og let adgang til det for alle deltagere. Dermed skal der ydes støtte til et bredt spektrum af virksomheder, forskningscentre og universiteter, ligesom der skal åbnes mulighed for, at også aktører i Fællesskabets yderste periferi kan deltage.

3. Kommissionens forslag

3.1 De af Kommissionen foreslåede regler for deltagelse i det syvende rammeprogram skal realisere mange aspekter af denne forenkling og i denne forbindelse bygge på de principper, der blev opstillet i det sjette rammeprogram (RP6). Nogle vigtige punkter sammenfattes kort i dette kapitel.

3.2 Kommissionens forslag omfatter: Indledende bestemmelser, betingelser for deltagelse i indirekte aktioner og tilhørende procedurer, Fællesskabets finansieringsbidrag, regler for formidling og nyttiggørelse, adgangsret til forgrunds- og baggrundsviden, og Den Europæiske Investeringsbank.

3.3 Betingelser for deltagelse i indirekte aktioner

3.3.1 Mindst tre juridiske personer skal deltage i indirekte aktioner, og alle skal have hjemsted i en medlemsstat eller et associeret land, og heraf må to ikke have hjemsted i samme medlemsstat eller associerede land.

3.3.2 Til koordinerings- og støtteforanstaltninger samt foranstaltninger til støtte af uddannelse og efteruddannelse og forskeres karriereudvikling kræves deltagelse af mindst en juridisk person.

3.3.3 For indirekte aktioner til støtte af pionerforskning, som støttes inden for rammerne af Det Europæiske Forskningsråd, kræves deltagelse af mindst en juridisk person, som har hjemsted i en medlemsstat eller et associeret land.

3.4 Fællesskabets finansieringsbidrag

3.4.1 I forbindelse med forskning og teknologisk udvikling kan Fællesskabets finansieringsbidrag udgøre op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger.

3.4.1.1 Dog kan det for offentlige organer, skoler og højere læreanstalter, forskningsorganisationer (5) og små og mellemstore virksomheder beløbe sig til 75 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

3.4.2 Fællesskabets finansieringsbidrag til demonstrationsaktiviteter kan beløbe sig til højst 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

3.4.3 Til aktiviteter, der understøttes af aktioner for frontlinjeforskning, samordnings- og støtteaktioner og aktioner til støtte for forskeres uddannelse og karriereudvikling, kan Fællesskabets finansieringsbidrag beløbe sig til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

3.4.4 Til administrationsudgifter og revisionserklæringer samt andre aktiviteter, der ikke er omfattet af artikel 33, stk. 1-3, kan Fællesskabets finansieringsbidrag udgøre op til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

3.4.5 Til ekspertisenetværk foreslås et særligt fast beløb. Det faste beløb defineres i deltagelsesreglerne som et fast beløb, der beregnes på grundlag af antallet af forskere i ekspertisenetværket og aktionens varighed.

3.5 Yderligere regler

— Reglerne angiver procedurerne for offentliggørelse af indkaldelse af projektforslag samt procedurer for indsendelse, vurdering, udvælgelse og støtte af forslag.

— Den evalueringsproces, der er udviklet i tidligere rammeprogrammer, videreføres uden væsentlige ændringer. Kommissionen vil udarbejde en kontraktmodel, som fastsætter deltagernes rettigheder og pligter indbyrdes og over for Kommissionen.

— Der foreslås tre former for støtte: godtgørelse af støtteberettigede omkostninger, faste beløb og enhedstakstfinansiering. Til frontlinjeforskning vil Det Europæiske Forskningsråds Videnskabelige Råd stille forslag om passende finansieringsmetoder.

3.6 Hvad angår formidling, nyttiggørelse og adgangsret (ejendomsforhold, beskyttelse, offentliggørelse, formidling og nyttiggørelse samt adgangsret til forgrunds- og baggrundsviden) har målet været at fastholde størst mulig kontinuitet. Ændringer skal give deltagerne større fleksibilitet under gennemførelsen af projekterne. Muligheden for at udelukke baggrundsviden og fastlægge andre vilkår end de, der er fastsat i deltagelsesreglerne, foreligger stadig. Sammenhængen mellem formidlings- og publikationskravene er blevet bedre.

3.7 Ligesom det var tilfældet i 6. FTU-rammeprogram (RP6) har deltagerne i et konsortium ansvaret for den fulde gennemførelse af de opgaver, de er blevet tildelt, selv om en af deltagerne ikke opfylder de tildelte opgaver. Dog skal princippet om solidarisk hæftelse for de fleste foranstaltninger, som blev indført i RP6, ikke videreføres. Afhængigt af en vurdering af risikoen for Fællesskabets budget som følge af den europæiske forskningsstøtte kunne der indføres en mekanisme, som dækker den finansielle risiko ved en udtrædende deltagers manglende tilbagebetaling af skyldige beløb. Derfor bør der kun forlanges bankgarantier i de sjældne tilfælde, hvor forfinansieringen udgør over 80 % af støtten.

4. Udvalgets bemærkninger

4.1 Forenkling. Udvalget støtter det yderst vigtige mål at forenkle alle de procedurer, som hidtil er blevet anvendt af Kommissionen, eller som Kommissionen har krævet af FTU-aktørerne. Udvalgets kommentarer skal ses som et konstruktivt bidrag til dette, og det er bevidst om, at det i betragtning af de generelle budgetbestemmelser og kravet om gennemsigtighed, som udvalget også støtter, ikke er nogen let opgave at nå dette mål. Særlig ønskværdigt ville det være, at man med udvalgte pilotprojekter inden for rammerne af de retlige muligheder afprøvede yderligere forenklede administrative procedurer. De indvundne erfaringer kunne bidrage til at tage beslutning om fremtidige foranstaltninger.

4.1.1 Forbedringer. Udvalget anerkender Kommissionens bestræbelser for at nå dette mål og sikre så god en forskningsstøtte i Fællesskabet som muligt. Udvalget ser således på mange punkter i det fremlagte forslag tydelige forbedringer i forhold til de hidtidige procedurer, f.eks. i godtgørelsen af omkostninger (artikel 30 og 31) samt i tildelingsformerne eller tildelingsaftalerne, kontrakter og udnævnelsesbrevet (artikel 18 og 19); ved sidstnævnte dog kun, hvis også betalings- og især rapporteringsbetingelserne bliver forenklet. I denne forbindelse henviser udvalget også til sine tidligere anbefalinger om forenkling (6), som også omhandler indholdsmæssig eller tidsmæssig afstemning af de af Kommissionen krævede procedurer med procedurerne hos andre støttegivere eller tilsynsorganer (7).

4.1.2 Standardisering. Målet om forenkling er desuden en del af bestræbelserne på i højere grad at standardisere de procedurer, der anvendes eller forlanges af Kommissionen (f.eks. registrering af omkostninger eller kreditvurdering). Dette kan udvalget fuldt ud tilslutte sig med henblik på det fælles indre marked og en forbedret retssikkerhed (8). Desværre vil det ikke lykkes at opnå en fuldstændig standardisering, så længe de forskellige tilskudsmodtagere i de forskellige medlemsstater — f.eks. universiteterne — ikke anvender fælles eller harmoniserede afregningssystemer.

4.2 Yderligere regler og foranstaltninger. Forenkling og standardisering kræver imidlertid også yderligere foranstaltninger fra Kommissionens side, som hidtil blot er nævnt i det fremlagte forslag, f.eks. i artikel 16.4: »Kommissionen vedtager og offentliggør regler, der skal sikre konsekvent kontrol af deltagerne i indirekte aktioner, hvad angår deres eksistens, juridiske status og økonomiske formåen«. Da disse yderligere regler, som i det følgende betegnes »kommissionsinterne gennemførelsesbestemmelser«, endnu ikke foreligger, kan det i nogle tilfælde endnu ikke vurderes, hvilke konsekvenser de deraf følgende kommissionsforslag vil have.

4.2.1 Fælles fortolkning og kriterier. Udvalget forventer endvidere, at der vil være sikret en fælles fortolkning af de kommissionsinterne gennemførelsesbestemmelser, især de, der vedrører projekternes juridiske og finansielle bestemmelser, i alle de berørte kommissionstjenestegrene, så disse regler kan være yderligere et vigtigt skridt hen mod forenkling og standardisering og ikke fører til, at de enkelte FTU-aktører stilles dårligere i forhold til de hidtidige procedurer. Generelt anbefaler udvalget, at man i de tilfælde, hvor det foreliggende forslag fra Kommissionen levner mulighed for fortolkning, lukker denne mulighed med yderligere præciseringer i de kommissionsinterne gennemførelsesbestemmelser til gavn for retssikkerheden.

4.2.2 Støtteforanstaltninger. De såkaldte helpdesks og clearing houses, som tilbydes eller foreslås af Kommissionen, skal sikre, at de af Kommissionen afgivne informationer er sammenhængende og fælles. Dette betragter udvalget som en vigtig og nyttig foranstaltning. Man bør imidlertid også påse, at der følges en fælles procedure i de kommissionsinterne procedurer og i project officer's krav og afgørelser.

4.2.3 Rapportering. F.eks. er det også vigtigt at undgå, at project officers — bortset fra begrundede undtagelsestilfælde — forlanger yderligere mellemrapporter ud over de rapporter, der er forlangt i reglerne, eller at identisk information skal afgives i flere rapporter i ny form (9). Det er altså vigtigt at forenkle rapporteringssystemet, for det drejer sig om indhold og ikke om formaliteter.

4.2.4 Midtvejsvurdering (Midterm-Assessment). Udvalget anbefaler dog, at man i betragtning af det syvende rammeprograms syvårige løbetid halvvejs henne i programmet gennemfører en midtvejsvurdering af såvel programmet som deltagelsesreglerne for at kunne foretage eventuelle nødvendige justeringer.

4.2.5 Project Officers. En anden vigtig forudsætning for forenkling, standardisering og generelt for effektive administrative procedurer, hvilket også er nødvendigt af hensyn til kontinuiteten (se næste punkt) er, at project officers har en fremragende fagspecifik ekspertise og har kendskab til de deltagende aktører. Det ville være utilstrækkeligt at begrænse project officers til en rent administrativ funktion uden dybtgående sag- og miljøkendskab. Udvalget henviser til sine gentagne anbefalinger herom (10) (11).

4.3 Kontinuitet. Da enhver regelændring medfører en afbrydelse af kontinuiteten med ekstra (friktions-)tab, må det nøje overvejes, om de af Kommissionen foreslåede ændringer virkelig vil føre til markant forbedrede virkninger, som opvejer de nævnte tab, eller om man bør bevare den gamle regel. Udvalget anerkender, at man i Kommissionens forslag bibeholder mange af de regler, der har vist sig hensigtsmæssige. Ved nogle foreslåede ændringer er det imidlertid ikke klart, om de virkelig vil kunne føre til en forbedring i forhold til de hidtil gældende regler. Her anbefaler udvalget, at man tager hensyn til kontinuiteten.

4.4 Fællesskabets finansieringsbidrag — omkostningsgodtgørelse og tilskudsformer. Under forudsætning af en tilfredsstillende afklaring af de endnu åbenstående spørgsmål (f.eks. pkt. 4.5) ser udvalget her store forbedringer i Kommissionens forslag, som det støtter.

4.4.1 SMV. Udvalget bifalder især, at (artikel 33, stk. 1, 2. pkt.) tilskudsgrænserne f.eks. (12) for SMV skal forhøjes fra 50 % til 75 %. Dette betragter udvalget også som en succes for dets tidligere anbefalinger om at skabe flere og bedre incitamenter for en stærkere deltagelse af SMV i det syvende FTU-rammeprogram og dermed også skabe en stærkere integration mellem SMV og forskningsinstitutioner (13).

4.4.2 Højere læreanstalter etc. Udvalget hilser det ligeledes velkommen, at tilskudsgrænserne også for offentlige organer, skoler og højere læreanstalter og forskningsorganisationer skal ligge på 75 % (ligeledes artikel 33, stk. 1, 2. pkt.). Her anbefaler udvalget en klarere strukturering af artikel 33 for at gøre det lettere at skelne mellem indtjeningsorienterede og almennyttige deltagere.

4.4.3 Gennemsnitssatser for personaleudgifter. Udvalget betragter muligheden for, at deltagerne kan anvende gennemsnitssatser for personaleudgifter (artikel 31, stk. 3, litra a) som et bidrag til en forenkling.

4.4.4 Ledelsesudgifter. Det er ligeledes positivt, også af hensyn til den nødvendige kontinuitet, at holde fast i den hidtidige støtte på 100 % af ledelsesudgifterne. Forslaget om at lade den hidtidige overgrænse på 7 % for denne udgiftsart falde væk uden begrænsninger forekommer imidlertid problematisk, med mindre der ad anden vej sættes strenge standarder for de nødvendige ledelsesudgifter. Det er ganske vist korrekt, at den hidtidige 7 %-grænse har vist sig at være for lav netop på grund af de hidtidige høje krav til administration, koordination etc. og derfor bør hæves. På den anden side skal det imidlertid undgås, at ubegrænset godtgørelse af alle administrative udgifter fører til en uønsket oppustning af ledelsesudgifterne i stedet for en reduktion.

4.5 Ekstraudgifter i forbindelse med universiteter. I henhold til Kommissionens forslag skal den hidtidige mulighed for at modregne 100 % af de såkaldte ekstraudgifter (Additional Cost) (14) i forbindelse med universiteter og lignende forskningsorganisationer bortfalde. Selv om der i stedet tilbydes andre afregningsmodeller, anser udvalget forslaget for problematisk. Disse institutioner råder nemlig som regel ikke over en egnet analytisk bogføring til beregning af de fulde omkostninger (Full Cost) ) (15). Desuden er det endnu ikke muligt at vurdere, om det af Kommissionen foreslåede mulige alternativ »flat rate« stiller dem markant dårligere, da de pågældende kommissionsinterne gennemførelsesbestemmelser endnu ikke eksisterer (se ovenfor). Udvalget anbefaler derfor at bevare den hidtidige ordning med 100 % godtgørelse af ekstraudgifterne for disse institutioner, hvis de ikke råder over en fuld udgiftsafregning, i det mindste så længe det ikke er sikret, at andre afregningsmodeller (16) ikke stiller disse institutioner ringere sammenlignet med den hidtidige ordning.

4.6 Forskningsorganisationernes juridiske status. Efter udvalgets opfattelse skal forskningsorganisationer, som basisfinansieres af staten, behandles ens i enhver henseende (og i alle artikler som f.eks. artikel 33, stk. 1, og artikel 38, stk. 2) uanset deres juridiske status. Det betyder f.eks., at også privatretlige almennyttige forskningsorganisationer eller forskningscentre, hvis basisfinansiering dækkes af staten (17), skal ligestilles med offentligretlige organisationer. Det ligger inden for medlemsstaternes lovgivningskompetence at vælge den juridiske status for sådanne institutioner, som de finder bedst egnet, og det bør ikke føre til differentieringer med hensyn til Fællesskabets forskningsstøtte.

4.7 Intellektuel ejendomsret. Med de foreslåede regler (artikel 39-43) skal det sikres, at intellektuelle ejendomsrettigheder, som bygger på forskningsresultater, der er finansieret med EU-skattemidler, ikke ukontrolleret kan overdrages til virksomheder uden for EU.

4.7.1 »Open Source« Software. Software, som udvikles inden for rammerne af EU-støttede forskningsprojekter, har i dag generelt kun en chance for at opnå stor udbredelse og anvendelse og dermed potentiale for efterfølgende kommercielle versioner eller tjenester, hvis de udbydes som »open source«. Til disse formål bør konsortiet have størst muligt spillerum for at udforme licensbetingelser.

4.8 Adgangsrettigheder. I forbindelse med adgangsretten (artikel 48-52) (18) til deltagernes forgrunds- og/eller baggrundsviden drejer det sig ikke om adgangsret til al en deltagers viden (f.eks. universitet eller forskningscenter), men kun om den viden, som bygger på arbejdet eller forarbejdet i de organisationsenheder eller grupper, der deltager i det pågældende fælles projekt, og som er nødvendig for andre deltagere for at kunne gennemføre deres arbejde inden for den indirekte aktion. Udvalget bifalder derfor artikel 48, som åbner mulighed for at afklare dette for hvert enkelt projekt og fastsætte det i en positiv/negativ-liste (19) mellem deltagerne. Med positivlister kan det endvidere undgås at afsløre eksistensen af baggrundsviden, som skal holdes fortrolig. For ikke at forhale projektstarten unødigt ville det imidlertid være hensigtsmæssigt at tillade en frist på f.eks. op til seks måneder efter projektets start for udarbejdelsen af disse lister.

4.9 Royaltyfri adgangsret til baggrunds- og forgrundsviden. Udvalget er betænkelig ved regler, som uden undtagelse tillader royaltyfri adgang til baggrunds- og forgrundsviden. Det anbefaler generelt at give projektdeltagerne så stort spillerum som muligt for at finde den bedst egnede aftale. Det kan f.eks. være hensigtsmæssigt også at give FTU-aktørerne vederlagsfri adgangsret.

4.9.1 Eksisterende baggrunds- og forgrundsviden til gennemførelse af en aktion. Udvalget bifalder principielt forslaget om altid at give royaltyfri adgang til baggrundsviden, så længe den er nødvendig for gennemførelsen af en indirekte aktion fra FTU-aktørernes side. En eksklusiv regel af denne art kan imidlertid i nogle tilfælde bringe de pågældende aktører i vanskeligheder. Udvalget anbefaler derfor at modificere sidste punktum i artikel 50, stk. 2 (20).

4.9.2 Nyttiggørelse af eksisterende baggrundsviden til fordel for ny baggrunds- og forgrundsviden. Forslaget om altid at give FTU-aktører royaltyfri adgang til baggrundsviden, der er nødvendig for at udnytte forgrundsviden, er imidlertid meget problematisk. Baggrundsviden er erhvervet med FTU-aktørernes egne midler eller med midler fra tidligere støttegivere eller med den pågældende medlemsstats offentlige midler, og den er underlagt de dermed forbundne forpligtelser og restriktioner (21). Hvis den af Kommissionen foreslåede ordning kom til anvendelse, ville der være risiko for, at netop meget magtfulde FTU-aktører og aktører med stort knowhowpotentiale ikke ville kunne eller ville deltage og dermed var udelukket fra at modtage tilskud. Udvalget anbefaler derfor, at artikel 51, stk. 5, slettes eller ændres (22).

4.9.3 Frontlinjeforskning. Selv om der i forbindelse med frontlinjeforskning primært vil være tale om F&U-arbejde inden for grundforskningen, har udvalget flere gange peget på, at grænserne mellem grundforskning og anvendt forskning i mange tilfælde (23) er flydende. Derfor må der forventes samme negative konsekvenser som beskrevet ovenfor. Dette bør absolut undgås, og der bør tages højde for det i regelsættet. Udvalget anbefaler derfor, at artikel 52, stk. 1, slettes eller ændres (24).

4.9.4 Særlige grupper. I Kommissionens forslag mangler der en definition af arbejdet for særlige grupper. Teksten herom bør under ingen omstændigheder forveksles med den om frontlinjeforskningen eller sidestilles med denne.

4.10 Frit valg af instrumenter. Udvalget gentager sin anbefaling om (25), at projekter ikke på forhånd bør bindes til bestemte instrumenter, men »at ansøgerne skal kunne tilpasse instrumenterne til den projektstruktur og –størrelse, der er optimal i forhold til den aktuelle opgave. Kun på den måde kan det undgås, at der udarbejdes projekter, hvis størrelse og struktur retter sig efter instrumenterne og ikke efter de optimale videnskabeligt-tekniske krav. Instrumenterne skal tjene de forsknings- og udviklingsmæssige arbejdsbetingelser og målsætninger, ikke omvendt.« Derfor skal der også fortsat tilbydes Specific Targeted Research Projects (STREPs), fordi disse især er særligt egnet til at sikre deltagelse af SMV og mindre forskningsgrupper.

4.11 Bortfald af den solidariske hæftelse. Udvalget finder det positivt, at princippet om solidarisk hæftelse skal bortfalde; det minder om, at det allerede i sine anbefalinger herom (26) vedrørende det sjette rammeprogram påpegede problematikken ved en solidarisk hæftelse.

4.11.1 Risikofond. Udvalget støtter derfor også etableringen af en risikofond til dækning af eventuelle tab, hvortil der (artikel 38, stk. 1) skal indbetales en lille procentdel af tilskudsmidlerne til indirekte aktioner. Det ville imidlertid være anbefalelsesværdigt, hvis Kommissionen bekendtgjorde størrelsen af denne procentsats, som fastlægges ved offentliggørelsen ud fra en risikovurdering. Udvalget hilser det også velkommen, at eventuelle overskud fra den planlagte hensættelse atter tilføres rammeprogrammet som en formålsbestemt indtægt.

4.11.2 Fritagelse. Udvalget anbefaler imidlertid, at alle forskningsinstitutioner, hvis basisfinansiering bæres af staten (27), fritages herfra uanset deres juridiske status.

4.11.3 Afbrydelse af projekter. Udvalget henviser samtidig til deltagernes tekniske solidariske hæftelse, som foreslås i artikel 18, stk. 4). Efter udvalgets mening skal et konsortium have ret til at beslutte at afbryde et projekt, hvis det af videnskabelige og tekniske grunde eller på grund af urimeligt store udgifter ikke længere er hensigtsmæssigt eller rimeligt at gennemføre projektet. Artikel 18, stk. 4 og 5, bør ændres tilsvarende.

4.12 Programudvalg. I henhold til Kommissionens forslag skal programudvalgene for at afkorte procedurerne aflastes fra opgaven med at vedtage de projekter, der foreslås støttet. Efter udvalgets mening bør dette imidlertid kun være tilfældet, hvis Kommissionen følger de sagkyndiges anbefaling ved valg af projekt. I modsat fald samt ved vedtagelsen af arbejdsprogrammer og budgettildeling bør de ansvarlige programudvalg fortsat skulle give deres tilslutning. En kompromisløsning kunne være at forelægge en »implementeringsplan for gennemførelse af indkaldelse af forslag« (»call implementation plan«) for programudvalget efter afsluttet evaluering, som programudvalget skal drøfte og vedtage formelt. Dette ville ikke føre til yderligere tidsforbrug, da programudvalget ikke længere ville skulle træffe afgørelse om enkelte projekter.

4.13 Tilskudsaftale. Den relevante artikel 19, stk. 8, henviser til Det Europæiske Charter for Forskere og Adfærdskodeks for Ansættelse af Forskere. Udvalget påpeger, at dette charter kun er vejledende og derfor ikke må blive obligatorisk ad denne vej. Det minder desuden om, at det ganske vist bifalder mange elementer i chartret, men samtidig har anbefalet en revision især på grund af overregulering og nogle uklare kriterier (28).

4.14 Den Europæiske Investeringsbank. Udvalget bifalder forslaget (og de tilhørende regler) om at sikre Den Europæiske Investeringsbank en finansiel støtte til dækning af risici for lån, som tjener forskningsmålene under det syvende FTU-rammeprogram. Sådanne lån skal især anvendes til demonstrationsprojekter (f.eks. inden for energiforskning eller sikkerhedsforskning).

Bruxelles, den 5. juli 2006 Anne-Marie SIGMUND Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) KOM(2005) 119 endelig.

(2) KOM(2005) 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445.

(3) EUT C 65 af 17.3.2006 og CESE 583/2006.

(4) EUT C 65 af 17.3.2006.

(5) I Kommissionens forslag defineres begrebet »forskningsorganisation« i artikel 2.3, andre steder anvendes også begreberne »forskningsinstitution« og »forskningscenter« synonymt.

(6) EUT C 110 af 30.4.2004.

EUT C 157 af 28.6.2005.

EUT C 65 af 17.3.2006.

(7) EUT C 157 af 28.6.2005. Forebyggelse af overlappende eller parallelle instanser.

(8) Hvis man overskred det foreliggende kommissionsforslags rammer, ville det endog være ønskeligt, at man tilstræbte en større harmonisering af betalingsprocedurerne i forbindelse med EU's støtteforanstaltninger, herunder også rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation eller strukturfonde.

(9) Se også de to foregående fodnoter.

(10) F.eks. punkt 9.8.4 i EFT C 204 af 18.7.2000.

(11) Se fodnote 6.

(12) Ligesom for offentlige organer, sekundære og tertiære uddannelsesinstitutioner og forskningsorganisationer.

(13) I denne forbindelse henviser udvalget til sin anbefaling om inden for patentretten at genindføre en nyhedsbeskyttelsesfrist (grace period), idet det dog ikke ville være nødvendigt at knytte den videnskabelige offentliggørelse sammen med et prioritetskrav. Se CESE 319/2004, punkt 2.5 ff., EUT C 110 af 30.4.2004.

(14) AC-udgiftsmodel: Afregning af deltagernes støtteberettigede direkte merudgifter, plus et fast beløb for indirekte udgifter, efter merudgiftsmodellen (Additional Cost model, AC). I RP6 udgør det faste beløb 20 % af alle direkte merudgifter, minus udgifter til subkontrakter.

(15) FC-udgiftsmodel: Afregning af deltagernes støtteberettigede direkte og indirekte udgifter efter full cost model, FC, med den særlige FCF-model: Afregning af deltagernes støtteberettigede direkte udgifter plus et fast beløb for indirekte udgifter, efter fuld udgiftsmodel med fast tillæg (Full Cost Flat rate model, FCF). Det faste beløb udgør 20 % af alle direkte udgifter, fratrukket udgifter til subkontrakter. De samlede udgifter beregnes i alle tre udgiftsmodeller i RP6 (FC, FCF og AC) som summen af direkte og indirekte udgifter.

(16) Det mulige faste beløb (flat rate) til dækning af de indirekte udgifter (overhead) i artikel 32 bør i det mindste for FTU-aktiviteter fastsættes til mindst 20 % af de støtteberettigede omkostninger, med fradrag af subkontrakter. Denne ordning gjaldt allerede i sjette FTU-rammeprogram for FCF og AC-afregnere og bør bevares for at sikre kontinuiteten og især også af hensyn til de forskellige bogføringssystemer i de deltagende organisationer.

(17) I Tyskland f.eks. forskningsorganisationer som Helmholtz-Gemeinschaft, Fraunhofer-Gesellschaft, Leibniz-Gemeinschaft eller Max-Planck-Gesellschaft. I Nederlandene f.eks: The Netherlands Organisation for Scientific Research (NWO) — Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek (NWO).

(18) Udvalget påpeger, at der i sammenligning med den engelske version er visse oversættelsesmæssige fejl i artikel 50, stk. 1, og 51, stk. 1, i andre sprogversioner. Denne udtalelse baserer sig på den sikkert rigtige engelske version.

(19) Positivliste: Opstilling af al viden eller vidensområder, som skal gøres tilgængelige. Negativliste: Opstilling af al viden eller vidensområder, som IKKE skal gøres tilgængelige.

(20) En mulig formulering af sidste pkt. i artikel 50, stk. 2, kunne være: »However, RTD Performers shall grant access rights to background on a royalty-free basis, unless for justified exceptions otherwise agreed by all participants before their accession to the grant agreement«.

(21) F.eks. i Tyskland loven om medarbejderopfindelser.

(22) Et muligt forslag kunne være: »RTD-Performers shall grant access rights to background needed to use the foreground generated in the indirect action on a royalty-free basis unless otherwise agreed by all participants before their accession to the grant agreement«.

(23) F.eks. mikrobiologi, laser, IKT.

(24) Artikel 51, stk. 1, kunne f.eks. formuleres således: »In the case of frontier research actions, access rights to foreground for the implementation of the project shall be granted royalty-free. Access rights to foreground for use shall be under fair and reasonable conditions or royalty-free as agreed by all participants before their accession to the grant agreement«.

(25) Punkt 3.4, EUT C 157 af 28.6.2005.

(26) EUT C 94 af 18.4.2002.

(27) Se ovenfor: ligestilling af alle forskningsinstitutioner, som basisfinansieres af det offentlige.

(28) EUT C 65 af 17.3.2006.