FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 20/97 fastlagt af Rådet den 17. april 1997 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. . . ./97/EF om revision af Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling »Mod en bæredygtig udvikling« (97/C 157/04)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 S, stk. 3, første afsnit,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B (4), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Kommissionen vedtog den 18. marts 1992 Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling »Mod en bæredygtig udvikling«, i det følgende benævnt »programmet«;

(2) Europa-Parlamentet godkendte i sin beslutning af 17. november 1992 (5) programmets retningslinjer;

(3) Det Økonomiske og Sociale Udvalg godkendte i sin udtalelse af 1. juli 1992 programmets formål og struktur;

(4) Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer godkendte i deres resolution af 1. februar 1993 (6) den generelle fremgangsmåde og strategi for programmet;

(5) selv om mange af foranstaltningerne og aktionerne under programmet først afsluttes efter år 2000, er det i programmet fastsat, at der skal foretages en revision af det inden udgangen af 1995;

(6) siden programmets vedtagelse er der sket en række udviklinger, der får følger for den bæredygtige udvikling, navnlig vedtagelsen af Agenda 21, der var resultatet af FN's konference om miljø og bæredygtig udvikling, samt Kommissionens vedtagelse af hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse;

(7) revisionen bør ligeledes tage hensyn til de forpligtelser og konklusioner, som er vedtaget i forbindelse med forskellige internationale processer;

(8) Fællesskabets politik på miljøområdet tager bl.a. sigte på beskyttelse af menneskers sundhed;

(9) udvidelsen af Den Europæiske Union med tre nye medlemsstater, Østrig, Finland og Sverige, stiller Unionen over for nye miljømæssige udfordringer; Fællesskabet har forpligtet sig til at revidere en række af sine retsforskrifter på miljøområdet;

(10) Kommissionen har foretaget en omfattende høring i forbindelse med revision af programmet for at indhente oplysninger om de hidtil opnåede resultater og eventuelle hindringer for programmets gennemførelse;

(11) Det Europæiske Miljøagentur forelagde den 10. november 1995 en ajourført statusrapport vedrørende miljøet som bidrag til revisionen af programmet;

(12) Kommissionen forelagde i januar 1996 en statusrapport vedrørende programmets gennemførelse;

(13) den overordnede strategi, målsætningerne og de vejledende aktioner i det oprindelige program er fortsat gældende, og programmet er et velegnet udgangspunkt for Fællesskabets og medlemsstaternes gennemførelse af Agenda 21;

(14) programmets grundlæggende strategi går ud på at integrere miljøpolitikken fuldt ud i andre relevante politikker, ved at samfundets vigtigste aktører deltager aktivt i en udvidelse og uddybning af den vifte af instrumenter, der anvendes til at tilvejebringe adfærdsændringer;

(15) det fremgår af statusrapportens konklusioner, at der er sket fremskridt på en række områder, men at der fortsat skal gøres en stor indsats for at opnå bæredygtighed;

(16) i statusrapporten identificeres de hovedprioriteter, der skal gennemføres for at sikre hurtigere fremskridt hen imod en bæredygtig udvikling; Fællesskabet bør intensivere sin indsats omkring fem hovedprioriteter og fem andre emner, der kan støtte programmets gennemførelse;

(17) Fællesskabet vil i forbindelse med gennemførelsen af sit generelle handlingsprogram handle inden for rammerne af sine beføjelser; Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer opfordrede i deres resolution af 1. februar 1993 Kommissionen til at fremsætte egnede forslag til gennemførelse af programmet, for så vidt der er behov for en indsats på fællesskabsplan;

(18) denne afgørelse bør ikke berøre retsgrundlaget for foranstaltninger, som er i overensstemmelse med målsætningerne for de aktioner, der er omfattet af denne afgørelse, men som vedtages som led i miljøpolitikken eller andre fællesskabspolitikker;

(19) yderligere integration af miljøbeskyttelseskrav i andre politikker anses for at være en væsentlig forudsætning for at kunne opnå en bæredygtig udvikling; i forbindelse med gennemførelsen af den strategi, der er fastlagt i programmet, skal nødvendigheden af at integrere miljøhensyn i alle Fællesskabets politikker og aktioner i højere grad give sig praktiske udslag; der er derfor inden for sektorerne landbrug, transport, energi, industri og turisme fastlagt en række prioriteter, hvor aktioner kan gennemføres mest effektivt på fællesskabsplan;

(20) det har vist sig vanskeligere end forventet at udvide viften af instrumenter; under iagttagelse af nærhedsprincippet må der udvikles og iværksættes andre instrumenter til supplering af lovgivningen, hvis de nuværende tendenser og handlemåder skal ændres væsentligt i retning af en bæredygtig udvikling; det indebærer en yderligere udvikling på et passende niveau af effektive markedsbaserede og andre økonomiske og horisontale instrumenter samt en bedre brug af Fællesskabets egne finansielle støttemekanismer som et middel til at fremme en bæredygtig udvikling;

(21) der må sikres en bedre anvendelse og gennemførelse af miljøforanstaltninger, og der bør sættes ind på alle niveauer af lovgivningsproceduren;

(22) kommunikation, information, almen uddannelse og erhvervsuddannelse er af afgørende betydning for at øge bevidstheden og fremme adfærdsændringer inden for alle samfundets sektorer;

(23) Fællesskabet har en vigtig rolle at spille i forbindelse med internationale initiativer vedrørende miljø og bæredygtig udvikling; de internationale udfordringer må tages op, navnlig spørgsmålet om de associerede central- og østeuropæiske landes samt Cyperns mulige tiltrædelse af Fællesskabet, behovet for at øge samarbejdet med Middelhavslandene og landene i Østersøområdet og behovet for at videreføre den udvikling, der blev startet på FN's konference om miljø og bæredygtig udvikling og drøftelserne om handel og miljø;

(24) der er behov for en yderligere indsats for at forbedre grundlaget for miljøpolitikken i form af pålidelige og sammenlignelige data, statistikker og indikatorer samt metoder til vurdering af ulemper og fordele ved foranstaltningens gennemførelse eller undladelse af at gennemføre den;

(25) der må foretages en videreudvikling af metoder til fremme af bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre; den bedste anvendelse af nye teknikker og teknologier må fremmes;

(26) begrebet »fælles ansvar« må videreudvikles, navnlig ved at styrke dialogen med og deltagelsen af aktører, der er berørt af udarbejdelsen af Fællesskabets politikker og aktioner;

(27) fællesskabsstøtte kan sikre mere sammenhængende og bedre koordinerede aktiviteter på lokalt og regionalt plan inden for områder, der er afgørende for at opnå en bæredygtig udvikling, og den kan fremme udveksling af informationer og erfaringer;

(28) Fællesskabet vil lægge et højt miljøbeskyttelsesniveau til grund for sin videreudvikling af sine politikker i forbindelse med de af programmet omfattede miljøområder; der vil i den forbindelse blive lagt særlig vægt på de aktioner, der kan gennemføres mest effektivt på fællesskabsplan -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Fællesskabet støtter fortsat den generelle fremgangsmåde og strategi i programmet »Mod en bæredygtig udvikling«, der blev vedtaget af Kommissionen den 18. marts 1992, modtaget med tilfredshed i Europa-Parlamentets beslutning af 17. november 1992 og godkendt ved resolutionen af 1. februar 1993 vedtaget af Rådet og af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet. Fællesskabsinstitutionerne, medlemsstaterne, virksomhederne og borgerne tilskyndes til at påtage sig deres respektive ansvar og gøre en aktiv indsats i den fortsatte gennemførelse af programmet og til at søge at fremskynde udviklingen.

For at fremskynde gennemførelsen af programmets målsætninger og sikre en mere effektiv gennemførelse af programmets strategi vil Fællesskabet med henblik på at nå et højt beskyttelsesniveau, under hensyn til Kommissionens statusrapport om programmets gennemførelse samt Det Europæiske Miljøagenturs ajourførte rapport om miljøets tilstand og under hensyntagen til de forskelligartede forhold i Fællesskabets enkelte regioner, intensivere sin indsats omkring fem hovedprioriteter og fem andre emner, der yderligere vil fremme programmets gennemførelse.

Ud over disse særlig højt prioriterede områder vil Fællesskabet aktivt fortsætte alle andre initiativer, der er igangsat i medfør af programmet.

Ved gennemførelsen af dette program vil Fællesskabet handle inden for rammerne af sine beføjelser. Denne afgørelse berører ikke retsgrundlaget for foranstaltninger, som er i overensstemmelse med målsætningerne for de aktioner, der er omfattet af denne afgørelse, men som vedtages som led i miljøpolitikken eller andre fællesskabspolitikker.

DEL 1

HOVEDPRIORITETER

Artikel 2 Integration af miljøet i andre politikker

Fællesskabet vil udvikle bedre og mere konsekvente metoder til at integrere miljøbeskyttelseskrav i andre politikker med henblik på at lette overgangen til en bæredygtig udvikling.

Inden for de særlige sektorer, programmet sigter mod, vil Fællesskabet derfor navnlig koncentrere sig om nedenstående prioriterede områder, der kan gennemføres mest effektivt på fællesskabsplan.

1) I forbindelse med landbrug er prioriteterne:

a) at sørge for en bedre integration af markedspolitikken, politikken til udvikling af landdistrikterne og miljøpolitikken med henblik på at sikre et bæredygtigt landbrug ved:

- at videreudvikle forbindelserne mellem landbrugspolitikken og miljøkravene som led i processen i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik

- at overveje mulighederne for at indarbejde yderligere miljøhensyn i landbrugspolitikkerne.

Alle foranstaltninger bør omfatte passende overvågnings-, rapporterings- og evalueringsforpligtelser

b) at sikre regelmæssig rapportering og udarbejdelse af sammenlignelige data om det pres og de virkninger, som landbrugets metoder, såsom brugen af gødning og pesticider, har på miljøet, herunder biodiversiteten, samt af data om vandkvalitet og vandanvendelse samt arealanvendelse

c) at fremme et bæredygtigt landbrug, herunder integrerede landbrugsteknologier, økologisk landbrug og, hvor det er relevant, ekstensive produktionsmetoder (der bl.a. respekterer biodiversiteten) i tæt samarbejde med de involverede aktører. Fællesskabet vil fortsat tilskynde til udvikling af lokale initiativer og udbrede oplysninger herom

d) yderligere at udvikle en integreret strategi for at begrænse sundheds- og miljørisici som følge af anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler og pesticider, herunder mere detaljerede bestemmelser om distribution og salg af disse stoffer, restriktioner med hensyn til anvendelsen af de farligste plantebeskyttelsesmidler og pesticider samt, om nødvendigt, om brug af erstatningsprodukter for disse

e) yderligere at udvikle omfattende strategier til udvikling af landdistrikterne, der tilgodeser miljøet, herunder bevarelse af biodiversiteten, bl.a. gennem overvågning og koordinering af de forskellige involverede politikinstrumenter

f) at overveje foranstaltninger med henblik på internalisering af miljøomkostningerne i prisen på landbrugsprodukter og -produktionsprocesser.

Fællesskabet vil fremme bedre koordinering af og sammenhæng mellem aktioner og politikker, der berører skovene, med henblik på at lette disses forvaltning (herunder skovplantning og beskyttelse mod skovbrande), bevarelse og bæredygtige udvikling samt med henblik på at kunne følge den internationale udvikling på skovbrugsområdet.

2) I forbindelse med transport er prioriteterne:

a) at foretage en yderligere stramning af bestemmelserne om emissioner og støj fra vejkøretøjer og terrængående køretøjer og, under hensyn til udviklingen i de relevante internationale fora, fra luftfartøjer samt om brændstofkvaliteten, at udvikle aktioner, der tilsigter at nedbringe CO2-emissioner fra vejkøretøjer, navnlig ved at fremme anvendelsen af brændstofeffektive køretøjer og lavemissionsteknologier, og at skærpe Fællesskabets bestemmelser vedrørende inspektion og vedligeholdelse

b) at være mere opmærksom på de faktorer, som betinger efterspørgslen efter transport, under hensyn til de forskelligartede forhold i Fællesskabets forskellige regioner, ved

- at udvikle og fremme foranstaltninger, som sikrer en øget internalisering af eksterne omkostninger i transportpriserne, navnlig for så vidt angår mindre miljøvenlige transportformer, som en forudsætning for påvirkning af brugernes valg med det formål at få et mere bæredygtigt transportefterspørgselsniveau

- at fremme en mere integreret transportpolitik, herunder forbedringer af transportsektorens økonomiske effektivitet og forbedringer med hensyn til miljø, sikkerhed og adgangsmuligheder, bl.a. ved bedre integrering af fysisk planlægning og transportplanlægning, samt ved at fremme efterspørgselsstyrende foranstaltninger såsom anvendelsen af telematik

c) at fortsætte Fællesskabets bestræbelser for at mindske ubalancen mellem de forskellige transportformer og fremme mere miljøvenlige transportformer, især ved

- at udvikle brugbare analysemetoder til strategisk evaluering af de transeuropæiske transportnets miljøvirkninger samt brugbare metoder til en korridoranalyse, der omfatter alle relevante transportformer, under hensyn til behovet for at forbinde alle medlemsstater og regioner med det transeuropæiske transportnet og især behovet for at skabe forbindelse mellem på den ene side øområder, indlandsområder og randområder og på den anden side Fællesskabets centrale områder

- at undersøge mulighederne for fællesskabsfinansiering med henblik på at skabe en bedre balance mellem forskellige transportformer, idet kombineret transport og hensigtsmæssige skift mellem transportformer skal nyde fremme

- at udforme en ramme for løsningen af miljøproblemer, der forårsages af trafik med tunge erhvervskøretøjer

- at fremme anvendelsen af mere miljøvenlige transportformer, for eksempel ved at tilskynde til anvendelse af offentlige og/eller kollektive transportmidler og køretøjer med lav emission.

3) I forbindelse med energi er prioriteterne:

a) at fremme energieffektivitet og rationel energianvendelse samt at støtte udvikling og anvendelse af energibesparende teknologier og praksis, herunder vedvarende energikilder og kraftvarmeproduktion, gennem passende programmer og foranstaltninger, bevidsthedsfremmende initiativer og informationsforanstaltninger og at udvikle kriterier for gennemgang af støtteordninger med henblik på at ændre incitamenter, der har fået en negativ virkning

b) at tilskynde til gennemførelse af energistyringsforanstaltninger på efterspørgselssiden, herunder energibesparende foranstaltninger, internalisering af eksterne omkostninger og fordele ved hjælp af økonomiske instrumenter og andre midler, samt til forbedret koordinering af initiativer til at øge forbrugernes bevidsthed som led i Fællesskabets energispareprogrammer

c) at lægge mere vægt på energibesparende standarder for apparater og at sørge for, at de mærkes med angivelse af energieffektivitet.

4) I forbindelse med industrien er prioriteterne:

a) at fremme industrisektorens løbende udvikling af miljøstyringsordninger og at udvikle programmer med henblik på yderligere fremme af industriens miljøbevidsthed, herunder navnlig de små og mellemstore virksomheders, samt med henblik på erhvervsuddannelse og teknisk støtte; at revidere ordningen for miljøstyring og miljørevision

b) at udvikle rammer for en integreret livscyklusorienteret produktpolitik, som blandt andet omfatter en yderligere udvikling af livscyklusanalyser, herunder en nedsættelse af affaldsmængden, under hensyntagen til eventuelle følger for det indre marked, at fremme udviklingen af renere produkter ved at inddrage miljøhensyn og minimere brugen af persistente organiske stoffer, tungmetaller og stoffer, der har irreversible sundhedsmæssige virkninger

c) at forbedre lovgivningen og andre instrumenter for at sikre en sammenhængende og omfattende kontrol med forureningen fra industrianlæg, at udvikle valgmuligheder med henblik på supplerende rammer for integreret forureningsbekæmpelse for mindre anlæg, idet der tages højde for disses særlige problemer, og at tilskynde til bedre integrering af eksterne omkostninger

d) at udvikle aktioner med det formål at øge industriens bevidsthed om miljøforhold, f.eks. i form af redskaber til bedre erhvervsoplysning, herunder oplysning om den bedste tilgængelige teknik, bl.a. ved at anvende EuroBAT-dokumenter, forbedret informationsformidling angående renere teknologier samt fremme af god miljøpraksis

e) at præcisere definitionen på miljøvirksomheder og at lette deres udvikling

f) at prioritere små og mellemstore virksomheders problemer med hensyn til tekniske og økonomiske hindringer for udvikling og anvendelse af renere miljøteknologi

g) at udvikle og gennemføre politikker, der tager sigte på bæredygtig industriel udvikling, og som indebærer en definition af begrebet miljøeffektivitet og fokusering på partnerskaber mellem stat og industri, ved at udnytte industriens evne til at skabe innovation og passende incitamenter samt gunstige betingelser, både på efterspørgsels- og udbudssiden.

5) I forbindelse med turisme er prioriteterne:

a) at sikre regelmæssig udveksling af oplysninger om turismens indvirkning på miljøet

b) at støtte bevidsthedsskabende kampagner med det formål at fremme en miljøvenlig anvendelse af de turistmæssige ressourcer

c) at fremme gennemførelsen af nye former for god praksis, bl.a. ved hjælp af pilotprojekter inden for rammerne af de bestående finansielle instrumenter med henblik på en bæredygtig udvikling af turismen

d) at fremme indskrivningen af miljø- og turismeaspektet i internationale aftaler, hvor det er hensigtsmæssigt.

Artikel 3 Bredere udbud af instrumenter

Fællesskabet vil under hensyntagen til nærhedsprincippet udvikle, anvende eller på anden måde tilskynde til et bredere udbud af instrumenter med henblik på at skabe væsentlige ændringer i de nuværende tendenser og den nuværende praksis i forbindelse med bæredygtig udvikling.

1) I forbindelse med udviklingen på et hensigtsmæssigt niveau af effektive markedsbaserede instrumenter og andre økonomiske instrumenter til gennemførelse af politikken vil der blive lagt særlig vægt på:

a) at undersøge hindringerne for indførelse af økonomiske instrumenter og at indkredse mulige løsninger

b) miljøafgifter og -skatter

c) at finde frem til støtteordninger, som påvirker bæredygtig produktion og forbrugeradfærd negativt, med henblik på at ændre dem

d) at tilskynde til anvendelse af begrebet miljøansvar på medlemsstatsplan

e) frivillige aftaler, som forfølger miljømæssige mål, samtidig med at de overholder konkurrencereglerne

f) at tilskynde til anvendelse af fiskale instrumenter for at nå miljømæssige mål.

2) I forbindelse med horisontale instrumenter er prioriteterne:

a) at udvikle fremgangsmåder for VVM-undersøgelser (vurdering af virkning på miljøet) af planer og programmer, og at fremme udviklingen af metodologier, af uddannelse og af vejledningsmateriale med hensyn til miljøvurdering af såvel projekter som planer og programmer

b) at overveje at udvide ordningen for miljøstyring og miljørevision til at omfatte andre aktivitetsområder end fremstillingsindustrien

c) hvor det er relevant, at fremme standardisering i forbindelse med miljøspørgsmål og i højere grad at inddrage miljøhensyn ved udarbejdelsen af normer og standarder for industrien

d) at udvikle kriterier til vurdering af, om bestående fællesskabspolitikker og -instrumenter, herunder finansiering, er i overensstemmelse med hensynet til en bæredygtig udvikling

e) at tage Fællesskabets regler for offentlige indkøb op til fornyet overvejelse med henblik på større inddragelse af miljøhensyn, samtidig med at der sikres loyal konkurrence.

3) Der vil blive lagt særlig vægt på at forbedre anvendelsen af Fællesskabets egne finansielle støttemekanismer til at fremme en bæredygtig udvikling. Dette kræver større inddragelse af miljøhensyn, herunder naturbeskyttelse, og en vurdering af disse mekanismers indvirkning på miljøet som et middel til at forbedre kvaliteten af støtteaktioner ud fra en miljømæssig og økonomisk synsvinkel.

4) Fællesskabet vil fortsætte sin nuværende indsats for fuldt ud at udnytte de muligheder, som nye teknikker og teknologier indebærer for bæredygtighed inden for sektorer som landbrug, fødevareproduktion, kemisk industri, lægemiddelindustri, miljøoprensning og udvikling af nye materialer og energikilder.

Artikel 4 Gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen

Fællesskabet vil styrke sin indsats på alle nivauer med henblik på at sikre bedre gennemførelse og håndhævelse af miljølovgivningen.

Prioriteterne er:

a) at forbedre de retlige rammer for miljøpolitikken ved at vedtage mere sammenhængende, globale og integrerede strategier for specifikke sektorer, om fornødent gennem forenkling af de lovgivningsmæssige og administrative procedurer og anvendelse af rammedirektiver, og ved at lægge vægt på, at de foreslåede foranstaltninger skal kunne gennemføres og håndhæves

b) at forbedre gennemførelsen af rapporteringskrav i henhold til fællesskabslovgivningen, bl.a. gennem øget rationalisering og standardisering af disse krav, og at gøre bedre brug af rapporterne som et redskab i beslutningsprocessen

c) at øge og intensivere samarbejdet mellem de myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen og håndhævelsen af lovgivningen, bl.a. gennem nettet af miljøinspektører

d) at overveje, hvordan offentlighedens deltagelse i gennemførelsen og håndhævelsen af miljøpolitikker kan fremmes, og at undersøge, om der er behov for lettere klageadgang, under hensyn til nærhedsprincippet og til medlemsstaternes forskellige retssystemer.

Artikel 5 Øget bevidsthed

Fællesskabet understreger betydningen af kommunikation, information, uddannelse og erhvervsuddannelse som midler til at øge bevidstheden om en bæredygtig udvikling og til at fremme adfærdsændringer inden for alle samfundets sektorer. Det vil øge sine bestræbelser på at forbedre fællesskabsborgernes bevidstheds- og informationsniveau med hensyn til en bæredygtig udvikling.

Prioriteterne er:

a) at udarbejde tilgængelige oplysninger om miljøsituationen og om gennemførelsen af Fællesskabets miljølovgivning

b) at fremme integrationen af begrebet bæredygtig udvikling i Fællesskabets uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer

c) at tilskynde til uddannelse og erhvervsuddannelse på miljøområdet på alle relevante niveauer, bl.a. for at bidrage til at ændre den enkeltes adfærd i retning af mere bæredygtige adfærdsmønstre

d) at udnytte systemet til løbende evaluering og passende formidling af resultater af LIFE-projekter optimalt, både på naturbeskyttelsesområdet og på andre miljøområder

e) at fremme grøn adfærd inden for Fællesskabets egne institutioner yderligere og at lette udvekslingen af oplysninger om bedste praksis, adgangen til og den bredest mulige formidling af oplysninger om dette emne

f) at fremme et tæt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne inden for miljøkommunikation og information; i samarbejde med medlemsstaterne at udarbejde en kommunikationsstrategi for Fællesskabet, bl.a. ved at drage fordel af eksisterende samarbejdsinitiativer

g) at lette forbrugernes muligheder for at tage miljømæssige overvejelser i betragtning gennem miljømærkning og miljøoplysninger på produkterne, herunder på kemikalier

h) at tilskynde leverandører af finansielle tjenesteydelser, f.eks. banker og forsikringsselskaber, til at inddrage miljøhensyn i deres operationer.

Artikel 6 Internationalt samarbejde

Fællesskabet vil styrke sin rolle i det internationale samarbejde om miljøforhold og bæredygtig udvikling. Dette kræver navnlig, at det styrker sit samarbejde med landene i Central- og Østeuropa og med Middelhavslandene og øger sin rolle i forbindelse med de miljøproblemer, der er angivet i Agenda 21, og i forbindelse med bilateralt og multilateralt samarbejde om bæredygtig udvikling.

1) I forbindelse med Central- og Østeuropa er prioriteterne:

a) yderligere at udbygge en omfattende miljøstrategi som led i strategien med henblik på at forberede de associerede central- og østeuropæiske lande på tiltrædelse

b) at fortsætte samarbejdet med landene i Central- og Østeuropa og at fremme samarbejdet mellem disse lande på dette område inden for de rammer, der er fastsat i Europaaftalerne. Dette indebærer styrkelse af samarbejdet om kapacitetsopbygning, fortsat finansielt samarbejde, herunder teknisk bistand navnlig til tilnærmelse af lovgivningen samt dens gennemførelse og håndhævelse, støtte til investering i miljøinfrastruktur og samarbejde for at fremme god miljøpraksis, bl.a. ved hjælp af teknologioverførsel.

2) I forbindelse med Middelhavslandene og Middelhavsområdet er prioriteterne:

a) inden for rammerne af Barcelona-erklæringen fra november 1995 at udvikle en regional strategi gennem en regelmæssig dialog, bl.a. gennem ministerkonferencer, og et udvidet og forbedret samarbejde, navnlig i forbindelse med finansiel og teknisk bistand

b) at opstille et handlingsprogram med prioriteter på kort og mellemlang sigt i forbindelse med Middelhavsområdet og at udvikle en overvågningsmekanisme for gennemførelsen af dette program.

3) I forbindelse med Østersøområdet er prioriteterne at styrke miljøsamarbejdet inden for de eksisterende regionale rammer og at øge koordinationen mellem de relevante fonde med henblik på at støtte aktiviteterne under HELCOM (Helsinki Commission) samt navnlig gennemførelsen af det fælles overordnede miljøhandlingsprogram.

4) I forbindelse med Rio-processen er prioriteterne at sikre Fællesskabets aktive deltagelse i processen og i opfølgningen af De Forenede Nationers Generalforsamlings ektraordinære samling i 1997 og bl.a. at bidrage til:

a) styrkelse af rammekonventionen om klimaændringer i overensstemmelse med Berlin-mandatet og senere afgørelser

b) udarbejdelse af konventionen om den biologiske mangfoldighed, herunder fremme af nationale gennemførelsesstrategier og snarlig udarbejdelse af en protokol om biosikkerhed

c) styrkelse af det internationale samarbejde i forbindelse med konventionen om bekæmpelse af ørkenspredning.

5) I forbindelse med andre internationale miljøforhold er prioriteterne:

a) at foretage en undersøgelse af den politik, der føres, for at hensynet til en bæredygtig udvikling kan indgå i gennemførelsen af fjerde AVS-EF Lomé-konvention, samt at foretage en generel evaluering af Fællesskabets udviklingsbistand for at sikre, at miljøvurderingsordningerne følges

b) at styrke miljøelementet i samarbejdet med NIS (de nye uafhængige stater), navnlig ved at fokusere på kapacitetsopbygning og teknisk bistand inden for TACIS-programmet

c) at styrke miljøelementet i samarbejdet med asiatiske og latinamerikanske lande i overensstemmelse med Rådets forordning (EOF) nr. 443/92 af 25. februar 1992 om finansiel og faglig bistand til og økonomisk samarbejde med udviklingslandene i Asien og Latinamerika (7) og med de generelle retningslinjer for samarbejdet mellem Fællesskabet og de pågældende regioner

d) at fremme aktiv deltagelse i regionale konferencer og traktater i Europa samt »miljø for Europa«-processen

e) at støtte internationalt arbejde med hensyn til indikatorer for en bæredygtig udvikling

f) at arbejde for en styrkelse af bestemmelserne om håndhævelse og løsning af konflikter, når de internationale aftaler skal revideres

g) at tage aktivt del i forhandlingerne om vedtagelse af et retligt bindende instrument for en procedure med forudgående informeret samtykke i forbindelse med handel med visse farlige kemikalier og pesticider.

6) I forbindelse med handels- og miljøanliggender er prioriteterne:

a) at deltage aktivt i internationale drøftelser, navnlig inden for WTO, om handel og miljø, hvor Fællesskabet i overensstemmelse med den overordnede målsætning om en bæredygtig udvikling vil fremme en afbalanceret holdning til problemerne i forbindelse med disse to områder, idet der fokuseres på at integrere miljøkrav i det multilaterale handelssystem

b) at give forrang til multilaterale løsninger på handels- og miljøproblemer under overholdelse af gældende miljø- og handelsprincipper og at fremme gennemsigtigheden i forbindelse med definition og gennemførelse af miljøforanstaltninger, herunder nye miljøpolitiske instrumenter.

DEL 2

ANDRE EMNER, DER VIL BLIVE VIET SÆRLIG OPMÆRKSOMHED

Artikel 7 Forbedret grundlag for miljøpolitik

Fællesskabet vil sikre, at miljøpolitikken er baseret på pålidelige og sammenlignelige data, statistikker og indikatorer, på sunde videnskabelige informationer og på en vurdering af ulemper og fordele ved foranstaltningens gennemførelse eller undladelse af at gennemføre den. Det vil sikre koordinering af og samarbejde med de relevante fællesskabsinstitutioner og -organer og vil samarbejde med de relevante internationale institutioner. Det Europæiske Miljøagentur spiller en nøglerolle i overvågningen af og rapporteringen om miljøets tilstand.

Der vil blive lagt særlig vægt på:

a) at identificere og udfylde huller i de eksisterende grundlæggende statistiske data om miljø, at øge integrationen af miljøaspekter i data og statistikker om andre politikker og at sikre, at disse data er tilgængelige

b) at fremme udviklingen af miljøindikatorer, gennemførelsesindikatorer for alle relevante politikker samt indikatorer for en bæredygtig udvikling som referenceindikatorer til måling af fremskridt i retning af en bæredygtig udvikling og at skabe grundlag for fastlæggelse af målsætninger og operationelle mål

c) at forbedre koordinationen i forbindelse med udviklingen og sikringen af gensidig feedback mellem videnskabelig forskning, udviklingspolitik og miljøpolitik

d) yderligere at udvikle brugen af økonomiske evalueringsteknikker for miljøet (omkostningseffektivitet, costbenefit- og erhvervsvurderingsteknikker)

e) at fremme udviklingen af miljørelaterede satellitregnskaber til nationale regnskaber som et første skridt mod integration af miljøaspekter i nationale regnskabsbegreber og -praksis.

Artikel 8 Bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre

Fællesskabet vil udbygge sin indsats med henblik på at lette og øge innovationen i erhvervslivet i forbindelse med bæredygtig udvikling og fremme bevidstgørelse og adfærdsændringer hos erhvervslivet og forbrugerne med henblik på at nå frem til mere bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre.

Artikel 9 Fælles ansvar og partnerskab

Fællesskabet vil fremme praktiske måder til forbedring af fælles aktioner og partnerskaber til sikring af en bæredygtig udvikling. Det vil sørge for bedre dialogmuligheder og sikre, at et passende udvalg af aktører inddrages i udformningen og gennemførelsen af dets politikker og aktioner.

Artikel 10 Fremme af lokale og regionale initiativer

Fællesskabet vil yderligere tilskynde til aktiviteter på lokalt og regionalt plan vedrørende forhold, der er afgørende for at opnå en bæredygtig udvikling.

Der vil med henblik herpå blive lagt særlig vægt på:

a) yderligere at fremme mulighederne for fysisk planlægning som et instrument til at lette en bæredygtig udvikling, idet Europa 2000+ udvikles yderligere, og udviklingen af de europæiske perspektiver vedrørende fysisk planlægning støttes, og der derved skabes grundlag for enighed blandt politiske beslutningstagere, bl.a. i forbindelse med miljøvirkningen af sektorspecifikke udviklingspolitikker

b) at udvikle en global strategi for byanliggender med særlig vægt på støtte til lokale myndigheders aktioner for at gennemføre programmet og den lokale Agenda 21

c) at fremme udveksling af erfaringer mellem lokale myndigheder i forbindelse med initiativer vedrørende bæredygtig transport

d) at udvikle et demonstrationsprogram for integreret forvaltning af kystområder med henblik på at vise følgerne af forbedrede informations- og samrådsmekanismer til gennemførelse af en bæredygtig udvikling og at identificere behovet for yderligere initiativer på fællesskabsniveau og andre nivauer

e) at udvikle en strategi til fremme af lokale initiativer vedrørende udvikling og beskæftigelse for at bidrage til bevarelse af naturområder, efter omstændighederne med støtte fra strukturfondene

f) i overensstemmelse med konventionen om bekæmpelse af ørkenspredning at støtte foranstaltninger i sårbare områder med det sigte at begrænse ørkenspredning gennem en forvaltningspolitik og bæredygtig anvendelse af naturressourcer samt en bedre spredning og samordning af igangværende tiltag.

Artikel 11 Miljøemner

Fællesskabet vil yderligere udvikle sine politikker i forbindelse med programmets miljøemner på grundlag af høje miljøbeskyttelseskrav og vil i den forbindelse lægge vægt på de aktioner, der kan gennemføres mest effektivt på fællesskabsplan.

Der vil blive lagt særlig vægt på:

a) de politikker og foranstaltninger, der er nødvendige for i overensstemmelse med Berlin-mandatet at nå de reduktionsmål for kuldioxid (CO2) og andre drivhusgasser, som skal nås inden for fastlagte tidsfrister som f.eks. 2005, 2010 og 2020

b) at skærpe Fællesskabets kontrolforanstaltninger med hensyn til stoffer, der nedbryder ozonlaget, og at intensivere forskning rettet mod at finde egnede erstatningsprodukter for disse stoffer

c) at fastlægge eller ændre kvalitetsmålsætningerne for specifikke forureningskomponenter og at udvikle fælles procedurer til vurdering og overvågning af luftkvaliteten

d) at udvikle og gennemføre en strategi med det langsigtede mål, at tålegrænserne for udsættelse for forsurende, eutrofierende og fotokemiske luftforurenende stoffer ikke overskrides

e) at udvikle og gennemføre en omfattende integreret strategi for beskyttelse og forvaltning af grundvand og overfladevand

f) at udvikle hensigtsmæssige foranstaltninger til at føre Fællesskabets affaldshåndteringsstrategi ud i livet

g) at styrke tiltag inden for naturbeskyttelse og biodiversitet, bl.a. gennem en biodiversitetsstrategi, for at sikre, at de i højere grad indgår i fastlæggelsen og gennemførelsen af andre fællesskabspolitikker

h) at udarbejde et støjreduktionsprogram, der navnlig omfatter støjemissioner fra produkter

i) at udarbejde og fremlægge en strategi, som bl.a. vil føre til yderligere udvikling af politikker, der fuldt ud tager hensyn til Agenda 21 med hensyn til kemikalier, som ved brug skønnes at udgøre uacceptable sundheds- og miljørisici, idet der i særlig grad lægges vægt på forsigtighedsprincippet, erstatning eller gradvis afskaffelse af giftige kemikalier samt information til brugerne om de dermed forbundne risici

j) yderligere at revidere de forskriftsmæssige rammer for bioteknologi, samtidig med at det fortsat sikres, at den anvendes sikkert

k) at foretage en revision af en række af Fællesskabets forskrifter som aftalt i fælles erklæring 6 og 7 til tiltrædelsesakten af 1994.

Udfærdiget i . . .

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

(1) EFT nr. C 140 af 11. 5. 1996, s. 5, og EFT nr. C 28 af 29. 1. 1997, s. 18.

(2) EFT nr. C 212 af 22. 7. 1996, s. 1.

(3) EFT nr. C 34 af 3. 2. 1997, s. 12.

(4) Europa-Parlamentets udtalelse af 13. november 1996 (EFT nr. C 362 af 2. 12. 1996, s. 112), Rådets fælles holdning af 17. april 1997 og Europa-Parlamentets afgørelse af . . . (endnu ikke offentliggjort i Tidende).

(5) EFT nr. C 337 af 21. 12. 1992, s. 16.

(6) EFT nr. C 138 af 17. 5. 1993, s. 1.

(7) EFT nr. L 52 af 27. 2. 1992, s. 1.

RÅDETS BEGRUNDELSE

I. INDLEDNING

1. Kommissionen forelagde den 29. februar 1996 Rådet et forslag baseret på EF-traktatens artikel 130 S, stk. 3, første afsnit (1), om revision af Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling »Mod en bæredygtig udvikling«.

2. Europa-Parlamentet afgav førstebehandlingsudtalelse den 13. november 1996 (2), og Det Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 29. og 30. maj 1996 (3).

3. På baggrund af Europa-Parlamentets udtalelse forelagde Kommissionen den 4. december 1996 et ændret forslag (4).

4. Rådet fastlagde den 17. april 1997 sin fælles holdning i overensstemmelse med traktatens artikel 189 B.

II. FORMÅL

Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet havde i en resolution, som blev vedtaget den 1. februar 1993 (5), bifaldet de generelle linjer og strategien i det program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling, som Kommissionen havde forelagt. Programmet indeholdt bl.a. bestemmelser om en omfattende revision, der skulle foretages inden udgangen af 1995.

Efter at have foretaget en vurdering af en statusrapport fra Kommissionen om programmets gennemførelse og en opdateret miljøberetning fra Det Europæiske Miljøagentur, der begge forelå i slutningen af 1995, forelagde Kommissionen sit forslag til afgørelse om revision af miljøprogrammet.

Forslaget viderefører den linje, der blev lagt i programmet, som imidlertid skal gennemføres på en mere effektiv måde i resten af perioden indtil år 2000, idet der udpeges fem højtprioriterede områder, hvor indsatsen må intensiveres (indarbejdelse af miljødimensionen i andre politiske områder, et bredere udbud af instrumenter, gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen, øget bevidsthed og internationalt samarbejde), samt fem yderligere emner, som behøver særlig opmærksomhed på dette stadium (forbedring af grundlaget for en miljøpolitik, fremme af bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre, udvikling af fælles ansvar og partnerskab, fremme af lokale og regionale initiativer, yderligere udvikling af visse miljøtemaer).

Arten af den retsakt, som Rådet skal vedtage, er blevet væsentligt ændret med ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union: hvor en generel politisk godkendelse således var tilstrækkelig for programmets vedkommende, er vedtagelsen af revisionen underlagt en retlig procedure, der indebærer vedtagelse af specifikke bestemmelser.

III. ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

Rådet tilslutter sig i det væsentlige Kommissionens løsningsmodel. Under behandlingen af forslaget har Rådet således konsekvent ladet sig lede af to indbyrdes sammenhængende hensyn:

- der er tale om en revision og ikke om en total ændring af programmet

- retningslinjerne for revisionen har måttet fastlægges under hensyn til, at der er ret kort tid til at gennemføre revisionen, inden programmet udløber.

I overensstemmelse med denne holdning mener Rådet, at det vigtigste er snarest muligt at vedtage en fælles holdning, så der også bliver tid til andenbehandlingen.

A. Kommissionens ændrede forslag

Der har derfor i Rådet været enighed om, at der snarest muligt må træffes en afgørelse vedrørende Kommissionens forslag.

Rådet har imidlertid slået klart fast, at dets beslutning om at nå til politisk enighed på samlingen den 9. december 1996 ikke anfægter dets holdning til ændringsforslagene, og at det er rede til fremover at behandle ændringsforslag fremsat af Europa-Parlamentet i henhold til traktatens artikel 189 B med den fornødne hurtighed.

B. Substansændringer foretaget af Rådet

1. Præambel

Præamblen er ikke væsentligt ændret, bortset fra at der er indsat to nye betragtninger, som også Parlamentet har ønsket, hvoraf det fremgår, at revisionen ligeledes bør reflektere de forpligtelser og konklusioner, som er blevet vedtaget i forbindelse med forskellige internationale processer, samt at et af målene for Fællesskabets politik på miljøområdet må være beskyttelse af menneskers sundhed. Præamblen er endvidere på enkelte punkter blevet ændret en smule for at afspejle de ændringer, der er foretaget i artiklerne; rækkefølgen af betragtningerne er også ændret med henblik på at opnå en bedre overensstemmelse med progressionen i artiklerne.

2. Integration af miljøet i andre politikker (landbrug, transport, energi, industri og turisme) (artikel 2)

Denne del af forslaget, der anses for grundlæggende, er delvis omformuleret af Rådet, dels af hensyn til den seneste udvikling inden for de respektive sektorer, dels med henblik på en finjustering af teksten, idet man har lagt særlig vægt på at sikre en detaljeringsgrad, der er forenelig med de realistiske forventninger til og mulighederne for en gennemførelse.

Navnlig med hensyn til landbrugspolitikken (artikel 2, nr. 1) er teksten ændret, således at der afstikkes klare retningslinjer for den fremtidige udvikling af den fælles landbrugspolitik, samtidig med at den igangværende reformproces respekteres. Endvidere understreger Rådet sin interesse for beskyttelse af biodiversiteten ved eksplicit at nævne dette - hvor det er relevant - som et aspekt, der fortjener særlig opmærksomhed. For så vidt angår energi (artikel 2, nr. 3) inddrager Rådet bl.a. fremme af kraftvarmeproduktion blandt prioriteterne, således som også Parlamentet ønsker. Med hensyn til industri (artikel 2, nr. 4) er der tilføjet et afsnit om udvikling af bæredygtige politikker, som omfatter fremme af miljøeffektivitet og partnerskaber mellem stat og industri gennem passende incitamenter til innovation. I forbindelse med turisme (artikel 2, nr. 5) understreges det, at miljø- og turismeaspektet bør indskrives i internationale aftaler.

3. Bredere udbud af instrumenter (artikel 3)

Rådet har først og fremmest ønsket at understrege nødvendigheden af at forbedre betingelserne for udviklingen af effektive markedsbaserede og andre økonomiske instrumenter, navnlig ved at undersøge hindringerne for indførelse af sådanne instrumenter og ved at finde frem til eksisterende støtteordninger, som påvirker bæredygtig adfærd negativt, med henblik på at ændre dem. Det bekræftes ligeledes på ny, at det er vigtigt, at de pågældende instrumenter anvendes på et passende niveau.

4. Gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen (artikel 4)

Rådet har yderligere forstærket de prioriteter, som Kommissionen havde foreslået, navnlig ved at understrege nødvendigheden af at forbedre både kvaliteten og feedback-værdien af gennemførelsesrapporterne; det nævner også eksplicit den funktion, som det eksisterende net af miljøinspektører har.

Selv om Rådet endvidere anerkender vigtigheden af, at offentligheden i højere grad deltager i gennemførelsen og håndhævelsen af lovgivningen, råder det samtidig til, at behovet for lettere klageadgang vurderes nøje under hensyn til de forskellige retstraditioner. Desuden mener Rådet, at det er for tidligt at behandle spørgsmålet om sanktioner for manglende overholdelse af lovgivningen.

5. Øget bevidsthed (artikel 5)

Rådet har forstærket dette punkt væsentligt, bl.a. ved at pege på yderligere prioriteter i forbindelse med uddannelse og erhvervsuddannelse, ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne, ved at lette forbrugernes muligheder for at få oplysning om produkternes miljømæssige aspekter samt ved at tilskynde leverandørerne af finansielle tjenesteydelser til at tage miljøhensyn.

6. Internationalt samarbejde (artikel 6)

Rådet har forstærket denne del af forslaget ved at tilføje et stykke om Østersøområdet i erkendelse af, at dette område har fået øget interesse efter de seneste tiltrædelser. Det har også tilføjet specifikke henvisninger til vigtigheden af EF's aktive deltagelse i de igangværende forhandlinger i forbindelse med konventionerne om klimaændringer, biologisk mangfoldighed og ørkenspredning, til vedtagelsen af en procedure vedrørende forudgående informeret samtykke samt til deltagelsen i regionale instrumenter i Europa.

7. Forbedret grundlag for miljøpolitik (artikel 7)

Rådet har fremhævet behovet for samarbejde med de relevante internationale institutioner og koordinering med de relevante EF-institutioner. Det har navnlig understreget den rolle, som Det Europæiske Miljøagentur skal spille i overvågningen af og rapporteringen om udviklingen i miljøets tilstand, således som også Parlamentet har ønsket det.

8. Fremme af lokale og regionale initiativer (artikel 10)

Rådet har tilføjet et punkt, som der bør lægges særlig vægt på, nemlig at Fællesskabet skal støtte foranstaltninger i overensstemmelse med konventionen om bekæmpelse af ørkenspredning.

9. Miljøemner (artikel 11)

I forlængelse af sin generelle linje tilstræber Rådet at rationalisere og lette gennemførelsen af de foreslåede aktioner. Det har navnlig ændret de af Kommissionens forslag, der er blevet forældede som følge af udviklingen inden for de pågældende sektorer.

Således er f.eks. litra a) ændret på grundlag af den seneste udvikling inden for klimaændringspolitikken; litra f) er indsat til afløsning af en række separate punkter som følge af den nylige vedtagelse af en omfattende EF-affaldshåndteringspolitik. Litra d) om tålegrænser er omformuleret i et mere realistisk perspektiv; litra e) om støj er i et vist omfang blevet indsnævret i forhold til Kommissionens formulering, bl.a. under hensyn til nærhedsprincippet; i litra i) om kemikalier er de relevante punkter i Kommissionens forslag omformuleret, så de får et bredere sigte. Endelig er litra k) tilføjet for at understrege nødvendigheden af at overholde de forpligtelser, der er indgået i forbindelse med tiltrædelserne.

(1) EFT nr. C 140 af 11. 5. 1996, s. 5.

(2) EFT nr. C 362 af 2. 12. 1996, s. 112.

(3) EFT nr. C 212 af 22. 7. 1996, s. 1.

(4) EFT nr. C 28 af 29. 1. 1997, s. 18.

(5) EFT nr. C 138 af 17. 5. 1993, s. 1.