i"t,,fti*;3f' 
: SE, KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 16.01.1996 
KOM(96) 4 endelig udg. 
,'fl «fe; 
,rir4Wk 
"i^pf 
" " *> $/'''« MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
Vedrørende mødet Asien-Europa (ASEM). Bangkok den 1.-2. marts 
1996 
il 
:-'i~ 

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Parlamentet 
vedrørende mødet Asien-Europa (ASEM). Bangkok den 1.-2. marts 
1996 
1) Indledning 
De generelle politiske retningslinjer for EU's deltagelse i det kommende 
møde Europa-Asien (ASEM) er allerede blevet fastlagt af Det Europæiske 
Råd1. Detaljerede drøftelser på højtstående embedsmandsniveau har 
ligeledes skitseret det praktiske indhold af de emner, der skal drøftes. Med 
dette som udgangspunkt er det formålet med denne meddelelse at skitsere 
nogle af de praktiske foranstaltninger og opfølgningsaktioner, der vil kunne 
blive taget op i Bangkok, for at hjælpe med at sikre, at dette historiske skridt 
mod en styrkeise af partnerskabet mellem Asien og Europa effektivt og 
hurtigt kan udmøntes i konkrete og for begge parter tilfredsstillende 
fremskridt. 
2) Baggrund 
Dette første møde mellem Asien og Europa (ASEM) er et historisk initiativ, 
der tager sigte på at få skabt et nyt partnerskab mellem Europa og Asien. 
Det forudses, at dette nye partnerskab skal baseres på, at den politiske 
dialog fremmes, at de økonomiske relationer uddybes, og at samarbejdet 
styrkes, og partnerskabet skulle bidrage til den globale udvikling af 
samfundene i både Asien og Europa. 
Dette initiativ er af nyere dato. Det bygger på et krav i Europa om en ny 
strategi over for Asien, som afspejler den øgede økonomiske og politiske 
betydning af de hurtigt voksende asiatiske økonomier i en verden i 
forandring. Dette blev skitseret af Europa-Kommissionen i en meddelelse fra 
juli 1994 "På vej mod en ny strategi over for Asien"2 og fik i de kommende 
måneder Det Europæiske Råds og Parlaments opbakning. Det blev 
konkretiseret med Singapore-initiativet i efteråret 1994 om at foreslå et 
topmøde med asiatiske og europæiske ledere. Dette fik senere opbakning fra 
ASEAN og i juni 1995 fra Det Europæiske Råd på dets møde i Cannes. 
Det første ASEM-møde vil imidlertid bygge på den dialog, der allerede har 
eksisteret længe mellem Europa og Asien, og som i løbet af årene har 
udviklet sig til et tæt net af individuelle dialoger, der forbinder Den 
Europæiske Union med ASEAN, Kina, Japan og Korea og med de vigtigere 
lande i Sydasien. Vor dialog med ASEAN går tilbage til sent i halvfjerdserne 
med et første ministermøde i 1978 (samt kontakter mellem Europa-
Parlamentet og AIPO (ASEAN Interparliamentary Organization)) og med 
undertegnelsen af rammeaftalen om samarbejde mellem EF og ASEAN i 
1980, hvori der er forudset regelmæssige møder på forskellige niveauer. EF 
og dets medlemsstater har ligeledes deltaget i ASEAN's PMC-møder 
(post-ministerial conference meetings), siden disse blev afholdt for første 
0 Rådets beretning til Det Europæiske Råd i Madrid om mødet mellem Asien-Europa (12402/95. 5. december 1995). 
"På vej mod en ny strategi overfor Asien", KOM (94) 314, 13. juli 1994. 
/*, 
gang, og siden 1994 i det nyetablerede ASEAN Regional Forum. Dialogen 
med landene i Sydasien går ligeledes tilbage til tidligt i firserne og er også 
blevet styrket i de senere år med inddragelsen af et politisk element i 
dialogprocessen, f. eks. med Indien og Sri Lanka. Der er ligeledes blevet 
etableret en dialogproces på højt niveau med Japan (med regelmæssige 
ministermøder, der går tilbage til sent i halvfjerdserne) og med Kina og 
Korea; EU's relationer med Japan og Kina har senest været behandlet i 
Kommissionens meddelelser fra hhv. maj 1995 og december 1995, medens en 
rammeaftale med Korea vil blive paraferet af de to parter i de kommende 
uger. 
Der har været en tendens til, at disse forskellige dialoger har været 
domineret af økonomiske spørgsmål. Asien som helhed er uden 
sammenligning EU's største handelspartner og tegnede sig i 1994 for 23,2% 
af EU's samlede udenrigshandel (sammenlignet med 22,7%; for resten af 
Vesteuropas vedkommende^ 17,4% for USA's vedkommende og 13,9% for 
Middelhavsområdets, Afrikas og Latinamerikas vedkommende tilsammen). 
Den hurtige og vedvarende vækst i de asiatiske økonomier og deres stadig 
større vægt i verdenshandelen og de internationale investeringer har 
imidlertid gjort, at det er af afgørende betydning, at dette økonomiske 
indbyrdes forhold også afspejles i vor politiske dialog. Denne proces er 
allerede på vej i vor dialog med enkeltstående lande og regionale 
grupperinger i Asien, men må styrkes yderligere. Alle kræfter må lægges i 
for at skabe et effektivt partnerskab ved at gribe de muligheder, som det 
første ASEM-møde tilbyder. 
ASEM-mødet skal også ses i sin bredere geografiske sammenhæng. Globalt 
set giver det både de europæiske og asiatiske partnere en mulighed for at 
bygge videre på igangværende globale dialoger (både inden for FN og WTO) i 
en specifik interregional sammenhæng. For den europæiske parts 
vedkommende vil vore stadig tættere forbindelser med Asien skabe et vigtigt 
og passende supplement til vore eksisterende interregionale forbindelser med 
andre vigtige partnere. Også for Asiens vedkommende vil et stærkere 
europæisk partnerskab skabe et velkomment supplement til partnerskabet 
mellem Asien og Stillehavsområdet, som især blev styrket med etableringen 
afAPECil993. 
Dette første ASEM-møde vil have begrænset deltagelse, skønt begge sider er 
blevet enige om, at der skal kunne ske en yderligere udvikling, og man 
håber, at dette mø Je vil blive det første i en længere række. 
For at sikre, at det første møde falder heldigt ud, er det nødvendigt at 
over-veje, hvordan man mere detaljeret kan sørge for en opfølgning inden for 
hvert af hovedområderne politisk dialog, økonomiske og handelsmæssige 
forbindelser og samarbejde. Disse forhold drøftes i det følgende. 
3 
Omfattet af "Vesteuropa" er Østrig, Finland og Sverige før tiltrædelsen. 
3) De asiatiske deltageres foreløbige holdning 
Trods forskellene i dorun politiske/sociale .systemer og strukturer og i 
økonomisk udvikling har de asiatiske lande, der (Kiltager i ASEM, en fælles 
holdning mht. mål og strategi for ASEM. Efter de asiatiske deltageres 
opfattelse er ASEM's erklærede mål at styrke de svage led i trekantforholdet 
mellem Asien, Nordamerika og Europa. De asiatiske partnere håber derved, 
at Europa vil være mere opmærksom på og være mere til stede i Asien, så de 
kan afbalancere deres relationer med andre partnere. Styrkelsen af 
forbindelsen mellem Asien og Europa er også i overensstemmelse med de 
asiatiske landes ønske om fremover at spille en mere aktiv rolle i 
verdenspolitikken i takt med deres voksende økonomiske betydning. 
De ti asiatiske lande havde også let ved at indtage en fælles holdning til, 
hvordan mødet skulle forberedes og afvikles. Når der ses bort fra mødets 
uformelle karakter, som EU i princippet har accepteret, understreger man i 
den fælles asiatiske holdning i mødeoplægget de forhold, hvor der er enighed 
eller sammenfaldende synspunkter, snarere end de forhold, hvor der er 
afvigende meninger eller direkte uoverensstemmelser. Ikke desto mindre 
kommer de asiatiske lande alligevel ind på spørgsmål om 
menneskerettigheder, samtidig med at de håber på, at drøftelsen af disse 
følsomme spørgsmål ikke overskygger de andre spørgsmål, så man ødelægger 
stemningen på mødet. 
Når man ser bort fra deres fælles holdning til mål og strategi for mødet 
tillægger de ti lande ikke alle de politiske emner, der kom med på 
dagsordenen på EU's opfordring, den samme betydning. Det ser ud til, at de 
alle er positivt indstillede over for en styrkelse af den politiske dialog mellem 
Europa og Asien og ønsker at samarbejde og at søge at nå frem til 
sammenfaldende synspunkter mellem de to kontinenter i internationale fora 
og til etablering af tillidsskabende foranstaltninger som et bidrag til 
stabilitet i Asien og Europa. 
Mht. til handel og økonomiske spørgsmål har de asiatiske lande nogenlunde 
de samme målsætninger som EU-landene, da de ønsker at arbejde for et 
multilateralt handelssystem, at fremme den internationale handel og 
investeringsvilkårene samt samarbejde om infrastruktur, videnskab og 
teknologi, miljøbeskyttelse og menneskelige ressourcer. 
Der er allerede konsensus mellem de asiatiske lande om at planlægge endnu 
et møde mellem stats- og regeringscheferne om to eller tre år. I mellemtiden 
vil de asiatiske lande formodentlig give deres tilslutning til, at højtstående 
embedsmænd får til opgave at se nærmere på, hvordan der kan følges op på 
visse af mødets emner, så som at arbejde for gunstigere betingelser for 
handel og investeringer. De asiatiske lande vil formodentlig også bekræfte 
deres accept af, at der etableres tættere kontakter mellem erhvervsfolk. 
4) EUs foreløbige holdning 
Som foreslået af Ministerrådet har Det Europa-)iske Kåd accepteret både det 
princip og det mødeformat, som ASEAN har foreslået (et'uformelt møde på 
stats- og regeringschefniveau med en meget generel dagsorden), og har 
overladt valget af asiatiske deltagere til ASEAN. Fra begyndelsen har det 
imidlertid været klart, at de europæiske deltagere ville være EF og dets 
medlemsstater. 
Et af de vigtigste udgangspunkter for drøftelserne er den nye strategi over 
for Asien, som er blev foreslået af Kommissionen i juli 1994 og bakket op af 
Det Europæiske Råd i Essen i december 1994. Dette har også været et 
væsentligt grundlag for de asiatiske deltagere, samtidig med at der er taget 
hensyn til de elementer, der er blevet foreslået af erhvervssektoren, især på 
de møder i Det Verdensøkonomiske Forum, der er blevet holdt i Singapore. 
I betragtning af, at denne dialog mellem EU og en meget stor og 
forskelligartet region er en nyskabelse, og i betragtning af niveauet for 
deltagelse på mødet, er det klart, at mødet både vil bHva uformelt og 
omfangsrigt. Dagsordenen vil nødvendigvis omfatte alle aspekter af både de 
multilaterale og bilaterale relationer mellem de to regioner, lige fra 
økonomiske og handelsmæssige forhold til politiske aspekter, herunder 
sikkerhed og også kultur og samarbejde 
Det første ASEM skulle udgøre en ny milepæl ved at gøre det muligt for 
deltagerne at give den politiske vilje et konkret indhold ved at intensivere 
den politiske dialog, styrke de handelsmæssige og økonomiske relationer og 
styrke samarbejdet på forskellige områder mellem de to regioner og lægge et 
fast grundlag for et nyt partnerskab på lige vilkår. 
I den officielle stillingtagen, som .fik opbakning på Det Europæiske Råds 
møde i Madrid i midten af december 1995, nævnte EU en række specifikke 
spørgsmål, der kan tages op til drøftelse, og der er stillet visse forslag om 
eventuelle opfølgningsaktioner efter ASEM. 
På det politiske område er EU rede til at fremme den politiske dialog og 
samarbejde med det formål at konsolidere den politiske stabilitet og den 
internationale sikkerhed i bred betydning samt sikre en forbedring af den 
gensidige forståelse på alle områder. Konkret forudser EU, at højtstående 
embedsmæi i undersøger mulighederne for samarbejde ved at finde frem til 
et fælles grundlag for de forskellige drøftede politiske spørgsmål. 
Mht. de økonomiske og handelsmæssige relationer er EU villig til at styrke 
forbindelserne mellem Europa og Asien for at udbygge sin økonomiske 
tilstedeværelse i Asien samt opmuntre til større interesse fra Asiens side i 
Europa. 
På et tidspunkt, hvor både de europæiske og asiatiske partnere er involveret 
i deres respektive regionale forbindelser, forventer EU, at ASEM vil 
genbekræfte alles tilslutning til WTO's principper om multilateralisme. Fra 
EU's synspunkt bør ASEM understrege behovet for en heldigt gennemført 
afslutning af endnu ikke afsluttede forhandlinger inden for rammerne af 
Uruguay-runden og støtte yderligere skridt i retning af en liberalisering af 
den internationale handel. 
EU forudser mulighed for, at deltagerne i ASEM giver instrukser til deres 
højtstående embedsmænd om at finde frem til foranstaltninger, der vil kunne 
fremme vilkårene for handel og investeringer i et samspil mellem de to 
regioner. EU finder, at ASEM også bør opmuntre til en intensivering af 
erhvervskontakter og udveksling af teknologi. 
Endelig er EU af den opfattelse, at ASEM bør fremme samarbejdet på en 
række områder, især udvikling af menneskelige ressourcer, miljø og biologisk 
mangfoldighed, udviklingssamarbejde og lindring af fattigdommen i de 
fattigste lande samt kulturel udveksling, der kan fremme den gensidige 
forståelse. 
For alle ovennævnte områder vil det være vigtigt, at der indføres 
tidssvarende uformelle ordninger med henblik på revision og opfølgning af de 
gjorte fremskridt, så den fremdrift, der opnås med dette første ASEM-møde, 
udnyttes fuldt ud. 
5) Dialogens indhold og områder, hvor der er mulighed for 
sammenfaldende synspunkter 
Der knytter sig store forhåbninger til det første ASEM-møde. Begge parter 
håber, at det kan udvide den europæisk-asiatiske dialog og således styrke 
samarbejdet på mange fronter og virke som en katalysator for en styrkelse af 
bilaterale og multilaterale instrumenter. Man har lagt sig fast på et bredt 
udvalg af spørgsmål, der skal behandles på mødet. 
5a) Fremme af den politiske dialog 
Asiens stadig større vægt i verdensøkonomien bør styrke denne regions 
politiske vægt på den internationale politiske scene. Dette vil bidrage til en 
multipolar verden, i hvilken man ikke bør glemme Sydasien. ASEM bør 
støtte de asiatiske landes bestræbelser på at engagere sig mere i 
internationale spørgsmål ved at fremme en bredere europæisk-asiatisk 
dialog, ved at undersøge, på hvilke områder og om hvilke spørgsmål, der kan 
indledes et samarbejde i internationale fora, og ved at fremme fred og 
stabilitet i begge regioner og globalt. 
Styrkelse af den politiske dialog: 
ASEM skal stimulere; den igangværende politiske dialog melleni EU og de 
regionale partnere eller landepartnere. I princippet skal EU opretholde og 
intensivere den politiske dialog med sine forskellige asiatiske dialogpartnere. 
Ikke desto mindre bør man ikke udelukke muligheden for at føre en politisk 
dialog på regionalt niveau om specifikke spørgsmål af interesse for begge 
regioner, i fremtiden bør der gøres en større indsats for at udvikle den 
politiske dialog på ekspertniveau med henblik på at uddybe dialogen og gøre 
den mere operationel i behandlingen af konkrete spørgsmål så som reform af 
FN, forebyggelse og håndtering af lokale konflikter, især i Asien, Eurasien, 
ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben, kontrol med våben og sensitive 
teknologier og nuklear sikkerhed. 
Konsultation og samarbejde i institutionelle fora 
ASEM-deltagerne kunne instruere højtstående embedsmænd om at 
undersøge mulighederne for en fælles indsats og samarbejde ved at 
identificere fælles interesser mht. forskellige spørgsmål i ilternationale 
organisationer og fora. Dette samarbejde kunne omfatte en række spørgsmål 
lige fra fredsbevarende og fredsskabende aktioner til forhandlinger om 
internationale konventioner om våbenkontrol, gennemførelse af de 
eksisterende konventioner, en indsats for at fremme ikke-
spredningsordninger. Hvad sidste punkt angår kunne ASEM for eksempel 
planlægge en indsats for at rydde miner i Cambodja. 
ASEM kunne ligeledes, hvor det er muligt, opmuntre til fælles initiativer 
mellem EU og asiatiske lande. Gennem sådanne fælles aktioner vil Europa 
og Asien hver især bedre forstå den andens part holdninger og tankegang. 
Dialog om værdier og kodekser 
ASEM bør opmuntre til en åben og frimodig dialog om værdier og kodekser, 
der styrer samfundene på begge kontinenter, og samtidig tage hensyn til de 
forskellige kulturelle og sociale baggrunde. De to parter bør være 
opmærksomme på mulighederne for at skabe et positivt samarbejde med 
udgangspunkt i respekten for demokratiet, menneskerettigheder og 
retsstatsprincippet, som det kræves i den officielle stillingtagen fra Rådet for 
Den Europæiske Union. Imidlertid skal EU ikke glemme, at spørgsmålet om 
menneskerettigheder er meget følsom for visse asiatiske deltagere i ASEM. 
Det er derfor vigtigt, at drøftelserne føres på en konstruktiv og positiv måde. 
ARF-processen 
ASEM bør opmuntre til en udvikling af ARF-processen og således bidrage til 
stabilitet og sikkerhed i den asiatiske region og hjælpe med at garantere 
fortsat økonomisk vækst og social udvikling. EU bør involvere sig yderligere i 
ARF-processen ved en vedvarende deltagelse og en mere aktiv involvering i 
både formelle og ikke-statslige aktiviteter. 
Inden for ARF-processen bør EU opmuntre til intensiverede og mere 
regelmæssige kontakter og udvekslinger af synspunkter mellem institutter-
for internationale strategiske undersøgelser fra begge kontinenter. EU bør 
også undersøge mulighederne for at bidrage til finansiering af 
tillidsskabende aktioner i den asiatiske region, ligesom vi bør dele vore 
erfaringer med tillidsskabende foranstaltninger i begge regioner. 
5b) Styrkelse af det økonomiske samarbejde 
Handel og investeringer er vigtige elementer i EU' relationer med alle 
deltagende ASEM-lande. De eksisterende bilaterale kanaler vil kunne 
anvendes til implementering af ASEM's resultater, hvor ASEM primært vil 
kunne ses som et middel til politisk at styrke de økonomiske bånd. 
ASEM bør i højere grad bekende sig til multilateralisme og åben 
regionalisme. Et uformelt embedsmandsmøde om handel og 
investeringsfremme bør sammenkaldes før sommeren 1996 for at indlede en 
dialog om WTO-spørgsmål som forberedelse for Singapore-ministermødet i 
december. Denne dialog bør sigte mod at få deltagerne til at forpligte sig til 
at få afsluttet Uruguay-runden og hurtigst muligt få den ført ud i livet. 
De prioriterede områder skal omfatte: 
En basisaftale om telekommunikation, herunder anskaffelse af udstyr 
til telekommunikation, som vil sikre markedsadgangen og national 
behandling samt afbalancerede og effektive reguleringsmæssige 
rammer 
Liberalisering og yderligere integrering af den maritime sektor 
Styrkelse af den midlertidige aftale om finansielle tjenesteydelser, som 
også burde gøres permanent. 
De højtstående embedsmænd burde også forsøge at prøve at få udvirket 
sammenfaldende synspunkter om WTO's fremtidige arbejdsprogram. Ud over 
de endnu uafklarede spørgsmål, som er nævnt ovenfor, og den såkaldte 
"indbyggede dagsorden", som alle blev enige om i Marrakech, er der gamle og 
nye spørgsmål, som man på ny bør se navrmere på. Af de nye spørgsmål er 
prioriteringerne set fra EU's synspunkt handel og miljøpolitik, handel og 
investeringspolitik, handel og konkurrencepolitik og 
arbjedsmarkedsstandarder. Dialogen om investeringspolitikken bør hjælpe 
til med at lægge grundlaget for en multilateral investeringsaftale i WTO. 
Mht. arbejdsmarkedsstandarder bør målet være at fjerne misforståelser. Det 
bør gøres klart, at EU ikke vil benytte dette spørgsmål til protektionistiske 
formål. 
De højtstående embedsmænd bør også foreslå yderligere foranstaltninger, 
der kunne lette handel og investeringer blandt deltagerne. Sådanne 
foranstaltninger kunne omfatte toldsamarbejde med henblik på en forenkling 
af toldprocedurer, samarbejde om standarder, forbedret gennemsigtighed 
mht. handels- og investeringsregler og i udbedsmeddelelser fra det den 
offentlige sektor, forenkling af administrative procedurer med relation til 
udenlandske direkte investeringer osv. Større lettelse kunne også opnås ved 
industrielle uddannelsesprogrammer, økonomiske samarbejdsprojekter og 
faglig bistand. EU bør gøre det klart, at man er rede til at sammenligne 
noter om udfordringerne fra den økonomiske integration og afreguleringen. 
De højtstående embedsmænds anbefalinger vil skulle følges op gennem de 
normale bilaterale kanaler mellem EU og de deltagende asiatiske lande. 
Det ville også være ønskeligt, hvis de højtstående embedsmænd i deres 
arbejde kunne trække på råd og støtte fra den private sektor. Det ville være 
særlig nyttigt at undersøge nærmere, hvordan små og mellemstore 
virksomheder kunne hjælpes. Det er imidlertid vanskeligt at skabe et 
omfattende og repræsentativt forum af denne slags for denne heterogene 
gruppe af lande. ASEM vil i begyndelsen skulle bygge på eksisterende 
bilaterale og nationale erhvervsfora, selv om der med tiden burde skabes en 
paraplyorganisation for erhvervsdialogen med de deltagende asiatiske lande. 
Kommissionen vil i 1996 tilrettelægge en række vigtige kontakter mellem 
erhvervskredse til at skabe forbindelse mellem Europa og Asien. 
5c) Fremme af samarbejdet på forskellige områder 
Miljø 
Der kræves fælles målsætninger og aktivt samarbejde i kampen mod 
miljøødelæggelserne. Udfordringen fra en miljømæssigt forsvarlig udvikling 
omfatter udformning af politikker, strategier og styringsplaner til at definere 
og opnå den optimale balance mellem udvikling og bevaring, økonomi og 
økologi samt det menneskelige og det fysiske miljø. 
Den hastige vækst i Europa og Asien har givet anledning til stigende 
miljømæssige bekymringer, og ASEM kunne hjælpe med at finde frem till 
fælles målsætninger og et mere effektivt samarbejde i denne sektor. Der er 
allerede indhøstet betydelige og forskelligartede erfaringer om disse 
spørgsmål i Europa og Asien, og ved at udnytte ASEM's sammensætning 
kunne EU, Japan og Korea dele deres erfaringer med de andre deltagende 
lande. Samarbejde om specifikke projekter kunne overvejes, mens 
opfølgningen også kunne bygge på Kommissionens eksisterende 
samarbejdsnet vedrørende miljø med ASEM-deltagerne.A 
Menneskelig: ressourcer 
Udvikling af menneskelige ressourcer spiller en væsentlig rolle for en 
bæredygtig økonomisk vækst og social udvikling. Man bør fremover 
prioritere en fokusering på og en styrkelse af de bestræbelser, der allerede 
udfoldes inden for et så vigtigt område som primæruddannelse. Især er det 
vigtigt at sikre, at der er lige adgang til skoleuddannelse for alle lag i 
Kommissionen har allerede en ramme for det bilaterale miljøsamarbejde med alle ASEM-deltagerne, enten via et 
administrativt arrangement (Japan), eller via handels- og samarbejdsarrangementer (ASEAN, Korea, Kina). 
samfundet. Fælles initiativer for at fremme disse målsætninger bør 
planlægges. 
Samarbejde mellem virksomheder inden for den private sektor (f.eks. 
udveksling af ledende medarbejdere), fælles projekter vedrørende forskning 
og udvikling og udvekslinger af erfaringer på administrativt niveau skal 
hjælpe europæiske virksomheder med at komme ind på det meget 
konkurrenceprægede marked og med at overveje investeringsmulighederne 
med større indsigt. Overvejelser over, hvordan man bedst kan udvikle disse 
programmer, kunne med fordel drøftes mellem ASEM-med lemmerne inden 
for ad hoc-rammer med deltagelse fra den private sektor. 
Fra den private sektors synspunkt synes den forskelligartede økonomiske 
situation i Asien at pege i retning af, at en flerstrenget strategi ville være at 
foretrække. Det er klart, at europæiske private erhvervsdrivende 
overvejende skelner mellem tre hovedlandegrupper i Asien og udformer deres 
strategi derefter. Landegrupperne omfatter de industrialiserede lande og 
økonomier (så som Japan, Korea og Taiwan), de avancerede udviklingslande 
(så som Thailand, Malaysia, Indonesien og Filippinerne) sammen med de 
største udviklingslande (Kina og Indien) og for det tredje de fattigere 
udviklingslande (så som Vietnam og Bangladesh). De asiatiske deltagere i 
ASEM krydser linjerne mellem disse tre grupper, især når man tager den 
nylige udvidelse af ASEAN med Vietnam og den eventuelle yderligere 
fremtidige udvidelse med andre lande i Sydøstasien i betragtning. 
Uddannelsessamarbejdet mellem Asien og Europa bør også udvikles med 
særlig vægt på udveksling af uddannelsesmæssige erfaringer. Centre eller 
programmer, der er specialiseret i europæiske studier (i Asien) eller asiatiske 
studier (i Europa) bør fremmes. ASEM kunne udtrykke støtte til en 
tovej sud vikling af stipendie- og universitets udvekslingsprogrammer under 
hensyntagen til allerede etablerede projekter som led i det økonomiske 
samarbejdsprogram. 
Videnskab og teknologiudveksling 
På mødet bør man erkende betydningen af små og mellemstore virksomheder 
i denne sektor og anbefale deltagerne at etablere fælles programmer, der 
tager sigte på at lette investeringer og teknologisk samarbejde mellem 
SMV'er. Dette punkt er allerede blevet understreget i de asiatiske og 
europæiske landes forberedelser til mødet, og de igangværende EF-
programmer for støtte til SMV-sammenkædninger har behov for en styrkelse 
og større asiatisk involvering for at bringe de forventede fordele. 
Industrielt samarbejde 
Det industrielle samarbejde kunne yde et vigtigt bidrag til gensidig tillid og 
forståelse på langsigtet basis mellem de asiatiske og europæiske økonomier 
og bidrage til at undgå handelsuoverensstemmelser og -hindringer som følge 
af kulturel forskelligartethed. ASEM kunne derfor opmuntre til udvikling af 
en række bilaterale industrielle samarbejdsaktiviteter, der er tilpasset hver 
sektor og hvert land (f.eks. forre tningsmød er, indførelse af 
uddannelsesprogrammer for europæiske studerende og ingeniører i 
industrivirksomheder i Asien og omvendt...). Især kunne man på mødet 
erkende betydningen af et samarbejde i de igangværende bestræbelser på at 
skabe det globale informationssamfund. Mødet kunne give input til G7's 
konference om informationssamfundet med udviklingslandene i maj 96 i 
Sydafrika. 
Opmærksomheden bør også være særlig henledt på transport. Effektive 
transportforbindelser spiller en vigtig rolle i handelsudvi kl ingen. ASEM bør 
fremme et samarbejde, der tager sigte på at forbedre transportforbindelserne 
både mellem Europa og Asien og inden for regionen. Der bør i denne 
forbindelse lægges særlig vægt på teknologioverførsel til de fattigere lande i 
regionen, så man kan fremme en mere energieffektiv og miljømæssig 
bæredygtig transport. Samarbejde i ASEM kunne opmuntre til samarbejde 
om sikkerhed på havet og miljøspørgsmål, trafikregulering baseret på 
verdensomspændende satellitnavigationssystemer (GNNS), lufttransport og 
udvikling af nye transportforbindelser mellem Europa og Asien. 
Kulturelle kontakter 
Begge parter er enige om, at det er nødvendigt at bygge broer mellem deres 
civile samfund; dette er en stor udfordring i vort forsøg på at bygge bro over 
de eksisterende kløfter mht. kommunikation, forståelse og kulturel dialog. 
En styrket gensidig bevidsthed om europæiske og asiatiske 
kulturperspektiver" vil være et vigtigt støttende element i styrkelsen af vor 
indbyrdes politiske og økonomiske bånd. 
Det europæiske-asiatiske ekspertforum i Venezia den 18. og 19. januar, der 
fokuserer på en bedre forståelse for asiatisk kultur vil, vil være et værdifuldt 
fortilfælde i så henseende, og initiativer fra asiatisk side vil være velkomne. 
Udviklingssamarbejde 
Mange deltagere, herunder EF og dets medlemsstater har allerede betydelige 
programmer på dette område, der har eksisteret i lang tid, og hvis værdi man 
på topmødet måske vil anerkende, samtidig med at man også bekræfter det 
vedvarende betydning af at arbejde sammen og at bistå med at sikre en 
glidende integration af de fattigste lande i Asien og de fattigste regioner i de 
rigere lande Inden for rammerne af de økonomiske og sociale fremskridt for 
regionen som helhed. Der kunne lægges særlig vægt på de fortsatte 
bestræbelser på at støtte overgangen til markedsøkonomi, der allerede er 
indledt i adskillige asiatiske lande med omfattende støtte fra EU. 
blandt hovedmålsætningerne i udviklingssamarbejdet, som mødet kunne 
bakke op om, kan man forestille sig: 
Fokusering på de fattigste lande i regionerne og på de mindst gunstigt 
stillede grupper i samfundet. 
10 
Hjælp til at forbedre indkomster og levevilkår for de mest ugunstigt 
stillede grupper på en bæredygtig og replikabel måde under skyldig 
hensyntagen til miljømæssige og ressourceforvaltningsmæssige 
overvejelser 
Hjælp til disse ugunstigt stillede grupper, så de kan spille en mere 
aktiv rolle i planlægning, gennemførelse og evaluering af deres egne 
udviklingsstrategier via en udvidet deltagelse og flere beføjelser 
Hjælp til at sikre, at kvinder får lejlighed til at spille deres fulde rolle i 
udviklingsprocessen, og at større sociale spørgsmål så som befolkning, 
sundhed og uddannelse gives tilstrækkelig politisk og ressourcemæssig 
støtte. 
ASEM kunne i denne forbindelse udgøre en nyttigt forum til at støtte fælles 
initiativer i udviklingsprojekter i de mindre avancerede deltagende lande 
gennem fælles overvejelser, koordinerede aktioner og/eller byrdefordeling, 
Det er imidlertid klart, at igangsættelsen af projekterne bør overlades til 
hver enkelt deltagers forgodtbefindende. 
6) Fremtidige perspektiver 
Det siger sig selv, at dette første ASEM-møde ikke bør være en enkeltstående 
begivenhed uden praktisk og konkret opfølgning. Mht. de næste skridt, der 
skal tages på begge sider, er der visse centrale punkter, der allerede synes at 
ligge fast. Især kan nævnes: 
Behovet for at opretholde og styrke den politiske dialogs rammer som 
et overordnet supplement til de påtrængende og vigtige emner, der 
kan behandles som led i den økonomiske dialog 
Behovet for at styrke disse to dialogers multilaterale kontekst og at 
styrke de relevante internationale institutioners rolle 
Det parallelle behov for at sikre, at den intensiverede dialog mellem 
Europa og Asien vil styrke snarere end at forskubbe den eksisterende 
dialog på både bilateralt og subregionalt niveau. 
Generelt er det indlysende, at opfølgningen af ASEM bør være pragmatisk og 
fleksibel. Der bør tages passende hensyn til eksisterende institutionelle 
rammer samt multilaterale fora. I denne forbindelse foreligger der imidlertid 
helt klart forskellige optioner mht. det fremtidige arbejde, som man må se 
nærmere på i lyset af resultatet af ASEM i Bangkok. Der synes at være 
konsensus om, at det første ASEM ikke bør være en enkeltstående 
begivenhed. En medlemsstat har tilbudt at være vært for det næste ASEM 
under sit formandskab i første halvdel af 1998. 
Der bør anstilles yderligere overvejelser over, hvorledes det næste ASEM bør 
forberedes og tilrettelægges, og hvordan deltagerne udvælges. Det 
vanskeligste spørgsmål vil være, hvordan man sikrer kontinuitet og 
effektivitet, uden at ASEM stivner eller bliver bureaukratisk. Kommissionen 
vil rette henvendelse til Rådet om disse spørgsmål snarest muligt. 
11 
7) Konklusioner 
Asien og Europa har fælles interesser i politisk og sikkerhedsmæssig 
henseende, både globalt og regionalt; et intensiveret samarbejde og 
udveksling af erfaringer mellem disse to regioner viJ tjene begges fælles 
interesser. Asien og Europa har ligeledes en fælles interesse i, at 
verdensøkonomien og den nyo multilaterale verdensorden, der blev etableret 
i Marrakech, fungerer effektivt; støtte fra ligesindede regionale grupper 
samt fra individuelle lande er af va^sentlig betydning for, at WTO's fulde 
potentiel kan realiseres. ASEM vil således udgøre det ideelle forum for en 
udveksling af synspunkter på højeste niveau, for at vurdere status for vor 
generelle dialog og til at give yderligere vejledning og fremdrift til at udvikle 
denne dialog på forskellige niveauer. 
Samtidig vil Asiens forskelligartethed helt sikkert nødvendiggøre en mere 
dybtgående dialog mellem EU og de forskellige dele af det .':tørre asiatiske 
område, både med dets regionale og subregionale grupperinger (som vi bør 
støtte) og med de individuelle lande. Hver af disse dialoger vil nødvendigvis 
skulle baseres på hvert enkelt lands og regionale gruppes særn -æg og på vore 
partneres stadig større interesse for at styrke deres relationer med EU. Disse 
dialoger eksisterer allerede med praktisk taget alle landene i Asien, og der er 
fastsat særlige rammer for dem, ligesom de ofte er institutionaliserede i form 
af en mere eller mindre avanceret samarbejdsaftale. En yderligere styrkelse 
er nødvendig, og Kommissionen er villig til at fremsætte detaljerede forslag i 
den retning inden for rammerne af de generelle retningslinjer og den 
fremdrift, som vil blive resultatet af ASEM-mødet. 
Ser vi frem i tiden ville det være forkert at overveje en forhastet 
institutionalisering af dialogens rammer, som etableres ved dette første 
ASEM-møde. Ikke desto mindre bør man overveje, hvordan denne initiale 
historiske fremdrift bedst kan opretholdes. I den forbindelse er det muligt, at 
deltagerne i det første ASEM burde overveje at anmode om yderligere et 
møde på stats- og regeringschefniveau, der skal afholdes om to eller tre år 
(eventuelt med et møde på ministerniveau forud for dette møde til at aflægge 
beretning de gjorte fremskridt), og anmode om, at der i tiden indtil da 
hurtigst muligt indkaldes til et møde med højtstående embedsmænd til at 
bistå begge parter med at gøre forberedelser til de kommende WTO-
ministermøde og opfølgningen heraf. 
For at sikre at den således etablerede asiatisk-europæiske dialog kan få 
optimal virkning, er det også af væsentlig betydning at få bragt dialogen ud 
over regeringsniveauet. På den ene side er et vigtigt, at det civile samfund 
kan spille sin rolle, og i den forbindelse vil etablering af en parlamentarisk 
dialog på asiatisk-europæisk niveau være af væsentlig betydning (ved at der 
bygges på eksisterende parlamentariske dialoger på subregionalt niveau). 
Den private sektor kunne også opmuntres til at spille sin fulde rolle i 
dialogen, og man kunne også forudse et asiatisk-europæisk møde med 
erhvervsledere. 
12 
Kommissionen må som konklusion erklære sig overbevist om den historiske 
betydning af det kommende ASEM-møde, og den er ligeledes overbevist om, 
at dette møde ikke bør ses isoleret, men som en formel og gensidig 
anerkendelse fra alle parters side om, at Europa og Asien skal mødes på lige 
vilkår i et partnerskab og en ægte dialog. 
13 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 4 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummèr : Œ-CO-96-016-DA-C 
ISBN 92-77-99599-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg