EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNING (EU) 2019/1421

af 26. marts 2019

med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2017, Sektion IV — Domstolen

EUROPA-PARLAMENTET,

— der henviser til sin afgørelse om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2017, Sektion IV — Domstolen,

— der henviser til forretningsordenens artikel 94 og bilag IV,

— der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A8-0098/2019),

A. der henviser til, at dechargemyndigheden inden for rammerne af dechargeproceduren gerne vil understrege, at det er særlig vigtigt at styrke EU-institutionernes demokratiske legitimitet yderligere ved at forbedre gennemsigtigheden og ansvarligheden, gennemføre begrebet resultatbaseret budgettering og sørge for god forvaltning af menneskelige ressourcer;

1. noterer sig med tilfredshed, at Revisionsretten i sin årsberetning for 2017 ikke har konstateret væsentlige svagheder i revisionen af emnerne menneskelige ressourcer og udbud for Den Europæiske Unions Domstol (»Domstolen«);

2. glæder sig over, at Revisionsretten på grundlag af sin revision konkluderede, at betalingerne vedrørende Domstolens administrationsudgifter og andre udgifter for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, som helhed betragtet var uden væsentlig fejlforekomst;

3. bemærker, at bevillingerne beløb sig til 399 344 000 EUR (380 002 000 EUR i 2016), og at udnyttelsesgraden i 2017 var på 98,69 % (98,23 % i 2016); bemærker den høje budgetudnyttelsesgrad for både afsnit 1 (personer, der arbejder for institutionen) og afsnit 2 (bygninger, inventar, udstyr og forskellige driftsudgifter), som beløber sig til 98,6 % og 99,1 % sammenlignet med 98,1 % og 98,6 % i 2016;

4. bemærker, at de bevillinger, der blev fremført fra 2016 til 2017, beløb sig til 22 240 120,22 EUR, hvoraf 86,26 % (19 188 159,20 EUR) blev anvendt i 2017 sammenlignet med 90 % i 2016;

5. bemærker, at de fastlagte fordringer i regnskabsåret 2017 beløb sig til 51 677 001 EUR og lå 3,6 % under de anslåede indtægter, som udgjorde mere end 53 595 000,00 EUR; bemærker, at denne forskel hovedsagelig skyldes den sene udnævnelse af 3 ud af 19 nye dommere i forbindelse med reformen af Domstolen, hvilket resulterede i lavere personaleomkostninger end forventet;

6. noterer sig, at Domstolen i 2017 afsatte 850 000 EUR til udbetaling af erstatninger, som blev tildelt af Retten på grundlag af manglende afgørelse inden for en rimelig frist i forbindelse med tre sager, der blev afsluttet af Retten i 2011 og 2013;

7. bemærker, at Domstolen overvurderede sine forpligtelser til forskellige budgetposter under kapitel 14 »Øvrige ansatte og eksterne ydelser«, bl.a. til tjenesterejser (budgetpost 1 6 2), idet den forpligtede 342 000 EUR i 2017, mens betalingerne kun beløb sig til 204 795,27 EUR, og ligeledes overvurderede uddannelse (budgetpost 1 6 1 2), idet den forpligtede 1 457 644,07 EUR, mens betalingerne kun beløb sig til 579 000,04 EUR; bemærker, at Domstolen nedjusterede sin anmodning om bevillinger til medlemmernes tjenesterejser til 299 750 EUR ved udarbejdelsen af sine overslag for 2019 som reaktion på Parlamentets bemærkning i dets dechargebetænkning for 2016; opfordrer Domstolen til at fortsætte sine bestræbelser på at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning for at undgå væsentlige forskelle mellem forpligtelser og betalinger;

8. noterer sig, at udnyttelsesgraden for de endelige bevillinger i kapitlet vedrørende møder og konferencer i 2017 var 81,40 % sammenlignet med 95,5 % i 2016; opfordrer Domstolen til fortsat at arbejde med dette problem for igen at nå op på mindst den samme udnyttelsesgrad for de endelige bevillinger til dette kapitel som den, der blev nået i 2016;

9. bemærker, at der blev overført 8,72 mio. EUR til budgetpost 2 0 0 1 (leje/køb) til projektet vedrørende den femte udvidelse af Domstolens bygninger som følge af et budgetoverskud; bemærker, at overførslen af bevillinger var genstand for en meddelelse til budgetmyndigheden i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 25, stk. 1 og 2, i finansforordningen; bemærker, at de forudbetalinger, der er foretaget med budgetmyndighedens samtykke siden 2007, og som beløber sig til 57,3 mio. EUR, frem til i dag har gjort det muligt i betydelig grad at mindske de budgetmæssige virkninger af de leasingydelser/købsbetalinger, der skal afholdes frem til 2026;

10. bemærker, at næsten 75 % af Domstolens budget var afsat til udgifter til medlemmer og personale (afsnit 1), og at næsten 25 % var afsat til infrastrukturudgifter (afsnit 2), navnlig bygninger og informationsteknologi; glæder sig over, at Domstolen har forpligtet sig til at anvende metoden for resultatbaseret budgettering på relevante dele af sit budget; opfordrer Domstolen til at holde dechargemyndigheden underrettet om de resultater, der er opnået i forbindelse med anvendelsen af principperne om resultatbaseret budgettering;

11. understreger, at indførelsen af resultatbaseret budgettering ikke kun bør gælde Domstolens samlede budget, men også bør omfatte fastlæggelsen af specifikke, målbare, opnåelige, realistiske og tidsbundne (SMART) mål for de enkelte afdelinger, enheder og medarbejderes årsplaner og af relevante indikatorer for opstillingen af institutionens skøn; opfordrer derfor Domstolen til at indføre princippet om resultatbaseret budgettering mere bredt i forbindelse med dens tranaktioner;

12. giver udtryk for bekymring over, at ansvarlighed i modsætning til relaterede begreber såsom legitimitet, reaktionsevne eller gennemsigtighed indtil videre har været af begrænset relevans for fastsættelsen af rammerne for Domstolens myndighed;

13. glæder sig over, at Domstolen agter at strømline sine procedurer for at offentliggøre sin årlige aktivitetsrapport senest den 31. marts 2019 med henblik på at optimere og fremskynde dechargeproceduren;

14. glæder sig over, at Domstolen har indledt arbejdet med at udvikle et integreret sagsforvaltningssystem, som skal erstatte et sæt ansøgninger, der er udviklet i løbet af de sidste 25 år, og som vil omfatte en komponent til computerbehandling af resultatindikatorer og rapporteringsinstrumenter;

15. glæder sig over Revisionsrettens anbefaling om, at Domstolen bør overveje at indføre mere aktive sagsbehandlingsprocedurer på grundlag af en individuel tilgang og realistiske frister, samtidig med at man nøje overvåger anvendelsen af arbejdskraft og indfører yderligere procedurer for administrativ strømlining;

16. bemærker, at kun 4,8 % af Domstolens samlede budget var afsat til informationsteknologi (IT) og telekommunikation; understreger, at det er vigtigt at indføre papirløse informations- og dokumentstrømme for at sikre en hurtig og effektiv kommunikation, og opfordrer Domstolen til fortsat at træffe de nødvendige foranstaltninger for at nå dette mål; glæder sig i den forbindelse over den øgede anvendelse af applikationen »e-Curia«, og opfordrer Domstolen til at stræbe efter fuldstændig indgivelse af alle procesdokumenter via denne applikation i nær fremtid; glæder sig over, at alle medlemsstater siden 2016 har anvendt »e-Curia«, hvilket viser, at offentlighedens bevidsthed om eksistensen af og fordelene ved denne applikation faktisk er blevet øget;

17. bemærker, at det samlede antal sager, der blev indbragt for Domstolen i 2017 (1 656 sager), var højere end i 2016 (1 604 sager), og at antallet af sager, der blev afsluttet i 2017, forblev på et højt niveau (1 594 sager mod 1 628 sager i 2016); bemærker, at den gennemsnitlige sagsbehandlingstid faldt fra 16,7 måneder i 2016 til 16,3 måneder i 2017; glæder sig over de effektivitetsforbedringer, der har ført til en stigning i det årlige antal afsluttede sager på 29,6 % i perioden 2010-2017, mens antallet af nye sager voksede støt;

18. konkluderer, at Domstolen kan forbedre disse positive resultater yderligere ved at gå over til en mere aktiv og individuel sagsbehandling med individuelt tilpassede tidsrammer og overvågning af den faktiske anvendelse af menneskelige ressourcer; understeger, at ledelsen ved at måle performance på dette grundlag i stedet for at bruge vejledende tidsrammer, der skal overholdes som gennemsnit, vil kunne holde sig orienteret om både problemsager og elementer af god praksis; understreger, at disse oplysninger også kan bruges til at forbedre rapporteringen om performance med henblik på øget ansvarlighed og give en forståelse af, hvordan Domstolen kan fungere mest hensigtsmæssigt og udnytte sine disponible ressourcer optimalt;

19. anerkender Domstolens bestræbelser på at forbedre effektiviteten i sagsbehandlingen efter Revisionsrettens anbefalinger i dennes performancevurdering af Domstolens sagsbehandling (1); glæder sig over, at Domstolen har udviklet tidsrammer og overvågningsværktøjer, som er skræddersyet til bestemte typer af procedurer; bemærker, at sagsbehandlingstiden er en af de faktorer, der skal tages i betragtning ved vurderingen af et domstolssystem; opfordrer Domstolen til fortsat at forbedre sine resultater ved at følge Revisionsrettens anbefalinger, uden at det går ud over kvaliteten, effektiviteten og uafhængigheden af dens afgørelser;

20. påpeger, at Domstolen skal træffe afgørelser af ulastelig kvalitet inden for en rimelig frist, samtidig med at den som EU-institution også skal sørge for at anvende sine offentlige midler så produktivt og effektivt som muligt og i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning;

21. noterer sig Domstolens forklaringer i dennes opfølgning på dechargen for 2016 om, at retsferier ikke betyder en periode med afbrydelse af domstolenes virksomhed; bemærker, at dommerne og deres kabinetter betragter »hvide uger« som tid, der er afsat til at beskæftige sig med deres egne sager, dvs. de sager, hvor de er refererende dommer;

22. glæder sig over initiativet til oprettelse af et »retligt netværk for Den Europæiske Union«, som omfatter medlemsstaternes forfatningsdomstole og højesteretter, med henblik på at fremme Unionens retspraksis og retspraksis i medlemsstaterne;

23. glæder sig over de resultater, som Domstolen har opnået med kommunikationsaktiviteter, der har til formål at øge dens synlighed og gennemslagskraft i medierne, herunder dens øgede aktivitet på de sociale medier og tilrettelæggelsen af informationsseminarer for journalister; opfordrer Domstolen til fortsat at stræbe efter den bedst mulige anvendelse af forskellige kommunikationskanaler for at øge kendskabet til dens arbejde blandt borgerne;

24. bemærker, at der er opnået en personalereduktion på 5 % i løbet af perioden 2013-2017 i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (2) med et samlet bidrag på 98 stillinger; bemærker, at der i mellemtiden er blevet oprettet 130 nye stillinger i lyset af det øgede antal dommere og generaladvokater samt syv nye stillinger til sikkerhedsforanstaltninger, 63 nye stillinger i forbindelse med Kroatiens tiltrædelse og ni til oversættelse til irsk;

25. bemærker, at personalereduktionen lægger et betydeligt pres på visse støttetjenester; er navnlig bekymret over, at sprogtjenesterne har afgivet 64 stillinger, hvilket svarer til ca. 60 % af den samlede reduktion; bemærker, at nedlæggelsen af stillinger har påvirket den interne sproglige produktionskapacitet og ført til et øget samarbejde med freelanceoversættere;

26. bifalder det interinstitutionelle samarbejde om omfordeling af hjælpeansatte konferencetolke, som måtte annulleres i forbindelse med ændringer i Domstolens tilgang til konferencetolkning;

27. glæder sig over den høje besættelsesgrad for stillinger i alle tjenestegrene (næsten 98 %); bemærker imidlertid, at det lave niveau for grundlønningerne i første lønklasse og de begrænsede muligheder for karriereudvikling i Luxembourg som følge af det begrænsede antal institutioner, der ligger der, har en direkte indvirkning på Domstolens ansættelsesprocedurer; glæder sig over oprettelsen af en interinstitutionel taskforce i november 2017, som har udarbejdet 24 anbefalinger vedrørende bedre karrieremuligheder og ansættelsesfleksibilitet, bedre modtagelses- og bosættelsesbetingelser i landet, bedre integration af institutionens personale i lokalsamfundet og bedre kommunikation;

28. påpeger, at en mere fleksibel fordeling af de referendarer, Domstolen råder over, kan have en positiv indvirkning på dens samlede effektivitet;

29. bemærker den lille stigning i antallet af kvinder i ledende stillinger, som udgjorde 36 % i 2017 mod 35 % i 2016; opfordrer Domstolen til fortsat at forbedre kønsbalancen i topleder- og mellemlederstillinger; glæder sig over pilotprojektet om udvikling af ledelsesmæssige færdigheder, som navnlig har til formål at tilskynde kvinder til at søge lederstillinger; opfordrer Domstolen til at fremme foranstaltninger til opnåelse af balance mellem arbejdsliv og privatliv for ansatte af alle køn;

30. bifalder den information, der gives til alle ansatte, når de indtræder i tjenesten, og som findes i personalets vademecum, med henblik på at oplyse om de eksisterende fleksible arbejdsordninger; glæder sig over Domstolens åbenhed med hensyn til tilfælde af udbrændthed blandt medarbejderne og tilskynder Domstolen til at fortage en vurdering af fordelingen af arbejdsbyrden i organisationen og kontrollere, at der er overensstemmelse mellem opgaver og ressourcer;

31. noterer sig, at en disciplinærsag, der blev indledt i 2016 med henblik på at undersøge en klage over chikane, blev afsluttet i 2017; glæder sig over udpegningen af netværket af fortrolige rådgivere, som kan kontaktes med henblik på rådgivning eller bistand i tilfælde af psykisk eller seksuel chikane; tilskynder Domstolen til nøje at overvåge effektiviteten af sin politik i denne henseende, til fortsat at øge bevidstheden om chikane på arbejdspladsen og til at fremme en nultolerancekultur med hensyn til chikane;

32. gentager, at den geografiske balance, dvs. fordelingen af personale efter nationalitet baseret på andelen af den pågældende medlemsstats befolkning som en andel af den samlede EU-befolkning, navnlig i ledende stillinger, bør overvåges nøje; gentager sin bekymring over, at kun 15 ud af Domstolens 56 kontorchefer og 2 af dens 13 direktører kom fra de medlemsstater, der har tiltrådt Unionen siden maj 2004; bemærker også, at 31 % af Domstolens medarbejdere kommer fra disse medlemsstater; opfordrer Domstolen til at udvikle en politik til forbedring af den geografiske ubalance og til at rapportere tilbage til dechargemyndigheden;

33. glæder sig over stigningen i antallet af lønnede praktikophold ved Domstolen fra 57 i 2016 til 82 i 2017; glæder sig endvidere over, at Domstolen har anmodet om et yderligere beløb på 550 000 EUR i 2019-budgettet; beklager imidlertid, at 215 praktikanter, der blev ansat i et medlems kabinet i 2017, stadig ikke var lønnede; opfordrer Domstolen til at sikre, at der betales en passende ydelse til alle praktikanter for at give tilstrækkelig godtgørelse for praktikanternes indsats og for at undgå at forstærke forskelsbehandlingen af økonomiske årsager;

34. bemærker, at medlemmerne af Domstolen kan anvende tjenestevogne uden for udøvelsen af deres hverv, og at omkostningerne til denne form for anvendelse bæres fuldt ud af brugeren; bemærker, at den gennemsnitlige udgift pr. medlem til biler, der anvendes uden for udøvelsen af deres hverv, beløb sig til 440 EUR i 2017, som blev inddrevet fuldt ud fra medlemmets vederlag;

35. bemærker, at chaufførerne 26 gange kørte til medlemmerne af Domstolens hjemlande uden at have det pågældende medlem med, og at 53 overnatninger blev godtgjort for chaufførerne i forbindelse med disse rejser; bemærker endvidere, at der blev planlagt 22 flyveture, fem togrejser og en bådtur for chaufførerne, for at de kunne foretage officielle tjenesterejser med et medlem i vedkommendes hjemland; understreger, at chauffører kun bør ledsage medlemmerne i deres hjemlande i behørigt begrundede tilfælde;

36. bemærker, at der blev offentliggjort en liste over Domstolens medlemmers eksterne aktiviteter på Domstolens websted; beklager, at denne liste ikke er specifik for så vidt angår formål, dato, sted og rejse- og opholdsudgifter i forbindelse med de arrangementer, der er opført på listen, og hvorvidt de blev betalt af Domstolen eller en tredjepart; opfordrer Domstolen til fortsat at offentliggøre en liste over sine medlemmers eksterne aktiviteter og mere specifikt ovennævnte aspekter;

37. gentager sin opfordring til Domstolen om at offentliggøre CV'er og interesseerklæringer for alle sine medlemmer på webstedet; bemærker, at der på webstedet er offentliggjort korte biografier for hvert medlem, som imidlertid ikke indeholder oplysninger om medlemskab af andre organisationer; bemærker, at medlemmerne skal afgive en erklæring om deres økonomiske interesser til formanden for den Domstol, de er medlemmer af, når de tiltræder deres hverv, i overensstemmelse med den nye adfærdskodeks for medlemmer; opfordrer Domstolen til at offentliggøre disse erklæringer på sit websted;

38. glæder sig over revisionen af adfærdskodeksen for medlemmer, som trådte i kraft den 1. januar 2017, og over, at den indeholder nye regler, der skal forhindre interessekonflikter og sikre medlemmernes uafhængighed;

39. bemærker, at Domstolens administration er ved at udarbejde nye regler om svingdørssituationer for ansatte; gentager sin opfordring til Domstolen om hurtigt at fastlægge og gennemføre strenge forpligtelser i denne henseende;

40. anmoder Domstolen om at indføre klare og solide regler for sponsorering, som sikrer, at arrangementer behandles ens, efter at have bemærket, at Domstolen afviste at have udført nogen form for sponsoreringsaktiviteter, selv om Domstolen stillede 12 tolke til rådighed for den 18. samling i den internationale sammenslutning af europæiske retsorganisationer (FIDE), der blev afholdt i Portugal i maj 2018, hvilket kostede 10 859,05 EUR;

41. bemærker, at der ikke blev indberettet nogen tilfælde af whistleblowing i 2017; glæder sig over vedtagelsen af nye interne regler om beskyttelse af whistleblowere i 2017; opfordrer Domstolen til at sikre, at alle medarbejdere informeres behørigt om deres rettigheder, f.eks. i forbindelse med introduktion for nye medarbejdere;

42. glæder sig over Domstolens engagement i ambitiøse miljømål, navnlig med henblik på dens igangværende byggeprojekt, og opfordrer til, at disse mål opfyldes rettidigt; glæder sig over, at målet om at reducere udbud med en betydelig indvirkning på miljøet blev mere end opfyldt i 2017; glæder sig ligeledes over oprettelsen af »den interinstitutionelle helpdesk for grønne offentlige udbud«; tilskynder Domstolen til fortsat at forbedre sin affaldshåndtering, øge sin energieffektivitet og reducere sit CO2-fodaftryk;

43. bemærker, at de britiske medlemmer af Domstolen og Retten vil ophøre med at udøve deres funktioner, når Det Forenede Kongerige trækker sig ud af Unionen; bemærker, at antallet af retssager kan blive forøget på kort og mellemlang sigt i betragtning af de juridiske problemer, der kan opstå i forbindelse med en udtrædelsesaftale og de tilhørende bestemmelser i Det Forenede Kongeriges lovgivning;

44. bemærker, at et tidligere medlem af EU-Personaleretten for øjeblikket er ansat af Domstolen som særlig rådgiver, navnlig i sager vedrørende Det Forenede Kongeriges beslutning om at træde ud af Unionen; bemærker, at hans udnævnelse blev foretaget i henhold til artikel 123, stk. 2, i ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte;

45. bemærker, at Domstolen havde 63 britiske medarbejdere i 2017, heriblandt 36 tjenestemænd, 24 midlertidigt ansatte og tre kontraktansatte; glæder sig over Domstolens hensigt om at følge en fra-sag-til-sag-tilgang, når der træffes afgørelse om forlængelse af kontrakter for britiske kontraktansatte og midlertidigt ansatte efter Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen; opfordrer Domstolen til hurtigt at udarbejde en sammenhængende strategi for at skabe sikkerhed for de berørte personer.

(1) Revisionsrettens særberetning nr. 14/2017: Performancevurdering af sagsbehandlingen i Den Europæiske Unions Domstol.

(2) EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.