[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 15.10.2009

KOM(2009)542 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 48/2004 af 5. december 2003 om udarbejdelse af årlige EF-statistikker om stålindustrien for referenceårene 2003-2009

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 48/2004 af 5. december 2003 om udarbejdelse af årlige EF-statistikker om stålindustrien for referenceårene 2003-2009

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 3

2. Nytteværdien af de udarbejdede stålstatistikker set i forhold til omkostningerne 3

2.1. Udarbejdede datasæt 3

2.2. Nyttevirkninger 4

2.2.1. Stål- og støbejernsskrotopgørelse 5

2.2.2. Brændsels- og energiforbrug og opgørelse over elektrisk energi 5

2.2.3. Statistikker over investeringer i jern- og stålindustrien 5

2.3. Omkostningerne ved indsamling af stålstatistikker 5

3. Stålstatistikkernes kvalitet 7

3.1. Aktualitet, punktlighed og fuldstændighed af de datasæt, der er tilgængelige for brugerne 7

3.2. Fortrolighedsregler 8

4. Synergier med andre statistiske aktiviteter i Fællesskabet 10

4.1. Statistik over erhvervsstrukturer 11

4.2. Statistikker over industriproduktionen 11

4.3. Udenrigshandelsstatistik 11

4.4. Statistikker om energiforbrug 12

4.5. Statistikker over luftforurenende emissioner 12

5. Stålstatistikkernes fremtid 12

INDLEDNING

Da Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) eksisterede, indsamlede Kommissionen (Eurostat) de nødvendige statistiske data for stålindustrien direkte fra de virksomheder, der var aktive inden for stålindustrien, på grundlag af bestemmelserne i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF-traktaten). Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1840/2002 af 30. september 2002 om videreførelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs stålstatistiksystem efter udløbet af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab[1] blev vedtaget for at sikre, at EKSF's stålstatistiksystem blev videreført indtil den 31. december 2002 efter udløbet af EKSF-traktaten den 23. juli 2002.

For at gennemføre Fællesskabets politik for stålindustrien blev det anset for nødvendigt fortsat at indsamle statistiske data for stålindustrien efter den 31. december 2002. Da der ikke fandtes et statistisk system på europæisk niveau, der kunne opfylde behovet for sådanne statistikker, blev der vedtaget en ny forordning på grundlag af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, nemlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 48/2004 af 5. december 2003 om udarbejdelse af årlige EF-statistikker om stålindustrien for referenceårene 2003-2009[2]. Forordning (EF) nr. 48/2004 indeholder bestemmelser om en overgangsordning fra 2003 til 2009 for at kunne fastslå, om stålstatistikkerne kan integreres i andre statistiske systemer.

Denne beretning beskæftiger sig med gennemførelsen af forordning (EF) nr. 48/2004. I henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 48/2004 skal Kommissionen senest fem år efter denne forordnings ikrafttræden forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om dens gennemførelse. Rapporten skal bl.a. indeholde:

a) en vurdering af nytteværdien for Fællesskabet, medlemsstaterne samt leverandørerne og brugerne af de statistiske oplysninger set i forhold til omkostningerne

b) en vurdering af statistikkernes kvalitet

c) en kontrol af synergien med andre fællesskabsaktiviteter

d) forslag til eventuelle ændringer, som anses for nødvendige for at forbedre den måde, hvorpå forordning (EF) nr. 48/2004 fungerer.

NYTTEVÆRDIEN AF DE UDARBEJDEDE STÅLSTATISTIKKER SET I FORHOLD TIL OMKOSTNINGERNE

Udarbejdede datasæt

Stålstatistikker omfatter data for fremstillingen af råjern og råstål samt jernlegeringer (gruppe 27.1 i den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Det Europæiske Fællesskab, NACE rev. 1.1, oprettet ved Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 af 9. oktober 1990 om Den Statistiske Nomenklatur for Økonomiske Aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber[3]).

Følgende statistiske oplysninger indsamles på grundlag af forordning (EF) nr. 48/2004:

1) årlige statistikker om stål- og støbejernsskrotopgørelser (herefter “S10”)

2) årlige statistikker om brændsels- og energiforbrug efter anlægstype (herefter “S2A”)

3) opgørelse over elektrisk energi i stålindustrien (herefter “S2B”)

4) undersøgelse af investeringer i jern- og stålindustrien, årlige statistikker om udgifter (herefter “S3A”)

5) undersøgelse af investeringer i jern- og stålindustrien, årlige statistikker om produktionskapacitet (herefter “S3B”).

De oplysninger, der er omhandlet ovenfor, indsamles normalt af de pågældende statistiske myndigheder i medlemsstaterne gennem de respektive statistiske undersøgelser, som somme tider organiseres i samarbejde med de pågældende nationale industrisammenslutninger. I visse tilfælde leveres dataene direkte til Eurostat af de pågældende nationale industrisammenslutninger.

Alle statistiske data kontrolleres af Eurostat, inden de offentliggøres. Der foretages logisk kontrol mellem forskellige variabler og dataenes tidsmæssige konsistens kontrolleres ligeledes.

Nyttevirkninger

Stålstatistikker indsamles først og fremmest til brug som værktøjer ved udarbejdelse af politikker og som et instrument til at gøre de økonomiske analyser lettere for aktørerne i de relevante sektorer (f.eks. offentlige myndigheder, virksomheder, sammenslutninger) samt som en informationskilde for borgere og virksomheder[4]. Der findes statistikker om antallet af download af datatabeller fra Eurostat, og disse kan bruges til at måle brugernes interesse for de pågældende statistikker. I 2008 har brugere downloadet data fra stålstatistiktabellerne 1 725 gange. Brugerne er forholdsvis mest interesserede i de årlige statistikker om produktionskapacitet og de årlige statistikker om stål- og støbejernsskrotopgørelser.

Oversigten nedenfor over brug af stålstatistikker er baseret på resultatet af en rundspørge blandt de vigtigste informationsbrugere, herunder Kommissionens tjenestegrene og EUROFER (European Confederation of Iron and Steel Industries).

Stål- og støbejernsskrotopgørelse

Statistikker om stål og støbejernsskrot er blandt andet nødvendige for at overvåge brugen af disse materialer i stålproduktionen med hensyn til udbuds- og pristendenser for disse basismaterialer på verdensmarkedet.

Oplysningerne bidrager navnlig til at bedømme anbefalingerne i Kommissionens meddelelse "Råstofinitiativet: opfyldelse af vores kritiske behov for vækst og arbejdspladser i Europa"[5], og bruges nærmere bestemt til at opstille rammer, der muliggør en bæredygtig forsyning med råvarer fra europæiske kilder og en forbedret effektivitet med hensyn til udnyttelse af ressourcer til genvinding.

Desuden er de mere detaljerede oplysninger om forbruget af stål og støbejernsskrot i elektroovne nyttige, f.eks. med hensyn til at følge udviklingstendenserne i forholdet mellem forarbejdning i lysbueovne og inputtet af skrot i konventionelle (oxygen)stålværker.

Brændsels- og energiforbrug og opgørelse over elektrisk energi

Statistikker om brændsels- og energiforbrug og opgørelse over elektrisk energi i en industri som stålindustrien med højt energiforbrug giver oplysninger om energianvendelse og energiproduktion i denne industri. Desuden giver statistikker om energiforbrug også oplysninger om stålindustriens udledninger af forurenende stoffer. Disse statistikker er derfor nyttige i forbindelse med bekæmpelsen af den globale opvarmning, som Kommissionen er engageret i.

Årlige statistikker om brændsels- og energiforbrug efter anlægstype kan også bruges som rammer for benchmarking.

Oplysningerne om opgørelsen over elektrisk energi i stålindustrien gør det muligt at følge op på behovet for en stramning af energieffektiviteten.

Statistikker over investeringer i jern- og stålindustrien

Data for investeringsudgifter og størst mulige produktion (kapacitet) i jern- og stålindustrien har interesse for Kommissionen. Navnlig bidrager statistikker for investeringer og kapacitet til et globalt netværk af information om verdens stålkapacitet, som er organiseret i OECD-stålkomitéens regi.

Virksomhederne i stålindustrien har brug for global information om investeringer og kapacitet for at kunne vurdere en eventuel fremtidig underkapacitet eller overkapacitet for så vidt angår bestemte kategorier af stålprodukter. Desuden gør statistiske data om investeringer i jern- og stålindustrien det muligt at overvåge de forskellige stadier i produktionsprocessen.

Omkostningerne ved indsamling af stålstatistikker

Der er indsamlet oplysninger om omkostningerne i forbindelse med indsamling, behandling og udarbejdelse af stålstatistikker. Elleve lande reagerede på den særlige rundspørge om byrderne i forbindelse med forordning (EF) nr. 48/2004; for så vidt angik tre andre lande, forelå der oplysninger om virksomhedernes og de nationale statistiske kontorers byrder fra en mere generel rundspørge vedrørende byrderne i forbindelse med indsamling af erhvervsstatistikker.

Tabel 2. Resultatet af rundspørgen vedrørende virksomhedernes og de rapporterende myndigheders byrde

Stikprøvestørrelse, antal statistiske enheder (1) | Samlet antal statistiske enheder | Samlet tidsforbrug for alle enheder i stikprøven (byrde), antal timer pr. år | Den rapporterende myndigheds tidsforbrug, antal timer pr. år |

BE | 14 | 14 | N/A | 7 |

CZ | 37 | 37 | 150 | 276 |

DE | 500 | 500 | 31,5 | 9903(2) |

FR | 53 | 53 | 150 | 150 |

IT | 80 | 80 | 560 | 280 |

LU | 3 | 3 | N/A | 24 |

NL | 1 | 1 | 15 | 10 |

AT | 13 | 13 | 40 | 250 |

PL | 32 | 32 | 500 | 750 |

RO | 19 | 19 | N/A | 845 |

SK | 25 | 25 | 47 | 70 |

SE | 28 | 83 | 224 | 160 |

FI | 4 | 4 | N/A | 50 |

UK | 31 | 31 | N/A | 825 |

N/A= oplysninger foreligger ikke

(1) Enheder kan enten være virksomheder eller faglige enheder (KAU - kind-of-activity units)

(2) Tallene fra Tyskland omfatter også de rapporterende myndigheders tidsforbrug til indsamling af data om stålindustrien, som ikke er omfattet af forordning (EF) nr. 48/2004, og som kun indsamles til nationale formål. Det er ikke muligt at udskille tidsforbruget til data, som kun er påkrævet på EU-niveau.

Ikke alle lande var i stand til at levere oplysninger om enhedernes tidsforbrug til udfyldelse af spørgeskemaerne, fordi der ikke føres kontrol med dette. Ni lande gav dog oplysninger om dette. Beregnet på grundlag af de foreliggende oplysninger tager det i gennemsnit en enhed 2 timer at udfylde spørgeskemaet. Den tid, der er nødvendig for at udfylde spørgeskemaerne varierer dog betydeligt fra land til land: fra 3,78 minutter i Tyskland[6] til mere end 15 timer i Polen. I de fleste af de lande, som Eurostat har data for, blev der arrangeret en tælling, således at alle enheder i sektoren modtog et spørgeskema. På grundlag af oplysninger fra dataleverandørerne, samt oplysninger om antallet af virksomheder med over 50 beskæftigede i gruppe 27.1 i NACE rev.1.1, der var tilgængelige fra erhvervsstrukturstatistikker, for de lande, der ikke har indgivet dataene, er det muligt at beregne det samlede antal berørte enheder. I alt er ca. 1000 enheder berørt af rundspørgen vedrørende indsamling af stålstatistikker.

Hvis der tages hensyn til det gennemsnitlige tidsforbrug til udfyldelse af spørgeskemaet, kan der foretages et skøn af det samlede tidsforbrug for alle virksomheder i EU's stålindustri til besvarelsen af rundspørgen om indsamling af stålstatistikker. Alle virksomheder i stålindustrien brugte tilsammen et anslået antal på 2000 timer på rundspørgen, hvilket svarer til anslåede omkostninger på mellem 80 000 og 100 000 EUR. På dette grundlag kan virkningerne af forordning (EF) nr. 48/2004 på virksomhedernes samlede statistiske byrde anslås til at være ringe. Det skal dog bemærkes, at dette kun vedrører virksomheder med over 50 ansatte. Alle disse virksomheder skal besvare flere andre statistiske rundspørger, hvilket betyder, at den samlede statistiske byrde for disse virksomheder er relativ stor.

Rundspørgen vedrørende omkostninger viste også, at omkostningerne for de rapporterende myndigheder (de nationale statistiske kontorer og, for nogle medlemsstaters vedkommende, de pågældende industrisammenslutninger) var højere end omkostningerne for virksomhederne i sektoren. De samlede omkostninger på EU-niveau for de rapporterende myndigheder anslås til mellem 400 000 og 500 000 EUR, hvilket svarer til ca. 10 000 arbejdstimer til behandling og udarbejdelse af stålstatistikker. De samlede omkostninger til frembringelse af stålstatistikker kan således for EU-økonomien som helhed anslås til mellem 480 000 og 600 000 EUR.

STÅLSTATISTIKKERNES KVALITET

Aktualitet, punktlighed og fuldstændighed af de datasæt, der er tilgængelige for brugerne

I henhold til artikel 6, stk. 3, i forordning (EF) nr. 48/2004, skal medlemsstaterne indberette data og metadata senest seks måneder efter referenceårets afslutning. I artikel 3 i forordning (EF) nr. 48/2004 bestemmes det imidlertid, at hvis værditilvæksten i faktorpriser for virksomhederne i en medlemsstats stålindustri udgør mindre end 1 % af EU-totalen, er det ikke nødvendigt at indsamle oplysninger om kendetegnene. Denne undtagelse fra indberetning af data finder anvendelse på Bulgarien, Danmark, Estland, Irland, Grækenland, Cypern, Litauen, Letland, Ungarn, Malta, Portugal og Slovenien. Nogle af disse lande har dog alligevel indberettet data om jern- og stålindustrien til Eurostat i rette tid.

Tabel 3. Forsinkelse (i dage) i indberetningen af stålstatistiker for referenceåret 2007 (sammenholdt med 30. juni, dvs. indberetningsfristen i henhold til forordning (EF) nr. 48/2004)

Pr. 1.2.2009

Mindre end 1 % af værditilvæksten for EU27 |

Som det fremgår af tabel 3 har de fleste af de medlemsstater, der i henhold til forordning (EF) nr. 48/2004 skal indberette stålstatistikker, indsendt data inden udløbet af den frist, der er fastlagt i forordningen.

For så vidt angår Eurostats formidling af statistiske data blev alle data for referenceåret 2007 offentliggjort før den 1. december 2008.

Tabel 4. Stålstatistikker for 2007 - foreliggende rubrikker som procentdel af påkrævede rubrikker efter land og serie (data offentliggjort pr. 1.9.2008) (1)

S10 | S2A | S2B | S3A | S3B | I alt |

EU | 94 | 89 | 100 | 94 | 94 | 92 |

BE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

BG | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

CZ | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

DE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

ES | 0 | 0 | 100 | 0 | 0 | 13 |

EE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

FR | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

IT | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

LU | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

NL | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

AT | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

PL | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

RO | 100 | 16 | 100 | 100 | 100 | 56 |

SK | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

FI | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

SE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

UK | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

(1) Lande, der tegner sig for mindre end 1 % af den samlede værditilvækst i Fællesskabet for gruppe 27.1 i NACE rev. 1.1, er ikke taget med i denne tabel, medmindre de har indberettet data.

Ifølge tabel 4 er det kun to af de lande, der indsendte data, der har indsendt ufuldstændige data. Tilgængeligheden af data på EU-niveau er påvirket af, at der for 2007 mangler data for Spanien for flere serier. Da Spaniens stålindustri tegner sig for en betydelig del af EU's stålindustri, har dette en negativ indvirkning på kvaliteten af EU-aggregaterne, hvor det er nødvendigt at anslå de manglende data.

Fortrolighedsregler

I henhold til artikel 13, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker skal data, der af nationale myndigheder og EF-myndigheden anvendes til udarbejdelse af EF-statistikker[7], anses for fortrolige, hvis de giver mulighed for direkte eller indirekte identifikation af statistiske enheder og derved afslører individuelle oplysninger. Da antallet af virksomheder inden for jern- og stålindustrien er relativt begrænset, kan mange af de data, der fremsendes til Eurostat ikke offentliggøres af hensyn til fortroligheden. Tabel 5 nedenfor viser i hvilken udstrækning, reglerne om fortrolighed reducerer mængden af tilgængelige data[8].

Tabel 5. Fortrolige rubrikker som procentdel af indberettede data

S10 | S2A | S2B | S3A | S3B | I alt |

EU-aggregat (1) | 0 | 22 | 0 | 0 | 0 | 11 |

Alle indberettende lande samlet | 29 | 41 | 50 | 51 | 55 | 44 |

BE | 0 | 39 | 43 | 14 | 0 | 28 |

BG | 42 | 18 | 43 | 86 | 75 | 39 |

CZ | 25 | 64 | 57 | 64 | 92 | 62 |

DE | 17 | 64 | 21 | 0 | 0 | 38 |

ES (2) | 0 | 14 | 43 | : | 42 | 20 |

EE | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

FR | 17 | 54 | 36 | 21 | 67 | 44 |

IT | 8 | 63 | 21 | 21 | 33 | 43 |

LV | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

LU | 83 | 55 | 100 | 100 | 83 | 73 |

HU | 0 | 43 | 29 | 43 | 42 | 36 |

NL | 42 | 71 | 71 | 64 | 75 | 68 |

AT | 25 | 78 | 57 | 64 | 83 | 61 |

PL | 33 | 7 | 93 | 86 | 100 | 42 |

RO | 100 | 21 | 100 | 100 | 100 | 59 |

SK | 8 | 2 | 36 | 50 | 50 | 19 |

FI | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

SE | 0 | 100 | 21 | 57 | 25 | 28 |

UK | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(1) Procentdelen af fortrolige rubrikker i EU-aggregatet vedrører referenceåret 2006.

(2) For Spanien blev procentdelen af fortrolige rubrikker beregnet på grundlag af data for 2006, undtagen for S2B-serien, hvor data for 2007 blev brugt.

Finland og Det Forenede Kongerige er de eneste lande, for hvilke alle de indberettede data videregives. Estland har ingen stålindustri; alle statistikker for Estland tildeles værdien "0". Antallet af fortrolige rubrikker i andre lande varierer fra 19 til 100 %. I alt kan 44 % af de indberettede nationale data ikke offentliggøres af hensyn til fortroligheden. Det store antal fortrolige rubrikker på landeniveau forringer dataenes anvendelse til analytiske formål betydeligt.

Det fleste EU-aggregater beregnet for stålstatistikker på grundlag af landedata er ikke fortrolige. Det er kun i serien for brændsels- og energiforbrug efter anlægstype, at EU-aggregaterne for nogle af de statistikker, der beregnet på grundlag af de nationale data, ikke kan offentliggøres af hensyn til fortroligheden.

SYNERGIER MED ANDRE STATISTISKE AKTIVITETER I FÆLLESSKABET

I dette afsnit analyseres det, i hvor stor udstrækning andre statistiske data, der indsamles og videregives af Eurostat og dækker jern- og stålindustrien, kan anvendes til at erstatte de statistiske oplysninger, der i øjeblikket indsamles i henhold til forordning (EF) nr. 48/2004.

Statistik over erhvervsstrukturer

Statistik over erhvervsstrukturer (SBS), som i øjeblikket indsamles vedrørende gruppe 27.1 i NACE rev. 1.1 (fremstilling af råjern og råstål samt jernlegeringer) på grundlag af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 af 20. december 1996 om statistik over erhvervsstrukturer[9], kan anvendes sammen med stålstatistikkerne, idet der tages hensyn til visse begrænsninger med hensyn til dataenes sammenlignelighed[10]. I henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 48/2004 skal de leverede data vedrøre kendetegn for faglige enheder, som defineret i Rådets forordning (EØF) nr. 696/93 af 15. marts 1993 om de statistiske enheder til observation og analyse af det produktive system i Det Europæiske Fællesskab[11], og virksomheder med mindst 50 ansatte.

Alle statistiske data for erhvervsstrukturer (SBS-data) vedrører virksomhederne som statistiske enheder. Desuden defineres virksomhedernes størrelsesklasse på grundlag af antallet af beskæftigede for så vidt angår SBS, og ikke på grundlag af antallet af ansatte. Det er derfor vanskeligt at sammenligne data for erhvervsstrukturer (SBS-data) og stålstatistikker. De eneste overlappende oplysninger er investeringsdata, men da opdelingen af denne variabel efter størrelsesklasser på grundlag af beskæftigelse udelukkende foretages på frivillig basis, er det vanskeligt at kontrollere, om dataenes dækning er den samme. SBS-forordningen kræver dog ikke den detaljerede opdeling efter materielle anlægsaktiver, som ville være til rådighed i stålstatistikkerne.

Oplysninger om investeringer i mere miljøvenlige teknologier indsamles inden for disse rammer, herunder investeringer i udstyr og anlæg til forureningskontrol og hjælpemidler til forureningsbekæmpelse (navnlig "end-of-pipe"-udstyr) samt investeringer i udstyr og anlæg i forbindelse med renere teknologi ("integreret teknologi"). Endelig omfatter SBS-dataene heller ikke data udtrykt i mængder.

Statistikker over industriproduktionen

I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3924/91 af 19. december 1991 om iværksættelse af en fællesskabsundersøgelse vedrørende industriproduktionen[12], indsamles der oplysninger om mængden af forskellige stålprodukter produceret i referenceperioden, hvilket først og fremmest er til nytte for stålindustrien. Da der kun er relativt få aktive virksomheder i stålindustrien, er mange af dataene på nationalt niveau fortrolige. Dette begrænser anvendelsen af disse statistikker til økonomisk analyse.

Udenrigshandelsstatistik

Oplysninger om importerede og eksporterede mængder af stål og støbejernsskrot og værdien heraf foreligger i de udenrigshandelsstatistikker, der indsamles på grundlag af Rådets forordning (EØF) nr. 3330/91 af 7. november 1991 om statistikker over udveksling af goder mellem medlemsstater[13] og Rådets forordning (EF) nr. 1172/95 af 22. maj 1995 om statistikker over Fællesskabets og dets medlemsstaters udveksling af goder med tredjelande[14]. Disse oplysninger overlapper delvist de oplysninger, der indsamles som led i de årlige statistikker om stål- og støbejernsskrotopgørelser, men de oplysninger om indenlandske forsyningskilder, lagerbevægelser og forbrug, der findes i datasættene i forbindelse med forordning (EF) nr. 48/2004, findes ikke i udenrigshandelsstatistikkerne. Som følge af anvendelse af princippet om passiv fortrolighed - hvor data altid offentliggøres, også selv om de kun vedrører én virksomhed, medmindre virksomheden udtrykkelig beder om, at dataene ikke videregives - findes der ingen fortrolige data for disse produkter.

Statistikker om energiforbrug

Energistatistikkerne giver oplysninger om forbruget af forskellige energiprodukter i jern- og stålindustrien. Disse data er imidlertid ikke opdelt efter anlægstype, således som det kræves i forordning (EF) nr. 48/2004. De oplysninger, der kan hentes fra statistikkerne om energiforbrug, er derfor for aggregerede til at kunne erstatte de detaljerede oplysninger, der er til rådighed i indsamlingen i henhold til forordning (EF) nr. 48/2004.

Statistikker over luftforurenende emissioner

Statistikkerne fra Det Europæiske Miljøagentur over luftforurenende emissioner giver oplysninger om emissioner af drivhusgasser fra jern- og stålindustrien. Disse oplysninger er nyttige med hensyn til at måle jern- og stålindustriens påvirkning af miljøet.

STÅLSTATISTIKKERNES FREMTID

Da forordning (EF) nr. 48/2004 kun dækker indsamlingen af data for referenceårene 2003-2009, vil udløbet af overgangsperioden sandsynligvis betyde, at ingen af de stålstatistikker, der er omfattet af denne forordning, vil blive indsamlet efter udløbet af overgangsperioden.

I Kommissionens meddelelse "Bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse i Den Europæiske Union" af 16. marts 2005[15] blev forenkling fremhævet som en højt prioriteret aktion i EU. I Kommissionens meddelelse om reducering af indberetningsbyrden, forenkling og fastsættelse af prioriterede mål inden for fællesskabsstatistikker[16] var denne forpligtelse mere specifikt rettet mod statistik. Bedre fastsættelse af prioriterede statistiske mål er fastlagt som et andet grundlæggende element i forenklingsprocessen. Vurdering af relevansen og nyttevirkningen af statistikker for EU's politikker er af afgørende betydning ved udvælgelsen af prioriterede områder for forenkling, sammen med en evaluering af de omkostninger, som medlemsstaterne, respondenterne og Europa-Kommissionen pådrager sig i forbindelse med udarbejdelse af fællesskabsstatistikker. Selv om bidrag til udarbejdelse af (nationale og) fællesskabsstatistikker kun tegner sig for en lille del af virksomhedernes samlede administrative byrde, opfattes byrden som værende langt tungere. På fællesskabsplan må Kommissionen derfor fortsætte bestræbelserne for at lette byrden. Kommissionen skal derfor hele tiden fastlægge prioriteterne mellem nye statistiske aktiviteter (globalisering, klimaændringer) og allerede eksisterende statistiske behov for derved gradvist at gøre det statistiske program mere afbalanceret.

Beslutningen vedrørende en eventuel fremtidig indsamling af alle eller en del af de statistikker, der er defineret i forordning (EF) nr. 48/2004, efter udløbet af overgangsperioden, bør derfor baseres på overvejelser vedrørende prioritering, byrden for virksomhederne i sektoren og Kommissionens bestræbelser på at reducere denne. Da antallet af virksomheder i den berørte sektor er lille, er de samlede omkostninger for EU til indsamling og forarbejdning af data begrænset. De vedrører imidlertid først og fremmest store selskaber, der indgår i mange andre undersøgelser, og spørgeskemaerne til stålstatistikker forøger deres statistiskbyrde. Desuden er data fra selskabsregnskaberne ikke let tilgængelige.

Stålindustrien er den eneste sektor i den ikke-landbrugsmæssige erhvervsøkonomi, hvor der skal indsamles detaljerede data om anvendelsen af råstoffer, energiforbrug efter anlægstype, investeringer og kapacitet. Der er ingen begrundelse for regelmæssigt at udarbejde så detaljerede statistikker for en bestemt sektor. For at gøre byrden for erhvervslivet så let som muligt kunne behovene for data tilfredsstilles gennem særlige ad hoc-undersøgelser i stedet for gennem regelmæssig udarbejdelse af officielle statistikker.

På grundlag af behovet for en klar fastsættelse af prioriteter på det statistiske område, en analyse af omkostningerne til indsamling af data, anvendelsen af stålstatistikkerne og tilgængeligheden af data vedrørende sektorer af lignende betydning i EU, er det ikke hensigten at foreslå en forordning om fortsat indsamling af stålstatistikker. Stålstatistikker - som defineret i forordning (EF) nr. 48/2004 – vil derfor ikke foreligge for referenceår efter 2009.

[1] EFT L 279 af 17.10.2002, s. 1.

[2] EUT L 7 af 13.1.2004, s. 1.

[3] EFT L 293 af 24.10.1990, s. 1.

[4] Der skal mindes om, at det er vanskeligt nøjagtigt at identificere brugerne af stålstatistikker, især de brugere, der henter de data om stålindustrien, der findes i Eurostats database. De eneste oplysninger, der er til rådighed vedrørende anvendelsen af Eurostats database, er antallet af relevante download fra databasen.

[5] KOM(2008) 699 endelig.

[6] Skønnet tal, idet de data, der kræves i forbindelse med forordning (EF) nr. 48/2004, indgår i en månedlig undersøgelse, der gennemføres til nationale formål.

[7] EFT L 52 af 22.2.1997, s. 1.

[8] Dataene om fortrolighed i tabel 5 varierer betydeligt fra land til land. Grundene hertil er bl.a. forskellige nationale regler om fortrolighed og beskyttelse af visse data som følge af "reglen om dominerende stilling", der finder anvendelse i flere medlemsstater, og som indebærer, at data ikke videregives, hvis en eller to respondenter dominerer tallene med over en bestemt procentdel.

[9] EFT L 14 af 17.1.1997, s. 1.

[10] Det skal bemærkes, at forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 blev ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 295/2008 af 11. marts 2008 om statistik over erhvervsstrukturer (EUT L 97 af 9.4.2008, s. 13). Fremstilling af råjern og råstål samt jernlegering vil indgå i gruppe 24.1 i NACE, rev. 2.

[11] EFT L 76 af 30.3.1993, s. 1.

[12] EFT L 374 af 31.12.1991, s. 1.

[13] EFT L 316 af 16.11.1991, s. 1.

[14] EFT L 118 af 25.5.1995, s. 10.

[15] KOM(2005) 97 endelig.

[16] KOM(2006) 693 endelig.