"European Business Ownership and Control Structures" (EBOCS) er et projekt, der gennemføres af European Business Registries Association med finansiel støtte fra Fonden for Intern Sikkerhed (ISF) – Politi (årlige arbejdsprogrammer for 2016 og 2018). EBOCS-platformen giver en forenklet og ensartet adgang til selskabsregisterdata om ejerforhold og kontrolstrukturer med henblik på finansielle analyser og undersøgelser. Den viser også de sammenlagte resultater af søgningerne på et visualiseringskort. Det skal bemærkes, at EU ikke ejer de intellektuelle ejendomsrettigheder til dette system.

Sammenkoblingen af matrikelregistre (LRI) er et løbende frivilligt projekt, der har til formål at stille ét adgangspunkt på den europæiske e-justiceportal til rådighed for de deltagende EU-landes matrikelregistre. Det forventes at være operationelt i andet kvartal af 2020.

Systemet til sammenkobling af selskabsregistre (BRIS) er en sammenkobling af selskabsregistre, der gør det muligt for selskabsregistre at udveksle grænseoverskridende meddelelser om fusioner og filialer, og for brugerne af e-justiceportalen at indhente flersprogede oplysninger om EU-virksomheder. Systemet har været operationelt siden juni 2017 i overensstemmelse med direktiv 2012/17/EU for så vidt angår sammenkobling af centrale registre og handels- og selskabsregistre. BRIS anvender Connecting Europe-facilitetens eDelivery-modul til udveksling af standardiserede meddelelser. Systemet er decentralt med en central komponent (den europæiske centrale platform), der lagrer og indekserer virksomhedsnavne og registreringsnumre.

Sammenkoblingen af insolvensregistre (IRI) på EU-plan, som omfatter to forskellige projekter. Den første version af systemet (IRI 1.0) har været tilgængelig på den europæiske e-justiceportal siden juli 2014. Det blev udviklet som et pilotprojekt med frivillig deltagelse af visse medlemsstater. Den anden version (IRI 2.0) er baseret på forordning (EU) 2015/848 om insolvensbehandling og vil sammenkoble de nationale insolvensregistre i alle medlemsstater (undtagen Danmark). Alle medlemsstater skal opfylde kravene til sammenkoblingen senest i juni 2021. IRI 1.0 er baseret på en standardiseret sikker webtjeneste for fremsendelse af meddelelser (SOAP via HTTPS), mens IRI 2.0 også yder støtte til dataudveksling gennem brug af Connecting Europe-facilitetens (CEF) eDelivery-modul.

Det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS) blev operationelt i april 2012 med henblik på at forbedre udvekslingen af oplysninger om strafferegistre i hele EU. Alle medlemsstaterne er for øjeblikket tilsluttet ECRIS. ECRIS sikrer, at oplysninger om domme udveksles mellem medlemsstaterne på en ensartet, hurtig og kompatibel måde, og giver dommere og anklagere let adgang til omfattende oplysninger om de berørte personers kriminelle fortid.

På nuværende tidspunkt er der indført centrale mekanismer, der indeholder bankkontooplysninger, i 15 medlemsstater. Det fremgår af de svar, der er modtaget fra medlemsstaterne, at et lille flertal af medlemsstaterne synes at foretrække den tekniske løsning med et centralt register. Mens 17 medlemsstater har indført eller vil indføre centrale registre, oplyste ni medlemsstater, at de har indført eller overvejer at indføre centrale systemer for dataudtræk. Der er også en præference for systemer, der indeholder data ud over det minimum af oplysninger vedrørende kontoprofilen, som omhandlet i artikel 32a, stk. 5, i femte direktiv om bekæmpelse af hvidvask af penge (11 svar mod 6).

I henhold til artikel 32a, stk. 5, i direktivet om bekæmpelse af hvidvask af penge skal Kommissionen vurdere betingelserne for og de tekniske specifikationer og procedurer til at garantere sikker og effektiv sammenkobling af de centrale automatiske mekanismer. I denne rapport vurderes derfor de forskellige IT-løsninger på EU-plan, der allerede er taget i brug eller er under udvikling, og som kan tjene som modeller for en mulig sammenkobling af de centrale mekanismer. En sammenkobling kræver, at der vedtages en retsakt.

De kompetente myndigheders adgang til centrale bankkontoregistre eller systemer for dataudtræk vil være en vigtig del af kampen mod hvidvask af penge, tilknyttede underliggende lovovertrædelser og finansiering af terrorisme samt mere generelt bekæmpelse af grov kriminalitet. Under hensyntagen til målene i direktivet om bekæmpelse af hvidvask af penge og direktivet om regler, der letter brugen af finansielle og andre oplysninger, vil en fremtidig sammenkobling af bankkontoregistre og systemer for dataudtræk på EU-plan lette det grænseoverskridende samarbejde mellem de kompetente myndigheder, der er involveret i bekæmpelsen af hvidvask af penge, finansiering af terrorisme og andre former for grov kriminalitet.

I henhold til artikel 32a i direktiv (EU) 2015/849 om bekæmpelse af hvidvask af penge skal medlemsstaterne senest den 10. september 2020 indføre nationale centrale automatiske mekanismer, f.eks. centrale registre eller centrale elektroniske systemer for dataudtræk, som muliggør identifikation af alle fysiske eller juridiske personer, som har eller kontrollerer betalingskonti, bankkonti samt deponeringsbokse. I direktivet om bekæmpelse af hvidvask af penge er der fastsat et minimum af oplysninger, der skal indgå i sådanne centrale mekanismer. Det er også fastsat, at finansielle efterretningsenheder bør have hurtig og ufiltreret adgang til dem, mens de øvrige kompetente myndigheder også bør have adgang med henblik på at opfylde deres forpligtelser i henhold til direktivet om bekæmpelse af hvidvask af penge. I henhold til direktiv 2019/1153 om regler, der letter brugen af finansielle og andre oplysninger, skal medlemsstaterne udpege de nationale myndigheder, der har kompetence til at forebygge, afsløre, efterforske eller retsforfølge strafbare handlinger, og som bør have direkte, hurtig og ufiltreret adgang til et minimum af oplysninger fra sådanne centrale mekanismer. Disse kompetente myndigheder skal mindst omfatte kontorer for inddrivelse af aktiver.

e-CODEX-systemet (e-Justice Communication via Online Data Exchange) fremmer sikker kommunikation i civile sager og straffesager ved at tilvejebringe et decentraliseret system til udveksling af grænseoverskridende elektroniske meddelelser på det retlige område. e-CODEX letter i øjeblikket elektronisk kommunikation mellem borgere og domstole og mellem medlemsstaternes myndigheder om styring af det europæiske betalingspåkrav og den europæiske småkravsprocedure. På det strafferetlige område er e-CODEX også den løsning, der er valgt for det digitale system til udveksling af elektronisk bevismateriale, for elektroniske udvekslinger inden for rammerne af den europæiske efterforskningskendelse (EIO) og for traktaterne om gensidig retshjælp.

3.Vigtigste parametre

3.1.Adgangsbetingelser for brugerne

Når man ser på de eksisterende systemer, fremgår det tydeligt, at tilgængeligheden af det brugerorienterede system, der interagerer med det sammenkoblede IT-system, er afpasset efter det formål, hvortil det blev oprettet. Når sammenkoblingen er etableret med det formål at øge gennemsigtigheden af oplysningerne for virksomheder i det indre marked (BRIS, IRI), er systemet offentligt tilgængeligt. Når formålet med sammenkoblingen er at forbedre det grænseoverskridende samarbejde mellem de kompetente myndigheder med henblik på retshåndhævelse eller offentlige administrative formål, f.eks. ECRIS og Eucaris' Prüm-tjeneste, er adgangen begrænset.

Funktionen "Find a company" i BRIS er tilgængelig på e-justiceportalen for alle, mens meddelelsesinfrastrukturen for øjeblikket er forbeholdt nationale selskabsregistre ved lov. Med hensyn til sammenkoblingen af insolvensregistre er de oplysninger, der opnås via søgegrænsefladen, offentligt tilgængelige, og medlemsstaterne har kun mulighed for at begrænse adgangen til anmodende brugere med en berettiget interesse i forbindelse med "insolvensbehandlinger af forbrugere". ECRIS er kun tilgængeligt for udpegede centrale myndigheder i medlemsstaterne. Adgangen til Eucaris' tjenester er ligeledes åben for offentlige myndigheder via de udpegede nationale kontaktpunkter. For EBOCS er adgangen begrænset til de deltagende kriminalitetsbekæmpende agenturer.

System Aktindsigt Begrænset adgang Bemærkninger BRIS Ja Funktionen "Find a company" i BRIS er tilgængelig på e-justiceportalen for alle, mens meddelelsesinfrastrukturen for øjeblikket er forbeholdt nationale selskabsregistre ved lov. IRI Ja ECRIS Ja For centrale myndigheder i medlemsstaterne, der er specielt udpeget til denne funktion. Eucaris Ja For de nationale Eucaris-kontaktpunkter, gennem hvilke offentlige myndigheder kan få adgang, afhængigt af retsgrundlaget for samarbejdet. EBOCS Ja For de kriminalitetsbekæmpende agenturer, der deltager i projektet LRI Ja Avancerede funktioner vil kun være tilgængelige for godkendte retslige aktører.

Tabel 1: Tilgængelighed af det brugerorienterede system, der interagerer med det sammenkoblede it-system.

I henhold til direktivet om bekæmpelse af hvidvask af penge er formålet med de centrale mekanismer for bankkonti at forbedre bekæmpelsen af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, og adgangen er begrænset til visse offentlige myndigheder. Direktivet om regler, der letter brugen af finansielle oplysninger og andre oplysninger, udvider formålet med anvendelsen af oplysningerne i de centrale mekanismer til også at omfatte grov kriminalitet og adgangsrettigheder for udpegede kompetente myndigheder. Endelig ligger anvendelsesområdet for de nationale myndigheder, der har direkte adgang til de nationale registre, hos de medlemsstater, der fører registrene. Dette kan føre til en afvigelse, da visse typer af myndigheder kan få adgang i én medlemsstat, men ikke i en anden. Ved en grænseoverskridende udveksling gennem sammenkoblingssystemet på EU-plan kan dette føre til en situation, hvor en myndighed anmoder om oplysninger fra registret i en anden medlemsstat, mens denne søgning nægtes en tilsvarende myndighed.

Én mulighed kunne være, at de samme myndigheder, som vil få direkte adgang til de centrale mekanismer i overensstemmelse med direktivet om bekæmpelse af hvidvask af penge og direktivet om regler, der letter brugen af finansielle og andre oplysninger, får adgang til sammenkoblingsplatformen. En anden mulighed ville være, at adgangsrettigheder til sammenkoblingssystemet gives til de samme typer myndigheder i alle medlemsstater, hvilket kunne opnås ved en harmoniseret og lukket liste på EU-plan over de typer af myndigheder, der er anført i overensstemmelse med formålet med adgangen til oplysningerne.

Hvis sammenkoblingen blev udvidet til at omfatte alle myndigheder, der på nuværende tidspunkt har adgang i henhold til national lovgivning, ville der være behov for detaljerede bestemmelser om betingelserne for de kompetente nationale myndigheders adgang og søgninger. I den forbindelse er det vigtigt at understrege, at direktivet om anvendelse af finansielle og andre oplysninger fastsætter strenge betingelser for adgang til og søgninger i bankkontooplysninger, som er indeholdt i de centrale automatiske mekanismer, der er indført af kompetente myndigheder udpeget på nationalt plan. Disse betingelser omfatter f.eks. adgang til registre og systemer for dataudtræk for specifikt udpegede og bemyndigede personer i hver enkelt kompetent myndighed. En anden foranstaltning, der reducerer de risici, som er forbundet med de udpegede nationale myndigheders udvidede adgangsrettigheder, kunne være at begrænse omfanget af de tilgængelige oplysninger i sammenkoblingssystemet til det minimum af oplysninger, der vedrører kontoprofilen, jf. artikel 32a, stk. 3, i direktivet om bekæmpelse af hvidvask af penge.

Med hensyn til anvendelsesområdet er det fastsat i artikel 32a, stk. 3, i direktivet om bekæmpelse af hvidvask af penge, hvilke oplysninger alle centrale systemer skal indeholde, som f.eks. kontohaver, bankkonti, der identificeres ved IBAN, og deponeringsbokse, som indehaves af et kreditinstitut inden for det nationale område. Dog gælder følgende: Artikel 32a, stk. 4, i direktivet giver medlemsstaterne mulighed for at medtage andre oplysninger i registrene, der skønnes at være af afgørende betydning for de finansielle efterretningsenheder og for de kompetente myndigheder med henblik på at opfylde deres forpligtelser i henhold til direktivet. Ud fra et persondatabeskyttelsessynspunkt synes det nødvendigt at begrænse omfanget af oplysninger, der er tilgængelige via sammenkoblingsplatformen, til det obligatoriske minimum af oplysninger, der er fastsat i artikel 32a, stk. 3, i direktivet om bekæmpelse af hvidvask af penge. I overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne bør adgangen til personoplysninger stå i et rimeligt forhold til, hvad der er nødvendigt for at nå de mål, der er fastsat i direktivet om bekæmpelse af hvidvask af penge. En lignende tilgang anvendes i direktivet om regler, der letter brugen af finansielle og andre oplysninger. Det er præciseret i artikel 4, stk. 2, i dette direktiv, at de kompetente myndigheder ikke må få adgang til og søge i de yderligere oplysninger, som medlemsstaterne indlæser i de centrale bankkontoregistre.

3.2.Søgefunktion

De gældende søgekriterier er af afgørende betydning for at sikre, at sammenkoblingen af de automatiske centrale mekanismer skaber merværdi for brugerne. Søgekriterierne bør udformes på en måde, der styrker de relevante myndigheders kapacitet til at udføre deres opgaver og foretage undersøgelser mere effektivt, samtidig med at der sikres proportionalitet og overholdelse af de gældende databeskyttelseskrav.

Der bør tages hensyn til, hvem der har ret til at foretage søgningen (private parter eller offentlige parter), og til de oplysninger, der kan eller ikke kan forventes at være kendt af den person, der foretager søgningen. Et krav om, at søgningen skal indeholde data, der sandsynligvis ikke vil være kendt af den person, der foretager forespørgslen, kan gøre det vanskeligt eller umuligt at foretage en effektiv søgning. Det bemærkes også, at der er tilfælde, hvor en finansiel efterretningsenhed eller en retshåndhævende myndighed fra én medlemsstat ikke vil være bekendt med fødselsdatoen eller det nationale identifikationsnummer for en borger i en anden medlemsstat. Hvis sammenkoblingen også skal omfatte sådanne yderligere oplysninger i de centrale systemer, er det vigtigt at fastslå, om det også vil være muligt at foretage søgninger på grundlag af sådanne yderligere oplysninger.

De typer af oplysninger, der udgør det harmoniserede minimum af oplysninger i artikel 32a, stk. 3, i direktivet om bekæmpelse af hvidvask af penge, kunne overvejes som søgekriterier. Dette ville gøre sammenkoblingssystemet egnet til det oprindelige formål med de centrale mekanismer. Der ville være behov for yderligere sikkerhedsforanstaltninger, der gør det muligt at kontrollere hits (navnlig i tilfælde, hvor søgningen resulterer i flere svar).

Betingelserne for, hvordan søgningerne skal foretages, er afgørende for effektiviteten af anvendelsen af de sammenkoblede databaser. Muligheden for at køre "fuzzy-søgninger", dvs. søgninger, der giver bredere resultater, selv om et ord er stavet forkert eller er ufuldstændigt, vil udvide de hits, der fremkommer ved søgningen, og dermed øge sandsynligheden for, at de ønskede oplysninger tilgås via søgningen, men vil kunne give anledning til databeskyttelsesmæssige betænkeligheder, da det kunne eksponere personoplysninger, som reelt ikke var berørt af søgningen. Derimod mindsker et krav om "nøjagtigt match" risikoen for unødvendig eksponering af personoplysninger, men vil øge sandsynligheden for, at de ønskede oplysninger overses af søgemaskinen (hvis der er forskel i det eller de indtastede søgeords stavemåde, eller hvis der anvendes forskellige translitterationsregler).

Muligheden for at foretage "fuzzy-søgninger" ville mindske brugen af automatiske valideringsprocedurer og dermed undgå eller mindske antallet af fejlagtige hits, men ville også mindske systemets operationelle værdi. Ved brug af "fuzzy-søgninger" bør overvejes andre værktøjer til afbødning af risikoen for, "at der fiskes efter oplysninger", f.eks. i IRI, hvor der er en øvre grænse for antallet af viste resultater.

3.3.Ledelsesstruktur, ansvar for vedligeholdelse

Med hensyn til BRIS, IRI, LRI og ECRIS er de forskellige tjenestegrene i Europa-Kommissionen ansvarlige for at vedligeholde IT-systemet, dvs. de skal sikre, at sammenkoblingskomponenten er tilgængelig, og de afholder omkostningerne i forbindelse med oprettelsen og vedligeholdelsen af det. For øjeblikket vedligeholdes e-CODEX af et konsortium af medlemsstater (CEF's eDelivery-modul ligger inden for Europa-Kommissionens ansvarsområde). I Eucaris påhviler ansvaret de 28 medlemsstater og de deltagende tredjelande, mens EBOCS-systemet ejes af European Business Registers' Association (EBRA). Da disse IT-systemer sammenkobler nationale databaser, er det medlemsstaterne, der er ansvarlige for at vedligeholde de nationale databaser og sikre deres tilgængelighed.

Med hensyn til ledelsesstrukturen i et system, der sammenkobler databaser, bør kompetencerne i forbindelse med beslutningstagning om politiske og operationelle spørgsmål tilrettelægges på en måde, der tilgodeser de nationale komponenters interesser.