Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om det finansielle instrument for miljøet (Life)"(1)

(1999/C 209/05)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 9. februar 1999 under henvisning til EF-traktatens artikel 130 S at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede Lutz Ribbe til ordfører og Franco Chiriaco og Georges Linssen til medordførere. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. maj 1999.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 364. plenarforsamling af 26. og 27. maj 1999, mødet den 26. maj 1999, følgende udtalelse med 118 stemmer for og 3 hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. Anden etape af EU's finansielle instrument for miljøet "Life II"(2), som dækker perioden 1996-1999, udløber den 31. december 1999. Det foreliggende forslag har til formål at igangsætte en tredje etape ("Life III"), som har et vejledende budget på 613 mio. euro og skal løbe indtil den 31. december 2004. Det overordnede formål med Life-programmet, der dækker tre indsatsområder (Life-Natur, Life-Miljø og Life-Tredjelande), er fortsat at udvikle og gennemføre EU's miljøpolitik.

1.2. I forslaget tages der hensyn til de erfaringer, der er gjort i løbet af Life II. Det er delvist baseret på to evalueringsrapporter, som er udarbejdet i henhold til forordningen om Life II: For det første rapporten fra december 1997 i henhold til artikel 7, stk. 3(3), og for det andet rapporten fra december 1998 i henhold til artikel 14(4). I den første rapport blev det undersøgt, om det finansielle referencegrundlag for Life II på 450 mio. euro burde revideres. Det konstateredes, at selv om Life II var i stand til at udnytte ressourcer op til og endog over de oprindeligt planlagte 450 mio. euro, gjorde den anspændte budgetsituation det ikke en gang muligt at nå op på dette referencebeløb.

1.3. Den anden rapport evaluerede gennemførelsen af Life II og foreslog en række tilpasninger med henblik på Life III. Rapporten, som også skal ses i sammenhæng med SEM 2000-initiativet(5), blev udarbejdet på grundlag af en ekstern evaluering af gennemførelsen af Life II(6).

1.4. Denne eksterne evalueringsrapport indeholder bl.a. følgende vigtige konklusioner og henstillinger:

- Life yder kun et meget beskedent bidrag til udviklingen (dvs. forberedelsen) af en ny EU-miljøpolitik og -lovgivning (jf. Life's generelle målsætning som udtrykt i artikel 1 i Life II-forordningen). Resultaterne af de individuelle aktioner giver normalt ikke generelle løsninger på europæisk plan og giver heller ikke EU's beslutningstagere praktisk viden. Der bør derfor lægges en klar strategi for at sikre, at Life systematisk forudser, hvorledes individuelle projekter kan anvendes for at forberede EU's miljølovgivning og -politik.

- Delvist i forbindelse med ovenstående kritiseres det, at videreformidlingen af projektresultaterne inden for DG XI ("intern udbredelse") lader meget tilbage at ønske, og at der ikke tages tilstrækkeligt hensyn til de højt prioriterede emner i EU's miljøpolitik. Det skyldes til dels GD XI's struktur: de afdelinger, der har ansvaret for Life-programmet, arbejder for isoleret, og der er for lidt (horisontal) kommunikation med andre GD XI-kontorer, hvilket hæmmer den nødvendige erfaringsudveksling. Den interne kommunikation bør derfor forbedres, og Life's organisationsstruktur bør genovervejes, således at det bliver et helstøbt GD XI-instrument i stedet for en samling af tre selvstændige instrumenter inden for GD XI.

- Den konklusion, at Life fokuserer for meget på projekter og ikke nok på resultatformidling, vedrører også udbredelse og fuld udnyttelse af projektresultater i medlemsstaterne ("ekstern udbredelse"). En sådan udbredelse kræver en meget kraftigere ekstern kommunikationsstrategi bl.a. ved at udvikle et "vidensmanagementsystem" og ved at samle enkeltprojekter, således at der kan udarbejdes praktiske henstillinger om sektorbestemte problemer. Med henblik herpå bør de 3 %, der nu er sat af til sådanne kommunikationsaktioner, øges betydeligt.

1.5. Forordningsforslaget om Life III er forberedt på baggrund af konklusionerne i ovennævnte rapporter. Det tager f.eks. sigte på at styrke forbindelsen mellem individuelle EU-finansierede projekter og de højt prioriterede områder i EU's miljøpolitik og på at fremme tiltag, der kan forbedre formidlingen af projektresultater. Endvidere søger det at fremlægge eksisterende bestemmelser i mere rationelt strukturerede og klare artikler.

1.6. ØSU vil først og fremmest undersøge Kommissionens forslag i lyset af evalueringsrapporternes konklusioner. Derefter vil det fremsætte en række betragtninger til andre aspekter af forslaget.

2. Generelle bemærkninger

Nedenstående generelle bemærkninger bør ses i sammenhæng med de særlige bemærkninger under punkt 3, der omfatter en række konkrete ændringsforslag til den foreslåede forordning.

2.1. Behovet for Life-programmet og Life-programmets særlige træk

2.1.1. Blandt EU's finansieringsinstrumenter spiller Life en særlig og meget nyttig rolle, fordi det er det eneste instrument, der udelukkende tager sigte på at fremme og udvikle EU's miljøpolitik. Programmet kunne således i særlig grad bidrage til at opfylde EU's forpligtelse til at sikre en bæredygtig udvikling og en integrering af miljøbeskyttelsen i andre politikområder. Det kan derfor ikke understreges nok, at Life-instrumentet er både nødvendigt og berettiget, og ØSU hilser en tredje etape velkommen.

2.1.2. De projekter, som Life har støttet, har kvalitetsmæssigt fundet deres leje på et anerkendelsesværdigt højt niveau. Life-projekter kan derfor give mangeartet værdifuld inspiration til miljø-, landbrugs- og strukturpolitikken. Men Life kan altid kun tjene som eksempel på, hvorledes det kan gå. "Omsættelsen" af erfaringer fra Life-modelprojekter til konkret politik må ske gennem EU's politik på andre områder og ved udvikling af EU's miljøret. ØSU gør i den forbindelse klart opmærksom på, at hovedformålet med dette program ikke er selve finansieringen af projekter, men videreudviklingen og gennemførelsen af miljøpolitikken og miljølovgivningen på grundlag af de erfaringer, man har gjort med EU-finansierede Life-projekter. I den forbindelse tilkommer der den interne og eksterne videreformidling og udnyttelse af projektresultater en central rolle. For ØSU er det af stor betydning, at de (eventuelle) ansøgere også bliver gjort opmærksom på dette væsentlige træk ved Life.

2.2. Udviklingen af en ny EU-miljøpolitik som et af Life's hovedmål

2.2.1. Som reaktion på Life II's konstaterede begrænsede bidrag til udviklingen af en ny EU-miljøpolitik foreslår Kommissionen en række ændringer til Life-forordningen under henvisning til, at de to målsætninger "udvikling" og "gennemførelse" ikke kan adskilles og derfor bør bibeholdes. Ændringerne omfatter en omformulering af Life's generelle formål i artikel 1 og en ny definition af "forberedende projekter" (for Life-Miljø) i artikel 4, stk. 2, litra b), kombineret med artikel 4, stk. 1, litra b).

2.2.2. ØSU er enig i, at Life's dobbelte formål bør bibeholdes, men betvivler, at de foreslåede ændringer er tilstrækkelige til at sikre opfyldelsen af det specielt ambitiøse udviklingsmål, som primært falder ind under Kommissionens ansvarsområde. Der er tre grunde til ØSU's skepsis. For det første mener ØSU, at de foreslåede nydefinitioner i artikel 1 og 4 er tvetydige, hvilket rejser det spørgsmål, hvorledes projektansøgerne vil forstå disse begreber. For det andet er det svært at udlede af forslaget, hvordan udviklingsmålet vil blive ført ud i praksis, da definitionen af de vigtigste parametre (prioriterede indsatsområder, specifikke udvælgelseskriterier, budgetaspekter) er blevet udskudt(7) (i form af kommende "indkaldelser af interessetilkendegivelser" og "retningslinjer"). For det tredje nævnes det ikke udtrykkeligt i forordningsforslaget, at der er behov for en overordnet strategi (som bygger på en hensigtsmæssig, horisontal kommunikation mellem GD XI's forskellige kontorer, Life-kontorerne og andre tjenestegrene i Kommissionen), som gør det muligt at forhåndsvurdere, hvordan projektresultater kan bidrage til udviklingen af EU's miljøpolitik. En sådan horisontal kommunikation er så meget desto vigtigere, som traktaten kræver, at miljøhensyn integreres i alle politikker.

2.3. Optimering af Life's bidrag til gennemførelsen af EU's miljøpolitik

2.3.1. Kommissionen bærer ganske vist hovedansvaret for udviklingen af EU's miljøpolitik og -lovgivning, men ansvaret for gennemførelsen deles af en lang række aktører: Kommissionen, medlemsstaterne, de regionale og lokale myndigheder, industri, fagforeninger, NGO'er osv. Hvis Life skal bidrage fuldt til gennemførelsen af EU's miljøpolitik, er det derfor vigtigt, at disse aktører udnytter resultaterne fra Life-projekterne bedst muligt. Som Kommissionen selv erkender, kræver dette bl.a. en gennemtænkt strategi for informationsformidling. Da de initiativer, Kommissionen har taget i de senere år for at øge indsatsen på dette område(8), er fundet utilstrækkelige, foreslår Kommissionen nu en række supplerende foranstaltninger(9). Det vigtigste skridt er forslaget om at forhøje budgettet til finansiering af "ledsageforanstaltninger" (herunder "resultatformidling") fra 3 % til 5 % af det samlede Life-budget.

2.3.2. ØSU støtter uforbeholdent Kommissionens bestræbelser på at forbedre formidlingen og udnyttelsen af projektresultater, men mener faktisk, at der kan gøres endnu mere.

2.3.2.1. Den foreslåede forordning ville blive styrket på en række punkter, hvis der udtrykkeligt henvises til, at det er vigtigt at videreformidle projektresultaterne.

2.3.2.2. ØSU understreger endvidere, at det er vigtigt at finde frem til veldefinerede målgrupper såsom nationale og europæiske paraplyorganisationer (brancheorganisationer, samarbejdsformer mellem lokale eller regionale myndigheder, miljø-NGO'er, regionale vandvæsener osv.), som kan spille en vigtig rolle i forbindelse med udbredelsen af relevante projektresultater til deres medlemmer. Denne rolle ville naturligvis blive yderligere styrket, hvis sådanne organisationer også blev inddraget i forberedelsen og indgivelsen af projektforslag.

2.3.2.3. Det er i øvrigt spørgsmålet, om den foreslåede forhøjelse af budgettet til ledsageforanstaltninger - som ØSU allerede efterlyste i udtalelsen om Life II(10) - er tilstrækkelig. Da formidlingen og den konkrete udnyttelse af resultaterne spiller en afgørende rolle, og kun en del af den foreslåede forhøjelse vil blive anvendt direkte til resultatformidling, kunne en yderligere forhøjelse være berettiget. ØSU foreslår også, at der for hvert Life-kontor udpeges en tjenestemand, som er eneansvarlig for at styrke og samordne resultatformidlingsaktiviteterne.

2.3.2.4. ØSU påpeger også, at finansielle incitamenter er meget vigtige for den praktiske udnyttelse af projektresultater. Her bør medlemsstaternes og EU's finansieringsinstrumenter inden for regional- og landbrugspolitik (f.eks. strukturfondene og Samhørighedsfonden) spille en langt større og mere innovativ rolle end hidtil. Dette kræver i første linje, at de nationale og regionale myndigheder følger en aktiv, samordnet strategi ved udarbejdelsen og gennemførelsen af nye rammeprogrammer (f.eks. de operationelle programmer under strukturfondene, herunder grænseoverskridende programmer): fastlæggelse af bestemte indsatsområder, egnede udvælgelseskriterier, differentierede støttesatser osv. med henblik på prioriteret fremme af innovative tiltag, der allerede har bevist deres værdi inden for rammerne af Life. I den forbindelse er samarbejdet mellem de forskellige forvaltningsorganer (bl.a. miljømyndighederne), der er involveret i forberedelsen og gennemførelsen af sådanne rammeprogrammer, af afgørende betydning. Også de berørte tjenestegrene i Kommissionen bør spille en mere aktiv rolle end hidtil ved at knytte Life-projekter sammen med andre EU-støtteprogrammer. ØSU bifalder i den forbindelse, at Kommissionen agter at inddrage de nationale og regionale myndigheder i de emne-seminarer, der tænkes afholdt inden for rammerne af Life. Også administratorer fra landbrugs- og regionalfondene (f.eks. strukturfondsforvalterne) og de relevante miljømyndigheder bør deltage.

2.3.2.5. For at fremme en systematisk udveksling af informationer om innovative projekter i Europa er det efter ØSU's mening også påkrævet, at Life-databanken udbygges yderligere og inkorporeres i et netværk med andre europæiske eller internationale databanker(11), som omfatter innovative projekter og "best practices". Et sådant europaomspændende net af sammenlignelige databanker (Det Europæiske Miljøagentur kunne have en koordinerende funktion med hensyn til opbygningen) ville også være nyttigt i forbindelse med udvælgelsen af Life-projekter, så eventuel dobbeltstøtte undgås.

2.3.2.6. Endelig ønsker ØSU at påpege, at der bør skelnes mellem "videnformidling på papir" og "reproduktion i praksis" (dvs. det endelige resultat af formidlingsaktiviteterne, som er en af de vigtigste indikatorer for Life-programmets succes). Det anmoder derfor Kommissionen om at udvikle mekanismer, der kan overvåge sidstnævnte aspekt, og inddrage det på behørig vis i den rapport, der skal forelægges i henhold til forordningsforslagets artikel 12.

2.4. Life-Natur

2.4.1. Det er positivt, at denne del af programmet udelukkende koncentreres om opbygningen og driften af nettet NATURA 2000, der er et resultat af gennemførelsen af direktiverne 79/409/EØF og 92/43/EØF, og som bl.a. skal ses som et led i EU's strategi til gennemførelse af FN's konvention om biologisk mangfoldighed. Life-programmet er så praksis- og "oplevelses"-orienteret, at det kan demonstrere for befolkningen i projektområderne, at miljø- og naturbeskyttelse og økonomisk udvikling ikke udelukker hinanden. Det kan derfor have den vigtige funktion at gøre det mere acceptabelt at sikre områder, der er værdifulde ud fra et naturbeskyttelsessynspunkt, og dermed bidrage til at afhjælpe den meget bekymrende store forsinkelse i registreringen af Natura 2000-områder.

2.4.2. ØSU glæder sig over, at Life-Natur også i højere grad skal benyttes til at beskytte sådanne naturtyper og arter i ansøgerlandene, som er truede over hele Europa. I denne forbindelse henstiller ØSU, at det også gøres muligt at anvende Life på beskyttelsesprogrammer for arter, der er nævnt i bilag IV i direktiv 92/43/EØF, og at artikel 3, stk. 5, litra b), suppleres i overensstemmelse hermed.

2.5. Life-Miljø

ØSU's kommentarer i dette afsnit vedrører tre hovedaspekter: i) Forholdet mellem Life's mål om "udvikling" og "gennemførelse" på den ene side og de planlagte "demonstrationsprojekter" og "forberedende" projekter på den anden. ii) De foreslåede prioriterede områder for demonstrationsprojekterne. iii) De foreslåede specifikke udvælgelseskriterier.

2.5.1. Hvad angår det første aspekt ønsker ØSU at understrege, at forordningsforslaget ville blive mere logisk sammenhængende og klart, hvis der skelnedes klarere mellem demonstrationsprojekter [artikel 4, stk. 2, litra a), kombineret med artikel 4, stk. 1, litra a)], som udtrykkeligt burde forbindes med og begrænses til målet om "gennemførelse", og forberedende aktioner [artikel 4, stk. 2, litra b) og artikel 4, stk. 1, litra b)], som udelukkende burde tjene målet om "udvikling". I den nuværende formulering er forskellen mellem de to projekttyper uklar.

2.5.2. For så vidt angår demonstrationsprojekterne, glæder ØSU sig over, at også Life-Miljø fortsat skal begrænses til bestemte prioriterede områder. Det understreger dog, at den prioritering, der fastsættes i artikel 4, stk. 1, kun vanskeligt kan forstås uden uddybende forklaring. Det er påfaldende, at de tre sektorer, der blev fremhævet på Cardiff-topmødet, nemlig "landbrug", "energi" og "transport", for hvilke de berørte fagråd skal udarbejde strategier til integrering af miljøhensyn, ikke er at finde blandt de prioriterede emner. Der er heller ingen henvisninger til en række emneområder, som nævnes i det reviderede 5. miljøhandlingsprogram(12). Den prioritering, som Kommissionen foreslår, bør begrundes nærmere i betragtningerne og suppleres med ovennævnte sektorer og emneområder.

2.5.3. Med hensyn til de specifikke udvælgelseskriterier for Life-Miljø, som er anført i forordningsforslagets artikel 4, stk. 6, bør det efter ØSU's opfattelse fremgå, at små og mellemstore virksomheders innovationsevne især fortjener at blive støttet. Desuden bør "samarbejdskriteriet" [artikel 4, stk. 6, litra f)] præciseres nærmere, idet der f.eks. henvises til arbejdstagernes mulige rolle og til forskellige former for lokalt eller regionalt samarbejde mellem myndigheder, borgere, industrien, fagbevægelsen og miljøorganisationer.

2.6. Life i de CØE-lande, der ønsker medlemskab af EU

2.6.1. Miljøbeskyttelsessituationen i de associerede lande er kendetegnet ved, at der er et stort behov for innovative (og billige) miljøteknologiske løsninger på de alvorligste miljøproblemer, og samtidig skal miljønormerne og miljøretten tilpasses EU's lovgivning. Hvad angår naturbeskyttelsen har de associerede lande i mange tilfælde en naturrigdom, som ikke længere findes i Vesteuropa. Disse områder, der er af fundamental betydning for opbygningen af NATURA 2000, må hurtigst muligt sikres på varig måde. Det er dog en kendt sag, at natur- og miljøbeskyttelsen ofte kun spiller en marginal rolle på grund af den vanskelige økonomiske situation i mange associerede lande og det store antal andre problemer, der skal løses. Så meget desto vigtigere er det, hvis der kan indledes "bottom-up"-projekter med Life-programmet.

2.6.2. Problemet er imidlertid, at ifølge associeringsaftalerne og de relevante tillægsprotokoller kan ansøgerlandene kun deltage i Life-programmet, såfremt de til Life-programmet yder et finansielt bidrag [den såkaldte "adgangsbillet" ("entry ticket")], hvis størrelse, der skal forhandles om. De associerede stater behandles således helt anderledes end medlemsstaterne og de såkaldte tredjelande. Den kendsgerning, at det hidtil kun er Rumænien, der har besluttet sig for at deltage i Life-programmet, viser, hvor vanskeligt det er at overbevise de associerede landes regeringer om, at de har en interesse i at deltage i Life, og at de samtidig skal betale for det. Så længe det ikke er tilfældet, formenes interesserede (erhvervslivet, private, organisationer), som Life-programmet lever af, adgang til programmet.

2.6.3. ØSU er meget bekymret over, at disse "forhindringer" kan bevirke, at den potentielt positive og absolut nødvendige indførelse af Life i de associerede lande ikke realiseres. Det henstiller derfor, at Kommissionen og medlemsstaterne omgående undersøger, hvordan disse forhindringer kan mindskes, f.eks. ved at anvende flere PHARE-midler til "adgangsbilletten" og/eller andre relevante finansieringsinstrumenter som det strukturelle førtiltrædelsesinstrument ISPA eller førtiltrædelsesinstrumentet på landbrugsområdet.

2.7. Budgetmidlerne og tredje etapes varighed

2.7.1. ØSU er af den opfattelse, at det er absolut nødvendigt at forhøje bevillingerne til Life III ud over den planlagte ramme på 613 mio. euro. I denne henseende kan det kun fuldt ud støtte Europa-Parlamentets første behandling den 15. april 1999 og foreslår, at der sættes mindst 850 mio. euro af til gennemførelsen af Life III.

2.7.1.1. ØSU konstaterer i denne sammenhæng, at der omregnet står færre midler til rådighed for Life III til projekter i medlemsstaterne, end der gjorde for Life I(13). Eftersom miljøbeskyttelsen i dag - endnu mere end i 1992, da Life I blev skabt - må betragtes som en hastesag, og Amsterdam-traktaten nu indeholder et krav om, at miljøbeskyttelse integreres i EU's øvrige politik, men at der i denne henseende er betydelige "huller", er det ikke just befordrende for troværdigheden af EU's miljøpolitik, at miljøpolitikkens eget finansieringsinstrument får færre midler til rådighed til Life-Miljø og Life-Natur end f.eks. EU's projekter til fremme af den audiovisuelle industri(14). I den forbindelse skal man være opmærksom på, at anvendelsen af midlerne fra Life-programmet hidtil er forløbet meget fint (jf. rapporten i henhold til artikel 7, stk. 3, som er omtalt i punkt 1.2), og at man kunne støtte langt flere fornuftige tiltag, hvis der var flere midler til rådighed. Desuden viser undersøgelser, at udbygningen af nettet NATURA 2000, som Life-Natur hvert år bidrager til, vil kræve adskillige milliarder euro om året.

2.7.2. Med hensyn til den foreslåede løbetid for Life III mener ØSU, at programmets tredje etape - parallelt med Agenda 2000 og strukturfondene - bør løbe indtil 31. december 2006 (og ikke indtil 31. December 2004 som foreslået af Kommissionen). For det første ville en sådan længere løbetid uden tvivl gavne de meget vigtige synergieffekter mellem Life-programmet og andre EU-finansieringsinstrumenter. For det andet ville den også bidrage til, at evalueringen af den tredje etape af Life ville komme til at omfatte betydeligt flere (afsluttede) projekter, hvilket ville øge betydningen af den rapport, der skal forelægges i henhold til artikel 12. Naturligvis vil budgettet i tilfælde af en forlænget løbetid skulle forhøjes tilsvarende - ud over den forhøjelse, der foreslås i punkt 2.7.1.

2.8. Projektudvælgelse og -overvågning

2.8.1. ØSU er af den opfattelse, at metoden til udvælgelse af projekter og overvågningen af dem er gennemskuelig og fornuftig. I betragtning af Life's overordnede formål er det uomgængeligt nødvendigt, at der er embedsmænd i Kommissionen, der intensivt beskæftiger sig med projektudvælgelse, projektovervågning og iværksættelse af resultaterne. Det er derfor med rette, at det udelukkes, at projektafviklingen som helhed overlades til eksterne eksperter. De skal kun have en støttende funktion.

2.8.2. ØSU anmoder Kommissionen om at undersøge, om der er andre muligheder for at nedbringe de administrative omkostninger, der er forbundet med projektansøgninger, for at især små og mellemstore virksomheder og andre små organisationer kan spare værdifuld tid og ressourcer og kan blive i stand til selv at forberede projektforslag. Det kunne bl.a. være af betydning så vidt muligt at harmonisere kravene til de bilag, der skal indgives inden for rammerne af de forskellige EU-finansieringsinstrumenter.

2.9. Rapportering

2.9.1. ØSU er af den opfattelse, at rapporten i henhold til forordningsforslagets artikel 12 først og fremmest bør udarbejdes i lyset af Life's generelle mål ("udvikling", "gennemførelse", "integrering" og "informationsformidling"), som ØSU kommenterer i denne udtalelse. Dette ville bl.a. indebære, at rapporten også skal omhandle Life's konsekvenser og nytte for EU's store pengekasser (landbrugs- og strukturpolitik, herunder Samhørighedsfonden)(15).

3. Særlige bemærkninger

På grundlag af de generelle bemærkninger ovenfor i punkt 2 foreslår ØSU følgende ændringer til den foreslåede forordnings betragtninger og artikler:

3.1. Betragtninger

3.1.1. I slutningen af 1. betragtning tilføjes følgende: "...; med henblik herpå er det vigtigt at videreformidle og at kunne reproducere resultaterne fra Life-finansierede projekter;".

3.1.2. Følgende nye betragtning 1 a) tilføjes: "en videreformidlingsstrategi må bl.a. baseres på en fastlæggelse af veldefinerede målgrupper, og de potentielle finansielle tilskyndelsesforanstaltninger med henblik på videreformidling og reproducering af resultaterne, der tilbydes af andre nationale og EU-finansieringsinstrumenter, må udnyttes fuldt ud;"

3.1.3. 4. betragtning: "da Life har ydet ... gennemføres en tredje etape på syv år, frem til den 31. december 2006;"

3.1.4. Følgende nye betragtning 6 a) tilføjes: "demonstrationsprojekter bør vedrøre gennemførelsen af gældende fællesskabsmiljøpolitik og -lovgivning;"

3.1.5. 7. betragtning: "forberedende projekter bør tage sigte på udvikling af ny fællesskabsmiljøpolitik og -lovgivning;"

3.1.6. I slutningen af 9. betragtning tilføjes: "..., og Life-programmet bør anvendes til at bidrage til øget miljø- og naturbeskyttelse i disse lande;"

3.2. Artikel 1 - Det generelle formål

3.2.1. Stk. 2: "Det generelle formål med Life er at bidrage til udviklingen af Fællesskabets nye eller gennemførelsen af den eksisterende politik og lovgivning på miljøområdet, navnlig med hensyn til miljøets integrering i politikken på andre områder. Med henblik herpå skal Life også bidrage til formidlingen af de resultater, der opnås med tiltag, der finansieres med Life-instrumentet."

3.3. Artikel 2 - Emneområder og generelle kriterier

3.3.1. Stk. 2, litra a): "de skal være af betydning for Fællesskabet, idet de bidrager mærkbart til udviklingen af Fællesskabets nye eller til gennemførelsen af den eksisterende politik og lovgivning på miljøområdet og til formidlingen af de resultater, der opnås med tiltag, der finansieres med Life-instrumentet."

3.4. Artikel 4 - Life-Miljø

3.4.1. 1. Det særlige formål med Life-Miljø er at bidrage til:

a) gennemførelsen af eksisterende fællesskabsmiljøpolitik og -lovgivning

b) udviklingen af ny fællesskabsmiljøpolitik og -lovgivning

2. (uændret)

3. Demonstrationsprojekter, som der henvises til i stk. 2, litra a), skal især bidrage til: (her indføjes teksten i stk. 1, litra a), i Kommissionens forslag)

4. I forbindelse med projekter, der skal finansieres inden for rammerne af ovenstående specifikke målsætninger for Life-Miljø, og med fastlæggelse af de retningslinjer, der er omhandlet i artikel 4, stk. 4, samt de indkaldelser af interessetilkendegivelser, der er omhandlet i artikel 4, stk. 8, skal der også tages højde for:

- behovet for at integrere miljøhensyn i Fællesskabets landbrugs-, transport- og energipolitik,

- de prioriteter, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2179/98/EF af 24. september 1998 om revision af Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling "Mod en bæredygtig udvikling".

3.4.2. Artikel 4, stk. 4: "Hvad demonstrationsprojekter angår, opstiller Kommissionen på grundlag af en strategi til vurdering af, hvordan projektresultaterne kan udnyttes til at opfylde det generelle formål med Life, som er omhandlet i artikel 1, og efter udtalelse fra ..." (resten uændret).

3.4.3. Artikel 4, stk. 6, litra f): "de skal, hvor det er relevant, inddrage forskellige socioøkonomiske aktører (borgere, erhvervsliv, fagforeninger, miljøorganisationer og myndigheder) fra det pågældende område."

3.4.4. Der tilføjes et nyt afsnit i forlængelse af stk. 6: "Hvad angår projekter, der vedrører industriaktiviteter, skal der tages særligt hensyn til projektforslag fra små og mellemstore virksomheder."

3.4.5. Artikel 4, stk. 8: "Hvad angår forberedende projekter og ledsageforanstaltninger, offentliggøres der på Kommissionens initiativ og på grundlag af en strategi til vurdering af, hvordan projektresultaterne kan udnyttes til at opfylde det generelle formål med Life, som er omhandlet i artikel 1, indkaldelser af ..." (resten uændret).

3.5. Artikel 8 - Tredje etapes varighed og budgetmidlerne

3.5.1. Stk. 1: "Life gennemføres i etaper. Tredje etape begynder den 1. januar 2000 og udløber den 31. december 2006."

3.6. Artikel 12 - Evaluering af den tredje etape og videreførelse af Life

3.6.1. Artikel 12, stk. 1: "Senest den 31. december 2005 forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med status over gennemførelsen af denne forordning, navnlig set i relation til det generelle formål med Life, som er omhandlet i artikel 1, herunder nytten af dette program for EU's landbrugs- og samhørighedspolitik. Rapporten skal også omhandle udnyttelsen af bevillingerne ..." (resten uændret).

3.6.2. Stk. 2: "Rådet og Europa-Parlamentet træffer i henhold til traktaten afgørelse om iværksættelse af den fjerde etape fra den 1. januar 2007."

Bruxelles, den 26. maj 1999.

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EFT C 15 af 20.1.1999, s. 4.

(2) Rådets forordning (EØF) nr. 1973/92 som ændret ved forordning (EF) nr. 1404/96.

(3) KOM(97) 633 endelig udg. af 12.12.1997.

(4) KOM(98) 721 endelig udg. af 4.12.1998.

(5) "Sound and Efficient Management"-initiativet kræver en systematisk evaluering af alle programmer, der medfører udgifter over EF-budgettet.

(6) Évaluation de l'instrument financier pour l'environnement Life (Rapport final), Arthur Andersen, juli 1998.

(7) I modsætning til LIFE II-forordningen, som udtrykkeligt nævner de prioriterede områder for disse forberedende foranstaltninger: beskyttelse af kystområder, reduktion af affald, beskyttelse af vandressourcer, luftforurening og forsuring.

(8) Jf. punkt 25 i begrundelsen til Kommissionens forslag.

(9) Jf. punkt 26 i begrundelsen til forordningsforslaget.

(10) EFT C 18 af 22.1.1996.

(11) F.eks. den "Deutsche Bundesstiftung Umwelt", UNEP's database (UNEP = United Nations Environment Programme) eller "Clearing House Mechanism" under konventionen om biologisk mangfoldighed.

(12) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2179/98/EF - EFT L 275 af 10.10.1998.

(13) Life I: I gennemsnit pr. år 100 mio. euro til 12 medlemsstater, hvilket svarede til 8,3 mio. euro pr. medlemsstat pr. år. Life III skal gennemsnitligt omfatte 122,6 mio. euro pr. år, hvilket med 15 medlemsstater svarer til omregnet 8,2 mio. euro pr. år.

(14) Jf. budgetpost B 3-201 Media-programmet.

(15) Se også ØSU's udtalelse af 24.2.1999 om årsrapporten om Samhørighedsfonden (1997) - EFT C 101 af 12.4.1999.