[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 21.9.2005

KOM(2005) 445 endelig

2005/0190 (CNS)

Forslag til

RÅDETS BESLUTNING

om særprogrammet til gennemførelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område 2007-2011

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET

Kommissionen vedtog sit forslag[1] til Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) den 6. april 2005. Kommissionen bebudede, at aktiviteterne ville blive gennemført ved hjælp af to særprogrammer, hvoraf det ene dækker de ”indirekte” aktioner i forbindelse med fusionsenergiforskning, nuklear fission og strålingsbeskyttelse, og det andet Det Fælles Forskningscenters "direkte" forskningsaktiviteter på kerneenergiområdet. Kommissionen vil forelægge forslag til de dertil knyttede regler for deltagelse og formidling.

Der gøres rede for den politiske baggrund og målene i meddelelsen "Det europæiske forskningsrum: vejen til videnbaseret vækst"[2].

Særprogrammerne under det syvende Euratom-rammeprogram skal - suppleret af den indsats, der kræves af de enkelte lande og erhvervslivet - tage fat om vigtige emner og udfordringer på forskningsområdet i Europa.

Den finansielle støtte på europæisk niveau giver mulighed for at øge ekspertisen og effektiviteten på forskningsområdet på en måde, som ikke kan opnås på nationalt niveau. Særprogrammerne under det syvende Euratom-rammeprogram bidrager dels til at konsolidere det europæiske forskningsrum i denne sektor yderligere ved at sikre en kritisk masse og strukturer på nye forskningsområder og ved hjælp af nye instrumenter, dels til at fremme fri udveksling af idéer, viden og forskere.

Med gennemførelsen af særprogrammerne vil mulighederne for at gennemføre aktioner på europæisk niveau til styrkelse af forskningsekspertisen blive udnyttet mest muligt. Dette indebærer, at den eksisterende ekspertise på dette område (uanset hvor i EU den findes) skal identificeres og støttes, og at der skal skabes kapacitet for fremtidig forskningsekspertise.

Særprogrammernes virkninger skal så vidt muligt styrkes gennem komplementaritet med andre EF-programmer som f.eks. strukturfondene. Dette er i overensstemmelse med den tilgang, der skal følges i EF’s særprogram for kapacitet, da et af de vigtigste aspekter i Euratoms særprogram for indirekte aktioner også vil være støtte til forskningsinfrastruktur, i dette tilfælde dog specifikt inden for nuklear videnskab og teknologi.

2. Forudgående høring

Som forberedelse til de foreliggende forslag, bl.a. til rammeprogrammet, har Kommissionen under en bred høring indhentet synspunkter fra de andre EU-institutioner og fra medlemsstaterne og mange andre berørte parter, herunder forskersamfundet og erhvervslivet. Desuden bygger forslagene til særprogrammerne på en tilbundsgående konsekvensanalyse, der blev gennemført for forslaget til det syvende rammeprogram[3] og på resultaterne af femårsevalueringen af rammeprogrammet[4].

3. Retlige aspekter

Nærværende forslag til særprogram omfatter samme periode som rammeprogrammet (dvs. 2007-2011), som er baseret på artikel 7 i Euratom-traktaten. I overensstemmelse med denne artikels stk. 2 udarbejdes forskningsprogrammer for en periode på højst fem år. Forslagene til Euratom-særprogrammerne har derfor ikke samme varighed som EF-særprogrammerne.

Kommissionen foreslår, at disse særprogrammer efter gældende lovgivningsprocedure forlænges for perioden 2012-2013, medmindre der opstår uforudsete omstændigheder.

4. Budgetmæssig gennemførelse

I finansieringsoversigten, der er knyttet til dette forslag til beslutning, gøres der rede for de budgetmæssige virkninger og de menneskelige og administrative ressourcer, og der gives også vejledende tal for perioden 2012-2013.

Kommissionen agter at oprette et forvaltningsorgan, som skal have ansvaret for visse opgaver, der er nødvendige for at gennemføre særprogrammet for indirekte aktioner.[5]

5. En kohærent og fleksibel gennemførelse

5.1. Tilpasning til ny behov og muligheder

Det er af central betydning, at gennemførelsen af særprogrammerne er tilstrækkelig fleksibel til, at de vedvarende kan være på forkant med den videnskabelige og teknologiske udvikling på det nukleare område i almindelighed og også kan imødekomme de industrielle, politiske eller samfundsmæssige behov, der måtte opstå. For de indirekte aktioners vedkommende skal dette primært sikres gennem arbejdsprogrammerne, som skal ajourføres årligt med bistand fra udvalg bestående af medlemsstaternes repræsentanter og indkredse emneområderne for de forslagsindkaldelser, der skal iværksættes. Der kan foretages hurtigere revisioner, hvis der opstår nye prioriteter, som kræver en omgående reaktion, især som følge af uforudsete politiske behov.

Den flerårige programmering vil blive baseret et bredt spektrum af input for at sikre, at de støttede aktiviteter fortsat har direkte relevans for erhvervslivets løbende forskningsbehov og EU-politikkerne på det nukleare område. En del af dette input skal komme fra den eksterne rådgivende gruppe for energispørgsmål, der er oprettet under EF’s særprogram for samarbejde, og som har en effektiv tværfaglig sammensætning og ligevægt mellem akademiske og erhvervsmæssige synspunkter.

Der vil også kunne tilføres andet eksternt input fra de teknologiplatforme, som man i løbet af den nærmeste fremtid vil kunne oprette for visse af særprogrammernes forskningstemaer.

Andre fora og grupper som f.eks. Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer (ESFRI) vil kunne give Kommissionen hensigtsmæssige råd om muligheder og prioriteter, som har relevans for Euratoms forskningssektor.

5.2. Tværgående emner

Kommissionen vil sikre, at der er generel sammenhæng i gennemførelsen af det syvende Euratom-rammeprogram. Arbejdsprogrammerne for alle særprogrammerne vil blive revideret på en koordineret måde, således at der i fuldt omfang tages hensyn til tværgående emner.

Udvalgene bestående af medlemsstaternes repræsentanter har også et stort ansvar med hensyn til at hjælpe Kommissionen med at opnå en virkelig sammenhængende og koordineret gennemførelse på tværs af og inden for de enkelte særprogrammer. Dette indebærer en høj grad af koordination i medlemsstaterne mellem repræsentanterne i de forskellige former for udvalg.

Der vil blive udvist særlig opmærksomhed om de aktioner, der går på tværs af Euratom- og EF-særprogrammerne, f.eks. anvendelsen af avancerede reaktorer til produktion af hydrogen eller udvikling af avancerede materialer. Hvis det (i betragtning af vanskelighederne som følge af at de to rammeprogrammer henhører under hver sin traktat) er muligt, vil der blive gennemført fælles indkaldelser, hvor der bygges på erfaringerne fra det sjette rammeprogram.

Følgende emner er særligt vigtige, og der er derfor forudset specifikke foranstaltninger for at opnå en koordineret tilgang:

- Internationalt samarbejde: Dette er et vigtigt aspekt af Euratom-programmet, og der vil blive fulgt en strategisk tilgang for at fremme aktioner på dette område og tage fat om specifikke emner, hvor der er fælles interesser og fordele.

- Forskningsinfrastruktur: Der er behov for tæt samarbejde med EF’s kapacitetsprogram for at sikre støtte til central nuklearforskningsinfrastruktur med mere generelle forskningsanvendelser.

- Sammenhæng med EF-politikker: Der vil blive truffet foranstaltninger for at opnå en effektiv koordination i Kommissionens tjenestegrene, navnlig for at sikre, at aktiviteterne fortsat opfylder de behov, der opstår som følge af EU-politikkernes udvikling. Med henblik herpå kan der i den flerårige programmering trækkes på bistand fra brugergrupper i forskellige tjenestegrene i Kommissionen med tilknytning til de pågældende politikker.

- Udbredelse og overførsel af viden: Behovet for at fremme videreformidlingen af forskningsresultater et vigtigt element i alle særprogrammerne, idet der lægges særlig vægt på overførsel af viden mellem landene, på tværs af faglige skel og fra den akademiske verden til erhvervslivet, bl.a. via forskermobilitet.

- Videnskab og samfund: Denne aktivitet i EF’s kapacitetsprogram har også paralleller til aktiviteter i den nukleare sektor, og der er et klart potentiale for gensidigt fordelagtig udveksling af erfaringer, f.eks. om offentlig forvaltning og om spørgsmål vedrørende interesseparter, specielt i forbindelse med lokalbefolkningers accept af kontroversielle anlæg.

6. Forenklings- og forvaltningsmetoder

Der vil blive gennemført en betydelig forenkling i gennemførelsen af det syvende rammeprogram i overensstemmelse med de idéer, der blev forelagt i Kommissionens arbejdsdokument af 6. april 2005, og den omfattende dialog, der har fundet sted på grundlag af dette dokument. Mange af de foreslåede foranstaltninger skal forelægges i reglerne for deltagelse og formidling, navnlig for at opnå en kraftig formindskelse af bureaukratiet og forenkle finansieringsordninger og rapporteringskrav.

I fissionsdelen af særprogrammet for indirekte aktioner vil der blive foreslået forbedringer, som svarer til dem, der er forudset for aktioner i den tilsvarende del af EF-programmet.

7. Særprogrammernes indhold

7.1. Forsknings- og uddannelsesaktiviteter på det nukleare område (indirekte aktioner)

Dette særprogram dækker følgende to udvalgte forskningstemaer:

i) Fusionsenergiforskning: at tilvejebringe videngrundlaget for ITER og virkeliggøre ITER som et afgørende skridt fremad mod konstruktion af prototyper for kraftværksreaktorer, der er sikre, bæredygtige, miljøvenlige og økonomisk levedygtige. Dette udvalgte forskningstema omfatter følgende aktivitetsområder:

- Virkeliggørelse af ITER

- F&U til forberedelse af ITER’s drift

- Teknologiaktiviteter som forberedelse til DEMO

- Langsigtede F&U-aktiviteter

- Menneskelige ressourcer og uddannelse

- Infrastruktur

- Reaktion på nye og uforudsete politiske behov.

ii) Nuklear fission og strålingsbeskyttelse: at fremme en sikker udnyttelse af nuklear fission og andre anvendelser af stråling i erhvervsliv og medicin. Dette udvalgte forskningstema omfatter følgende aktivitetsområder:

- Håndtering af radioaktivt affald

- Reaktorsystemer

- Strålingsbeskyttelse

- Støtte og adgang til forskningsinfrastruktur

- Menneskelige ressourcer og uddannelse, herunder mobilitet.

Generelt set indeholder dette særprogram mange elementer, der bygger på tidligere rammeprogrammer og på den merværdi, som europæisk støtte af denne type har vist sig at tilføre. Desuden er der i dette særprogram vigtige nyheder, som kræver særlige overvejelser med hensyn til gennemførelsen:

- En styrket tilgang til koordinationen af nationale forskningsprogrammer inden for nuklear fission og strålingsbeskyttelse

- Fælles gennemførelse af ITER i international sammenhæng, etablering af et fællesforetagende for ITER under Euratom og yderligere styrkelse af koordinationen af de integrerede europæiske forskningsaktiviteter inden for fusionsenergi

- En mere målrettet tilgang til internationalt samarbejde inden for hvert tema med specifikke samarbejdsaktioner, som skal identificeres i arbejdsprogrammerne i overensstemmelse med den planlagte strategiske tilgang til internationalt samarbejde

- Alle temaer vil indeholde en komponent, som gør det muligt at reagere fleksibelt på nye og uforudsete politiske behov, og gennemførelsen heraf vil bygge på erfaringerne med den videnskabelige støtte til politik og ordninger for ny videnskab og teknologi, der blev indført i sjette rammeprogram, og ordningen for fremtidig og ny teknologi på IKT-området.

Under dette særprogram og dets forventede forlængelse indtil 2013 kan der opstå muligheder for at etablere hensigtsmæssige fællesforetagender, f.eks. inden for håndtering af radioaktivt affald[6]. Kommissionens tjenestegrene vil, når tiden er inde hertil, forelægge Rådet forslag om oprettelse af sådanne foretagender.

7.2. FFC (direkte aktioner)

FFC vil varetage sine opgaver under hensyntagen til den interne udvikling i Kommissionens tjenestegrene og til situationen på det nukleare område i Europa og resten af verden.

Med henblik herpå vil det systematisk blive tilstræbt at styrke forbindelserne mellem FFC og medlemsstaternes forskningsorganisationer.

I forbindelse med Lissabon-dagsordenen og efter anmodning fra de fleste af interesseparterne i FFC vil FFC gøre en betydelig indsats for at fremme uddannelse og videnforvaltning. FFC vil videreføre sine F&U-aktiviteter på de områder, der har tilknytning til affaldshåndtering og miljømæssige virkninger.

Med hensyn til nuklear sikkerhed er de vigtigste ændringer foranlediget af udviklingen i EF-politikken, nye behov, som Kommissionens tjenestegrene giver udtryk for, og Fællesskabets engagement i internationale initiativer som f.eks. Generation IV.

FFC har været involveret i nuklear sikkerhed i 30 år, men den internationale kontekst har ændret sig betydeligt i de allerseneste år, og ikke-spredningsaspektet bliver stadig vigtigere. Den interne udvikling i Kommissionens tjenestegrene afhænger imidlertid også af FFC’s fortsatte støtte på mere traditionelle områder.

8. Det europæiske forskningsrum: vejen til videnbaseret vækst

Hvis der skal gøres de fornødne hurtige fremskridt hen imod videnbaserede økonomier og samfund, skal der udvises større ambition og effektivitet i den europæiske forskning. Alle aktører i EU - nationale regeringer, forskningsinstitutter, erhvervslivet – har en rolle at spille.

Alle særprogrammer til gennemførelse af de syvende rammeprogrammer (EF og Euratom) skal maksimere løftestangseffekten og virkningerne af forskningsudgifterne på europæisk plan inden for det disponible budget. De centrale aspekter i denne sammenhæng er: fokusering på de udvalgte forskningstemaer i de relevante særprogrammer med aktiviteter og gennemførelsesmidler, der er udformet med henblik på at nå disse mål, et stærkt element af kontinuitet, en sammenhængende indsats for at støtte den eksisterende ekspertise og skabe kapacitet for fremtidig forskningsekspertise, rationalisering og forenkling af forvaltningen for at sikre brugervenlighed og omkostningseffektivitet og indbygget fleksibilitet, der skal sikre, at der inden for rammeprogrammet kan reageres på nye behov og muligheder.

2005/0190 (CNS)

Forslag til

RÅDETS BESLUTNING

om særprogrammet til gennemførelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område 2007-2011 (EØS-relevant tekst)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7, første afsnit,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[7],

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[8],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale udvalg[9] og

ud fra følgende betragtninger:

(1) I henhold til Rådets afgørelse nr. /Euratom om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) (i det følgende benævnt "rammeprogrammet") iværksættes rammeprogrammet ved hjælp af særprogrammer, som fastsætter de nærmere bestemmelser for deres gennemførelse, deres varighed og de midler, der skønnes nødvendige.

(2) Rammeprogrammet omfatter to typer af aktiviteter: 1) "indirekte aktioner" inden for fusionsenergiforskning, forskning i nuklear fission og strålingsbeskyttelse og 2) "direkte aktioner", som omfatter Det Fælles Forskningscenters aktiviteter på kerneenergiområdet. Det er den første af disse aktivitetstyper, der gennemføres under dette særprogram.

(3) De regler, der under rammeprogrammet gælder for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse og for formidling af forskningsresultater (i det følgende benævnt "regler for deltagelse og formidling"), bør også finde anvendelse under dette program.

(4) Rammeprogrammet bør være et supplement til EU's andre forskningspolitiske satsninger, som - foruden navnlig satsningerne på uddannelse, konkurrenceevne og innovation, erhvervspolitik, sundhed, forbrugerbeskyttelse, beskæftigelse, energi, transport og miljø - er nødvendige led i den samlede strategiske satsning på at gennemføre Lissabon-strategien.

(5) Med henvisning til Rådets afgørelse af 26. november 2004 om ændring af forhandlingsdirektiverne vedrørende ITER[10] vil realiseringen af ITER i Europa som led i en bredere politik for fusionsenergi blive det centrale element i fusionsforskningen under rammeprogrammet.

(6) EU's bidrag til realiseringen af ITER, herunder særlig den indsats, der er nødvendig for at igangsætte opførelsen af ITER ved Cadarache og gennemføre F&U vedrørende ITER-teknologi under rammeprogrammet, vil blive styret af et fællesforetagende, jf. traktatens afsnit II, kapitel 5.

(7) Visse aspekter af forskning og teknologisk udvikling på området kernefissionsvidenskab og -teknologi kan også vise sig egnede til gennemførelse i fællesforetagender, der oprettes i henhold til traktatens afsnit II, kapitel 5.

(8) I medfør af traktatens artikel 101 har Fællesskabet indgået en række internationale aftaler om nuklear forskning, og der bør gøres bestræbelser på at styrke det internationale forskningssamarbejde for yderligere at integrere Fællesskabet i det verdensomspændende forskersamfund. Derfor bør dette særprogram være åbent for deltagelse for lande, der har indgået de nødvendige aftaler med henblik herpå, og - på projektniveau og på gensidigt fordelagtigt grundlag - for deltagelse af enheder fra tredjelande og af internationale organisationer for videnskabeligt samarbejde.

(9) Forskningsaktiviteter under dette program bør gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper, herunder dem, der kommer til udtryk i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

(10) Rammeprogrammet bør fremme en bæredygtig udvikling.

(11) En forsvarlig økonomisk forvaltning af syvende rammeprogram og dets gennemførelse bør sikres på en måde, der er mest muligt effektiv og brugervenlig, adgangen til det bør lettes for alle deltagere, og dette bør ske under overholdelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen med senere ændringer.

(12) Desuden bør der træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen med senere ændringer, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser[11], Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[12] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1074/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[13].

(13) For hvert tema bør der indføres en særlig budgetpost i De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.

(14) Under gennemførelsen af dette program bør opmærksomheden i fornødent omfang rettes mod ligestilling mellem kønnene samt mod bl.a. arbejdsvilkår, gennemsigtighed i rekrutteringsprocedurerne og karriereudvikling for forskere, som rekrutteres til projekter og programmer, der støttes som led i aktiviteter under dette program, jf. Kommissionens henstilling om et europæisk charter for forskere og en adfærdskodeks for ansættelse af forskere[14], som udgør en referenceramme på dette område.

(15) Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg er blevet hørt -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Særprogrammet for forskning og uddannelse inden for fusionsenergi, nuklear fission og strålingsbeskyttelse under det syvende Euratom-rammeprogram, i det følgende benævnt "særprogrammet", fastlægges hermed for perioden 1. januar 2007 til 31. december 2011.

Artikel 2

Dette særprogram omfatter indsatsen for forskning og uddannelse inden for kerneenergi og yder støtte til hele spektret af forskningsaktiviteter, som gennemføres inden for følgende temaer:

1. forskning i fusionsenergi

2. forskning i nuklear fission og strålingsbeskyttelse.

På området fusionsenergiforskning oprettes der et fællesforetagende i medfør af traktatens afsnit II, kapitel 5, til at styre og administrere dels det europæiske bidrag til ITER dels supplerende aktiviteter for hurtigt at gøre fusionsenergiproduktionen til virkelighed.

Målene for og hovedlinjerne i disse aktioner fastsættes i bilaget.

Artikel 3

I overensstemmelse med rammeprogrammets artikel 3 skønnes bevillingsbehovet til gennemførelse af særprogrammet at være 2.553 EUR, hvoraf 15 % afsættes til Kommissionens administrative udgifter.

Forskning i fusionsenergi | 2.159 |

Nuklear fission og strålingsbeskyttelse | 394 |

Artikel 4

1. Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under særprogrammet, gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper.

2. Til følgende forskningsaktiviteter ydes der ikke støtte under dette program:

- forskning, der er forbudt i alle medlemsstater

- forskning, der tænkes udført i en medlemsstat, hvor sådan forskning er forbudt.

Artikel 5

1. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de finansieringsordninger, der er fastsat i rammeprogrammets bilag II.

2. Reglerne for deltagelse og formidling finder anvendelse på dette særprogram.

Artikel 6

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram til gennemførelse af særprogrammet med en mere detaljeret redegørelse for målene og de videnskabelige og teknologiske prioriteringer, der er fastsat i bilaget, med angivelse af, hvilke finansieringsordninger der skal benyttes for det emne, der indkaldes forslag til, og med en tidsplan for gennemførelsen.

2. I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningstiltag, som medlemsstaterne, associerede stater, europæiske og internationale organisationer gennemfører. Det ajourføres efter behov.

3. I arbejdsprogrammet specificeres det nærmere, hvilke kriterier der vil blive anlagt ved bedømmelsen af forslag til indirekte aktioner under finansieringsordningerne og ved udvælgelsen af projekter. Kriterierne bliver kvalitet, virkning og gennemførelse, som i arbejdsprogrammet kan specificeres nærmere eller suppleres med yderligere krav, vægtninger og tærskler.

4. I arbejdsprogrammet kan der anføres:

3. organisationer, som kan modtage støtte i form af medlemskontingenter

4. foranstaltninger til støtte for bestemte juridiske enheder.

Artikel 7

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af særprogrammet.

2. Med henblik på gennemførelsen af særprogrammet bistås Kommissionen af et rådgivende udvalg. Udvalgets sammensætning kan variere afhængig af, hvilke emner der er på dets dagsorden. For forhold, der vedrører fission, skal udvalgets sammensætning og de nærmere regler og procedurer, der gælder for det, være som fastsat i Rådets afgørelse 84/338/Euratom, EKSF, EØF af 29. juni 1984 om strukturer og procedurer ved forvaltning og koordinering af Fællesskabets forsknings-, udviklings- og demonstrationsaktiviteter[15]. For forhold, der vedrører fusion, skal sammensætningen m.v. være som fastsat i Rådets afgørelse af 16. december 1980 om oprettelse af et rådgivende udvalg for fusionsprogrammet, senest ændret ved Rådets afgørelse 2005/336/Euratom af 18. april 2005[16].

3. Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget om, hvordan det går med gennemførelsen af særprogrammet som helhed, og om alle FTU-aktiviteter, som får tilskud under programmet.

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den.

På Rådets vegne

Formand

BILAG

VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL SAMT HOVEDLINJER FOR TEMAERNE OG AKTIONERNE

1. INDLEDNING

Kernekraft er den vigtigste kulstoffrie kilde til levering af EU-elnettets grundlast. Den installerede kapacitet er på i alt ca. 135 GWe svarende til en tredjedel af elproduktionen i dag. Derfor spiller kernekraft en central rolle for begrænsning af EU's emissioner af drivhusgasser, og den er i høj grad med til, at EU's energiforsyning får større spredning og bliver sikrere og mere uafhængig.

På lang sigt skulle nuklear fusion kunne tilbyde en ren og næsten uudtømmelig energikilde, og ITER er det afgørende næste skridt på vejen frem mod dette endelige mål. ITER-projektets gennemførelse er derfor kernen i EU's nuværende strategi, men projektet må følges op med et solidt og fokuseret europæisk F&U-program,s om kan forberede driften af ITER og udvikle de teknologier og det videngrundlag, som bliver nødvendigt for driften og i tiden derefter.

På den anden side er nuklear fission fortsat et gyldigt alternativ for de medlemsstater, der ønsker at benytte denne teknologi til at opnå en passende sammensat energiforsyning. Forskning og uddannelse har uvurderlig betydning for, at sikkerheden holdes på et højt niveau, både i dag og fremover, at man til stadighed nærmer sig virkeliggørelsen af bæredygtige løsninger på affaldshåndteringen, og at effektiviteten og konkurrenceevnen i sektoren som helhed forbedres. I denne politik er forskning i strålingsbeskyttelse et meget vigtigt led, idet den giver størst mulig sikkerhed for befolkningen og arbejdstagerne ved alle medicinske og industrielle anvendelser.

På alle områder er forskningsinvesteringer af den rette størrelse afgørende for, at Europa kan bevare sin konkurrenceevne. Den maksimale effektivitet kan kun opnås gennem samordning på EU-plan i form af styrket samarbejde mellem medlemsstaterne og en betydelig indsats for at vedligeholde infrastruktur, kompetence og know-how. Generelt bliver der også brug for forskning til at udforske nye videnskabelige og teknologiske muligheder og reagere fleksibelt på nye behov, som opstår på EU's politikområder under rammeprogrammet.

2. FORSKNINGSTEMAER

2.1. Fusionsenergi

Opførelsen af ITER ved Cadarache i Frankrig og af "bredere strategi"-projekter, som skal fremskynde udviklingen af fusionsenergi, sker i internationalt samarbejde. ITER-organisationen bliver oprettet ved en international ITER-aftale. Opførelsen af ITER og "bredere strategi"-projekter og driften af både dem og andre anlæg i internationalt samarbejde betyder, at det internationale samarbejde får et hidtil uset omfang. Det kommer Europa til at nyde særdeles godt af, især i form af høj effektivitet og muligheder for omkostningsdeling.

Der bliver oprettet et Domestic Agency for ITER som et fællesforetagende under Euratom-traktaten. Derved kan Euratom opfylde sine internationale forpligtelser i henhold til ITER-aftalen og på effektiv og sammenhængende måde yde det europæiske bidrag til ITER og "bredere strategi"-projekterne, inklusive F&U-aktiviteter til støtte for sådanne projekter.

At Europa er førende inden for forskning i fusionsenergi, skyldes kombinationen af ét fuldt integreret europæisk fusionsprogram af ERA-typen (ERA - Det Europæiske Forskningsrum), stærk og vedvarende fællesskabsstøtte, Euratoms koordinering og opbygningen af menneskelig kapital under Euratom-fusionsassocieringerne. Fusionsassocieringerne er ekspertisecentre inden for fusionsforskning, og de har et omfattende samarbejdsnet, som i vidt omfang tager udgangspunkt i deres forsøgsfaciliteter. De teknologiske landvindinger, som Euratom har gjort i forbindelse med sin medvirken i den tekniske projektering af ITER, og den vellykkede drift af JET-anlægget har i høj grad bidraget til at give det europæiske fusionsprogram endnu større sammenhængskraft. Samtidig har Europa erhvervet den viden og erfaring, som er nødvendig for et bredere samarbejde i alle aspekter af forskning i fusionsenergi, herunder opførelse af ITER og "bredere strategi"-projekter. Med afsæt i disse resultater vil den måde, syvende rammeprogram er tilrettelagt og styres på, sikre, at forskning og udvikling koordineres effektivt, således at programmets kort- og langsigtede mål bliver nået.

Hurtig udvikling af fusion forudsætter også, at der eksisterer et bredt industrigrundlag for udbygning med fusionsenergi. Den europæiske industri har allerede ydet væsentlige bidrag til den tekniske projektering af ITER. Under syvende rammeprogram kommer den europæiske industri, også de små og mellemstore virksomheder, til at spille en central rolle ved opførelsen af ITER, og den bliver bragt i en sådan position, at den i fuldt omfang kan tage del i udviklingen af fusionsenergiteknologier til DEMO (et "demonstrations"-fusionskraftværk) og kommende fusionskraftværker.

ITER og det europæiske forskningsprogram for fusionsenergi indgår i nogle af de omgående tiltag, som i rapporten fra High Level-gruppen (Wim Kok-rapporten) er udpeget som nødvendige for fremskridt med Lissabon-strategien. Især kommer ITER til at tiltrække de bedste fusionsforskere og -teknikere og en række højteknologiindustrier. Det kommer til at gavne såvel det europæiske fusionsprogram som hele det videnskabelige og tekniske videngrundlag. Den kunnen og viden, som den europæiske industri erhverver sig ved bygning af systemer og komponenter, som kan opfylde de strenge tekniske krav til ITER-anlægget, vil være med til at styrke dens konkurrenceevne.

Overordnet mål

At tilvejebringe videngrundlaget for ITER og at virkeliggøre ITER som et afgørende skridt fremad mod konstruktion af prototyper for kraftværksreaktorer, der er sikre, bæredygtige, miljøvenlige og økonomisk levedygtige.

Aktiviteter

(i) Virkeliggørelsen af ITER

Heri indgår følgende aktiviteter til den fælles virkeliggørelse af ITER som en international forskningsinfrastruktur:

- EU må som vært for projektet påtage sig et særligt ansvar inden for ITER-organisationen og får en ledende rolle, især ved forberedelse af anlægsområdet, oprettelse af ITER-organisationen, dens ledelse og personale, samt generel teknisk og administrativ støtte.

- EU's deltagelse som part i ITER indebærer bidrag til opførelse af udstyr og anlæg, som ligger inden for ITER-anlægsområdet og er påkrævede for anlæggets drift samt støtte for projektet under opførelsen.

- F&U-aktiviteterne til støtte for opførelsen af ITER bliver gennemført i fusionsassocieringerne og europæiske virksomheder. I aktiviteterne kommer til at indgå udvikling og afprøvning af komponenter og systemer.

(ii) F&U til forberedelse af ITER's drift

Et fokuseret fysik- og teknologiprogram får som mål at konsolidere ITER-projektvalgene og forberede hurtig igangsætning af ITER's drift, således at ITER's basismålsætninger bliver nået væsentligt hurtigere og til betydeligt lavere omkostninger. Programmet skal gennemføres ved koordinering af eksperimenter, teoretisk arbejde og modelleringsaktiviteter ved JET-anlægget og andre anlæg i associeringerne, og det vil at sikre, at Europa kan gøre sig gældende i ITER-projektet, og bane vejen for, at Europa får en vigtig rolle ved driften af ITER. Programmet kommer til at bestå i følgende:

- vurdering af specifikke nøgleteknologier til ITER's drift ved hjælp af færdiggørelse og ibrugtagning af JET-forbedringer (første væg, opvarmningssystemer, diagnostik, mv.);

- undersøgelse af ITER-driftsscenarier ved hjælp af målrettede eksperimenter på JET-anlægget og andre anlæg samt koordinerede modelleringsaktiviteter.

I løbet af syvende rammeprogram bliver der gennemført en revurdering af programmets faciliteter, idet det skal undersøges, om nogle af de eksisterende faciliteter kan udfases, og om der er brug for nye sideløbende med driften af ITER. Revurderingen skal tjene som grundlag for eventuel støtte til nyetablering eller opgradering af faciliteter, hvorved det sikres, at der under programmet hele tiden er tilfredsstillende fusionsfaciliteter til rådighed for den relevante F&U.

(iii) Teknologiaktiviteter til forberedelse af DEMO

Associeringerne og virksomhederne skal yderligere udvikle teknologier og materialer, der er centrale for opnåelse af tilladelse til et DEMO-kraftværk og for dets opførelse og drift, således at de kan afprøves i ITER og således at de europæiske virksomheder bliver sat i stand til at bygge DEMO og udvikle de fremtidige fusionskraftværker. Der bliver tale om følgende aktiviteter:

- oprettelse af en særlig projektgruppe og gennemførelse af en teknisk validering og en teknisk detailplanlægning (EVEDA) som forberedelse til opførelse af det internationale fusionsmaterialebestrålingsanlæg (IFMIF), der skal benyttes til undersøgelse af materialer til et fusionskraftværk; det er en afgørende forudsætning for opnåelse af tilladelse til et DEMO-anlæg

- udvikling, bestrålingsprøvning og modellering af materialer med lav aktivering eller høj bestrålingsresistens; udvikling af nøgleteknologier for drift af fusionskraftværker; skitseprojektering af DEMO, herunder sikkerheds- og miljøaspekterne.

(iv) Mere langsigtede F&U-aktiviteter

Fusionsprogrammet skal bygge videre på de aktiviteter, der har direkte sigte på ITER og DEMO, og udbygge kompetence og videngrundlag på områder, der er strategisk relevante for fremtidige fusionskraftværker. Sådan forskning vil øge chancerne for, at fusionskraft bliver teknisk gennemførlig og økonomisk levedygtig. Under syvende rammeprogram bliver der bl.a. tale om følgende specifikke aktioner med dette for øje:

- Forbedringer af de koncepter for magnetisk indeslutning, der har størst reaktorpotentiale, skal undersøges. Arbejdet bliver koncentreret om færdiggørelse af W7-X-stellaratoren, brug af de eksisterende anlæg til udvidelse af databaserne med forsøgsdata og vurdering af fremtidsudsigterne for disse konfigurationer.

- Der skal gennemføres et program for eksperimentel fusionsfysik med det formål at fuldstændiggøre kendskabet til fusionsplasmaer, således at kraftværkskonstruktionen kan optimeres.

- Der skal arbejdes videre med teori og modeller med det endelige mål at fuldstændiggøre kendskabet til fusionsplasmaer af reaktorkvalitet.

- Der skal gennemføres undersøgelser af fusionskrafts sociologiske aspekter og økonomi, og tiltag, der kan gøre befolkningen mere interesseret i fusion og bibringe den større viden herom, skal videreføres.

- Den igangværende aktivitet vedrørende Inertia l Fusion Energy, som holder et vågent øje med medlemsstaternes civile forskning i inertiindeslutning, videreføres.

(v) Menneskelige ressourcer, undervisning og uddannelse

Der skal sikres de fornødne menneskelige ressourcer og et højt samarbejdsniveau inden for programmet, både af hensyn til ITER's umiddelbare og mere langsigtede behov og den yderligere udvikling af fusion, og det skal ske ved hjælp af følgende:

- Støtte til, at forskere kan udveksles mellem organisationer, der er med i programmet, hvorved bedre samarbejde og integration af programmet fremmes og der gives næring til internationalt samarbejde.

- Uddannelse af teknikere og forskere på postgraduat og postdoktoralt niveau, herunder brug af programmets faciliteter som basis for uddannelsen, samt dedikerede seminarer og workshopper.

- Fremme af innovation og udveksling af know-how med tilknyttede universiteter, forskningsinstitutter og virksomheder.

(vi) Infrastruktur

Opførelsen af ITER i Europa inden for rammerne af den internationale ITER-organisation bliver et led i de nye forskningsinfrastrukturer, der har et stærkt europæisk islæt.

(vii) Reaktion på nye og uforudsete behov fra politikområderne

Et accelereret program for udvikling af fusion kan få fusionsenergi på markedet hurtigere som led i en mere vidtfavnende politik for løsning af sådanne problemer som Europas energiforsyningssikkerhed, klimaændringer og bæredygtig udvikling. Det primære mål og en vigtig milepæl for et sådant accelereret program vil være en hurtigere virkeliggørelse af DEMO. Under syvende rammeprogram vil det indebære aktiviteter og projekter, der er forankret i det internationale "bredere strategi"-program om fusionsenergi, som Euratom gennemfører i samarbejde med ITER-partnerne.

2.2. Kernefission og strålingsbeskyttelse

Der skal gennemføres indirekte aktioner inden for de fem hovedområder, der er nærmere beskrevet nedenfor. Der er imidlertid vigtige forbindelser på tværs overalt i programmet, og der skal tages højde for vekselvirkninger mellem forskellige aktiviteter. I den forbindelse er støtte til uddannelse og forskningsinfrastruktur af største betydning. Behovet for uddannelse skal være et af nøgleaspekterne i alle de EU-støttede projekter i denne sektor, og det bliver sammen med støtte til infrastruktur en central komponent for løsningen af spørgsmålet om nuklear kompetence.

I overensstemmelse med behovet for at styrke Det Europæiske Forskningsrum kræves der en fælles europæisk holdning til vigtige problemer og tilgange. Der bliver skabt forbindelse mellem nationale programmer, og etablering af netværk med internationale organisationer og tredjelande såsom USA, NIS-landene, Canada og Japan skal fremmes. Når Fællesskabet har en åbenbar interesse, skal Euratom spille hovedrollen i eksisterende fora og koordinere FTU-aktiviteter på internationalt plan. Der bliver også i de relevante tilfælde koordineret med programmet for direkte aktioner, som FFC udfører på dette område og med indirekte aktioner under fusionsenergiforskningen.

Af lige så stor betydning er det, at der knyttes forbindelser til forskning under EF-rammeprogrammet, især vedrørende europæiske standarder, undervisning og uddannelse, miljøbeskyttelse, materiallære, styreformer, fælles infrastrukturer, sikkerhed, sikkerhedskultur og energi. Internationalt samarbejde bliver et vigtigt træk ved aktiviteterne på mange af temaområderne.

(i) Forvaltning af radioaktivt affald

Formål

Aktiviteterne tager via anvendelsesorienteret FTU sigte på at tilvejebringe et solidt videnskabeligt og teknisk grundlag for demonstration af teknologier til deponering af brugt brændsel og langlivede radioaktive isotoper i geologiske formationer og sikkerheden herved, at lægge fundamentet for en fælleseuropæisk holdning til de vigtigste spørgsmål i forbindelse med forvaltning og deponering af affald og at undersøge, hvordan affaldsmængden og/eller -faren kan nedbringes ved separation, transmutation eller andre teknikker.

Aktiviteter

- Deponering i undergrunden : FTU inden for deponering af højaktivt og/eller langlivet radioaktivt affald i undergrunden, herunder ingeniørtekniske undersøgelser og demonstration af deponiers arkitektur, in situ-karakterisering af deponibjergarter (i såvel generelle som lokalitetsspecifikke underjordiske forskningslaboratorier), viden om miljøet i deponiet, undersøgelser af relevante porcesser i såvel nærområdet (affaldsform og anlagte barrierer) som længere væk (grundfjeldet og veje tilbage til biosfæren), udvikling af robuste metodologier til ydeevne- og sikkerhedsvurdering s amt undersøgelse af offentlige beslutningsprocesser og samfundsforhold, der har betydning for befolkningens accept af denne deponeringsmåde.

- Separation og transmutation : FTU på alle tekniske områder af separation og transmutation med det formål at udvikle pilotanlæg og demonstrationssystemer til de mest avancerede separationsprocesser og transmutationssystemer, såvel underkritiske som kritiske systemer , i den hensigt at reducere mængden af og faren ved højaktivt langlivet radioaktivt affald fra oparbejdning af brugt reaktorbrændsel. Forskningen skal også se på potentialet ved koncepter, der reducerer affaldsmængden fra kernekraftproduktion, herunder mere effektiv brug af fissile materialer i eksisterende reaktorer.

(ii) Reaktorsystemer

Formål

Målet med disse aktioner er, at sikkerhedsniveauet ved driften af eksisterende anlæg opretholdes uændret, og at det med henblik på en forøgelse af forsyningsspredningen og -sikkerheden og en mindskelse af den globale opvarmning undersøges, om mere avanceret teknologi kan give en endnu sikrere og mere ressourceeffektiv og konkurrencedygtig kernekraftproduktion.

Aktiviteter

- Nukleare anlægs sikkerhed : FTU om sikkerheden ved bestående og kommende nukleare anlægs drift, især vurdering og styring af anlægslevetiden, sikkerhedskultur, avancerede metoder til sikkerhedsvurdering, numeriske simuleringsværktøjer, instrumentering og regulering samt forebyggelse og afbødning af alvorlige ulykker, med dertil hørende videnhåndteringsoptimerende og kompetencebevarende aktiviteter.

- Bæredygtige nukleare systemer : FTU om effektivitetsforbedring af bestående systemer og brændsler og, i samarbejde med den internationale indsats på området såsom Generation IV International Forum , undersøgelse af aspekter af udvalgte avancerede reaktorsystemer med henblik på vurdering af deres potentiale, deres robusthed over for spredning med henblik på kernevåben og deres bæredygtighed på længere sigt, herunder grundforskning (især materiallære) og undersøgelser af brændselskredsløbet og helt nye brændsler.

(iii) Strålingsbeskyttelse

Formål

Sikker brug af stråling inden for medicin og industri forudsætter en fornuftig politik for strålingsbeskyttelse, og at den reelt gennemføres. Forskning er afgørende for at fastholde og forbedre beskyttelsesniveauet, og alle programmets aktiviteter har dette som mål. Et andet vigtigt formål med forskningen er, at den understøtter EU-politikkerne og deres faktiske gennemførelse, og at der hurtigt og effektivt kan reageres på nyopståede behov.

Et vigtigt mål for denne forskning bliver at medvirke til at afklare det omstridte spørgsmål om risikoen ved strålingseksponering ved lave doser i lang tid. En afklaring af dette videnskabelige og politiske spørgsmål kan få store omkostnings- og/eller sundhedsmæssige konsekvenser for anvendelse af stråling inden for såvel medicin som industri.

Aktiviteter

- Kvantificering af risikoen ved lav eksponering over lang tid: Bedre kvantificering af risikoen ved lav eksponering over lang tid, herunder variation mellem individer, ved hjælp af epidemiologiske undersøgelser og større viden om mekanismerne via cellebiologisk og molekylærbiologisk forskning.

- Medicinsk brug af stråling: Større sikkerhed og kraftigere virkninger ved medicinsk anvendelse af stråling til diagnosticering og terapi (herunder nuklear medicin) ved hjælp af ny teknologisk udvikling og en korrekt afvejning af fordele og risici ved disse anvendelser.

- Katastrofehåndtering og genopretning: Bedre sammenhæng og integration i katastrofehåndteringen (herunder genopretning af områder, der utilsigtet er kontamineret) i Europa ved hjælp af udvikling af fælles værktøjer og strategier og demonstration i operationelle miljøer af, at de virker.

- Ulovlig brug af stråling og radioaktive materialer: Udvikling af robuste og praktisk anvendelige metoder til håndtering af virkningerne af ulovlig brug (eller trussel om ulovlig brug) af stråling eller radioaktive materialer, herunder direkte og indirekte sundhedsvirkninger og forurening af miljøet, især beboede områder, fødevarer og drikkevand.

- Andre emner: Nationale forskningsaktiviteter på andre områder (f.eks. naturlig stråling, radioøkologi, miljøbeskyttelse, dosimetri, erhvervsmæssig eksponering og risikostyring) bliver integreret mere effektivt.

(iv) Infrastruktur

Formål

Forskningsinfrastruktur er en uundværlig del af FTU inden for nuklear videnskab og teknologi og radiologi, og den kan variere i størrelse lige fra meget store og dyre anlæg og laboratorienet til langt mindre faciliteter såsom databaser, numeriske simuleringsværktøjer og vævsbanker. Programmets formål er at yde støtte til vigtig infrastruktur, når den giver en mærkbar værdiforøgelse på EU-plan, især for at nå over den kritiske masse og udskifte aldrende faciliteter såsom forskningsreaktorer. Det vil konsolidere den succes, som tidligere EU-programmer har haft med at lette tværnational adgang til sådan infrastruktur, og medvirke til at opretholde den høje standard for teknisk formåen, innovation og sikkerhed, der er sat i den nukleare sektor i Europa.

Infrastruktur yder også et vigtigt bidrag til uddannelse af forskere og teknikere.

Aktiviteter

- Støtte til infrastruktur : Støtte til konstruktion, modernisering, opførelse og/eller drift af vigtig forskningsinfrastruktur, som er nødvendig på de ovenfor nævnte temaområder, f.eks. underjordiske laboratorier til forskning i deponering af radioaktivt affald i geologiske formationer, pilot/testfaciliteter til separations- og transmutationanlæg og reaktorkomponenter og -systemer, hot cells, faciliteter til test af alvorlige uheld og termisk hydraulik, reaktorer til materialeprøvning, numeriske simuleringsværktøjer samt strålebiologiske anlæg, databaser og vævsbanker til brug inden for forskning i strålingsbeskyttelse.

- Adgang til infrastruktur : Fremme af tværnational adgang for forskere og forskningsgrupper til bestående og kommende infrastruktur.

(v) Menneskelige ressourcer og uddannelse

Formål

Som følge af at man i alle sektorer af nuklear fission og strålingsbeskyttelse er interesseret i at opretholde det krævede høje niveau for ekspertviden og menneskelige ressourcer, og at dette især kan få betydning for, om det høje nukleare sikkerhedsniveau kan fastholdes, er programmets formål at benytte en række forskellige foranstaltninger til at støtte, at videnskabelig kompetence og know-how udbredes over hele sektoren. Foranstaltningerne tager sigte på at sikre, at der er velkvalificerede forskere og teknikere til rådighed, f.eks. ved at forbedre koordineringen mellem EU's uddannelsesinstitutioner, således at kvalifikationerne er ækvivalente i alle medlemsstaterne, eller ved at forbedre studenters og forskeres adgang til uddannelse og mobilitet. Kun en ægte europæisk tilgang kan sikre det nødvendige incitament og den påkrævede harmonisering af de højere uddannelser og dermed give en ny generation af forskere større mobilitet og tilfredsstille det behov for uddannelse, som teknikere har gennem hele deres karriere, hvis de skal tage morgendagens videnskabelige og teknologiske udfordringer op i en mere og mere integreret nuklear sektor.

Aktiviteter

- Uddannelse : Koordinering af nationale programmer og dækning af generelle uddannelsesbehov inden for nuklear forskning og teknologi ved hjælp af en række instrumenter, herunder konkurrence, som led i generel støtte til menneskelige ressourcer inden for alle forskningstemaer. Heri indgår også støtte til uddannelseskurser og uddannelsesnet.

- Forskermobilitet : Støtte til øget mobilitet for forskere og teknikere mellem forskellige universiteter og institutter i medlemsstaterne og i lande uden for EU, især ved hjælp af stipendier. Der kan ydes særlig hjælp til forskere fra NIS-lande.

3. ETISKE ASPEKTER

Under gennemførelsen af programmet og i den forskning, der drives i den forbindelse, skal grundlæggende etiske principper respekteres. Der er bl.a. tale om de principper, der ligger til grund for Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, såsom beskyttelse af menneskelig værdighed, menneskeliv, personoplysninger og privatlivets fred samt dyre- og miljøbeskyttelse i overensstemmelse med EF-retten og de seneste versioner af relevante internationale konventioner, retningslinjer og adfærdskodekser som f.eks. Helsingfors-erklæringen, Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin undertegnet i Oviedo den 4. april 1997 og dens tillægsprotokoller, FN's konvention om børns rettigheder, den universelle erklæring om det menneskelige genom og menneskerettighederne, som UNESCO har vedtaget, FN-konventionen om forbud mod biologiske våben (BTWC), den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og jordbrug samt de relevante resolutioner fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO).

Der vil desuden blive taget hensyn til udtalelser fra Gruppen af Rådgivere vedrørende Etik inden for Bioteknologi (1991-1997) og fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi (1998 og fremefter).

I overensstemmelse med nærhedsprincippet og det, at der findes forskellige holdninger i Europa, skal deltagerne i forskningsprojekter overholde gældende love og etiske regler i de lande, hvor forskningen udføres. Det er under alle omstændigheder de nationale regler, der gælder, og ingen forskning, som er forbudt i en given medlemsstat eller et andet land, vil få støtte fra fællesskabsmidler til udførelse i den medlemsstat eller det land.

Hvor det er relevant, skal de, der gennemfører forskningsprojekter, ansøge de relevante nationale eller lokale etiske råd om godkendelse, inden de påbegynder FTU-aktiviteterne. Kommissionen vil endvidere foretage en systematisk etisk gennemgang af forslag, der vedrører følsomme spørgsmål, eller hvis etiske aspekter ikke er fyldestgørende dækket. I særlige tilfælde kan en etisk gennemgang foretages, mens et projekt er i gang.

Den protokol om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd, der er knyttet til traktaten, kræver, at Fællesskabet tager fuldt hensyn til dyrs velfærd, når Fællesskabets politikker, herunder forskningspolitikken, fastlægges og gennemføres. I Rådets direktiv 86/609/EØF om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål, kræves det, at alle forsøg tilrettelægges på en sådan måde, at forsøgsdyrene ikke udsættes for angst eller påføres unødig smerte og lidelse, at der anvendes så få dyr som muligt, at der anvendes dyr med laveste neurofysiologiske følsomhed, og at forsøgene forårsager mindst smerte, lidelse, angst og varigt men. Ændring af dyrs arvemasse og kloning af dyr kommer kun i betragtning, hvis formålene er etisk velbegrundede, vilkårene sikrer dyrevelfærden, og principperne om biologisk mangfoldighed overholdes.

Under programmets gennemførelse vil Kommissionen løbende følge med i den videnskabelige udvikling og nationale og internationale regler, således at der kan tages højde for alle fremskridt og ændringer.

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE:

Forslag til Rådets beslutning om vedtagelse af et særprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område under Euratoms syvende rammeprogram

2. ABM-/ABB-RAMME

Forskning i fusionsenergi:

- Virkeliggørelse af ITER

- F&U til forberedelse af ITER’s drift

- Teknologiaktiviteter som forberedelse til DEMO

- Langsigtede F&U-aktiviteter

- Menneskelige ressourcer og uddannelse

- Infrastrukturer

- Reaktion på nye og uforudsete politiske behov.

Forskning i nuklear fission og strålingsbeskyttelse:

- Håndtering af radioaktivt affald

- Reaktorsystemer

- Strålingsbeskyttelse

- Infrastrukturer

- Menneskelige ressourcer og uddannelse

3. BUDGETPOSTER

3.1. Budgetposter (aktionsposter og dermed forbundne poster vedrørende teknisk og administrativ bistand), herunder:

08 11 01 01 Kontrolleret termonuklear fusion; 08 11 01 02 Forvaltning af radioaktivt affald; 08 11 01 03 Strålingsbeskyttelse; 08 11 02 Andre aktiviteter inden for nuklear teknologi og sikkerhed

(Den endelige kontoplan for syvende rammeprogram vil blive udarbejdet rettidigt).

3.2. Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed:

2007-2011, forudsat at de nye finansielle overslag godkendes.

3.3. Budgetoplysninger (indsæt om nødvendigt flere rækker):

Budgetpost | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlandene | Udgiftsområde i de finansielle overslag |

08 | Ikke-oblig. | Opdelte[17]/ | JA | NEJ | JA | Nr. [1a] |

XX.01 | Ikke-oblig. | Ikke-opdelte[18] | NEJ | NEJ | NEJ | Nr. [ 1a…] |

XX.01.05 | Ikke-oblig. | Ikke-opdelte | JA | NEJ | JA | Nr. [ 1a…] |

4. SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. Finansielle ressourcer

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)[19]

i mio. EUR (tre decimaler)

Udgiftstype | Punkt | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | I alt |

Driftsudgifter[20] |

Forpligtelses-bevillinger (FB) | 8.1 | a | 280,916 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2.137,324 |

Betalingsbevillinger (BB) | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1.002,185[21] | 2.137,324 |

Administrative udgifter inden for referencebeløbet[22] |

Teknisk og administrativ bistand (IOB) | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |

SAMLET REFERENCEBELØB |

Forpligtelses-bevillinger | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3.091,512 |

Betalingsbevillinger | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1.186,830[23] | 3.091,512 |

Administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet[24] |

Personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IOB) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Andre administrative udgifter end udgifter til personaleressour-cer og dermed forbundne udgifter, ikke medtaget i referencebeløbet (IOB) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |

Samlede anslåede finansielle omkostninger ved foranstaltningen

FB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | a+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3.118,228 |

BB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1.192,387[25] | 3.118,228 |

Samfinansiering

Hvis forslaget indebærer samfinansiering med medlemsstaterne eller andre organer (oplys hvilke), angives der et skøn i tabellen nedenfor over beløbet for denne samfinansiering (der kan indsættes flere rækker, hvis der forventes samfinansiering fra flere organer):

i mio. EUR (tre decimaler)

Samfinansierende organ | År n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 og ff. | I alt |

…………………… | f |

FB I ALT, inkl. samfinansiering | a+c+d+e+f |

4.1.2. Forenelighed med den finansielle programmering

( Forslaget er foreneligt med den kommende finansielle programmering (Kommissionens meddelelse fra februar 2004 om de finansielle overslag 2007-2013 KOM(2004) 101).

( Forslaget kræver omprogrammering af det relevante udgiftsområde i de finansielle overslag.

( Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale[26] (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af de finansielle overslag).

4.1.3. Finansielle virkninger på indtægtssiden

( Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne

( Forslaget har finansielle virkninger – Virkningerne på indtægterne er som følger:

Nogle associerede stater kan bidrage til finansieringen af rammeprogrammerne.

I henhold til finansforordningens artikel 161 kan Det Fælles Forskningscenter modtage indtægter fra forskellige aktiviteter, der udøves på et konkurrencemæssigt grundlag, og andre ydelser for tredjemand.

I henhold til finansforordningens artikel 18 kan visse indtægter anvendes til at finansiere bestemte former for udgifter.

mio. EUR (1 decimal)

Forud foraktionen[År n-1] | Efter aktionens iværksættelse |

Personaleressourcer i alt[27] | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 25) | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 5) | 1.848 |

5. SÆRTRÆK OG MÅL

5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

Dette særprogram skal tilfredsstille behovet for at styrke ekspertise og innovation og at sikre samarbejde og effektivitet, ved at støtte forskning og uddannelse inden for (i) forskning i fusionsenergi og (ii) nuklear fission og strålingsbeskyttelse.

5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

Den støtte, der ydes under dette særprogram, får som merværdi at styrke den nukleare forskning inden for (i) forskning i fusionsenergi og (ii) nuklear fission og strålingsbeskyttelse på EU-niveau. I de tilfælde hvor det er hensigtsmæssigt, vil man søge at skabe synergi og komplementaritet med andre EF-politikker og programmer.

5.3. Mål, forventede resultater med dertil knyttede indikatorer for forslaget set i forbindelse med ABM-rammen

1. Forskning i fusionsenergi: At tilvejebringe videngrundlaget for ITER og at virkeliggøre ITER som et afgørende skridt fremad mod konstruktion af prototyper for kraftværksreaktorer, der er sikre, bæredygtige, miljøvenlige og økonomisk levedygtige.

2. Nuklear fission og strålingsbeskyttelse: Etablering af et solidt videnskabeligt og teknisk grundlag med henblik på at fremskynde udvikling af praktiske anvendelser til en mere sikker håndtering af langlivet radioaktivt affald, fremme af en mere sikker, ressourceefficient og konkurrencedygtig udnyttelse af nuklearenergi samt sikring af et robust og socialt acceptabelt system til beskyttelse af mennesker og miljøet mod virkningerne af ioniserende stråling.

Der vil blive udarbejdet resultatindikatorer på tre niveauer. Der vil blive udviklet kvantitative og kvalitative indikatorer, som skal vise udviklingen i eller retningen for de videnskabelige og tekniske fremskridt, såsom nye standarder og redskaber, videnskabelige teknikker, patentansøgninger og licensaftaler, nye produkter, processer og tjenester.

Der vil blive udarbejdet forvaltningsindikatorer til intern overvågning af resultaterne og til støtte for topledelsens beslutningstagning. Disse kan omfatte budgetgennemførelse, tidspunkter for indgåelse af kontrakter og betalingstidspunkter.

Der vil blive brugt konsekvensindikatorer til vurdering af forskningens generelle effektivitet set i forhold til de overordnede mål. Disse kan omfatte en vurdering på det samlede rammeprograms niveau (f.eks. virkninger for virkeliggørelsen af Lissabon-, Göteborg- og Barcelona-målene og andre mål) og en vurdering på særprogrammernes niveau (f.eks. bidrag til EU's V&T og økonomiske resultater).

5.4. Gennemførelsesmetode (vejledende)

Angiv nedenfor, hvilken eller hvilke metoder der er valgt til gennemførelse af aktionen.

( Central forvaltning

( Direkte af Kommissionen

( Indirekte ved delegation til:

( Forvaltningsorganer

( Organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen

( Nationale organer/organer med forpligtelse til offentlig tjeneste

ٱ Fælles eller decentral forvaltning

ٱ med medlemsstaterne

ٱ med tredjelande

ٱ Fælles forvaltning med internationale organisationer (angiv nærmere)

Kommissionen foreslår en central forvaltning af dette program, både direkte af Kommissionen og indirekte ved delegation til et forvaltningsorgan eller til strukturer, der oprettes i henhold til Euratom-traktaten.

En del af programmet gennemføres via den europæiske retlige enhed for ITER (Barcelona).

For nogle dele af programmet, hvor der er en tydelig forbindelse mellem den detaljerede opfølgning af de konkrete finansierede projekter og udviklingen af V&T-politik, vil det blive overdraget til et forvaltningsorgan at administrere indkaldelser og evalueringer og udføre arbejdsopgaver som f.eks. modtagelse og administrativ forvaltning af indgivne forslag, indbydelse og betaling af evalueringseksperter (som Kommissionen har valgt), ydelse af logistisk støtte til evaluering af forslag og eventuelle yderligere opgaver såsom kontrol af finansiel bæredygtighed og udarbejdelse af statistikker. Den fortsatte mulighed for at indgå underleverandøraftaler om særlige opgaver med private virksomheder (f.eks. om udvikling og drift af samt støtte til IT-værktøjer) vil ikke blive afskaffet. Evalueringen af, indgåelsen af kontrakt om og forvaltningen af projekterne vil blive varetaget af Kommissionens tjenestegrene med henblik på at bevare den tætte forbindelse mellem disse aktiviteter og politikudformningen.

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

Overvågnings- og evalueringsaspekterne er beskrevet i finansieringsoversigten vedrørende forslaget til syvende rammeprogram, KOM(2005) 119 endelig.

7. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Desuden bør der træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget[28], Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning nr.1605/2002[29], Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser[30], Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[31] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1074/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[32].

8. RESSOURCER

8.1. Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler)

År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte[34] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Personale[35], der finansieres over art. XX 01 02 |

Andet personale[36], der finansieres over art. XX 01 05 | A*/AD |

B*, C*/AST |

I ALT[37] | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 25) | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 5) | 1.848 |

8.2.2. Opgavebeskrivelse

Gennemførelse af rammeprogrammet.

8.2.3. Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede)

(Hvis der er tale om mere end en kilde, angives antal stillinger fra hver kilde)

( Stillinger, der i øjeblikket er afsat til forvaltningen af programmet, og som skal erstattes eller forlænges

( Stillinger, der er forhåndsallokeret i forbindelse med APS/FBF-proceduren for 2006

( Stillinger, hvorom der skal ansøges i forbindelse med den næste APS/FBF-procedure

( Stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for forvaltningstjenesten (intern omfordeling)

( Stillinger, der er nødvendige i år n, men ikke forudset i APS/BFB-proceduren for det pågældende år.

8.2.4. Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet (XX 01 05 – udgifter til administrativ forvaltning) [38]

i mio. EUR (tre decimaler)

Budgetpost (nummer og betegnelse) | År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | I ALT |

Vedtægtsomfattet personale xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 |

Eksternt personale xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 |

Andre administrative udgifter xx.01 05 03 | 21,883 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 |

Teknisk og administrativ bistand i alt | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |

8.2.5. Finansielle omkostninger ved personaleressourcer og dermed forbundne omkostninger, der ikke er medtaget i referencebeløbet[39]

i mio. EUR (tre decimaler)

Arten af personaleressourcer | År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | I ALT |

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte (08 0101 og ) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Personale finansieret over art. XX 01 02 (hjælpeansatte, nationale eksperter, kontraktansatte osv.) |

Omkostninger ved personaleressourcer og dermed forbundne omkostninger (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Beregning – Administrative udgifter

Er beregnet på grundlag af følgende forudsætninger:

- antallet af tjenestemænd i ex del A på budgettet forbliver på 2006-niveauet

- udgifterne vokser med 2 % årligt som følge af den forudsete inflation som anført i "Fiche 1 REV" (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene vedrørende de finansielle overslag)

- forudsætningen beløber sig til 108 000 EUR pr. tjenestemand og 70 000 EUR pr. eksternt ansat (2004-priser)

Beregning – Personale, der finansieres over art. XX 01 02

Der henvises om fornødent til punkt 8.2.1.

8.2.6 Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet[40] i mio. EUR (tre decimaler) |

År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | I ALT |

XX 01 02 11 01 – Tjenesterejser | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 |

XX 01 02 11 02 – Møder og konferencer | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 |

XX 01 02 11 03 - Udvalg[41] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 |

XX 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer |

XX 01 02 11 05 - Informationssystemer |

2 Andre forvaltningsudgifter i alt (XX 01 02 11) |

3 Andre udgifter af administrativ karakter (angiv hvilke, herunder budgetpost) |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |

Beregning – Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

Disse tal er anslået på grundlag af GD RTD's anmodninger vedrørende 2006 forhøjet med 2 % i årlig forudset inflation ("Fiche 1 REV").

Behovet for menneskelige og administrative ressourcer dækkes inden for tildelingen til det administrerende GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure. Ved tildelingen af stillinger bør der tages hensyn til en eventuel omfordeling af stillinger mellem tjenestegrene på grundlag af de nye finansielle overslag.

[1] KOM(2005) 119 endelig

[2] KOM(2005) 118

[3] SEK(2005) 430

[4] KOM(2005) 387

[5] I henhold til artikel 54, stk. 2, litra a), i finansforordningen (EF, Euratom) kan Kommissionen overlade offentligretlige opgaver gennemførelsesorganer. Rådets forordning 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer, og Kommissionens forordning 1653/2004 om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til forordning 58/2003 er imidlertid EF-forordninger, som derfor ikke finder anvendelse på Euratom-området. Kommissionen har til hensigt at anmode Rådet om at udvide anvendelsesområdet for disse forordninger til også at omfatte Euratom-traktaten.

[6] Jf. begrundelsen til Kommissionens ændrede forslag til ”den nukleare pakke”, KOM(2004)526 endelig, 8.9.2004.

[7] EUT C […] af […], s. […].

[8] EUT C […] af […], s. […].

[9] EUT C […] af […], s. […].

[10] Ikke offentliggjort i EUT.

[11] EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

[12] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

[13] EFT L 136 af 31.5.1999, s. 8.

[14] K(2005) 576 endelig.

[15] EFT L 177 af 4.7.1984, s. 25.

[16] EUT L 108 af 29.4.2005, s. 64.

[17] Opdelte bevillinger.

[18] Ikke-opdelte bevillinger, i det følgende benævnt IOB.

[19] Tallene vedrører udgifterne til hele Euratom-rammeprogrammet (se KOM(2005)119 endelig).

[20] Udgifter, som ikke henhører under kapitel xx 01 i afsnit xx.

[21] Betalingsbevillingerne omfatter 2011 og de efterfølgende år

[22] Udgifter inden for artikel xx 01 05 i afsnit xx.

[23] Betalingsbevillingerne omfatter 2011 og de efterfølgende år

[24] Andre udgifter inden for kapitel xx 01 end artikel xx 01 05.

[25] Betalingsbevillingerne omfatter 2011 og de efterfølgende år

[26] Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[27] Tallene i tabellen angår kun det personale, der finansieres via stillingsfortegnelsen for alle indirekte FTU-aktioner, som GD RTD, INFSO, TREN, ENTR og FISH er ansvarlige for, herunder 60 nye stillinger til ITER. Derfor er stillinger, der er opført i stillingsfortegnelsen for driftsbudgettet og FFC's stillingsfortegnelse (se KOM(2005) 439 og 445 endelig), ikke medregnet i tallene.

[28] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

[29] EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

[30] EFT L 312 af 31.12.1995, s. 1.

[31] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

[32] EFT L 136 af 31.5.1999, s. 8.

[33] Som beskrevet under punkt 5.3.

[34] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[35] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[36] Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet.

[37] Tallene i tabellen angår kun det personale, der finansieres via stillingsfortegnelsen for alle indirekte FTU-aktioner, som GD RTD, INFSO, TREN, ENTR og FISH er ansvarlige for, herunder 60 nye stillinger til ITER. Derfor er stillinger, der er opført i stillingsfortegnelsen for driftsbudgettet og FFC's stillingsfortegnelse (se KOM(2005) 439 og 445 endelig), ikke medregnet i tallene.

[38] Tallene vedrører udgifterne til hele Euratom-rammeprogrammet (se KOM(2005)119 endelig).

[39] Tallene vedrører udgifterne til hele Euratom-rammeprogrammet (se KOM(2005)119 endelig).

[40] Tallene vedrører udgifterne til hele Euratom-rammeprogrammet (se KOM(2005)119 endelig).

[41] Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg (Euratom)