MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om oprettelse af en mellemstatslig aftale om driften af det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) fra 2014 til 2020 /* COM/2012/0218 final */





MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om oprettelse af en mellemstatslig aftale om driften af det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) fra 2014 til 2020 (EØS-relevant tekst) 1. Indledning GMES-programmets mål er at udvikle en europæisk jordobservationskapacitet af høj kvalitet. På et tidspunkt, hvor EU's internationale partnere investerer voldsomt i en sådan kapacitet, er en koordineret reaktion fra EU af strategisk betydning. GMES-tjenesterne vil i sig selv gavne en bred vifte af europæiske politikker. Programmet repræsenterer også et betydeligt potentiale for økonomisk vækst og jobskabelse i overensstemmelse med Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Det kommende GMES-program: status I sin meddelelse "Et budget for Europa 2020"[1] foreslog Kommissionen, at det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) finansieres uden for den næste flerårige finansielle ramme (FFR) i betragtning af begrænsningerne i EU-budgettets rammer for finansiering af denne form for store projekter. Kommissionen er imidlertid fuldt ud indstillet på at sikre en vellykket gennemførelse af GMES, og i denne forbindelse vedtog den i november 2011 en meddelelse[2] indeholdende hovedelementerne i defineringen af en hensigtsmæssig forvaltning og en langsigtet finansiering af GMES-programmet fra 2014 og frem. Navnlig foreslog Kommissionen at oprette en særlig GMES-fond med finansielle bidrag fra alle 27 EU-medlemsstater baseret på bruttonationalindkomsten (BNI), efter en model, der svarer til Den Europæiske Udviklingsfond. Dette vil kræve en mellemstatslig aftale mellem medlemsstaterne forsamlet i Rådet. Forvaltningen af fonden vil blive delegeret til Kommissionen. Den 16. februar 2012 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om fremtiden for GMES, hvori der blev tilkendegivet en præference for finansiering af GMES under FFR. Meddelelsen er også blevet drøftet i Rådet, herunder navnlig spørgsmålet om finansiering ved en mellemstatslig fond, men der er ikke draget nogen konklusioner. Risici i forbindelse med forsinkelser Siden starten i 1998 har der i GMES-programmet hverken været budgetoverskridelser eller betydelige forsinkelser. En afbrydelse i driften vil imidlertid være til skade for kunderne og udgøre en risiko for de hidtidige investeringer og programmets troværdighed. Den vil desuden føre til budgetoverskridelser. I deres præoperationelle fase har GMES-tjenesterne skabt betydelige synergier i nationale eller regionale investeringer. Siden begyndelsen af 2012 har to GMES-tjenester været i drift: GMES-landovervågningstjenesten og GMES-beredskabstjenesten, som begge nu anvendes af deres respektive brugergrupper. En afbrydelse i leveringen af disse ydelser vil medføre en betydelig mangel på oplysninger og have en negativ virkning på brugernes aktiviteter. Dette vil også gælde for andre GMES-tjenester, som leveres præoperationelt, f.eks. for GMES-hav- og atmosfæreovervågningstjenester, eller for GMES-sikkerheds- og klimaændringstjenester, som stadig er i udviklingsfasen. I denne forbindelse hæmmer den aktuelle usikkerhed i forbindelse med forberedelsen af den operationelle fase allerede de berørte parters engagement, hvad enten det drejer civilbeskyttelse, miljømæssige eller videnskabelige samfund eller private virksomheder, navnlig SMV'er, der modtager downstream-tjenester. Usikkerhed om driftsfasen risikerer også at føre til vanskeligheder i etableringen og ibrugtagningen af rumkomponenten, hvor de tre første Sentinel-satellitter vil være klar til opsendelse i 2013. På Den Europæiske Rumorganisations (ESA's) ministerråd i april 2012 blev der stillet spørgsmålstegn ved muligheden for at tillade opsendelser uden større klarhed vedrørende operationer og fremtidige institutionelle rammer. En forsinkelse af opsendelsen ville medføre betydelige ekstraomkostninger, navnlig til oplagring af satellitten under passende betingelser. Endvidere har det nylige tab af Envisat[3], der har været i tjeneste et godt stykke ud over sin nominelle levetid, gjort Sentinel-data til et endnu mere presserende behov hos de europæiske brugere. Selv om Kommissionens holdning med hensyn til finansieringen af GMES uden for den flerårige finansielle ramme ikke har ændret sig, er den stadig indstillet på at støtte medlemsstaterne ved etableringen af de nødvendige mellemstatslige aftaler og rettidig forberedelse af den lovgivning, der er nødvendig for GMES-operationerne med henblik på at undgå en afbrydelse af programmet. Etableringen af en mellemstatslig aftale samt en forordning til gennemførelse af nævnte aftale og en finansforordning vil tage nogen tid. Da disse forudsætninger er nødt til at være på plads den 1. januar 2014, opfordrer Kommissionen medlemsstaterne til at påbegynde forberedelsen af den mellemstatslige aftale uden yderligere forsinkelser. Med henblik på at lette de igangværende drøftelser indeholder bilaget til denne meddelelse et mere detaljeret udkast til de vigtigste elementer i en mellemstatslig aftale, der kan tjene som grundlag for forhandlinger. 2. GMES-fonden I sin meddelelse af november 2011 bekræftede Kommissionen, at den maksimale påkrævede finansieringsramme til GMES-aktiviteterne i 2014-2020 er 5 841 mio. EUR i faste priser. Tre valgmuligheder blandt de mulige GMES-finansieringsløsninger er hidtil undersøgt, og de er alle uden for den finansielle ramme fra og med 2014: en særlig GMES-fond (svarende til den valgte model for Den Europæiske Udviklingsfond), en løsning, der bygger på et forstærket samarbejde (som inddrager medlemsstater med en stærk interesse i programmet), og endelig muligheden for deltagelse fra industriens side, hvor ansvaret og finansieringen vil blive delt med økonomiske aktører. Kommissionen foretrækker i sin vurdering ikke de to sidstnævnte løsningsmodeller, da på den ene side et forstærket samarbejde vil bringe EU-27-dimensionen af programmet i fare, og på den anden side de erfaringer, der er gjort med Galileo allerede har vist, at det bliver svært på kort sigt at tiltrække og fastholde den private sektor, og at dette ikke vil være i overensstemmelse med programmets dimension til fordel for almenvellet. Af disse årsager har Kommissionen foreslået, at der oprettes en særlig GMES-fond. Denne fond bør være baseret på bidrag fra alle 27 medlemsstater. Selv om det er en beslutning, som i sidste ende henhører under medlemsstaternes ansvarsområde, opfordrer Kommissionen alle medlemsstater til at gøre en indsats for at sikre og styrke den europæiske dimension af GMES-programmet. Dette vil kræve en mellemstatslig aftale mellem medlemsstaterne, forsamlet i Rådet. De vigtigste elementer i en sådan aftale er nærmere beskrevet i bilaget til denne meddelelse. Den mellemstatslige aftale skal specificere de finansielle bidrag fra alle 27 EU-medlemsstater baseret på deres bruttonationalindkomster (BNI) for perioden fra 1. januar 2014 til 31. december 2020. Ved aftalen vil "GMES-rådet" blive oprettet som den vigtigste kontrolinstans af fonden, først og fremmest med beføjelser til at vedtage det almindelige budget og til at godkende gennemførelsen af budgettet og regnskaberne for det foregående år samt til at godkende indgåelsen af eventuelle aftaler med medlemsstater, tredjelande, internationale statslige og ikke-statslige organisationer eller med nationale organisationer i medlemsstaterne. For at sikre kontinuiteten i programmet bør visse bestemmelser om GMES-fonden anvendes på et midlertidigt grundlag fra den 1. januar 2014, indtil det ratificeres af de 27 medlemsstater. 3. Gennemførelse af GMES-fonden Den mellemstatslige aftale er det første skridt hen imod opbygning af GMES-programmet efter 2013, hvilket bør videreudvikles i form af detaljerede gennemførelsesbestemmelser i en forordning om gennemførelsen. Forordningen om driften af GMES skal indeholde bestemmelser til sikring af uafbrudt levering af nøjagtige og pålidelige data og informationer om miljøspørgsmål, klimaændringer og sikkerhedsspørgsmål til beslutningstagere i Unionen og dens medlemsstater. Den skal også bidrage til økonomisk stabilitet og vækst ved at fremme de kommercielle applikationer i mange forskellige sektorer ved en fuldstændig og åben adgang til GMES-oplysninger og observationsdata. Denne forordning bør fastsætte de nærmere regler for forvaltning, styring, gennemførelse, regnskabsførelse, revision og decharge vedrørende GMES-fonden. Den vedtages af Rådet og Europa-Parlamentet efter forslag fra Kommissionen. Den bør også indeholde bestemmelser for programmering og gennemførelse af GMES-foranstaltninger, herunder reglerne om delegationsaftaler og tildeling af kontrakter og tilskudsbeløb. Den bør endvidere indeholde passende bestemmelser med henblik på, at Kommissionen kan anvende tredjeparts sagkundskab ved opfølgning og overvågning af gennemførelsen af GMES. For at sikre GMES på lang sigt er det vigtigt, at GMES-programmet, uanset hvilken struktur der vælges, har den nødvendige tekniske kapacitet - i form af ressourcer og knowhow - og den relevante retlige kapacitet til at udnytte førstnævnte og gennemføre de GMES-foranstaltninger, der skal opfylde programmets målsætninger i overensstemmelse med brugernes forventninger. 4. Konklusioner I betragtning af den tid, der er nødvendig for tilrettelæggelsen af den operationelle fase, og af risikoen for manglende kontinuitet vil Kommissionen: – opfordre medlemsstaterne til at iværksætte de nødvendige foranstaltninger med henblik på en rettidig vedtagelse af en mellemstatslig aftale og en forordning om driften af GMES-programmet og – gentage sit tilsagn om at støtte medlemsstaterne i denne proces. Bilag De vigtigste elementer i et udkast til EN MELLEMSTATSLIG AFTALE om oprettelse af en mellemstatslig fond for det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) fra 2014 til 2020 mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering af det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) i perioden 2014 til 2020 REPRÆSENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DEN EUROPÆISKE UNIONS MEDLEMSSTATER, FORSAMLET I RÅDET ER — ud fra følgende betragtninger: (1) [Stort begyndelsesbogstav …]. (2) [Stort begyndelsesbogstav …]. (3) [Stort begyndelsesbogstav …]. BLEVET ENIGE OM FØLGENDE: Oprettelse af en GMES-fond 1. Ved denne aftale opretter medlemsstaterne indbyrdes en fond til finansiering af det europæiske jordovervågningsprogram, GMES, i det følgende benævnt "GMES-fonden". 2. GMES-fonden skal finansiere alle GMES-programmets operationelle aktiviteter og aktioner. I dette øjemed kan den gøre brug af alle finansieringsinstrumenter, der anses for nødvendige eller bedst egnede til at nå målene for GMES. 3. GMES-fonden skal være omfattet af en forordning, der fastsætter de nærmere regler for administration, forvaltning, gennemførelse, regnskabsførelse, revision og decharge vedrørende fonden. Den vedtages af Rådet og Europa-Parlamentet efter forslag fra Kommissionen. 4. Forordningen skal indeholde bestemmelser om GMES-fondens funktion og om programmering og gennemførelse af GMES-aktioner, herunder regler om delegation af beføjelser til Kommissionen, regler om delegationsaftaler med agenturer, der er omfattet af EU-retten, organer oprettet af Fællesskaberne og andre specialiserede EU-organer og nationale eller internationale offentlige organer eller privatretlige organer, der varetager offentlige tjenester, og regler for tildeling af kontrakter og tilskud. 5. Desuden skal forordningen fastsætte medlemsstaternes kontrol- og revisionsforpligtelser i forbindelse med gennemførelsen af budgettet og det deraf følgende ansvar. Den skal også fastsætte ansvaret og de detaljerede regler for hvert organ, hvortil der uddelegeres beføjelser vedrørende budgetforvaltning, vedrørende afholdelsen af deres egne udgifter. Kontrol og forvaltning 6. GMES-fonden skal overvåges af et GMES-råd, der består af en udpeget repræsentant for hver medlemsstat, og som har Kommissionen som formand. 7. Forvaltningen af GMES-fonden vil blive betroet Kommissionen. Kommissionen varetager den finansielle gennemførelse af det budget, der er godkendt af GMES-rådet, og varetager den finansielle gennemførelse af projekterne og programmerne. 8. Kommissionen gennemfører de aktioner, der finansieres af GMES-fonden. Den kan uddelegere gennemførelsen af opgaverne til a) organer, der er omfattet af EU-lovgivningen b) organer, der er oprettet af Fællesskaberne og andre specialiserede EU-organer, hvis opgaven er forenelig med organets opgaver i henhold til basisretsakten c) nationale eller internationale offentlige organer eller privatretlige organer, der varetager offentlige tjenester og stiller tilstrækkelige finansielle garantier og overholder de betingelser, der fastsættes i forordningen om gennemførelse af aftalen. 9. I denne forbindelse kan Kommissionen dog ikke uddelegere de gennemførelsesbeføjelser, som den har i medfør af traktaterne eller denne aftale, når de omfatter en skønsmargen, der er tilstrækkeligt stor til at indebære politiske valg. 10. Til inddrivelse af uberettiget udbetalte beløb kan afgørelser truffet af Kommissionen tvangsfuldbyrdes i henhold til artikel 299 i TEUF. GMES-rådet 11. GMES-rådet skal være beføjet til med kvalificeret flertal på to tredjedele af sine stemmeberettigede medlemmer: a) at vedtage det almindelige budget og godkende gennemførelsen af budgettet og regnskabet for det foregående år sammen med balancen over aktiver og passiver for GMES-fonden, efter at have noteret sig den eksterne revisors beretning b) at træffe afgørelse om alle foranstaltninger i finansieringsprogrammer, herunder gennem målrettede finansielle instrumenter c) at træffe afgørelse om vilkår og betingelser for tredjelandes tiltrædelse d) at godkende indgåelsen af en eventuel aftale med medlemsstater, tredjelande, internationale statslige og ikke-statslige organisationer eller nationale organisationer i medlemsstaterne. 12. GMES-rådet skal være beføjet til med simpelt flertal blandt de stemmeberettigede medlemmer: a) at træffe afgørelse om tilpasning af de årlige bidrag til GMES fra dets medlemsstater b) at udpege revisorer og bestemme varigheden af deres mandat c) at fastlægge sin egen forretningsorden d) at vedtage henstillinger til medlemsstaterne vedrørende ændringer til denne aftale e) at træffe enhver forvaltningsforanstaltning, der ikke er betroet Kommissionen, med henblik på en velfungerende GMES-fond. 13. GMES-rådet træffer afgørelse med enstemmighed blandt sine medlemsstater om udelukkelse af en medlemsstat, om betingelserne for en sådan udelukkelse og om opløsning eller likvidation af GMES-fonden. 14. Hver medlemsstat skal have et antal stemmer i GMES-rådet, der er proportionelt med dens bidrag til GMES. En medlemsstat har dog ikke stemmeret i GMES-rådet, hvis dens bidragsrestancer overstiger den anslåede værdi af dens bidrag for det løbende regnskabsår. Medlemsstater, der afholder sig fra at stemme, anses for ikke at have stemt. 15. Det samlede antal stemmer skal være 999 og fordeles som følger: Medlemsstat || Stemmer Belgien || 29 Bulgarien || 3 Tjekkiet || 12 Danmark || 19 Tyskland || 203 Estland || 1 Irland || 12 Grækenland || 17 Spanien || 85 Frankrig || 157 Italien || 126 Cypern || 1 Letland || 2 Litauen || 2 Luxembourg || 3 Ungarn || 8 Malta || 1 Nederlandene || 48 Østrig || 24 Polen || 29 Portugal || 14 Rumænien || 10 Slovenien || 3 Slovakiet || 6 Finland || 15 Sverige || 31 Det Forenede Kongerige || 138 I alt || 999 16. GMES-rådet kan til Kommissionen ved mandat uddelegere den opgave at nå målene for GMES ved at tillægge Kommissionen andre beføjelser end dens forvaltningsbeføjelser og tilbagekalde sådanne uddelegeringer. Sammensætning af GMES-fonden 17. GMES-fonden skal andrage 5 841 mio. EUR i 2011-priser i form af bidrag fra medlemsstaterne baseret på disses bruttonationalindkomster og skal dække perioden fra 1. januar 2014 til 31. december 2020. For det første driftsår stiller medlemsstaterne inden den 30. september 2013 følgende midler til rådighed: Medlemsstat || Fordelingsnøgle || Bidrag i EUR[4] for 2014 Belgien || 2,93 % || 24 451 749 Bulgarien || 0,31 % || 2 573 644 Tjekkiet || 1,25 % || 10 398 781 Danmark || 1,91 % || 15 917 693 Tyskland || 20,34 % || 169 693 249 Estland || 0,13 % || 1 056 893 Irland || 1,23 % || 10 304 449 Grækenland || 1,72 % || 14 378 433 Spanien || 8,49 % || 70 851 816 Frankrig || 15,72 % || 131 203 971 Italien || 12,55 % || 104 702 411 Cypern || 0,14 % || 1 183 430 Letland || 0,16 % || 1 294 145 Litauen || 0,24 % || 2 004 516 Luxembourg || 0,33 % || 2 757 700 Ungarn || 0,79 % || 6 553 633 Malta || 0,05 % || 425 091 Nederlandene || 4,81 % || 40 095 555 Østrig || 2,38 % || 19 861 219 Polen || 2,92 % || 24 377 945 Portugal || 1,36 % || 11 329 104 Rumænien || 1,04 % || 8 681 881 Slovenien || 0,28 % || 2 363 824 Slovakiet || 0,55 % || 4 616 893 Finland || 1,50 % || 12 521 438 Sverige || 3,06 % || 25 492 378 Det Forenede Kongerige || 13,82 % || 115 336 728 I alt || 100 % || 834 430 583 18. GMES-rådet træffer afgørelse om justering af de årlige bidrag fra medlemsstaterne for hvert efterfølgende år på baggrund af den ændrede fordelingsnøgle i overensstemmelse med de respektive bruttonationalindkomster i medlemsstaterne. Afgørelsen om justeringen gennemføres af Kommissionen og håndhæves i overensstemmelse med artikel 299 i TEUF. Når medlemsstaterne er underrettet om afgørelsen om justeringen, er de forpligtede til at betale skyldige beløb inden den 30. september. 19. De finansielle bevillinger for GMES-fonden skal ikke længere anvendes efter den 31. december 2020, medmindre Rådet for Den Europæiske Union træffer anden afgørelse ved enstemmighed efter forslag fra Kommissionen. Bidrag til GMES-fonden 20. Kommissionen udarbejder hvert år en redegørelse for forpligtelser, betalinger og årlige indkaldelser af bidrag, der skal gennemføres i det indeværende og i de to følgende regnskabsår og forelægger denne for GMES-rådet inden den 30. september. 21. Disse beløb baseres på, i hvor høj grad de foreslåede midler reelt kan udbetales. 22. På forslag fra Kommissionen skal GMES-rådet træffe afgørelse med kvalificeret flertal om loftet for de årlige bidrag for det andet år efter Kommissionens forslag (n + 2), og inden for det loft, der er blevet besluttet for det foregående år, om det årlige beløb for indkaldelsen af bidrag for det første år efter Kommissionens forslag (n + 1). 23. Hvis bidragene til GMES afviger fra de faktiske behov i det pågældende regnskabsår, forelægger Kommissionen forslag om ændring af bidragsbeløbene for GMES-rådet, som træffer afgørelse herom med kvalificeret flertal. 24. Indkaldelser af bidrag kan ikke overstige ovennævnte loft, og loftet kan ikke hæves, undtagen når dette er besluttet af GMES-rådet med kvalificeret flertal i tilfælde af særlige behov som følge af ekstraordinære eller uforudsete omstændigheder. I så fald sørger Kommissionen og GMES-rådet for, at bidragene svarer til de forventede betalinger. 25. Kommissionen meddeler hvert år senest den 30. oktober GMES-rådet sine overslag over forpligtelser, betalinger og bidrag for hvert efterfølgende regnskabsår. 26. De nærmere bestemmelser for medlemsstaternes indbetaling af bidragene fastsættes i forordningen om gennemførelsen af denne aftale. GMES-fondens andre ressourcer 27. Hvis et nyt land tiltræder EU, bør fordelingen af bidragene ændres ved en afgørelse truffet af GMES Rådet. 28. De finansielle midler kan justeres ved en afgørelse truffet GMES-rådet med kvalificeret flertal. 29. Enhver medlemsstat kan, uden at dette berører forordningens regler om beslutningstagning og procedurer, yde Kommissionen bidrag til støtte for GMES-målene. Medlemsstaterne kan også samfinansiere projekter eller programmer i forbindelse med specifikke initiativer, der skal forvaltes af Kommissionen, EIB eller et andet EU-organ eller en organisation, med hvem GMES har etableret en partnerskabsaftale, eller som er betroet gennemførelsen af visse opgaver. 30. Gennemførelsesforordningen for denne aftale skal omfatte de nødvendige bestemmelser om samfinansiering af GMES-fonden og om samfinansiering af aktiviteter, der gennemføres af medlemsstaterne. 31. Medlemsstaterne underretter GMES-rådet, inden de yder deres bidrag. Aktioner under GMES-fonden 32. Operationer inden for GMES-tjenesterne a) Operationelle aktiviteter inden for GMES-tjenesterne – globale systematiske/rutinemæssige aktiviteter til overvågning og prognosticering af Jordens subsystemer på regionalt og globalt plan, som navnlig omfatter tjenester til overvågning af havmiljø, atmosfære og luftkvalitet og globale land- og klimaændringer – regionale/lokale on-demand-aktiviteter, der især omfatter beredskabsstyring, sikkerhed og paneuropæiske landovervågningstjenester i såvel som uden for Europa. b) Udviklingsaktiviteter, der består i at forbedre kvaliteten og ydeevnen af de eksisterende tjenester, udvikle nye tjenester og fremme den senere udnyttelse. 33. Operationer inden for rumkomponenten 34. Operationelle aktiviteter ud fra rumbaserede observationer: a) operationer inden for den specialiserede ruminfrastruktur (dvs. Sentinel-missionerne) b) adgang til tredjepartsmissioner c) distribution af data d) teknisk bistand til Kommissionen til samling af kravene til tjenestedata e) identifikation af huller i observationerne, bistand til specificeringen af nye rummissioner. 35. Udviklingsaktiviteter: f) konstruktion og indkøb af nye elementer i ruminfrastrukturen g) teknisk støtte til Kommissionen til udmøntning af tjenestekrav i specifikationer for nye rummissioner med støtte fra operatører af ruminfrastruktur h) koordinering af udviklingen af aktiviteter i rummet, herunder udvikling, der tager sigte på at modernisere og supplere rumobservationskapaciteten. 36. De operationelle aktiviteter i in situ-komponenten i GMES: a) koordinering af leveringen af in situ-data til GMES-tjenester med administrative ad hoc-ordninger med in situ-operatører b) koordinering af leveringen af tredjeparts in situ-data på internationalt plan c) teknisk støtte til udmøntning af GMES-tjenestedatakrav i specifikationer af in situ-observationsinfrastruktur og -netværk d) samspil med in situ-operatører for at fremme konsistensen i udviklingsaktiviteter knyttet til GMES-observationskapaciteten. Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer 37. GMES-rådet kan indgå internationale aftaler, herunder vedrørende adgangen til GMES-fonden, med følgende tredjelande: a) EFTA-lande, som er kontraherende parter i EØS-aftalen, i overensstemmelse med betingelserne fastlagt i EØS-aftalen b) kandidatlande og potentielle kandidatlande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen i overensstemmelse med rammeaftalerne eller protokoller til associeringsaftaler om de generelle principper for disse landes deltagelse i EU-programmer, der er indgået med disse lande c) Det Schweiziske Forbund, andre tredjelande, som ikke er nævnt i punkt 1 og 2, og internationale organisationer i henhold til aftaler, som Unionen har indgået med sådanne tredjelande, eller internationale organisationer i medfør af artikel 218 i TEUF, og som skal indeholde betingelserne og de nærmere regler for deres deltagelse. Vedtagelse og ikrafttræden 38. Medlemsstaterne underretter generalsekretæren for Rådet for Den Europæiske Union om afslutningen af de interne procedurer, som er nødvendige for ikrafttrædelsen af denne aftale. 39. Denne aftale træder i kraft på den første dag i den anden måned efter, at generalsekretæren for Rådet for Den Europæiske Union er underrettet om afslutningen af de interne procedurer, som er nødvendige for dens ikrafttræden, af den sidste medlemsstat, som har taget dette skridt. 40. Denne aftale ophører med at være i kraft efter den 31. december 2020, og der kan ikke indgås retlige eller finansielle forpligtelser efter denne dato. 41. Uden at det berører ovenstående, skal alle betalinger og forpligtelser, der følger af engagementer indgået af GMES-fonden eller på dens vegne inden den 31. december 2020, være overholdt af GMES-fonden inden den 31. december 2023. Efter denne dato tilbageføres eventuelle uafsluttede forpligtelser til medlemsstaterne. 42. Generalsekretæren for Rådet for Den Europæiske Union er depositar for denne aftale, som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Til bekræftelse heraf har undertegnede repræsentanter for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, underskrevet denne aftale. [1] KOM(2011) 500 endelig af 29.6.2011. [2] KOM(2011) 831 endelig af 30.11.2011. [3] Envisat er en videnskabelig, satellitbaseret ESA-tjeneste. Den blev iværksat i 2002 med 10 instrumenter om bord. Det er den største civile jordobservationsmission. Den nåede slutningen af sin forventede levetid allerede i 2007. [4] Kilde: Eurostat 2012.