11. 4. 88 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 95/25 
Udtalelse  om forslag  til Rådets  direktiv  om oplysning  vedrørende  bygningers  energiøkono-
miske  stand  (*) 
(88/C  95/07) 
Rådet  for de europæiske  Fællesskaber  besluttede  den  25. september  1987  under  henvisning 
til EØF-traktatens  artikel  198  at anmode  om  Det  økonomiske  og sociale  Udvalgs  (ØSU) 
udtalelse  om det ovennævnte  emne. 
Det forberedende  arbejde  henvistes  til ØSU's  sektion  for energi,  kernekraft  og forskning, 
som udpegede  Henry  Salmon  til ordfører.  Sektionen  vedtog  efter  ordførerens  mundtlige 
beretning  sin udtalelse  den 15. januar  1988. 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin 253.  plenarforsamling,  den 25. februar  1988 
med 82 stemmer,  46 imod  og 7 hverken  for eller  imod,  følgende  udtalelse. 
1. ØSU  konstaterer,  at medlemsstaternes  og EF's 
energipolitik  for en mere  rationel  udnyttelse  af energien 
siden  1973  har medført  en forbedring  i energieffektivite-
ten på 20%. 
2. Der  bør sættes  kraftigt  ind på at videreføre  denne 
politik  i betragtning  af det store  energibesparelsespoten-
tiel, der er i EF, hvilket  også  fremgår  af Rådets  resolu-
tion af 16. september  1986  vedrørende  de nye energipoli-
tiske  mål  for Fællesskabet  frem  til 1995  (EFT  nr. C 241 
af 25. 9. 1986).  I denne  resolution  opereres  der nemlig 
med en yderligere  forbedring  af energieffektiviteten  på 
20% frem  til 1995. 
3. Det  er også  en kendsgerning,  at bygningssektoren 
er den  mest  energiforbrugende:  den tegner  sig for over 
38%  af det endelige  energiforbrug  i Fællesskabet  (260 
millioner  toe i 1985).  Kommissionen  vurderer  energi-
besparelsespotentiellet  i denne  sektor  til 55 millioner 
toe pr. år (35 millioner  i den  gamle  boligmasse  og 20 
millioner  i nybyggeriet).  Spanien  og Portugal  er dog 
ikke medtaget  i disse  tal. Hvis  man  kalkulerer  med  en 
forbedret  forbrugeradfærd,  med  mere  energiøkono-
miske  elhusholdningsapparater,  og hvis  Spanien  og Por-
tugal  derudover  medtages,  forventes  den samlede  bespa-
relse  at beløbe  sig til 80 millioner  toe pr. år. 
4. Der  er allerede  vedtaget  og gennemført  en lang 
række  bestemmelser,  henstillinger  og især  direktiver 
inden  for områder  som  isolering,  varmeinstallationer 
i eksisterende  bygninger,  betydelig  finansiel  støtte  til 
renovering  af bygninger  osv.,  som  giver  et omrids  af 
den europæiske  politik  for rationel  udnyttelse  af energi 
i bygningssektoren. 
5. ØSU  har flere  gange  støttet  iværksættelsen  af en 
sådan  politik,  ikke  blot  på grund  af dens  bidrag  til 
gennemførelsen  af de energipolitiske  målsætninger,  men 
også  på grund  af dens  positive  virkninger  på beskæfti-
gelsen.  Hvis  man  fremmer  investeringerne  i rationel 
udnyttelse  af energien,  vil man  også  fremme  væksten 
og beskæftigelsen  inden  for byggesektoren. 
(!) EFT  nr. C 267  af 6. 10. 1987,  s. 42. 6. Man  kan  kun  være  enig  med  Kommissionen  i, at 
der er mangelen  på oplysninger,  der hindrer  investerin-
ger med  henblik  på et forbedre  bygningers  energiøko-
nomi. 
7. Rådet  har  flere  gange  understreget,  hvor  vigtigt 
der er at bevidstgøre  offentligheden  om nødvendighe-
den af større  energieffektivitet  ved at give  informationer 
og nyttige  råd om,  hvorledes  man  opnår  en sådan. 
8. I  en resolution  af 15. marts  1985  (EFT  nr. C 78 
af 26.  3. 1985)  har  Rådet  taget  til efterretning,  at 
Kommissionen  vil behandle  problemet  vedrørende  be-
kendtgørelse  af bygningers  energieffektivitet  ved en at-
testationsordning  med  det  formål  at give  de berørte 
parter  bedre  informationer  om  situationen  på ejen-
domsmarkedet  og give  udtryk  for anerkendelse  af det 
arbejde,  som  bygherrer/ejere  lader  udføre.  Denne  frem-
gangsmåde  giver  nemlig  potentielle  lejere  eller  købere 
mulighed  for at få kendskab  til den  berørte  ejendoms 
energiøkonomi. 
9. Det  foreliggende  direktivforslag  konkretiserer  så-
ledes  en af Kommissionens  målsætninger  i meddelelsen 
til Rådet  af 13. november  1984  »den  europæiske  politik 
for rationel  udnyttelse  af energien  i byggeriet«  (dok. 
KOM(84)  614  endelig  udg.). 
10. ØSU  gentager  sin støtte  til en mere  rationel  ud-
nyttelse  af energien  og forbedring  af bygningssektorens 
energiøkonomi.  I denne  sammenhæng  må det  sikres, 
at energisparebestræbelserne  fastholdes;  dette  kan  ske 
ved at gøre  offentligheden  mere  bevidst  om  ener-
giproblemer  og ved  at ændre  adfærden  ved  at placere 
forbedrede  belysningsapparater  og -installationer  i lo-
kaler  samt  gennem  almindelig  offentliggørelse  af statis-
tik materiale  vedrørende  gennemførte  energibesparelser 
for således  at skabe  nye  incitamenter  for gennemførel-
sen af en sådan  politik. 
11. Det  er ikke  desto  mindre  en kendsgerning,  at 
det største  energibesparelsespotentiel  først  og fremmest 
ligger  i den måde,  bygninger  udformes  og indrettes  på, 
idet energiudgifterne  generelt  udgør  en stor  del af de 
Nr. C 95/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 4. 88 
finansielle omkostninger ved at bruge en bygning; hen­
sigtsmæssige investeringer kan gøre det muligt at ned­
sætte disse udgifter. 
12. Mangelen på oplysninger om en bygnings ener­
giøkonomiske stand er utvivlsomt en ganske betydelig 
hindring for sådanne investeringer. En attestationsord-
ning om bygningers energiforbrug er et middel til at 
afbøde denne mangel på oplysninger og kan få stor 
indflydelse på de berørte parters tilskyndelse til at frem­
me udførelsen af rentable isoleringsforbedringsarbejder 
i bygningerne, hvilket igen vil kunne få en betydelig 
beskæftigelseseffekt (planlæggere, arkitekter, ingeniø­
rer, energisynsmænd, entreprenører, håndværkere og 
deres respektive ansatte) i byggesektoren. 
Ifølge Kommissionen skulle de investeringer, der er 
nødvendige for at spare 1 million toe pr. år i bygnings-
sektoren, kunne skabe mindst 5 000 arbejdspladser om 
året. 
13. I denne forbindelse bør man fortsat undersøge 
mulighederne for ekstern finansiering af investeringer i 
energibesparelser. 
14. Selv om man på den ene side kan støtte iværksæt­
telsen af energisyn af bygninger, kan man på den anden 
side ikke set bort fra, at direktivforslaget må forventes 
at få indflydelse på ejendomsmarkedet og med tiden på 
gennemgribende måde indvirke på værdiforholdene i 
ejendomsbestanden. 
15. De kriterier, Kommissionen har lagt sig fast på, 
for så vidt angår definitionen af ældre bygninger, nyere 
eller nye bygninger, offentlige eller private, fælles eller 
individuelle bygninger, er ikke præcise nok og kan 
medføre negative reaktioner fra de berørte parters side. 
Det er derfor absolut nødvendigt at tydeliggøre og 
præcisere disse kriterier. 
16. Direktivforslaget indeholder muligheder for del­
vis eller fuldstændig fritagelse af visse offentlige, priva­
te, landbrugs- og industribygninger, fordi Kommissio­
nen ønsker at give medlemsstaterne et vist spillerum, 
for så vidt angår direktivets anvendelsesområde. Det 
er beklageligt, at ikke samtlige bygninger, herunder 
offentlige bygninger og industri- og landbrugsbygnin­
ger, er medtaget i direktivet, da disse kunne tjene som 
værdifulde eksempler, ligesom de rummer et betydeligt 
energibesparelsespotentiel. Desuden er denne frem­
gangsmåde bestemt ikke befordrende for en effektiv 
anvendelse af det foreslåede direktiv pr. 1 januar 1993. 
17. Bemærkningerne til de to ovennævnte punkter 
afspejler en vis usikkerhed og tøven i Kommissionens 
forslag: dette må afhjælpes, så at direktivet fremtræder 
præcist og effektivt. 18. For at fremme en velafbalanceret og smertefri 
gennemførelse af direktivet og for at tage hensyn til 
de betragtninger, som ligger til grund for eventuelle 
undtagelser, bør de foreslåede foranstaltninger i direkti­
vet vedrøre samtlige bygninger, idet der dog skal fast­
sættes forskellige ikrafttrædelsestidspunkter for direkti­
vets bestemmelser, da der er tale om forskellige 
bygningstyper. Dette direktiv bør ikke rumme undtagel­
ser, og der bør sættes kraftigt ind på at informere både 
ministerier, amter og kommuner, lokale og offentlige 
myndigheder, byggebranchen, offentlige op private 
ejerorganisationer, formueforvaltere, forretningsførere 
og administratorer af ejendomme samt forbrugerorga­
nisationer herom. Formålet skal være at tilskynde alle 
berørte moralske eller fysiske personer til at arbejde på 
at gøre ejendomsmarkedet gennemsigtigt. 
19. De berørte brancher bør informeres grundigt om 
dette direktiv, nærmere betegnet om energisynsmeto-
den, jf. bilag C til Kommissionens meddelelse til Rådet 
af 13. november 1984 og punkt 9 ovenfor. 
20. I øvrigt bør arbejdsmarkedets parter inddrages i 
iværksættelsen af disse foranstaltninger. 
21. Der erindres om, og det understreges, at udform­
ningen og gennemførelsen af en klar, objektiv, sammen­
hængende, fælles politik vedrørende rationel udnyttelse 
af energien i bygninger, og især udformningen af infor­
mationsforanstaltninger baseret på energisyn i bygnin­
ger, ikke udelukkende afhænger af de af energipolitik­
ken berørte kredse, men ligeledes forudsætter, at alle 
interesser og fag i byggesektoren samt ressortministrene 
i medlemsstaterne drages aktivt ind. 
Det vil være hensigtsmæssigt snarest at indkalde de tolv 
ministre med ansvar for byggesektoren, således at de 
kan formulere en EF-politik på området. 
22. Kommissionen vurderer de samfundsmæssige 
besparelser på arbejdsløshedsområdet, som vil være en 
følge af den beskæftigelse, som investeringer i energi­
besparelser svarende til 1 million toe på årsbasis vil 
skabe, til 50 millioner ECU pr. år. Der vil således blive 
frisat betydelige økonomiske ressourcer, som i de første 
gennemførelsesår bør stilles til rådighed for politikken 
til rationel energiudnyttelse i bygningssektoren, såvel i 
form af støtte til ejere af ejendomme og investorer, som 
i form af lån og forskud til de berørte byggefag, således 
at de kan omstille sig til de nye opgaver (uddannelse 
af planlæggere og energisynsmænd, entreprenør- og 
håndværkermateriel). 
23. Der bør derudover gøres status over de aktivite­
ter i byggesektoren og generelt i bygge- og anlægssekto-
11. 4. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 95/27 
ren, som kan øge energieffektiviteten (direktivforslag sektor, osv.) samt forbedre »det fælles tekniske sprog« 
vedrørende byggematerialer, levering til den offentlige (f.eks. Eurokodekserne). 
Bryssel, den 25. februar 1988. 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
BILAG I 
Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne: 
1. Punkt 12, 2. linje 
Ordet »frivillig« indskydes før »atestationsordning«. 
Begrundelse 
Selv om der er grund til at støtte enhver foranstaltning, der går i retningen af at nedbringe energiforbruget 
og således at gøre offentligheden bevidst om det nødvendige i at forbedre bygningers energiøkonomi, bør de 
af Kommissionen foreslåede foranstaltninger ikke være obligatoriske, men bør kunne iværksættes på et 
frivilligt grundlag. 
Man bør derfor i højere grad, navnlig gennem oplysnings- og uddannelsesforanstaltninger, opmuntre offentlig­
heden til at spare på energien, fremfor at pålægge offentligheden nye forpligtelser, som må befrygtes at blive 
ganske omkostningskrævende og som vil have en tvivlsom effekt. 
Resultat af afstemningen 
For: 42, imod: 68, hverken for eller imod: 3. 
2. Punkt 17 
Fra og med 2. linje affates teksten således: 
»fra Kommissionens side med hensyn til at lægge sig fast på en forpligtende helhedsprocedure. Alene af 
denne grund hersker der for ØSU tvivl om den effekt, man kan forvente sig af gennemførelsen af dette 
direktivforslag.« 
Punkt 18 
Affattes i stedet som følger: 
»Derfor synes det mere hensigtsmæssigt, i hvert fald på dette stadium, at formulere Kommissionens forslag i 
en kraftig henstilling fra Rådet til medlemsstaterne og ikke i et direktiv. Denne henstilling bør gælde alle 
bygninger, og der bør sættes kraftigt ind på at informere både ministerier, amter og kommuner, lokale og 
offentlige myndigheder, byggebranchen, offentlige og private ejerorganisationer, formueforvaltere, forret­
ningsførere og administratorer af ejendomme samt forbrugerorganisationer herom. Formålet skal være at 
tilskynde alle berørte moralske eller fysiske personer til at arbejde på at gøre ejendomsmarkedet gennemsig­
tigt.« 
Nr. C 95/28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 11.4.88 
Punkt 19, linje 1 
»Direktiv« ændres til »henstilling«. 
Begrundelse 
Udtalelsen indeholder i forvejen et forslag om en kraftig udvidelse af Kommissionsforslagets anvendelsesområ­
de til bl.a. også at omfatte offentlige bygninger. Hertil kommer, at man i de fleste medlemsstater fortsat ikke 
er tilstrækkeligt opmærksom på de fordele, der ligger i at gøre bygninger mere energieffektive. 
På denne baggrund er det af principielle og praktiske årsager yderst betænkeligt allerede på indeværende 
stadium at indføre en forpligtelse. 
Ændringsforslagene tager sigte på at optage ordførerens oprindelige tekster i udtalelsen. 
Resultat af afstemningen 
For: 60, imod: 79, hverken for eller imod: 6. 
3. Punkt ), side 4 
Hele afsnittet udgår til fordel for følgende ordlyd: 
»Den energisynsmetode, som der slås til lyd for i bilag C til Kommissionens meddelelse af 13. november 
1984 (se punkt 9 ovenfor), må betragtes som værende for kompliceret og bør begrænses til de dele af 
bygningsstrukturen, som vil kunne give cost-effective løsninger og indebære en tilbagebetaling af investeringen 
over fem år eller mindre.« 
Begrundelse 
Ingen. 
Resultat af afstemningen 
For: 39, imod: 69, hverken for eller imod: 2. 
BILAG II 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer af ØSU stemte for udtalelsen: 
Amato, Arena, Ataide-Ferreira, Bazianas, Beltrami, Bento-Goncalves, Beretta, Bleser, Boddy, Lobo-Brandåo 
R. Cai, Bredima-Savopoulou, Burnel, Calvet-Chambon, Carroll, Cavazzuti, Ceballo-Herrero, Christie, Clavel, 
Cortois, Curlis, Dassis, Delhomenie, Della Croce, Dos Santos, Drilleaud, van Eeckert, Elstner, Etty, Eulen, 
Flum, Frandi, Fresi, Geuenich, Glesener, Gomez-Martinez, Gredal, Green, Hagen, Hammond, Hilkens, 
Horsken, Houthuys, Jenkins, Kelly, Larsen, Laur, Machado von Tschusi, Maddocks, Mourgues, Muhr, 
Muniz-Guardado, Muller, Murphy, Nielsen B., Nielsen P., Nierhaus, Nieuwenhuize, Nugeyre, Orsi, Petropou-
los, Proenca, Pronk, Raftopoulos, Rangoni-Machiavelli, Romoli, Roseingrave, Rouzier, Sai'u, Salmon, Salomo-
ne, Santillan-Cabeza, Schmitz, Schopges, Silva, Smith A.R., Smith L.J., Solari, Spijkers, Stådelin, Velasco-
Mancebo, Yverneau, Zufiaur-Narvaiza. 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer af ØSU stemte imod udtalelsen: 
Årets, Aspinall, Broicher, Campbell, Cashman, Ceyrac, Collas, Alves-Conde, Coyle, van Dam, De Tavernier, 
Dodd, Donck, Fiather, Gardner, Giacomelli, Hancock, Hovgaard-Jakobsen, Jaschick, Kaaris, Kenna, Low, 
Masprone, Meyer-Horn, Moreland, Neto da Silva, Noordwal, de Normann, Pardon, Pearson, Pelletier, 
Perrin-Pelletier, Petersen, Polyzos, Proumens, Ribiére, Riera-Marsa, Robinson, Schade-Poulsen, Schnieders, 
Storie-Pugh, Tamlin, Tukker, Wagner, Whitworth, Williams. 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer af ØSU stemte hverken for eller imod udtalelsen: 
Corell-Ayora, Drago, Dunet, Poéton, Termes-Carrero, Tiemann, Tixier.