EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den14.6.2018 COM(2018) 461 final 2018/0244(CNS) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om associering af de oversøiske lande og territorier med Den Europæiske Union, herunder forbindelser mellem Den Europæiske Union på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side

("associeringsafgørelsen") {SWD(2018) 337 final}

{SEC(2018) 310 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Dette forslag kommer i forbindelse med den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, der er beskrevet i meddelelserne fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer. I meddelelserne blev de vigtigste prioriteter og den overordnede budgetramme for EU's programmer vedrørende foranstaltninger udadtil under udgiftsområdet "Naboområder og verden" fastlagt. En af disse prioriteter er en rådsafgørelse om associering af de oversøiske lande og territorier med Den Europæiske Union, herunder forbindelserne mellem Den Europæiske Union på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side. Oversøiske lande og territorier (OLT'er) har været associeret med Den Europæiske Union (EU) siden Romtraktatens ikrafttræden i 1958. Disse 25 øer, som er beliggende i Atlanterhavet, Antarktis, Arktis, Vestindien, Det Indiske Ocean og Stillehavsområdet, er ikke suveræne lande, men hører under fire EU-medlemsstater: Danmark, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Nederlandene. Dette forslag forudsættes anvendt fra den 1. januar 2021 og forelægges for 27 medlemsstater i overensstemmelse med den meddelelse, som Det Europæiske Råd modtog den 29. marts 2017 fra Det Forenede Kongerige om dets beslutning om at udtræde af Den Europæiske Union og Euratom i henhold til artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union. Det finder derfor ikke anvendelse på de 12 OLT'er, der er knyttet til Det Forenede Kongerige. De 13 resterende OLT'ers associering med Unionen udspringer af den forfatningsmæssige tilknytning, som disse lande og territorier har til de tre medlemsstater: Danmark, Frankrig og Nederlandene. OLT'erne har generelt et vidtrækkende selvstyre, der dækker områder såsom økonomiske anliggender, arbejdsmarkedet, folkesundhed, indre anliggender og told. Forsvars- og udenrigspolitik henhører normalt under medlemsstaternes kompetence. OLT'erne er ikke en del af Unionens toldområde og står uden for det indre marked. EU-lovgivning finder derfor ikke anvendelse. Indbyggerne i OLT'erne er EU-borgere, eftersom de er statsborgere i den EU-medlemsstat, som deres land eller territorium forfatningsmæssigt hører under. Rådets afgørelse EU/2013/755 - associeringsafgørelsen - dækker forbindelserne mellem OLT'erne (inkl. Grønland), de medlemsstater, som de er knyttet til, og Den Europæiske Union. I afgørelsen redegøres der de særlige forbindelser, som OLT'er har med EU som en del af "EU-familien" og den specifikke retlige ramme, der gælder for dem. Den vigtigste finansielle kilde for den nuværende associeringsafgørelse er den 11. Europæiske Udviklingsfond (EUF), der omfatter programmering og finansiering af territoriale og regionale programmer for OLT'er undtagen Grønland, for hvilke der findes en specifik afgørelse, der finansieres over EU's budget. Før 1982 blev Grønland anset som via Danmark at være en del af EU, således at EU-fartøjer kunne fiske i grønlandske farvande. Efterfølgende trak Grønland sig ud af EU og blev tilknyttet som et OLT gennem Grønlandstraktaten. I traktaten blev behovet for at bevare de tætte forbindelser mellem EU og Grønland understreget, navnlig med hensyn til Grønlands udviklingsbehov og EU's fiskerirettigheder. En fiskeriaftale blev undertegnet den 13. marts 1984. I forlængelse af midtvejsrevisionen af den fjerde fiskeriprotokol konkluderede Det Europæiske Råd i 2003, at den indførte ordning bør tage hensyn til fiskeriets betydning og de strukturelle problemer i Grønland. I den fælles erklæring fra 2006 mellem EU, Grønland og Danmark, fastsættes de fælles mål for et nyt partnerskab. Det udgjorde det politiske grundlag for Rådets afgørelse 2006/526/EF, der definerede rammerne for samarbejdet i perioden 2007-2013. Rådets afgørelse 2014/137/EU omfatter nu dækker perioden 2014-2020 og er i overensstemmelse med den efterfølgende fælles erklæring fra 2015 fra EU, Grønland og Danmark, hvori det bekræftes, at der er tætte forbindelser mellem parterne. Den nuværende Grønlandsafgørelse komplementerer associeringsafgørelsen, men i den fastsættes nogle forhold, der er særlige for forbindelserne med Grønland. I midtvejsevalueringsrapporten (december 2017) om 10 eksterne finansieringsinstrumenter, herunder Grønlandsafgørelsenog den 11. EUF, som omfatter programmeringen for de andre OLT'er, blev det konkluderet, at de eksterne finansieringsinstrumenter var "egnet til formålet". Både i rapporten og i de gennemførte høringer blev det understreget, at der er behov for større fleksibilitet, forenkling, sammenhæng og forbedrede resultater. Dette har ført til et forslag om et fremtidigt instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde, som vil trække på erfaringer for at bidrage til at strømline opbygningen af EU's optræden udadtil. Associeringsafgørelsen og Grønlandsafgørelsen kan ikke omfattes af det nye instrument for naboskabs, udvikling og internationalt samarbejde eller af nogen anden retsakt, der er underlagt den almindelige lovgivningsprocedure. Det skyldes, at de begge er omfattet af en særlig vedtagelsesprocedure: Rådets afgørelse med enstemmighed efter høring af Europa-Parlamentet. For at reducere antallet af programmer foreslås det imidlertid, at de to afgørelser samles i én afgørelse, der omfatter alle OLT'er, herunder Grønland. Desuden udgør artikel 203 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) retsgrundlaget for associeringsafgørelsen og for Grønlandsafgørelsen. I forlængelse af forslaget om at opføre EUF på budgettet bør finansieringen til både Grønland og de andre oversøiske lande og territorier komme fra den nye budgetpost 6 "Naboområder og verden". En ny retsakt for alle OLT'er, der dækker de politiske og retlige rammer, og hvori der redegøres for, hvordan samarbejdet gennemføres, vil sikre: ·samlet forvaltning – med alle OLT'er under den samme finansieringskilde (EU-budgettet) vil der blive skabt synergier med hensyn til programmering og gennemførelse ·konsolidering af fælles målsætninger ·forenkling og sammenhæng i den retlige ramme ·højnet profil for OLT'erne og Unionen som helhed.

Idet begge beslutninger anses for "egnet til formålet", er det ledende princip at bevare det, der fungerer godt, og samtidig forbedre det, der nedsætter partnernes evne til effektivt at levere resultater med hensyn til deres politikker og prioriteter. På den anden side har de pågældende medlemsstater insisteret kraftigt på at bevare strukturen og den gældende EU-ret i den nuværende associeringsafgørelse. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område De nuværende regler og procedurer for EU-OLT-associeringen er fastsat i afgørelse 2013/755/EU af 25. november 2013 om OLT'ernes associering med Den Europæiske Union. De regler og procedurer, der vedrører forbindelserne med Grønland, er fastlagt i afgørelse 2014/137/EU af 14. marts 2014 om forbindelserne mellem Den Europæiske Union på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder I "Europa 2030" fastsættes en målestok for sammenhæng på tværs af alle politikområder, hvad angår energieffektivitet og dennes bidrag til energiforsyningssikkerheden og den klima- og energipolitiske ramme for 2030. Der vil ligeledes blive sikret sammenhæng med Parisaftalen om klimaændringer. Den integrerede EU-politik for den arktiske region afspejler EU's strategiske interesse i at spille en central rolle i den arktiske region. Med tidligere initiativer som grundlag slås der til lyd for en EU-politik med fokus på at fremme internationalt samarbejde i kampen mod klimaændringer i Arktis' skrøbelige miljø og på at fremme og bidrage til bæredygtig udvikling, især i den europæiske del af Arktis. Grønland spiller som en del af Kongeriget Danmark en vigtig rolle i visionen for denne politik. Foranstaltninger, der finansieres i henhold til dette forslag, skal stemme overens med dem, der gennemføres inden for rammerne af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den nyligt foreslåede europæiske fredsfacilitet. Humanitære foranstaltninger bør ikke finansieres gennem dette forslag, da de fortsat vil blive finansieret gennem forordningen om humanitær bistand. I Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 blev der opstillet et mere ambitiøst mål for klimamainstreaming på tværs af alle EU-programmer med en målsætning om, at mindst 25 % af EU's udgifter skal bidrage til realiseringen af klimamålene. Foranstaltninger i medfør af dette program forventes at bidrage med 20 % af programmets samlede finansieringsramme til klimamålsætningerne. Dette programs bidrag til at opnå dette overordnede mål vil blive overvåget via et EU-klimamarkørsystem med en detaljeret opdeling, og i den forbindelse vil mere præcise metoder blive anvendt, såfremt de er til rådighed. Kommissionen vil fortsætte med at fremlægge oplysningerne årligt i form af forpligtelsesbevillinger inden for rammerne af det årlige budgetforslag. For at understøtte den fulde udnyttelse af programmets potentiale til at bidrage til klimamålsætningerne vil Kommissionen søge at identificere relevante aktioner gennem hele programforløbet, fra forberedelse og gennemførelse til gennemgang og evaluering. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Associeringsafgørelsen er baseret på fjerde del af TEUF. Associeringens nærmere regler og procedurer er fastsat i Rådets afgørelser truffet på grundlag af artikel 203 i TEUF, ifølge hvilken sådanne afgørelser vedtages via en særlig lovgivningsprocedure. Artikel 198-204 i TEUF finder anvendelse på Grønland, medmindre andet følger af de særlige bestemmelser, der er fastsat i protokol nr. 34 om særlige ordninger for Grønland, som er knyttet som bilag til TEUF. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) De nærmere detaljer vedrørende bestemmelserne i fjerde del i TEUF skal nødvendigvis fastlægges på EU-plan, eftersom formålet med associeringen, dvs. social og økonomisk udvikling og nære økonomiske forbindelser mellem OLT'erne og Unionen som helhed, ikke kan opfyldes ved hjælp af tiltag på medlemsstatsligt plan. Hertil kommer, at medlemsstaterne ikke ville være i stand til at gribe ind med hensyn til OLT's handelsordning, idet EU er eneansvarlig for den fælles handelspolitik (femte del, afsnit II, i TEUF). Tilgangen til samarbejdet med OLT'erne i Kommissionens lovgivningsmæssige forslag er i overensstemmelse med partnerskabs-, komplementaritets- og nærhedsprincippet. Det foreslås, at Unionens finansielle bistand til OLT'erne baseres på programmeringsdokumenter, som de kompetente OLT-myndigheder og Kommissionen vil have det fælles ansvar for, og hvori strategierne for samarbejdet mellem Unionen og OLT'erne vil være defineret. Disse samarbejdsstrategier vil bygge på de udviklingsmål, strategier og prioritetsområder, som de kompetente OLT-myndigheder vedtager. Kommissionen, OLT'erne og deres medlemsstater vil arbejde tæt sammen for at træffe beslutning om aktiviteter, idet hver enkelt partners institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser fuldt ud respekteres. Uden at dette berører Kommissionens beføjelser, vil OLT'ernes myndigheder have det primære ansvar for at gennemføre de tiltag, som vedtages i henhold til samarbejdsstrategien. Kommissionen får til opgave at fastsætte de generelle regler og betingelser vedrørende disse programmer og projekter. Partnerskabet mellem Den Europæiske Union, Grønland og Danmark vil lette samråd og politikdialog om de målsætninger og samarbejdsområder, der defineres i denne afgørelse. Det vil navnlig fastsætte rammen, der danner grundlag for bredt samarbejde og bred dialog på områder af gensidig interesse. •Proportionalitetsprincippet

I henhold til artiklerne 198 og 199 i TEUF vil associeringen fortsat afstedkomme et omfattende partnerskab, som omfatter en institutionel ramme og handelsordninger og dækker mange samarbejdsområder samt de grundlæggende principper, som Unionens finansielle bistand til OLT'erne bygger på. I betragtning af de særlige forhold i OLT'erne og deres særlige forhold til EU bør der gennemføres en ny retsakt for alle OLT'er, der omfatter de politiske og retlige rammer for samarbejdet og angivelse af, hvordan dette bør gennemføres, som sikrer effektivitet, konsolidering af de fælles målsætninger og sammenhæng samt en højere grad af synlighed for OLT'erne som gruppe betragtet. Dette forslag afspejler derfor en strategi, som er fleksibel og tilpasset situationen i de enkelte OLT'er. I forslaget til afgørelse anvendes, medmindre andet er angivet, bestemmelserne om gennemførelse, evaluering og overvågning i instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) af hensyn til sammenhæng og effektivitet. 3.RESULTATER AF EX POST-EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Retrospektive evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning I henhold til artikel 7 i Grønlandsafgørelsen om gennemførelse skal der udarbejdes en midtvejsevalueringsrapport senest i juni 2018, der skal tjene som grundlag for fremtidigt arbejde med afgørelsen og foranstaltningerne heri. I den 11. EUF, som omfatter programmeringen af de andre OLT'er, omhandles behovet for en evaluering inden udgangen af 2018. Grønlandsafgørelsen (2014/137/EU) og den 11. EUF indgik derfor i en evaluering med otte andre eksterne finansieringsinstrumenter, som alle i henhold til artikel 17 i den fælles gennemførelsesforordning skulle gøres til genstand for en midtvejsevalueringsrapport inden udgangen af 2017. I rapporten, som Kommissionen vedtog i december 2017, blev det vurderet, om disse 10 instrumenter var egnede til formålet med henblik på at sikre en effektiv gennemførelse af EU's bistand. Den bestod af en overordnet analyse og 10 individuelle arbejdsdokumenter med vurdering af hvert enkelt finansielt instrument baseret på evalueringer foretaget af eksterne konsulenter i 2016-2017. I arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om Grønlandsafgørelsen blev det konkluderet, at hovedformålet – at bevare de nære og varige forbindelser mellem parterne og samtidig støtte en bæredygtig udvikling af Grønland – er nået og fortsat nås. Det stærke partnerskab og samarbejdet med Den Europæiske Union har gjort det muligt for Grønland at øge kapacitetsopbygningen, udvikle stærkere styring og finansielle systemer og styrke dets uddannelsessystem – og som følge heraf sin arbejdsstyrke. Grønlandsafgørelsen blev udformet, så de bredere politiske mål for partnerskabet med Den Europæiske Union er omfattet og bedre nås. Således kan målene fortsat nås frem til 2020. I arbejdsdokumentet om den 11. EUF blev det konkluderet, at den er relevant. Den udgør samlet en effektiv mekanisme med dokumenteret merværdi og tilfredsstillende intern sammenhæng. Det blev påpeget, at visse ineffektiviteter i gennemførelsesprocedurerne for OLT'erne har konsekvenser for samarbejdets effektivitet. Rapportens samlede konklusion var, at de eksterne finansieringsinstrumenter er formålstjenlige, relevante, stort set i overensstemmelse med EU's mål og partnerlandenes behov og fleksible nok til at støtte og muliggøre gennemførelsen af en dynamisk politisk ramme. Imidlertid blev det påpeget, at mangfoldigheden af instrumenter og procedurer underminerer den overordnede sammenhæng i og synligheden af EU's optræden udadtil, så synergier og komplementariteter ikke udnyttes fuldt ud. For at imødegå de politiske og operationelle udfordringer i vurderingerne, vil EU-budgettets udgiftsområde for foranstaltninger udadtil skulle have øget fokus på fire centrale tværgående punkter: fleksibilitet, forenkling, sammenhæng og resultater. Grønlandsafgørelsen er integreret i associeringsafgørelsen, der også omfatter Grønland, og de finansielle ressourcer til både Grønland og de øvrige OLT'er vil nu komme fra samme EU-budgetpost. Sammenlægningen af de to afgørelser vil således bidrage til forenkling, fleksibilitet og sammenhæng, idet de politiske forbindelser med alle OLT'er og de finansielle ressourcer vil blive samlet under et enkelt instrument. Dette vil understrege og styrke OLT'ernes særlige status og yderligere skærpe fokus på de særlige forhold i OLT'erne i modsætning til andre udviklingspartnere og fremhæve, at hovedvægten i samarbejdet med OLT'erne ligger på deres bæredygtige udvikling. •Høringer af interesserede parter Forbindelserne med OLT'erne, herunder Grønland, blev drøftet på et tematisk møde om tiden efter 2020 under det 16. EU-OLT-forum i Bruxelles den 23. februar 2018 og i et baggrundsdokument om debatten om perioden efter 2020 og betydningen heraf for OLT'er, som blev bestilt af OLT'ernes sammenslutning (OCTA). Desuden fandt der i forbindelse med den eksterne evaluering af de eksterne finansieringsinstrumenter, herunder Grønlandsafgørelsen og den 11. EUF, en åben offentlig høring sted over 12 uger, der blev afsluttet den 3. maj 2017. Under høringen blev der også indsamlet foreløbige input til fremtidige eksterne finansieringsinstrumenter. Høringen tog form af i) en onlineundersøgelse, der omfattede nogle vejledende spørgsmål for at fremme feedback, og ii) personlige møder med centrale interessenter. Følgende emner blev fremhævet under høringen: Af baggrundsdokumentet, der var bestilt af OCTA, fremgår det, at OLT'er generelt finder, at den nuværende associeringsafgørelse har bibragt mange fremskridt og er et godt retsinstrument, som der ikke er behov for at ændre væsentligt. Fremtidigt OLT-EU-samarbejde ville vinde ved at fokusere på at indfri målene for bæredygtig udvikling. Fremtidige forbindelser kunne finansieres via et selvstændigt OLT under budgettet med passende regler, der giver mulighed for enkel, fleksibel og smidig programmering. En indarbejdelse af EUF i EU-budgettet ville blive hilst velkommen, hvis visse fleksibilitetsaspekter ved EUF kan opretholdes. Nogle OLT'er opfordrede til øget finansiel støtte i anerkendelse af deres særlige geografiske forhold og deres tilhørsforhold til EU-familien. Dette synspunkt blev støttet af medlemsstaterne, som er af den opfattelse, at associeringsafgørelsen er det rette grundlag for OLT-EU-samarbejdet, selv om der forventes betydelige ændringer i gennemførelsen. I baggrundsdokumentet blev det også konstateret, at medlemsstaterne kunne acceptere et særligt instrument under budgettet, så længe vedlagte bestemmelser fortsat er hensigtsmæssige, og mere specifikt at budgetstøtten og princippet om flerårighed bevares. Under den offentlige høring om evalueringen af Grønlandsafgørelsen var der generel enighed om, at afgørelsen havde vist sig relevant og effektiv med hensyn til at forfølge og opfylde dens generelle og specifikke mål og afspejle dens generelle principper, hvad angår fremme af den politiske dialog om globale og arktiske spørgsmål. Hvad angår finansiel bistand efter 2020, kan procedurerne for programmering og gennemførelse af finansiel bistand til Grønland med fordel sammenlignes med de EUF-procedurer, der er åbne for andre OLT'er. Grønlandsafgørelsen betragtes som et værdifuldt instrument til bevarelse og styrkelse af de stærke bånd mellem Grønland og Unionen. De politiske aspekter af forbindelsen har udviklet sig meget i årenes løb.

•Ekstern ekspertbistand Den eksterne evaluering af Grønlandsafgørelsen og af den 11. EUF blev anvendt som grundlag for midtvejsevalueringsrapporten og de ledsagende arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene. Desuden bestilte OLT'erne et baggrundsdokument om debatten om tiden efter 2020 og dens betydning for OLT'erne, som blev udformet eksternt. •Konsekvensanalyse I 2018 gennemførte Kommissionen en konsekvensanalyse, der omfatter alle instrumenter under budgetposten "Et globalt Europa" i den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020. Konsekvensanalysen fokuserede på de betydelige ændringer, der foreslås for EU's optræden udadtil i FFR for 2021-2027. Disse ændringer omfattede en samling af flere instrumenter i ét bredt instrument og integrering af EUF i EU's budget. Det blev i analysen konkluderet, at fordelene ved at integrere EUF i budgettet ville være større end ulemperne, så længe visse betingelser er opfyldt. F.eks. bør det beløb, der afsættes til foranstaltninger udadtil, ikke være mindre end summen af EUF og de andre eksterne finansieringsinstrumenter til sammen; fleksibiliteten i EUF bør så vidt muligt overføres; og de militære operationer, der finansieres under EUF's fredsfacilitet for Afrika, bør fortsættes gennem en anden mekanisme, der ikke hører under budgettet. I konsekvensanalysen blev det også konkluderet, at de fleste instrumenter, bortset fra dem med et meget specifikt retsgrundlag eller formål, kan slås sammen. De instrumenter, der kan slås sammen, omfatter instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde, Den Europæiske Udviklingsfond, det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument, det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder, instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred, og partnerskabsinstrumentet. De instrumenter, der skal forblive separate, omfatter: Humanitær bistand, budgettet for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, en del af instrumentet for sikkerhed og samarbejde på det nukleare område, oversøiske lande og territorier (herunder Grønland), EU-civilbeskyttelsesmekanismen, instrumentet til førtiltrædelsesbistand, ordningen for EU-bistandsfrivillige, støtte til det tyrkisk-cypriotiske samfund, nødhjælpsreserven og den europæiske fredsfacilitet. Som anført af Kommissionen og understøttet af tilbagemeldingerne fra partnere under den offentlige høring, er den nuværende opbygning af de eksterne finansieringsinstrumenter for kompleks. Ved at samle en række instrumenter i ét bredt instrument opstår der mulighed for at rationalisere forvaltnings- og overvågningssystemerne og dermed mindske den administrative byrde for EU-institutionerne og medlemsstaterne. Et forenklet overvågningssystem vil give de relevante institutioner mulighed for at få et bedre og mere omfattende overblik over EU's eksterne udgifter. Udvalget for Forskriftskontrol gennemgik konsekvensanalysen den 25. april 2018 og fik en positiv udtalelse med bemærkninger. •Forenkling For så vidt angår forenkling har strømliningen af den retlige struktur til formål at mindske den administrative byrde sammenlignet med de nuværende instrumenter. I dag er forbindelserne med OLT'er og deres finansielle ressourcer (herunder programmering og gennemførelsesbestemmelser) omfattet af fire instrumenter: i) associeringsafgørelsen, ii) forordningen om den 11. EUF, iii) Grønlandsafgørelsen og iv) den fælles gennemførelsesforordning. I forslaget til afgørelse omhandles et enkelt instrument, der omfatter både de politiske aspekter og de særlige forbindelser mellem Unionen og OLT'erne. Det indeholder nødvendige specifikke bestemmelser om retningen, som forbindelsen til Grønland skal tage, de finansielle ressourcer konsolideres under én post i EU-budgettet, og der opstilles gennemførelsesbestemmelser, som i store træk følger instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde, så der sikres sammenhæng og forenkling. Om nødvendigt vil forslaget til afgørelse indebære særlige, forenklede regler for OLT'er, f.eks. for programmering. Endvidere vil overførslen (så vidt muligt) af EUF-karakteristika såsom princippet om flerårighed give mulighed for endnu mere enkle og fleksible procedurer, der tidligere ikke kunne anvendes for Grønland. Forslaget til afgørelse vil således forenkle forvaltningen af og opbygningen af tilsynet med de nuværende instrumenter. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET De finansielle ressourcer til Grønland vil komme fra budgetpost 6 i EU's budget: "Naboområder og verden". Da det er hensigten at overføre nogle af EUF's karakteristika såsom princippet om flerårighed til EU-budgettet, vil de nuværende procedurer for tildeling af midler til Grønland blive forenklet. Hvad angår de andre OLT'er, vil deres finansielle tildelinger blive flyttet fra EUF til budgetposten "Naboområder og verden". Med Kommissionens meddelelser om et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer er der under posten "Naboområder og verden" øremærket 500 mio. EUR til samarbejdet med OLT'erne. I denne afgørelse fastsættes det, at der skal tildeles et samlet beløb på 500 000 000 EUR (i løbende priser) til associeringen med OLT'erne. Af dette beløb skal 225 000 000 EUR afsættes til Grønland, 225 000 000 EUR til andre OLT'er, hvilket omfatter 159 000 000 EUR til territoriale programmer og 66 000 000 EUR til regionale programmer. Desuden står en intraregional finansieringsramme på 15 000 000 til rådighed for alle OLT'erne, herunder Grønland. Endvidere er der afsat et beløb på 22 000 000 EUR til teknisk bistand i overensstemmelse med den nye afgørelse samt et ikke-tildelt beløb på 13 000 000 EUR. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering

Gennemførelse, overvågning, evaluering og rapportering vil følge de regler, der er fastsat i bestemmelserne om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde, medmindre andet er fastsat i afgørelsen. •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget til afgørelse Da associeringsafgørelsen og Grønlandsafgørelsen slås sammen, vil alle områder, som ligner hinanden, eller mellem hvilke der er synergier blive slået sammen. Strukturen af den nuværende associeringsafgørelse og de fleste bestemmelser heri opretholdes, når det er nødvendigt, de særlige forhold ved EU's forbindelser til og samarbejde med Grønland vil blive fremhævet, såsom målet om at bevare de nære og varige forbindelser mellem Unionen, Grønland og Danmark, anerkendelsen af Grønlands geostrategiske placering, den politiske dialog og det potentielle samarbejde om arktiske spørgsmål samt fødevaresikkerheden. Som følge heraf opretholdes de positive resultater af Grønlandsafgørelsen. Den nye associeringsafgørelse bør bestå af samme struktur med samme søjler inden for politik, handel og samarbejde som den nuværende afgørelse. De vigtigste ændringer omfatter: ·Forslaget til afgørelse tager hensyn til konsekvenserne af Det Forenede Kongerige Storbritanniens og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og det faktum, at den særlige ordning i del IV i TEUF ikke længere vil finde anvendelse på de 12 britiske OLT'er. ·Formelt foretages der en generel ajourføring af teksten og bilagene hertil, navnlig for at tage højde for de seneste ændringer på beskatningsområdet og inden for handelslovgivningen. ·Med indarbejdelsen af EUF i EU-budgettet vil bilag IV og V i den nuværende afgørelse blive ophævet. Endvidere er bilag I om isolerede OLT'er blevet indarbejdet i afgørelsen. Bilag III om EIB's forvaltning af egne ressourcer vil blive ophævet. ·Tilføjelse til og ajourføring af bestemmelser, der afspejler status over forbindelserne med Grønland i henhold til artikel 3 (mål, principper og værdier), artikel 5 (gensidige interesser, komplementaritet og prioriteter), artikel 13 (retningsgivende principper for dialog), artikel 23 (ny artikel om råstoffer), artikel 31 (samarbejde inden for forskning og innovation) og artikel 35 (folkesundhed og fødevaresikkerhed). ·Del IV om finansielt samarbejde omfatter en særlig finansieringsramme under budgetpost 6 "Naboområder og verden" til OLT'erne. Der fastsættes også: ·En generel klausul med henvisning til instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde, hvad angår gennemførelse af det finansielle samarbejde i forslaget til afgørelse. Ikke desto mindre vil forslaget til afgørelse fortsat udgøre rammen for en specifik og forenklet programmering for OLT'erne. ·OLT'erne vil også som et princip fortsat være berettigede til at deltage i EU-programmer under den kommende flerårige finansielle ramme. De vil være berettigede til støtte under de tematiske programmer og hurtige indsatstiltag under instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde. ·En specifik bestemmelse/facilitet vil gøre det muligt for Kommissionen aktivt at fremme intraregionale projekter mellem OLT'er, stater/territorier i og udenfor AVS og regionerne i EU's yderste periferi. 2018/0244 (CNS) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om associering af de oversøiske lande og territorier med Den Europæiske Union, herunder forbindelser mellem Den Europæiske Union på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side

("associeringsafgørelsen") RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 203,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, under henvisning til en særlig lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)I denne afgørelse, som erstatter Rådets afgørelse 2013/755/EU ("associeringsafgørelsen") og Rådets afgørelse 2014/137/EU ("Grønlandsafgørelsen"), fastlægges regler og procedurer for EU's associering med oversøiske lande og territorier (OLT'er), herunder Grønland. (2)I henhold til artikel 204 i TEUF finder artikel 198-203 i TEUF anvendelse på Grønland, medmindre andet følger af de særlige bestemmelser, der er fastsat i protokol nr. 34) i TEUF om særlige ordninger for Grønland. I henhold til Grønlandstraktaten er forbindelserne mellem Unionen på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side reguleret ved Rådets afgørelse 2014/137/EU, hvori de nære historiske, politiske, økonomiske og kulturelle forbindelser mellem Unionen fremhæves, og et specifikt partnerskab og samarbejde fastlægges. Afgørelse 2014/137/EU udløber den 31. december 2020. (3)Fra den 1. januar 2021 bør EU's bistand til OLT'er, som tidligere blev finansieret af Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), finansieres over EU's almindelige budget. (4)For at reducere antallet af eksterne finansieringsinstrumenter og forbedre de resultater, de kaster af sig, bør forbindelserne med alle OLT'er, herunder Grønland, samles ved at erstatte associeringsafgørelsen eller Grønlandsafgørelsen med en enkelt afgørelse. (5)Partnerskabet i medfør af denne afgørelse bør gøre det muligt at bevare de stærke forbindelser mellem Unionen på den ene side og alle OLT'erne på den anden side. (6)I denne nye afgørelse bør fremhæves de særlige forhold vedrørende samarbejdet med Grønland, såsom målet om at bevare de nære og varige forbindelser mellem Unionen, Grønland og Danmark, anerkendelsen af Grønlands geostrategiske placering, betydningen af politisk dialog mellem Grønland og Unionen, eksistensen af en fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Grønland, og et muligt samarbejde om arktiske spørgsmål. Afgørelsen bør udgøre svar på de globale udfordringer samt bane vej for udviklingen af en proaktiv dagsorden og fremme gensidige interesser, navnlig klimaændringernes stigende indvirkning på menneskelige aktiviteter og miljøet, søtransport, naturressourcer, herunder råvarer og fiskebestande samt forskning og innovation. (7)TEUF og deraf afledt ret finder ikke automatisk anvendelse på OLT'erne, bortset fra et antal bestemmelser, hvori der eksplicit fastsættes det modsatte. OLT'er er ikke tredjelande, men de udgør heller ikke en del af det indre marked og skal i handelsmæssig sammenhæng opfylde de forpligtelser, som er fastlagt i forholdet til tredjelande, navnlig med hensyn til oprindelsesregler, overholdelse af sundheds- og plantesundhedsstandarder og beskyttelsesforanstaltninger. (8)Det særlige forhold mellem Unionen og OLT'erne udvikler sig fra at være et udviklingssamarbejde til at bevæge sig i retning af et gensidigt partnerskab til støtte for OLT'ernes bæredygtige udvikling. Solidariteten mellem Unionen og OLT'erne bør desuden baseres på deres unikke bånd og deres tilhørsforhold til den samme "europæiske familie". (9)2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling ("2030-dagsordenen"), der blev vedtaget af FN i september 2015, er det internationale samfunds svar på globale udfordringer og tendenser med hensyn til bæredygtig udvikling. Med målene for bæredygtig udvikling, Parisaftalen om klimaændringer og Addis Abeba-handlingsplanen som byggesten er 2030-dagsordenen en transformativ ramme til at udrydde fattigdom og opnå bæredygtig udvikling på globalt plan. Dens anvendelsesområde er universelt og sikrer en omfattende fælles ramme for handling, som gælder både Unionen og dens partnere. Den skaber ligevægt mellem de økonomiske, sociale og miljømæssige dimensioner af bæredygtig udvikling, idet de vigtige indbyrdes forbindelser mellem forskellige mål anerkendes. Hensigten med 2030-dagsordenen er, at ingen skal lades i stikken. Gennemførelsen vil blive nøje samordnet med andre internationale forpligtelser. Når der træffes foranstaltninger i medfør af denne afgørelse, bør der især ses på de indbyrdes forbindelser mellem bæredygtige udviklingsmål og integrerede foranstaltninger, der kan skabe sidegevinster og opfylde flere mål på en sammenhængende måde. (10)Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bør fortsat bygge på tre centrale søjler for at øge konkurrenceevnen, styrke modstandsdygtigheden og mindske sårbarheden og fremme samarbejde og integration mellem OLT'erne og andre partnere og naboregioner. (11)Den finansielle EU-bistand, der ydes via partnerskabet, bør tilføre udviklingen af Grønland et europæisk perspektiv og bør bidrage til at styrke de tætte og langvarige forbindelser med det og samtidig styrke OLT'ernes position som en fremskudt forpost for Unionen på basis af de fælles værdier og den fælles historie, der knytter partnerne sammen. (12)I betragtning af OLT'ernes geografiske beliggenhed og trods de enkelte aktørers forskellige status i forhold til EU-retten i et givet geografisk område bør samarbejdet mellem dem og deres naboer fortsættes i alle parters interesse med særligt fokus på områder af fælles interesse og på fremme af Unionens værdier og standarder. (13)Mange OLT'er er naboer til regioner i den yderste periferi, der er omhandlet i artikel 349 i TEUF, og til landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og andre tredjelandsterritorier og tredjelande, og deler fælles behov med deres naboer fra tilpasning til og afbødning af klimaforandringer og bevarelse af biodiversitet til forhold vedrørende havene, økonomisk diversificering og nedbringelse af katastroferisici. (14)I Kommissionens meddelelse af 24. oktober 2017 "Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi", konklusionerne af 15. og 16. OLT-EU-fora og Kommissionens henstillinger om forhandlingerne om en partnerskabsaftale mellem EU og AVS-landene opfordres der til at styrke regionale samarbejdsprogrammer, der omfatter OLT'er og deres naboer. (15)OLT'ernes landarealer og havområder rummer en stor biodiversitet. Klimaændringer påvirker OLT'ernes naturmiljø og udgør en trussel mod deres bæredygtige udvikling. Tiltagene på områderne bevarelse af biodiversitet og økosystemtjenester, katastroferisikobegrænsning, bæredygtig forvaltning af naturressourcer og fremme af vedvarende energi bidrager til tilpasningen til og afbødningen af klimaændringer i OLT'erne. Associeringen bør være rettet mod at sikre bevarelsen, genopretningen og den bæredygtige udnyttelse af den biologiske mangfoldighed og økosystemtjenester som et vigtigt led i opnåelsen af bæredygtig udvikling.

(16)Med henblik på at understrege betydningen af at tackle klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til integration af klimatiltag i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal bidrage til opfyldelsen af klimamålsætninger. Foranstaltninger i medfør af dette program forventes at bidrage med 20 % af programmets samlede finansieringsramme til klimamålsætningerne. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under gennemførelsen af programmet og på ny vurderet som led i dets midtvejsevaluering og revisionsprocedurer. (17)Den vigtige rolle, som OLT'er kan spille ved at bidrage til opfyldelsen af Unionens forpligtelser i multilaterale miljøaftaler, bør anerkendes i forholdet mellem Unionen og OLT'erne. (18)Unionen og OLT'erne anerkender den særlige betydning af uddannelse og erhvervsuddannelse som en løftestang for OLT'ernes bæredygtige udvikling. (19)Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bør tage højde for og bidrage til bevarelsen af OLT'ernes kulturelle mangfoldighed og identitet. (20)Handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde mellem Unionen og OLT'erne bør bidrage til målet om bæredygtig økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse. (21)Denne afgørelse bør resultere i mere fleksible oprindelsesregler, herunder nye muligheder for oprindelseskumulation. Kumulation bør ikke kun være en mulighed for OLT'er og lande med økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA-lande), men bør på visse betingelser også gælde produkter fra lande, som er omfattet af en frihandelsaftale med Unionen, samt, også på visse betingelser, produkter, som indføres told- og kvotefrit i Unionen under den generelle toldpræferenceordning. Det er nødvendigt at opstille betingelser for at undgå handelsfordrejning og sikre, at kumulationsordningerne fungerer efter hensigten. (22)Procedurerne for certificering af OLT-oprindelsen bør ajourføres af hensyn til de berørte virksomheder og administrative myndigheder i OLT'erne. Bestemmelserne om administrativt samarbejde mellem Unionen og OLT'erne bør ajourføres i overensstemmelse hermed. (23)Der bør desuden fastsættes tilstrækkeligt detaljerede beskyttelses- og overvågningsbestemmelser. Dette vil sikre, at OLT'ernes og Unionens kompetente myndigheder og de erhvervsdrivende har adgang til klare og gennemsigtige regler og procedurer. Endelig er det et spørgsmål af fælles interesse at sikre en korrekt anvendelse af de procedurer og ordninger, der giver OLT'erne mulighed for told- og kvotefrit at eksportere varer til Unionen. (24)Det er under hensyntagen til målet om integration og udvikling af den globale handel med tjenesteydelser og om etablering nødvendigt at støtte udviklingen af markederne for tjenesteydelser og investeringsmulighederne ved at forbedre OLT-tjenesteydelsers og -investeringers adgang til EU-markedet. Unionen bør i den forbindelse tilbyde OLT'erne den bedst mulige behandling, som tilbydes enhver anden handelspartner gennem omfattende mestbegunstigelsesklausuler, og samtidig sikre OLT'erne mere fleksible muligheder for handelsforbindelser, idet den behandling, som OLT'erne tilbyder Unionen, begrænses til, hvad andre større handelsøkonomier er blevet tilbudt. (25)På området finansielle tjenesteydelser bør samarbejdet mellem Unionen og OLT'erne bidrage til opbygningen af et mere sikkert, forsvarligt og gennemsigtigt finansielt system, som er afgørende, hvis den globale finansielle stabilitet skal forbedres og den bæredygtige vækst understøttes. Indsatsen på dette område bør have fokus på konvergens med internationalt vedtagne standarder og tilnærmelse af OLT'ernes lovgivning til EU-retten om finansielle tjenesteydelser. Der bør rettes behørig opmærksomhed mod at styrke den administrative kapacitet hos OLT-myndighederne, herunder på tilsynsområdet. (26)Den finansielle EU-bistand bør koncentreres om de områder, hvor den har størst virkning, under hensyntagen til dens kapacitet til at handle globalt og til at imødegå globale udfordringer såsom udryddelse af fattigdom, fremme af en bæredygtig og inklusiv udvikling eller fremme af demokrati, god regeringsførelse, menneskerettigheder og retsstatsprincipper overalt i verden samt dens langsigtede og forudsigelige engagement i udviklingsbistand og dens rolle i samordningen med medlemsstaterne. (27)Af effektivitets- og forenklingshensyn og for at anerkende OLT-myndighedernes forvaltningsmæssige kapacitet bør de finansielle ressourcer, der tildeles OLT'erne, forvaltes på grundlag af et gensidigt partnerskab. OLT'ernes myndigheder bør desuden påtage sig ansvaret for at formulere og gennemføre de politikker, der vedtages mellem parterne i form af samarbejdsstrategier. Der bør tages hensyn til OLT'ernes begrænsede administrative og menneskelige ressourcer i programmerings- og gennemførelsesprocessen. (28)I denne afgørelse fastlægges en finansieringsramme for associeringen mellem OLT'erne og Unionen, associeringsafgørelsen, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt 16 i den interinstitutionelle aftale [---] mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning, for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure. (29)De horisontale finansielle bestemmelser vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde finder anvendelse på denne afgørelse. I disse bestemmelser, der er fastlagt i finansforordningen, fastlægges navnlig proceduren for oprettelse og gennemførelse af budgettet gennem tilskud, indkøb, priser, indirekte gennemførelse og kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i TEUF, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne, for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for sund økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering. (30)Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne afgørelse vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå de specifikke mål med foranstaltningerne og levere resultater, bl.a. under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostninger, jf. artikel 125, stk. 1, i finansforordningen. (31)Unionen bør tilstræbe den mest effektive anvendelse af de ressourcer, der er til rådighed, for at optimere virkningen af sine foranstaltninger udadtil. Dette bør ske ved hjælp af sammenhæng og komplementaritet blandt Unionens eksterne finansieringsinstrumenter samt skabelse af synergier med andre EU-politikker og -programmer. For at få størst mulig virkning af kombinerede interventioner med henblik på at nå et fælles mål bør denne afgørelse give mulighed for en kombination af finansiering med andre EU-programmer, så længe bidragene ikke dækker de samme omkostninger. (32)I denne afgørelse bør der om nødvendigt henvises til [NDICI -forordningen] (instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde) med henblik på gennemførelsen af samarbejdet og derved sikres sammenhæng i forvaltningen på tværs af instrumenter. (33)For at tage hensyn til udvikling og ændringer i told- og handelslovgivning bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen, for så vidt angår indholdet i bilag II, III og IV, for at sætte Kommissionen i stand til at indføre disse ændringer i afgørelsen. Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, der kan danne grundlag for at evaluere programmets praktiske virkninger. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. (34)Henvisningerne til de eksterne bistandsinstrumenter i artikel 9 i Rådets afgørelse 2010/427/EU bør læses som en henvisning også til denne afgørelse. Kommissionen bør sikre, at denne afgørelse gennemføres i overensstemmelse med den rolle, EU-Udenrigstjenesten har i henhold til afgørelsen. (35)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af artikel 10, stk. 6, og artikel 16, stk. 8, i bilag II, artikel 2 i bilag III og artikel 5 og 6 i bilag IV til denne afgørelse bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011.

(36)Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af effektive og forholdsmæssige foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og Rådets forordning (EU) 2017/1939. Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371. I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder. Af denne grund bør aftaler med lande og territorier uden for EU og med internationale organisationer, og enhver anden kontrakt eller aftale, der følger af denne afgørelses gennemførelse, indeholde bestemmelser, som udtrykkeligt giver Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage en revision, kontrol og inspektion på stedet i overensstemmelse med deres respektive beføjelser, og sikrer, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler gives tilsvarende rettigheder. (37)Rådet bør på grundlag af denne afgørelse kunne reagere på alle ovennævnte faktorer på en innovativ måde, der både er i tråd med og tilpasset til de forskellige situationer — VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: DEL I ALMINDELIGE BESTEMMELSER VEDRØRENDE DE OVERSØISKE LANDES OG TERRITORIERS ASSOCIERING MED UNIONEN KAPITEL 1 GENERELLE BESTEMMELSER Artikel 1

Genstand 1.Ved denne afgørelse fastlægges de oversøiske landes og territoriers (OLT'ers) associering med Unionen ("associeringen"), der udgør et partnerskab på grundlag af artikel 198 i TEUF til støtte for OLT'ernes bæredygtige udvikling og til fremme af Unionens værdier og standarder i resten af verden. 2.Partnerne i associeringen er Unionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under. 3.I denne afgørelses artikel 73 fastlægges finansieringsprogrammet for associering med alle OLT'erne i perioden 2021-2027 ("programmet"). I afgørelsen fastsættes programmets mål, EU-finansieringsformerne og reglerne for at yde en sådan finansiering, som anført i bilag I til denne afgørelse. Artikel 2

Territorialt anvendelsesområde Associeringen finder anvendelse på de OLT'er, der er opført i bilag II til TEUF. Artikel 3

Mål, principper og værdier 1.Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bygger på mål, principper og værdier, som OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, og Unionen har til fælles. 2.Partnerne anerkender hinandens ret til at fastsætte egne politikker og mål for bæredygtig udvikling, fastsætte egne niveauer for national miljøbeskyttelse og beskyttelse af arbejdstagere og vedtage eller ændre berørte love og politikker i overensstemmelse hermed under hensyntagen til deres tilslutning til internationalt anerkendte standarder og aftaler. De tilstræber i den forbindelse at sikre et højt niveau for beskyttelse af miljø og arbejdstagere. 3.Ved gennemførelsen af denne afgørelse følger partnerne gennemsigtigheds- og nærhedsprincippet og imødekommer behovet for effektivitet og tager ligeligt hensyn til de tre grundsten i OLT'ernes bæredygtige udvikling: økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse. 4.Det overordnede mål med denne afgørelse er at fremme OLT'ernes økonomiske og sociale udvikling og at etablere nære økonomiske forbindelser mellem OLT'erne og Den Europæiske Union som helhed. Associeringen tilstræber at opfylde dette overordnede mål ved at styrke OLT'ernes konkurrenceevne, styrke deres modstandsdygtighed, mindske deres økonomiske og miljømæssige sårbarhed og fremme samarbejdet mellem dem og andre partnere. 5.Afgørelsens specifikke mål er, jf. artikel 3, stk. 5, og artikel 21 i TEU:

(a)at fremme og støtte samarbejdet med OLT'er (b)at støtte og samarbejde med Grønland om at imødegå dets væsentlige udfordringer såsom at højne uddannelsesniveauet og bidrage til den grønlandske forvaltnings kapacitet til at formulere og gennemføre nationale politikker. 6.I bestræbelserne på at nå disse mål respekterer associeringen de grundlæggende principper om frihed, demokrati, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, retsstaten, god regeringsførelse og bæredygtig udvikling, som OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, har til fælles. Artikel 4

Forvaltning af associeringen Kommissionen og OLT'ernes myndigheder og om nødvendigt de medlemsstater, som OLT'erne hører under, forvalter associeringen i overensstemmelse med deres respektive institutionelle, retlige og finansielle beføjelser. Artikel 5

Gensidige interesser, komplementaritet og prioriteter 1.Associeringen udgør rammen for politisk dialog og samarbejde om spørgsmål af fælles interesse. 2.Samarbejde på områder af fælles interesse prioriteres, bl.a.: (a)økonomisk diversificering af OLT'ernes økonomier, herunder deres videre integrering i verdensøkonomien og i de regionale økonomier i det særlige tilfælde med Grønland, behovet for at øge arbejdsstyrkens færdigheder (b)fremme af grøn og blå økonomi (c)bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder bevarelse og bæredygtig udnyttelse af biodiversiteten og økosystemtjenester (d)modvirkning af klimaændringer og tilpasning til virkningerne af klimaændringer (e)fremme af katastroferisikobegrænsning (f)fremme af forskning, innovation og videnskabelige samarbejdsaktiviteter (g)fremme af den sociale, kulturelle og økonomiske udveksling mellem OLT'erne, deres nabolande og andre partnere (h)arktiske spørgsmål. 3.Samarbejdet på områderne af fælles interesse er rettet mod at fremme OLT'ernes autonomi og udviklingen af OLT'ernes kapacitet til at udforme, gennemføre og kontrollere de strategier og politikker, der er nævnt i stk. 2. Artikel 6

Fremme af associeringen 1.Med henblik på at styrke de gensidige forbindelser tilstræber Unionen og OLT'erne at udbrede kendskabet til associeringen blandt deres borgere, især ved at fremme udviklingen af forbindelserne og samarbejdet mellem myndighederne, det akademiske miljø, civilsamfundet og erhvervslivet i OLT'erne på den ene side og deres forhandlingspartnere i Unionen på den anden. 2.OLT'erne gør en indsats for at styrke og fremme deres forbindelser med Unionen som helhed. Medlemsstaterne støtter denne indsats.

Artikel 7

Regionalt samarbejde, regional integration og samarbejde med andre partnere 1.Med forbehold af artikel 3 i denne afgørelse støtter associeringen OLT'erne i deres indsats for at deltage i relevante internationale, regionale og/eller subregionale samarbejdsinitiativer samt i regionale eller subregionale integrationsprocesser i tråd med deres egne forhåbninger og i overensstemmelse med de mål og prioriteter, som de kompetente OLT-myndigheder har fastsat. 2.Unionen og OLT'erne kan med henblik herpå udveksle oplysninger og bedste praksis eller etablere enhver anden form for tæt samarbejde og koordinering med andre partnere som led i OLT'ernes deltagelse i regionale og internationale organisationer og eventuelt gennem internationale aftaler. 3.Associeringen tilstræber at støtte samarbejdet mellem OLT'erne og andre partnere på de samarbejdsområder, der er fastsat i denne afgørelses del II og III. Målet med associeringen er i den forbindelse at fremme samarbejdet mellem OLT'erne og regionerne i den yderste periferi, som er nævnt i artikel 349 i TEUF, deres nabolande i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS-staterne) og ikke-AVS-stater. Med henblik på at opfylde dette mål forbedrer Unionen koordineringen og synergierne mellem de relevante EU-programmer. Unionen bestræber sig også på at inddrage OLT'erne i sine dialogfora med disses nabolande, hvad enten de er stater eller territorier i eller uden for AVS, og eventuelt med regionerne i den yderste periferi. 4.Støtten til OLT'ernes deltagelse i relevante regionale integrationsorganisationer har navnlig fokus på: (a)kapacitetsopbygning i relevante regionale organisationer og institutioner, som OLT'erne er medlem af (b)regionale og subregionale initiativer såsom gennemførelse af sektorspecifikke reformpolitikker, der vedrører de samarbejdsområder, som er beskrevet i denne afgørelses del II og III (c)OLT'ernes kendskab til og viden om betydningen af regionale integrationsprocesser på forskellige områder (d)OLT'ernes deltagelse i udviklingen af regionale markeder inden for rammerne af regionale integrationsorganisationer (e)investeringer på tværs af grænserne mellem OLT'erne og deres nabolande. Artikel 8

Deltagelse i europæiske grupper for territorialt samarbejde Ved anvendelse af denne afgørelses artikel 7, stk. 1, 2 og 3, indebærer samarbejdsinitiativer og andre former for samarbejde ligeledes, at statslige myndigheder, regionale og subregionale organisationer, lokale myndigheder og eventuelt andre offentlige og private organer eller institutioner (herunder leverandører af offentlige tjenesteydelser) fra en OLT kan deltage i en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) under overholdelse af reglerne og målene for samarbejdsaktiviteterne i denne afgørelse samt reglerne og målene i forordning (EU) nr. 1302/2013 og i overensstemmelse med de ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som OLT'et hører under. Artikel 9

Særbehandling 1.Associeringen tager højde for OLT'ernes forskelligartethed hvad angår økonomisk udvikling og kapacitet til at drage fuldt udbytte af det regionale samarbejde og den regionale integration, der er omhandlet i artikel 7. 2.Der indføres særbehandling af isolerede OLT'er. 3.Med henblik på at sætte isolerede OLT'er i stand til at håndtere bl.a. strukturelle hindringer, som står i vejen for deres udvikling, tages der i denne særbehandling højde for OLT'ernes særlige vanskeligheder, bl.a. ved fastsættelsen af størrelsen af den finansielle bistand og betingelserne for at modtage bistanden. 4.De OLT'er, der betragtes som isolerede, er Saint-Pierre og Miquelon. KAPITEL 2 SAMARBEJDE

Artikel 10

Generel fremgangsmåde 1.Associeringen bygger på en bred dialog og samråd om spørgsmål af gensidig interesse mellem OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, Kommissionen og eventuelt Den Europæiske Investeringsbank (EIB). 2.OLT'erne afholder eventuelt en dialog eller samråd med myndigheder og instanser såsom: (a)de kompetente lokale myndigheder og andre offentlige myndigheder (b)arbejdsmarkedets parter og økonomiske partnere (c)ethvert andet relevant organ, der repræsenterer civilsamfundet såsom miljøpartnere, ikke-statslige organisationer og organer, som er ansvarlige for at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder. Artikel 11 Samarbejdsaktører 1.Samarbejdsaktørerne i OLT'erne omfatter: (a)OLT'ernes statslige myndigheder (b)de lokale myndigheder i OLT'erne (c)leverandører af offentlige tjenesteydelser, civilsamfundsorganisationer såsom samfunds- og erhvervsorganisationer, arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer samt lokale, nationale eller internationale ikkestatslige organisationer (d)regionale og subregionale organisationer. 2.De medlemsstater, som OLT'erne hører under, giver Kommissionen meddelelse om de statslige og lokale myndigheder, der er omhandlet i stk. 1, litra a) og b). Artikel 12

De ikkestatslige aktørers opgaver 1.Ikkestatslige aktører kan spille en rolle i forbindelse med udveksling af oplysninger, samråd vedrørende samarbejdet og navnlig i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af samarbejdsbistand, -projekter og -programmer. De kan få delegeret finansielle forvaltningsbeføjelser til at gennemføre sådanne projekter eller programmer med det formål at støtte lokale udviklingsinitiativer. 2.De ikkestatslige aktører, som kan varetage den decentraliserede forvaltning af projekter eller programmer, udvælges efter aftale mellem OLT'ernes myndigheder, Kommissionen og den medlemsstat, som det pågældende OLT hører under, under hensyn til det behandlede spørgsmål og deres kompetence og virksomhed. Udvælgelsen sker i hvert enkelt OLT som led i den brede dialog og de samråd, der er nævnt i artikel 10. 3.Associeringen tilstræber at bidrage til OLT'ernes indsats for at styrke civilsamfundsorganisationer, navnlig deres oprettelse og udvikling, og udviklingen af de ordninger, der er nødvendige for at åbne op for deres inddragelse i udformningen, gennemførelsen og evalueringen af udviklingsstrategier og -programmer. KAPITEL 3 ASSOCIERINGENS INSTITUTIONELLE RAMMER

Artikel 13

Retningsgivende principper for dialog 1.Unionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, deltager regelmæssigt i en omfattende politisk dialog. 2.Dialogen føres i fuld overensstemmelse med de respektive institutionelle, retlige og finansielle beføjelser, som er tildelt henholdsvis Unionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under. Dialogen føres på en fleksibel måde. Dialogen kan være formel eller uformel, holdes på et passende niveau og i en passende form og føres inden for de rammer, der er beskrevet i artikel 14. 3.Dialogen sætter OLT'erne i stand til at tage fuld del i gennemførelsen af associeringen. 4.Dialogen har bl.a. fokus på specifikke politiske spørgsmål af gensidig interesse eller af generel betydning for opnåelsen af associeringens mål. 5.Dialogen med Grønland danner navnlig grundlag for et bredt samarbejde og dialog på områder vedrørende bl.a. energi, klimaændringer og miljø, naturressourcer, herunder råmaterialer og fiskebestande, søtransport, forskning og innovation samt den arktiske dimension af disse spørgsmål. Artikel 14

Associeringsformer 1.Inden for rammerne af associeringen etableres følgende former for dialog: (a)der afholdes et årligt OLT-EU-dialogforum (OLT-EU-forummet) for at samle repræsentanter for OLT'ernes myndigheder, medlemsstaterne og Kommissionen. Medlemmer af Europa-Parlamentet, repræsentanter for EIB og repræsentanter for regionerne i den yderste periferi tilknyttes OLT-EU-forummet, når det er relevant (b)Kommissionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, holder regelmæssigt trilaterale samråd. Disse samråd afholdes mindst tre gange om året på initiativ af Kommissionen eller på opfordring fra OLT'erne eller de medlemsstater, som de hører under (c)efter overenskomst mellem OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, og Kommissionen nedsættes der arbejdsgrupper af rådgivende karakter i en passende form i forhold til de behandlede spørgsmål for at følge op på associeringens gennemførelse. Der kan indkaldes til møde i disse arbejdsgrupper efter anmodning fra Kommissionen eller fra et OLT. I disse arbejdsgrupper afholdes tekniske drøftelser af spørgsmål af specifik betydning for OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, som supplement til det arbejde, der udføres i OLT-EU-forummet og/eller under de trilaterale samråd. 2.Kommissionen varetager formandskabet og sekretariatet for OLT-EU-forummet, de trilaterale samråd og arbejdsgrupperne. DEL II SAMARBEJDSOMRÅDER VEDRØRENDE BÆREDYGTIG UDVIKLING INDEN FOR RAMMERNE AF ASSOCIERINGEN KAPITEL 1 MILJØSPØRGSMÅL, KLIMAÆNDRINGER, HAVE OG KATASTROFERISIKOBEGRÆNSNING Artikel 15

Generelle principper Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området miljø, klimaændringer og katastroferisikobegrænsning vedrøre: (a)støtte til OLT'ernes indsats for at fastsætte og gennemføre politikker, strategier, handlingsplaner og foranstaltninger

(b)støtte til OLT'ernes indsats for at blive integreret i regionale netværk og initiativer (c)fremme af bæredygtig ressourceudnyttelse og ressourceeffektivitet og tilskyndelse til at holde økonomisk vækst og miljøødelæggelse adskilt og (d)støtte til OLT'ernes indsats for at virke som regionale ekspertiseknudepunkter eller -centre. Artikel 16

Bæredygtig forvaltning og bevarelse af biodiversitet og økosystemtjenester Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig forvaltning og bevarelse af biodiversitet og økosystemstjenester vedrøre: (a)fremme af etablering og effektiv forvaltning af beskyttede hav- og landområder og bedre forvaltning af eksisterende beskyttede områder (b)tilskyndelse til bæredygtig forvaltning af hav- og landressourcer, som er med til at beskytte arter, habitater og økosystemfunktioner uden for beskyttede områder, navnlig truede, sårbare og sjældne arter (c)styrkelse af bevarelsen og den bæredygtige udnyttelse af biodiversitet og økosystemer i havet og på land ved at: i)håndtere de generelle problemer for økosystemerne, som forårsages af klimaændringer, ved at fastholde sunde og modstandsdygtige økosystemer og skabe en grøn og blå infrastruktur og økosystembaserede tilgange til tilpasning til og afbødning af klimaændringer, hvilket ofte medfører flere fordele ii)styrke kapaciteten på lokalt, regionalt og/eller internationalt plan ved at fremme udveksling af oplysninger, viden og bedste praksis blandt alle interesserede parter, herunder offentlige myndigheder, jordejere, den private sektor, forskere og civilsamfundet iii)styrke eksisterende naturbevarelsesprogrammer og lignende tiltag inden for og uden for bevarelsesområderne iv)udvide videnbasen og udfylde videnhullerne, bl.a. ved at beregne værdien af økosystemfunktioner og -tjenester (d)tilskynde til og fremme regionalt samarbejde for at løse problemer med bl.a. invasive fremmede arter og konsekvenserne af klimaændringer (e)udvikle mekanismer, der kan øge indtægterne, bl.a. betaling for økosystemtjenester. Artikel 17

Bæredygtig skovforvaltning Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig skovforvaltning vedrøre fremme af bevarelse og bæredygtig forvaltning af skove, herunder deres rolle med hensyn til beskyttelse af miljøet mod erosion og kontrol med ørkendannelse, skovplantning og forvaltning af eksport af træ. Artikel 18

Integreret kystzoneforvaltning Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området integreret kystzoneforvaltning vedrøre: (a)støtte til OLT'ernes indsats for at skabe en effektiv bæredygtig forvaltning af hav- og kystzoner ved at fastlægge strategiske og integrerede tilgange til planlægning og forvaltning af hav- og kystzoner (b)samordning af økonomiske og sociale aktiviteter såsom fiskeri og akvakultur, turisme, og søtransport og landbrug med hav- og kystzonernes potentielle muligheder, hvad angår vedvarende energi og råstoffer, under samtidig hensyntagen til konsekvenserne af klimaændringer og menneskelige aktiviteter.

Artikel 19

Have 1.Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området international havforvaltning vedrøre: (a)styrkelse af dialogen om spørgsmål af fælles interesse på dette område (b)fremme af den maritime viden og bioteknologi, havenergi, farvandsovervågning, kystzoneforvaltning og en økosystembaseret forvaltning (c)fremme af integrerede tilgange på internationalt niveau (d)aktiv fremme af god forvaltningspraksis, bedste praksis og en ansvarlig fiskeriforvaltning med hensyn til bevarelse og bæredygtig forvaltning af fiskebestande, herunder fiskebestande af almen interesse og fiskebestande, der forvaltes af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (e)dialog og samarbejde om bevarelse af fiskebestande, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, og udvikling af et effektivt samarbejde med og inden for regionale fiskeriforvaltningsorganisationer. Dialogen og samarbejdet vedrører kontrol- og inspektionsordninger samt incitamenter og forpligtelser, der på lang sigt skal sikre en mere effektiv forvaltning af fiskeriet og kystområderne. 2.Inden for rammerne af associeringen og under samtidig sikring af sammenhæng og komplementaritet med eksisterende fiskeripartnerskabsaftaler baseres det samarbejde, der er omhandlet i stk. 1, litra d) og e), på følgende principper: (a)tilsagn om at sikre en ansvarlig fiskeriforvaltning og anvende ansvarlige fangstmetoder (b)afståelse fra at anvende foranstaltninger eller aktiviteter, der er uforenelige med principperne om bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne (c)under hensyntagen til eksisterende eller eventuelle kommende bilaterale fiskeripartnerskabsaftaler mellem Unionen og OLT'erne tilsigter Unionen og OLT'erne regelmæssigt at konsultere hinanden om bevarelse og forvaltning af havets levende ressourcer og udveksle oplysninger om ressourcernes løbende tilstand inden for rammerne af de relevante associeringsformer, der er omhandlet i artikel 14. Artikel 20

Bæredygtig vandforvaltning 1.Inden for rammerne af associeringen kan Unionen og OLT'erne samarbejde på området bæredygtig vandforvaltning gennem udformning af vandpolitikker institutionsopbygning, beskyttelse af vandressourcer, vandforsyning i land- og byområder til husholdningsbrug og til brug i industrien og i landbruget, oplagring, distribution og forvaltning af vandressourcer samt spildevandsbehandling. 2.Med hensyn til vandforsyning og kloakering rettes der særlig opmærksomhed mod at sikre adgang til drikkevandsforsyning og kloakering i områder med ringe forsyning og områder, der er særligt udsatte for naturkatastrofer, hvilket vil bidrage direkte til udviklingen af de menneskelige ressourcer ved at forbedre sundhedstilstanden og øge produktiviteten. 3.Samarbejdet på disse områder følger princippet om, at det stadige behov for at udvide forsyningen af basale tjenesteydelser inden for vand og kloakering til både by- og landbefolkning skal afhjælpes på miljømæssigt bæredygtige måder. Artikel 21

Affaldshåndtering Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området affaldshåndtering vedrøre fremme af anvendelsen af bedste miljøpraksis i forbindelse med alle aktiviteter, der vedrører affaldshåndtering, herunder reduktion af affaldsmængden, genanvendelse eller andre metoder til genindvinding, f.eks. energiudnyttelse og bortskaffelse af affald. Artikel 22

Energi Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig energi vedrøre: (a)bæredygtig energiproduktion, distribution og adgang, navnlig udvikling, fremme, anvendelse og lagring af bæredygtig energi med lavt kulstofindhold fra vedvarende energikilder

(b)energipolitikker og -lovgivning, navnlig udformning af politikker og vedtagelse af lovgivning, der garanterer bæredygtig energi til rimelige priser (c)energieffektivitet, navnlig udvikling og indførelse af energieffektivitetsstandarder og gennemførelse af energieffektivitetsforanstaltninger i forskellige sektorer (industrien, handelsbranchen, den offentlige sektor og husholdningerne) samt tilknyttede uddannelses- og oplysningsaktiviteter (d)transport, navnlig udvikling, fremme og anvendelse af mere miljøvenlige offentlige og private transportmidler såsom hybride, elektriske og brintdrevne køretøjer, delebilordninger og cykelordninger (e)byplanlægning og byggeri, navnlig fremme og indførelse af høje miljøkvalitetsstandarder og høj energimæssig ydeevne inden for byplanlægning og byggeri samt (f)turisme, navnlig fremme af energimæssigt selvforsynende turistinfrastrukturer (der er baseret på vedvarende energi) og/eller grønne turistinfrastrukturer. Artikel 23

Råstoffer Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området for råstoffer, herunder sjældne jordarter, omfatte fremme af en råstofsektor, der er bæredygtig med hensyn til alle operationer i forbindelse med minedrift, og som sigter mod: (a)ressourceeffektivitet (b)fremme af genanvendelse (c)udvikling og styrkelse af miljøbeskyttelse (d)miljøvenlig håndtering og udnyttelse (e)styrkelse af kapaciteter, uddannelse, innovation, forskning og erhvervstiltag med henblik på udnyttelse og udvinding af råvarer på lokalt, regionalt og nationalt plan. Artikel 24

Klimaforandringer Inden for rammerne af associeringen tilsigter samarbejdet på klimaområdet at støtte OLT'ernes initiativer inden for modvirkning af og tilpasning til de skadelige virkninger af klimaændringer og kan vedrøre: (a)udarbejdelse af dokumentation udpegning af de vigtigste risici og territoriale, regionale og/eller internationale tiltag, planer eller foranstaltninger med henblik på tilpasning til klimaændringer eller modvirkning af de skadelige virkninger heraf (b)bidrag til partnerlandenes indsats for at opfylde deres forpligtelser vedrørende klimaændringer i overensstemmelse med Parisaftalen om klimaændringer (c) integrering af tilpasning til og afbødning af klimaændringer i offentlige politikker og strategier (d)udarbejdelse og udvælgelse af statistiske oplysninger og indikatorer, som er vigtige redskaber i udformningen og gennemførelsen af politikker samt (e)fremme af OLT'ernes deltagelse i regional og internationale dialoger for at fremme samarbejde, herunder viden- og erfaringsudveksling. Artikel 25

Katastroferisikobegrænsning

Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området katastroferisikobegrænsning vedrøre: (a)udvikling eller optimering af systemer, herunder infrastrukturer, til katastrofeforebyggelse og -beredskab, herunder hurtige varslingssystemer, for at mindske konsekvenserne af katastrofer (b)udvikling af indgående viden om risikoen for katastrofer og den nuværende indsatskapacitet i OLT'erne og i de regioner, hvori de er beliggende (c)styrkelse af eksisterende foranstaltninger til katastrofeforebyggelse og -beredskab på lokalt, nationalt og regionalt plan (d)forbedring af de berørte aktørers indsatskapacitet for at sikre en bedre koordinering og større effektivitet og virkning (e)forbedring af kampagner og information til borgerne om risikoeksponering, forebyggelse, beredskab og indsatsen i tilfælde af en katastrofe med behørig hensyntagen til handicappedes særlige behov (f)styrkelse af samarbejdet mellem vigtige aktører, der beskæftiger sig med civilbeskyttelse samt (g)fremme af OLT'ernes deltagelse i regionale, EU-relaterede og/eller internationale instanser for at give mulighed for en mere regelmæssig udveksling af oplysninger og et tættere samarbejde blandt de forskellige partnere i tilfælde af en katastrofe. KAPITEL 2 TILGÆNGELIGHED Artikel 26

Overordnede målsætninger 1.Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området tilgængelighed rettet mod at: (a)sikre OLT'erne bedre adgang til globale transportnet samt (b)sikre OLT'erne bedre adgang til informations- og kommunikationsteknologier og informations- og kommunikationstjenester. 2.Samarbejdet på de i stk. 1 omhandlede områder kan omfatte: (a)politikudvikling og institutionsopbygning (b)vej- og jernbanetransport, luftfart, søfart samt transport ad indre vandveje og (c)lagringsfaciliteter i sø- og lufthavne. Artikel 27

Søfart

1.Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på søfartsområdet rettet mod udvikling og fremme af rentable og effektive søfartstjenester i OLT'erne og kan vedrøre: (a)fremme af effektiv godstransport til økonomisk og kommercielt forsvarlige takster (b)fremme af en større inddragelse af OLT'erne i international søfart (c)fremme af regionale programmer (d)støtte til den lokale private sektors inddragelse i søfartsvirksomhed. samt (e)udvikling af infrastruktur. 2.Unionen og OLT'erne fremmer søfartssikkerheden, besætningernes sikkerhed og forureningsbekæmpelsen. 3.Unionen og OLT'erne fremmer maritim sikring og sikkerhed, beskyttelse af havmiljøet, leve- og arbejdsbetingelserne om bord i overensstemmelse med de relevante internationale konventioner og EU's lovgivningsmæssige rammer. Artikel 28

Luftfart Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på luftfartsområdet vedrøre: (a)reform og modernisering af OLT'ernes luftfartsindustrier (b)fremme af den kommercielle levedygtighed og konkurrenceevne af OLT'ernes luftfartsindustrier (c)fremme af den private sektors investeringer og deltagelse samt (d)fremme af udvekslingen af viden og god forretningsskik. Artikel 29

Luftfartssikkerhed og -sikring Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området luftfartssikkerhed og -sikring rettet mod at støtte OLT'erne i deres indsats for at overholde EU-standarder og internationale standarder på området og kan bl.a. vedrøre: (a)gennemførelse af EU's luftfartssikkerhedssystem og af internationale standarder, hvor det er relevant; (b)sikring af lufthavne og styrkelse af de civile luftfartsmyndigheders kapacitet til at forvalte alle aspekter af driftssikkerheden, som henhører under deres kompetence samt (c)udvikling af infrastrukturer og menneskelige ressourcer. Artikel 30

Informations- og kommunikationsteknologitjenester

Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området informations- og kommunikationsteknologitjenester (IKT-tjenester) rettet mod at sætte skub i innovationen og den økonomiske vækst og skabe forbedringer i hverdagen for både borgere og virksomheder i OLT'erne, herunder fremme tilgængeligheden for personer med handicap. Samarbejdet skal navnlig være rettet mod at forbedre OLT'ernes lovgivningsmæssige kapacitet og kan støtte udvidelsen af IKT-net og -tjenester via følgende foranstaltninger: (a)etablering af forudsigelige lovgivningsmæssige rammer, der holder trit med den teknologiske udvikling, stimulerer vækst og innovation og fremmer konkurrence og forbrugerbeskyttelse (b)dialog om forskellige politiske aspekter vedrørende fremme og overvågning af informationssamfundet (c)udveksling af oplysninger om standarder og interoperabilitet (d)fremme af samarbejdet på området IKT-forskning og på området IKT-baserede forskningsinfrastrukturer (e)udvikling af tjenesteydelser og applikationer på områder, hvor den samfundsmæssige virkning er stor. KAPITEL 3 FORSKNING OG INNOVATION Artikel 31

Samarbejde inden for forskning og innovation Inden for rammerne af associeringen inden for forskning og innovation kan samarbejdet omfatte videnskab, energi, klimaændringer, modstandsdygtighed over for katastrofer, naturressourcer, herunder råvarer, og bæredygtig udnyttelse af levende ressourcer. Det kan også omfatte teknologi, herunder informations- og kommunikationsteknologier, med det formål at bidrage til OLT'ernes bæredygtige udvikling og fremme OLT'ernes rolle som regionale ekspertiseknudepunkter eller -centre samt deres industrielle konkurrencedygtighed. Samarbejdet kan navnlig vedrøre: (a)dialog, koordinering og synergier mellem OLT'ernes og Unionens politikker og initiativer med hensyn til videnskab, teknologi og innovation (b)politikudvikling og institutionsopbygning i OLT'erne og en fælles indsats på lokalt, nationalt eller regionalt plan med henblik på at udvikle og anvende videnskabs-, teknologi- og innovationstiltag (c)samarbejde mellem retlige instanser fra OLT'erne, Unionen, medlemsstaterne og tredjelande (d)individuelle OLT-forskeres, -forskningsorganers og -retlige instansers deltagelse i europæiske rammeprogrammer for forskning og innovation og programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (COSME) og deres tilknytning til disse programmers allerede støttede aktiviteter med henblik på at sikre aktiviteternes komplementaritet samt (e)uddannelse og international mobilitet for OLT-forskere og udveksling. KAPITEL 4 UNGE, SKOLE- OG ERHVERVSUDDANNELSE, SUNDHED, BESKÆFTIGELSE, SOCIAL SIKRING, FØDEVARESIKKERHED OG FØDEVARESIKRING

Artikel 32

Ungdom 1.Unionen sikrer, at fysiske personer fra OLT'erne som defineret i artikel 50 kan deltage i Unionens initiativer vedrørende unge på de samme betingelser som medlemsstaternes statsborgere. 2.Associeringen tilsigter at styrke båndene mellem unge, der bor i OLT'erne og i Unionen, bl.a. ved at fremme uddannelsesmobiliteten for unge i OLT'erne og ved at fremme gensidig forståelse mellem unge. Artikel 33

Skole- og erhvervsuddannelse 1.Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området skole- og erhvervsuddannelse omfatte: (a)sikring af inklusiv uddannelse af høj kvalitet på grundskole- og gymnasieniveau, på de videregående uddannelser og på erhvervsskoleområdet samt (b)støtte til OLT'erne i arbejdet med at udforme og gennemføre uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker. 2.Unionen sikrer, at fysiske personer fra OLT'erne som defineret i artikel 50 kan deltage i Unionens uddannelses- og erhvervsuddannelsesinitiativer på de samme betingelser som statsborgere i medlemsstaterne. 3.Unionen sørger for, at uddannelsesorganer og -institutter fra OLT'erne kan deltage i Unionens uddannelsesrelaterede samarbejdsinitiativer på de samme betingelser som medlemsstaternes skole- eller erhvervsmæssige uddannelsesorganer og -institutter. Artikel 34

Beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik 1.Unionen og OLT'erne opretholder dialogen på det beskæftigelses- og socialpolitiske område for at bidrage til den økonomiske og sociale udvikling af OLT'erne og fremme anstændigt arbejde i OLT'erne og i de regioner, hvori de er beliggende. En sådan dialog er også rettet mod at støtte OLT-myndighedernes bestræbelser på at udvikle politikker og lovgivning på dette område. 2.Dialogen består primært af udveksling af oplysninger og bedste praksis vedrørende politikker og lovgivning på det beskæftigelsesmæssige og socialpolitiske område, som er af fælles interesse for Unionen og OLT'erne. I den forbindelse tages der højde for områder såsom kompetenceudvikling, social beskyttelse, arbejdsmarkedsdialog, lige muligheder, ikkeforskelsbehandling, handicappedes tilgængelighed, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og andre arbejdsstandarder. Artikel 35

Folkesundhed, fødevaresikkerhed og fødevareforsyningssikkerhed Inden for rammerne af associeringen tager samarbejdet på området for folkesundhed og fødevarer og fødevaresikkerhed bl.a. sigte på at mindske byrden af overførbare og ikke-overførbare sygdomme, herunder navnlig at udvikle, styrke og opretholde OLT'ernes kapacitet inden for epidemiologisk overvågning, monitorering, tidlig varsling, risikovurdering og reaktion på alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler gennem bl.a. følgende foranstaltninger: (a)tiltag der kan styrke beredskabs- og indsatsplanlægning rettet mod sundhedskatastrofer som f.eks. udbrud af overførbare sygdomme, herunder via gennemførelsen af det internationale sundhedsregulativ, sikre interoperabilitet mellem sundhedssektoren og andre sektorer og kontinuiteten i forsyningen med kritiske tjenester og produkter (b)kapacitetsopbygning gennem styrkelse af folkesundhedsnetværk på regionalt plan, fremme af udvekslingen af oplysninger blandt eksperter og fremme af passende uddannelsestiltag, herunder på området for fødevaresikkerhed (c)udvikling af værktøjer og kommunikationsplatforme, herunder systemer til hurtig varsling, samt e-læringsprogrammer, der er tilpasset til OLT'ernes særlige behov (d)foranstaltninger til at hindre og reducere udbrud med tilknytning til fødevaresikkerhed og til at imødegå problemer med fødevaresikkerhed og fødevareforsyningssikkerhed (e)foranstaltninger til at mindske byrden fra ikkeoverførbare sygdomme i forbindelse med opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling.

KAPITEL 5 KULTUR OG TURISME Artikel 36

Kulturel udveksling og dialog 1.Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området kulturel udveksling og dialog vedrøre: (a)OLT'ernes selvstændige udvikling — en proces, der skal have fokus på befolkningen og tage udgangspunkt i de enkelte folks kultur (b)støtte til de politikker og foranstaltninger, som de kompetente OLT-myndigheder har vedtaget for at styrke de menneskelige ressourcer, øge deres egen kreative kapacitet og fremme deres kulturelle identitet (c)inddragelse af befolkningen i udviklingsprocessen (d)udvikling af en fælles forståelse og styrkelse af udvekslingen af oplysninger om kulturelle og audiovisuelle spørgsmål gennem dialog. 2.Unionen og OLT'erne forsøger gennem deres samarbejde at fremme den gensidige kulturelle udveksling gennem: (a)samarbejde mellem alle parters kulturelle og kreative sektorer (b)fremme af den gensidige udveksling af kulturelle og kreative værker og aktører (c)et politisk samarbejde med henblik på at skabe politisk udvikling, innovation, publikumsopbygning og nye forretningsmodeller. Artikel 37

Samarbejde på det audiovisuelle område 1.Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på det audiovisuelle område rettet mod at fremme hinandens audiovisuelle produktioner og kan omfatte følgende tiltag: (a)samarbejde og udveksling mellem de respektive radio- og tv-spredningsselskaber (b)tilskyndelse til udveksling af audiovisuelle værker (c)udveksling af information og synspunkter mellem de kompetente myndigheder om politikker og regler for det audiovisuelle område og radio- og TV-spredning (d)tilskyndelse til at besøge og deltage i internationale begivenheder på hinandens territorium og i tredjelande. 2.Samproducerede audiovisuelle værker kan modtage støtte fra enhver ordning til fremme af lokalt eller regionalt kulturelt indhold, der er skabt i Unionen, i OLT'erne og i de medlemsstater, som de hører under. Artikel 38

Scenekunst

Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området scenekunst vedrøre: (a)fremme af øget kontakt mellem udøvende scenekunstnere på områder såsom professionel udveksling og uddannelse, herunder deltagelse i prøver, udvikling af netværk og fremme af netværkssamarbejde (b)tilskyndelse til fælles produktioner mellem producenter fra en eller flere EU-medlemsstater og et eller flere OLT'er samt (c)fremme af udviklingen af internationale teaterteknologistandarder og anvendelsen af teaterscenemærkning og -skiltning, bl.a. gennem relevante standardiseringsorganer. Artikel 39

Beskyttelse af kulturarv og historiske monumenter Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området materiel og immateriel kulturarv og historiske monumenter rettet mod at give mulighed for at fremme udveksling af ekspertise og bedste praksis gennem: (a)fremme af udveksling af eksperter (b)samarbejde om faglig uddannelse (c)oplysningsaktiviteter henvendt til lokalbefolkningen samt (d)rådgivning om beskyttelse af historiske monumenter og beskyttede områder og om lovgivning og gennemførelse af foranstaltninger med tilknytning til kulturarv, særlig integreringen heraf i lokalsamfundet. Artikel 40

Turisme Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på turismeområdet omfatte: (a)foranstaltninger, der har til formål at definere, tilpasse og udvikle bæredygtige politikker for turisme (b)foranstaltninger og aktiviteter med henblik på at udvikle og støtte bæredygtig turisme (c)foranstaltninger, der har til formål at integrere bæredygtig turisme i OLT-borgernes sociale, kulturelle og økonomiske liv. KAPITEL 6 BEKÆMPELSE AF ORGANISERET KRIMINALITET Artikel 41

Bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption 1.Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området organiseret kriminalitet omfatte:

(a)udvikling af innovative og effektive metoder for politi- og retssamarbejde, herunder samarbejde med andre interesserede parter såsom civilsamfundet om forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption samt (b)støtte til forbedring af effektiviteten af OLT'ernes politikker til forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption samt fremstilling og distribution af og ulovlig handel med alle former for narkotika og psykotrope stoffer, forebyggelse og bekæmpelse af stofmisbrug og narkotikarelaterede skader under hensyn til arbejdet på disse områder i internationale instanser, bl.a. gennem: i)uddannelse og kapacitetsopbygning med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, herunder menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption ii)forebyggelse, herunder uddannelse, undervisning og sundhedsfremme, behandling og rehabilitering af stofafhængige, bl.a. projekter til reintegrering af stofmisbrugere på arbejdsmarkedet og i samfundslivet iii) udvikling af effektive håndhævelsesforanstaltninger iv) teknisk, finansiel og administrativ bistand inden for udvikling af effektive politikker og effektiv lovgivning om menneskehandel, især oplysningskampagner, henvisningsmekanismer og ordninger for beskyttelse af ofre, med inddragelse af alle relevante interesserede parter og civilsamfundet v) faglig, finansiel og administrativ bistand til forebyggelse, behandling og bekæmpelse af skader med relation til stofmisbrug vi)faglig bistand til støtte for udviklingen af lovgivning og politikker mod seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn samt vii)faglig bistand og uddannelse til støtte for kapacitetsopbygning og tilskyndelse til overholdelse af internationale standarder for bekæmpelse af korruption, navnlig standarderne i FN's konvention mod korruption. 2.Inden for rammerne af associeringen samarbejder OLT'erne med Unionen om bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme i overensstemmelse med artikel 70. DEL III HANDELSSAMARBEJDE OG HANDELSRELATERET SAMARBEJDE AFSNIT I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER Artikel 42

Specifikke målsætninger De overordnede mål for handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde mellem Unionen og OLT'erne er at: (a)fremme OLT'ernes økonomiske og sociale udvikling ved at etablere nære økonomiske forbindelser mellem OLT'erne og Unionen som helhed (b)stimulere OLT'ernes effektive integrering i den regionale økonomi og i verdensøkonomien og fremme udviklingen af handelen med varer og tjenesteydelser (c)støtte OLT'erne i deres arbejde med at skabe et gunstigt investeringsklima til fordel for OLT'ernes sociale og økonomiske udvikling (d)fremme stabiliteten, integriteten og gennemsigtigheden i det globale finansielle system og god forvaltningspraksis på skatte- og afgiftsområdet

(e)støtte processen med at diversificere OLT'ernes økonomier (f)støtte OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre politikker, der er nødvendige for udviklingen af deres handel med varer og tjenesteydelser (g)støtte OLT'ernes eksport- og handelskapacitet (h)støtte OLT'ernes indsats for at tilpasse eller tilnærme deres lokale lovgivning til EU-lovgivningen, hvor det er relevant (i)skabe muligheder for målrettet samarbejde og dialog med Unionen på handelsområdet og på handelsrelaterede områder. AFSNIT II

ORDNINGER FOR SAMHANDEL MED VARER OG TJENESTEYDELSER OG FOR ETABLERING KAPITEL 1 ORDNINGER FOR SAMHANDEL MED VARER Artikel 43

Fri adgang for varer med oprindelsesstatus 1.Varer med oprindelse i OLT'erne fritages for importafgifter ved indførsel i Unionen. 2.Definitionen af varer med oprindelsesstatus og de tilhørende metoder for administrativt samarbejde findes i bilag II. Artikel 44

Kvantitative restriktioner og foranstaltninger med tilsvarende virkning 1.Unionen anvender hverken kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning over for import af varer med oprindelse i OLT'erne. 2.Bestemmelserne i stk. 1 er ikke til hinder for forbud eller restriktioner mod import, eksport eller transit, som er begrundet i hensynet til den offentlige sædelighed, den offentlige orden, beskyttelsen af menneskers, dyrs og planters liv og sundhed, beskyttelsen af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkæologisk værdi, bevarelsen af udtømmelige naturressourcer eller beskyttelsen af industriel og kommerciel ejendomsret. 3.Forbud eller restriktioner omhandlet i første afsnit må dog under ingen omstændigheder udgøre et middel til vilkårlig eller uberettiget forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen i almindelighed. Artikel 45

Foranstaltninger truffet af OLT'erne 1.OLT'ernes myndigheder kan med hensyn til import af varer med oprindelse i Unionen opretholde eller indføre told eller kvantitative restriktioner, som de finder det nødvendigt i lyset af deres respektive udviklingsbehov. 2.Med hensyn til de områder, der er omfattet af dette kapitel, indrømmer OLT'erne Unionen en behandling, der ikke er mindre gunstig end den gunstigste behandling, der indrømmes enhver stor handelsøkonomi som defineret i stk. 4. 3.Stk. 2 hindrer ikke, at et OLT indrømmer visse andre OLT'er eller andre udviklingslande en gunstigere behandling end den, der indrømmes Unionen. 4.I dette afsnit forstås ved en "stor handelsøkonomi" ethvert udviklet land eller ethvert land, der tegner sig for over 1 % af verdens vareeksport, eller, uden at dette berører stk. 3, enhver gruppe af lande, der handler individuelt, sammen eller gennem en aftale om økonomisk integration og tilsammen tegner sig for over 1,5 % af verdens vareeksport. Ved beregning heraf anvendes de nyeste tilgængelige officielle WTO-data om førende eksportører inden for verdenshandelen med varer (ekskl. handel EU-medlemsstaterne imellem).

5.OLT'ernes myndigheder giver Kommissionen meddelelse om de toldsatser og lister med kvantitative restriktioner, som de anvender i overensstemmelse med denne afgørelse. OLT'ernes myndigheder underretter ligeledes Kommissionen om senere ændringer af disse foranstaltninger i takt med deres vedtagelse. Artikel 46

Ikke-forskelsbehandling 1.Unionen udøver ingen forskelsbehandling mellem OLT'erne, og OLT'erne udøver ingen forskelsbehandling mellem medlemsstaterne. 2.I overensstemmelse med artikel 64 anses gennemførelsen af de særlige bestemmelser i denne afgørelse, navnlig i artikel 44, stk. 2, og artikel 45, 48, 49, 51 og 58, stk. 3, ikke for at udgøre forskelsbehandling. Artikel 47

Betingelser for transport af affald 1.Transport af affald mellem medlemsstaterne og OLT'erne kontrolleres i overensstemmelse med folkeretten, navnlig Baselkonventionen, og EU-retten. Unionen støtter etableringen og udviklingen af et effektivt internationalt samarbejde på dette område med henblik på at beskytte miljøet og folkesundheden. 2.For så vidt angår de OLT'er, der på grund af deres forfatningsmæssige status ikke er part i Baselkonventionen, træffer deres kompetente myndigheder hurtigst muligt de interne retlige og administrative foranstaltninger, der er nødvendige for opfyldelsen af bestemmelserne i Baselkonventionen i disse OLT'er. 3.De medlemsstater, som OLT'erne hører under, fremmer desuden OLT'ernes vedtagelse af de interne retlige og administrative foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre relevant EU-lovgivning vedrørende affald og overførsel af affald. 4.Et OLT og den medlemsstat, som det hører under, kan anvende deres egne procedurer på eksport af affald fra OLT'erne til den pågældende medlemsstat. I sådanne tilfælde meddeler den medlemsstat, som OLT'et har tilknytning til, Kommissionen den gældende lovgivning og eventuelle efterfølgende ændringer af sådan lovgivning. Artikel 48

Midlertidig tilbagetrækning af præferencer Hvis Kommissionen finder, at der er tilstrækkeligt grundlag for at stille spørgsmålstegn ved, hvorvidt denne afgørelse gennemføres korrekt, afholder Kommissionen konsultationer med det pågældende OLT og den medlemsstat, som OLT'et har særlige forbindelser med, for at sikre en korrekt gennemførelse af denne afgørelse. I tilfælde af at disse konsultationer ikke fører til en gensidigt acceptabel måde at gennemføre denne afgørelse på, kan Unionen midlertidigt tilbagetrække præferencer fra det pågældende OLT i overensstemmelse med bilag III. Artikel 49

Beskyttelses- og overvågningsforanstaltninger For at sikre en korrekt gennemførelse af denne afgørelse kan Unionen træffe de beskyttelses- og overvågningsforanstaltninger, som er fastsat i bilag IV. KAPITEL 2 ORDNINGER FOR SAMHANDEL MED TJENESTEYDELSER OG FOR ETABLERING Artikel 50

Definitioner For anvendelsen af dette kapitel gælder: (a)"fysisk person fra et OLT": fysisk person, der har sin sædvanlige bopæl i et OLT, som er statsborger i en medlemsstat, eller som har en juridisk status, der er specifik for et OLT. Denne definition berører ikke de rettigheder, der følger af unionsborgerskabet som omhandlet i TEUF (b)"juridisk person i et OLT": en juridisk person i et OLT, der er oprettet i overensstemmelse med gældende ret i et givet OLT, og hvis vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed er beliggende i dette OLT. Hvis den juridiske person alene har sit vedtægtsmæssige hjemsted eller sit hovedkontor i OLT'et, betragtes den ikke som en juridisk person i OLT'et, medmindre den udøver en virksomhed, som har en reel og fortsat forbindelse til økonomien i dette land eller territorium

(c)de respektive definitioner, som er fastsat i de aftaler om økonomisk integration, der er omhandlet i artikel 51, stk. 1, finder anvendelse på den behandling, som Unionen og OLT'erne indrømmer hinanden. Artikel 51

Den gunstigste behandling 1.Med hensyn til enhver foranstaltning, som påvirker handelen med tjenesteydelser og etablering af erhvervsvirksomhed: (a)indrømmer Unionen fysiske og juridiske personer i OLT'erne en behandling, der ikke er mindre gunstig end den gunstigste behandling, der indrømmes lignende fysiske og juridiske personer i ethvert tredjeland, som Unionen indgår eller har indgået en aftale om økonomisk integration med (b)indrømmer et OLT fysiske og juridiske personer i Unionen en behandling, der ikke er mindre gunstig end den gunstigste behandling, der indrømmes lignende fysiske og juridiske personer i enhver stor handelsøkonomi, som det har indgået en aftale om økonomisk integration med efter den 1. januar 2014. 2.Forpligtelserne i stk. 1 finder ikke anvendelse på en behandling, der indrømmes: (a)inden for rammerne af et indre marked eller en aftale om økonomisk integration, som forudsætter en væsentlig tilnærmelse af de deltagende parters lovgivning med henblik på at fjerne ikkediskriminerende hindringer for etablering og for handel med tjenesteydelser (b)i henhold til foranstaltninger vedrørende anerkendelse af kvalifikationer eller licenser. Dette berører ikke OLT-specifikke foranstaltninger i denne artikel (c)i henhold til enhver international aftale eller ordning, som udelukkende eller hovedsagelig vedrører beskatning (d)i henhold til foranstaltninger, som er omfattet af en mestbegunstigelsesundtagelse opført på den liste, der er omhandlet i artikel II, stk. 2, i GATS. 3.Intet i denne afgørelse er til hinder for, at Unionen eller OLT'erne vedtager eller opretholder foranstaltninger af forsigtighedshensyn, herunder: (a)beskyttelse af investorer, indskydere, forsikringstagere eller personer, over for hvem en leverandør af finansielle tjenesteydelser har en tillidsforpligtelse eller (b)sikring af en parts finansielle systems integritet og stabilitet. 4.Et OLT's myndigheder kan for at fremme eller støtte den lokale beskæftigelse vedtage bestemmelser, der er til fordel for dets fysiske personer og lokale aktiviteter. I så fald underretter det pågældende OLT's myndigheder Kommissionen om de vedtagne bestemmelser, hvorefter Kommissionen underretter medlemsstaterne herom. AFSNIT III

HANDELSRELATEREDE OMRÅDER KAPITEL 1 HANDEL OG BÆREDYGTIG UDVIKLING Artikel 52

Generel fremgangsmåde Inden for rammerne af associeringen er handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde rettet mod at bidrage til den bæredygtige udvikling og de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter heraf. OLT'ernes nationale love og regler på miljø- og beskæftigelsesområdet skal i den forbindelse ikke lempes for at fremme handel eller investeringer.

Artikel 53

Miljø- og klimastandarder inden for handel 1.Inden for rammerne af associeringen er handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde rettet mod at styrke det positive samspil mellem politikker og forpligtelser på handels- og miljøområdet. Inden for rammerne af associeringen tages der i handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde højde for principperne om international miljøforvaltning og multilaterale miljøaftaler. 2.Det handelsrelaterede samarbejde rettes mod at støtte det endelige mål for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og gennemførelsen af Parisaftalen. Det kan også udvides til at omfatte samarbejde om andre handelsrelaterede multilaterale miljøaftaler såsom konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter. Artikel 54

Arbejdsstandarder i forbindelse med handel 1.Associeringen tilstræber at fremme handel på en måde, der kan bane vejen for fuld og produktiv beskæftigelse og anstændigt arbejde for alle. 2.De internationalt anerkendte grundlæggende arbejdsstandarder som fastlagt i Den Internationale Arbejdsorganisations konventioner skal overholdes og gennemføres i lov og praksis. Sådanne arbejdsstandarder indebærer navnlig overholdelse af foreningsfriheden, retten til kollektiv forhandling, afskaffelse af alle former for tvangsarbejde og de værste former for børnearbejde, overholdelse af minimumsalderen for adgang til at udføre erhvervsarbejde og ikkeforskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse. OLT'er sikrer effektivt arbejdstilsyn, effektive foranstaltninger til fremme af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i overensstemmelse med relevante ILO-konventioner og anstændige arbejdsvilkår for alle, bl.a. med hensyn til løn og indkomst, arbejdstid og øvrige arbejdsvilkår. Artikel 55

Bæredygtig samhandel med fiskerivarer Associeringen kan omfatte samarbejde om fremme af bæredygtig forvaltning af fiskebestandene og om bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri og handel med relation hertil. Samarbejdet på dette område er rettet mod at: (a)fremme samarbejdet mellem OLT'er og regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, navnlig med hensyn til udvikling og effektiv gennemførelse af kontrol- og inspektionsordninger, incitamenter og foranstaltninger til sikring af en effektiv, langsigtet forvaltning af fiskeriet og havets økosystemer (b)fremme gennemførelsen af foranstaltninger til bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri og handel med relation hertil i OLT'er. Artikel 5