EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 17.7.2018 COM(2018) 545 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om opfølgningen på decharge for regnskabsåret 2016 (resumé)





Beretning om opfølgningen på anmodningerne i Europa-Parlamentets dechargebeslutninger og Rådets dechargehenstilling for regnskabsåret 2016 Indledning Den fortsatte indsats fra Kommissionen, medlemsstaterne og andre partnere, der er involveret i forvaltningen af EU-budgettet, har medført en vedvarende forbedring af den økonomiske forvaltning i de seneste år. Dette blev bekræftet af, at Den Europæiske Revisionsret i sin årsberetning for 2016 – for første gang siden den begyndte at udarbejde en årlig revisionserklæring i 1994 – udstedte en erklæring med forbehold og ikke negativ erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af betalinger. Omkring halvdelen af de reviderede EU-udgifter lå under 2 %-tærsklen for en væsentlig fejlforekomst. Fejlforekomsten faldt inden for alle politikområder. Europa-Parlamentet og Rådet undersøgte årsberetningen og andre relevante rapporter fra Den Europæiske Revisionsret samt Kommissionens integrerede regnskabsaflæggelsespakke. Derudover udvekslede Europa-Parlamentet synspunkter med udvalgte kommissærer, generalsekretæren for Kommissionen og generaldirektørerne, og det modtog svar på mere end 450 skriftlige spørgsmål. Den 18. april 2018 meddelte Europa-Parlamentet - efter henstilling fra Rådet - Kommissionen decharge for regnskabsåret 2016. Decharge er den procedure, hvorved Europa-Parlamentet og Rådet kontrollerer gennemførelsen af EU-budgettet og holder Europa-Kommissionen ansvarlig for den økonomiske forvaltning heraf. Det giver også alle interessenter mulighed for at reflektere over den hidtidige udvikling og påpege svagheder, der skal løses, samt god praksis, der skal spredes med det formål at forbedre den økonomiske forvaltning yderligere og opnå endnu bedre resultater for EU-budgettet i fremtiden. Dechargen for 2016 gav en særlig god mulighed for at lære af fortiden for at forbedre fremtiden, da den fandt sted parallelt med refleksionsprocessen for den næste flerårige finansielle ramme. På grundlag af Revisionsrettens beretninger, Kommissionens beretninger om forvaltningen og gennemførelsen af EU-budgettet samt udveksling af synspunkter med kommissærerne har Europa-Parlamentet udarbejdet politiske prioriteter, som var meget fremadrettede. Disse prioriteter afspejles i høj grad i Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, der bygger på følgende principper: ·et stærkere fokus på europæisk merværdi ·et mere strømlinet og gennemsigtigt budget ·mindre bureaukrati for modtagerne ·et mere fleksibelt og smidigt budget ·et budget, der leverer resultater. Kommissionens forslag til den fremtidige flerårige finansielle ramme og de underliggende finansielle programmer er koncentreret om at levere resultater (resultater) og samtidig sikre en stærk økonomisk forvaltning (overholdelse). Resultatrammen for EU-budgettet blev allerede forbedret i 2014-2020-programmerne, men der skal gøres mere. Derfor foreslår Kommissionen i sine forslag til 2021-2027-programmerne at styrke fokus på resultater på tværs af alle programmer, herunder ved at fastsætte klare mål og fokusere på et mindre antal resultatindikatorer for højere kvalitet. Det vil gøre det lettere at overvåge og måle resultaterne – og foretage ændringer, hvis det er nødvendigt. Kommissionen vil gøre sit yderste for at sikre, at reglerne forenkles løbende, finansielle risici behandles proaktivt, og at EU-budgettet i sidste ende beskyttes. Denne forpligtelse har ført til en yderligere reduktion i Kommissionens samlede risikobeløb, som for regnskabsåret 2017 anslås at ligge under 2 % - hvilket også afspejles i forslagene om de fremtidige finansielle programmer. Denne rapport indeholder et resumé af Kommissionens opfølgning på de vigtigste anmodninger fra Europa-Parlamentet og Rådet i forbindelse med decharge for 2016 og er en del af den integrerede regnskabsaflæggelsespakke for regnskabsåret 2017. Den omhandler navnlig: 1) politiske prioriteter, 2) budget og økonomisk forvaltning, 3) resultater, 4) indtægter, 5) inddragelse af Den Europæiske Udviklingsfond i det almindelige budget og 6) fremskyndelse af dechargeproceduren. De uddybende svar på Europa-Parlamentets og Rådets specifikke dechargeanmodninger, herunder anmodninger, der vedrører Revisionsrettens særberetninger, som også er omfattet af dechargeproceduren for 2016, offentliggøres på et senere tidspunkt.

1.Politiske prioriteter I den generelle dechargebeslutning for dechargeåret 2016 fremhæver Europa-Parlamentet sine politiske prioriteter. De blev drøftet i vid udstrækning under dechargeproceduren, især med ordføreren og medlemmerne af Budgetkontroludvalget. I brev fra kommissær Oettinger af den 28. februar 2018 blev der fremlagt dokumentation for Kommissionens formelle forpligtelse til fuldt ud og rettidigt at gennemføre en række handlinger og foranstaltninger. En stor del af dem er knyttet til næste flerårige finansielle ramme og de lovgivningsforslag, som Kommissionen forelagde i maj og juni 2018. Disse forslag er baseret på resultaterne af en omfattende udgiftsoversigt, som har hjulpet Kommissionen til at identificere, hvad der har fungeret godt tidligere, og hvad der bør bevares, men også afsløret, hvor der er behov for reformer for at frigøre EU-budgettets fulde potentiale. Hvad angår anmodningerne knyttet til den næste flerårige finansielle ramme har Kommissionen i sine forslag behandlet følgende spørgsmål: Med hensyn til tilpasningen af politiske målsætninger, finansielle konjunkturer med varigheden af Europa-Parlamentets og Kommissionens mandater vil den foreslåede finansielle ramme løbe syv år fra 2021 til 2027, med midtvejsrevision i 2023, hvilket vil give mulighed for at foretage de nødvendige tilpasninger. Mens Kommissionen anerkender værdien af gradvist at synkronisere varigheden af den flerårige finansielle ramme med de europæiske institutioners femårige politiske cyklus, ville det ikke være hensigtsmæssigt at tilpasse sig til en femårig cyklus i 2021. Den foreslåede syvårige cyklus vil give den Kommission, der tiltræder efter valget til Europa-Parlamentet i 2024, mulighed for at fremlægge en ny ramme med en varighed på fem år med start i 2028. Europa-Parlamentet understregede også, at EU's budget bør være et europæisk budget med reel merværdi, der forfølger fælles EU-mål, som fremmer en bæredygtig økonomisk og social udvikling i hele Unionen, hvilket de enkelte medlemsstater ikke kan opnå alene. Ved at samle indtægterne på EU-plan kan medlemsstaterne nå længere, end de kan alene. EU-budgettet supplerer de nationale budgetter og en lang række retsakter samt retsinstrumenter til støtte for fælles mål for at hjælpe med at løse fælles udfordringer og gennemføre europæiske politikker. Der bliver truffet en europæisk indsats, når den er mere effektiv end nationale, regionale eller lokale indsatser. Den europæiske merværdi handler således om at nå de mål, der er fastsat i traktaten, og bidrage til at bevare de grundlæggende værdier, rettigheder og friheder. Den er også en af byggestenene i Kommissionens ramme for bedre lovgivning. Vurderingen af EU-merværdi i overensstemmelse med kriterierne i oplægget om fremtiden for EU's finanser var en integreret del af konsekvensanalyseprocessen for fremtidige finansielle programmer samt et af de vigtigste vejledende principper ved udformningen af den næste flerårige finansielle ramme. Meddelelsen, der ledsager forslaget til den flerårige finansielle ramme, beskriver hvert nyt program, herunder dets europæiske merværdi. Hvad angår det langsigtede budget for EU's prioriteter, tilpasser de nye forslag fuldt ud strukturen og programmerne i EU's budget til den positive dagsorden for EU efter 2020 som aftalt af lederne af de 27 medlemsstater i Bratislava og Rom. I denne sammenhæng er resultaterne kernen i EU-budgettet. Den fremtidige flerårige finansielle rammes nye udformning gør det mere gennemskueligt, hvad EU-budgettet går til, og hvordan budgettets forskellige dele bidrager hertil. Den giver ligeledes den nødvendige fleksibilitet til at imødekomme nye behov. Programmerne bliver udformet under de primære tematiske udgiftsprioriteter. Inden for hver prioritet bliver programmerne grupperet i politikklynger, hvilket vil blive afspejlet i det årlige budgets afsnit. Dette gør det mere klart, hvordan de bidrager til de politiske mål. EU-budgettet vil investere endnu mere i områder, hvor en enkelt medlemsstat ikke kan handle alene, eller hvor det er mere effektivt at handle sammen, f.eks. forskning, migration, grænsekontrol eller forsvar, samtidig med, at budgettet finansierer traditionelle, men moderniserede politikker som f.eks. fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitik. For yderligere at forenkle reglerne foreslår Kommissionen at gøre reglerne mere sammenhængende på grundlag af en fælles regelbog. Dette vil reducere den administrative byrde for modtagere og forvaltningsmyndigheder, samtidig med at der sikres en høj grad af sikkerhed for lovlighed og regelmæssighed. Det vil lette deltagelsen i EU-programmer og fremskynde gennemførelsen. Det vil også gøre det lettere for de forskellige programmer og instrumenter at arbejde sammen om at øge effekten af EU-budgettet. Desuden foreslår Kommissionen at forenkle og strømline statsstøttereglerne for at gøre det lettere at forbinde instrumenter fra EU-budgettet med national finansiering. Den nye flerårige finansielle ramme medfører også komplementaritet og fleksibilitet mellem programmer og strømlining af brugen af finansielle instrumenter. Europa-Parlamentet opfordrede Kommissionen til at fremskynde udførelsen af samhørighedspolitikken med henblik på at reducere gennemførelsesperioden til år n+2 (i modsætning til den n+3-regel, der finder anvendelse i 2014-2020). Kommissionens forslag vil føre til en strammere økonomisk forvaltning, kombineret med muligheden for at opdele projekter i perioden 2014-2020 i faser medfører det en hurtig start i programmeringsperioden. Under hensyntagen til betydningen af, at forpligtelser fortsat skal udbetales fra perioden 2014-2020, reduceres forfinansieringssatsen. Den nye flerårige finansielle ramme, som er foreslået af Kommissionen, støtter de nationale myndigheders arbejde med at yde asylansøgere og indvandrere modtagelse i perioden umiddelbart efter ankomsten til EU's territorium, samt at udvikle en fælles asyl- og migrationspolitik og sikre effektive afkast. Asyl- og Migrationsfonden bliver suppleret med Den Europæiske Socialfond Plus, som vil understøtte den langsigtede integration af indvandrere. Overvågnings- og evalueringsrammen bliver forbedret for at spore forsinkelser i gennemførelsen af nationale programmer, træffe afhjælpende foranstaltninger og justere fremtidige politiske indgreb, hvor det er nødvendigt. Metoder til at styrke overvågning og evaluering omfatter forbedring af indikatorerne, forvaltning af Fonden i tættere samarbejde med partnere og gennemførelse af en midtvejsevaluering. Der foreslås en moderniseret fælles landbrugspolitik for perioden 2021-2027. Kommissionens forslag giver mulighed for et fuldt integreret indre marked for landbrugsvarer i EU, adgang til høj kvalitet, overkommelige priser, næringsrig og varieret mad med større vægt på miljø og klima. Den vil støtte omstillingen til en fuldt ud bæredygtig landbrugssektor og udviklingen af levende landdistrikter. Den reformerede politik vil fortsat blive bygget omkring to søjler: Direkte betalinger til landmænd og finansiering af udvikling af landdistrikter med fleksibilitet mellem dem. Kommissionen foreslår dog at indføre en ny gennemførelsesmodel, hvor der foretages et skift fra den nuværende politik baseret på overholdelse af bestemmelserne til en mere resultatorienteret politik, der fokuserer på realiseringen af de fælles målsætninger på EU-plan, men med mere fleksibilitet på nationalt plan. Direkte betalinger til landmænd vil blive strømlinet og bedre målrettet. En mere afbalanceret fordeling vil blive fremmet, og der vil blive indført et obligatorisk loft over modtagne beløb eller degressive betalinger på bedriftsplan. Det betyder, at støtten vil blive omfordelt til små og mellemstore bedrifter, og muligvis til udvikling af landdistrikterne. For at imødegå denne udfordring vil den fælles landbrugspolitik blive forenklet med et minimum af administrativ byrde og gjort endnu mere sammenhængende med andre EU-politikker for at maksimere sit bidrag. Mere generelt foreslår Kommissionen — i overensstemmelse med Parisaftalen og forpligtelsen til at opfylde FN's mål for bæredygtig udvikling — at hæve ambitionsniveauet for klimamainstreaming på tværs af alle EU-programmer med et mål om, at mindst 25 % af EU's udgifter skal bidrage til klimamålene. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden vil bidrage til at mindske forskellene mellem medlemsstater og regioner. Kommissionen foreslår at fokusere på de fem vigtigste politiske mål for et mere intelligent, grønnere, mere samhørigt, mere socialt Europa, der er tættere på borgerne. Forslagene giver mulighed for mere fleksibilitet i udformningen af individuelle EU-finansierede programmer for bedre at tilpasse dem specifikke regionale behov, men også reagere på uforudsete begivenheder.

Den Europæiske Socialfond Plus sigter mod at skabe et "socialt Europa", der leverer bedre resultater og er mere modstandsdygtigt, og gennemføre den europæiske søjle for sociale rettigheder såvel som de sociale og beskæftigelsesmæssige prioriteter, der er godkendt af den europæiske økonomiske styringsproces. Denne fond vil fusionere Den Europæiske Socialfond, Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede, programmet for beskæftigelse og social innovation og programmet for EU's indsats på sundhedsområdet. Koncentrationen af de disponible ressourcer inden for rammerne af dette nye fælles omfattende instrument gør det muligt at forbedre synergierne mellem supplerende EU-instrumenter og forenkling af programmeringen og forvaltningen af fonden og dermed mindske den administrative byrde for myndigheder og støttemodtagere. Målene for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Socialfond Plus vil blive mere i overensstemmelse med det europæiske semester for koordinering af den økonomiske politik. Den detaljerede analyse af medlemsstaternes udfordringer inden for rammerne af det europæiske semester vil danne grundlag for programmeringen af midlerne i begyndelsen og midtvejs i næste periode. Dette vil fungere som køreplan for kort-, mellem- og langsigtet planlægning og overvågning af fondene. Et system med forhåndsbetingelser og makroøkonomiske betingelser vil blive opretholdt, men gjort enklere. Gennem den europæiske semesterproces vil Kommissionen og medlemsstaterne sørge for koordinering og komplementaritet af finansieringen fra samhørighedspolitiske fonde og det nye støtteprogram for reformer med hensyn til at understøtte strukturreformer. En forenklet og mere effektiv tilgang til levering er et centralt element i forslagene, herunder: en fælles regelbog, der dækker 7 EU-fonde, som gennemføres under delt forvaltning , hvilket fremmer synergier, reducerer den administrative byrde (øget tilgængelighed af forenklede omkostningsmuligheder for støttemodtagere), mere proportionelle revisioner og kontroller (lettere system for kontrol af programmer med gode resultater, udvidelse af princippet om en enkelt revision) fleksibilitet i form af en tilbundsgående midtvejsrevision for om nødvendigt at tilpasse investeringsbeslutninger og øget anvendelse af finansielle instrumenter, herunder gennem frivillig deltagelse i den nye, centralt forvaltede InvestEU-fond. Med hensyn til de europæiske struktur- og investeringsfonde vil nye rapporteringskrav til medlemsstaterne give borgerne mulighed for at følge fremskridtene i gennemførelsen næsten i realtid på Open Data-platformen, der blev lanceret i perioden 2014-2020. Med hensyn til muligheden for, at myndigheder udpeget eller akkrediteret til at opfylde ledelses-, certificerings- og revisionsfunktionerne i perioden 2014-2020, har Kommissionen foreslået at omlægge de nuværende styrings- og kontrolsystemer, der viste sig at fungere godt. Med hensyn til forskning og innovation vil det nye europæiske forskningsprogram, Horisont Europa, fortsat fremme høj kvalitet i forskning og styrke fokus på innovation gennem udvikling af prototyper, immaterielle aktiver, viden og teknologioverførsel. Et nyt europæisk innovationsråd vil fungere som one-stop shop for banebrydende innovatorer med stort potentiale med det formål at placere Europa blandt frontløberne inden for markedsskabende innovation. På grundlag af succesen med den europæiske fond for strategiske investeringer, der udløser private investeringer i hele Europa, foreslår Kommissionen at etablere en ny, fuldt ud integreret investeringsfond — InvestEU. Med Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen som den primære gennemførelsespartner og andre partnere som eksempelvis nationale erhvervsfremmende banker, der bidrager til at skabe resultater, vil InvestEU være det sted, hvor alle centralt forvaltede budgetgarantier og finansielle instrumenter i EU er forankret i en samlet strømlinet struktur. Den nye tilgang vil mindske overlapninger, forenkle adgangen til finansiering og reducere administrationsbyrderne. 2.Budgetmæssig og økonomisk forvaltning To anmodninger fra Europa-Parlamentet, som allerede er omfattet af meddelelsen om den næste flerårige finansielle ramme, vedrører spørgsmålet om, hvorvidt særlige instrumenter medregnes inden for lofterne for betalingsbevillinger i den flerårige finansielle ramme og en bedre balance mellem forudsigelighed og respons på EU-budgettet. Med hensyn til det første spørgsmål præciseres i den foreslåede forordning om den flerårige finansielle ramme for årene 2021 til 2027, at både forpligtelser og betalingsbevillinger, der mobiliseres til særlige instrumenter, opføres på budgettet ud over de relevante FFR-lofter. Kommissionen har endvidere foretaget en gennemgang af omfanget af særlige instrumenter såsom nødhjælpsreserven, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. Kommissionen foreslår, at omfanget af instrumenterne udvides, hvor det er relevant, ved eksempelvis at give mulighed for at aktivere nødhjælpsreserven ved nødsituationer inden for EU. Kommissionen foreslår også at strømline procedurerne for mobilisering af disse instrumenter. Med hensyn til det andet spørgsmål og for at reagere hurtigt og effektivt på uforudsete krav foreslår Kommissionen at gøre budgettet mere fleksibelt ved at fjerne begrænsningerne for den indbyggede flerårige finansielle rammefleksibilitet samt at øge fleksibilitetsinstrumentets størrelse til 1 mia. EUR (i 2018-priser) pr. år. Dette omfatter øget fleksibilitet inden for og mellem programmer, styrkelse af værktøjer som den samlede margen for betalinger og margenen til uforudsete udgifter samt oprettelse af en ny "Unionsreserve" for at imødekomme uforudsete begivenheder og reagere på nødsituationer inden for områder som sikkerhed og migration. Europa-Parlamentet anmodede også Kommissionen om at forelægge en rapport om det EU-budget, der indirekte forvaltes og gennemføres af Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen og om årligt at udarbejde en ajourført langsigtet pengestrømsprognose. Kommissionen udarbejder allerede en omfattende årlig beretning til Europa-Parlamentet og Rådet om alle finansielle instrumenter. Den dækker de finansielle instrumenter i de flerårige finansielle rammer for 2007-2013 og 2014-2020, herunder (men ikke begrænset til) de$, der skal gennemføres via Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen (Den Europæiske Investeringsbank eller Den Europæiske Investeringsfond). Rapporten blev vedlagt som arbejdsdokument til EU's budgetforslag forelagt budgetmyndigheden i juni 2018. Hvad angår anmodningen om langsigtede pengestrømsprognoser, fastsætter artikel 247, stk. 1, i den nye finansforordning en forpligtelse for Kommissionen til årligt at meddele Europa-Parlamentet og Rådet et integreret sæt finans- og regnskabsrapporter, herunder en langsigtet prognose for fremtidige indstrømninger og udstrømninger for de næste fem år. I oktober 2017 fremlagde Kommissionen sine mellemfristede prognoser for betalingskravene som følge af den flerårige finansielle ramme 2014-2020 sammen med det forventede niveau af uindfriede forpligtelser ("RAL") ved udgangen af 2020. Endelig har Kommissionen i forbindelse med opfordringen til at bistå medlemsstaterne, der støder på problemer med rettidig og jævn absorption af de disponible EU-midler allerede taget en række initiativer til at hjælpe medlemsstaterne med rettidig absorption. Kommissionen har yderligere styrket sin ledelsesrapportering bl.a. på grund af opfølgningen af de relaterede henstillinger fra 2016 fra Den Europæiske Revisionsret og/eller dechargemyndigheden. Kommissionen har yderligere forbedret sin segmenteringssikringsbygning, især i eksterne forbindelser. Den har også yderligere forbedret sin rapportering om EU's forvaltningsfonde, øget sammenhængen i beregningerne af de relevante udgifter og estimeringen af de dermed forbundne beløb, der er i fare, navnlig Samhørighedsfondens 10 % retentionsmekanisme og årlige regnskabsafslutning, der helt og konsekvent er indlejret i den fælles metode. Som resultat heraf er det primære resultat for rapporteringsåret 2017 - for første gang - at det anslåede samlede risikobeløb ved betaling er under 2 %.

Desuden er de økonomiske konsekvenser af forvaltningsreservationerne også faldet, både i udgifter (fra 1,6 mia. euro i 2016 til 1,1 mia. euro i 2017) og i indtægter (fra 0,5 mia. euro til 0,4 mia. euro) . 3.Resultater I sin årsberetning for 2016 anbefalede Revisionsretten, at Kommissionen gør en yderligere indsats for at sikre, at præstationsrapporter giver et afbalanceret billede, der dækker både programmets resultater og udfordringer. Kommissionen er forpligtet til at udarbejde afbalancerede rapporter og har f.eks. ydet omfattende dækning i sin årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2017 om erfaringerne fra midtvejsevalueringen af finansielle programmer. I Kommissionens forslag til næste flerårige finansielle ramme er præstationsrammen for de fremtidige programmer væsentligt strømlinet. Specielt vil antallet af indikatorer, der er indlejret i udgiftsprogrammerne, blive væsentligt reduceret, og deres kvalitet blive forbedret for at sikre sammenhæng (relevans på program- og politikniveau) for at kunne give meningsfuld information primært til kommunikations- og rapporteringsformål i hele programudførelsen. Endvidere indeholder Kommissionens forslag bestemmelser om etablering af overvågnings- og evalueringsrammer, herunder indikatorer til evaluering. Der vil blive foretaget evalueringer så rettidigt, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen. Mere meningsfulde resultatoplysninger vil også give programledere mulighed for at træffe bedre beslutninger om programgennemførelsen og om udformningen af fremtidige programmer. I Europa-Parlamentets beslutning anmodes Kommissionen om at tage politisk ansvar i sin årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport om oplysninger om resultaterne. Kommissionen vil fremlægge information om kilderne til oplysningerne og deres kvalitet, når disse er tilgængelige, for at øge gennemsigtigheden. Da medlemsstaterne tilvejebringer en betydelig del af resultatoplysningerne, vil Kommissionen undersøge, i hvilken udstrækning de tilvejebringer oplysninger om kvaliteten af resultatoplysninger. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport bygger på præstationsdata fra de årlige aktivitetsrapporter og er som følge heraf også afhængig af den vurdering, som Kommissionens tjenestegrene har foretaget om kilden og kvaliteten af præstationsdataene. Kommissionens tjenestegrene anerkendte vigtigheden af datakvaliteten og havde særlig fokus på kvaliteten af præstationsdata ved udarbejdelsen af sine årlige aktivitetsrapporter for 2017. Datakilder er tydeligt identificeret, og eventuelle bekymringer med hensyn til datakvalitet er tydeligt markeret. Europa-Parlamentet anmodede Kommissionen om at gøre præstationsoplysninger lettere tilgængelige ved at udvikle en dedikeret webportal og søgemaskine. I den henseende vil Kommissionen som angivet i svaret på årsberetningen for Den Europæiske Revisionsret i 2016 bestræbe sig på at gøre præstationsoplysninger lettere tilgængelige. Kommissionen stræber efter at gennemføre en vurdering af muligheden for, omkostningerne ved og de eventuelle fordele ved en sådan hjemmeside. Den anbefalede foranstaltning ville kunne blive gennemført med forbehold af resultatet af ovennævnte vurdering. Der er blevet udviklet en særlig hjemmeside for EU's resultater under initiativet »det resultatorienterede EU-budget«. Denne hjemmeside er et af Kommissionens første samarbejdsprojekter, som omfatter alle generaldirektoraterne og en række agenturer, der driver programmer på vegne af partneradministrationerne. Ambitionen er at formidle konkrete resultater af projekter finansieret over EU-budgettet samt deres geografiske placering. Hjemmesiden er et enkelt indgangspunkt, der henter data, der kommer fra en række onlinekilder, der har til formål at informere både interessenter og borgere om EU-budgettets bidrag i deres nærområde. Ved udgangen af 2017 har hjemmesiden været vært for indlæg om mere end 1 500 EU-finansierede projektindgange i og udenfor EU. Dette antal indlæg forventes at vokse i den nærmeste fremtid. Denne hjemmeside med EU-resultater er blevet oplistet blandt de bedste fire indlæg, der er nomineret til Den Europæiske Ombudsmands pris for god forvaltning 2017, i kategorien "Excellence in communications". 4.Indtægt Europa-Parlamentet opfordrer i sin beslutning Kommissionen til at træffe alle foranstaltninger til at sikre genopretningen af EU's egne indtægter, som de britiske myndigheder ikke har indsamlet med hensyn til import af tekstiler og sko fra Kina samt til at overveje at iværksætte en rettidig traktatbrudsprocedure. Kommissionen følger dette spørgsmål meget tæt, herunder i løbet af to traditionelle kontroller af egne indtægter i 2017. Da kontrolresultaterne bekræftede resultaterne af den relevante OLAF-rapport, besluttede Kommissionen den 8. marts 2018 at sende en åbningsskrivelse til de britiske myndigheder. Ved dette brev indledte Kommissionen en traktatbrudsprocedure mod Det Forenede Kongerige, fordi det på trods af gentagne anmodninger havde undladt at gennemføre de foranstaltninger, som Kommissionen havde anmodet om, inden den 12. oktober 2017, og nægtede at stille de beregnede traditionelle egne indtægter, der var tabt på grund af den pågældende undladelse, til rådighed. Europa-Parlamentet opfordrer også Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at analysere alle de potentielle konsekvenser af flerårige aktiviteter i forbindelse med beregningen af BNI og i løbet af BNI-kontrolforløbet bekræfte, at forsknings- og udviklingsaktiverne er blevet korrekt registreret i medlemsstaternes nationale regnskaber. Dette problem har høj prioritet og behandles i øjeblikket under behørig hensyntagen til den nuværende BNI-verifikationscyklus og den kommende revision af basis for de nationale regnskaber for 2019 i de fleste medlemsstater. Formålet med denne tidsramme er at bidrage til en rimelig forståelse af konsekvent behandling af globaliseringsfænomener i medlemsstaterne. En procedure for tidlig varsling er operationel, når de nationale myndigheder informerer Eurostat, så snart en sag om en omstrukturering af en vigtig multinational virksomhed bliver kendt. Behandlingen af multinationale virksomheder, der ikke omstruktureres, behandles i en pilotproces med alle medlemsstater. Pilotprocessen dækker en række globaliseringsrelaterede spørgsmål, der er relevante for nationalregnskaber. Medlemsstaterne vil modtage vejledning. Forskning og udvikling er også genstand for en sammenligning på tværs af landene. 5.Den Europæiske Udviklingsfonds integration i EU-budgettet Efter den gentagne anmodning fra Europa-Parlamentet om at medtage Den Europæiske Udviklingsfond i det generelle EU-budget foreslår Kommissionen i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 en strategisk forenkling af finansieringsinstrumenterne i EU's eksterne aktioner, herunder integrationen af Den Europæiske Udviklingsfond i instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde. Dette vil medføre en stigning i det samlede udgiftsloft og samtidig bevare eksisterende fleksibiliteter. I overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Union vil et nyt instrument til finansiering af europæiske fredsbevarende operationer - Den Europæiske Fredsfacilitet - forblive uden for den flerårige finansielle ramme. 6.Fremskyndelse af dechargeproceduren