A4-0335/96

Beslutning om omstruktureringen af industrien i Den Europaeiske Union og virksomhedsflytninger

Europa-Parlamentet,

- der henviser til droeftelserne paa OEkonomiudvalgets og Socialudvalgets faelles hoering om dette emne den 29. maj 1996,

- der henviser til sin beslutning af 15. december 1994 om afslutningen paa Uruguay-runden og Verdenshandelsorganisationens (WTO) fremtidige arbejde ((EFT C 18 af 23.01.1995, s. 165.)),

- der henviser til sine beslutninger om virksomhedsflytninger inden for EU af 17. februar 1995, 13. juli 1995 og 21. september 1995 ((EFT C 56 af 06.03.1995, s. 197, EFT C 249 af 25.09.1995, s. 152 og EFT C 269 af 16.10.1995, s. 172.)),

- der henviser til sin beslutning af 14. december 1995 om meddelelse fra Kommissionen om ensartede regler for direkte investeringer paa internationalt plan ((EFT C 17 af 22.01.1996, s. 175.)),

- der henviser til sin beslutning af 9. maj 1996 om Kommissionens oekonomiske aarsberetning 1996 ((EFT C 152 af 27.05.1996, s. 68.)),

- der henviser til sin beslutning af 24. maj 1996 om forhandlingerne om handel og miljoe inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO) ((EFT C 166 af 10.06.1996, s. 260.)),

- der henviser til artikel 5, 7, 11, 17, 18 og 19 i faellesskabspagten om Arbejdstagernes Grundlaeggende Arbejdsmarkedsmaessige og Sociale Rettigheder,

- der henviser til Raadets direktiv 94/45/EF af 22. september 1994 om indfoerelse af europaeiske samarbejdsudvalg ((EFT L 254 af 30.09.1994, s. 64.)),

- der henviser til direktiv 75/129/EOEF ((EFT L 48 af 22.02.1975, s. 29.)), som aendret ved direktiv 92/56/EOEF ((EFT L 245 af 26.08.1992, s. 3.)), om tilpasning af medlemsstaternes lovgivning om kollektiv afskedigelse og direktiv 77/187/EOEF ((EFT L 61 af 05.03.1977, s. 26.)) om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overfoersel af virksomheder,

- der henviser til hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse, hvidbogen om europaeisk social- og arbejdsmarkedspolitik og tillidspagten om beskaeftigelse,

- der henviser til konklusionerne fra De Europaeiske Raad i Essen, Cannes, Madrid og Firenze,

- der henviser til Regionsudvalgets udtalelse om flytning af internationale virksomheder (CdR 228/95) og til dets betaenkning (CdR 279/94),

- der henviser til artikel 2, 3, 3 A, stk. 1, 102 A, 118 og 130 i traktaten om Den Europaeiske Union,

- der henviser til forslag til beslutning af Caudron om omstruktureringen af industrien i Den Europaeiske Union og virksomhedsflytninger (B4- 0178/94),

- der henviser til forretningsordenens artikel 148,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik og udtalelser fra Udvalget om Sociale Anliggender og Beskaeftigelse og Udvalget om Regionalpolitik (A4-0335/96),

A. der henviser til, at virksomhedsflytninger og industriel omstrukturering ikke er nye faenomener, men at deres omfang og de rammer, inden for hvilke de forekommer, har aendret sig betydeligt i loebet af processen med at goere den globale oekonomi til en realitet,

B. der henviser til, at virksomhedsflytninger kan antage mange former - baade med hensyn til de faktorer, der har indflydelse herpaa, og med hensyn til faenomenets oekonomiske indvirkninger i de beroerte regioner eller lande,

C. der henviser til, at virksomhedsflytninger kan finde sted inden for Faellesskabet og mellem dette og tredjelande,

D. der henviser til, at virksomhedsflytninger er et led i en verdensomspaendende proces med oekonomisk rationalisering og omkostningsbesparelser, industriel modernisering og omstilling til stordrift, tilpasning og omstrukturering,

E. der henviser til, at de hyppige virksomhedsflytninger og den fart, hvormed globaliseringen finder sted, er afspejlet i den bemaerkelsesvaerdige vaekst i de direkte udenlandske investeringer (FDI) (som er tredoblet i loebet af de sidste ti aar) og i den staerke vaekst i den internationale samhandel, der i samme periode er vokset dobbelt saa meget som verdensproduktionen,

F. der henviser til, at internationale selskaber er de centrale aktoerer i forbindelse med virksomhedsflytninger og omstrukturering, idet de tegner sig for omkring to tredjedele af den samlede verdenshandel, og idet én tredjedel heraf tager form af handel inden for selskabernes egne rammer,

G. der henviser til, at virksomhedsflytninger ikke laengere er et spoergsmaal om en virksomheds fysiske flytning til et andet sted, hvor den udoever samme aktivitet, men nu antager flere forskellige former, herunder aftaler om underentrepriser, strategiske alliancer mellem virksomheder, portefoeljeinvesteringer og lignende,

H. der henviser til, at virksomhedsflytninger ikke blot beroerer de «traditionelle», dvs. arbejdskraftintensive, industrigrene som f.eks. tekstil-, fodtoejs- og legetoejsindustrien, men ogsaa kapitalintensive industrigrene som f.eks. staalindustrien, skibsbygning samt fremstilling af vaerktoejsmaskiner, fly og elektronisk udstyr saavel som vigtige dele af servicesektoren, f.eks. udvikling af software, finansielle tjenesteydelser og informations- og logistiktjenesteydelser,

I. der henviser til, at der er mange aarsager til virksomhedsflytninger, herunder bl.a. forsoeget paa at faa adgang til nye markeder, omgaaelse af klausuler om lokalt indhold, loenkonkurrence, konkurrence om stoette, «gratis» infrastrukturmuligheder og skatteflugt,

J. der henviser til, at stabile valutamarkeder er yderst vigtige for at undgaa, at afgoerelser om virksomhedsflytninger fordrejes eller virker mod hensigten,

K. der henviser til, at en faelles EU-valuta vil bidrage til at skabe stabile forudsaetninger for, at virksomhedsflytninger og omstrukturering kan faa konstruktive indvirkninger paa oekonomien, saafremt en saadan valuta baseres paa konvergens mellem nominelle oekonomier og paa effektiv makrooekonomisk koordinering,

L. der henviser til, at virksomhedsflytninger paa den ene side kan vaere positive, for saa vidt som de skaber beskaeftigelse i omraader, der lider under stor arbejdsloeshed og fattigdom, og skaffer virksomheder fodfaeste paa nye markeder, men paa den anden side har negative foelger i de tilfaelde, hvor de fjerner beskaeftigelse fra regioner, som (endnu) ikke har noget alternativ hertil,

M. der henviser til, at den saerlige omstaendighed, at den usammenhaengende udvikling af det indre marked, konvergenskravene med henblik paa indfoerelse af en faelles valuta samt den accelererede indfoerelse af ny teknologi og af nye arbejdskraftbesparende driftsmetoder optraeder paa én gang, nu goer virksomhedsflytninger og omstrukturering til en enestaaende og ganske speciel udfordring for udformningen af politikker, da den oeger antallet af EU's allerede utallige vanskeligheder med at tackle omraaderne beskaeftigelse og oekonomisk udvikling,

N. der henviser til, at EU er verdens vigtigste aktoer og saaledes er forpligtet til gennem sin handelspolitik og politikken vedroerende det indre marked at paatage sig et globalt ansvar for en ansvarsbevidst adfaerd i den globale oekonomi i sine borgeres og andres interesse,

O. der henviser til, at virksomheders flytning fra en region kan skabe en raekke sociooekonomiske problemer i den paagaeldende region, f.eks. oeget langtidsledighed, mistilpassede faerdigheder, faldende koebekraft og tab af centrale markeder for lokale producenter,

P. der henviser til, at virksomheders flytning til en region ikke noedvendigvis loeser lokale problemer, naar nye investorer stjaeler faglaert arbejdskraft fra lokale virksomheder til betydelig skade for den eksisterende oekonomi,

Q. der henviser til, at nylige aendringer i strukturfondene betyder, at regionernes budgetmaessige kapacitet snarere end deres behov kan vaere afgoerende for adgangen til stoette, hvorved de daarligst stillede regioner polariseres og straffes,

R. der henviser til, at fastlaeggelsen af faelles sociale minimumsstandarder ville laegge et gulv under arbejdsmarkedet og gennemtvinge en omskoling af arbejdsstyrken gennem investeringer i faerdigheder samt skabe forudsaetninger for at bevare den personlige vaerdighed i arbejdet,

S. der henviser til, at arbejdsloesheden i Den Europaeiske Union forsat er for stor og langvarig, og til, at man tvaertimod burde straebe mod at opnaa fuld beskaeftigelse,

T. der henviser til, at manglende data vedroerende virksomhedsflytninger goer det umuligt at foretage en noejagtig vurdering af faenomenets omfang,

U. der henviser til, at de central- og oesteuropaeiske landes rolle stadig er beskeden, men vil blive betydeligt stoerre i naer fremtid, og til, at virksomhedsflytnings- og omstruktureringsaspekterne af udvidelsesprocessen boer vises saerlig opmaerksomhed,

1. mener, at der er et presserende behov for at forskyde rammegrundlaget for internationale foranstaltninger vedroerende handel og investering bort fra en forholdsvis snaever fokusering paa vaekst og bevarelse af fri handel og investering og henimod det mere komplekse maal om baeredygtig udvikling, hvilket kraever integrering af oekonomisk effektivitet, makrooekonomisk stabilitet, social retfaerdighed og miljoemaessig baeredygtighed,

2. understreger, at international valutaspekulation er en vigtig aarsag til manglende monetaer stabilitet, idet den fordrejer afgoerelserne i realoekonomien, f.eks. afgoerelser om virksomhedsflytninger, og henstiller indtraengende til Kommissionen at fremsaette forslag med henblik paa at forhindre spekulation i afledte finansielle derivativer; understreger i denne henseende ligeledes, at en heldig gennemfoerelse af oekonomisk og monetaer union vil vaere et vigtigt skridt paa vej mod tacklingen af ovennaevnte problemer;

3. maerker sig Kommissionens opfattelse i «Beskatning i Den Europaeiske Union» (SEK(96)0487), hvorefter lav beskatning af geografisk mobile produktionsfaktorer undergraver nationale beskatningsgrundlag ved at overfoere skattebyrden til de mindre mobile faktorer, f.eks. arbejdskraft, og er den stoerste stadig ikke imoedegaaede politiske udfordring, og kraever, at der hurtigt traeffes foranstaltninger paa dette omraade;

4. bemaerker den hast, hvormed den frie bevaegelighed for kapital i EU gennemfoertes, og beklager, at bevaegelighed for arbejdskraft og pensioner samt den gensidige anerkendelse af eksamensbeviser ikke er blevet givet samme prioritet; opfordrer Kommissionen til at undersoege foelgerne af stoerre bevaegelsesfrihed for arbejdstagere og disses pensionsrettigheder for EU-interne virksomhedsflytninger;

5. opfordrer Kommissionen til at tage de noedvendige initiativer til at fjerne, hvad der er til hinder for, at alle arbejdstagere og borgere faar fuldt udbytte af omfordelingen af det indre markeds fordele, bl.a. manglen paa en europaeisk ordning for beskatning af graensearbejdere, manglen paa skatteharmonisering, som har medfoert, at skattetrykket paa mobile beskatningsobjekter faldt med 10% i perioden 1980-1993, mens skattetrykket paa arbejde og indkomst steg med 20%; anmoder Raadet og medlemsstaterne om at foere disse forslag ud i livet;

6. henleder opmaerksomheden paa, at konkurrence med hensyn til sociale bestemmelser ofte spiller en rolle i forbindelse med virksomhedsflytninger, og at social sikkerhed, arbejdsvilkaar og miljoe- og afgiftspolitik ved starten paa OEMU's tredje fase vil vaere de sidste omraader, hvor medlemsstaterne kan konkurrere; det er derfor stadig yderst paakraevet at skabe en europaeisk social rammelovgivning, hvilket maa fremskyndes ved hjaelp af beslutningstagning med kvalificeret flertal;

7. opfordrer Kommissionen og Raadet til at tage et standpunkt med hensyn til internationaliseringen af EU's egen industri og opfordrer Kommissionen til at aflaegge rapport om, hvilken sammenhaengende strategi den eventuelt maatte have for at afboede de beskaeftigelsesmaessige konsekvenser af omstruktureringen;

8. forventer, at Kommissionen forklarer, hvordan den inddrager virkningerne af den stigende rationalisering af EU's transnationale virksomheder og disses produktions- og flytningsbeslutninger i sin vurdering paa kort og mellemlang sigt af beskaeftigelsen i EU, og hvorvidt den tager hensyn til saadanne virkninger ved udarbejdelsen og gennemfoerelsen af sine forslag til beskaeftigelsesaktioner;

9. bekraefter, at det er noedvendigt med en mere afbalanceret opbygning af traktaten gennem en omfattende inddragelse af arbejdernes og arbejdsmarkedets interesser for, som et led i tillidspagten om beskaeftigelse, at skabe et aegte, omend minimalt tillidsgrundlag;

10. opfordrer Kommissionen til at undersoege strukturfondene og evaluere deres konkurrencefordrejende virkning samt de tegn, der har vist sig paa, at det er blevet praksis at «gaa paa indkoeb efter stoette», og til at aflaegge beretning om resultaterne til Parlamentet;

11. foreslaar, at EU's strukturfondsstoette til virksomheder goeres betinget af et langsigtet engagement i beskaeftigelse og lokal udvikling; understreger derfor behovet for, at de regionale og lokale myndigheder gives bemyndigelse til at kraeve, at nye investeringer skaber vaerditilvaekst og selvbaerende forbindelsesled til den eksisterende oekonomi, saaledes at det sikres, at tilflyttede virksomheder er mindre udsatte med hensyn til senere fornyede flytninger;

12. henstiller indtraengende til Kommissionen at satse paa et staerkt engagement i investeringer i uddannelse og faerdigheder, som kan bidrage til at skabe den fornoedne tilpasningsevne i tilfaelde af fornyede flytninger;

13. henstiller indtraengende, at «kaploebet om at naa bunden» i de sociale systemer i forbindelse med konkurrencen om investeringer bringes til ophoer gennem indfoerelse af ensartede sociale sikringsbestemmelser og fjernelse - via regeringskonferencen - af enhver mulighed for at vaelge at staa udenfor;

14. henleder opmaerksomheden paa betydningen af, at der oprettes europaeiske samarbejdsudvalg for at sikre gennemskueligheden af afgoerelser om virksomhedsflytninger og omstrukturering;

15. henstiller indtraengende, at der foretages aendringer i WTO's vedtaegter, som i oejeblikket hviler paa princippet om frihandelens absolutte forrang fremfor ethvert oekologisk eller socialt hensyn og bringer det i Rio i 1992 vedtagne maal om baeredygtig udvikling i fare;

16. henstiller indtraengende til Kommissionen at forelaegge forslag om indfoerelse af minimumsmiljoestandarder i EU's praeferenceaftaler og multinationale handelsaftaler;

17. mener, at de eksterne paavirkninger af transportprissaetningen, saafremt der goeres behoerigt rede for dem, kunne saette et stort spoergsmaalstegn ved de afgoerelser, der i oejeblikket traeffes om FDI- virksomhedsflytninger verden over, og understreger, at der for laengst skulle have vaeret foretaget en korrigering af transportprissaetningen;

18. opfordrer Kommissionen til at goere det klart, hvilke industripolitikker der eventuelt findes eller er planlagt, og af hvilken grund eller hvorfor ikke; opfordrer Kommissionen til at goere det klart, hvorvidt den forventer, at konkurrencepolitikkerne vil goere industripolitikkens arbejde og, i bekraeftende fald, hvilken rolle Kommissionens direktorat for industripolitik forventes at spille i den rationelle gennemfoerelse af saavel industri- som konkurrencepolitikken; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en explicit EU-industripolitik;

19. opfordrer Kommissionen til at goere brug af de muligheder, den jf. traktatens artikel 101 har for at fjerne fordrejninger, der skyldes mangel paa en faelles skattepolitik;

20. henstiller indtraengende til Kommissionen og til ministrene paa WTO- topmoedet i Singapore at soege at faa indfoert sociale klausuler i internationale handels- og investeringsaftaler, idet saadanne klausuler maa baseres paa grundlaeggende ILO-standarder og omfatte grundlaeggende rettigheder som f.eks. foreningsfrihed, ret til at foere kollektive forhandlinger, en minimumsalder for beskaeftigelse, ikke-diskriminering og forbud mod tvangsarbejde;

21. mener, at WTO paa sit Singapore-topmoede i december boer soege at revidere sine vedtaegter med henblik paa

a) at aendre ordlyden i artikel XX vedroerende generelle undtagelser fra reglerne om frihandel og fra ligebehandling af investeringer og

b) at udforme faelleserklaeringer, som kan sikre,

i) at baeredygtig udvikling og multilaterale konventioner om miljoe og menneskerettigheder gives forrang fremfor frihandel, og

ii) at de mindst udviklede landes ret til med hensigtsmaessige foranstaltninger at fremme udviklingen af deres egne industrier stadfaestes;

22. opfordrer Raadet til at paalaegge Kommissionen at slaa til lyd for og aktivt soege at finde frem til instrumenter, der kan garantere, at WTO handler gennemskueligt og ansvarligt, og sikre fuld inddragelse af ikke-statslige organisationer og disses sagkyndige;

23. mener, at EU og navnlig Kommissionen er noedt til fuldt ud at deltage i bekaempelse af illoyal konkurrence og fremme af WTO's og ILO's rolle for at faa hold paa spoergsmaal som f.eks. sammenhaengen mellem arbejdsnormer og investering, aabningen af tredjelandes markeder for EU, oprettelsen af en database om adgangshindringer, bekaempelse af overtraedelse af den intellektuelle ejendomsret og, frem for alt, koordinering af medlemsstaternes standpunkter inden for WTO og OECD;

24. anmoder Kommissionen om fortsat at goere en indsats for, at der indarbejdes sociale klausuler i internationale aftaler paa grundlag af de fem ILO-konventioner, der anses for at vaere de vigtigste, dvs. konventionerne om organisationsret, frie kollektive forhandlinger, forbud mod boernearbejde, forbud mod tvangsarbejde og forbud mod diskriminering; opfordrer Kommissionen til at tilskynde alle medlemsstaterne til at ratificere disse konventioner; kraever, at gennemfoerelsen af disse sociale klausuler ledsages af positive og stimulerende foranstaltninger, der kan anspore lande og virksomheder til at overholde disse klausuler; opfordrer Kommissionen og Raadet til at goere en indsats for, at dette emne prioriteres under forhandlingerne paa WTO-ministerkonferencen i Singapore, og til at gaa ind for og aktivt tilstraebe, at der paa WTO-ministerkonferencen nedsaettes et udvalg om handel og menneskerettigheder, der isaer boer beskaeftige sig med menneskerettighedsspoergsmaal paa beskaeftigelsesomraadet;

25. opfordrer Kommissionen til at goere etableringen af lige betingelser til den vigtigste maalsaetning i forhandlingerne med de oevrige handelsblokke og lande og til at udarbejde fuldstaendig gennemskuelige evalueringssystemer til bedoemmelse af, hvorvidt ovennaevnte maal er opnaaet, samt sikre lige konkurrencevilkaar og udbredelse af passende arbejdsnormer;

26. anmoder Kommissionen om at forelaegge det detaljerede tal vedroerende omfanget af og strukturen i virksomhedsflytninger saavel inden for Unionen som til tredjelande samt om i denne forbindelse at tage hensyn til de sociale og miljoemaessige virkninger og goere sig overvejelser vedroerende nye indikatorer;

27. fremhaever virkningen, som uddybningen af TRIM-aftalerne om handelsrelaterede investeringer inden for WTO kan komme til at faa paa faenomenet virksomhedsflytninger, og understreger, at paa WTO- ministerkonferencen i Singapore boer TRIM-aftalen saettes i sammenhaeng med de oekonomiske og sociale virkninger af virksomhedsflytningerne og liberaliseringen af FDI;

28. gentager, at det efter dets opfattelse boer inddrages fuldt ud i indgaaelsen af alle EU's internationale aftaler om handel og investering;

29. mener, at den offentlige politik gennem behoerig hensyntagen til virksomhedsflytningsfaenomenets komplicerede karakter boer tage sigte paa at fremme fordelene og mindske de eventuelle ulemper ved disse flytninger;

30. er derfor af den opfattelse, at den offentlige politik med hensyn til virksomhedsflytninger boer udformes med henblik paa foelgende maal:

- et hoejt beskaeftigelsesniveau,

- oekonomisk og social samhoerighed,

- faellesskabsindustriens konkurrenceevne,

- baeredygtig udvikling,

- en retfaerdigere fordeling af udbyttet af fri handel;

31. bemaerker, at de seneste undersoegelser viser de central- og oesteuropaeiske landes stigende betydning hvad angaar virksomhedsflytninger;

32. kritiserer mangelen paa tilstraekkelige sociale standarder og forekomsten af legaliseret social dumping med heraf foelgende forstyrrelser for EU's indre marked;

33. understreger noedvendigheden af en nyorientering af PHARE-stoetten hen imod udviklingen af bredere og hoejere sociale standarder i de central- og oesteuropaeiske lande med henblik paa at overfoere de bedste aspekter ved EU's socialpolitiske rammer til disse landes systemer;

34. kraever, at Kommissionen gennemfoerer en vurdering af associerings- og tiltraedelsesaftalerne og PHARE-programmet, naermere bestemt af anvendelsen af de sociale klausuler i disse aftaler, med henblik paa i hoejere grad at stoette indfoerelsen af en velfungerende model for arbejdsmarkedsforhandlinger, gode arbejdsmarkedsbestemmelser og social sikring;

35. opfordrer indtraengende Kommissionen til - som led i de generelle bestraebelser paa at opnaa oekonomisk og social samhoerighed og under saerlig hensyntagen til situationen i de lande, der i oejeblikket modtager stoette fra struktur- og samhoerighedsfondene - at inddrage virkningen af transnationale selskabers oegede tilstedevaerelse i de central- og oesteuropaeiske lande i sine overvejelser vedroerende omlaegningen af struktur- og samhoerighedsfondene i forbindelse med en eventuel udvidelse;;

36. opfordrer Kommissionen til at foelge udviklingen paa naert hold med hensyn til virksomhedsflytninger og til at overveje at oprette et permanent observationsorgan til overvaagning af disse spoergsmaal; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til - paa grundlag af et saadant observationsorgans arbejde - at fastlaegge retningslinjer for Faellesskabets politik, som under hensyntagen til virksomhedsflytningsfaenomenets komplicerede karakter tager sigte paa at fremme dets fordele og mindske dets ulemper, idet disse retningslinjer maa fastlaegges under henvisning til de ovenfor skitserede fem maal for den offentlige politik paa dette omraade og forelaegges Europa-Parlamentet og Raadet;

37. understreger, at eksisterende faellesskabspolitikker, f.eks. politikken med hensyn til konkurrence, industri, handel og det indre marked, indvirker paa moenstret for virksomhedsflytninger baade inden og uden for Faellesskabet, og udtrykker bekymring over den mangelfulde koordinering af disse politikker; beklager med hensyn hertil, at der ikke eksplicit tages hensyn til virksomhedsflytningsfaenomenet og dets virkninger ved udarbejdelsen og evalueringen af disse politikker;

38. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Raadet, Den Paritetiske Forsamling AVS-EU og repraesentanterne for arbejdsmarkedets parter paa europaeisk plan.