DA

|| EUROPA-KOMMISSIONEN ||

Bruxelles, den 17.9.2013

SWD(2013) 320 final

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

RESUME AF KONSEKVENSANALYSEN

Ledsagedokument til

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om nye psykoaktive stoffer og EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om ændring af Rådets rammeafgørelse 2004/757/RIA af 25. oktober 2004 om fastsættelse af mindsteregler for gerningsindholdet i strafbare handlinger i forbindelse med ulovlig narkotikahandel og straffene herfor for så vidt angår definitionen af narkotika

{COM(2013) 619 final} {COM(2013) 618 final} {SWD(2013) 319 final}

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

RESUME AF KONSEKVENSANALYSEN

Ledsagedokument til

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om nye psykoaktive stoffer og EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om ændring af Rådets rammeafgørelse 2004/757/RIA af 25. oktober 2004 om fastsættelse af mindsteregler for gerningsindholdet i strafbare handlinger i forbindelse med ulovlig narkotikahandel og straffene herfor for så vidt angår definitionen af narkotika

INDHOLDSFORTEGNELSE

1........... Indledning....................................................................................................................... 4

2........... Problemstilling................................................................................................................ 4

3........... Analyse af nærhedsprincippet.......................................................................................... 6

4........... Politiske målsætninger..................................................................................................... 7

5........... Politiske valgmuligheder og vurdering.............................................................................. 7

6........... Den foretrukne politiske valgmulighed............................................................................ 11

7........... Overvågning og evaluering............................................................................................ 12

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

RESUME AF KONSEKVENSANALYSEN

Ledsagedokument til

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om nye psykoaktive stoffer og EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om ændring af Rådets rammeafgørelse 2004/757/RIA af 25. oktober 2004 om fastsættelse af mindsteregler for gerningsindholdet i strafbare handlinger i forbindelse med ulovlig narkotikahandel og straffene herfor for så vidt angår definitionen af narkotika

1. Indledning

Konsekvensanalysen vedrører foranstaltninger, der tager sigte på at nedbringe tilgængeligheden på det indre marked af nye psykoaktive stoffer, der udgør en risiko for forbrugerne, og samtidig undgå, at der opstår hindringer for den lovlige handel.

Nye psykoaktive stoffer ("legal highs") er naturlige eller syntetiske stoffer, der påvirker det centrale nervesystem og ændrer mentale funktioner. Mange af disse stoffer har eller kunne have andre anvendelser ("lovlige anvendelser"), f.eks. som aktive stoffer i lægemidler. Nye psykoaktive stoffer er ikke undergivet kontrolforanstaltninger i henhold til FN's narkotikakonventioner i modsætning til psykoaktive stoffer, som f.eks. kokain eller amfetamin ("ulovlige narkotika").

Den hurtige fremkomst og udbredelse af nye psykoaktive stoffer i det indre marked er en af de mest udfordrende udviklinger for EU's narkotikapolitik i de seneste år. Rådets afgørelse 2005/387/RIA indførte et EU-system for udveksling af oplysninger om sådanne stoffer forvaltet af Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (i det følgende benævnt EONN) og Europol for at vurdere deres risici og underkaste dem kontrol og strafferetlige sanktioner i EU. Kommissionens vurdering i 2011 konkluderede, at Rådets afgørelse ikke giver mulighed for et effektivt svar på de udfordringer, de nye psykoaktive stoffer udgør.

2. Problemstilling

Nye psykoaktive stoffer, der anvendes til forskellige lovlige formål, er i stigende grad til rådighed på det indre marked og forbruges af et stigende antal personer. De potentielle risici, som disse stoffer udgør, har fået myndighederne til at underlægge dem forskellige restriktioner, som kan hæmme den lovlige handel og forhindre udviklingen af lovlige anvendelser. Hovedårsagerne til problemerne er forskellige nationale tilgange til nye psykoaktive stoffer og ineffektive EU-instrumenter til håndtering af sådanne stoffer.

2.1. Markedet for nye psykoaktive stoffer

Mellem 1997 og 2012 indberettede medlemsstaterne 290 nye psykoaktive stoffer. Et stort flertal blev indberettet af flere medlemsstater. Antallet af indberetninger er steget drastisk i de seneste år – fra 24 i 2009 til 73 i 2012. Antallet af stoffer, der potentielt kunne dukke op, løber op i tusinder.

2.1.1. Markedet for lejlighedsvis brug af nye psykoaktive stoffer

Det lejlighedsvise forbrug af nye psykoaktive stoffer har været stigende i de senere år, og brugen er især udbredt blandt unge. En Eurobarometerundersøgelse fra 2011 om unges holdning til stoffer ("Youth attitudes on drugs") viste, at 5 % unge i EU mindst en gang har brugt sådanne stoffer, med helt op til 16 % i Irland.

Antallet af personer, der har brugt nye psykoaktive stoffer inden for det sidste år, anslås til 2,2 millioner i EU. Internettet og sociale netværk har gjort udbredelsen i EU lettere - ifølge resultatet af snapshot-undersøgelser foretaget af EONN blev antallet af onlinebutikker, der sælger nye psykoaktive stoffer, firedoblet mellem 2010 og 2012 (fra 170 til 690).

Inden for de sidste tre år er der åbnet specialbutikker, som sælger nye psykoaktive stoffer, i mindst 13 medlemsstater. Sådanne stoffer sælges også nu og da på tankstationer og i videobutikker, sex shops eller tobaksforretninger. De selskaber, der producerer disse stoffer, er etableret uden for EU (Kina og Indien) og tilpasser sig hurtigt de restriktive foranstaltninger ved at tilbyde andre stoffer. Størrelsen af markedet for lejlighedsvis brug af nye psykoaktive stoffer anslås i sammenligning med markedet for ecstasy til 0,5 mia. EUR pr. år.

2.1.2. Markedet for lovlig brug af nye psykoaktive stoffer

Mange nye psykoaktive stoffer, der bruges lejlighedsvist, har eller kunne have forskellige anvendelser i industrien – f.eks. GBL (gamma-butyrolactone), 1-4 BDO (1,4-butanediol) og mCPP. Der findes imidlertid ikke mange oplysninger i EU, da indsamling af sådanne oplysninger ikke indgår i den eksisterende EU-mekanisme, og medlemsstaternes myndigheder indberetter ikke systematisk sådanne anvendelser.

Siden 1997 har EONN modtaget oplysninger om lovlige anvendelser af omkring en femtedel af de indberettede stoffer. Det er en betydelig andel, der kan være undervurderet, da disse nye stoffer ofte ikke er velkendte. Det antages, at størrelsen af markedet for lovlige anvendelser er betragteligt på grund af det antal psykoaktive stoffer, der er på markedet, eller som stadig kan dukke op, og på grund af deres potentiale for "dobbelte" anvendelser (lejlighedsvis brug og brug i industrien).

2.2. Problem 1: Risici ved lejlighedsvis brug af nye psykoaktive stoffer

Lejlighedsvis brug af nye psykoaktive stoffer kan skade forbrugernes sundhed og sikkerhed og medføre risici og byrder for samfundet. Den mest almindelige sundhedsfare er ophidselse, delirium, takycardi, forhøjet blodtryk, dødelig overdosis, spredning af blodbårne infektioner (som f.eks. HIV eller hepatitis C), psykiske problemer, afhængighed. Risiciene er større, når flere nye psykoaktive stoffer indtages sammen og i kombination med ulovlige narkotika eller alkohol. Manglende oplysninger om forbrug af disse stoffer øger risiciene.

Da nye psykoaktive stoffer kan påvirke den psykiske sundhed og sociale adfærd, kan hyppig brug af nye psykoaktive stoffer have negative følger for samfundet, der er ødelæggende for familielivet og fællesskabet. Brugen af sådanne stoffer kan nedsætte evnen til at køre bil og føre til voldelig adfærd og kriminalitet. Organiseret kriminalitet spiller kun en begrænset rolle på dette marked, væsentligst inden for salg af sådanne stoffer sammen med ulovlige narkotika.

De sundhedsrelaterede omkostninger ved nye psykoaktive stoffer anslås til 211 mio. EUR om året, og omkostningerne ved at håndhæve de strafferetlige foranstaltninger til mellem 117 mio. EUR og 144 mio. EUR pr. år.

2.3. Problem 2: Hindringer for lovlig handel på det indre marked

Restriktive foranstaltninger, som de offentlige myndigheder indfører for at dæmme op for den lejlighedsvise brug af nye psykoaktive stoffer kan hindre lovlig handel ved at gøre det vanskeligere for økonomiske aktører at få adgang til sådanne stoffer, hvilket medfører økonomisk tab. Restriktive foranstaltninger kan også vanskeliggøre forskning og således hindre udvikling af ny anvendelser.

De restriktive foranstaltninger varierer fra medlemsstat til medlemsstat og fra stof til stof. Afhængig af, hvilken type lovgivning der er tale om, er kun visse anvendelser tilladt på nationalt niveau, og manglende overholdelse af lovgivningen sanktioneres af forvaltningsretlige eller strafferetlige bestemmelser. Det fører til handelshindringer, opsplitning og ulige vilkår, og gør det vanskeligt for virksomhederne at drive forretning på det indre marked.

Restriktive foranstaltninger kan også føre til en kædereaktion for de økonomiske aktører, da disse stoffer ofte bruges til produktion af andre stoffer og varer. Da markedet for nye psykoaktive stoffer forventes at udvikle sig, og medlemsstaterne forventes at indføre yderligere foranstaltninger for at dæmme op for den lejlighedsvise brug, vil hindringerne for den lovlige handel stige.

2.4. Årsager til problemet

De underliggende årsager til problemet er:

· Divergerende nationale tilgange: forskellene mellem medlemsstaternes lovgivning og manglende koordinering af nationale foranstaltninger kan have skadelige følger for de økonomiske aktører på markedet for lovlige anvendelser og for forbrugerne.

· Ineffektiv EU-lovgivning om nye psykoaktive stoffer: Rådets afgørelse er langsommelig og giver ikke mulighed for en forebyggende indsats og tilvejebringer ikke tilstrækkelige videnskabelige oplysninger til at træffe egnede og holdbare løsninger om stoffer, og den giver ikke mulighed for restriktive foranstaltninger.

2.5. Basisscenariet

Hvis den nuværende ramme forbliver uændret, risikerer problemerne at blive forværret. Markedet for lejlighedsvis brug forventes at stige og endda fordoble inden 2020. De sundhedsomkostninger og sociale omkostninger, der er forbundet med en stigende adgang til og brug af skadelige stoffer, vil stige i samme takt. Markedet for lovlige anvendelser forventes ligeledes at vokse, og de negative virkninger af forskellige nationale tilgange og ineffektiv EU-lovgivning om lovlig handel vil fortsætte og eventuelt forstærkes.

3. Analyse af nærhedsprincippet

Artikel 114, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bemyndiger Europa-Parlamentet og Rådet til at vedtage foranstaltninger med henblik på en tilnærmelse af administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser i medlemsstaterne, der vedrører det indre markeds oprettelse og funktion, og ifølge artikel 114, stk. 3, skal Kommissionen sikre et højt beskyttelsesniveau inden for sundhed, sikkerhed og forbrugerbeskyttelse i forslagene.

EU er forpligtet til at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker (artikel 168, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) og beskytte forbrugernes sundhed, sikkerhed og økonomiske interesser (artikel 169, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde). For at håndtere de stoffer, der udgør alvorlige risici, kan EU lade dem omfatte af strafferetlige bestemmelser om ulovlig narkotikahandel (artikel 83, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde).

EU har bedre forudsætninger end medlemsstaterne for at træffe foranstaltninger, der begrænser forbrugernes adgang til skadelige, nye psykoaktive stoffer i det indre marked, og sikre, at forskellige nationale tilgange ikke hindrer lovlig handel. Det er nødvendigt med handling på EU-plan for at give mulighed for at identificere nye psykoaktive stoffer og hurtigt trække dem tilbage fra markedet i alle medlemsstater og nedbringe og forebygge hindringer for lovlig handel som følge af medlemsstaternes indgriben.

4. Politiske målsætninger

De vigtigste politiske målsætninger for EU-foranstaltningen om nye psykoaktive stoffer er at:

· Nedbringe hindringer for lovlig handel med nye psykoaktive stoffer og forebygge fremkomst af sådanne hindringer.

· Beskytte forbrugernes sundhed og sikkerhed mod de risici, nye skadelige psykoaktive stoffer udgør.

De specifikke målsætninger er at:

· Håndtere stoffer, der udgør sundhedsmæssige, sociale og sikkerhedsmæssige risici, og som giver umiddelbare problemer for den offentlige sundhed.

· Forbedre kapaciteten til hurtigt at identificere og vurdere nye psykoaktive stoffer og håndtere dem i forhold til deres risici.

· Fremme lovlig handel med sådanne stoffer på det indre marked.

· Sikre bedre overensstemmelse mellem de nationale reaktioner på nye skadelige psykoaktive stoffer, der giver tværnationale problemer, og nedbringe risikoen for, at problemet flyttes mellem medlemsstaterne.

5. Politiske valgmuligheder og vurdering

De politiske valgmuligheder er inddelt i fire grupper, herunder "status quo". Følgende muligheder er blevet udelukket: regulering af specialbutikker og onlinebutikker, indførelse af et EU-godkendelsessystem for nye psykoaktive stoffer, indførelse af et totalt forbud og en løsningsmodel, hvor EU's indsats ophører.

5.1. Gennemgang af de forskellige valgmuligheder

Gruppe 1: forbedre kendskabet til og analysen af nye psykoaktive stoffer

Denne gruppe beskriver mulighederne for at styrke forskning og analysekapacitet på EU-plan vedrørende ny psykoaktive stoffer og give EU mulighed for at komme med et mere effektivt svar.

(1) Status quo

EONN og Europol indsamler og analyserer udelukkende oplysninger om sammensætning eller forventede konsekvenser af de stoffer, medlemsstaterne fremsender.

(2) Fremme det strukturelle samarbejde mellem EONN, forskningsinstitutter og retsmedicinske laboratorier

EU yder økonomisk støtte til det strukturelle samarbejde mellem EONN, forskningsinstitutter, herunder Det Fælles Forskningscenter, og retsmedicinske laboratorier i hele EU, for at støtte informationsbehovet for specifikke stoffer og bidrage til at udarbejde og formidle analyser om nye psykoaktive stoffer.

(3) Oprettelse af en forskningsinfrastruktur på EU-plan

Der oprettes en forskningsinfrastruktur i en eksisterende forskningsfacilitet i EU (Det Fælles Forskningscenter) eller agentur (EONN). Opgaverne vil være de samme som nævnt under valgmulighed (2).

Gruppe 2: håndtere nye psykoaktive stoffer individuelt eller i grupper

Denne gruppe beskriver mulighederne for at håndtere nye psykoaktive stoffer ved at vurdere deres risici (og vedtage foranstaltninger) enten individuelt eller for grupper af stoffer.

(4) Individuel tilgang (status quo)

Hvert stof overvåges og vurderes individuelt, og der træffes afgørelse om, hvorvidt der skal indføres restriktive foranstaltninger på basis af de specifikke risici, stoffet udgør.

(5) Tilgang via grupper af stoffer

Hele grupper af lignende stoffer overvåges, vurderes og underkastes restriktive foranstaltninger. Gruppen defineres på basis af kemisk struktur (generisk tilgang) eller farmakologisk virkning (analog tilgang).

(6) Individuel tilgang støttet af oplysninger om en "intelligent afgrænset" gruppe af stoffer

Hvert stof overvåges, vurderes og underkastes restriktive foranstaltninger individuelt (som under valgmulighed (1)), men der indsamles oplysninger om andre stoffer fra samme gruppe. Fremkomsten af visse stoffer kan derfor foregribes, men der vil blive udført en risikovurdering for hvert enkelt stof.

Gruppe 3: midlertidige foranstaltninger

Denne gruppe beskriver mulighederne for midlertidigt at begrænse udbuddet af nye psykoaktive stoffer på forbrugermarkedet, hvis de mistænkes for at udgøre umiddelbare risici for den offentlige sundhed, underbygget af indberettede dødsfald og alvorlig sundhedsrisiko i forbindelse med forbrug samt en udpræget brug af stoffet i flere medlemsstater. Restriktionerne forbliver gældende, indtil der foreligger en risikovurdering af stofferne, og påvirker ikke kommerciel og videnskabelig anvendelse eller produkter, der indeholder stoffet, som er godkendt i henhold til anden EU-lovgivning.

(7) Ingen midlertidige foranstaltninger (status quo)

Ifølge Rådets afgørelse er der ikke mulighed for at indføre midlertidige foranstaltninger i hele EU. En afgørelse om, hvorvidt udbuddet af det pågældende stof skal begrænses, træffes først, når der er gennemført en risikovurdering, og denne afgørelse er permanent.

(8) EU-henstilling om at indføre midlertidige foranstaltninger

Kommissionen udsteder en henstilling til medlemsstaterne om at indføre midlertidige foranstaltninger for straks at trække et stof tilbage fra markedet og forbyde dets distribution, salg, forevisning eller udbud til forbrugere (industriel og videnskabelig brug falder uden for restriktionens anvendelsesområde). Medlemsstater, der gennemfører henstillingen, træffer egnede foranstaltninger for at sikre, at stoffet trækkes tilbage fra markedet.

(9) EU-afgørelse om at indføre midlertidige foranstaltninger

Det samme som under (2), men foranstaltningerne er bindende for medlemsstaterne. Afgørelsen om at indføre foranstaltningerne træffes af Kommissionen ved en gennemførelsesakt. Overtrædelser af disse foranstaltninger medfører administrative sanktioner, der fastsættes på nationalt niveau.

Gruppe 4: endelig afgørelse om et nyt psykoaktivt stof

Denne gruppe beskriver mulighederne for at håndtere et stof, når der først er foretaget en risikovurdering. Kommissionen identificerer den sundhedsmæssige, sociale og sikkerhedsmæssige risiko, som et stof udgør – lav, moderat eller alvorlig – og bestemmer, om og i givet fald hvilken type restriktiv foranstaltning, der skal indføres. Den tager følgende kriterier i betragtning: sundhedsskader som følge af forbrug af stoffet (skader, sygdom og fysisk og psykiske lidelser), skadelige sociale følger for personer og for samfundet (f.eks. følger for den sociale adfærd, organiseret kriminalitet, ulovlige gevinster), sikkerhedsrisici (spredning af sygdomme, følger for færdselssikkerheden).

(10) EU-afgørelse om at underkaste stoffer restriktive foranstaltninger ledsaget af strafferetlige sanktioner eller ingen handling (status quo)

På basis af resultaterne af risikovurderingen fremlægger Kommissionen et lovgivningsmæssigt forslag for Rådet, der kræver, at medlemsstaterne underkaster stoffet strafferetlige kontrolforanstaltninger (national lovgivning vedrørende ulovlige narkotika finder anvendelse på de nye psykoaktive stoffer), eller som begrunder, hvorfor dette ikke er nødvendigt. Da national lovgivning om ulovlige narkotika skal overholde rammeafgørelse 2004/757/RIA om narkotikahandel, finder rammeafgørelsens bestemmelser anvendelse på nye psykoaktive stoffer, der er underkastet kontrol. Kun undtagelser for lovlige anvendelser af stoffet som foreskrevet i FN's narkotikakonventioner er tilladte.

(11) Status quo plus EU-henstilling om at underkaste stoffer på forbrugermarkedet restriktive foranstaltninger ledsaget af administrative sanktioner

Kommissionen har tre alternativer for handling: hvis et stof udgør en lav risiko, indføres der ingen restriktioner; hvis det udgør en moderat risiko, henstiller Kommissionen, at medlemsstaterne trækker stoffet tilbage fra markedet og forbyder distribution, salg, forevisning eller udbud til forbrugere (kommerciel, industriel og videnskabelig brug falder uden for restriktionens anvendelsesområde); hvis stoffet udgør en alvorlig risiko, finder strafferetlige bestemmelser anvendelse som i status quo-løsningen.

(12) Status quo plus EU-afgørelse om at underkaste stoffer på forbrugermarkedet restriktive foranstaltninger ledsaget af administrative sanktioner

Det samme som under (2), men hvis et stof udgør en moderat risiko, vedtager Kommissionen en afgørelse om at underkaste det restriktioner på forbrugermarkedet i stedet for en henstilling, som vil være bindende og blive indført ved en gennemførelsesakt.

5.2. Vurdering af de politiske valgmuligheder

Gruppe 1: forbedre kendskabet til nye psykoaktive stoffer

Status quo bidrager ikke til at opnå de politiske mål. Status quo har få positive følger for den offentlige sundhed og sikkerhed og har ringe tilslutning hos aktørerne. Det medfører ikke yderligere omkostninger for EU eller medlemsstaterne.

Strukturelt samarbejde mellem EONN, forskningsinstitutter og retsmedicinske laboratorier har stor positiv virkning. Det gør EU's handling mere effektiv, idet der genereres viden om nye psykoaktive stoffers skadelige virkninger. Det kræver finansiering via EU-budgettet på omkring 3,7 mio. EUR i perioden 2014-2020. Det modtages meget positivt af aktørerne.

En EU-forskningsinfrastruktur har samme konsekvenser, men står ikke i et rimeligt forhold til målet, da det koster 5,1 mio. EUR at oprette en sådan og 1,4 mio. EUR om året i drift. Det har ringe tilslutning hos aktørerne.

Gruppe 2: håndtere nye psykoaktive stoffer individuelt eller i grupper

Den individuelle tilgang (status quo) har moderate positive virkninger for de politiske mål. Den gør ikke EU's handling mere effektiv, da den ikke styrker EU's kapacitet til at foregribe udviklingen på markedet, men har positive virkninger for sundheden og sikkerheden, idet der tilvejebringes solid dokumentation om hvert stofs risici. Den har en positiv virkning for aktører på markedet for lovlige anvendelser, da der kun indføres restriktioner for skadelige stoffer. Den modtages positivt af aktørerne.

Håndtering efter grupper af stoffer har moderate positive virkninger for de politiske mål, da den bidrager til at foregribe udviklingen på markedet og har positive virkninger for sundheden og sikkerheden, men negative virkninger for de grundlæggende rettigheder og for aktører på markedet for lovlige anvendelser, da de restriktive foranstaltninger kan indføres for stoffer, selv om der ikke foreligger dokumentation for deres skadelige virkninger. Denne tilgang medfører lave omkostninger for EU og medlemsstaterne og modtages positivt af aktørerne.

Den individuelle tilgang støttet af oplysninger om en "intelligent afgrænset" gruppe af stoffer har betydelige positive virkninger for opnåelse af de politiske mål, da den kombinerer fordelene ved begge ovenfor nævnte tilgange. Den har store virkninger for sundheden og sikkerheden og medfører ikke yderligere omkostninger for EU og medlemsstaterne. Den har positive virkninger for aktører på markedet for lovlige anvendelser og modtages meget positivt af aktørerne.

Gruppe 3: midlertidige foranstaltninger

Manglende midlertidige foranstaltninger (status quo) har store negative følger for opnåelsen af politiske mål, da stoffer, som kan forårsage skade, fortsat findes på markedet. Løsningen har ringe tilslutning hos aktørerne.

En EU-henstilling om at indføre midlertidig foranstaltninger har moderate positive virkninger for de politiske mål, da skadelige stoffer hurtigt fjernes fra forbrugermarkedet. Der er imidlertid en risiko for flytning af problemet, da det må forventes, at ikke alle medlemsstater gennemfører henstillingen. Det medfører begrænsede (gennemførelses)omkostninger for EU's og medlemsstaternes budgetter. Aktørerne på markedet for lovlige anvendelser vil opleve, at deres aktiviteter fremmes af en fælles tilgang til visse stoffer i hele EU. De negative virkninger for aktiviteter og visse grundlæggende rettigheder for aktører på markedet for lejlighedsvis brug er berettigede. Løsningen står i et rimeligt forhold til målet og modtages positivt af aktørerne.

Virkningerne af en EU-afgørelse om at indføre midlertidige foranstaltninger er sammenlignelige, men stærkere, da alle medlemsstater gennemfører den. En afgørelse medfører højere omkostninger end en henstilling, men er mere effektiv med hensyn til at nedbringe risikoen for at flytte problemet og opnå positive virkninger for den offentlige sundhed. Aktiviteterne for aktører på markedet for lovlige anvendelser vil blive fremmet af en fælles tilgang til visse stoffer i hele EU. Løsningen står i et rimeligt forhold til målet og modtages meget positivt af aktørerne.

Gruppe 4: endelig afgørelse om et nyt psykoaktivt stof

Status quo har få positive virkninger med hensyn til at opnå de politiske mål, da denne løsning - selv om den bidrager til at gøre den nationale indsats mere konsekvent – ikke giver mulighed for at håndtere stoffer, der udgør moderate risici på en rimelig måde. Løsningen har negative virkninger for de grundlæggende rettigheder. Løsningen er problematisk ud fra et proportionalitetssynspunkt og har ringe tilslutning hos aktørerne.

At supplere status quo med muligheden for at vedtage EU-henstillinger om restriktive foranstaltninger på forbrugermarkedet har moderate positive virkninger med hensyn til at opnå de politiske mål, da det giver mulighed for at reagere på en måde, der i højere grad takler stoffernes skadelige virkninger. Risikoen for flytning af problemet eksisterer imidlertid. Denne løsning har moderate positive virkninger for beskyttelsen af sundhed og sikkerhed og få virkninger for EU's og medlemsstaternes budgetter (i forbindelse med gennemførelsen af henstillingerne). Den har også positive følger for aktørerne på markedet for lovlige anvendelser, da deres aktiviteter ikke vil blive påvirket af de restriktive foranstaltninger (moderat risiko), og visse anvendelser vil være tilladt selv i tilfælde af stoffer, der udgør alvorlige risici. De negative virkninger for de grundlæggende rettigheder og for aktørerne på markedet for lejlighedsvis brug er berettigede. Løsningen er rimelig i forhold til de risici, stofferne udgør, og modtages positivt af aktørerne.

At supplere status quo med muligheden for at vedtage EU-afgørelser, hvorved der indføres restriktive foranstaltninger på forbrugermarkedet, har tilsvarende konsekvenser, men disse er stærkere, da afgørelsen er bindende for medlemsstaterne. Løsningen medfører højere omkostninger end den tidligere nævnte løsning, men den er også mere effektiv med hensyn til at nedbringe risikoen for flytning af problemet og skadelige stoffers negative virkninger for den offentlige sundhed og sikkerhed. Løsningen står i et rimeligt forhold til målet og modtages meget positivt af aktørerne.

6. Den foretrukne politiske valgmulighed

En sammenlignende vurdering af konsekvenserne viser, at følgende kombination af lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige valgmuligheder vil være den mest hensigtsmæssige måde til at opnå målene:

(13) Fremme det strukturelle samarbejde mellem EONN, forskningsinstitutter og retsmedicinske laboratorier.

(14) Individuel tilgang støttet af oplysninger om en "intelligent afgrænset" gruppe af stoffer.

(15) EU-afgørelse om at indføre restriktive foranstaltninger.

(16) Status quo plus EU-afgørelse om at underkaste stoffer restriktive markedsforanstaltninger ledsaget af administrative sanktioner.

Den foretrukne politiske valgmulighed har store positive virkninger for den offentlige sundhed og sikkerhed. Den giver EU mulighed for at handle hurtigere, da midlertidige foranstaltninger giver mulighed for at trække stoffer, der giver anledning til umiddelbare problemer, tilbage fra forbrugermarkedet, og den afkorter den tid, der er nødvendig for at træffe restriktive foranstaltninger (ved gennemførelsesakter), som finder direkte anvendelse.

Den foretrukne politiske valgmulighed forbedrer markant EU's mulighed for at foregribe udviklingstendenser og giver passende reaktioner på nye psykoaktive stoffer. Den har positive virkninger for aktører på markedet for lovlige anvendelser. Selv om denne politiske valgmulighed med hensyn til økonomi og grundlæggende rettigheder har negative virkninger for aktører på markedet for lejlighedsvis brug, er disse virkninger berettigede på grund af nødvendigheden af at takle de risici, stofferne udgør, og de opvejes af de positive virkninger for aktører på markedet for lovlige anvendelser.

Den foretrukne politiske valgmulighed sikrer en rigtig balance mellem behovet for at beskytte personer og samfund mod de risici, som lejlighedsvis brug af nye psykoaktive stoffer udgør, og nødvendigheden af at nedbringe hindringer for lovlig handel og forebygge, at sådanne hindringer opstår. Den bidrager også til en bedre forbindelse mellem markedet for lovlige anvendelser af nye psykoaktive stoffer og det indre marked. Ved at sikre et mere gradueret og afbalanceret sæt af muligheder, som er tilpasset risikoniveauerne, nedbringer løsningen de negative virkninger af restriktive foranstaltninger for økonomiske aktører og forbrugere. Denne politiske valgmuligheds positive virkninger overstiger omkostningerne for EU's og medlemsstaternes budgetter.

Denne politiske valgmulighed overholder nærhedsprincippet, da den kun vedrører de stoffer, der giver problemer i EU, og lader det være medlemsstaternes ansvar at håndtere lokale problemer. Den overholder også proportionalitetsprincippet, da den ikke går videre end, hvad der er nødvendigt for at nå målene, idet der er tale om foranstaltninger, der er målrettet stoffernes risikoniveau.

7. Overvågning og evaluering

EONN og Europol vil årligt rapportere om gennemførelsen af instrumentet. Kommissionen vil regelmæssigt evaluere instrumentets gennemførelse, virkning, effektivitet og merværdi. Den vil iværksætte en evaluering af instrumentet hvert femte år og fremlægge resultatet for Europa-Parlamentet og Rådet og om nødvendigt foreslå ændringer.