om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en frihandelsaftale med New Zealand

BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

·Forslagets begrundelse og formål

Den Europæiske Union (EU) har fremragende politiske forbindelser og seriøse handels- og investeringsforbindelser med New Zealand baseret på fælles værdier som demokrati og respekt for menneskerettighederne. New Zealand har indgået adskillige frihandelsaftaler (FTA'er) med andre lande. EU har ingen bilateral frihandelsaftale med New Zealand, hvilket betyder, at EU's virksomheder har mindre gunstige betingelser for at få adgang til det newzealandske marked.

I den fælles erklæring af 29. oktober 2015 fra EU's ledere og New Zealand blev der givet tilsagn om at indlede forhandlingsprocessen med henblik på hurtigt at nå en vidtgående og bred frihandelsaftale af høj kvalitet.

Den væsentligste grund til dette forslag er at skabe bedre betingelser for yderligere at øge handelen og investeringerne mellem EU og New Zealand. Forslagets generelle mål er:

·at fremme intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst gennem en udvidelse af handelen

·at skabe job, arbejdsmuligheder og velfærdsgevinster

·at øge fordelene for forbrugerne

·at forbedre Europas konkurrenceevne på de globale markeder og

·at styrke samarbejdet om handelsrelaterede spørgsmål med en ligesindet partner.

Dette er i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse "Handel for alle - En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik". I meddelelsen fremhæves behovet for at fremme vores bilaterale forbindelser for at skabe job og vækst ved at tackle handels- og investeringshindringer på en helhedsorienteret måde. Samtidig er der også behov for at sikre EU's høje niveau af social og miljømæssig beskyttelse og bidrage til andre handelsrelaterede politikmål, herunder bæredygtig udvikling og de særlige behov hos små og mellemstore virksomheder (SMV). I meddelelsen "Handel for alle" blev det især understreget, at "Australien og New Zealand er Europas nære partnere, deler Europas værdier og holdninger til mange spørgsmål og spiller en vigtig rolle i Asien-Stillehavsregionen og i multilaterale sammenhænge. Stærkere økonomiske forbindelser med disse lande vil også udgøre en solid platform for mere omfattende integration med bredere værdikæder i Asien-Stillehavsregionen. Det bør være en prioritet at styrke disse forbindelser." Derudover er målene i overensstemmelse med Rådets konklusioner om handel af 21. november 2014, hvori det blev understreget, at handel med varer og tjenesteydelser og investeringer kan yde et væsentligt bidrag til de centrale mål i "den strategiske dagsorden for Unionen i en tid med forandringer". I konklusionerne præciseres det også, at idet der bygges videre på de konkrete fremskridt, der er gjort med EU's bilaterale handelsdagsorden, bør bestræbelserne koncentreres om at arbejde for aftaler med vigtige partnere. Dette mål er på tilsvarende vis også i overensstemmelse med Rådets konklusioner om handel og investeringer af 27. november 2015, der støtter indgåelsen af ambitiøse, helhedsorienterede og gensidigt fordelagtige bilaterale handels- og investeringsaftaler og opfordrer Kommissionen til at fremme forhandlingerne med Asien-Stillehavsområdet.

·Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Ovennævnte mål er i fuld overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Union (TEU), hvori det fastslås, at EU bør tilskynde til alle landes integration i den internationale økonomi, herunder gennem gradvis afskaffelse af hindringer for international handel.

Målene er også i overensstemmelse med meddelelsen "Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst", hvori det fastsættes, at den europæiske handelsstrategi vil omfatte "forslag til strategiske dialoger på højt niveau med nøglepartnere for at diskutere strategiske spørgsmål som f.eks. markedsadgang, reguleringsmæssige rammer, globale ubalancer, energi og klimaforandringer, adgang til råmaterialer, global fattigdom, uddannelse og udvikling".

Målene er endvidere i fuld overensstemmelse med målene i Kommissionens meddelelse "Small Business Act for Europa" (2008) og "Små virksomheder i en stor verden" (2011). At støtte SMV'ers økonomiske aktiviteter uden for EU er også forankret i Unionens overordnede strategi for konkurrenceevne som skitseret i meddelelsen "En industriel renæssance i Europa" (2014).

Målene er også i overensstemmelse med principperne i TEU, hvori det fastslås, at Unionens politikker og aktioner bør sigte mod at "konsolidere og styrke menneskerettigheder" og "bidrage til udarbejdelsen af internationale foranstaltninger med henblik på at beskytte og forbedre miljøkvaliteten og en bæredygtig forvaltning af de globale naturressourcer".