m 
•m.. KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 25.02.1998 
KOM(1998) 102 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
fHI 

Indholdsfortegnelse 
Resumé 3 
INDLEDNING 5 
1. PROBLEMET OG DETS KONSEKVENSER 5 
2. OMKOSTNINGER OG GEVINSTER 6 
3. OPLYSNING OG BEREDSKAB 7 
4. HÅNDTERING AF PROBLEMET 8 
5. FRA OPLYSNING TIL HANDLING 9 
6. AKTIVITETER I MEDLEMSSTATERNE 10 
7. HVAD FÆLLESSKABET KAN GØRE 11 
Et meget vigtigt 
spørgsmål. 
Den moderne økonomis 
effektivitet... 
...den enkelte borgers 
velfærd... 
..og alle virksomheders 
konkurrenceevne, uan­
set størrelse, beror på 
edb-systemer. 
Det vil ske i forbindelse 
med indførelsen af den 
fælles valuta. 
Der skal sættes skub i 
forberedelserne. Resumé 
I forbindelse med elektronisk databehandling har man lige fra starten i mange 
tilfælde kun anvendt 2 cifre til at angive årstallet i datafelter (ÅÅMMDD) for at 
spare på den dengang dyre lagerkapacitet. Derfor vil år 2000 i mange applikati­
oner blive fortolket som år 1900, hvilket vil føre til fejl i aritmetiske beregninger 
og behandlingen af data. 
År 2000-problemet er et meget vigtigt forretningsmæssigt spørgsmål for virk­
somheder i alle størrelser og i alle sektorer, en betydelig risiko for forbrugerne 
og en stor udfordring for de offentlige tjenester. Det kan fa negative virkninger 
for den enkelte borger og den europæiske økonomis konkurrenceevne, og det 
kan forhindre det indre marked i at fungere korrekt. 
Den moderne økonomi er i høj grad afhængig af, at mange indbyrdes forbundne 
forretnings-, industri- og samfundsprocesser, der nu alle understøttes af edb-
systemer, fungerer korrekt og uden afbrydelser. Hvis et af de mange led i denne 
kæde svigter, kan det være til betydelig skade for både de enkelte deltagere (en 
borger, forbruger eller virksomhed eller en hel række indbyrdes afhængige han­
delspartnere) og for selve systemet. 
Borgerne er i dag afhængige af et stadigt større udbud af tjenester, såsom pensi­
oner, familieydelser, sygesikring, forsikringer, energiforsyninger og transport. 
Hver enkelt af disse tjenester leveres via et stort og kompleks net af edb-
systemer, der alle risikerer at blive udsat for det såkaldte "år 2000-problem". 
Både store og små virksomheder er afhængige af, at deres egne edb-systemer 
fungerer korrekt, men også af, at de systemer, der kontrolleres af deres handels­
partnere (f.eks. kunder, leverandører og underleverandører), er driftssikre. En 
virksomhed er desuden, ligesom den enkelte borger, afhængig af en lang række 
infrastrukturtjenesters pålidelige drift. Hvis man ikke tilretter de edb-afhængige 
processer, herunder edb-styrede driftsfunktioner i industrianlæg, således at de 
fortsat kan fungere korrekt, risikerer man at miste forretninger og konkurrence­
evne i almindelighed, og i ekstreme tilfælde kan selve virksomhedens overlevel­
se være truet. 
I stort set samme tidsrum er man i den private og offentlige sektor i færd med at 
forberede sig på indførelsen af den fælles europæiske valuta, der vil fa vidtgå­
ende konsekvenser for deres arbejdsmetoder og informationssystemer. Der er 
store forskelle mellem de to spørgsmål: År 2000-problemet er et IT-problem, der 
har indflydelse på virksomhedsmæssige konsekvenser og euroen et virksom-
hedsproblem, der har informationsteknologiske konsekvenser. De har imidlertid 
også nogle ligheder hvad angår sidstnævnte aspekt. Tilsammen udgør de et 
overordentligt omfattende problem for personer, der er ansvarlige for software-
baserede systemer. 
For at forhindre, at dette problem far en negativ indvirkning på forbrugernes 
sundhed, sikkerhed og økonomiske interesser, og for at mindske dets eventuelle 
uønskede følger i den private og den offentlige sektor skal de forberedelser, der 
er nødvendige for at bringe eksisterende edb-systemer og -applikationer gnid­
ningsløst ind i det nye årtusinde, fremskyndes. Alle berørte aktører skal samar­
bejde inden for deres ansvarsområde og beføjelser. 
IT-leverandører og 
-brugere har et ansvar 
for at gribe ind, dog 
kan offentlige myndig­
heder og sammenslut­
ninger... 
. såvel som mydighder, 
der fører tilsyn med 
infrastrukturer... 
.. og de europæiske in­
stitutioner også spille 
en rolle... 
... men hvis Kommissio­
nen skal udføre sin rol­
le, er det vigtigt, at ini­
tiativerne i medlems­
staterne er synlige. 
Websled 
Kontakter til alle rele­
vante grupper i industri­
en og medlemsstaterne 
Indførelse af bedste 
praksis og bench­
marking 
De relevante politikker 
vil blive undersøgt. 
Kommissionens interne 
ledelsesmæssige kontrol Ansvaret for at håndtere år-2000 problemet og begrænse risiciene ligger klart 
hos leverandører og brugere af edb-baserede systemer, og markedskræfterne 
kommer til at spille den vigtigste rolle. Men på grund af problemets omfang og 
dets vidtrækkende konsekvenser er det rimeligt, at offentlige myndigheder og 
sammenslutninger i alle medlemsstater iværksætter oplysnings- og støtteforan­
staltninger, især for de mest udsatte grupper, dvs. forbrugerne og de små og 
mellemstore virksomheder. De centrale og lokale myndigheder har desuden ho­
vedansvaret for at sikre, at deres informationssystemer bliver år 2000-parate. 
Der skal desuden etableres beredskabsplaner for at tage højde for muligheden af 
svigt i kritiske systemer. 
Med hensyn til infrastrukturområdet, hvor et år 2000-relateret svigt kan få bety­
delige konsekvenser på tværs af grænserne, påhviler det de internationale sam­
menslutninger af tilsynsførende og regulerende myndigheder at anspore de per­
soner, som de har ansvaret for, til at skride ind. 
De europæiske institutioner kan, ud over at påtage sig ansvaret for deres egne 
informationssystemer, medvirke til at fremme og lette samarbejdet i forbindelse 
med de enkelte nationale eller sektorspecifikke initiativer, herunder initiativer 
på infrastrukturområdet, og til at etablere og opretholde en dialog om emnet in­
den for Fællesskabet og med tredjelande. 
Kommissionen ser gerne, at virksomheder, IT-industrien, erhvervsorganisatio­
ner, virksomheds- og forbrugersammenslutninger, tilsynsorganer og medlems­
stater lancerer initiativer med det formål at højne oplysningsniveauet, anspore til 
handling og tilbyde støtte. Den ønsker desuden at blive holdt orienteret om disse 
initiativer. Dette vil nemlig være afgørende for at kunne udføre de i denne med­
delelse omhandlede aktiviteter effektivt og for - i det omfang, hvor der kan træf­
fes supplerende foranstaltninger - at øge nytteværdien af det arbejde, der vil bli­
ve gjort af alle virksomheder og offentlige tjenester i løbet af dette og næste år. 
Kommissionen vil vedligeholde et websted om år 2000-computerproblemet og 
IT-følgevirkningerne af indførelse af euroen (http://www.ispo.cec.be/y2keuro). 
Kommissionen vil drøfte år 2000-problemet og dets følger gennem alle rele­
vante kontakter, som Kommissionens tjenestegrene har til grupper i industrien 
og medlemsstaterne. 
Kommissionen vil i denne forbindelse sammen med medlemsstaterne kontrolle­
re fremskridt, udveksle information og foretage benchmarking af bedste praksis 
samt jævnligt aflægge rapport til Rådet. Aktiviteterne omfatter rapportering om 
de fremskridt, der sker i forbindelse med oplysnings- og forberedelsesarbejde i 
medlemsstaterne, udveksling af erfaringer, der vil være egnede til grænseover­
skridende udnyttelse og behandling af emner, der har forbindelse til grænse­
overskridende infrastrukturer og afprøvning af disse. 
Kommissionen vil inden for rammerne af de relevante politikker: industri, 
SM Ver, forbrugere og uddannelse undersøge, om der kan gøres yderligere for 
at oplyse omkring og løse dette problem. 
For så vidt angår forberedelser internt i Kommissionens systemer vil den nuvæ­
rende tværtjenstlige taskforce blive styrket gennem etablering af en gruppe på 
meget højt niveau bestående af generaldirektørerne for personale, informatik, 
informationsteknologier og telekommunikation i samarbejde med generalse­
kretæren, der dermed vil udøve en kontrol- og styringsfunktion på højeste plan. 
År 2000-problemet og 
ØMU ens IT-
konsekvenser skal 
håndteres indenfor 
samme tidsrum. 
De to spørgsmål er for­
skellige, men tilsammen 
udgør de et overordent­
lig omfattende pro­
blem... 
... der dog indebærer 
mulige fordele på læn­
gere sigt. 
Virksomheder, infra­
strukturer og offentlige 
administrationer er i 
fare. 
Et teknisk problem... INDLEDNING 
År 2000-problemet, der består i, at mange edb-systemer og -programmer er ude 
af stand til at foretage korrekte beregninger for datoer efter den 31. december 
1999, fordi der kun er anvendt to cifre til at angive årstallet, berører virksomhe­
der i alle sektorer og i hele verden. Samtidig er mange af disse virksomheder i 
færd med at forberede sig på indførelsen af den fælles europæiske valuta, der vil 
få vidtgående konsekvenser for deres arbejdsmetoder og informationssystemer. 
Set i edb-perspektiv er der store forskelle mellem de to spørgsmål med hensyn 
til afgrænsning af problemet, "ansvarsforhold" samt strategiske og informati­
onsteknologiske konsekvenser, men også nogle ligheder hvad angår sidstnævnte 
aspekt. De skal imidlertid håndteres i stort set samme tidsrum, og de kræver 
hver for sig gigantiske menneskelige og finansielle ressourcer. Tilsammen udgør 
de et overordentligt omfattende problem for personer, der er ansvarlige for 
software-baserede systemer. 
På den anden side kan de muligvis være med til at øge bevidstheden om, hvor 
nødvendigt det er med god praksis i forbindelse med anskaffelse, udvikling og 
anvendelse af IT-systemer, hvilket på længere sigt kan komme industrien og 
andre sektorer til gode. Især de ændringer, der er nødvendige i forbindelse med 
euroen, bør tilskynde virksomhederne til at foretage en mere grundlæggende 
nyvurdering af deres arbejdsmetoder. Det kan til gengæld give dem konkurren­
cefordele på længere sigt. 
Kommissionen er betænkelig ved virksomheders, infrastrukturers og offentlige 
administrationers sårbarhed over for år 2000-problemet og ved de mulige kon­
sekvenser for forbrugerne. Selv om emnet har stor mediedækning, er det egen­
tlige beredskab generelt set åbenbart for ringe, til trods for at der består en væ­
sentlig risiko for forstyrrelser i virksomheder og offentlige tjenester. 
For at supplere de aktiviteter, der for størstepartens vedkommende vil blive ud­
ført af den private sektor og medlemsstaterne, har Kommissionen planlagt og er 
gået i gang med en række aktiviteter, der har til formål at anspore de ansvarsha­
vende til at skride ind. Disse aktiviteter er snævert koordineret med aktiviteterne 
vedrørende euroens IT-konsekvenser. 
1. PROBLEMET OG DETS KONSEKVENSER 
I forbindelse med elektronisk databehandling har man lige fra starten i mange 
tilfælde kun anvendt 2 cifre til at angive årstallet i datafelter (ÅÅMMDD) for at 
spare på den dengang dyre lagerkapacitet. Derfor vil år 2000 i mange applikati­
oner blive fortolket som år 1900, hvilket vil føre til fejl i aritmetiske beregninger 
og behandlingen af data. Dette kompliceres yderligere af, at mange programmer 
fejlagtigt vil antage, at år 2000 ikke er et skudår. De fleste problemer opstår 
sandsynligvis ved selve århundredskiftet. Men adskillige systemer er allerede 
begyndt at svigte i forbindelse med behandlingen af fremtidige datoer, og andre 
vil først udvise problemer længere henne i år 2000. 
... med gigantiske og 
vidtrækkende konse­
kvenser. 
Det kan få betydning 
for forbrugernes sik­
kerhed og økonomiske 
interesser... 
...såvel som for virk­
somhedernes og deres 
handelspartneres kon­
kurrenceevne 
- små og mellemstore 
virksomheder er særligt 
udsatte -
... og for offentlige ad­
ministrationers trans­
aktioner. 
Væsentlige infrastruk­
turer er også i fare. 
Omkostningerne er 
enorme... Eksempler 
De første tilfælde af svigt er allerede blevet omtalt i pres­
sen. Det drejer sig om så forskellige tildragelser som varer, 
der bliver sendt retur til leverandørerne på grund af fejlagtig 
"sidste salgsdato", og at det har vist sig umuligt at behandle 
kreditkort, hvis udløbsdato ligger efter 1999. År 2000-problemet er 
grundlæggende et edb-
problem, men dets po­
tentielle konsekvenser 
er gigantiske og vidt­
rækkende. Edb-
systemer har faet stadig 
større kritisk betydning, forretnings- og sikkerhedsmæssigt, og en lang række 
forskellige produkter og tjenesteydelser, både i den private og den offentlige 
sektor, er baseret på software. 
Blandt de mulige konsekvenser for forbrugerne er beskadigelse af personlige og 
finansielle data, fejlberegninger i forbindelse med opsparing, bankkontoer, real­
kreditlån, forkert fakturering af offentlige forsyningstjenester og fejl i lønnings­
lister og lønudbetalinger. Der er også sikkerhedsmæssige farer: Hvis en edb-
applikation, der er indlejret i et fly, et trafikkontrolsystem, et kraftværk eller en 
intensivafdeling, svigter, kan det bringe menneskeliv i fare. 
Svigt i edb-systemer kan fa følger for virksomhedernes og deres handelspartne­
res og finansielle partneres transaktioner i forskelligt omfang. 
På grund af de små og mellemstore virksomheders svagere organisatoriske op­
bygning er håndteringen af et problem af denne art potentielt vanskeligere og 
uforholdsmæssigt dyrere for dem end for store selskaber. 1 ekstreme tilfælde kan 
det være et spørgsmål, om de overhovedet kan overleve. Det ser på nuværende 
tidspunkt ud til, at især de små og mellemstore virksomheder ved for lidt om 
problemet, og at det er særlig vanskeligt for dem at få adgang til relevante op­
lysninger. 
Offentlige administrationer, især på lokalt plan, er formentligt også udsatte på 
grund af presset på deres budgetter, de almindeligvis lange frister, der er nød­
vendige til godkendelse af supplerende ressourcer, og deres sårbarhed over for 
udskiftning af faglært personale. 
År 2000-problemet kan berøre de globale infrastrukturer, f.eks. dem, der under­
støtter telekommunikation, det finansielle marked og lufttransport, hvilket vil fa 
økonomiske og sociale konsekvenser i hele verden. Selv i lande, der har taget 
affære tidligt, som f.eks. De Forenede Stater, betragtes mange virksomheder og 
vigtige infrastrukturer som sårbare, men situationen vil sandsynligvis blive van­
skeligere i lande, hvor man først nu er ved at fa øjnene op for problemet. 
2. OMKOSTNINGER OG GEVINSTER 
Udgifterne til tilretning af software i hele verden anslås at beløbe sig til 500 
mia. ECU1, og de samlede omkostninger, hvori indgår eventuelle udgifter til 
retssager og skadeserstatning, kan overstige 1 500 mia. ECU2. 
1 Kilde: Gartner Group. 
2 Kilde: Software Productivity Research. 
... og det samme gælder 
risikoen for, at der op­
står retstvister. 
Men en hurtig løsning 
kan give fordele på 
længere sigt. 
Det går for langsomt 
med højnelsen af oplys­
ningsniveauet. 
Beredskab og frem­
skridt varierer fra den 
ene medlemsstat til den 
anden, men er stadig 
ringe. Sådanne overslags nøjagtighed er i høj grad afhængig af, hvorvidt og hvordan 
der tages højde for omkostningerne i forbindelse med "indlejrede systemer" (i 
industrianlæg, luftfartselektronik, forbrugerelektronik osv.). 
Der er risiko for retstvister for så vidt angår kontraktlige forbindelser mellem 
brugere og leverandører af IT-produkter, -systemer og -tjenester, forpligtelser 
over for handelspartnere og finansielle partnere, forpligtelser, der påhviler leve­
randører, producenter og brugere af sikkerhedskritiske systemer i henhold til 
sundheds- og sikkerhedslovgivningen, og virksomhedslederes ansvar over for 
aktionærer. 
Konsekvenserne og disses omkostninger far den største opmærksomhed, men 
virksomheder, der er nået langt i retning af en løsning af problemet, kan berette 
om en række gevinster. Især det forhold, at det er nødvendigt med en grundig 
gennemgang af en virksomheds samtlige hardware- og software-aktiver, resulte­
rer ofte i mere effektive, bedre tilpassede og mere moderne IT-aktiver, som på 
længere sigt giver fordele. Fornyelsen af virksomhedernes edb-aktiver vil også 
bidrage til udviklingen af informationssamfundet. 
Selv om et projekt vedrørende informationssystemers overgang til euroen i øv­
rigt adskiller sig grundlæggende fra et år 2000-projekt (år 2000-problemet er et 
IT-problem, der har indflydelse på virksomhedsmæssige konsekvenser og euro­
en et virksomhedsproblem, der har informationsteknologiske konsekvenser), er 
der tekniske ligheder for så vidt angår nogle af de relevante forholdsregler, og 
der kan skabes et nyttigt samspil mellem de to typer projekter. 
3. OPLYSNING OG BEREDSKAB 
I løbet af de seneste to år har år 2000-problemet været genstand for massiv of­
fentlig omtale i diverse medier, via salgsafdelingerne hos de største leverandører 
af IT-systemer og -tjenester, på faglige konferencer og på World Wide Web. 
Oplysningen vinder frem, men det går stadig for langsomt i de små og mellem­
store virksomheder, og det er uklart, om der planlægges konkrete og rettidige 
foranstaltninger, og om disse tildeles tilstrækkelige budgetmidler. 
Nye undersøgelser bekræfter, at man stadig ikke er nået ret langt med hensyn til 
et egentligt beredskab og frem-
I forbindelse med en undersøgelse i oktober 
1997 af over 1 000 virksomheder i flere euro­
pæiske lande erklærede ca. 55%, at de havde 
lagt sig fast på en strategi, og over 80%, at de 
havde et budget til løsning af problemet, men 
mindre end 25% vidste, hvor mange program­
mer det berørte, skønt det var nødvendigt at 
vide dette for at kunne give et budgetoverslag. skridt på området, og at der er 
forskelle fra den ene medlems­
stat til den anden. Desuden er 
der ikke meget, der tyder på, at 
alle systemer tages i betragtning, 
lige fra desktop-systemer, der 
anvendes af den enkelte, til 
mainframes, der anvendes af 
hele virksomheden. Andre undersøgelser4 viser, at kun et mindretal af virksom­
hederne tager indlejrede systemer i betragtning. 
3 Kilde: Neaman Bond Associates.Viasoft. 
4 Kilde: PA Consulting Group. 
Det er et forretningsmæs­
sigt problem, der kræver, 
at topledelsen engager sig 
idet... 
. og at der anvendes en 
systematisk strategi. 
Afprøvning er den stør­
ste opgave. 
Der vil uvægerligt ske 
svigt, og derfor skal der 
etableres beredskabs­
planer. 
Der er en stigende 
mangel på ressourcer. 4. HÅNDTERING AF PROBLEMET 
På grund af de potentielt meget omfattende forretningsmæssige konsekvenser 
skal alle berørte dele af en virksomhed inddrages i et år 2000-projekt, og selv 
om det først og fremmest er edb-afdelingens ansvar at gennemføre det, skal 
projektet styres af direktionen og have dennes fulde opbakning. At år 2000-
projektet lykkes, skal gøres til en strategisk målsætning på højeste plan i virk­
somheden, uanset dennes størrelse, og hvilken sektor den tilhører. 
De forholdsregler, der skal træffes, er klart afgrænsede, og har fået den nødven­
dige omtale. Et år 2000-projekt skal omfatte en detaljeret fortegnelse over alle 
hardware- og software-komponenter med tilhørende kontrakter og anden doku­
mentation; en konsekvensanalyse med henblik på at fastlægge, hvor store risici­
ene er, og vurdere prioriteringer, mulige løsninger og omkostninger; en detalje­
ret plan med henblik på at gennemføre ændringerne i henhold til de identificere­
de prioriteringer; den faktiske tilretning eller udskiftning af systemkomponenter; 
afprøvning af det tilrettede system og dets enkelte komponenter, herunder da­
taudveksling med andre interne og eksterne systemer; samt anvendelse af det 
nye system i den reelle produktion. 
Et sådant projekt kræver først og fremmest nøje hensyntagen til alle enkeltheder 
og meget kompetente projektledere, der sørger for effektiv koordinering med de 
berørte interne aktiviteter og partnernes aktiviteter i kunde-/leverandørkæden. 
Den største enkeltstående opgave og den mest afgørende forventes at blive af­
prøvningen. Den begrænser sig ikke til at påvise, at hvert enkelt system og kom­
ponent virker korrekt i forbindelse med datoer efter år 2000; den skal også sikre 
at forskellige sammenkoblede systemer i og uden for virksomheden er i stand til 
at samarbejde korrekt. 
Til hjælp i de forskellige faser er det vigtigt at udvælge og anvende automatise­
rede værktøjer, omend bespa­
relserne herved ikke forventes 
at overstige 30% af de sam­
lede omkostninger. I eksisterende fællesskabsprogrammer har man 
støttet konverteringsprojekter på forsøgsbasis, 
hvor fordelene ved at anvende bedste praksis er 
blevet påvist og bredt formidlet. Nogle af de 
pågældende metoder er baseret på teknologier, 
der er udviklet tidligere i forbindelse med fælles-
skabsforskningsprogrammer, og som udnyttes i 
hele verden. Problemets komplekse ka­
rakter taget i betragtning må 
virksomhederne være klar 
over, at de måske ikke bliver 
færdige med tilpasningen inden udgangen af 1999, og der skal derfor etableres 
passende beredskabsplaner for at sikre deres kontinuitet eller overlevelse, i til­
fælde af at IT-støtten bortfalder eller bliver utilstrækkelig. Denne opgave skal 
varetages af hele virksomheden og kræver direkte deltagelse fra topledelsens 
side. 
Manglen på knowhow inden for programmering og projektledelse er ved at blive 
et af de mest kritiske aspekter. Selv om man ser bort fra problemets størrelses­
orden, er det begrænset, hvor mange fagfolk der findes, som kender de relativt 
gamle programmeringssprog og er i stand til at styre meget store og komplekse 
projekter. Virksomheder, der har en stor intern edb-stab, vil forsøge at bevare 
den, mens virksomheder, der er afhængige af ekstern IT-støtte, snart vil blive 
Kilde: Gartner Group. 
Regnskabsmæssig be­
handling af tilretnings-
udgifterne. 
Sikring af virksomhe­
dernes retsstilling. 
Markedskræfterne vil 
spille den vigtigste rol­
le. 
Myndigheder, der fører 
tilsyn med infrastruktu­
rer, skal anspore til 
handling. stillet over for det problem, at den tilgængelige kompetence hurtigt svinder ind 
og dermed bliver dyrere. Virksomheder (herunder små og mellemstore virksom­
heder), der anvender kommercielle software-pakker, skal så hurtigt som muligt 
forhøre sig om deres leverandørers planer med hensyn til ajourføring af disse 
pakker. 
Et andet emne, der skal tages i betragtning, er den regnskabsmæssige behandling 
af tilretningsudgifterne, da det generelt drejer sig om store summer. I henhold til 
reglerne i EU's regnskabsdirektiver skal udgifterne i forbindelse med år 2000 
normalt udgiftsføres som en del af virksomhedens almindelige omkostninger 
ved løbende at tilpasse sig de skiftende økonomiske betingelser og den teknolo­
giske udvikling. Helt undtagelsesvist og udelukkende for den del af udgifterne, 
der vedrører identificerbare fremtidige økonomiske gevinster, bør det være mu­
ligt at kapitalisere dem. Kun under visse omstændigheder vil det være muligt at 
foretage hensættelse til år 2000-omkostninger, og denne hensættelse skal i så 
fald være i overensstemmelse med regnskabsdirektiverne. I tilfælde, hvor der 
ikke er foretaget nogen hensættelse, men hvor der findes en reserve til uforud­
sete udgifter, skal der gøres behørigt rede herfor i noterne til årsregnskaberne. 
En del af virksomhedernes år 2000-strategi skal gå ud på at sikre deres retsstil­
ling. De skal dels beskytte sig imod eventuelle erstatningskrav fra bl.a. handels­
partnere og finansielle partnere, der måtte lide skade, fordi de ikke har været i 
stand til at løse år 2000-problemet fuldstændigt. Dels skal de vurdere, hvorvidt 
og hvordan de kan kræve erstatning fra leverandører, hvis dette er en realistisk 
mulighed. Adskillige kommentatorer understreger det vigtige i at etablere et ef­
fektivt samarbejdsklima mellem leverandører og brugere for at mindske risikoen 
for retstvister. 
5. FRA OPLYSNING TIL HANDLING 
Oplysning alene er ikke tilstrækkeligt. År 2000-problemet er et meget vigtigt 
forretningsmæssigt spørgsmål for virksomhederne, og de skal træffe passende 
foranstaltninger med henblik på overgangen til år 2000 og planlægge deres be­
redskab. I den forbindelse kommer markedskræfterne til at spille den vigtigste 
rolle. Kunder, der efterhånden bliver mere bevidste om de mulige konsekvenser, 
vil stille spørgsmål til deres leverandører, og det samme gælder investorer, ban­
ker, forsikringsselskaber, revisorer og andre berørte parter. Forbrugerne og dis­
ses sammenslutninger vil være mere opmærksomme på, hvordan svigt inden for 
industri, handel og offentlige tjenester kan få følger for deres sikkerhed og per­
sonlige ejendom. 
Inden for energi, transport, telekommunikation, det finansielle marked og andre 
økonomiske sektorer tilskynder de tilsynsførende myndigheder allerede de virk­
somheder og institutioner, der henhører under deres ansvars- eller influensom­
råde, til at handle. Det drejer sig f.eks. om de internationale sammenslutninger 
af organisationer, der fører tilsyn med værdipapir-, bank- og forsikringsmarke­
der (International Organisation of Securities Commissions, Basel-komitéen for 
Banktilsyn, International Association of Insurance Supervisors), og Den Inter­
nationale Telekommunikationsunion. EU's Rådgivende Udvalg for Banklovgiv-
Der skal gives aktuelle 
oplysninger om pro­
dukters og virksomhe­
ders år 2000-parathed. 
Offentlige administrati­
oner skal sikre, at deres 
IT-systemer er år 2000-
parate... 
...og de kan samarbejde 
med den private sektor 
om at højne oplysnings­
niveauet og anspore til 
handling. 
Samarbejde mellem 
forskellige medlems­
stater om initiativerne 
er en fordel. ning, Forsikringskomitéen, Værdipapirudvalget og Payment Systems Group er 
også alle opmærksomme på problemet. 
Leverandører af hardware- og software-systemer samt edb-baserede produkter 
og tjenester skal give deres kunder aktuelle og klare oplysninger om, hvorvidt 
deres eksisterende og nye produkter er år 2000-parate og overfor kunderne udvi­
se en proaktiv og ansvarlig holdning. Ordninger, i henhold til hvilke en sælger 
selv erklærer, at et produkt er i overensstemmelse med en bestemt definition af 
år 2000-parathed6, og hvor denne erklæring bliver en del af kontrakten mellem 
leverandør og køber, skal fremmes. 
Alle virksomheder skal være indstillet på at give aktuelle og klare oplysninger 
om, hvorvidt de er år 2000-parate, til alle parter, der måtte have en legitim for­
retningsmæssig interesse heri. 
6. AKTIVITETER I MEDLEMSSTATERNE 
Medlemsstaternes regeringer har hovedansvaret for at sikre, at de informations­
systemer, der understøtter deres centrale og lokale myndigheder, herunder deres 
forbindelser med kommunikationssystemer i andre lande, bliver år 2000-parate. 
I nogle medlemsstater har man arrangeret oplysningskampagner og andre akti­
viteter for at anspore virksomhederne til handling og støtte de mest udsatte 
grupper, såsom små og mellemstore virksomheder. Disse arrangementer er som 
regel sponsoreret af de centrale og lokale myndigheder og repræsentanter fra 
den private sektor (såsom arbejdsgiverforeninger eller handelskamre) i fælles­
skab. I nogle tilfælde er der oprettet en organisation, som specielt har til opgave 
at planlægge og koordinere sådanne aktiviteter. 
Strategierne er forskellige, afhængigt af de specifikke omstændigheder, der er 
foreligger i hvert enkelt 
land, og det beredskab, 
landets industri menes at 
kunne mønstre. Der er 
dog spillerum for et bety­
deligt samarbejde, hvilket 
blev påvist på et første 
møde om en række natio­
nale initiativer, afholdt af 
Kommissionens tjenestegrene den 19. december 1997. Stadig flere regeringer 
prioriterer år 2000-problemet højt, og der er flere oplysningskampagner og rele­
vante foranstaltninger undervejs. Eksempler 
Action 2000 i Det Forenede Kongerige 
Millennium Platform i Nederlandene 
Ar 2000-handlingsplanen i Danmark 
Forum 2000 i Belgien 
IT-kommissionens aktiviteter i Sverige. 
Som den, der er foreslået af British Standard Institution eller den svenske IT-kommission. 
10 
Europa-Kommissionen 
tilretter sine egne sy­
stemer. 
Den har gennemført 
omfattende høringer for 
at afgøre, hvor der 
bedst kan ydes støtte. 
Europa-Kommissionen 
vil: 
støtte samspil mellem 
nationale og sektorspe­
cifikke initiativer 7. HVAD FÆLLESSKABET KAN GØRE 
etablere kontakt til til­
synsførende og regule­
rende myndigheder 
fremme drøftelser i Rå­
det Europa-Kommissionen bruger og køber IT-systemer. Den har derfor et primært 
ansvar for at sikre, at dens egne interne systemer, som dens korrekte virke af­
hænger af, overlever år 2000. Kommissionens tjenestegrene har etableret en 
tværtjenstlig taskforce til håndtering af konsekvenserne for de interne systemer 
af både år 2000-problemet og indførelsen af euroen. Den er gået i gang med sit 
arbejde. På grund af dette emnes store betydning vil den fremover blive ledet af 
en styringsgruppe med deltagelse fra allerhøjeste plan i Kommissionens tjene­
stegrene. 
Hvad angår generel oplysning og mobilisering er der blevet arrangeret omfat­
tende høringer af den offentlige og den private sektor i løbet af det sidste kvartal 
af 1997 for at identificere vigtige aktiviteter samt virksomhedernes, sammen­
slutningers, administrationers og Europa-Kommissionens respektive roller. 
Som følge af høringerne og i overensstemmelse med den høje prioritering af 
problemet, der kom til udtryk på Det Europæiske Råds møde i Luxembourg i 
december 1997, er Kommissionen nu i færd med at iværksætte en række aktivi­
teter, der går ud på: 
At tilskynhjde til og lette 
af grænserne vedrørende 
eksisterende og nye ini­
tiativer til oplysning og 
handling i forbindelse 
med år 2000-problemet, 
truffet af medlemssta­
terne og europæiske or­
ganisationer, med hen­
blik på at påpege, hvor­
dan der kan etableres et 
samspil, så man undgår 
dobbeltarbejde og øger 
den samlede virkning. udvekslingen af oplysninger og erfaringer på tværs 
Eksempel 
Kommissionen vil med regelmæssige mellemrum 
være vært for fora, hvortil den vil invitere de personer, 
der har ansvaret for år 2000-kampagner i medlems­
staterne eller i europæiske sammenslutninger. For­
målet er bl.a. at rapportere om kampagnernes forløb 
og de enkelte landes eller sektorers beredskab; at 
udveksle erfaringer, der kan udnyttes på tværs af 
grænserne; og at drøfte bestemte emner, såsom 
grænseoverskridende infrastrukturer og internationale 
aspekter. Særlige foranstaltninger for sårbare grup­
per, såsom små og mellemstore virksomheder, vil 
blive behandlet med særlig opmærksomhed. 
• At etablere kontakt til europæiske og internationale organisationer, der har 
ansvaret for at regulere og føre tilsyn med infrastrukturer, som har stor græn­
seoverskridende betydning (finansvæsen, telekommunikation, energi, trans­
port), for at udveksle oplysninger om aktiviteterne i hver af disse sektorer og 
påpege, hvor et samarbejde kan være påkrævet. Et særligt interessant område 
er planlægning og gennemførelse af samordnede tværnationale afprøvninger 
i sektorer, der kan samle organisationer fra forskellige medlemsstater. Kom­
missionen vil iværksætte drøftelser mellem de relevante organisationer og 
medlemsstater. 
• At støtte drøftelse af EU's fremskridt i retning af år 2000-parathed og af alle 
andre relevante emner, der opstår i forbindelse med samlinger i Ministerrådet 
såvel som i forbindelse med dialogen med tredjelande, herunder særlig de 
ansøgerlande, med hvilke der er indledt tiltrædelsesforhandlinger. 
11 
anspore til undersøgel­
ser af udviklingen i de 
relevante udvalg 
vedligeholde Internet­
information 
samordne og følge op 
på disse aktioner 
De relevante politikker 
vil blive undersøgt. 
Kommissionens interne 
ledelsesmæssige kontrol • At drøfte år 2000-problemet og dets følger gennem alle relevante kontakter, 
som Kommissionens tjenestegrene har til industrien og medlemsstaterne. 
Opmærksomheden 
Eksempel 1 
Forbrugerkomitéen7 har drøfter år 2000-problematikken 
og besluttet at nedsætte en ad-hoc arbejdsgruppe med 
henblik på identificering af passende midler til at mind­
ske virkningerne heraf på forbrugerne, navnlig hvad 
angår eventuel skade på eller begrænsninger af forbru­
gernes lovmæssige rettigheder. 
Eksempel 2 
Flere rådgivende grupper har allerede sat år 2000-
problemet på dagsordenen, herunder Telematics in 
Administrations Committee, Udvalget for Offentlige Ind­
køb, Udvalget for Banklovgivning og Payment Systems 
Group. skal især henledes på 
konsekvenserne for 
og beredskabet på in­
frastrukturområdet, 
konsekvenserne for 
forbrugerne og de 
små og mellemstore 
virksomheder samt 
de potentielle konse­
kvenser for det indre 
marked, herunder 
Den Økonomiske og Monetære Union. 
• At vedligeholde en web side om år 2000-computerproblemet og IT-
følgevirkningerne af indførelse af euroen (http://www.ispo.cec.be/y2keuro). 
Dette websted giver adgang til oplysninger om aktiviteter i forskellige øko­
nomiske sektorer og medlemsstater, henviser til kilder med råd om specifikke 
aspekter af problemet og har links til andre websteder såvel som til samtlige 
de dokumenter og rapporter, Kommissionens tjenestegrene har udarbejdet 
om dette emne. 
• At etablere en effektiv mekanisme til samordning og opfølgning af disse ud­
advendte aktiviteter og som vil kunne fungere som centralt år 2000-
kontaktpunkt for de berørte parter. 
Kommissionen vil jævnligt tage ovenfor nævnte aktiviteter op til fornyet over­
vejelse og udsende rapporter om, hvor langt man er nået, og om det arbejde, der 
gøres i medlemsstaterne. 
Kommissionen vil inden for rammerne af de relevante politikker: industri, 
SMV'er, forbrugere og uddannelse undersøge, om der kan gøres yderligere for 
at oplyse omkring og løse dette problem. 
For så vidt angår forberedelser internt i Kommissionens systemer vil den nuvæ­
rende tværtjenstlige taskforce blive styrket gennem etablering af en gruppe på 
meget højt niveau bestående af generaldirektørerne for personale, informatik, 
informationsteknologier og telekommunikation i samarbejde med generalse­
kretæren, der dermed vil udøve en kontrol- og styringsfunktion på højeste plan. 
Forbrugerkomitéen rådgiver Kommissionens tjenestegrene i forbindelse med styringen af forbru­
gerpolitikken 
12 
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 102 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 16 10 
Katalognummer : CB-CO-98-122-DA-C 
ISBN 92-78-31670-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg