DA Den Europæiske Unions Tidende C 175/19

Regionsudvalget udtalelse: »Grønbog: Flere unge i læringsmobilitet«

(2010/C 175/05)

I. POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

Bemærkninger vedrørende landbrug og udvikling af landdistrikterne

1. bemærker at Kommissionens meddelelse klart fokuserer på moderat ugunstigt stillede områder, støtter kraftigt Kommissionens forslag om at afklare afgrænsningen af de moderat ugunstigt stillede områder og understreger, at bjergområder ikke direkte er berørte af denne meddelelse, og at formålet ikke er at fokusere på forbindelserne mellem de forskellige kategorier af områder med naturbetingede ulemper;

2. udtrykker tilfredshed med Kommissionens foreslåede arbejdsmetode, som stemmer overens med udvalgets henstillinger i dets udkast til hvidbogen om forvaltning på flere myndighedsniveauer (1);

3. gør opmærksom på, at landbruget er en meget vigtig økonomisk sektor i EU, der sikrer beskæftigelse for ca. 30 mio. mennesker. Landmændenes tilstedeværelse er afgørende for at opretholde den sociale struktur i landområderne og for at beskytte miljøet og landskabet. Det er også vigtigt at bevare landbrugsproduktionsfaciliteter i EU, for at Europa kan fortsætte med at producere levnedsmidler af høj kvalitet. Det er en rolle, der bliver stadig vigtigere, da klimaændringerne er med til at reducere produktionskapaciteten andre steder i verden. Støttesystemet for de ugunstigt stillede områder er yderst vigtigt for at kompensere for problemer, der skyldes naturlige ulemper i visse områder og dermed hjælpe med til at bevare landbruget der;

4. understreger, at lokale og regionale myndigheder er direkte berørt af denne meddelelse, eftersom områder med naturbetingede ulemper i 2005 udgjorde 31,2 % af Europas udnyttede landbrugsland, hvor landbrug udgør en stor del af økonomien;

5. bemærker, at behovet for foranstaltninger for ugunstigt stillede områder har ændret sig betragteligt siden begyndelsen af 1975. Passende arealforvaltning er blevet en nøgleprioritet, så man kan kompensere for de ulemper, der skyldes naturlige handicap. Landbrug i ugunstigt stillede områder er samtidig med til at bevare en regions tiltrækningskraft, biodiversitet og kulturlandskabet;

6. understreger, at kompensationsudbetalinger bør forblive et redskab til kompensation for ulemper som følge af naturlige handicap eller ugunstige produktionsvilkår. Det er ikke hensigten, at de skal være landbrugsmiljøforanstaltninger;

7. understreger, at de simuleringer, der ønskes gennemført, skal være tænkt som en øvelse og ikke som et juridisk bindende grundlag. Regionsudvalget vil under alle omstændigheder igen se nærmere på Kommissionens nært forestående forslag med udgangspunkt i en udtømmende og grundig analyse af deres forventede konsekvenser;

8. tager højde for de bemærkninger, Revisionsretten har fremsat i sin beretning om, at Kommissionen fremfører utilstrækkelige begrundelser for at fortsætte med at anvende den nuværende klassificering af ugunstigt stillede områder, som går videre end en effektiv gennemførelse af støtteordningen (pkt. 76).

Konkrete aspekter i afgrænsningen af ugunstigt stillede områder (kriterier, finjustering, osv.):

9. finder beslutningen om at definere biofysiske kriterier for at forbedre kortlægningen af ugunstigt stillede områder en hensigtsmæssig måde at skabe et mere sammenhængende og sammenligneligt system på for at sikre, at hjælpen i disse områder fordeles mere effektivt og retfærdigt;

10. opfordrer til enkle og overskuelige fælles kriterier, såvel som klare støtteberettigelseskriterier for at sikre transparens og sammenlignelige betalinger. På den måde kan man sikre et effektivt støttesystem til fordel for landbrugsvirksomhed og produktionskapacitet i ugunstigt stillede områder. Det er absolut nødvendigt at sikre, at systemet kan retshåndhæves, er til at forstå af landbrugerne og kan forvaltes af administrationen;

11. foreslår, at afgrænsningen af områder, der er berørt af en enkelt naturbetinget ulempe også bør tage udgangspunkt i kriterier som geografi og planlægning af arealanvendelsen og ikke kun biofysiske kriterier, så man kan tage højde for faktorer som indhegning, adgang til infrastruktur og særlige økosystemers skrøbelighed;

12. bemærker Kommissionens forslag om, at et område kan betragtes som værende ugunstigt stillet, hvis minimum 66 % af dets udnyttede landbrugsland opfylder mindst et ud af otte kriterier. Samtidig med at hele formålet med zoneinddelingen er at støtte områder, hvor det er altafgørende at bevare landbruget, bør den foreslåede grænse ikke sættes for højt og føre til en potentiel udelukkelse af områder, der er meget hårdt ramt af naturbetingede ulemper. Den endelige definition af procentsatsen for, at et område kan komme i betragtning som ugunstigt stillet, bør overvejes nøje, og skal ikke drøftes nærmere, før simuleringer og kortlægninger ligger klar;

13. foreslår at overveje kumulative kriterier eller indekssystemer i heterogene områder, der samtidig lider under flere ulemper. Anvendelsen af en sammensat indikator vil tillade kombinationen af flere kriterier, og dermed muliggøre en klassificering af et ugunstigt stillet område, selv om individuelle kriterier ikke ville udløse denne klassificering;

14. foreslår desuden, at man overvejer at anvende supplerende kriterier som markkapacitetsdage – en foranstaltning, der siger noget om, hvor let jorden bearbejdes, og som måler samspillet mellem jord/vand-balancen og klimaet. Derudover bør også mængden af varige græsarealer indgå i kriteriedokumenterne, da områder, der overvejende består af græsarealer, tydeligvis har færre alternativer til dyrkning af afgrøder end agerbrugsområder;

15. anmoder om, at man undersøger, hvorvidt omklassificeringen af de såkaldte mellemliggende områder kan ske på baggrund af mindre territoriale enheder end LAU 2 (f.eks. kommuner eller særskilte arealer), såfremt de nødvendige data foreligger. På den måde kunne landmændene sikres en langt mere rimelig, og mere logisk kompensation, der kan retshåndhæves;

16. noterer sig Kommissionens forslag om, at medlemsstater skal »finjustere« de områder, der er afgrænsede under de biofysiske kriterier ved at anvende passende produktionsbaserede indikatorer, dvs. systematisk fjerne de områder, for hvilke man har løst problemet gennem kunstige indgreb, og hvor de relevante produktionsrelaterede indikatorer er sammenlignelige med det nationale gennemsnit;

17. anbefaler ikke desto mindre, at man i stedet for Kommissionens foreslåede »finjustering« indfører regionalt tilpassede kriterier med passende tærskler. Medlemsstater og regioner er bedre i stand til at finde frem til passende kriterier og de rette tærskler for at afgrænse ugunstigt stillede områder i de enkelte regioner. Under alle omstændigheder skal såvel en »finjustering« som en regionalt tilpasset løsning været en valgmulighed og ikke nogen forpligtelse.

Udfasning

18. sætter pris på meddelelsens målsætning om at indføre en mere gennemsigtig, relevant og sammenlignelig metode til at finde frem til de landbrugsarealer, der er berørt af naturbetingede ulemper og derfor er støtteberettigede, og på den måde tage fat på Den Europæiske Revisionsrets bemærkninger i særberetningen om dette emne;

19. er imidlertid bekymret over mange regioners tab ved at fjerne det nuværende socioøkonomiske kriterium i afgrænsningen af områderne eller når velafprøvede indekssystemer ikke længere kan anvendes. Ikke desto mindre vil det være en hjælp at overveje, hvordan kriterierne for geografi og planlægning af arealanvendelsen kan indarbejdes i ordningen, når man skal omklassificere ugunstigt stillede områder;

20. overvejer tillige behovet for en udfasning for regioner og/eller kommuner, der ikke længere er berettigede til denne klassificering. Der bør være en fornuftig overgangsperiode, så landmændene får mulighed for at tilpasse sig den nye støtteordning for de ugunstigt stillede områder. Denne proces bør også tages med i overvejelserne, når man fastlægger den politiske linje i den fremtidige fælles landbrugspolitik.

Subsidiaritetsprincippet

21. er enig i, at anvendelsen af en række fælles biofysiske kriterier faktisk kan betyde en mere transparent, forenklet og sammenlignelig klassificeringsmetode, hvilket vil medføre en mere effektiv forvaltning af midlerne. I lyset af de eksisterende risici for divergens, synes det mest hensigtsmæssige sted at indlede tiltag at være på fællesskabsplan – i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.

Bedre lovgivning

22. går fuldt og helt ind for den fremgangsmåde, der er udstukket i udarbejdelsen af meddelelsen. Konsekvensanalysen tager højde for forskellige muligheder og analyserer dem i dybden. Det er vigtigt at huske på de ekstra omkostninger, den ny model vil indebære, navnlig i de indledende faser;

23. understreger ikke desto mindre, at en reform af det nuværende system og overgangen til et system baseret på biofysiske kriterier vil have socioøkonomiske konsekvenser, som skal tilgodeses, når den ny metode gennemføres;

24. har endelig store forventninger til, at definitionen af en række fælles kriterier for afgrænsning af ugunstigt stillede områder også bør forenkle gennemførelsen af støttesystemet med henblik på at kompensere for naturbetingede ulemper på europæisk plan og dermed sikre større gennemsigtighed og effektivitet.

Bruxelles, den 10. februar 2010 Mercedes BRESSO Formand for Regionsudvalget

(1) CdR 89/2009 fin