Særberetning En mere resultatorienteret 
tilgang er nødvendig for  
at forbedre leveringen  
af teknisk bistand til 
GrækenlandDA 2015  nr. 19
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2015
Print ISBN 978-92-872-3477-3 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/1711 QJ-AB-15-020-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-3464-3 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/735725 QJ-AB-15-020-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-3458-2 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/77955 QJ-AB-15-020-DA-E
© Den Europæiske Union, 2015
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
En mere resultatorienteret 
tilgang er nødvendig for 
at forbedre leveringen 
af teknisk bistand til 
Grækenland
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2015  nr. 19
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner vedrø -
rende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og 
udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til resultatopnåelse eller 
regeloverholdelse, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske og 
offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling IV - der ledes af Milan Martin Cvikl, medlem af Revisionsretten - 
hvis speciale er revision på områderne indtægter, forskning og interne politikker, økonomisk og finansiel styring samt EU-  
institutioner og -organer. Revisionsarbejdet blev ledet af Baudilio Tomé Muguruza, medlem af Revisionsretten, med  
støtte fra kabinetschef Daniel Costa de Magalhães og attaché Ignacio García de Parada, direktør Zacharias Kolias, 
holdleder Kamila Lepkowska samt revisorerne Giuseppe Diana, Mirko Gottmann, Efstathios Efstathiou og Theodoros 
Karantanos.
Fra venstre til højre:  Theodoros Karantanos, Daniel Costa de Magalhães,  
Kamila Lepkowska, Zacharias Kolias, Baudilio Tomé Muguruza, Giuseppe Diana,  
Mirko Gottmann, Ignacio García de Parada, Efstathios Efstathiou.
03
 Indhold
Punkt
 Akronymer og forkortelser
I – IX Resumé
1 – 8 Indledning
1 – 2 Den græske krise og de økonomiske tilpasningsprogrammer
3 – 4 Teknisk bistand til gennemførelsen af programmerne
5 – 8 Anvendelsesområdet for den tekniske bistand og de anvendte metoder
9 – 14 Revisionens omfang og mål samt revisionsmetoden
9 – 11 Revisionens omfang og mål
12 – 14 Revisionsmetode
15 – 26 Del I - Taskforcens operationelle struktur var funktionel, men den havde ikke en 
samlet overordnet strategi og et øremærket budget
15 – 18 Taskforcen blev oprettet for sent i forhold til iværksættelsen af programmet, og der blev ikke 
overvejet alternativer
19 – 22 Der var ikke et samlet strategidokument
23 – 24 Taskforcen for Grækenland blev ikke tildelt et øremærket budget
25 – 26 Taskforcen havde en fleksibel intern organisation, men personalebehovene var ikke fastsat på 
grundlag af en egentlig analyse
04 Indhold
27 – 54 Del II - Taskforcen for Grækenland opfyldte generelt sit mandat, men der var en 
række mangler
28 – 29 Store udfordringer i en vanskelig situation
30 – 32 Koordineringsordningen fungerede tilfredsstillende
33 – 34 Taskforcens rolle varierede betydeligt i de reviderede projekter
35 – 37 Taskforcen anvendte flere forskellige metoder til levering af teknisk bistand, men nogle af dem 
passede ikke til den type bistand, der blev ydet
38 – 41 Udvælgelsen af leverandører af teknisk bistand var ikke altid baseret på en grundig analyse af 
alternativer
42 – 45 Den støtte, der blev ydet for at gøre det muligt at anvende EU-midlerne hurtigere, var 
velstruktureret
46 – 47 Støtten var tilstrækkeligt afstemt efter de vigtigste reformbehov, men var ikke altid baseret på en 
omfattende behovsanalyse
48 – 50 Specifikationerne for nogle kontrakter var ikke klart fastlagt
51 Den tekniske bistand var hensigtsmæssig i forhold til programkravene
52 Taskforcen overvågede effektivt fremskridtene med hensyn til teknisk bistand …
53 – 54 … og, i varierende grad, de eksterne leverandørers produkter
55 – 73 Del III - Den tekniske bistand gav blandede resultater
55 – 57 Taskforcen overvågede ikke systematisk resultaterne og virkningerne af den tekniske bistand
58 – 59 Tilfredsstillende resultater, men i nogle tilfælde forsinket levering
60 – 73 Et blandet bidrag til reformprocessen
61 – 63 Offentlig forvaltning
64 – 65 Erhvervsklima
66 Strukturfondene
67 – 71 Beskatning (indtægtsforvaltning)
72 – 73 Kapacitetsopbygning
05 Indhold
74 – 79 Konklusioner og anbefalinger
75 Organisering og planlægning af den tekniske bistand
76 Opfyldelse af taskforcens mandat
77 – 79 Resultaterne af den tekniske bistand
 Bilag I  — Oversigt over projekter vedrørende teknisk bistand fordelt på politikområder
 Bilag II  — Oversigt over de projekter vedrørende teknisk bistand, som revisionen omfattede
 Bilag III  — Organer, der blev besøgt under revisionen
 Bilag IV  —  Bidragsaftale mellem Ministeriet for administrativ reform og e-forvaltning og OECD 
om reduktion af administrative byrder i Grækenland
 Bilag V  —  Taskforcens rolle i forbindelse med tilvejebringelse af teknisk bistand  
på forskellige politikområder
 Kommissionens svar
06
 Akronymer og forkortelser
EFRU : Den Europæiske Fond for Regionaludvikling
ESF : Den Europæiske Socialfond
Fiscalisprogrammet : EU’s samarbejdsprogram for de nationale skattemyndigheder
GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion : Europa-Kommissionens 
Generaldirektorat for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion
GD for Regionalpolitik og Bypolitik : Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik og Bypolitik
GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender (GD ECFIN) : Europa-Kommissionens Generaldirektorat for 
Økonomiske og Finansielle Anliggender
GSCO : Den Hellenske Republiks Generalsekretariat for koordinering
IMF : Den Internationale Valutafond
IRS: Internal Revenue Service (amerikansk regeringsorgan med ansvar for skatteopkrævning og håndhævelse af 
skattelovgivningen)
OECD : Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling
TAIEX : instrumentet for teknisk bistand og informationsudveksling
Taskforcen : taskforcen for Grækenland
07
 Resumé
I
I foråret 2010 stod Grækenland over for en alvorlig 
finansiel krise og anmodede det internationale sam -
fund om finansiel bistand. Reaktionen fra medlems -
staterne i euroområdet og IMF var at iværksætte to på 
hinanden følgende økonomiske tilpasningsprogram -
mer. I sommeren 2011 lancerede Kommissionen et pro -
gram for teknisk bistand, som skulle koordineres af et 
organ kaldet taskforcen for Grækenland (taskforcen), 
og som havde til formål at bidrage til gennemførelsen 
af de reformer, Kommissionen og de græske myndig -
heder var blevet enige om.
II
Taskforcen havde fokus på at støtte gennemførelsen 
af de reformer, der var fastsat i de økonomiske tilpas -
ningsprogrammer, og fremskynde absorptionen af 
EU-midler. Den tekniske bistand blev ydet af taskfor -
cepersonale og eksperter fra den offentlige sektor 
i andre medlemsstater, fra internationale organisatio -
ner og fra den private sektor. Bistanden tog forskellige 
former: fra løbende støtte til de græske myndigheder 
ydet af faste eksperter til undersøgelser, rapporter og 
særlige workshopper.
III
Formålet med revisionen var at undersøge, hvordan 
taskforcen havde opfyldt sine mål. Vi undersøgte spe -
cifikt taskforcens organisatoriske ordninger og finan -
sieringsordninger, hvordan den tekniske bistand rent 
faktisk blev leveret, hvordan der blev ført tilsyn med 
den, og hvordan den bidrog til reformfremskridtene. 
Vi foretog en detaljeret revision af tretten projekter 
vedrørende teknisk bistand og indhentede andet 
bevis ved besøg i Kommissionen samt hos leverandø -
rer, græske ministerier og andre interessenter.En god foranstaltning, men …
IV
Med taskforcen fik Kommissionen en fleksibel meka -
nisme til at koordinere et bredt funderet program 
for teknisk bistand. Den tekniske bistand blev leveret 
på effektiv vis til de græske myndigheder, men den 
bidrog ikke altid til reformfremskridtene. Denne vurde -
ring skal dog ses i lyset af den ustabile politiske situa -
tion i Grækenland og de krævede reformers hastende 
karakter.
En ufuldstændig enhed
V
Det presserende behov for at reagere på krisen i Græ -
kenland betød, at taskforcen blev oprettet meget 
hurtigt, uden en fyldestgørende analyse af andre 
muligheder og uden et øremærket budget. Taskfor -
cen havde ikke et enkelt samlet strategidokument for 
levering af teknisk bistand eller for, hvordan den skulle 
prioritere mellem de forskellige områder, på trods af 
at taskforcens mandat var at kortlægge og koordinere 
teknisk bistand. Eftersom der ikke forelå et sådant 
dokument, arbejdede taskforcen »efter anmodning« 
fra de græske myndigheder og på grundlag af de 
betingelser, der var fastsat i programmerne.
Relevant teknisk bistand
VI
Til trods for manglerne i forbindelse med oprettelsen 
af taskforcen konstaterede vi på alle de områder, vi 
reviderede, at den tekniske bistand, der blev leveret, 
var relevant og stort set i overensstemmelse med 
programmets krav. I november 2014 havde taskforcen 
koordineret 118 projekter vedrørende teknisk bistand 
på tolv politikområder. Selv om den altid var under 
tidspres, havde taskforcen ved at gøre dette udviklet 
et fleksibelt og diversificeret system for levering af 
teknisk bistand.
Resumé 08
Svage procedurer i en række projekter
VII
Generelt var taskforcens koordinering af den kom -
plekse proces for levering af teknisk bistand funktionel 
og endda innovativ, men på projektniveau var syste -
met ikke altid effektivt. Procedurerne for udvælgelse 
af leverandører af teknisk bistand var ikke altid baseret 
på en grundig analyse af de tilgængelige alternativer. 
En række langsigtede bistandsprojekter havde mang -
ler i udformningen, idet de kontrakter, der blev ind -
gået med leverandører, ikke klart præciserede, hvad 
de forventedes at levere.
Overvågningen kunne forbedres
VIII
Taskforcens system til overvågning af gennemførelsen 
af den tekniske bistand var effektivt, men bredden af 
den kontrol, der blev foretaget af de eksterne leveran -
dørers arbejde, var meget varierende. Endvidere over -
vågede taskforcen ikke systematisk de græske myn -
digheders opfølgning på anbefalingerne eller de mere 
vidtrækkende konsekvenser af den tekniske bistand, 
selv om det ville have været nyttigt i forbindelse med 
planlægningen af den tekniske bistand.
Den tekniske bistand i en større sammenhæng
IX
Effekten af den tekniske bistand på de overordnede 
reformfremskridt var blandet. Der blev opnået gode 
fremskridt på området strukturudgifter, men den tek -
niske bistand var ofte kun delvis effektiv med hensyn 
til reformen af den offentlige forvaltning og skatte -
reformen. Gennemførelsen af reformer lå imidlertid 
uden for taskforcens kontrol og var underlagt en 
række eksterne faktorer.Vores anbefalinger
a) Etableringen af en enhed for levering af teknisk 
bistand bør baseres på en strategi med veldefine -
rede målsætninger.
b) Kommissionen bør etablere en pulje af ekster -
ne eksperter, som kan udsendes på ad hoc-ba -
sis til projekter vedrørende teknisk bistand 
i medlemsstaterne.
c) Med henblik på at sikre en sammenhængende tek -
nisk bistand og reducere koordineringsindsatsen 
bør Kommissionen inden for specifikke politikom -
råder søge at strømline antallet af partnere.
d) Teknisk bistand bør prioriteres samt målrettes og 
operere ved hjælp af den mest hensigtsmæssige 
og effektive gennemførelsesordning i overens -
stemmelse med de gældende lovgivnings- og 
forskriftsmæssige rammer.
e) Kommissionen bør udvælge leverandører på 
grundlag af en sammenlignende analyse og klart 
fastlægge omfanget af de forventede resultater 
i kontrakterne om teknisk bistand.
f) Kommissionen bør sikre, at gennemførelsen af 
teknisk bistand overvåges systematisk og evalue -
res i lyset af de fastsatte mål, og at de indhøstede 
erfaringer udnyttes i processen.
g) Teknisk bistand bør have fokus på at styrke de 
nationale forvaltningers kapacitet med henblik 
på at sikre forretningskontinuitet og bæredygtige 
reformer.
09
 Indledning
Den græske krise og de 
økonomiske 
tilpasningsprogrammer
01 
I foråret 2010 stod Grækenland over for 
en alvorlig krise i de offentlige finanser 
og anmodede derfor det internationale 
samfund om finansiel bistand. Bistan -
den blev ydet af medlemsstaterne 
i euroområdet i form af en »græsk 
lånefacilitet« under et første økono -
misk tilpasningsprogram (undertegnet 
i maj 2010). Dette blev efterfulgt af et 
lån fra den europæiske finansielle sta -
bilitetsfacilitet (EFSF) under et andet 
tilpasningsprogram (vedtaget i marts 
2012). Landene i euroområdet afsatte 
oprindeligt 80  milliarder  euro til den 
græske lånefacilitet, mens yderligere 
30 milliarder  euro skulle komme fra 
IMF. På nuværende tidspunkt andrager 
de samlede forpligtelser fra euroområ -
det og IMF under begge programmer 
245,7  milliarder  euro.
02 
Den finansielle støttepakke blev 
ledsaget af et omfattende reformpro -
gram, der blev vedtaget af trojkaen 
(Kommissionen, IMF og ECB) og de 
græske myndigheder og fastlagt i et 
aftalememorandum. Det fastlægger de 
specifikke betingelser, der gælder for 
den finansielle bistand, og er blevet 
evalueret med jævne mellemrum (det 
første program blev evalueret fem 
gange, det andet fire gange - senest 
i april 2014). Interventionslogikken var 
baseret på tre mål:
 ο genoprettelse af tilliden på de 
finansielle markeder og af de of -
fentlige finansers holdbarhed
 ο fremme af den økonomiske 
vækst og genoprettelse af 
konkurrenceevnen
 ο sikring af stabiliteten i den finan -
sielle sektor.Teknisk bistand til 
gennemførelsen af 
programmerne
03 
For at støtte gennemførelsen af de re -
former, der var fastsat i aftalememoran -
dummet, og fremskynde absorptionen 
af EU-midler oprettede Kommissio -
nen i sommeren 2011 taskforcen for 
Grækenland (taskforcen). Taskforcens 
mandat vises i  tekstboks 1 . Kommissio -
nens plan om at udarbejde et »omfat -
tende program for teknisk bistand til 
Grækenland« blev godkendt af Rådet 
på dets samling den 23.- 24. juni 2011.
10 Indledning
04 
Taskforcen blev oprettet som en 
organisatorisk enhed, der var knyttet 
til Kommissionens generaldirektør for 
menneskelige ressourcer. Formanden 
for taskforcen fik status af generaldi -
rektør og refererede direkte til Kom -
missionens formand under vejledning 
af kommissæren for økonomiske og 
monetære anliggender. I henhold til 
Kommissionens beslutning af 18. april 
2012 blev taskforcen placeret i GD for 
Økonomiske og Finansielle Anliggen -
der den 1. maj 2012 for at sikre den 
størst mulige grad af synergi, samord -
ning og sammenhæng i Kommissionens 
arbejde med at støtte tilpasningspro -
grammet for Grækenland. Taskforcen 
opererede fra kontorer i Bruxelles og 
i Athen og beskæftigede i februar 2015 65 
medarbejdere. Den organisatoriske 
struktur fremgår af figur 1 .Taskforcens mandat
Taskforcen fik til opgave:
1) at kortlægge og koordinere den tekniske bistand, som Grækenland har brug for til at gennemføre EU-/IMF-til -
pasningsprogrammet, i nært samarbejde med Grækenland og med inddragelse af input fra andre 
medlemsstater
2) at bistå de relevante græske myndigheder med detaljeret at fastlægge, hvilken form for teknisk bistand 
der skal ydes
3) at fremsætte anbefalinger til lovgivningsmæssige, forskriftsmæssige og administrative foranstaltninger 
og eventuelle (re)programmeringsforanstaltninger, som gør det muligt at anvende EU-midlerne hurtigere
4) for alle opgaver vedrørende teknisk bistand at udarbejde klare specifikationer, der præciserer arten og 
omfanget af den tekniske bistand, de budgetmæssige og menneskelige ressourcer samt de forventede 
resultater, og som fastsætter milepæle og leveringsfrister
5) at forelægge kvartalsvise statusrapporter for Kommissionen og de græske myndigheder samt, om nød -
vendigt, hyppigere varslingsrapporter.Tekstboks 1
11 Indledning Figur 1Taskforcens organisationsstruktur
Kilde: Revisionsretten på grundlag af Kommissionens data.GD ECFIN
Lederen af taskforcegruppen
(ledende rådgiver)Lederen af overvågningsholdet
vedrørende 
aftalememorandummetChefen for GD ECFIN's
kontor i AthenNæstformanden for Økonomiske og Finansielle
Anliggender samt Euroanliggender
Taskforcens chefRapporterer til Europa-Kommissionens formand
Repræsentationens
chefTematiske grupper
(klynger)Særlig
rådgiverGD ECFIN's generaldirektør
ECFIN.DDG1
Ansvarlig for landeovervågning
ECFIN.G
Direktør - Medlemsstaternes
økonomier II - trojkaleder
ECFIN.G.3
Enhed for Grækenland 
(overvågning af 
aftalememorandummet)
12 Indledning
Anvendelsesområdet for 
den tekniske bistand og 
de anvendte metoder
05 
Begrebet teknisk bistand blev ikke 
defineret specifikt i forbindelse med 
taskforcen eller bistanden til Græ -
kenland. I henhold til definitionen 
i finansforordningen skal der »[v]ed 
teknisk bistand forstås den støtte og 
de kapacitetsopbygningsaktiviteter, 
som er nødvendige for gennemførel -
sen af et program eller en foranstalt -
ning, navnlig aktiviteter vedrørende 
forberedelse, forvaltning, overvåg -
ning, evaluering, revision og kon -
trol«. Teknisk bistand leveres typisk af 
internationale organisationer i form af 
ekspertise og rådgivning med henblik 
på at bistå stater med gennemførelsen 
af udviklingsprogrammer.
06 
For Grækenlands vedkommende dæk -
kede aktiviteterne vedrørende teknisk 
bistand en bred vifte af områder: 118 
enkeltstående projekter på 12 politik -
områder (jf. bilag I ). Taskforcen havde 
fokus på reform af den offentlige for -
valtning, forbedring af skattesystemet 
og tilbagevenden til vækst gennem 
styrkelse af erhvervsklimaet.
07 
I praksis begyndte processen vedrø -
rende teknisk bistand med de græske 
myndigheders anmodning om bistand. 
Anmodningens omfang afspejlede de 
betingelser, der var knyttet til program -
met. Taskforcen var ansvarlig for at 
identificere og tilvejebringe ressourcer 
til teknisk bistand og koordinere gen -
nemførelsen. Bistanden blev derefter 
ydet af taskforcens personale eller af 
eksterne eksperter og havde form af 
kortvarige opgaver, kontrakter af lav 
værdi og langsigtet bistand. I nogle 
tilfælde påtog en national regering, 
som havde opnået gode resultater på et politikområde, sig ansvaret som 
»områdeleder« (eller »reformpartner«).
08 
Leverandørerne af teknisk bistand 
leverede deres produkter - primært 
ekspertundersøgelser og løbende 
»hands-on«-støtte - til de relevante 
græske myndigheder. Det var derefter 
op til myndighederne at gennemføre 
anbefalingerne i overensstemmelse med 
programmets betingelser og deres 
egne reformdagsordener. Processen 
for teknisk bistand vises i  tekstboks 2 .
13 Indledning Figur 2Processen for teknisk bistand
Kilde: Revisionsretten på grundlag af taskforcens data.KoordineringIdenti/f_icering
af behovGennemførelse
Græske anmodninger 
om teknisk bistand
AftalememorandumIndividuelle eksperter
Nationale agenturer Taskforcens 
kvartalsrapporterLøbende støtteUndersøgelser
Græske
myndigheder
Strukturreformer
AftalememorandumInternationale organisationer
Kommissionens tværtjenstlige høringMøder på højt plan Medlemsstater Internationale organisationer Græske myndigheder Interessenter
14
 Revisionens omfang og mål samt revisionsmetoden
1 Ikke relateret til specifikke 
politikområder.
2 Politikområdet adgang til 
finansiering indgik 
i revisionen, men førte ikke til 
relevante revisionsresultater.Revisionens omfang og 
mål
09 
Denne revision omhandler EU’s tekniske 
bistand til Grækenland, som blev koor -
dineret af taskforcen for Grækenland. 
Hovedmålet var at vurdere, i hvilket 
omfang denne bistand blev admini -
streret effektivt og bidrog positivt til 
reformprocessen i Grækenland.
10 
Vi forsøgte at nå dette mål ved at un -
dersøge følgende:
 ο taskforcens organisatoriske ordnin -
ger og finansieringen og planlæg -
ningen af den tekniske bistand 
(punkt 15-26)
 ο leveringen af teknisk bistand på 
basis af taskforcens mandat (punkt 
27-54) og
 ο bidraget til reformfremskridtene 
(punkt 55-73).
11 
Beretningen omfatter ikke en vurde -
ring af udformningen, overvågningen 
og gennemførelsen af de økonomiske 
tilpasningsprogrammer.Revisionsmetode
12 
Vi analyserede en række horisontale 
aspekter1, der var knyttet til oprettel -
sen af taskforcen og den overordnede 
forvaltning af den tekniske bistand, 
samt en stikprøve på 13 projekter 
(jf. oversigten i  bilag II ). Stikprøven 
dækkede fem politikområder, der 
var af stor betydning for en vellykket 
gennemførelse af reformprocessen 
i Grækenland (offentlig forvaltning, 
indtægtsforvaltning, erhvervskli -
ma, adgang til finansiering2 og 
strukturfondene).
13 
Kriterierne for vores udvælgelse af 
de individuelle projekter vedrørende 
teknisk bistand var, at deres emner 
skulle være relevante i forbindelse 
med reformprocessen, at de skulle 
være på et fremskredent gennem -
førelsesstadium, og at de tilsammen 
skulle sikre dækning af alle former 
for levering af teknisk bistand og alle 
finansieringsmekanismer.
14 
Den vigtigste del af revisionsarbejdet 
var besøg hos taskforcen og andre 
relevante tjenester i Kommissionen. 
Der blev også indhentet bevis via 
revisions- og informationsbesøg hos 
leverandører, græske myndigheder og 
andre interessenter. Bilag III  er en liste 
over de organer, der blev besøgt under 
revisionen.
15
 Del I 
Taskforcens operationelle struktur var 
funktionel, men den havde ikke en samlet 
overordnet strategi og et øremærket budget
Taskforcen blev oprettet 
for sent i forhold til 
iværksættelsen af 
programmet, og der blev 
ikke overvejet 
alternativer
15 
I korrespondancen mellem den græske 
premierminister og Kommissionen 
i begyndelsen af sommeren 2011 blev 
oprettelsen af taskforcen nævnt som et 
vigtigt instrument for en vellykket gen -
nemførelse af det første økonomiske 
tilpasningsprogram. Den 20. juli 2011 
vedtog Kommissionen de grundlæg -
gende bestemmelser, herunder omfan -
get af taskforcens mandat (jf.  tekstboks 
1). I henhold til denne afgørelse skulle 
de første udnævnelser have virkning fra 
1. september 2011. Ni ansatte påbegynd -
te deres opgaver på denne dato (herun -
der det vigtigste ledende personale), 
og der kom yderligere 30 til inden for 
de næste to måneder, hvorved taskfor -
cen kom op på 39 ansatte pr. udgangen 
af oktober 2011.16 
På det tidspunkt var den femte evalu -
ering af det første økonomiske tilpas -
ningsprogram (der oprindeligt blev 
iværksat i maj 2010) allerede i gang, 
og der var foretaget seks låneudbeta -
linger til en værdi af 65 milliarder euro 
ud af det samlede beløb på 73 milliar -
der euro, som skulle udbetales af den 
græske lånefacilitet og IMF under det 
første program (jf. figur 3 ).Figur 3Etableringen af taskforcen for Grækenland i forhold til udbetalingen af den 
finansielle støtte
Kilde: Revisionsretten på grundlag af data fra taskforcen og aftalememorandummet.140
120
100
80
60
40
20
0
Udbetalt ﬁnansiel støtteDet Europæiske Råd bifalder Kommissionens 
planer om at iværksætte et program for teknisk 
bistand til GrækenlandTaskforcens operationelle startmilliarder euro
1. program-
evalueringAndet økonomiske
tilpasningsprogram
5. program-
evaluering4. program-
evaluering
3. program-
evaluering 2. program-
evalueringFørste
økonomiske 
tilpasnings-
programmet
Marts 2012Februar 2012December 2011 November 2011Oktober 2011 September 2011 Juli 2011 Marts 2011 Januar 2011 December 2010 September 2010Maj 2010
16
Del I - Taskforcens operationelle struktur var funktionel, 
men den havde ikke en samlet overordnet strategi og et 
øremærket budget
17 
Taskforcen forventedes at forblive 
operationel, så længe der var behov 
for støtte til programgennemførelsen. 
Den 1. juli 2015 blev taskforcen erstat -
tet af en ny »strukturreformtjeneste«, 
der skal koordinere vækstfremmende 
administrative og strukturelle refor -
mer på EU-plan. Den nye tjeneste blev 
udformet af Kommissionen, så der 
kunne drages fordel af den ekspertise, 
den praktiske knowhow og de arbejds -
metoder, der over tid var udviklet både 
af taskforcen og af gruppen vedrø -
rende støtte til Cypern, og den består 
af medarbejdere, der tidligere har 
arbejdet i disse to organer.
18 
Ved oprettelsen af taskforcen under -
søgte Kommissionen ikke alternative 
muligheder for levering af teknisk 
bistand. Den påviste navnlig ikke, at 
taskforcens institutionelle struktur 
og mandat var den bedst egnede 
løsning til at håndtere de eksisterende 
kapacitetssvagheder. Sagens hastende 
karakter og den politiske usikkerhed 
kan muligvis være forklaringen på, at 
der ikke blev foretaget en kritisk ana -
lyse forud for oprettelsen af taskfor -
cen. Hertil har Kommissionen anført, 
at den trak på de erfaringer, som den 
havde indhøstet ved at yde støtte til 
Grækenland inden for rammerne af de 
eksisterende instrumenter og retsak -
ter3. Taskforcens operationelle proce -
durer er aldrig blevet evalueret, selv 
om Kommissionen den 20. juli 2011 
vedtog, at der skulle foretages en årlig 
evaluering.Der var ikke et samlet 
strategidokument
19 
Taskforcens prioriteter blev i et vist 
omfang fastsat i interne dokumen -
ter og præsentationer, men dens 
aktiviteter var ikke understøttet af 
et enkelt samlet strategidokument. 
F.eks. udarbejdede taskforcen ikke en 
strategiplan, der på mellemlang sigt 
fastsatte de nærmere detaljer med 
hensyn til ordningerne for levering 
af teknisk bistand, prioriteringen af 
foranstaltninger vedrørende teknisk 
bistand og de nødvendige ressourcer. 
I praksis var taskforcens overordnede 
strategi baseret på det økonomiske 
tilpasningsprogram, og prioriteringen 
af foranstaltningerne afhang af de 
græske myndigheders anmodninger.
20 
Taskforcens koordinering af aktivite -
terne vedrørende teknisk bistand skete 
hovedsagelig »efter anmodning«. Efter 
samråd med taskforcen forelagde de 
græske myndigheder ved to lejlighe -
der i 2011 og 2012 detaljerede anmod -
ninger og opdaterede dem derefter 
individuelt for de specifikke politik -
områder. Denne reaktive tilgang, hvor 
taskforcen arbejdede »efter anmod -
ning«, stemte ikke overens med task -
forcens mere aktive mandat, i henhold 
til hvilket den skulle »kortlægge og 
koordinere teknisk bistand i nært sam -
arbejde med de græske myndigheder«.3 Rammerne for dette 
samarbejde omfattede f.eks. 
Europa-Kommissionens faste 
repræsentation i Athen, en 
teknisk taskforce, der var 
oprettet under GD for 
Beskæftigelse, Sociale 
Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og 
Inklusion for at støtte 
gennemførelsen af 
strukturfondene, og faste 
programobservatører fra GD 
for Økonomiske og Finansielle 
Anliggender.
17
Del I - Taskforcens operationelle struktur var funktionel, 
men den havde ikke en samlet overordnet strategi og et 
øremærket budget
21 
Taskforcen foretog ikke selv en syste -
matisk vurdering af behovene med 
henblik på at fastlægge, inden for hvil -
ke specifikke emner eller områder der 
burde ydes teknisk bistand og i hvilken 
prioritetsrækkefølge. I overensstem -
melse med taskforcens mandat blev 
prioriteterne udledt af aftalememoran -
dummet. Men på grund af sit meget 
vide anvendelsesområde kunne 
aftalememorandummet ikke tjene 
direkte som vejledning om levering af 
teknisk bistand i betragtning af task -
forcens begrænsede ressourcer og de 
græske myndigheders administrative 
kapacitet. På trods af disse begræns -
ninger tilvejebragte taskforcen nogle 
gange teknisk bistand, der lå ud over 
de græske myndigheders oprindelige 
anmodninger, hovedsagelig under 
overskrifterne »innovation« og »garan -
teret minimumsindkomst«.
22 
Taskforcen havde ikke et overblik 
over de projekter vedrørende tek -
nisk bistand, der blev gennemført 
i Grækenland finansieret med andre 
midler end de EU-budgetmidler, der 
forvaltes direkte af Kommissionen 
(inklusive projekter, der modtog støtte 
over strukturfondene, f.eks ESF, som 
er under delt forvaltning). Selv om 
taskforcen ikke havde ansvaret for at 
gennemføre eller overvåge struktur -
fondsprojekter, ville et sådant overblik 
have været nyttigt i forbindelse med 
planlægningen og koordineringen af 
den tekniske bistand. I lyset af at tek -
nisk bistand og strukturfondene har 
næsten samme mål, vil hensyntagen 
til det forberedende arbejde, som ud -
føres i forbindelse med projekter, der 
gennemføres under de operationelle 
programmer, også bidrage til at opnå 
fuld synergi med projekterne vedrø -
rende teknisk bistand.Taskforcen for 
Grækenland blev ikke 
tildelt et øremærket 
budget
23 
Taskforcen har aldrig haft et øremær -
ket budget, men dens virke og dens 
aktiviteter vedrørende teknisk bistand 
er blevet finansieret over en række 
forskellige budgetposter (f.eks. under 
Den Europæiske Socialfond, Den Euro -
pæiske Fond for Regionaludvikling og 
Kommissionens administrationsbud -
get). Inden for rammerne af reformen af 
den offentlige forvaltning konstatere -
de vi, at de muligheder for finansiering 
af teknisk bistand, som strukturfonde -
ne tilbød, ikke blev udnyttet fuldt ud. 
Budgettet til et operationelt program 
vedrørende teknisk bistand (admini -
strativ reform) blev reduceret væsent -
ligt og omlagt i retning af foranstalt -
ninger, der ikke var direkte knyttet til 
reformen af centraladministrationen.
18
Del I - Taskforcens operationelle struktur var funktionel, 
men den havde ikke en samlet overordnet strategi og et 
øremærket budget
24 
Fordi bistanden blev finansieret over 
forskellige budgetposter, var Kom -
missionen ikke i stand til præcist at 
bestemme de samlede forpligtelser 
(og dermed de samlede potentielle 
omkostninger) til aktiviteterne vedrø -
rende teknisk bistand i Grækenland. 
Ifølge taskforcens oplysninger androg 
forpligtelserne til aktiviteter vedrørende 
teknisk bistand4 under direkte central 
forvaltning i alt 11,2 millioner euro 
i perioden 2011-2013. Herudover 
blev en række aktiviteter vedrørende teknisk bistand finansieret ved hjælp 
af strukturfondene under delt for -
valtning5. Ifølge de oplysninger, der 
blev fremlagt på mødet på højt plan6 
i marts 2014, var der i perioden 2011-
2014 i alt afsat 14,2 millioner euro til 
disse aktiviteter. Hvis begge finansie -
ringskilder tages i betragtning, var 
folkesundhed det politikområde, der 
modtog mest støtte. Indtægtsforvalt -
ning og erhvervsklima var de områder, 
som modtog mest støtte under central 
forvaltning (jf. figur 4 ).Figur 4Forpligtelser til teknisk bistand fordelt på politikområder (2011-2013)1
(1) 2011-2014 for forpligtelser under delt forvaltning.
Kilde: Revisionsretten på grundlag af taskforcens data.0 2 4 6 8 10 12
Direkte central forvaltning Delt forvaltning(millioner euro)
Arbejdsmarked og social sikring
AndetFolkesundhed
Privatisering, arealanvendelse og matrikelregisterStrukturfonde og sektorrelaterede spørgsmålAdministrative reformer på regionalt og lokalt niveauAdministrative reformer på centralt niveau, e-forvaltningErhvervsklima og reform af produkt- og tjenestemarkeder, 
oﬀentlige indkøb, bedre regulering
Indtægtsforvaltning og forvaltning af oﬀentlige /f_inanser4 Eksklusive 
personaleomkostninger og 
administrative omkostninger 
samt forpligtelser vedrørende 
Fiscalisprogrammet.
5 Direkte central forvaltning 
betyder, at pengene anvendes 
direkte af Kommissionens 
personale (udvælgelse af 
kontrahenter, tildeling af 
tilskud, overførsel af midler, 
overvågning osv.). Under delt 
forvaltning overdrages 
budgetgennemførelsen til 
medlemsstaterne.
6 Møder, som taskforcen afholdt 
regelmæssigt for at koordinere 
og drøfte de fremskridt, der 
var sket med hensyn til den 
tekniske bistand. Blandt 
deltagerne var medlemsstater, 
leverandører og berørte 
parter.
19
Del I - Taskforcens operationelle struktur var funktionel, 
men den havde ikke en samlet overordnet strategi og et 
øremærket budget
Taskforcen havde en 
fleksibel intern 
organisation, men 
personalebehovene var 
ikke fastsat på grundlag 
af en egentlig analyse
25 
Taskforcens arbejde var opdelt i elle -
ve politikrelaterede »klynger« og en 
horisontal gruppe, der var ansvarlig for 
at koordinere og forvalte den tekniske 
bistand. Klyngerne afspejlede struk -
turen i aftalememorandummet og de 
største udfordringer, som Grækenland 
stod over for i reformprocessen. Hver 
klynge blev ledet af en koordinator, 
som havde det overordnede ansvar 
for den interne tilrettelæggelse af 
arbejdet, kommunikation og bidrag til 
generelle dokumenter fra taskforcen. 
Koordinatorerne forventedes også at 
udpege projekter af potentiel interesse 
for andre klynger og forvalte kontak -
ten med GD for Økonomiske og Finan -
sielle Anliggenders geografiske kontor. 
Klyngestrukturen gjorde det muligt for 
personalet (herunder koordinatorerne) 
at arbejde i mere end ét hold og gav 
taskforcens ledelse fleksibilitet til hur -
tigt at tilpasse sin ressourceallokering.
26 
Det samlede personaleloft for task -
forcen på 67 medarbejdere, der blev 
fastsat i april 2012, var ikke baseret på 
en underliggende analyse af de faktiske 
behov. Pr. 1. februar 2014 var det sam -
lede antal ansatte langt fra loftet (ni 
ledige stillinger). I februar 2015 var der 
efter nogle afsluttede ansættelsespro -
cedurer kun to ledige stillinger. Pr. 1. juli 
2015 blev taskforcen inkorporeret 
i »strukturreformtjenesten«.
20
 Del II 
Taskforcen for Grækenland opfyldte 
generelt sit mandat, men der var en 
række mangler
27 
Taskforcens mandat omfattede fem 
vigtige komponenter (jf. tekstboks 1 ). 
I denne del af beretningen analyserer 
vi, i hvilket omfang målene i tilknyt -
ning til hver af disse komponenter er 
blevet opfyldt.
Taskforcens mandat
1) at kortlægge og koordinere 
den tekniske bistand, som 
Grækenland har brug for til 
at gennemføre EU-/IMF-til -
pasningsprogrammet, i nært 
samarbejde med Grækenland 
og med inddragelse af input fra 
andre medlemsstater
Store udfordringer i en 
vanskelig situation
28 
Taskforcen stod over for den store ud -
fordring at skulle sammensætte et om -
fattende program for teknisk bistand 
med henblik på at støtte gennemfø -
relsen af tilpasningsprogrammerne og 
sikre overordnet bæredygtighed i de 
græske reformer. Mellem maj 2010 og 
oktober 2011 blev det første tilpas -
ningsprogram evalueret fem gange. 
På det tidspunkt, hvor taskforcen blev 
oprettet, indeholdt programmet et 
stort antal detaljerede betingelser, der 
var grundlaget for de græske myndig -
heders anmodning om teknisk bistand.29 
I løbet af de første tre måneder efter 
oprettelsen af taskforcen blev der 
iværksat initiativer vedrørende teknisk 
bistand på de fleste af de politikom -
råder, hvor de græske myndigheder 
havde anmodet om støtte. Den første 
kvartalsrapport (november 2011) viste, 
at der på det tidspunkt blev ydet 
teknisk bistand på ni områder, herun -
der nøgleområder såsom budget og 
beskatning, den offentlige sektor og 
erhvervsklima. I november 2014 var 
taskforcen aktiv i 118 projekter ved -
rørende teknisk bistand. I forbindelse 
med tilvejebringelsen af den tekniske 
bistand skulle taskforcen overholde 
stramme tidsfrister, der stammede 
fra de betingelser, der var knyttet til 
tilpasningsprogrammet. Endvidere var 
taskforcen nødt til at arbejde under 
yderst ustabile politiske forhold, som 
krævede hyppige tilpasninger af til -
gangen til og indholdet af projekterne 
vedrørende teknisk bistand.
Koordineringsordningen 
fungerede 
tilfredsstillende
30 
Det komplekse system for tilvejebrin -
gelse af teknisk bistand med delta -
gelse af et stort antal medlemsstater, 
internationale organisationer og 
EU-enheder krævede styrkede koordi -
nationsforanstaltninger. Med henblik 
herpå holdt taskforcen regelmæssige 
»møder på højt plan« for at koordinere 
leveringen af bistand. Der blev afholdt 
ti sådanne møder frem til midten af 
2014. Som det vigtigste koordine -
ringsredskab var møderne et nyttigt 
redskab til at samle midler til teknisk 
bistand (især i den første periode) og 
strømline leveringen heraf. Møderne 
på højt plan samlede et stort antal del -
tagere, der repræsenterede alle typer 
partnere inden for teknisk bistand.
21
Del II - Taskforcen for Grækenland opfyldte generelt sit 
mandat, men der var en række mangler
31 
Ud over møderne på højt plan udvik -
lede taskforcen tre vigtige kanaler for 
den overordnede koordinering med de 
græske myndigheder:
 ο politiske møder på højt plan 
med deltagelse af formanden for 
taskforcen
 ο ugentlige møder på klyngeniveau 
(med deltagelse af de af taskfor -
cens ansatte, der havde ansvar for 
et bestemt politikområde) med de 
tilsvarende græske myndigheder
 ο samarbejdsrelationer mellem 
taskforcens ansatte og de græske 
myndigheder (herunder kontakt til 
eksperter, der arbejdede fast i den 
græske administration).
32 
På projektniveau var taskforcen i stand 
til at påvise en øget koordinering med 
både de græske myndigheder og leve -
randørerne. Taskforcens ansatte styre -
de og/eller deltog i møder med deres 
modparter i forbindelse med samtlige 
projekter. Denne koordinering viste sig 
imidlertid ikke at være effektiv i visse 
tilfælde:
 ο I forbindelse med projektet om 
reduktion af administrative byrder 
identificerede vi gennemførelses -
svagheder i tilknytning til samar -
bejdet mellem OECD og de græske 
myndigheder og navnlig i kvalite -
ten af input fra de græske eksper -
ter. Taskforcens koordinering viste 
sig at være utilstrækkelig til at 
undgå forsinkelser og til at sikre, at 
projektet blev gennemført i over -
ensstemmelse med det oprindeli -
ge koncept (jf. bilag IV ) ο På strukturfondsområdet blev det 
nødvendigt at foretage en sam -
menlignende analyse af gennem -
førelsesproceduren for samhørig -
hedspolitikken. Med henblik herpå 
indledte taskforcen i september 
2013 et samarbejde med myndig -
hederne i én medlemsstat, men 
ordningen stoppede senere uden 
nogen åbenlys grund.
Taskforcens rolle 
varierede betydeligt i de 
reviderede projekter
33 
Betydningen af taskforcens arbejde 
varierede meget fra projekt til projekt 
(jf. bilag V  for en mere detaljeret ana -
lyse af taskforcens rolle). Taskforcen 
gjorde en mærkbar forskel, når den var 
ansvarlig for at samle ressourcer fra 
medlemsstater eller forvalte eksterne 
leverandører7. I sådanne tilfælde var 
taskforcen bl.a. ansvarlig for at udar -
bejde specifikationer og for at udvæl -
ge leverandører (i samråd med GD for 
Beskæftigelse, Sociale Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion) 
og overvåge deres arbejde. Den havde 
derfor en markant indvirkning på 
omfanget og kvaliteten af den tekniske 
bistand, der rent faktisk blev leveret til 
de græske myndigheder.
34 
Taskforcens rolle i projektet om reduk -
tion af administrative byrder var deri -
mod mindre klart fastlagt. Den var ikke 
involveret i udvælgelsen af leverandø -
ren, i fastlæggelsen af de kontraktlige 
ordninger mellem OECD og de græske 
myndigheder eller i overvågningen 
af gennemførelsen. Den fungerede 
primært som formidler, men med be -
grænset effektivitet (jf. punkt 32).7 F.eks. inden for områderne 
reform af den offentlige 
sektor, erhvervsklima 
(liberalisering af erhverv), 
budget og beskatning.
22
Del II - Taskforcen for Grækenland opfyldte generelt sit 
mandat, men der var en række mangler
Taskforcens mandat
2) at bistå de relevante græske 
myndigheder med detaljeret 
at fastlægge, hvilken form for 
teknisk bistand der skal ydesTaskforcen anvendte flere 
forskellige metoder til 
levering af teknisk 
bistand, men nogle af 
dem passede ikke til den 
type bistand, der blev 
ydet
35 
Med henblik på opfyldelse af sit 
mandat anvendte taskforcen flere 
forskellige metoder til levering af 
teknisk bistand (jf. figur 5 ). Den hyp -
pigst anvendte måde at yde teknisk 
bistand på var at anvende eksterne 
kontrahenter, hvilket til dels skyldtes, 
at Kommissionen på grund af admini -
strative hindringer var forhindret i at 
ansætte eksperter direkte. Når først et 
projekt om teknisk bistand var blevet 
godkendt, var det normalt at indgå en 
kombination af kort- og langtidskon -
trakter med eksperter for at imøde -
komme de græske myndigheders 
specifikke behov.Figur 5Metoder til levering af teknisk bistand
Kilde: Revisionsretten på grundlag af taskforcens data.Langtidskontrakter
Støtte fra internationale eller nationale 
organisationer med speciﬁk knowhow. Kontrak-
terne blev enten underskrevet direkte af 
Kommissionen og ﬁnansieret over ESF's centrale 
budget eller forvaltet af de græske myndigheder 
og ﬁnansieret over strukturfondene.Kontrakter med lav værdi
Støtte til speciﬁkke kortvarige projekter. 
Kontrakter til en værdi af mindre end 15 000 euro 
blev ﬁnansieret direkte af Europa-Kommissionen 
over ESF's centrale budget for teknisk bistand. 
Denne type støtte blev typisk anvendt i f.eks. 
klyngen "erhvervsklima" .Ekspertmissioner
Kortvarige besøg eller workshopper med henblik 
på at dele erfaringer og udveksle bedste praksis 
gennemført af eksperter udpeget af internationale 
organisationer eller medlemsstater. 
Ekspertmissioner blev i stor udstrækning brugt til 
levering af teknisk bistand på områderne oﬀentlig 
forvaltning og beskatning. Taskforcens eget personale
Tjenestemænd, kontraktansatte og nationale 
eksperter ydede direkte støtte til de græske 
myndigheder, enten på ad hoc-basis eller som 
faste eksperter i de græske institutioner. 
Sidstnævnte tilgang blev anvendt inden for 
oﬀentlig forvaltning, beskatning 
og strukturfondene.
23
Del II - Taskforcen for Grækenland opfyldte generelt sit 
mandat, men der var en række mangler
36 
I forbindelse med teknisk bistand leve -
ret på grundlag af langtidskontrakter 
med nationale udviklingsagenturer8 
(på områderne beskatning og offentlig 
forvaltning) var taskforcen ansvarlig 
for udvælgelse af og forhandling med 
eksperter. Eksperterne var finansieret 
af agenturerne, men de arbejdede 
i det store og hele uafhængigt (dvs. 
uden metodologisk vejledning fra 
agenturerne). Det agentur, som var 
aktivt på området beskatning, opkræ -
vede et administrationsgebyr på 7 %9 
for sine tjenesteydelser. I forbindelse 
med disse to kontrakter viser denne 
ansvarsfordeling, at de nationale agen -
turer hovedsageligt blev anvendt til at 
finansiere ansættelsen af eksterne kon -
trahenter. Agenturernes faktiske input 
var begrænset til formelle spørgsmål 
(rådgivning uden relation til substan -
sen), og Kommissionen var nødt til at 
betale administrationsgebyrer.
37 
På områder med komplekse retlige 
ordninger, såsom indtægtsforvaltning 
og offentlig forvaltning, blev der opnået 
bedre resultater, hvis der på et tidligt 
tidspunkt blev placeret faste eksperter 
i de nationale myndigheder. Disse eks -
perter var godt placeret til at identifi -
cere og afhjælpe praktiske problemer 
og begrænsninger, f.eks. i forbindelse 
med eftergivelse af gæld og fremme af 
kommunikationen i tilfælde af forsin -
kelser i lovgivningsprocessen.Udvælgelsen af 
leverandører af teknisk 
bistand var ikke altid 
baseret på en grundig 
analyse af alternativer
38 
I forbindelse med fire af de reviderede 
langsigtede projekter vedrørende tek -
nisk bistand blev kontrakterne indgået 
direkte af Kommissionen (to med IMF 
inden for beskatning og to med natio -
nale udviklingsagenturer inden for of -
fentlig forvaltning og beskatning). På 
området erhvervsklima (reduktion af 
administrative byrder) blev bidragsaf -
talen med OECD indgået af de græske 
myndigheder.
39 
Udvælgelsen af leverandører af teknisk 
bistand i forbindelse med langtids -
kontrakter, der var indgået direkte af 
Kommissionen, blev dokumenteret 
som krævet i henhold til finansfor -
ordningen10. Der var ikke krav om, at 
der skulle gennemføres udbud, men 
de udvalgte leverandører blev først 
tjekket af GD for Internationalt Samar -
bejde og Udvikling og godkendt til at 
indgå kontrakter med Kommissionen. 
Hvis der var tale om en bidragsaftale 
med OECD, gennemførte de græske 
myndigheder tildelingsprocedurerne, 
og der var ikke krav om konkurrence -
baseret udbud i lovgivningen. Udvæl -
gelsen var imidlertid ikke baseret på 
en grundig og dokumenteret analyse, 
hvor man sammenlignede de relative 
fordele ved forskellige leverandører. 
Det gjaldt både for procedurer forval -
tet af Kommissionen og for procedurer 
forvaltet af de græske myndigheder.8 Nationale udviklingsagenturer 
er offentlige enheder, hvortil 
en medlemsstat overdrager 
den opgave at yde ekspertise 
og bistand i andre lande 
(hovedsagelig 
udviklingslande).
9 På basis af et samlet budget 
på 600 000 euro.
10 Primært gennem 
finansieringsafgørelser.
24
Del II - Taskforcen for Grækenland opfyldte generelt sit 
mandat, men der var en række mangler
40 
Beslutningen om at indgå aftaler 
med nationale udviklingsagenturer 
afspejlede strategien om at inddrage 
medlemsstaterne i leveringen af den 
tekniske bistand. F.eks. vurderede 
Kommissionen, at det på området 
offentlig forvaltning var logisk at ud -
vælge det nationale udviklingsagentur 
på grund af dets tidligere samarbejde 
med områdelederen.
41 
Organisatorisk havde agenturet en 
særlig tematisk enhed for offentlige 
finanser og modernisering af staten, 
men det kunne ikke dokumentere erfa -
ring med projekter vedrørende teknisk 
bistand af et omfang, som svarede til 
reformen af den græske centraladmini -
stration. Agenturet var typisk involveret 
i udviklingslande (navnlig i Afrika syd 
for Sahara og på Balkan). I 2013-2014 
var projektet vedrørende støtte til 
reformen af den græske offentlige 
forvaltning det eneste projekt, agen -
turet gennemførte i EU. Det andet 
nationale udviklingsagentur, som var 
blevet tildelt kontrakten om ydelse af 
teknisk bistand inden for området be -
skatning, havde tidligere haft fokus på 
fattigdomsbekæmpelse og var hoved -
sageligt aktivt i underudviklede lande 
i Asien og Afrika.
Taskforcens mandat
3) at fremsætte anbefalinger til 
lovgivningsmæssige, forskrifts -
mæssige og administrative 
foranstaltninger og eventuelle 
(re)programmeringsforanstalt -
ninger, som gør det muligt at 
anvende EU-midlerne hurtigereDen støtte, der blev ydet 
for at gøre det muligt at 
anvende EU-midlerne 
hurtigere, var 
velstruktureret
42 
Taskforcen leverede Grækenland en 
omfattende støttepakke inden for 
strukturfondsområdet. I november 
2014 var otte projekter, som havde 
til sigte at forbedre forvaltningen af 
strukturfondene, enten under gen -
nemførelse eller allerede gennemført. 
De dækkede både horisontale spørgs -
mål (overvågning, forenkling af pro -
cedurer) og særlig støtte til gennem -
førelsen af specifikke prioriteter (f.eks. 
affaldshåndtering, energi, turisme).
43 
For så vidt angår overvågningen af de 
prioriterede projekter, der blev under -
søgt nærmere under revisionen, kon -
staterede vi, at anvendelsen af teknisk 
bistand kunne inddeles i tre kategori -
er: i) problemløsning i forbindelse med 
horisontale spørgsmål, ii) udvikling 
af et funktionelt overvågningssystem 
i Grækenland og iii) direkte overvåg -
ning af 40 af de prioriterede projekter 
udvalgt på basis af et robust risikovur -
deringssystem. Den sidste aktivitet 
stoppede i midten af 2012, fordi man 
fra græsk side indførte en passende 
overvågningsmekanisme.
25
Del II - Taskforcen for Grækenland opfyldte generelt sit 
mandat, men der var en række mangler
44 
Med hensyn til ansvarsfordelingen på 
strukturfondsområdet var samarbejdet 
mellem taskforcen og GD for Regio -
nalpolitik og Bypolitik et eksempel på 
god intern koordinering i Kommissio -
nen. I overensstemmelse med en klar 
ansvarsfordeling greb taskforcen ikke 
ind i den daglige overvågning, som 
blev gennemført af GD for Regio -
nalpolitik og Bypolitik, men tog sig 
af horisontale spørgsmål, der havde 
konsekvenser for gennemførelsen af 
strukturfondene. Der blev identifice -
ret horisontale problemer i november 
2011 (f.eks. i forbindelse med forenk -
ling af lovgivningen og organisering af 
matrikelregistret), og de blev behand -
let som sådanne i al den tid, taskforcen 
eksisterede.
45 
Den tekniske bistand på strukturfonds -
området blev ydet af taskforceperso -
nale (som var placeret i Ministeriet for 
transport og arbejdede fra taskforcens 
kontor). I dette tilfælde spillede task -
forcen en veldefineret rolle, som førte 
til positive resultater (jf. punkt 41 og 
42). Det bør bemærkes, at der for -
ud for oprettelsen af taskforcen for 
Grækenland eksisterede en specifik 
taskforce for gennemførelsen af struk -
turfondene. Den var sammensat af en 
tjenestemand fra Kommissionen og 
tre andre eksperter, der var udnævnt 
af Den Europæiske Investeringsbank. 
Tjenestemanden fra Kommissionen 
var ansvarlig for at koordinere gen -
nemførelsen af programmet på struk -
turfondsområdet, hjælpe de græske 
myndigheder med at indgive ansøg -
ninger og regelmæssigt rapportere om 
fremskridtene.Taskforcens mandat
4) for alle opgaver vedrørende 
teknisk bistand at udarbejde 
klare specifikationer, der præci -
serer arten og omfanget af den 
tekniske bistand, de budget -
mæssige og menneskelige 
ressourcer samt de forventede 
resultater, og som fastsætter 
milepæle og leveringsfrister
Støtten var tilstrækkeligt 
afstemt efter de vigtigste 
reformbehov, men var 
ikke altid baseret på en 
omfattende behovsanalyse
46 
I forbindelse med de reviderede pro -
jekter fandt vi, at omfanget af bistan -
den generelt var i tråd med de vigtig -
ste problemer, som var identificeret af 
eksterne eksperter. På området beskat -
ning var den tekniske analyse, der 
lå til grund for den tekniske bistand, 
passende med hensyn til de indikato -
rer, der var udviklet, og de områder, 
der var udvalgt. Den tekniske bistands 
omfang var også godt defineret på 
strukturfondsområdet. Overvågnings -
systemet, som var udformet ved hjælp 
af teknisk bistand, var baseret på en 
robust risikoanalyse og blev fulgt op af 
specifik teknisk bistand, som havde til 
formål at støtte gennemførelsen af de 
enkelte projekter.
26
Del II - Taskforcen for Grækenland opfyldte generelt sit 
mandat, men der var en række mangler
47 
Vi identificerede dog svagheder med 
hensyn til den tekniske bistands om -
fang inden for områderne reduktion 
af administrative byrder og offentlig 
forvaltning:
a) For så vidt angik projektet om 
reduktion af administrative byrder 
var omfanget af den tekniske 
bistand mindre end i forbindelse 
med et lignende projekt, som 
de græske myndigheder havde 
iværksat i 2010. Dette projekt, som 
blev udviklet inden for rammer -
ne af det operationelle program 
vedrørende administrativ reform, 
blev efterfølgende sat i bero og 
erstattet af en aftale med OECD 
om levering af teknisk bistand. 
Blandt andre forskelle kan nævnes, 
at det oprindelige projekt omfatte -
de en fuldstændig vurdering af alle 
bestemmelser på området, mens 
OECD-aftalen fokuserede på 20 % 
af de mest byrdefulde bestemmel -
ser. Der var ingen dokumenterede 
begrundelser for den ændrede 
tilgang.
b) Den tekniske bistand inden for 
området offentlig forvaltning var 
ikke baseret på en behovsanalyse, 
der var foretaget af taskforcen selv, 
men trak på resultaterne og anbe -
falingerne fra OECD’s evaluering af 
den offentlige forvaltning »Greece: 
Review of the Central Administration«. 
De vigtigste anbefalinger vedrørende 
foregribelse og systematisk op -
følgning af hindringer for refor -
mer blev imidlertid ikke taget op 
i forbindelse med den tekniske 
bistand.
c) Synergier med strukturfondene 
blev ikke udnyttet fuldt ud. De 
specifikke behov i relation til den 
tekniske bistand og bistandens 
anvendelsesområde blev fastsat, 
uden at forvaltningsmyndigheden 
for det operationelle program ved -
rørende administrativ reform eller 
GD for Beskæftigelse, Sociale An -
liggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion blev hørt, selv om det 
operationelle program og den tek -
niske bistand havde samme mål. 
Nogle centrale foranstaltninger 
under det operationelle program 
blev sat i bero og gennemført (i 
begrænset omfang) som projekter 
vedrørende teknisk bistand under 
direkte central forvaltning.
Specifikationerne for 
nogle kontrakter var ikke 
klart fastlagt
48 
Anvendelsesområdet for den tekniske 
bistand var veldefineret, men ud -
formningen af de specifikationer eller 
køreplaner, der lå til grund for den, var 
i nogle tilfælde ikke tilfredsstillende. 
Der var navnlig svagheder i en af de 
bidragsaftaler, Kommissionen havde 
undertegnet med IMF, og i kørepla -
nen11 for reformer af den offentlige 
administration.
49 
Bidragsaftalen om styrkelse af for -
valtningen af offentlige finanser og 
skatteforvaltningen i Grækenland 
(undertegnet i december 2011) fast -
lagde ikke præcist omfanget af det 
arbejde, der skulle udføres af IMF. 
Aftalen fastlagde kun en meget bred 
ansvarsfordeling mellem de involve -
rede partnere i processen vedrørende 
teknisk bistand, i henhold til hvilken 
IMF skulle lede, koordinere og føre til -
syn med den tekniske bistand, der blev 
ydet i skatteforvaltningen. Der var ikke 
knyttet resultatindikatorer til de en -
kelte parters særlige ansvarsområder. 
Disse ansvarsområder blev beskrevet 
mere detaljeret i en senere ændring af 
aftalen (to år efter undertegnelsen).11 Køreplanen blev fastlagt af 
taskforcen, de græske 
myndigheder og 
områdelederen (en 
medlemsstat, der påtog sig 
ansvaret for at være den 
vigtigste reformpartner inden 
for et særligt politikområde) 
som et instrument til at sikre 
den globale vision og en 
sammenhængende 
opfølgning på den tekniske 
bistand inden for offentlig 
forvaltning. Den beskrev den 
overordnede struktur og 
strategien for gennemførelse 
af administrative reformer.
27
Del II - Taskforcen for Grækenland opfyldte generelt sit 
mandat, men der var en række mangler
50 
Køreplanen for reformen af den 
offentlige forvaltning omfattede 58 
foranstaltninger, som skulle gennem -
føres i perioden 2012-2013. For visse 
foranstaltninger var der ikke opstillet 
en gennemførelsesplan, og kørepla -
nen definerede ikke altid produkter/
output eller milepæle. I nogle tilfælde 
var udformningen ringe og planlæg -
ningen overambitiøs (jf. tekstboks 2 ). 
Planlægningen byggede imidlertid på 
de tidsfrister, som de græske myndig -
heder havde fastsat i den relevante 
lovgivning ved udgangen af 2011, og 
var i overensstemmelse med aftaleme -
morandummet. Det skal dog noteres, 
at køreplanen i nogle tilfælde fastsatte 
indikatorer til måling af resultater.
Taskforcens mandat
5) at forelægge kvartalsvise sta -
tusrapporter for Kommissionen 
og de græske myndigheder 
samt, om nødvendigt, hyppige -
re varslingsrapporter.Den tekniske bistand var 
hensigtsmæssig i forhold 
til programkravene
51 
Substansen i den tekniske bistand, 
der blev leveret, var i vid udstrækning 
i overensstemmelse med program -
mets betingelser, som de var fastsat 
i aftalememorandummet. 11 projekter 
vedrørende teknisk bistand (i finansiel -
le institutioner og på politikområderne 
sundhed og indre anliggender) ud af 
et samlet antal på 118 kunne imidlertid 
ikke knyttes til bestemte bestemmelser 
i tilpasningsprogrammerne. Politikom -
rådet indre anliggender var specifikt 
nævnt i taskforcens mandat, men var 
ikke at finde i aftalememorandummet.
Eksempler på overambitiøs projektudformning i køreplanen for reformen af den 
centrale offentlige forvaltning
I henhold til køreplanen skulle der inden for fire måneder (maj 2012) opstilles transformationsscenarier for 
strukturerne i de første fem ministerier, der skulle omorganiseres. I praksis tog det ni måneder (oktober 2012) 
at udarbejde evalueringsrapporter for to af de fem ministerier, som derefter blev brugt som »pilotøvelser«. 
Da køreplanen blev udarbejdet i januar 2012, var det ikke fastsat, hvornår hele omstruktureringen skulle være 
afsluttet. I realiteten blev omstruktureringen af samtlige ministerier (herunder de to pilotministerier) afsluttet 
to et halvt år senere, nemlig i august 2014.
I henhold til køreplanen skulle reformen af stillingsklassifikationerne for alle ansatte i centraladministrationen 
have været afsluttet inden for seks måneder (dvs. juli 2012). Denne frist var blevet fastsat til trods for, at OECD 
i sin kortlægning af den græske centraladministration allerede havde erkendt opgavens juridiske og organisa -
toriske kompleksitet (herunder behovet for at bedømme personale i næsten 1 500 forskellige typer stillinger). 
Fristen blev ikke overholdt, og reformen af stillingsklassifikationerne blev afsluttet to år senere i efteråret 2014.Tekstboks 2
28
Del II - Taskforcen for Grækenland opfyldte generelt sit 
mandat, men der var en række mangler
Taskforcen overvågede 
effektivt fremskridtene 
med hensyn til teknisk 
bistand …
52 
De vigtigste redskaber til taskforcens 
overordnede overvågning af fremskrid -
tene med hensyn til teknisk bistand 
var kvartalsrapporter, der som bilag 
indeholdt tabeller om den tekniske 
bistand (»TA tables«):
a) Kvartalsrapporterne gav en dæk -
kende beskrivelse af udviklingen in -
den for de centrale politikområder 
og af de overordnede reformfrem -
skridt, og ikke blot af de resultater, 
der var direkte knyttet til teknisk 
bistand. De var derfor velegnede 
til at gøre rede for baggrunden 
for og omfanget af den tekniske 
bistand, men ikke for virkningerne 
af de enkelte projekter. Selv om 
det i taskforcens mandat udtryk -
keligt var anført, at rapporterne 
skulle forelægges på kvartalsbasis 
mellem efteråret 2011 og somme -
ren 2015, blev der kun udarbejdet 
syv (ud af de forventede 15). Task -
forcen offentliggjorde den sidste 
rapport i juli 2014.
b) Tabellerne om teknisk bistand gav 
oplysninger om, hvor langt man 
var nået med gennemførelsen af 
projekterne vedrørende teknisk 
bistand, med fokus på de overord -
nede mål, den generelle udvikling 
på området, den tekniske bistand, 
der var leveret i rapporteringspe -
rioden, og hvad der derefter var 
planlagt.
c) Der var mere detaljeret overvåg -
ning på klyngeniveau. De overord -
nede fremskridt blev drøftet på 
regelmæssige møder med task -
forcens formand og blev behørigt 
dokumenteret.… og, i varierende grad, 
de eksterne leverandørers 
produkter
53 
I forbindelse med kontrakter af mindre 
værdi modtog og gennemgik taskfor -
cen de foreløbige rapporter fra leve -
randørerne. Bemærkningerne var klare 
og rejste spørgsmål om sammenhæng, 
fuldstændighed og overholdelse af 
EU-lovgivningen. Efter fremlæggelsen 
af de endelige produkter evaluere -
de taskforcen, om de var i overens -
stemmelse med specifikationerne. 
Dette udmundede i en note til GD for 
Beskæftigelse, Sociale Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, 
som blev anvendt til godkendelse af 
betalingen.
54 
I forbindelse med langtidskontrakter 
var taskforcen i stand til at påvise, 
at den nøje overvågede udviklingen 
i den tekniske bistand og var i regel -
mæssig kontakt med alle leverandører 
af langsigtet bistand. Dette blev sikret 
via hyppige møder, faste eksperter 
og fælles kontrolbesøg med IMF 
(i forbindelse med beskatning). Vi 
fandt imidlertid svagheder i proce -
durerne for overvågning af en række 
langtidskontrakter:
a) Overvågningen var ikke knyttet 
til kontrollerbare indikatorer - op -
følgningen af aftalen med IMF blev 
ikke dokumenteret systematisk, 
så det kunne vurderes, om de 
mål, der var fastlagt i aftalen, var 
blevet opfyldt. Taskforcen analy -
serede ikke systematisk de faktiske 
resultater af den tekniske bistand 
i forhold til de oprindeligt aftalte 
mål eller indikatorer. Opfølgningen 
førte derfor ikke til en ændring af 
projekternes oprindelige frister eller 
resultatindikatorer, når det var nød -
vendigt for at afspejle den hastigt 
skiftende eksterne situation.
29
 Del III 
Den tekniske bistand gav blandede 
resultater
b) Taskforcen var kun involveret i be -
grænset omfang - under projektet 
om administrative byrder blev der 
ydet teknisk bistand på grund -
lag af en bilateral aftale mellem 
OECD og de græske myndigheder. 
Taskforcen var derfor ikke direkte 
involveret i overvågningen af, om 
de leverede produkter var i over -
ensstemmelse med de kontrakt -
mæssige krav.
Taskforcen overvågede 
ikke systematisk 
resultaterne og 
virkningerne af den 
tekniske bistand
55 
For så vidt angår konsekvensvur -
dering forblev gennemførelsen af 
anbefalinger fremsat i forbindelse 
med den tekniske bistand de græske 
myndigheders opgave. Taskforcen 
indhentede ikke systematisk feedback 
fra modtagerne af teknisk bistand og 
overvågede ikke systematisk gen -
nemførelsen af den tekniske bistand 
eller dens mere vidtrækkende konse -
kvenser. Konsekvensvurderingen var 
i en vis grad dækket af de eksterne 
evalueringer, taskforcen havde be -
stilt12, og på specifikke politikområder, 
f.eks. beskatning, var der eksempler på 
overvågningsaktiviteter. Et systematisk 
overblik over gennemførelsen ville dog 
gøre det lettere at vurdere de græske 
myndigheders absorptionskapacitet 
og forbedre planlægningen af den 
tekniske bistand.56 
Taskforcen overvågede ikke systema -
tisk gennemførelsen af anbefalinger 
fremsat i forbindelse med den tekniske 
bistand, men kvartalsrapporterne inde -
holdt en række resultatindikatorer:
 ο absorptionsniveauer for så vidt 
angår strukturfondene
 ο markedslikviditeten (de finan -
sieringsinstrumenter, der var til 
rådighed for græske virksomheder)
 ο skatterelaterede indikatorer (f.eks. 
udestående skattegæld, antal revi -
sioner, overholdelse af bestemmel -
serne om momsindberetning).
57 
I to tilfælde, der havde relation til de 
reviderede politikområder, havde de 
græske myndigheder selv etableret 
effektive overvågningssystemer (jf. 
tekstboks 3 ).
Eksempler på effektive overvågningssystemer etableret af de græske 
myndigheder
- Reduktion af administrative byrder - det ansvarlige ministerium oprettede en database for at følge op på 
samtlige 86 anbefalinger på 13 politikområder.
- Taskforcen hjalp de græske myndigheder med at etablere et IT-værktøj til at overvåge gennemførelsen af 
strukturfondene på projektniveau. Dette skræddersyede værktøj fungerede i overensstemmelse med de 
kriterier, der var fastsat i aftalememorandummet.Tekstboks 312 Taskforcen bestilte en ekstern 
evaluering af aktiviteterne 
vedrørende teknisk bistand fra 
et konsortium af to 
konsulentvirksomheder. 
Evalueringens omfang var 
begrænset, idet den kun 
dækkede skattereformen og 
reformen af 
centraladministrationen 
i perioden 2011-2013. 
I december 2014 iværksatte 
taskforcen et yderligere 
udbud vedrørende vurdering 
af den tekniske bistand under 
køreplanen for det græske 
overordnede revisionsorgan.
30
Del III - Den tekniske bistand gav blandede resultater
Tilfredsstillende 
resultater, men i nogle 
tilfælde forsinket levering
58 
I november 2014 havde taskforcen 
koordineret 118 projekter vedrørende 
teknisk bistand (jf. figur 6 ), hvoraf 104 
var aktive (82) eller afsluttede (22). 
De resterende 14 projekter var inak -
tive, men der var påbegyndt noget 
forberedende arbejde. Der var ydet 
bistand på 12 politikområder, som var 
af afgørende betydning for reformpro -
cessen i Grækenland. Disse omfattede 
meget komplekse politikker såsom 
reform af den offentlige forvaltning og 
beskatning.59 
Mens kvaliteten af de resultater, der 
blev leveret af eksterne leverandører, 
var i overensstemmelse med de re -
spektive specifikationer, identificerede 
vi nogle forsinkelser i gennemførelsen 
af den tekniske bistand. F.eks. blev 
kontrakten med OECD undertegnet 
i november 2012, og projektet skulle 
efter planen være påbegyndt senest to 
måneder efter undertegnelsen. Under -
tegnelsen af kontrakten var allerede 
blevet forsinket i forhold til program -
met, hvor der var fastsat en oprindelig 
frist i tredje kvartal 2011. På grund af 
forsinkelser i den forberedende fase 
udsatte de kontraherende parter (de 
græske myndigheder og OECD) projek -
tets start til udgangen af marts 2013. 
Det endelige produkt blev forelagt af 
OECD i april 2014, hvilket var i overens -
stemmelse med den ændrede tidsplan 
for projektet. Den endelige udgave af 
rapporten blev offentliggjort i septem -
ber 2014.Figur 6Antal projekter pr. politikområde
Kilde: Revisionsretten på grundlag af taskforcens data.0 2 4 6 8 10 12 14 16 1817
16
14
13
13
10
8
7
7
6
5
2 Forvaltning af statsstøtte og overtrædelserIndre anliggenderReform af retsvæsenetDen oﬀentlige sektorPrivatisering og matrikelregisterSamhørighedspolitikkenSundhedBeskæftigelse og social sikringBekæmpelse af hvidvaskning 
af penge/bekæmpelse af korruptionFinansielle institutionerErhvervsklimaBudget og beskatning
31
Del III - Den tekniske bistand gav blandede resultater
Et blandet bidrag til 
reformprocessen
60 
Den tekniske bistands endelige mål 
var at bidrage til en effektiv og bære -
dygtig reform på de politikområder, 
som den var rettet mod, men ansvaret 
for gennemførelsen af reformerne lå 
hos de græske myndigheder (og ikke 
hos taskforcen eller Kommissionen). 
De deraf følgende reformer er derfor 
en vigtig indikator for, om den tek -
niske bistand var en succes. I dette 
afsnit af beretningen analyserer vi de 
reformfremskridt, der er opnået som 
et resultat af de reviderede projekter 
vedrørende teknisk bistand (jf. bilag 
II), og vi påviser, at der er væsentlige 
forskelle mellem dem.
Offentlig forvaltning
61 
Som led i reformen af den offentlige 
forvaltning blev der ydet teknisk bi -
stand for at hjælpe de græske myndig -
heder med at evaluere og omorgani -
sere de offentlige enheders struktur. 
Med hensyn til nogle enheder, navnlig 
ministerier, havde evalueringen imid -
lertid kun ringe indvirkning, og der 
blev ikke systematisk udviklet stillings -
beskrivelser. Som følge heraf ændrede 
antallet af ansatte og funktioner i hvert 
ministerium sig ikke betydeligt, på 
trods af at det samlede antal ledende 
stillinger var reduceret med 40 %. Re -
formen førte derfor ikke til væsentlige 
forbedringer i form af større mobilitet 
og fleksibilitet i den offentlige sektor.62 
For at afhjælpe manglerne i den tvær -
ministerielle koordinering blev der 
anvendt teknisk bistand til at fremme 
etableringen af et generalsekretariat 
for koordinering (GSCO). GSCO blev 
imidlertid ikke fuldt operationelt før 
i november 2013. Den oprindelige 
hensigt var, at hovedkoordinatoren 
skulle ansættes i en »permanent« 
højtstående offentlig stilling med et 
femårigt mandat for at sikre kontinuitet 
i den offentlige forvaltning. I de første 
to år efter oprettelsen af GSCO var 
stillingen imidlertid besat af tre på 
hinanden følgende politisk udnævn -
te personer. Det var i strid med den 
model, som var anbefalet i forbindelse 
med den tekniske bistand, og som 
tog sigte på at tackle risici i relation til 
forretningskontinuitet.
63 
I modsætning til de organisationspla -
ner, som blev indført som led i om -
struktureringen af centraladministra -
tionen, resulterede oprettelsen af det 
nye GSCO ikke i effektivitetsgevinster 
i organiseringen af tjenesterne under 
premierministeren. Taskforcens, om -
rådelederens og den græske arbejds -
gruppes oprindelige forslag blev ikke 
vedtaget, og siden 2013 har der været 
tre administrative strukturer, hvor der 
har været problemer med overlap -
ninger og dobbeltarbejde (jf. figur 7 ). 
De tre generalsekretariater fik over to 
hundrede forskellige, men detaljerede 
ansvarsområder.
32
Del III - Den tekniske bistand gav blandede resultater
Erhvervsklima
64 
60 af OECD’s 86 anbefalinger om at 
reducere den administrative byrde 
krævede ændringer af den primære 
lovgivning. Pr. udgangen af november 
2014 var de nødvendige bestemmel -
ser blevet vedtaget i 52 tilfælde. I syv 
tilfælde var lovgivningsarbejdet stadig 
i gang eller blevet udsat.65 
I 19 af de 32 tilfælde, der krævede æn -
dringer af den sekundære lovgivning, 
var ændringerne ikke blevet gennem -
ført ved udgangen af november 2014. 
Disse tilfælde vedrørte forskellige 
sektorer (især energi - syv sager), og 
tilsammen udgjorde de 22,5 % af den 
samlede administrative byrde (heraf 
kunne 12 % henføres til en enkelt lov 
på momsområdet).Figur 7Overlapninger centralt i regeringen
Kilde:  Revisionsretten.
Premierministerens
generalsekretariatGeneralsekretariatet
for koordineringRegeringens
generalsekretariat
4 juridiske tjenester3 enheder til administrativ støtte13 enheder til koordinering 
af regeringens arbejde
8 strategiske enheder3 private politiske kontorer
33
Del III - Den tekniske bistand gav blandede resultater
Strukturfondene
66 
Med hensyn til den samlede absorp -
tionsgrad forbedrede Grækenland 
i perioden fra 2010 til september 2014 
sin placering blandt alle EU-medlems -
staterne fra nummer 17 til nummer 6. 
Data fra GD for Regionalpolitik og 
Bypolitik viser, at den samlede ab -
sorptionsgrad for strukturfondene 
i Grækenland (baseret på betalings -
anmodninger) ved udgangen af 2011 
(dvs. tre måneder efter oprettelsen af 
taskforcen) lå 1,5 % over EU-gennem -
snittet, og at landet lå på 18.-pladsen. 
I 2014 var absorptionsgraden 11,5 % 
højere end EU-gennemsnittet. Målet 
for 2012 blev ikke nået, men i 2013 var 
absorptionsgraden væsentligt højere 
end det mål, der var fastsat i aftaleme -
morandummet (i alt 258  millioner  euro 
højere end det finansielle overslag)13.
Beskatning 
(indtægtsforvaltning)
67 
Gennem projektet vedrørende gældsind -
drivelse blev der indført nye inddrivel -
sesmetoder i 2014, og effektiviteten 
blev styrket. De græske myndigheder 
ydede imidlertid stadig ikke effektiv 
juridisk støtte til personale med ansvar 
for inddrivelse. Desuden var den store 
debitorenhed, der var oprettet ved 
hjælp af teknisk bistand, underbe -
mandet (færre end 30 personer ved 
udgangen af 2013, og 57 i oktober 
2014 sammenlignet med en anbefalet 
fuld bemanding på 90).
68 
De græske lovgivningsmæssige rammer 
kræver fortsat, at skattemyndighederne 
udfører tunge procedurer i forbindelse 
med gæld, som ikke anses for at kunne 
inddrives, i stedet for at koncentrere 
ressourcerne der, hvor inddrivelse er mere sandsynlig. I denne forbindel -
se havde den tekniske bistand fokus 
på at forenkle procedurerne og løse 
problemet med uinddrivelig gæld, 
men de græske myndigheder traf kun 
begrænsede foranstaltninger på dette 
område.
69 
Antallet af ansatte, der var beskæfti -
get med projektet vedrørende kon -
trol af store skatteydere, var stadig 
utilfredsstillende. Enheden led under 
stor personaleudskiftning, og dens 
effektivitet blev yderligere hæmmet 
af, at insolvente selskaber stadig var 
underlagt revisionsprocedurer. Den 
tekniske bistand på dette område 
blev intensiveret fra april 2014. Ifølge 
de fælles missionsrapporter fra IMF’s 
og Kommissionens ansatte var de 
overordnede resultater fortsat util -
fredsstillende, idet der blev udført 
for få revisioner i forhold til aftaleme -
morandummets mål, der manglede 
kapacitetsopbygning på området, og 
de knappe ressourcer blev anvendt til 
opgaver, som sandsynligvis ikke ville 
føre til større indtægter.
70 
Resultaterne af projektet vedrørende 
udvidelse af kontrollen af velstående en -
keltpersoner og selvstændige med høje 
indtægter var også meget begrænset. 
Centret for revision af velstående 
enkeltpersoner blev først etableret 
i juni 2013. I 2013 blev der afsluttet ca. 
450 revisioner. Stigningen i skattean -
sættelsen indbragte 108 millioner euro 
med en inddrivelsesrate på kun 22 %. 
Produktiviteten var lav, idet hver 
enkelt revisor i gennemsnit beskæfti -
gede sig med færre end tre sager om 
året, og fremskridtene var generelt 
langsomme.13 Øget tilvejebringelse af 
teknisk bistand var ikke det 
eneste instrument, som 
Kommissionen anvendte med 
henblik på at øge 
absorptionen af 
strukturfondsmidlerne. I juli 
2011 blev strukturfondenes 
medfinansieringssats forhøjet 
til 85 %, og i december 2011 
blev der »suppleret« med 
yderligere 10 %.
34
Del III - Den tekniske bistand gav blandede resultater
71 
De langsommelige fremskridt og 
vanskelighederne forbundet med 
leveringen af teknisk bistand gennem 
beskatningsprojekter kunne også 
tilskrives flere udefrakommende fak -
torer, både politiske (der blev afholdt 
valg i foråret 2012) og organisatoriske 
(der var stor personaleudskiftning og 
ubesatte nøglestillinger i ledelsen). 
Kombinationen af disse faktorer hæm -
mede processen for tilvejebringelse af 
teknisk bistand.
Kapacitetsopbygning
72 
Kapacitetsopbygning inden for den 
græske administration blev betragtet 
som et horisontalt mål for den tek -
niske bistand i forbindelse med en 
række projekter. Som led i projektet 
om reduktion af administrative byrder 
afholdt OECD et todages kursus for 44 
tjenestemænd fra forskellige tjene -
ster, især i sektorer, som var relevante 
for projektets anvendelsesområde. 
I henhold til OECD’s vurdering blev 
projektets komponent vedrørende 
kapacitetsopbygning ikke udnyttet 
fuldt ud på grund af den begræn -
sede tid, der var til rådighed til 
videreuddannelsesaktiviteter.
73 
På området offentlig forvaltning 
bekræftede den nationale skole for 
offentlig forvaltning, at den havde 
draget fordel af den tekniske bistand, 
idet der var etableret kontakter med 
internationale eksperter (primært med 
speciale i kurser om bekæmpelse af 
korruption). Desuden deltog 1 200 
tjenestemænd i uddannelseskurser, 
der blev organiseret af det nationale 
center for offentlig forvaltning og 
lokalforvaltning. Størstedelen af de 
fulgte kurser (84 %) omhandlede hvid -
vaskning af penge og korruption.
35
 Konklusioner og 
anbefalinger
74 
Med taskforcen skabte Kommissionen 
en fleksibel mekanisme til at koordi -
nere et bredt funderet program for 
teknisk bistand. Den tekniske bistand 
blev i vid udstrækning leveret i over -
ensstemmelse med kravene i de 
økonomiske tilpasningsprogrammer 
for Grækenland. Taskforcen opfyldte 
generelt sit mandat. Der var imidler -
tid en række mangler og blandede 
resultater med hensyn til at indvirke på 
reformfremskridtene. Denne vurdering 
skal ses i lyset af den ustabile politiske 
situation i Grækenland og de krævede 
reformers hastende karakter.
Organisering og 
planlægning af den 
tekniske bistand
75 
Taskforcen blev oprettet i sommeren 
2011, hvilket var mere end et år efter 
iværksættelsen af det første økono -
miske tilpasningsprogram, og der var 
allerede blevet udbetalt betydelig 
finansiel støtte. I denne kontekst 
oprettede Kommissionen en specifik 
enhed for levering af teknisk bistand 
uden at undersøge alternative løsnin -
ger. Bistanden blev ydet »efter anmod -
ning« fra de græske myndigheder og 
i overensstemmelse med aftaleme -
morandummet, men var ikke baseret 
på et enkelt samlet strategidokument. 
Taskforcen blev ikke tildelt et øremær -
ket budget (punkt 15-26).Anbefaling 1
Etableringen af en enhed for levering 
af teknisk bistand bør baseres på en 
strategi med veldefinerede målsætnin -
ger. Strategien bør fastlægge ansvars -
områderne og ansvarsfordelingen 
mellem parterne. Enheden bør være 
officielt godkendt af modtagermed -
lemsstaten, så der sikres ejerskab og 
effektiv gennemførelse.
Opfyldelse af taskforcens 
mandat
76 
Taskforcen blev oprettet med henblik 
på at støtte det græske reformprogram 
på grundlag af et særligt mandat, der 
definerede dens ansvarsområder og 
arbejdsopgaver. Taskforcen opfyldte 
generelt dette mandat, men der var en 
række mangler:
 ο Kortlægning af behov og koor -
dinering af leveringen af teknisk 
bistand : Taskforcen etablerede 
en varieret ordning for levering af 
teknisk bistand, hovedsagelig ved 
hjælp af eksterne kontrahenter - 
hvilket til dels skyldtes, at Kom -
missionen på grund af administra -
tive hindringer var forhindret i at 
ansætte eksperter direkte. Ordnin -
gen medførte et øget behov for 
koordinering. Generelt forvaltede 
taskforcen denne opgave hensigts -
mæssigt trods mangler på projekt -
niveau (punkt 28-34).
36 Konklusioner og anbefalinger
 ο Fastlæggelse af de nærmere de -
taljer vedrørende den tekniske 
bistand : I forbindelse med leveringen 
af teknisk bistand anvendte task -
forcen forskellige metoder, som 
i nogle tilfælde ikke var de bedst 
egnede i betragtning af arten af de 
tjenesteydelser, der skulle leveres. 
Leverandørerne blev ikke udvalgt 
på grundlag af en sammenlignen -
de analyse af de muligheder, der 
var til rådighed (punkt 35-41).
 ο Støtte til anvendelse af EU-mid -
ler: Taskforcen tilbød et afbalan -
ceret udvalg af foranstaltninger til 
at støtte anvendelsen af EU-midler 
i Grækenland. Denne støtte blev 
ydet af taskforcens egne ansat -
te og var godt koordineret med 
andre af Kommissionens tjenester 
(punkt 42-45).
 ο Udarbejdelse af specifikationer : 
Anvendelsesområdet for den 
tekniske bistand var i det store og 
hele i overensstemmelse med de 
betingelser, der var knyttet til det 
økonomiske tilpasningsprogram 
for Grækenland, men der var svag -
heder i udformningen af specifika -
tionerne i visse kontrakter. I nogle 
aftaler med leverandører var omfan -
get af det arbejde, der skulle leveres, 
ikke klart angivet (punkt 46-51).
 ο Statusrapportering : Taskforcen 
anvendte blandt andet kvartals -
rapporter til at rapportere om, 
hvordan arbejdet skred frem. Disse 
rapporter blev imidlertid ikke of -
fentliggjort så ofte som påkrævet 
(punkt 52-54).Anbefaling 2
Kommissionen bør etablere en pulje af 
eksterne eksperter, der kan udsendes 
på ad hoc-basis til projekter vedrøren -
de teknisk bistand i medlemsstaterne.
Anbefaling 3
Ved udformningen af programmer 
vedrørende teknisk bistand bør Kom -
missionen analysere den kompleksitet, 
der opstår, når der inddrages mange 
forskellige partnere, og det øgede be -
hov for koordinering, der følger heraf. 
Inden for specifikke politikområder 
bør Kommissionen søge at strømline 
antallet af partnere for at sikre en sam -
menhængende metode til levering af 
teknisk bistand.
Anbefaling 4
Foranstaltninger vedrørende teknisk 
bistand bør prioriteres på grundlag af 
en vurdering af deres potentiale til at 
nå de strategiske mål. Teknisk bistand 
bør målrettes og operere ved hjælp af 
den mest hensigtsmæssige og effekti -
ve gennemførelsesordning i overens -
stemmelse med de gældende lovgiv -
nings- og forskriftsmæssige rammer 
og under hensyntagen til den politiske 
kontekst.
37 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 5
Kommissionen bør udvælge leveran -
dører på grundlag af en sammenlig -
nende analyse af de muligheder, der 
er til rådighed. Kontrakterne bør klart 
fastlægge omfanget af de forvente -
de resultater og fastsætte målelige 
resultatindikatorer.
Resultaterne af den 
tekniske bistand
77 
Taskforcen overvågede ikke systema -
tisk gennemførelsen eller virkningerne 
af anbefalinger fremsat i forbindelse 
med den tekniske bistand. Vi erkender, 
at gennemførelsen af reformerne var 
de græske myndigheders ansvar, og 
at overvågningen fandt sted inden 
for rammerne af det økonomiske 
tilpasningsprogram. Men taskforcens 
overvågning kunne være anvendt til 
at måle effektiviteten af den tekniske 
bistand og, om nødvendigt, tilpasse 
dens anvendelsesområde eller gen -
nemførelsesmåde (punkt 55-57).
78 
Der er sket gode fremskridt på alle de 
reviderede politikområder. I november 
2014 havde taskforcen koordineret 118 
projekter vedrørende teknisk bistand 
på 12 politikområder. Taskforcen le -
verede på effektiv vis relevant teknisk 
bistand til de græske myndigheder i et 
klima præget af stor politisk usikker -
hed (punkt 58-59).79 
For så vidt angår effekten på de over -
ordnede reformfremskridt i Grækenland 
opnåede taskforcen blandede resulta -
ter. Der blev opnået gode fremskridt 
med hensyn til gennemførelsen af 
strukturfondene. På den anden side 
var den tekniske bistand ofte kun 
delvis effektiv på områderne offentlig 
forvaltning og beskatning, dvs. at den 
ikke blev gennemført af de græske 
myndigheder så bredt eller så hurtigt 
som planlagt (punkt 60-73).
Anbefaling 6
Kommissionen bør indhente feed -
back fra modtagermedlemsstaten om 
leveringen af teknisk bistand. Gen -
nemførelsen af den tekniske bistand 
bør overvåges systematisk i lyset af de 
fastsatte mål. Kommissionen bør gen -
nemføre en omfattende efterfølgende 
evaluering af taskforcens aktiviteter. 
Disse foranstaltninger er afgørende 
for at vurdere effektiviteten og/eller 
tilpasse leveringen af den tekniske 
bistand.
Anbefaling 7
Teknisk bistand bør have fokus på 
at styrke de nationale forvaltningers 
kapacitet, således at der opnås bæ -
redygtige resultater. Den bør leveres 
med henblik på at sikre forretnings -
kontinuitet og bæredygtige reformer, 
hvilket indebærer, at de skal forankres 
i de lokale myndigheders praksis.
38 Konklusioner og anbefalinger
Vedtaget af Afdeling IV, som ledes af Milan Martin CVIKL, medlem af 
Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 11. november 2015.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand

39
 Bilag
Oversigt over projekter vedrørende teknisk bistand fordelt på politikområder
Reform af den offentlige sektor
Reform af centraladministrationen
1. Oprettelse af et permanent tværministerielt generalsekretariat for koordinering og gennemførelse af reformen
2. Vedtagelse af en toårig strategi og handlingsplan for reformen af centraladministrationen
3. Vurdering og omorganisering af de græske ministeriers interne struktur (på centralt og decentralt niveau)
4.  Fastlæggelse af en HR-strategi (ansættelsesprocedurer, karriereforvaltning, videreuddannelse, mobilitet osv.), udarbejdelse af instrukser for organi -
seringen af alle HR-tjenester på tværs af ministerier, under MAREG-koordinering
Reform af den regionale/lokale forvaltning
5. Frivillig mobilitetsordning for kommunalt ansatte
6. Mobilitets- og evalueringsproces inden for forvaltningerne
7. Strategi for e-forvaltning (centralt element i den græske digitale strategi)
Budget og beskatning
Indtægtsforvaltning
8. Organisation og forvaltning
9. Styrkelse af inddrivelsen og forvaltningen af gæld
10. Opdatering af funktionen revision af skatteydere
11. Styrkelse af kontrollen af store skattepligtige virksomheder
12. Udvidelse af kontrollen af velstående enkeltpersoner og selvstændige med høje indtægter
13. Styrkelse af ordningen for tvistbilæggelse i skattesager
14. Skatteaftale mellem Schweiz og Grækenland
Skattepolitik
15. Forbedring af de lovgivningsmæssige rammer, især gennem arbejdet med lovgivningen om indkomstskat, skatteprocedurer og ejendomsskat
16. Gennemgang af momslovgivningen og fremskridt med hensyn til momssvig
Forvaltning af offentlige finanser
17 . Modernisering af budgetopstillingen
18. Forbedring af betalingsprocesserne
19. Styrkelse af den finanspolitiske rapportering
20. Styrkelse af lovgivning, institutioner og ordninger i  relation til forvaltningen af offentlige finanser
21. Regnskabsloven og regnskabslovgivning
Det græske overordnede revisionsorgan
22. Styrkelse af det græske overordnede revisionsorgans forbindelser med parlamentet og andre relevante interessenter
23. Udarbejdelse og gennemførelse af et årligt revisionsprogram
24. Opbygning af kapacitet til finansiel revision gennem pilotprojekterBilag I
40 Bilag
Foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvaskning af penge og korruption
Hvidvaskning af penge og skatteunddragelse
25.  Udarbejdelse af en køreplan med angivelse af målsætninger, mål, prioriteter og tidsplaner for de aktioner, som skal gennemføres af en lang række 
ministerier, retshåndhævende myndigheder, anklagemyndigheder og tilsynsmyndigheder med henblik på at afsløre skattesvig ved hjælp af redska -
ber til forebyggelse af hvidvaskning af penge
26. Styrkelse af de finansielle institutioners og andre rapporterende enheders rapportering om skatteunddragelse til den finansielle efterretningsenhed
27. Styrkelse af den finansielle efterretningsenheds analytiske redskaber og færdigheder på området skatteunddragelse
28. Styrkelse af den finansielle efterforskning og retshåndhævelse i relation til skatteundvigelse
29. Styrkelse af samordningen mellem de myndigheder, der er involveret i  netværket til bekæmpelse af hvidvaskning af penge
30. Styrkelse af udvekslingen af oplysninger
Korruption
31. Udarbejdelse af en køreplan med angivelse af målsætninger, mål, prioriteter og tidsplaner for de aktioner, der skal iværksættes
32. Udarbejdelse af en overordnet national strategi for bekæmpelse af korruption
33. Styrkelse af koordineringen, bl.a. via en national koordinator
34. Styrkelse af forebyggelse, oplysningskampagner og offentlig integritet
35. Styrkelse af den finansielle efterforskning og retsforfølgelse af korruption, især i højrisikosektorer
36. Styrkelse af udvekslingen af oplysninger
37. Styrkelse af de retlige rammer
Erhvervsklima
38.  Forbedring af resultaterne med hensyn til Doing Business-indikatorerne ved at forenkle forretningsprocedurerne (mht. tre indikatorer: nystartede 
virksomheder, ejendomsregistrering og opnåelse af byggetilladelser)
Lettelse af samhandelen
39.  Forenkling af procedurerne forud for toldbehandlingen (indhentning af attester og eksportlicenser) og etablering af et sammenkoblet elektronisk 
system (»single window«) for udførsler
40. Forenkling af toldprocedurerne
41. Told: omorganisering og reform af toldvæsenet
42. Fremme af eksport
43. Reduktion af administrative byrder for virksomhederne
44. Gennemsyn af bestemmelser, der begrænser den økonomiske aktivitet
45. Offentlige indkøbskontrakter
46. Offentlige arbejder
47 . Forenkling af investeringsgodkendelser og  -licenser
48. Erhvervsparker
49. Økonomisk analyse af reformer af erhvervsmiljøet
50.  SMV-politik: afskaffelse af lovgivningsmæssige, administrative og retlige flaskehalse, der skader SMV’ernes drift, herunder aspekter vedrørende 
adgang til finansieringBilag I
41 Bilag
Liberalisering af regulerede erhverv og aktiviteter
51. Gennemsyn af ændringen af forordningen om liberalisering af regulerede erhverv
52.  Projekt vedrørende evaluering af virkningerne af liberaliseringen af erhverv: advokater og notarer, arkitekter og ingeniører, blikkenslagere og 
elektrikere, statsautoriserede revisorer, stevedorer
53. Afskaffelse af visse monopoliserede og fælles aktiviteter
Finansielle institutioner
Banksektoren
54. Gennemførelse af afviklingsprocesser i  bank- og forsikringssektoren
Forsikring
55. Reform af forsikringsgarantiordninger
56.  Den græske administration (Grækenlands nationalbank) analyserer forsikringssektorens kapacitet til at dække socialsikrings-/pensionsordninger 
i overensstemmelse med de skærpede krav i EU’s lovgivningsmæssige ramme
57. Den græske nationalbanks udvikling af en politik og forberedelse af et lovforslag om arbejdsmarkedspensionsordninger
Adgang til finansiering
58. Institution for vækst i Grækenland
59. Risikostyring via ETEAN-fonden
60. Mål for långivning
61. Dialogplatform for banker/SMV’er
62.  Forbedring af informationsportalen (espa.gr) om adgangen til finansiering for SMV’er/etablering af et forvaltningsflowredskab til at behandle 
anmodninger om tilskud fra SMV’er
63.  Støtte til udviklingen af et finansielt støtteinstrument, som kan anvendes, når det ikke er muligt at stille sikkerhed, og dermed lette långivningen til 
SMV’er
64. Støtte til udviklingen af finansielle støtteinstrumenter
65. Mikrokredit/mikrofinansiering: iværksættelse af pilotprojekter
66. Mikrokredit/mikrofinansiering: etablering af mikrofinansieringsinstitutioner uden for banksektoren
67 . Lovgivningsmæssig ramme for mikrofinansiering
Privatisering og matrikelregister
68. Fast ejendom
69. Matrikelregister
70. Arealanvendelse og fysisk planlægning
71. Lufthavne
72. Havne
Vand
73. Etablering af regelsæt, prispolitik og licensændring (EYDAP), afvikling af statens tilgodehavender
74.  Tilpasning af EYATH’s prispolitik til andre vandselskabers prispolitik, personale- og driftsforhold i det særlige sekretariat for vand, styrkelse af 
vandtilsynsmyndighedenBilag I
42 Bilag
Reform af retsvæsenet
75. E-justice
76. Mægling
77. Indsamling af statistikker på det retlige område
78. Gennemgang af den civile retsplejelov
79. Adgang til advokatstanden
80. Indførelse af udenretslige forlig i forbindelse med administrative spørgsmål
Samhørighedspolitikken
81. Prioriterede projekter
82. Affaldshåndtering
83. Forenkling af forvaltnings- og kontrolsystemet for strukturfondene og udvikling af en ny lov for perioden 2014-2020
84. Energi
85. Luftfart
86. Turisme
87. Logistik
88. Elektronisk kommunikation
Beskæftigelse og social sikkerhed
89. Støtte til udviklingen af en social økonomi i Grækenland
90. Modernisering af den offentlige arbejdsformidling (OAED)
91. Udvikling af arbejdstilsynets arbejde (SEPE)
92. Bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed
93. Handlingsplan for beskæftigelse
94. Vikarbureauer
95. Kollektive afskedigelser
96. Bidrag til socialsikringsordninger
97 . Gennemgang af socialsikringsordninger
98. Socialt sikkerhedsnet
99. Uddannelse
Innovation
100. Vedtagelse af en ny lov om forskning og innovation
101. Udvikling af en køreplan for innovation med særlig vægt på en strategi for »intelligent specialisering«Bilag I
43 Bilag
Sundhed
Reform af sundhedsvæsenet
102. Gennemførelse af et omfattende program for reform af den offentlige sundhedssektor (»Health in Action«)
103. Lægemiddelpolitik - prisfastsættelse og godtgørelse
104.  E-sundhed
105.  Diagnoserelaterede grupper (DRG) og sygehusledelse
106.  Sundhedsturisme
107 .  Primær sundhedspleje
108. Administration, organisation, opgaver og ansvarsområder i den nationale organisation for sundhedsydelser (EOPYY)
109.  Det offentlige sundhedsvæsens menneskelige ressourcer
110.  Folkesundhed
111.  Indkøb
Indre anliggender
112. Reform af afdelingen for asyl og migration
113. Forbedring af Grækenlands kapacitet til at absorbere SOLID-midler
114. Indkøb i relation til SOLID-midler
115. Fremskyndelse og forbedring af appelprocedurerne i forbindelse med migration
116.  Opbygning af myndighedernes kapacitet til at anvende strukturfondene på migrationsområdet
Forvaltning af statsstøtte og overtrædelse af statsstøtteregler
117. Forvaltning af statsstøtte
118.  Overtrædelser
Kilde:  Taskforcens liste over projekter fordelt på politikområder.Bilag I
44 Bilag
Oversigt over de projekter vedrørende teknisk bistand, som revisionen omfattede
Politikområder Beskrivelse Metode til levering af teknisk bistand
Offentlig forvaltning 
(reform af den offentli -
ge sektor)Etablering af et generalsekretariat for koordinering på 
regeringsplan (GSCO)
Vedtagelse af en toårig strategi og handlingsplan for 
reformen af centraladministrationen
Vurdering og omorganisering af de græske ministeriers 
interne struktur (på centralt og decentralt niveau)
Fastlæggelse af en HR-strategi (ansættelse, 
karriereforvaltning, videreuddannelse, mobilitet, 
ansættelse af ledere, personalebedømmelse)To faste eksperter i den græske centraladministration
Kontrakt af lav værdi:
Støttetjenester med henblik på at reformere centraladministrationen 
(kontraktværdi: 15 000 euro, faktiske udgifter: 10 500 euro).
Store kontrakter:
Kontrakt med et nationalt udviklingsagentur (kontraktværdi: 
750 000 euro, faktiske udgifter: 304 000 euro).
Missioner:
Ekspertmissioner finansieret over ESF’s centrale budget, yderligere 
missioner finansieret over det operationelle program vedrørende 
administrativ reform og i henhold til kontrakten med det nationale 
udviklingsagentur.
Indtægts  forvaltning 
(budget og beskatning)Styrkelse af inddrivelsen og forvaltningen af gæld
Styrkelse af kontrollen af store skattepligtige 
virksomheder
Udvidelse af kontrollen af velstående enkeltpersoner og 
selvstændige med høje indtægterTre faste eksperter i den græske centraladministration
Missioner:
Ekspertmissioner finansieret over Fiscalis og ESF’s centrale budget.
Store kontrakter:
IMF-kontrakt finansieret over ESF’s centrale budget, som f.eks. dækker 
gældsinddrivelse (samlet kontraktværdi: 3,25  millioner  euro).
Kontrakt med nationalt udviklingsagentur finansieret over ESF’s 
centrale budget (budget: 600 000 euro).
Erhvervsklima Reduktion af administrative byrder for virksomhederStor kontrakt:
Bidragsaftale med OECD undertegnet af Ministeriet for administrativ 
reform og e-forvaltning, finansieret over det operationelle program for 
administrativ reform (værdi: 1,2 millioner euro).
Kontrakt af lav værdi:
Kontrakt om lovgivningsmæssigt arbejde indgået med et græsk 
advokatfirma (værdi: 15 000 euro).
ErhvervsklimaLiberalisering af regulerede erhverv og aktiviteter: 
gennemsyn og ændring af sekundær lovgivning
Liberalisering af regulerede erhverv og aktiviteter: 
evaluering af virkningerne af liberaliseringen af erhverv
Afskaffelse af visse monopoliserede og fælles aktiviteterKontrakter af lav værdi:
Fire kontrakter med individuelle leverandører (samlet værdi: 
50 000 euro).
Adgang til finan -
siering (finansielle 
institutioner)Institution for vækst i Grækenland Direkte støtte ydet af taskforcepersonale.
Strukturfondene (sam -
hørighedspolitikken)Overvågning af 40 af de 181 prioriterede projekter Direkte støtte ydet af taskforcepersonale.Bilag II
45 Bilag
Organer, der blev besøgt under revisionen
Enhed Type besøg Besøgets formål
Taskforcen for Grækenland RevisionsbesøgInterview og indsamling af revisionsbevis om projekter vedrørende teknisk 
bistand og horisontale spørgsmål.
Europa-Kommissionens 
GeneralsekretariatRevisionsbesøg Interview og indsamling af revisionsbevis vedrørende horisontale spørgsmål.
Generaldirektoratet for Beskæftigelse, 
Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsfor -
hold og InklusionRevisionsbesøgInterview og indsamling af revisionsbevis om projekter vedrørende teknisk 
bistand inden for strukturfondsområdet og offentlig administration.
Generaldirektoratet for Beskatning og 
ToldunionRevisionsbesøgInterview og indsamling af revisionsbevis om projekter vedrørende teknisk 
bistand på beskatningsområdet.
Generaldirektoratet for Regionalpolitik 
og BypolitikRevisionsbesøgInterview og indsamling af revisionsbevis om projekter vedrørende teknisk 
bistand på strukturfondsområdet.
Den Hellenske Republiks Ministerium for 
administrativ reform og e-forvaltning 
(MAREG)RevisionsbesøgInterview og indsamling af revisionsbevis om den kontrakt vedrørende 
teknisk bistand, som ministeriet havde indgået med OECD på området 
mindskelse af administrative byrder.
Den Hellenske Republiks Ministerium for 
administrativ reform og e-forvaltning 
(MAREG)Informationsindsamlings -
besøgInterview om projekter vedrørende teknisk bistand og horisontale spørgsmål.
Den Hellenske Republiks Generalsekreta -
riat for koordinering (GSCO)Informationsindsamlings -
besøgInterview om projekter vedrørende teknisk bistand og horisontale spørgsmål.
Det nationale center for offentlig forvalt -
ning og lokalforvaltning (EKDDA)Informationsindsamlings -
besøgInterview om projekter vedrørende teknisk bistand på området offentlig 
forvaltning.
Instituttet for reguleringspolitisk forsk -
ning (INERP)Informationsindsamlings -
besøgInterview om projekter vedrørende teknisk bistand.
Nationalt udviklingsagentur RevisionsbesøgInterview og indsamling af revisionsbevis om delegeringsaftalen på området 
offentlig forvaltning.
OECDInformationsindsamlings -
besøgInterview om bidragsaftalen på området mindskelse af den administrative 
byrde.
IMF Revisionsbesøg Revision af to bidragsaftaler på beskatningsområdet.
Kilde:  Revisionsretten.Bilag III
46 Bilag
Bidragsaftale mellem Ministeriet for administrativ reform og e-forvaltning og OECD  
om reduktion af administrative byrder i Grækenland
De græske eksperters 
profil og opgaver οProjektmetodologien forudsatte et tæt samarbejde med den græske offentlige administration.
 ο13 hold af eksperter (i alt 75 medlemmer) blev udvalgt via en åben procedure.
 οBlandt de krævede kvalifikationer var et godt kendskab til regelsættet på et givet område, meget gode 
engelskkundskaber og evne til at præsentere komplekst materiale.
 οDe græske eksperter skulle give input om det relevante regelsæt med henblik på kortlægning af den administrative 
byrde og skulle fungere som kontaktpunkter i  fagministerierne.
Kvaliteten af de græske 
eksperters produkter οDe udvalgte eksperters profiler opfyldte ikke fuldt ud de oprindelige krav:
i. begrænsede færdigheder med hensyn til at udarbejde komplekst materiale på engelsk
ii. utilstrækkeligt kendskab til det græske retssystem og den specifikke lovgivning (kun 4 af de 13 holdledere 
repræsenterede fagministerier med ansvar for de specifikke bestemmelser)
iii. deltidsdeltagelse i  projektet.
 οDe data, der blev leveret af de græske eksperter, var af ringe kvalitet, hvilket var en stor udfordring for projektet. I sidste 
ende blev projektet dog ifølge OECD afsluttet med et godt resultat, idet der blev indsamlet data på anden vis.
 οSom en afhjælpende foranstaltning besluttede OECD at udlicitere kortlægningen af bestemmelserne i alle 13 sektorer til 
fire lokale advokatfirmaer.
Taskforcens deltagelse οDeltagelse i arbejdsgrupper, formidling mellem de græske myndigheder og leverandørerne med det formål at forbedre 
kontraktforvaltningen (som taskforcen anså for at være utilfredsstillende).
 οKoordinering af tværtjenstlige høringer med henblik på at kontrollere, at bestemmelserne var i  overensstemmelse med 
EU-retten.Bilag IV
47 Bilag
Taskforcens rolle i forbindelse med tilvejebringelse af teknisk bistand  
på forskellige politikområder
Reduktion af administrati -
ve byrder
(erhvervsklima) οFungerede primært som formidler med henblik på at forbedre koordineringen mellem de græske myndigheder, OECD og 
andre kommissionstjenester.
 οVar ikke involveret i udvælgelsen af leverandøren, i fastlæggelsen af de kontraktlige ordninger mellem OECD og de 
græske myndigheder eller i  overvågningen af gennemførelsen.
 οDeltog i fire ud af otte udvalgsmøder på højt plan.
 οSikrede overblik over projektgennemførelsen, deltog i  arbejdsmøder, fremsatte bemærkninger til rapportudkastet og 
organiserede tværtjenstlige høringer med 11 af Kommissionens GD'er.
 οYdede målrettet teknisk bistand til støtte for gennemførelsen af anbefalingerne efter afslutningen af projektet.
Liberalisering af regulere -
de erhverv (erhvervsklima) οFastlagde specifikationerne på grundlag af de i aftalememorandummet fastsatte krav og de græske myndigheders 
anmodninger.
 οYdede støtte i  forbindelse med tildelingsproceduren (forhåndsudvælgelse af tjenesteydere, kommunikation med 
kandidater).
 οOvervågning af rapportleverancer (kommentarer til rapportudkast, afsluttende evaluering).
 οTæt samarbejde med de græske myndigheder (regelmæssige møder, korrespondance, tilpasning af den tekniske bistand 
til deres behov og forventninger).
Offentlig forvaltning 
(reform af den offentlige 
sektor)Generelt:
 οLøbende støtte til etableringen af Generalsekretariatet for koordinering (GSCO), blandt andet via en fast ekspert.
 οStøtte til processen for fastlæggelse af den toårige strategi og handlingsplan for reformen af centraladministrationen, 
primært via en fast ekspert fra taskforcen (som var involveret i udformningen af den oprindelige strategi).
 οStøtte til vurderingen og omstruktureringen af de græske ministerier gennem en ekstern langtidskontrakt, hvis 
gennemførelsesgrad imidlertid var lav (55 % 1,5 år efter undertegnelsen) som følge af manglen på specifikke 
anmodninger om teknisk bistand.
 οOvervågning og koordinering af aktiviteter vedrørende teknisk bistand på området HR-strategi samt direkte input fra 
områdelederen og den eksterne kontrahent.
Kontrakt med det nationale udviklingsagentur:
 οForsynede kontrahenten med alle de relevante oplysninger og dokumenter.
 οKommunikerede med de græske myndigheder og fremmede EU’s synlighed som en kilde til støtte og finansiering 
i forbindelse med de gennemførte aktioner.
 οKanaliserede eksperternes rapporter og de projektleverancer, som den modtog fra det nationale udviklingsagentur, til de 
relevante græske myndigheder.
 οYdede støtte til udvælgelsen af eksperter ved at fastlægge udvælgelseskriterier.
Indtægts  forvaltning (bud -
get og beskatning) οGenerelt: Fastlagde specifikationerne, rekrutterede eksperter, indførte dem i  opgaverne vedrørende teknisk bistand og 
integrerede resultaterne af deres arbejde i  den overordnede tilvejebringelse af teknisk bistand.
 οIMF-kontrakter: Udarbejdede specifikationerne og skabte et overblik over udviklingen på området. Foretog ikke en 
omfattende struktureret analyse af resultaterne og gav kun uformel feedback til kontrahenten (uden henvisning til 
resultatindikatorer).
Strukturfondene 
(samhørigheds  politikken) οTeknisk bistand ydet direkte af taskforcepersonale (herunder faste eksperter), hvilket havde en stor positiv effekt på 
omfanget og kvaliteten af den tekniske bistand, som faktisk blev ydet til de græske myndigheder.Bilag V
48
På den baggrund vurderer Kommissionen, at der 
forelå en omfattende behovsanalyse, der således 
gjorde det muligt for Kommissionen at træffe en 
politisk beslutning om at imødekomme Grækenlands 
anmodning: Kommissionens formand besluttede at 
koordinere Kommissionens indsats ved at foreslå 
en lang række foranstaltninger vedrørende teknisk 
bistand, der skulle forvaltes direkte af Kommissio -
nen med henblik på at understøtte gennemførelsen 
af EU-/IMF-tilpasningsprogrammet og fremskynde 
absorptionen af EU-midlerne.
På dette grundlag blev det besluttet at oprette en 
taskforce for Grækenland. Taskforcen koordinerede 
de forskellige foranstaltninger vedrørende teknisk 
bistand og hjalp de græske myndigheder med at 
forvalte de tekniske bistandsmidler, som de græske 
myndigheder havde det direkte ansvar for.
Efter Kommissionens opfattelse skal betegnelsen 
»et taskforce-program« forstås inden for rammerne 
af den opgave, der er pålagt taskforcen:
De foranstaltninger vedrørende teknisk bistand, der 
er fastsat af Kommissionen, og som skal koordineres 
af taskforcen, omfatter ikke de midler og kontrakter, 
der forvaltes direkte af de græske myndigheder, og 
Kommissionen har derfor ikke ansvaret for disse. De 
midler, der forvaltes direkte af de græske myndighe -
der, har de græske myndigheder det direkte ansvar 
for.
De taskforce-aktiviteter, som Kommissionen har 
ansvaret for, finansieres af Den Europæiske Social -
fond og Den Europæiske Fond for Regionaludvik -
ling på centralt plan (tekniske bistandsaktiviteter, 
for hvilke Kommissionen har indgået direkte aftaler 
med internationale organisationer, nationale agen -
turer og eksperter fra medlemsstaterne) i henhold 
til artikel 58 i forordning (EU) nr. 1303/2013 om 
fælles bestemmelser. Dette må ikke forveksles med 
midler til det operationelle program vedrørende 
teknisk bistand, som de græske myndigheder 
anvender i henhold til artikel 59 i forordning (EU) 
nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser for at indgå 
aftaler om og finansiere tekniske bistandsaktiviteter 
under delt forvaltning. Som sådan kan sidstnævnte 
ikke betragtes som en del af et »enkelt program 
vedrørende teknisk bistand«.Resumé
I
Kommissionen takker for Revisionsrettens sær -
beretning om leveringen af teknisk bistand til 
Grækenland.
Kommissionen besluttede at oprette en taskforce 
for Grækenland baseret på en analyse af følgende 
referencescenarie:
- I maj 2010 bad den græske regering det in -
ternationale samfund om finansiel bistand. 
Eurogruppen vedtog i 2010 at yde Grækenland 
bilaterale lån for 80 mia. EUR i henhold til det 
første finansielle bistandsprogram. IMF bidrog 
med yderligere 30 mia. EUR.
- Til gengæld skulle Grækenland gennemføre 
en række strukturreformer og skattemæssige 
foranstaltninger til modernisering af staten for 
at sikre finansiel og skattemæssig stabilitet og 
styrke økonomien i henhold til betingelserne 
for det første finansielle bistandsprogram – det 
makroøkonomiske tilpasningsprogram.
- De græske myndigheders første tiltag viste sig 
imidlertid at være utilstrækkelige, og gennem -
førelsen af strukturreformerne gik ikke så godt 
som ventet, selv om Grækenland rådede over 
alle de eksisterende EU-love og -regler samt 
finansielle instrumenter (f.eks. strukturfonde, 
Fiscalisprogrammet osv.).
- De græske myndigheder anerkendte svag -
hederne i deres administrative kapacitet og 
vanskelighederne ved at gennemføre et om -
fattende reformprogram under hårdt tidspres 
og bad Kommissionen om at bistå dem i deres 
bestræbelser på at gennemføre de nødvendige 
strukturreformer.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 49
Kommissionen oprettede taskforcen med det 
primære formål at yde teknisk bistand til de græske 
myndigheder med henblik på at gennemføre de 
centrale dele af programmet, herunder forbedring 
af absorptionen af EU’s strukturfondsmidler. Med 
oprettelsen af taskforcen blev kvaliteten af og anven -
delsesområdet for den bistand, som Grækenland 
blev ydet, betydeligt forøget.
Taskforcen for Grækenland havde udtrykkeligt fået 
til opgave at hjælpe de græske myndigheder med 
at opfylde de betingelser i det makroøkonomiske 
tilpasningsprogram, som man havde aftalt med 
kreditorerne. (Se de relevante dele af taskforcens 
mandat: (1) »at kortlægge og koordinere den tek -
niske bistand, som Grækenland har brug for til at 
gennemføre EU-/IMF-tilpasningsprogrammet, i tæt 
samarbejde med Grækenland og med inddragelse 
af input fra andre medlemsstater«; (2) »at bistå de 
relevante græske myndigheder med detaljeret at 
fastlægge, hvilken form for teknisk bistand der skal 
ydes«).
I taskforcens planlægningscyklus tog man derfor 
højde for disse generelle forhold ved at inddrage 
forskellige muligheder for levering af teknisk 
bistand i beslutningsprocessen og dermed sikre 
den nødvendige fleksibilitet. Prioriteringen af 
tiltag afhang dels af 1) anmodningerne fra de 
græske myndigheder, dels af 2) betingelserne 
i det makroøkonomiske tilpasningsprogram, og 
prioriteringen skulle justeres alt efter resultatet af 
forhandlingerne.
På trods af den ustabile politiske situation i Græ -
kenland lykkedes det taskforcen at bevare en 
sammenhængende struktur i den tekniske bistand 
i samarbejde med de ansvarlige personer inden for 
de forskellige områder, hvor der blev ydet teknisk 
bistand.
VI
Kommissionen skabte en solid platform for taskfor -
cen, der tog behørig højde for det underliggende 
mandat og de forhold, som den tekniske bistand 
skulle ydes under. Det resulterede i velfungerende 
teknisk bistand. Se også Kommissionens svar på 
punkt IV og V.Taskforcen overvågede gennemførelsen af de tek -
niske bistandsaktiviteter, som taskforcen havde det 
direkte ansvar for. Når der er tale om delt forvalt -
ning, har medlemsstaterne ansvaret for at udforme, 
overvåge og gennemføre de enkelte projekter. 
Kommissionen kontrollerer, om de aftalte milepæle 
nås ud fra de rapporter, som medlemsstaterne 
fremlægger i forbindelse med programmerne.
IV
Hvad angår »et bredt funderet program for teknisk 
bistand«: Se Kommissionens svar på punkt I.
Kommissionen anerkender, at taskforcen ikke altid 
havde indflydelse på reformfremskridtene, men 
dette skal ses i en bredere politisk sammenhæng, 
ligesom der skal tages højde for kompetencefor -
delingen mellem medlemsstaterne og EU’s institu -
tioner. Gennemførelsen af strukturreformerne er 
og bliver de græske myndigheders ansvar, mens 
taskforcen stod til rådighed for at rådgive og bistå 
de græske myndigheder ved behov.
Taskforcen har aldrig haft hverken mandat eller 
beføjelse til at gennemføre reformer, uanset hvad 
de græske myndigheder måtte ønske.
Kommissionens svar på bemærkningen 
»En ufuldstændig enhed « før punkt V
Taskforcen var en fleksibel enhed, der udnyttede 
sin evne til at tilpasse sig de omskiftelige forhold 
og sine afprøvede metoder til levering af teknisk 
bistand.
Kommissionen er derfor ikke enig i, at taskforcen 
kan beskrives som »en ufuldstændig enhed«.
V
Hvad angår Kommissionens strategi ved oprettelsen 
af taskforcen, gav det makroøkonomiske tilpasnings -
program for Grækenland de overordnede strategiske 
retningslinjer for taskforcens mandat og arbejde, 
mens strukturen og forvaltningen af taskforcens 
aktiviteter var udformet til at gøre det muligt at 
reagere hurtigt på udfordrende og omskiftelige 
forhold. Alle andre tiltag end at oprette en taskforce 
ville have medført en langvarig lovgivningspro -
ces for at ændre den eksisterende lovgivning om 
at stille midler til rådighed til gennemførelse af 
reformer.
Kommissionens svar 50
VIII
Taskforcen kan kun foretage »systematisk overvåg -
ning« af den tekniske bistand, som taskforcen har 
det direkte ansvar for i sin egenskab af kontrahe -
rende myndighed. Kommissionen bemærker, at når 
der er tale om delt forvaltning, har medlemssta -
terne ansvaret for at udforme, overvåge og gen -
nemføre de enkelte projekter. Den nationale myn -
dighed i medlemsstaten udpeger kontrolorganer, 
der skal sikre effektiv varetagelse af forvaltningen 
og overvågningssystemet i det pågældende land. 
Kommissionen kontrollerer, om de aftalte milepæle 
nås, baseret på medlemsstaternes programrappor -
teringer (medlemsstaterne blev på ad hoc-basis 
anmodet om at fremlægge oplysninger om, hvor 
langt man var nået med gennemførelsen af de 
enkelte projekter på de pågældende politikområder). 
Mens taskforcen således overvågede gennemførel -
sen af den tekniske bistand, som taskforcen havde 
det direkte ansvar for i sin egenskab af kontrahe -
rende myndighed, havde Grækenland ansvaret for 
gennemførelsen af reformerne.
IX
Kommissionen anerkender, at effekten af den tekniske 
bistand på de overordnede reformfremskridt var 
blandet. Dette skal ses i en bredere politisk sam -
menhæng, ligesom der skal tages højde for kompe -
tencefordelingen mellem medlemsstaterne og EU’s 
institutioner. Gennemførelsen af (struktur)refor -
merne er og bliver de græske myndigheders ansvar, 
mens taskforcen stod til rådighed for at rådgive og 
bistå de græske myndigheder ved behov.
Vores anbefalinger
Se også Kommissionens svar på anbefaling 1-7 
nedenfor.
Vores anbefalinger a)
Kommissionen accepterer anbefaling 1.
Vores anbefalinger b)
Kommissionen accepterer anbefaling 2.VII
Ved finansieringen og budgetteringen af task -
forcens aktiviteter blev lovbestemmelserne og 
Kommissionens eksisterende regler og procedurer 
til fulde overholdt. Finansieringen af taskforcens 
tekniske bistandsprojekter, som der var indgået 
aftale om med de græske myndigheder, kom fra 
fondene under Kommissionens centrale forvaltning 
og blev godkendt ved efterfølgende finansierings -
beslutninger i Kommissionen. Som sådan fulgte 
finansieringen af de tekniske bistandsaktiviteter 
de sædvanlige standarder for gennemsigtighed, 
og de pågældende kommissionsbeslutninger blev 
offentliggjort.
På samme måde opfyldte taskforcens procedurer 
for indgåelse af langfristede kontrakter med inter -
nationale organisationer eller nationale agenturer 
de procedurekrav, der er fastsat i finansforordningen, 
dennes gennemførelsesbestemmelser og beslut -
ningsprocessen, herunder analyse af den nødven -
dige tekniske ekspertise og graden af specialisering 
hos serviceleverandøren. Alle de udvalgte nationale 
agenturer og internationale organisationer er blevet 
kontrolleret af Kommissionen (4- og 6-søjle-vurde -
ringer), der således har bekræftet, at de har til -
strækkelig erfaring i forvaltning af EU-finansierede 
kontrakter.
Kommissionen er enig i, at der er behov for at 
definere projektleverancerne og de forventede 
resultater af kontrakterne. I finansforordningerne 
og rammeaftalerne med 6-søjle-organisationer er 
resultatbaserede projekter  faktisk et krav i henhold til 
beskrivelsen af de logiske rammer, hvor den løs -
ning, der giver mest mulig værdi for pengene, skal 
defineres i starten af kontraktprocessen. Det skal 
dog bemærkes, at hvad angår eksperter på langtids -
kontrakter – og alle kontrakter, hvor tiltagene har 
med rådgivning og vejledning at gøre – kan pro -
jektleverancen ikke defineres på forhånd, fordi rap -
porten om tiltagene altid udfærdiges efterfølgende.
Kommissionens svar 51
Indledning
03
Hvad angår »et bredt funderet program for teknisk 
bistand«: Se Kommissionens svar på punkt I.
Taskforcen for Grækenland blev oprettet for at defi -
nere en ny tilgang til at afhjælpe manglerne ved de 
eksisterende instrumenter, for at forbedre effekten 
af Kommissionens bidrag i forbindelse med krisen 
og for at hjælpe Grækenland med at gennemføre de 
nødvendige reformer.
07
I forbindelse med oprettelsen af taskforcen sam -
mensatte Kommissionen et særligt hold af eks -
perter, der blev hentet fra Kommissionens tjene -
stegrene og medlemsstaterne, og som blev stillet 
til rådighed for de græske myndigheder. Alt efter 
behov og omstændigheder valgte taskforcen den 
mest velegnede tilgang til og anvendelse af res -
sourcerne, blandt andet ved at udlåne eksperter fra 
Kommissionen, internationale organisationer, natio -
nale agenturer og/eller topembedsmænd fra andre 
medlemsstater til de græske ministerier og forvalt -
ninger samt ved at tilrettelægge workshopper og 
stille eksperter til rådighed i kortere perioder.
Del I
Kommissionens svar på bemærkningen 
»Del I – Taskforcens operationelle 
struktur var funktionel, men taskforcen 
manglede en strategi og et øremærket 
budget « før punkt 15
Kommissionen mener, at taskforcens strategiplan 
var baseret på aftalememorandummet og Græken -
lands anmodning om teknisk bistand. Se svaret på 
punkt V samt punkterne nedenfor, der vedrører 
dette afsnit.Vores anbefalinger c)
Kommissionen accepterer anbefaling 3.
Vores anbefalinger d)
Kommissionen accepterer anbefaling 4.
Kommissionen skal yde teknisk bistand i henhold til 
de lovgivnings- og forskriftsmæssige rammer.
Vores anbefalinger e)
Kommissionen accepterer anbefaling 5.
Procedurerne til udvælgelse af serviceleverandører 
er de procedurer, der er fastsat i finansforordnin -
gen, og de procedurer, der følges af alle de af Kom -
missionens tjenestegrene, som er involveret i leve -
ring af teknisk bistand til de græske myndigheder.
Se også Kommissionens svar på punkt VII.
Vores anbefalinger f)
Kommissionen accepterer anbefaling 6 og vil syste -
matisk overvåge den tekniske bistand, som den har 
det direkte ansvar for i sin egenskab af kontrahe -
rende myndighed.
Vores anbefalinger g)
Kommissionen accepterer anbefaling 7.
Strukturreformtjenestens kommende tiltag vil lægge 
vægt på denne kapacitetsopbygning.
Kommissionens svar 52
På grund af den begrænsede varighed af taskfor -
cens mandat blev alternative muligheder for ope -
rationelle procedurer ikke overvejet. Men mindst 
én gang om året er de administrative og persona -
lemæssige foranstaltninger blevet gennemgået 
i forbindelse med udformningen af budgetforslag, 
budgetbehandlingen og clearingsystemet.
Kommissionens svar på bemærkningen 
»Der var ingen underliggende strategi« 
før punkt 19
Ved oprettelsen af taskforcen vurderede Kommissio -
nen, at det makroøkonomiske tilpasningsprogram 
for Grækenland udgjorde en overordnet strategi 
for taskforcens mandat og arbejde. Strukturen og 
forvaltningen af taskforcens aktiviteter blev udfor -
met således, at det var muligt at reagere hurtigt på 
udfordrende og omskiftelige forhold. Taskforcens 
primære formål var at yde teknisk bistand til de 
græske myndigheder med henblik på gennemfø -
relse af de centrale dele af programmet, herunder 
forbedre absorptionen af EU’s strukturfondsmidler. 
Oprettelsen af taskforcen øgede kvaliteten af og 
anvendelsesområdet for den eksisterende bistand 
til Grækenland betydeligt.
19
Ud over taskforcens strategi, der var baseret på 
det makroøkonomiske tilpasningsprogram, skal 
Kommissionen minde om, at taskforcen allerede 
den 11. oktober 2011 fremlagde en oversigt over de 
planlagte aktiviteter inden for forskellige politikom -
råder og arbejdsmetoder for kommissærkollegiet, 
hvor organisationen, den mulige finansiering og 
fremgangsmåden for levering af teknisk bistand 
blev klart defineret og beskrevet. Oversigten 
blev suppleret med en nærmere beskrivelse, der 
blev fremsendt til alle interessenter (medlems -
stater, internationale organisationer og nationale 
agenturer, Eurogruppens Arbejdsgruppe), og 
som omhandlede finansieringsformerne, dispo -
nible beløb (ved central og delt forvaltning) og 
muligheden for »fremskyndelse« i henhold til EU’s 
finansforordning, hvad angår gennemførelsen af 
tekniske bistandsaktiviteter fremover. Med denne 
tilgang har taskforcen kunnet udføre sit arbejde 
konsistent og på et informeret grundlag i hele sin 
funktionsperiode.Kommissionens svar på bemærkningen  
»Taskforcen blev oprettet for sent i forhold 
til iværksættelsen af programmet, og 
der blev ikke overvejet alternativer«  før 
punkt 15
Kommissionen valgte nogle hensigtsmæssige ram -
mer for levering af teknisk bistand i det kriseramte 
Grækenland.
Så snart Grækenland havde fremsendt en anmod -
ning om teknisk bistand til Kommissionen, og 
Kommissionen havde truffet en politisk beslutning 
om at levere denne tekniske bistand til Grækenland, 
blev taskforcen oprettet.
For bedre at forstå rammerne for taskforcen og 
baggrunden for dens oprettelse er det vigtigt at 
huske på, at Kommissionen reagerede, så snart 
problemerne blev tydelige, og at Kommissionen 
traf relevante foranstaltninger med henvisning til 
sagens hastende karakter, selv om der var begræn -
set kapacitet.
17
Hvis ad hoc-grupper, der yder teknisk bistand, afvik -
les og genoprettes, som i Grækenlands og Cyperns 
tilfælde, kan det medføre et stort tab af ekspertise, 
praktisk knowhow og effektivitet. På grund af de 
forestående reformudfordringer besluttede Kom -
missionen derfor at oprette strukturreformtjenesten 
som en permanent, men meget fleksibel kapacitet 
i Kommissionen med et bredere mandat, hvor der 
kan leveres specifik ekspertise og praktisk teknisk 
støtte til en medlemsstat, der har brug for dette, 
med henblik på udformning og gennemførelse af 
vækstfremmende administrative og strukturelle 
reformer.
18
Kommissionen valgte nogle hensigtsmæssige ram -
mer for levering af teknisk bistand i det kriseramte 
Grækenland. Kommissionen erkendte, at der var et 
klart behov for at udvide den eksisterende tekniske 
bistand til Grækenland og levere bedre teknisk bistand 
til den græske administration for at fremskynde 
gennemførelsen af reformerne. Taskforcen var 
baseret på den store viden og ekspertise, der er 
i Kommissionen.
Kommissionens svar 53
24
De mange forskellige budgetposter, som Kommis -
sionens forvaltning har fuld kontrol over, kan ikke 
betragtes som en svaghed. Brug af mange budget -
poster til finansiering af horisontale tiltag er helt 
almindelig praksis i Kommissionen.
Desuden skal det understreges, at taskforcens 
mandat ikke omfatter en systematisk økonomisk 
oversigt over de tekniske bistandsaktiviteter, der 
finansieres af de græske myndigheder via struktur -
fondene og forvaltes via det operationelle program 
vedrørende administrative reformer.
Kommissionens relevante tjenestegrene har ansva -
ret for at have et samlet overblik over det operatio -
nelle program for teknisk bistand, mens medlems -
staten har ansvaret for at føre en detaljeret liste 
over projekterne. Denne liste skal efter anmodning 
stilles til rådighed for Kommissionens tjenestegrene, 
jf. regelsættet.
Kommissionens svar på bemærkningen 
»Taskforcen havde en fleksibel intern 
organisation, men personalebehovene 
var ikke fastsat på grundlag af en 
egentlig analyse« før punkt 25
Kommissionen mener, at denne bemærkning skal 
ses i en bredere sammenhæng, nemlig følgende: 
På grund af den politiske situation og behovet for 
fleksibilitet under de omskiftelige forhold med dyb 
krise og behov for at handle hurtigt var det svært 
på forhånd at definere visse parametre nøjagtigt, 
f.eks. det præcise personalebehov.
26
Det forhold, at der ikke altid var så meget perso -
nale, som lofterne tillod, havde ingen indvirkning 
på taskforcens normale funktion.20
Kommissionen mener, at taskforcen opfyldte sit 
mandat ved at hjælpe de græske myndigheder med 
at definere deres behov for teknisk bistand.
Det er også et vigtigt element i det grundlæggende 
princip om »nationalt ejerskab« ved gennemførel -
sen af reformer.
21
Se argumentationen i Kommissionens svar på punkt V.
22
Når der er tale om projekter under delt forvaltning, 
har medlemsstaterne ansvaret for at udforme, over -
våge og gennemføre de enkelte projekter. Kommissio -
nen kontrollerer, om de aftalte milepæle nås, baseret 
på medlemsstaternes programrapporteringer (med -
lemsstaterne blev på ad hoc-basis anmodet om at 
fremlægge oplysninger om, hvor langt man var nået 
med gennemførelsen af de enkelte projekter på de 
pågældende politikområder).
Hvad angår de aktiviteter, der blev finansieret under 
det centralt forvaltede budget for teknisk bistand, 
blev der foretaget en kontrol af tildelingskriterierne 
sammen med lederne af det operationelle program 
vedrørende administrative reformer, før forhandlin -
gerne med kontrahenten blev igangsat, navnlig for 
at undgå overlapning.
23
Kommissionen anerkender, at det ville have været 
lettere at planlægge den tekniske bistand, hvis man 
havde opereret med øremærkede bevillinger i EU’s 
budget. Men taskforcen fik alligevel det bedste ud 
af de disponible midler.
Kommissionen mener, at de græske myndigheder 
ikke har udnyttet strukturfondenes finansieringstil -
bud optimalt, hvad angår teknisk bistand, på trods 
af al den hjælp, de fik af taskforcen. Det skal dog 
bemærkes, at budgettet for det operationelle pro -
gram vedrørende administrative reformer først blev 
reduceret efter aftale med Kommissionens tjeneste -
grene, da det viste sig, at Grækenland ellers ville gå 
glip af disse midler (der var bundet til specifikke år).
Kommissionens svar 54
Kommissionens svar på bemærkningen  
»Taskforcen anvendte flere forskellige 
metoder til levering af teknisk bistand, 
men nogle af dem var ikke egnet til 
formålet« før punkt 35
Kommissionen mener, at taskforcens metoder til 
levering af teknisk bistand var relevante og formåls -
tjenlige og til fulde opfyldte de eksisterende love 
og regler.
35
Beslutningen om at indhente bistand fra eksterne 
enheder, der skulle varetage dele af arbejdet, var 
berettiget i forhold til de operationelle behov, 
tidsplanen for opgaverne og opgavernes særlige 
karakter samt de nødvendige tekniske færdigheder.
36
Det agentur, der havde med skattemæssige forhold 
at gøre, og som Revisionsretten henviser til, påtog 
sig en række opgaver, der har bevist deres mer -
værdi; disse bestod i følgende:
- sammen med taskforcen at udpege egnede 
eksperter i eller uden for medlemsstaternes 
forvaltninger
- ved tjenesteydelseskontrakter at udfærdige 
udbudsspecifikationerne, opfordre egnede kan -
didater til at afgive tilbud, analysere tilbuddene, 
tildele kontrakten
- ved udstationering fra en national forvaltning 
at udfærdige en kontraktmodel og gennemføre 
forhandlinger med medlemsstatens forvaltning
- i alle tilfælde at varetage økonomistyringen 
og følge op på gennemførelsen af kontrakten 
(fakturaer fra medlemsstatens forvaltning eller 
kontrahenten, timeregnskab, rapporter) samt 
ved behov at ændre kontrakten.Del II
28
Se Kommissionens svar på punkt I og 3, hvad angår 
formuleringen »et omfattende program for teknisk 
bistand«.
32 Første afsnit
I overensstemmelse med betingelserne i det makro -
økonomiske tilpasningsprogram indgik de græske 
myndigheder to kontrakter om teknisk bistand med 
OECD. Mens Kommissionen, nærmere betegnet GD 
for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmar -
kedsforhold og Inklusion, overvåger de almindelige 
aktiviteter under det operationelle program, havde 
de græske myndigheder ansvaret for at gennemføre 
og overvåge kontrakterne med OECD, idet OECD 
bevarede det fulde ejerskab til indholdet af deres 
projektleverancer. Efter anmodning fra de græske 
myndigheder bistod taskforcen de græske myndig -
heder og OECD med at finpudse aftalens projekt -
leverancer, blandt andet ved at outsource udarbej -
delsen af juridiske dokumenter og levere relevant 
ekspertise inden for momsregler og selskabsret, 
ligesom det var tilfældet i projektet vedrørende 
reduktion af den administrative byrde, der blev 
undersøgt af Revisionsretten.
32 Andet afsnit
Hvad angår strukturfondene, sørgede Kommissio -
nen for, at Portugal kunne støtte Grækenland. De to 
medlemsstater var enige om, at en vis udveksling af 
erfaringer ville være nyttigt. Hvis samarbejdet ikke 
blev til noget, ville det hverken medføre finansielle 
tab for nogen af parterne eller for Kommissionen.
34
Se Kommissionens svar på punkt 32, hvad angår 
taskforcens rolle i projektet vedrørende administra -
tive byrder.
Kommissionens svar 55
Kommissionens svar på bemærkningen 
»Støtten var tilstrækkeligt afstemt 
efter de vigtigste reformbehov, men 
var ikke altid baseret på en omfattende 
behovsanalyse« før punkt 46
Kommissionen mener, at Revisionsrettens bemærk -
ning »Støtten var tilstrækkeligt afstemt efter de 
vigtigste reformbehov, men var ikke altid baseret på 
en omfattende behovsanalyse« skal ses i en bredere 
sammenhæng. Se argumentationen i Kommissio -
nens kommentarer til punkt V og 19 i indledningen 
og punkterne efter bemærkningen.
47 (a)
I januar 2012 blev køreplanen for den administra -
tive reform, som de græske myndigheder havde 
defineret, udformet på basis af fundene og anbe -
falingerne i OECD-dokumentet »Greece: Review of 
the Central Administration«. Den tekniske bistand, 
som taskforcen leverede i 2012-2013, var baseret på 
denne køreplan og prioriteterne i det makroøkono -
miske tilpasningsprogram.
Fra og med 2014 var den tekniske bistand baseret 
på reformstrategien og en toårig reformhandlings -
plan, idet taskforcen hjalp Grækenland med at 
udfærdige de relevante dokumenter.
47 (b)
Alle OECD’s anbefalinger blev inddraget i de for -
skellige køreplaner og i den tabel med syv søjler, 
som Revisionsretten har fået forelagt. Sammen 
med aftalememorandummet var dette systema -
tisk med til at skabe fundamentet for anmodnin -
gen om teknisk bistand. Dette fremgår tydeligt af 
udformningen af reformstrategien og den toårige 
handlingsplan, der blev udarbejdet sammen med 
Grækenland, og hvor OECD’s anbefalinger bruges 
som udgangspunkt til at definere projekter, hvor 
der gøres noget ved manglerne.
47 (c)
Hvad angår statens forvaltning, var koordineringen 
mellem ministerierne et vigtigt element ved opret -
telsen af generalsekretariatet og reformrådet. Det 
var en af OECD’s centrale anbefalinger.39
Ved finansieringen og budgetteringen af taskfor -
cens aktiviteter blev lovbestemmelserne og de 
eksisterende regler og procedurer i Kommissionen 
til fulde overholdt.
Se argumentationen i Kommissionens svar på 
punkt VII.
40
Den områdeansvarliges opgave omfatter meget 
andet end det konkrete samarbejde: Den områ -
deansvarlige skal sikre konstant dialog og støtte 
på det pågældende område ved at levere eksper -
tise, foretage undersøgelser og udføre benchmar -
king-aktiviteter osv. Det er derfor naturligt at vælge 
at inddrage de nationale agenturer i gennemførelsen 
af projekterne på grund af deres unikke kvalifikatio -
ner og kompetencer og høje specialiseringsgrad 
(artikel 190, stk. 1, litra f), i finansforordningens 
gennemførelsesbestemmelser).
41
Alle de EU-eksperter, der blev stillet til rådighed for 
de græske myndigheder gennem dette agentur, 
havde stor erfaring med administrative reformer 
i deres egne lande (Frankrig, England, Tyskland, 
Spanien osv.).
Erfaringerne i Balkanlandenes nationale udviklings -
agentur var relevante for reformerne i Grækenlands 
offentlige forvaltning. Agenturet var også involve -
ret i førtiltrædelseslande. Store dele af den admi -
nistrative organisation og de græske institutioner 
er også historisk set inspireret af systemet i denne 
medlemsstat, hvilket også inspirerede de græske 
myndigheder til at se støtten fra dette nationale 
udviklingsagentur som et fælles anliggende på 
operationelt niveau i samarbejde med taskforcen 
og reformpartneren.
Kommissionens svar 56
Tekstboks 2
Kommissionen skal gøre opmærksom på, at selv om 
taskforcen i mange tilfælde internt gav udtryk for 
betænkeligheder, hvad angår de græske myndighe -
ders evne til at overholde fristerne, havde taskfor -
cen ikke beføjelse til at ændre dem.
For at overholde fristerne i den græske lovgivning 
og aftalememorandummet skulle reformen af stil -
lingsklassifikationerne for alle medarbejdere i cen -
traladministrationen i henhold til køreplanen være 
gennemført i løbet af seks måneder (dvs. i juli 2012). 
Denne frist blev fastsat på trods af reformens juri -
diske og organisatoriske kompleksitet, som OECD 
allerede havde anerkendt i sin kortlægning af den 
græske centraladministration. Selv om der er udar -
bejdet en plan sammen med taskforcen/den områ -
deansvarlige, er reformen af klados -systemet endnu 
ikke blevet iværksat af de græske myndigheder.
Køreplanen stemte fuldt overens med kravene 
i aftalememorandummet.
Det var ikke taskforcens ansvar at overvåge reform -
fremskridtene på dette område.
54 (a)
Navnlig hvad angår den tekniske bistand fra 
IMF, blev der fulgt op på reformfremskridtene 
i Kommissionens og IMF’s fælles statusrapporter, 
som blev udfærdiget en gang i kvartalet mellem 
2012 og 2014, og som i høj grad blev brugt til at 
analysere resultaterne af den tekniske bistand 
og fremskrive behovene og planerne for teknisk 
bistand.
På grund af de vidtspændende ændringer i den 
græske situation og samspillet med kravene i aftale -
memorandummet, der også blev justeret løbende, 
var disse rapporter et mere hensigtsmæssigt og 
operationelt værktøj end en systematisk opdate -
ring af de meget generelle handlingsplaner, der var 
omfattet af den oprindelige aftale.
54 (b)
Se Kommissionens svar på punkt 32. Det var de 
græske myndigheders ansvar at gennemføre og 
overvåge OECD-kontrakten, hvad angår projektet 
vedrørende administrative byrder.49
Hvad Kommissionen angår, blev der ved udfærdi -
gelsen af kontrakten taget højde for nogle endnu 
uafklarede punkter i forhold til det arbejde, der 
skulle udføres af IMF, ligesom der på et meget 
tidligt stadie af Kommissionens levering af teknisk 
bistand blev taget højde for uafklarede punkter 
med hensyn til Kommissionens mulighed for at 
sikre tilstedeværelse af en lokal skatterådgiver med 
henblik på effektiv understøttelse af arbejdet med 
»kernefunktionerne« (gældsinddrivelse, skattere -
vision, formuekontrol, konfliktløsning osv.). Med 
oprettelsen af generalsekretariatet for offentlige 
indtægter i slutningen af 2012 skete der i øvrigt det, 
at de tekniske bistandsaktiviteter, som blev vare -
taget af IMF (institutionel reform og organisation), 
øgedes, mens Kommissionen (med ansættelsen 
i begyndelsen af 2013 af endnu en lokal konsulent, 
der skulle bistå med gældsinddrivelsen) kunne 
overtage det meste af arbejdet på dette område.
Den nye ansvarsfordeling blev allerede tydeliggjort 
i IMF’s årsberetning for perioden frem til decem -
ber 2012 (udfærdiget af IMF’s afdeling for fiskale 
anliggender i februar 2013) (se navnlig punkt 16).
50
Taskforcen gjorde en stor indsats for at fastsætte 
tydelige frister ved at udarbejde en toårig hand -
lingsplan, hvilket førte til udformningen af en mere 
detaljeret plan. Disse dokumenter er fremlagt for 
Revisionsretten.
Anmodningerne om teknisk bistand blev justeret 
i startperioden for at hjælpe Grækenland med 
at opfylde kravene i aftalememorandummet og 
primært fokusere på disse. Her var en tilpasning 
af behovene for teknisk bistand en uomgængelig 
politisk realitet.
Kommissionens svar 57
60
Kompetencefordelingen mellem medlemsstaterne 
og Den Europæiske Union betyder, at det er med -
lemsstatens ansvar at gennemføre strukturrefor -
merne. Gennemførelsen af strukturreformerne er og 
bliver derfor de græske myndigheders ansvar, mens 
taskforcen stod til rådighed for at rådgive og bistå 
de græske myndigheder ved behov.
Fælles svar på punkt 61-65
Se Kommissionens svar på punkt 60.
66
Grækenland opnåede en høj absorptionsgrad i pro -
grammeringsperioden 2007-2013 og dermed en 
god placering på EU-plan. Dette lykkedes ved tæt 
samarbejde mellem Kommissionens embedsmænd 
og de græske ministerier og forvaltningsmyndig -
heder, der således fik teknisk bistand ved behov 
i forbindelse med deres administrative opgaver, 
herunder fastsættelse af frister.
Fælles svar på punkt 67-70
Se Kommissionens svar på punkt 60.
71
Kommissionen er enig i Revisionsrettens analyse, 
hvad angår grundene til de langsomme fremskridt 
og vanskelighederne ved at gennemføre tekniske 
bistandsprojekter inden for beskatning. Se også 
Kommissionens svar på punkt 60.
72
Se Kommissionens svar på punkt 60.Del III
Kommissionens svar på bemærkningen 
»Del III – Den tekniske bistand gav 
blandede resultater « før punkt 55
Kommissionen mener, at bemærkningen »Del III – 
Den tekniske bistand gav blandede resultater« skal 
ses i den rette sammenhæng, idet der skal tages 
højde for de græske myndigheders og Kommissionens 
forskellige roller, hvad angår den tekniske bistands 
effekt på de overordnede reformfremskridt. Kom -
petencefordelingen mellem medlemsstaterne og 
Den Europæiske Union betyder, at det er medlems -
statens ansvar at gennemføre strukturreformerne. 
Gennemførelsen af strukturreformerne er og bliver 
derfor de græske myndigheders ansvar, mens task -
forcen stod til rådighed for at rådgive og bistå de 
græske myndigheder ved behov.
Fælles svar på punkt 55 og 56
Hvad angår behovet for at overvåge gennemførel -
sen af de tekniske bistandsaktiviteter og de dermed 
forbundne anbefalinger, skal der tages højde for 
institutionernes tilsynsførende rolle i forbindelse 
med programmet, og ikke kun taskforcens rolle.
56
Det er Kommissionens opfattelse, at taskforcen over -
vågede gennemførelsen af de tekniske bistandsakti -
viteter, som taskforcen havde det direkte ansvar for.
59
Hvad angår den forsinkede levering af tekniske 
bistandsprojekter under delt forvaltning, skal 
Kommissionen understrege, at OECD-kontrakten 
var underskrevet af de græske myndigheder i over -
ensstemmelse med kravet i det makroøkonomiske 
tilpasningsprogram, og at de græske myndigheder 
således havde det fulde ansvar for at gennemføre 
og overvåge kontrakterne.
Se også Kommissionens svar på punkt 32 og 47.
Kommissionens svar 58
Derfor benyttede Kommissionen de eksisterende 
instrumenter til at indgå aftaler med eksperter, der 
opfyldte de nødvendige krav.
I henhold til bestemmelserne i personalevedtægten 
ansatte Kommissionen også eksperter på tidsbe -
grænsede kontrakter. Brugen af ekstern ekspertise 
var baseret på en behovsvurdering.
Kommissionen anvendte således kun de ressourcer, 
herunder serviceleverandører og eksterne eksper -
ter, der var nødvendige i det kriseramte Grækenland, 
hvor der var behov for hurtige løsninger.
76 Andet afsnit
Ved udvælgelsen af serviceleverandører blev lov -
bestemmelserne og Kommissionens eksisterende 
regler til fulde overholdt.
76 Fjerde afsnit
Kommissionen mener, at udformningen af kom -
missoriet er fyldestgørende. Ved udformningen af 
kommissoriet og handlingsplanerne tog Kommissio -
nen specifikt højde for typen af det enkelte projekt, 
betingelserne i det makroøkonomiske tilpasnings -
program, typen af indsats, de forhold, kontrahenten 
skulle arbejde under, samt hvor langt man var nået 
med projektet.
Se også Kommissionens svar på punkt 49 og 50.
Anbefaling 2
Kommissionen accepterer anbefaling 2.Konklusion og anbefalinger
74
Hvad angår Kommissionens fortolkning af »et bredt 
funderet program for teknisk bistand«: Se Kommis -
sionens svar på punkt I.
Anbefaling 1
Kommissionen accepterer anbefaling 1.
Strukturreformtjenesten vil tage højde for denne 
anbefaling ved nye tekniske bistandsopgaver.
Kommissionen vil indarbejde Revisionsrettens 
anbefaling i definitionen af rammerne for struktur -
reformtjenestens aktiviteter.
76
Kommissionen mener, at taskforcen har opfyldt sit 
mandat. Se Kommissionens svar på denne beret -
nings del II.
76 Første afsnit
Kommissionen mener, at den tekniske bistand 
bevisligt var optimal takket være en kombination af 
kort- og langtidskontrakter med eksperter, lokale 
såvel som internationale, der således kunne sikre 
indsigt i komplekse reformområder, idet der hele 
tiden blev taget højde for opgavernes særlige 
karakter og de nødvendige tekniske færdigheder.
Blandt de forskellige mekanismer til levering af tek -
nisk bistand er brugen af eksterne kontrahenter af 
afgørende betydning i de tilfælde, hvor ekspertisen 
ikke findes i Kommissionen.
Kommissionens svar 59
Anbefaling 5
Kommissionen accepterer anbefaling 5.
Taskforcens procedurer for indgåelse af langfristede 
kontrakter med internationale organisationer eller 
nationale agenturer opfyldte de procedurekrav, der 
er fastsat i finansforordningen, dennes gennemfø -
relsesbestemmelser og beslutningsprocessen.
Alle de udvalgte nationale agenturer og internatio -
nale organisationer er blevet kontrolleret af Kom -
missionen (4- og 6-søjle-vurderinger), der således 
har bekræftet, at de har tilstrækkelig erfaring i for -
valtning af EU-finansierede kontrakter.
Kommissionen vil gerne understrege, at man har 
gjort sig ekstra umage, hvad angår den resultat -
baserede tilgang, efter ikrafttrædelsen af den nye 
finansforordning i 2013: I overensstemmelse med 
beskrivelsen af de logiske rammer blev der indgået 
nye rammeaftaler med 6-søjle-organisationer, hvor 
resultatbaserede projekter er et krav, og hvor de 
løsninger, der giver mest mulig værdi for pengene, 
skal defineres i starten af kontraktprocessen.
77
Kommissionen kontrollerede, om den tekniske bistand 
blev gennemført overordnet set. De græske myn -
digheder havde ansvaret for gennemførelsen af de 
specifikke projekter vedrørende iværksættelse af 
reformerne, som det derfor ikke var Kommissionens 
opgave at kontrollere.
79
Se Kommissionens svar på denne beretnings del III 
og punkt 55.Anbefaling 3
Kommissionen accepterer anbefaling 3.
I betragtning af den store indsats, som medlemssta -
terne (i euroområdet og ikke-euroområdet), Kom -
missionen og internationale og nationale orga -
nisationer har gjort for at hjælpe det kriseramte 
Grækenland med at planlægge og gennemføre de 
nødvendige reformer, mener Kommissionen, at 
antallet af interessenter var passende.
Antallet af involverede parter afspejler derfor de 
tiltag, der var nødvendige for at opfylde formålet 
med bistanden fuldt ud.
Anbefaling 4
Kommissionen accepterer anbefaling 4.
Taskforcens strategi, der var kendetegnet ved en 
stor fleksibilitet, som gjorde det muligt at reagere 
hurtigt og effektivt på de omskiftelige forhold i en 
situation præget af dyb krise og behov for at handle 
hurtigt, var fint afstemt efter forholdene. Kommissio -
nen skal understrege, at taskforcen alt efter behov 
og omstændigheder valgte den mest velegnede 
tilgang til og anvendelse af ressourcerne, blandt 
andet ved at udstationere eksperter fra Kommissio -
nen, internationale organisationer, nationale agen -
turer og/eller topembedsmænd fra andre medlems -
stater i de græske ministerier og forvaltninger samt 
tilrettelægge workshopper og benytte eksperter på 
korttidskontrakter.
Udformningen af planlægningscyklussen i taskfor -
cen svarede derfor til den overordnede situation og 
sikrede den nødvendige fleksibilitet i beslutnings -
processen, for så vidt angår de forskellige mulighe -
der for levering af teknisk bistand. Prioriteringen af 
tiltag afhang af anmodningerne fra de græske myn -
digheder og betingelserne i det makroøkonomiske 
tilpasningsprogram og skulle justeres i henhold til 
resultatet af forhandlingerne.
Kommissionens svar 60
Anbefaling 6
Kommissionen accepterer anbefaling 6 og vil syste -
matisk overvåge den tekniske bistand, som den har 
det direkte ansvar for i sin egenskab af kontrahe -
rende myndighed.
I udformningen af de nye rammer, der skal danne 
grundlag for strukturreformtjenestens tiltag, vil 
Kommissionen i sin forhåndsanalyse tage højde for 
de erfaringer, taskforcen har gjort i forbindelse med 
gennemførelsen af tekniske bistandsaktiviteter. 
Desuden overvejer Kommissionen at sende en efter -
følgende evaluering af aktiviteterne i Grækenland 
i udbud, når alle de tekniske bistandsaktiviteter er 
gennemført.
Anbefaling 7
Kommissionen accepterer anbefaling 7.
Strukturreformtjenestens kommende tiltag vil lægge 
vægt på kapacitetsopbygning.
SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
Taskforcen for Grækenland blev oprettet i 2011 af 
Europa-Kommissionen for at støtte gennemførelsen af det 
økonomiske tilpasningsprogram med en bred vifte af 
foranstaltninger vedrørende teknisk bistand. I beretningen 
undersøges det, om taskforcen opfyldte sit mandat, og om 
den bistand, der blev ydet til Grækenland, bidrog effektivt 
til reformprocessen. Vi konstaterede, at taskforcen 
generelt var en funktionel mekanisme til ydelse og 
koordinering af komplekse aktiviteter vedrørende teknisk 
bistand. Der var imidlertid svagheder i udformningen af 
en række projekter, og der blev kun opnået blandede 
resultater med hensyn til at indvirke på 
reformfremskridtene.