A4-0326/96

Beslutning om Kommissionens hvidbog om en energipoltik for Den Europaeiske Union (KOM(95)0682 - C4-0018/96)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens hvidbog (KOM(95)0682 - C4-0018/96),

- der henviser til sin udtalelse af 15. november 1994 om forslag til Raadets forordning angaaende et faellesskabsprogram, der skal yde stoette til fremme af europaeisk energiteknologi 1995-1998 (THERMIE II) ((EFT C 341 af 05.12.1994, s. 48.)),

- der henviser til sin udtalelse af 17. november 1994 om forslag til Raadets beslutning om vedtagelse af et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for miljoe og klima (1994-1998) ((EFT C 341 af 05.12.1994, s. 133.)),

- der henviser til sin udtalelse af 13. december 1994 om forslag til Raadets afgoerelse om undertegnelse af traktaten om det europaeiske energicharter og Det Europaeiske Faellesskabs midlertidige anvendelse af denne ((EFT C 18 af 23.01.1995, s. 34.)),

- der henviser til sin beslutning af 29. juni 1995 om Kommissionens meddelelse om en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europaeiske Union ((EFT C 183 af 17.07.1995, s. 26.)),

- der henviser til sin beslutning af 10. oktober 1995 om Kommissionens groenbog »Mod en energipolitik for Den Europaeiske Union« ((EFT C 287 af 30.10.1995, s. 34.)),

- der henviser til sin afgoerelse af 26. oktober 1995 om Raadets faelles holdning, fastlagt med henblik paa vedtagelse af Raadets beslutning om en raekke aktioner med henblik paa at skabe gunstigere vilkaar for udbygningen af transeuropaeiske net paa energiomraadet ((EFT C 308 af 20.11.1995, s. 115.)),

- der henviser til sin beslutning af 29. februar 1996 om Kommissionens arbejdsdokument om smaa og meget smaa elnet i det indre marked for elektricitet ((EFT C 78 af 18.03.1996, s. 14.)),

- der henviser til sin udtalelse af 16. april 1996 om forslag til Raadets beslutning om et fleraarigt program for fremme af energieffektiviteten i Faellesskabet - SAVE II ((EFT C 141 af 13.05.1996, s. 26.)),

- der henviser til sin udtalelse af 16. april 1996 om forslag til Raadets forordning om et fleraarigt program til fremme af det internationale energisamarbejde - SYNERGI-programmet ((EFT C 141 af 13.05.1996, s. 52.)),

- der henviser til sin beslutning af 17. juni 1996 om Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om energieffektivitetskrav til elektriske koeleskabe, dybfrysere og kombinationsskabe til husholdningsbrug ((EFT C 198 af 24.06.1996, s. 26.)),

- der henviser til sin beslutning af 4. juli 1996 om en handlingsplan for Faellesskabet til fremme af vedvarende energikilder ((EFT C 21 af 22.07.1996, s. 27.)),

- der henviser til sin beslutning af 20. september 1996 om aktiviteterne i forbindelse med OEst-Vest-samarbejdet om energi og nuklear sikkerhed ((Protokollen af 20.09.1996, del II, punkt 5.)),

- der henviser til Regionsudvalgets udtalelse ((CDR 2/96 aendr.)),

- der henviser til sin udtalelse af 12. november 1996 om forslag til Raadets direktiv om indfoerelse af rationelle planlaegningsmetoder i elektricitets- og gasdistributionssektoren ((Protokollen af 12.11.1996, del II, punkt 8.)),

- der henviser til sit beslutningsforslag af 14. november 1996 om meddelelse fra Kommissionen om Det Europaeiske Faellesskabs gasforsyninger nu og i fremtiden

((Protokollen af 14.11.1996, del II, punkt 13 c).))- der henviser til erklaeringen fra Det Europaeiske Raads Madrid-samling, hvor det blev anfoert, at 15% af den primaere energi inden aar 2010 skulle hidroere fra vedvarende energi,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi og udtalelserne fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Udvalget om Regionalpolitik, Udvalget om Eksterne OEkonomiske Forbindelser og Udvalget om Transport og Turisme (A4-0326/96),

A. der henviser til, at Kommissionen har lagt betydelig mere vaegt paa miljoeaspekterne af energipolitikken i hvidbogen end i groenbogen og samtidig foreslaar konkrete foranstaltninger paa dette omraade,

B. der imidlertid henviser til, at overvejelserne om vedvarende energi endnu befinder sig i en ret tidlig fase, og at det er noedvendigt at integrere maalsaetningen for vedvarende energi i hele energipolitikken,

C. der henviser til, at en politik baseret paa vedvarende energi og energibesparelser maa omfatte:

- anvendelse af uudtoemmelige energikilder,

- udvikling af (helt nye og baeredygtige) erstatningsmuligheder for de stadig mere knappe energikilder,

- forbedring af energieffektiviteten, oeget genbrug og udvikling af nye og renere alternativer,

- teknisk forbedring og nyudvikling af produktionsprocessen (bl.a. produktionsmetoder),

- videreudvikling af mere rentable og baeredygtige energikilder (f.eks. solenergi, fotovoltaik, biomasse, vindkraft og tidevandsenergi),

- ledsageforanstaltninger med henblik paa markedsindfoering, udvikling af et marked for vedvarende energi og tilhoerende instrumenter for at fremme baade udbud og efterspoergsel paa dette marked, til styrkelse af den vedvarende energis konkurrenceevne,

- begraensning af energiforbrugets negative indvirkninger paa miljoeet inden for visse rammevilkaar, saasom overholdelse af de kritiske graenser for forsuring og i foerste raekke stabilisering af CO2- koncentrationerne og senere efter aar 2000, reducering af disse,

- begraensning af energiforbruget med henblik paa vedtagelse af en baeredygtig udviklingsmodel, som ikke kun tager sigte paa at rationalisere, men ogsaa reducere energiforbruget,

D. der henviser til, at Kommissionen i hvidbogen med rette laegger stoerre vaegt paa varmekraftproduktion (kombineret produktion)

E. der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin ovennaevnte beslutning om groenbogen »mod en energipolitik for Den Europaeiske Union« har opstillet hovedprincipperne for en gradvis liberalisering af elektricitetsmarkedet,

F. der henviser til, at de foelgende hovedprincipper i den forbindelse gaelder for baade gassektoren og elektricitetssektoren, navnlig:

- fremme af et liberaliseret gasmarked ved en snarlig aabning af gasmarkederne i medlemsstaterne og dermed fri distribuering af gas i en medlemsstat til forskellige forbrugerkategorier under overholdelse af de offentlige forsyningsforpligtelser og subsidiaritetsprincippet,

- indfoerelse af et system med kontrakter for levering til forbrugere med tilslutningspligt, som indeholder naermere bestemmelser om leveringssikkerhed, pris, service og kvalitet,

- indfoerelse af forskellige muligheder, saa sammenlignelige brugergrupper i medlemsstaterne frit kan vaelge gasleverandoer;

- udformning i samarbejde med medlemsstaterne af offentlige tjenesteydelsesforpligtelser som en del af dette kontraktsystem og som rammebetingelse for levering til storforbrugere og paa laengere sigt til mellemstore forbrugere; der skal i den forbindelse ogsaa tages hensyn til forsyningssikkerheden, den langsigtede planlaegning og miljoeet; samtidig fastsaettes der naermere bestemmelser om finansieringen af de offentlige tjenesteydelsesforpligtelser,

- adgang til gasnettene i medlemsstaterne paa lige, gennemsigtige og ikke-diskriminerende vilkaar, idet der ogsaa kan stilles krav til interoperabilitet,

- EU-tilsyn med det indre gasmarkeds funktion og naermere bestemmelser om loesning af tvister og voldgift,

G. der henviser til, at der paa grund af forskellene mellem elektricitetssektoren og gassektoren er behov for saerlige bestemmelser hhv. faerre bestemmelser paa en raekke omraader, som f.eks.:

- hensyntagen i gaspolitikken til gasproducenternes saerlige situation; der er her tale om storleverandoerer fra to medlemsstater, om Norges saerlige stilling som EOES-medlemsstat og om de oevrige gasproducerende lande som Algeriet og Rusland; navnlig i distributionsaftalerne boer denne forskel komme til udtryk,

- hensyntagen til den saerlige situation i medlemsstaterne, hvor nogle lande er selvforsynende og andre helt afhaengige af gasimport fra Unionen eller tredjelande, hvilket maa foere til, at der gives medlemsstaterne en vis frihed med hensyn til tilrettelaeggelsen af gaspolitikken,

- hensyntagen til, at gasdistributionsvirksomheder i reglen indgaar meget langsigtede importkontrakter, og at der maa findes en balance mellem dette forhold og behovet for at aabne gasmarkedet,

- tilladelse til, at der ved prisfastsaettelsen tages hensyn til udgifterne til oplagringsfaciliteter for gas af hensyn til leveringssikkerheden og spidsbelastningssituationer samt til behovet for at udvide den underjordiske oplagringskapacitet med mindst 75% i de enkelte medlemsstater inden for de naeste tyve aar,

- behovet for at gennemfoere periodiske, detaljerede risikoanalyser i tilfaelde af eventuelle afbrydelser af gasforsyningen til EU fra tredjelande, da afhaengigheden af disse tredjelande vokser, bl.a. paa grund af det oegede gasforbrug, og behovet for som foelge heraf at kunne traeffe ekstra forholdsregler paa EU-plan for at opretholde strategiske reserver,

- behovet for at basere prisdannelsen inden for gassektoren paa andre faktorer end inden for elektricitetssektoren,

- hensyntagen til, at gassektorens saerlige opbygning goer det mindre paakraevet at adskille de enkelte funktioner (»unbundling«),

- saerlige aftaler om etablering af gasroerledninger i medlemsstaterne for at kunne sikre fri distribuering af gas i medlemsstaterne under forudsaetning af, at den langsigtede forsyningssikkerhed fortsat garanteres,

H. der henviser til den betydning, der i artikel 130 A-E i EF-traktaten tillaegges den oekonomiske og sociale samhoerighed og styrkelsen af de mindre udviklede regioner i Unionen,

I. der henviser til betydningen af energisamarbejdet mellem de central- og oesteuropaeiske lande og EU, saaledes som det ogsaa allerede paapegedes i groenbogen, og integreringen af disse landes energisystemer i EU- systemet,

J. der henviser til behovet for at gennemfoere Europa-Parlamentets ovennaevnte beslutning af 20. september 1996 om samarbejde mellem OEst og Vest paa energiomraadet og inden for nuklear sikkerhed og navnlig det presserende behov for en bedre samordning og tilpasning af bevillingerne paa dette omraade efter de konkrete behov i de enkelte regioner, fjernelse af alle hindringer, der fortsat i for hoej grad haemmer de internationale investeringer og handelssamkvemmet, indfoerelse og fremme af en rationel energiudnyttelse i de central- og oesteuropaeiske lande og baeredygtig energiproduktion og oeget nuklear sikkerhed ved indfoerelse af et obligatorisk internationalt samarbejde, om muligt ved hjaelp af uafhaengige myndigheder,

K. der henviser til, at de nukleare problemer, som navnlig findes i de central- og oesteuropaeiske lande, goer det noedvendigt paa gennemskuelig vis at oege bevillingerne til forskning paa omraadet sikkerhed og behandling af nukleart affald, idet der samtidig ogsaa tages hensyn til de seneste officielle indroemmelser af nye kritiske situationer i Tjernobyl,

L. der henviser til, at Kommissionen med rette mener, at der er behov for at fortsaette bestraebelserne paa via forskning og udvikling at konkretisere EU's energipolitik yderligere,

1. glaeder sig over, at Kommissionen i vid udstraekning har optaget EP's forslag i anledning af groenbogen »Mod en ENERGIPOLITIK for Den Europaeiske Union« i sin hvidbog og kan tilslutte sig principperne heri;

VEDVARENDE ENERGI

2. opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at udvikle et finansieringsprogram til fremme af vedvarende energi og samtidig godkende en model for baeredygtig udvikling, som tager sigte paa at reducere energiforbruget. Dette program til fremme af vedvarende energi skal bl.a. omfatte:

- vurdering af mulighederne for at indfoere en groen moms,

- gradvis afvikling af direkte og indirekte stoette, der fremmer brugen af fossile braendstoffer,

- skattebegunstigelse for investeringer i udviklingen af vedvarende energi,

- muligheder for at relatere afskrivningen af investeringer i vedvarende energi til den maengde energi, der tilfoeres nettet, samt omkostningsdaekkende priser og regler for energitilfoersler,

- udformning af et fremskyndet afskrivningsprogram for foraeldede og forurenende fyringsanlaeg,

- indfoejelse af et nyt F& U-program i det 5. rammeprogram, hvorved energivirksomhedernes og erhvervslivets investeringer kan nedbringes;

3. anser det for noedvendigt at oege de vedvarende energikilders andel af primaerenergiforbruget i EU inden aar 2010 med mindst 15%, navnlig ved oeget anvendelse af biomasse;

4. opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at undersoege mulighederne for at forbedre adgangen til elektricitetsnettet for vedvarende energi, bl.a. ved:

- obligatorisk aftagelse af vedvarende energi (f.eks. »non-fossil fuel obligation«),

- en tilbagekoebsgaranti for vedvarende energi produceret i smaa anlaeg,

- indfoejelse af en obligatorisk procentsats for vedvarende energi i definitionen af den offentlige forsyningspligt, og

- gennemfoerelse af offentlige kampagner for at faa forbrugerne til at anvende vedvarende energi, selv om den er lidt dyrere;

5. har noteret sig Kommissionens indsats for at videreudvikle instrumentariet for en baeredygtig energipolitik, og opfordrer i den forbindelse isaer til oeget brug af energieffektivitetsmaerkning og aftaler om energieffektivitet og -besparelser, som f.eks. er indgaaet mellem myndighederne og erhvervslivet med positivt udfald i visse medlemsstater under iagttagelse af EU-konkurrencereglerne;

6. opfordrer Kommissionen til at undersoege de forskellige »bedste loesningsmodeller« for en central/lokal energiproduktion og distribution i medlemsstaterne og for produktion paa »forbrugsstedet«, saa distributions- og transmissionsudgifterne kan undgaas, og oensker disse resultater formidlet generelt til medlemsstaterne, og opfordrer Kommissionen til at udarbejde forslag herom;

7. opfordrer Kommissionen til saa hurtigt som muligt at udarbejde en meddelelse om varmekraftproduktion med analyse af anvendelsen (herunder elektricitetsdirektivets virkning for udbredelsen af varmekraftproduktion) og udarbejde forslag for at fremme anvendelsen af varmekraftproduktion i medlemsstaterne og fjerne eksisterende hindringer og udarbejde forslag med henblik paa en mere decentral og mere lokal energiproduktion;

8. forventer, at Kommissionen via undersoegelser, konferencer, demonstrationsprojekter osv. skaber forstaaelse i medlemsstaterne for varmekraftproduktion som en meget vigtig standard ved opfoerelsen af nye anlaeg og om muligt gennemfoerer den kombinerede produktion i forbindelse med eksisterende og innovative industriprojekter, der producerer varme for at oege energiproduktionen og dermed begraense emissionerne af forurenende stoffer f.eks. CO2;

9. oensker, at Kommissionen undersoeger, i hvilket omfang det er muligt at udvikle finansielle instrumenter, som kan fremme varmekraftproduktion baade i mindre og stoerre maalestok og sikre oeget afskrivning og dermed lukning af foraeldede, staerkt forurenende anlaeg;

10. gentager paa ny kravet om EU-normer for produkter til fremstilling af vedvarende energi, fremme af vedvarende energi ved at anvende denne energiform i offentlige bygninger, uddannelse inden for bygningsteknologi, udbredelse af produktinformation og fjernelse af den nuvaerende diskriminering af vedvarende energi;

11. forventer, at Kommissionen skaerper standarderne for apparater inden for rammerne af det teknisk og oekonomisk mulige og indfoerer en energieffektivitetsmaerkning af apparater;

12. opfordrer Kommissionen til ved fastsaettelsen af minimumsafgiftssatser for en raekke braendstoffer (CO2-energiafgiften) at sikre,

- at minimumsafgiftssatserne, saa vidt det er praktisk muligt, baseres paa braendstoffernes CO2-indhold, saa der reelt bliver tale om en internalisering af de eksterne omkostninger og tages hensyn til de enkelte braendstoffers miljoeeffekt,

- at minimumsafgiftssatserne fastsaettes paa et saadant niveau, at det maerkbart bidrager til Faellesskabets internationale forpligtelser til nedbringelse af CO2-emissionen;

13. forventer, at Kommissionen ogsaa goer en indsats for at udvikle et saerskilt marked for vedvarende energi uden for EU ved:

- i samarbejde med Verdensbanken at fjerne bureaukratiske hindringer i lokale banker i tredjelande, saa vedvarende energi kan indfoeres i stor maalestok,

- at anspore EU-eksport inden for vedvarende energi samt af teknologioverfoersel fra EU,

- at oprette EU-centre for vedvarende energi i tredjelande og udvikle netvaerk under MEDA-projektet,

- at udarbejde et biomasseprogram for de central- og oesteuropaeiske lande forud for deres tiltraedelse af EU og fremme teknologioverfoerslen paa dette omraade,

- i samarbejde med Verdensbanken at udarbejde langsigtede finansieringsplaner for tredjelande, der oensker at producere vedvarende energi,

- paa Verdenshandelskonferencen i Singapore at understrege noedvendigheden af at udvikle et saadant marked,

- at udforme faelles gennemfoerelsesplaner for EU og tredjelande til nedbringelse af CO2-emissionen samt faglig bistand og hjaelp ved indfoerelsen af vedvarende energi,

- at oprette en boers for vedvarende energiprodukter og EU-virksomheders demonstrationsprojekter i tredjelande;

14. tager de forslag om en baeredygtig energipolitik til efterretning, som EU har fremfoert under de internationale droeftelser om klimaaendringer og inden for rammerne af Berlin-mandatet med henblik paa udarbejdelsen af en tillaegsprotokol til FN's rammekonvention om klimaaendringer, og opfordrer Kommissionen til i samraad med medlemsstaterne, og saa vidt det er praktisk muligt, at integrere disse forslag i den videre udvikling af en baeredygtig energipolitik;

15. opfordrer Kommissionen til i samarbejde med Parlamentet at bestraebe sig til det yderste paa at forsvare og fremme SAVE II-programmet og direktivet om rationel planlaegning som EU's CO2-strategier; mener desuden, at der boer opstilles maalsaetningstal, f.eks. en stabilisering af CO2-emissionerne inden 2005 paa 1990-niveauet, en aarlig stigning paa 1% i anvendelsen af vedvarende energi, og som maal for energieffektiviteten at reducere forbruget af primaerenergi med 1 1/2% om aaret; kraever, at SAVE II-programmet skal vaere tilgaengeligt for landene i Middelhavsomraadet paa grund af de gunstige graenseoverskridende virkninger;

16. ser gerne, at der i planerne for en mere intensiv udnyttelse af vedvarende energikilder laegges oeget vaegt paa mulighederne for at udnytte vandet i de forskellige europaeiske vand- og havomraader til bl.a. at fremstille hydroenergi;

17. opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at tilrettelaegge en konference om baeredygtigt byggeri, som ogsaa skal beskaeftige sig med anvendelse af vedvarende energi, exergi og anvendelse af forbrugs- og genbrugsstandarder for energi, og til at oprette en saakaldt task force- afdeling i Kommissionen for oeko-byggeri;

18. forventer, at Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne tilrettelaegger en omfattende kampagne for vedvarende energi og energibesparelser med offentlig stoette; denne kampagne skal omfatte information, demonstration, undersoegelser, samarbejde mellem innovative byer paa dette omraade, projekttilskud osv.; i denne sammenhaeng forventes det, at Kommissionen opstiller kriterier for vurdering af medlemsstaternes tilskudsordninger paa baggrund af principperne om fri konkurrence;

19. kraever, at Kommissionen udarbejder et samfundsvidenskabeligt FTU- program med retningslinjer for individuel og kollektiv adfaerd med det formaal at fremme energibesparelser og navnlig nedsaette energiforbruget;

GAS

20. konstaterer, at der er behov for en videreudvikling af de vejledende principper for gassektoren, og opfordrer Kommissionen til at fremskynde dette arbejde snarest og indlede droeftelser med EP herom;

21. oensker i forbindelse med gassektoren, at der afsaettes flere bevillinger til forskning og udvikling bl.a. med hensyn til udnyttelse (udvindingsmetoder for smaa forekomster), store oplagringsmuligheder, besparelsesmetoder, kulforgasning, nye anvendelsesformer (bl.a. automobilsektoren) og anvendelsen af gas sammen med andre energiformer, hvorved energiudbyttet oeges kraftigt (bl.a. gasfyrede kombinerede anlaeg);

INTERNATIONAL SAMMENHAENG

22. opfordrer Kommissionen til at lade det indgaa som en maalsaetning i energipolitikken at mindske afhaengigheden af import;

23. anser det for noedvendigt, at Kommissionen saa hurtigt som muligt afholder en eller flere velforberedte regionale energikonferencer i samarbejde med G-7, EBRD, WANO, EIB, Verdensbanken og IMF samt med ikke-statslige energiorganisationer i de central- og oesteuropaeiske lande for at finde frem til den bedste maade, hvorpaa energipolitikken kan fremmes i de enkelte lande ved:

- at frigoere oekonomisk vaekst fra energiforbruget og opnaa et mindre energiforbrug inden for svaerindustrien med det maal at haeve energieffektiviteten med mindst 10 procentpoints, saa den kommer paa EU-niveau,

- at udforme en pakke af energieffektivitetsforanstaltninger inden for energiproduktion og -distribution, varmeproduktion og -distribution til husholdningerne og energibesparelseskampagner,

- at fremme investeringer i energi, ogsaa via EU-virksomheder, bl.a. ved udformning af et attraktivt program for direkte udenlandske investeringer i samarbejde med de vestlige penge- og finansieringsinstitutter,

- at udvikle prisbillige teknologier til maaling af energiforbruget, navnlig i husholdningerne, saa energiregningen i hoejere grad kan opgoeres paa individuel basis,

- at fremme installeringen af gasfyrede kraftvarmevaerker (»CO- generation«) og anvendelse af kraftvarmeproduktion i stoerre maalestok,

- at fremskynde anvendelsen af vedvarende energikilder, navnlig i tyndtbefolkede omraader med det maal, at mindst 10% af energiproduktionen i Central- og OEsteuropa i 2015 skal stamme fra vedvarende energikilder,

- at fremskynde privatiseringen af energisektoren og adskille produktion, transit og distribution,

- at lade transit- og koblingspriser udregne efter ikke-diskriminerende og gennemsigtige kriterier,

- at udvikle institutioner, der kan bidrage til at forbedre energimarkedets funktion, udforme energibesparelsesprogrammer samt til hurtig indfoerelse af vedvarende energikilder,

- forhoejelse af sikkerhedsmaalsaetningerne i forbindelse med anvendelse af atomenergi under IAE´s auspicier; bortskaffelse af nukleart affald og indgaaelse af aftaler - i samarbejde med de omliggende lande - om styrkelse af sikkerheden og lukning af farlige atomkraftvaerker; i den forbindelse er der behov for import af energi til overkommelige priser som erstatning herfor; der boer traeffes aftale med de internationale finansinstitutter om eventuelle finansielle arrangementer;

24. oensker, at alle atomlande, herunder det tidligere Sovjetunionen, opfordres til at blive aktive medlemmer af den internationale sikkerhedskonvention. Dette maa fremover goeres til en betingelse for at modtage finansiel stoette;

25. foreslaar oprettelse af et energipanel for nuklear sikkerhed, som skal raadgive Kommissionen med hensyn til, hvorledes projekter skal gennemfoeres i de central- og oesteuropaeiske lande, og med hensyn til de indgivne projekter, og som boer underrette Parlamentet om alle dets henstillinger; til forberedelse heraf skal isaer driftsledere med kendskab til sovjetteknologi i de central- og oesteuropaeiske lande og SNG-landene anmodes om - i samraad med nationale sikkerhedsmyndigheder - at udfaerdige en liste over de mest presserende sikkerhedsforbedringer i deres atomanlaeg;

26. oensker aendrede PHARE- og TACIS-projektkriterier, hvor der laegges mindre vaegt paa gennemfoerelsen af undersoegelser og raadgivning og mere vaegt paa supplerende finansiering og samfinansiering af resultaterne af de regionale energikonferencer;

27. oensker, at Kommissionen samordner den finansielle stoette fra IMF, Verdensbanken, EBRD, EIB med PHARE- og TACIS-midlerne for sammen med private pengeinstitutter og virksomheder og det paagaeldende central- eller oesteuropaeiske land at finde de bedst mulige finansieringsordninger for at stoette resultaterne af de regionale konferencer, og oensker periodiske beretninger fra Kommissionen herom;

28. fastholder endnu engang, at der er behov for en energiaftale med landene i Middelhavsomraadet samt for udvikling af bilaterale energiforbindelser mellem disse lande og EU (f.eks. ved fremme af gasinvesteringer mellem Algeriet og EU);

29. gaar derfor ind for, at der knyttes naermere aftalemaessige forbindelser med de vigtigste olieproducerende tredjelande, og oensker i den forbindelse, at Kommissionen fremskynder forhandlingerne med landene i Samarbejdsraadet for Golfstaterne om indgaaelsen af en frihandelsaftale;

30. understreger noedvendigheden af en global harmonisering af miljoeforskrifter i energisektoren for at imoedegaa verdensomspaendende konkurrenceforvridninger til skade for EU, som paa dette omraade har opnaaet et hoejt miljoebeskyttelsesniveau;

FORSKNING OG DEMONSTRATION

31. opfordrer Kommissionen til at udarbejde et »demonstrationsprogram for vedvarende energikilder« og et »demonstrationsprogram for energieffektivitet« og fremme begge programmer paa lige fod med de i Euratom-traktaten omhandlede forpligtelser til fremme af kerneenergien og det deraf foelgende »vejledende kerneenergiprogram« (PINC);

32. opfordrer Kommissionen til at forelaegge planer for en betydelig udvidelse af demonstrationsaktiviteterne for projekter inden for vedvarende energi og energieffektivitet under det femte rammeprogram;

33. opfordrer Kommissionen til at forelaegge planer, som sikrer F& U i vedvarende energi og energieffektivitet paa samme niveau, som det foreslaas for kerneenergi under det femte rammeprogram;

34. opfordrer Kommissionen til at goere en yderligere indsats for at hoejne effektiviteten for eltransmissionsledninger (netledninger);

35. opfordrer Kommissionen til at udarbejde et sammenhaengende FTU program med udgangspunkt i dels de forskellige programmer, som f.eks. SYNERGI, THERMIE, SAVE osv., og dels det fjerde rammeprogram, de faelles forskningscentre PHARE, TACIS, ERIKA, Euratom, osv., og med en bedre fordeling af bevillingerne til programmerne vedroerende vedvarende energi;

36. oensker, at der i det femte rammeprogram optages et afsnit om »Energi og Miljoe« med hovedvaegt paa demonstrationsprojekter for vedvarende energi og vellykket markedsintroduktion; endvidere oenskes oeget inddragelse af de smaa og mellemstore virksomheder som underleverandoerer ved EU's forsknings- og udviklingsindsats, da en stor del af forskningen for oejeblikket udfoeres af smaa og mellemstore virksomheder og store statslige forskningsorganisationer;

37. ser gerne, at Kommissionen sammen med medlemsstaterne vurderer, hvorledes anvendelsen af alle disponible energiforvaltningsforanstaltninger kan fremmes paa efterspoergselssiden ved at internalisere de eksterne omkostninger og fordele, og ser ligeledes gerne, at Kommissionen sammen med medlemsstaterne udformer demonstrations- og informationsprogrammer for at fremme brugen af varmepumper, som giver vaesentlige energibesparelser inden for boligopvarmning;

REGIONALPOLITIK

38. kraever, at der tages hensyn til regionale aktiviteter inden for omraadet vedvarende energikilder, der fremmer regionale loesningsmodeller for at fremme jobskabelsen paa regionalt plan og mindske regionernes afhaengighed af eksterne energikilder;

39. paapeger, at strukturfondene er den vigtigste kilde for faellesskabsfinansiering af projekter i energisektoren, og anmoder Kommissionen om at styrke koordineringen mellem strukturinvesteringerne og energipolitiske prioriteringer;

40. opfordrer Kommissionen til at sikre, at forslagene om og anvendelsen af den faelles energipolitik paa basis af hvidbogen og Europa-Parlamentets henstillinger i hoejere grad bidrager til at styrke de mindre udviklede regioner som led i den oekonomiske og sociale samhoerighedspolitik;

41. stoetter de regionale og lokale myndigheders repraesentation i Det Raadgivende Udvalg om Energi og opfordrer Kommissionen til at sikre, at de regionale og lokale myndigheder kan uddybe deres rolle i virkeliggoerelsen af de faelles energipolitiske maalsaetninger;

42. opfordrer Kommissionen til at laegge stoerre vaegt paa sin politik vedroerende regionale og lokale myndigheder, saa disse kan bidrage til virkeliggoerelsen af de faelles maalsaetninger, navnlig:

- fjernvarme- og centralvarmeteknologier,

- udnyttelse af lokale vedvarende energikilder,

- adgang for lokale og regionale energiproducenter til nationale og europaeiske net,

- etablering af den faelles struktur og deres ansvar i forbindelse med energiforbruget,

- fremme af en blandet bymaessig struktur og inddragelse af informationssamfundets muligheder for i praksis at nedbringe trafikmaengden,

- udnyttelsen af groenne afgifter i trafikken for at beskytte miljoeet og fremme brugen af kollektive transportmidler;

43. opfordrer Kommissionen til at sikre, at der i energiraadgivningsorganerne ogsaa tages hensyn til den enkelte borgers interesser, baade hvad angaar miljoe og finansielle interesser;

44. finder, at samspillet mellem regioner og byer inden for rammerne af SAVE-programmet som foreslaaet i hvidbogen (pkt. 121) boer have en gunstig virkning for de mindre udviklede regioner som led i den oekonomiske og sociale samhoerighedspolitik;

TRANSPORT

45. opfordrer Kommissionen til at ivaerksaette et langt mere maalrettet lovgivningsprogram for hurtigt at hoejne energieffektiviteten inden for vejtransport;

46. opfordrer indtraengende Kommissionen til at goere en stor indsats for at skabe konsens mellem medlemsstaterne om indfoerelsen af standarder for energibesparende motorer med lav emission og om foranstaltninger inden for trafikstyring til nedbringelse af energiforbruget; opfordrer Kommissionen til at laegge mere vaegt paa F& U med henblik paa brugen af eldrift i transportteknikken ved hjaelp af forbedret batteriteknologi;

47. tilslutter sig Kommissionens forslag til arbejdsprogram i bilaget paa betingelse af, at Kommissionen accepterer de i denne beslutning anfoerte supplerende aktiviteter, eller at de af Kommissionen foreslaaede aktiviteter aendres i overensstemmelse hermed;

* * *

48. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Raadet, medlemsstaternes og ansoegerlandenes regeringer og parlamenter.