Særberetning Bliver EU’s støtte 
til investeringer 
og salgsfremstød 
i vinsektoren forvaltet 
godt, og er der 
dokumentation for 
støttens resultater med 
hensyn til EU-vinenes 
konkurrenceevne?DA 2014  nr. 09

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2014
ISBN 978-92-872-0301-4
doi:10.2865/67810
© Den Europæiske Union, 2014
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
DA 2014  nr. 09
Særberetning Bliver EU’s støtte 
til investeringer 
og salgsfremstød 
i vinsektoren forvaltet 
godt, og er der 
dokumentation for 
støttens resultater med 
hensyn til EU-vinenes 
konkurrenceevne?
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)
02
 Indhold
Punkt
 Forkortelser
 Glossar
I-IX Resumé
1-11  Indledning
1-11  Vinsektoren i EU
12-15  Revisionens omfang og revisionsmetoden
16-80  Bemærkninger
16-34  Del I — Er investeringsforanstaltningen under den fælles markedsordning for vin udformet 
hensigtsmæssigt, og gennemføres den med behørigt hensyn til princippet om sparsommelighed?
18-21  Der er ikke et dokumenteret behov for supplerende investeringsforanstaltninger under den fælles 
markedsordning for vin …
22-25  … og gennemførelsen af investeringer under den fælles markedsordning for vin blev forsinket 
eller begrænset i nogle medlemsstater
26-29  De besøgte medlemsstater sikrer i begrænset omfang, at der kun ydes støtte til finansielt 
levedygtige projekter …
30-34  … og evaluerer ikke systematisk, om projektomkostningerne er rimelige
35-64  Del II — Er foranstaltningen vedrørende salgsfremstød udformet hensigtsmæssigt, og 
gennemføres den på en produktiv måde?
37-42  Støtte til salgsfremstød gives også til store virksomheder, som allerede har et godt omdømme 
og en tradition for eksport  …
43-47  … og som sandsynligvis ville have gennemført de pågældende salgsfremstød uden offentlig 
støtte (dødvægtseffekt)
48-51  Uklar definition af støtteberettigede udgifter indtil 2013
03 Indhold
52-54  Medlemsstaterne kontrollerer ikke altid, om der forekommer uregelmæssigheder med hensyn 
til dobbeltfinansiering
55-64  Utilstrækkelige revisionsspor undergraver effektiviteten af de besøgte medlemsstaters kontrol 
til sikring af salgsfremstødenes forekomst og støtteberettigelse
65-80  Del III — Foreligger der passende dokumentation for foranstaltningernes effekt?
65-70  Overvågningen og evalueringen af foranstaltningerne har fokus på output og finansiel gennemførelse, 
men der er endnu ikke tilstrækkelige oplysninger om de opnåede resultater
71-73  Effekten af investeringer under den fælles markedsordning for vin kan ikke uden videre skelnes 
fra effekten af investeringer under politikken for udvikling af landdistrikterne
74-75  Medlemsstaternes eksport af vin til tredjelande er steget …
76-80  … men det er svært at fastslå, i hvilken grad dette direkte kan tilskrives foranstaltningen 
vedrørende salgsfremstød
81-90  Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I  — Forsyningsbalance for EU-27 — de vigtigste poster
 Bilag II —  Bilag Xb til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007
 Kommissionens svar
04
 Forkortelser
EFRU : Den Europæiske Fond for Regionaludvikling
EGFL : Den Europæiske Garantifond for Landbruget
ELFUL : Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne
EU: Den Europæiske Union
EU-27 : Den Europæiske Union med 27 medlemsstater
FM for vin : Den fælles markedsordning for vin
ha: Hektar
hl: Hektoliter
UL: Udvikling af landdistrikter
USD : US-dollar
05
 Glossar
Andre vine : Vine, der ikke er støtteberettigede i forbindelse med salgsfremmende foranstaltninger, f.eks. bordvine 
uden angivelse af druesort.
Dødvægtseffekt : En situation, hvor et støttet projekt også ville være blevet gennemført helt eller delvis uden 
støtte.
Effektivitet : Princippet om effektivitet drejer sig om at nå de opstillede specifikke mål og de forventede resultater.
Eksportrestitutioner : Under den fælles landbrugspolitik fastsætter Den Europæiske Union minimumspriser 
for visse landbrugsprodukter. Disse minimumspriser er i mange tilfælde højere end verdensmarkedsprisen for 
de pågældende produkter. Når landbrugsprodukterne skal eksporteres til tredjelande (dvs. lande uden for EU), 
er det nødvendigt at dække forskellen mellem EU -prisen og verdensmarkedsprisen. Dette gøres ved at betale 
eksportrestitutioner til eksportørerne. Eksportrestitutionerne varierer over tid og afhængigt af de pågældende 
produktsektorer og produkter.
Enkeltbetalingsordningen : En støtteordning, der erstattede størstedelen af de hidtidige direkte støttebetalinger, 
og som indebærer, at støtten er afkoblet fra enhver forpligtelse til at producere. Betaling af det fulde støttebeløb er 
i stedet betinget af, at landbrugerne bevarer al deres jord i god landbrugs- og miljømæssig stand (GLM) og opfylder 
lovgivningsbestemte forvaltningskrav (SMR) — også kaldet »krydsoverensstemmelse«. Medlemsstaterne kan yde 
støtte til vinavlere ved at bevilge dem betalingsrettigheder som omhandlet i forordning (EF) nr. 1782/2003, afsnit III, 
kapitel 3, i overensstemmelse med bilag VII, litra O, i samme forordning.
Enkeltdruevine : Vine uden geografisk betegnelse, som på visse betingelser må bære en angivelse af druesorten. 
Disse vine er støtteberettigede under foranstaltningen vedrørende salgsfremstød.
Foranstaltning for høstforsikring : Støtte, der har til formål at bidrage til at beskytte producenternes indtægter, 
når disse berøres af naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, sygdomme eller skadedyrsangreb.
Foranstaltning til destillation af biprodukter : Støtte ydet til frivillig eller obligatorisk destillation af biprodukter 
fra vinfremstilling (presserester fra vindruer samt vinbærme), der opfylder betingelserne i afsnit D i bilag XVb til 
Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007.
Foranstaltning til destillation til konsumalkohol : Hektarstøtte, der indtil den 31. juli 2012 kunne ydes til 
producenter for vin, der blev destilleret til konsumalkohol.
Foranstaltning til omstrukturering og omstilling af vindyrkningsarealer : Støtte til omstrukturering og 
omstilling af vindyrkningsarealer kan kun dække én eller flere af følgende aktiviteter: a) sortsomstilling, også 
ved hjælp af dobbeltpodning, b) flytning af vindyrkningsarealer, c) forbedring af driftsmetoder. Den normale 
fornyelse af udtjente vindyrkningsarealer betragtes ikke som en omstrukturerings- og omstillingsaktivitet. Støtten 
til omstrukturering og omstilling af vindyrkningsarealer kan kun ydes som: a) godtgørelse til producenterne 
for indkomsttab i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltningen, b) tilskud til omstrukturerings- og 
omstillingsomkostningerne.
Foranstaltning vedrørende gensidige fonde : Gensidige fonde yder støtte til producenter, der ønsker at forsikre 
sig mod markedssvingninger. Fællesskabsstøtte til oprettelse af gensidige fonde kan ydes i form af midlertidig og 
degressiv støtte til dækning af fondenes administrative omkostninger. Ingen medlemsstater benyttede sig af denne 
foranstaltning.
06 Glossar
Foranstaltning vedrørende salgsfremstød : Støtte til oplysningsforanstaltninger og salgsfremmende 
foranstaltninger for fællesskabsvine. De salgsfremmende foranstaltninger gælder for vine med beskyttet 
oprindelsesbetegnelse eller geografisk betegnelse eller vine med angivelse af druesort. Foranstaltningerne kan 
kun være: a) public relations, salgsfremme eller reklame, b) deltagelse i arrangementer, messer eller udstillinger 
af international betydning, c) oplysningskampagner, d) undersøgelser af nye markeder, som er nødvendige for at 
udvide afsætningsmulighederne, og e) evalueringsundersøgelser af resultaterne af oplysningsforanstaltninger 
og salgsfremmende foranstaltninger. Fællesskabets tilskud til salgsfremstød må højst udgøre 50 % af de 
støtteberettigede udgifter (artikel 103p i forordning (EF) nr. 1234/2007).
Forsvarlig økonomisk forvaltning : Ifølge artikel 27 i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers 
almindelige budget (»finansforordningen« (EFT L 248 af 16.9.2002)) dækker begrebet forsvarlig økonomisk 
forvaltning principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet.
Grøn høst -foranstaltning : Ved grøn høst forstås fuldstændig destruktion eller fjernelse af endnu ikke modne 
drueklaser, der bringer udbyttet af det pågældende areal ned på nul. Støtten til grøn høst kan ydes som 
godtgørelse i form af et fast beløb pr. hektar, der skal fastsættes af den berørte medlemsstat.
Investeringsforanstaltning : Støtte til materielle og/eller immaterielle investeringer i forarbejdningsfaciliteter, 
vinbedriftinfrastruktur og markedsføring af vin, der generelt forbedrer virksomhedens resultater og vedrører ét eller 
flere af følgende punkter: a) produktion eller markedsføring af produkter, der er omhandlet i bilag XIb til forordning 
(EF) nr. 1234/2007; b) udvikling af nye produkter, processer og teknologier i forbindelse med de produkter, der er 
omhandlet i bilag XIb.
Koncentreret druemost : Koncentreret druemost er ikkekaramelliseret druemost, som er fremstillet ved delvis 
inddampning af druemost under anvendelse af enhver anden godkendt metode end direkte opvarmning.
Krisedestillation : Støtte ydet indtil den 31. juli 2012 til frivillig eller obligatorisk destillation af overskydende vin, 
som medlemsstaterne træffer afgørelse om i begrundede krisetilfælde, for at mindske eller fjerne overskuddet og 
samtidig sikre kontinuitet i leveringen fra den ene høst til den anden.
Landdistriktsudviklingsprogram : Et dokument, der udarbejdes af medlemsstaten eller regionen og godkendes af 
Kommissionen, og som anvendes til at planlægge gennemførelsen af politikken for udvikling af landdistrikterne.
Nationalt støtteprogram/nationalt rammebeløb : De vinproducerende medlemsstater anvender midlerne fra 
EU’s fælles markedsordning for vin i forbindelse med nationale støtteprogrammer til finansiering af specifikke 
foranstaltninger til støtte for vinsektoren (artikel 103i i forordning (EF) nr. 1234/2007). Medlemsstaterne 
forelægger Kommissionen femårige støtteprogrammer, der indeholder foranstaltninger i overensstemmelse med 
bestemmelserne for vinsektoren (artikel 103k i forordning (EF) nr. 1234/2007).
07 Glossar
Produktionsår : Produktionsåret for vinprodukter (beskrevet i del XII i bilag I til forordning (EF) nr. 1234/2007). Det 
begynder den 1. august hvert år og slutter den 31. juli det følgende år.
Produktivitet : Princippet om produktivitet drejer sig om at sikre et optimalt forhold mellem de anvendte 
ressourcer og de opnåede output eller resultater.
Programmeringsperiode : De nationale støtteprogrammer udarbejdes for en periode på fem år. Perioden 2009-2013 
er den første programmeringsperiode, og perioden 2014-2018 er den anden.
Rydningspræmie : Støtte ydet til vindyrkere for permanent rydning af alle vinstokke på en parcel eller en bedrift.
Sparsommelighed : Princippet om sparsommelighed drejer sig om at opnå bestemte output eller resultater med de 
laveste omkostninger.
08
 Resumé
I
Den Europæiske Union (EU) er verdens største vinpro -
ducent. I 2008 gennemførte Rådet en reform af den fæl -
les markedsordning for vin, som primært havde til mål 
at forbedre EU -vinproducenternes konkurrenceevne og 
skabe bedre balance mellem udbud og efterspørgsel, 
efter at der længe havde været et vedvarende struktur -
betinget udbudsoverskud i forhold til efterspørgslen. 
De vigtigste finansielle instrumenter i denne reform 
omfatter en midlertidig rydningsordning og etable -
ringen af nationale støtteprogrammer, hvor medlems -
staterne blandt 11 tilgængelige foranstaltninger vælger 
dem, der passer bedst til deres særlige situation.
II
I en tidligere revision1 beskæftigede Retten sig med 
foranstaltningen til rydning af vinmarker, hvis primære 
mål var at skabe bedre balance mellem udbud og 
efterspørgsel. I forbindelse med nærværende revision 
undersøgte Retten, om EU’s støtte til investeringer og 
salgsfremstød i vinsektoren bliver forvaltet godt, og om 
der er dokumentation for støttens resultater med hen -
syn til EU -vinenes konkurrenceevne. Retten konkluderer, 
at forvaltningen af støtten til investeringer og salgs -
fremstød i vinsektoren i de første år af den periode, som 
revisionen omfatter, var negativt påvirket af de udform -
nings- og gennemførelsessvagheder, der er beskrevet 
i denne beretning, og at der ikke altid var dokumenta -
tion for effekten på EU -vinenes konkurrenceevne.
III
Der er ikke et dokumenteret behov for en supple -
rende investeringsforanstaltning, som er forbeholdt 
vinsektoren, eftersom der allerede fandtes en tilsva -
rende foranstaltning under politikken for udvikling af 
landdistrikterne. Denne supplerende foranstaltning 
er en kilde til kompleksitet, den skabte administrative 
hindringer, og i nogle medlemsstater førte den til 
forsinkelser i gennemførelsen eller til alt for restriktive 
praksis med hensyn til investeringernes støtteberet -
tigelse. Da revisionen fandt sted, måtte en stor del af 
medlemsstaternes oprindelige tildelinger til investe -
ringsforanstaltningen omfordeles til andre foranstalt -
ninger i de nationale støtteprogrammer.
1 Revisionsrettens særberetning nr. 7/2012, »Reformen af den fælles 
markedsordning for vin: Hidtidige fremskridt« ( http://eca.europa.eu ).IV
Endvidere blev investeringsforanstaltningen ikke 
gennemført med behørigt hensyn til princippet om 
sparsommelighed. De fleste af de reviderede med -
lemsstater sikrede ikke, at kun levedygtige projekter 
modtog støtte, og der var en risiko for overforbrug, 
fordi det ikke systematisk blev evalueret, om projekt -
omkostningerne var rimelige.
V
Ofte bruges salgsfremstød til at konsolidere tilstede -
værelsen på eksisterende markeder snarere end til at 
generobre tidligere markeder eller erobre nye. Trods 
hensigten om at give SMV’er fortrinsstilling blev der 
også ydet finansiering til store virksomheder.
VI
Medlemsstaterne var ikke tilstrækkelig selektive i forbin -
delse med gennemførelsen af foranstaltningen vedrø -
rende salgsfremstød. Navnlig fandt Retten klare tilfælde, 
hvor støttemodtagerne også uden EU -støtte ville have 
afholdt omkostningerne til salgsfremstød. Endvidere var 
omkostningerne til salgsfremstød, generalomkostnin -
gerne og omkostningerne til gennemførelsesorganer 
utilstrækkeligt begrundet, idet dokumentationen var 
dårlig eller mangelfuld. Dette undergraver effektivite -
ten af medlemsstaternes dokumentkontrol til sikring af 
salgsfremstødenes forekomst og støtteberettigelse.
VII
Der budgetteres med, at medlemsstaternes midler til 
foranstaltningen vedrørende salgsfremstød i program -
meringsperioden 2014-2018 skal mere end fordobles 
i forhold til de midler, der blev brugt i den foregående 
programmeringsperiode2. I betragtning af medlems -
staternes vanskeligheder med at få brugt det oprinde -
lige øremærkede budget til salgsfremstød i perioden 
2009-2013 er der en risiko for, at budgettet for perioden 
2014-2018 er for stort, og dermed for, at principperne 
for forsvarlig økonomisk forvaltning ikke vil blive fulgt.
2 I programmeringsperioden 2009-2013 blev der brugt 522  millioner  euro 
på foranstaltningen vedrørende salgsfremstød. Med henblik på 
programmeringsperioden 2014-2018 har medlemsstaterne afsat 
1 156 millioner euro til foranstaltningen vedrørende salgsfremstød 
(EU-27). Der er således tale om en stigning på 121 % i forhold til de 
midler, der blev brugt i den foregående periode.
Resumé 09
VIII
Kommissionen og de reviderede medlemsstater giver 
endnu ikke tilstrækkelige relevante oplysninger om de 
direkte resultater, der kan tilskrives foranstaltningerne. 
Med hensyn til investeringsforanstaltningen kan effek -
ten af investeringer under den fælles markedsordning 
for vin ikke uden videre skelnes fra effekten af inve -
steringer under politikken for udvikling af landdistrik -
terne. Med hensyn til foranstaltningen vedrørende 
salgsfremstød dækker de anvendte resultatindikatorer 
mange variabler, som ikke påvirkes af salgsfremstød. 
Der foreligger derfor endnu ikke dokumentation for 
foranstaltningernes resultater.
IX
På grundlag af disse bemærkninger anbefaler Retten 
følgende:
Med hensyn til investeringsforanstaltningen:
a) Med henblik på at rationalisere støtteordningen 
bør Kommissionen overvåge absorptionen af 
midler, analysere behovet for foranstaltningen 
og vurdere, om vinsektoren har brug for sup -
plerende investeringsstøtte i forhold til andre 
landbrugssektorer.
b) Medlemsstaterne bør mindske risikoen for mang -
lende sparsommelighed ved systematisk at vur -
dere projektomkostningernes rimelighed og ansø -
gerens finansielle levedygtighed. Resultaterne af 
denne vurdering bør dokumenteres tilstrækkeligt. 
Kommissionen bør sikre, at medlemsstaterne fore -
tager denne kontrol på en effektiv måde.
Med hensyn til foranstaltningen vedrørende 
salgsfremstød:
a) Den gældende forordning bør forhindre, at indi -
viduelle støttemodtagere i hver programmerings -
periode fremlægger et program for salgsfremstød 
i de samme lande. Kommissionen bør også be -
grænse støtteberettigelsen af reklame for mærker 
og lægge mere vægt på at give SMV’er fortrinsstil -
ling under foranstaltningen.b) Med henblik på at minimere risikoen for dødvægt 
bør Kommissionen sikre, at medlemsstaterne i de -
res udvælgelsesprocedurer afkræver støttemod -
tagerne klar dokumentation for deres behov for 
offentlig støtte, og at normale driftsomkostninger 
ikke finansieres over EU -budgettet.
c) Kommissionen bør sikre, at ekstraomkostninger, 
såsom omkostninger til gennemførelsesorganer 
og generalomkostninger, er berettigede, og at de 
ikke kan udgøre mere end en bestemt procentdel 
af de samlede omkostninger.
d) Medlemsstaterne bør sikre, at der er et tilfredsstil -
lende revisionsspor, som forbinder hvert enkelt til -
skud til salgsfremstød med specifikke og tilstræk -
keligt dokumenterede tiltag.
e) Kommissionen bør kræve, at medlemsstaterne 
evaluerer resultaterne af de salgsfremmende pro -
jekter mere omhyggeligt. Navnlig bør resultaterne 
af salgsfremstød vurderes på støttemodtagerni -
veau snarere end for hele EU’s vinsektor under 
ét. Medlemsstaterne bør gøre bedre brug af de 
rapporter, som støttemodtagerne udarbejder ved 
afslutningen af salgsfremstødene, til at vurdere og 
konsolidere deres resultater.
f) Efter en passende tid bør Kommissionen analysere, 
hvordan budgettet til de nationale støtteprogram -
mer i perioden 2014-2018 svarer til EU -vinsekto -
rens behov og medlemsstaternes absorptions-  
kapacitet. På grundlag af denne analyse bør Kom -
missionen om fornødent justere budgettet for at 
sikre, at medlemsstaterne har incitamenter til at 
gennemføre foranstaltningerne på en mere pro -
duktiv måde.
10
 Indledning
Vinsektoren i EU
01 
Den Europæiske Union er verdens 
største vinproducent. På ca. 3 millio -
ner ha vindyrkningsarealer produce -
rer EU i gennemsnit 158 millioner hl 
vin pr. år. Det gennemsnitlige årlige 
forbrug i EU er på ca. 127 millioner hl3. 
I produktionsåret 2011/12 blev der 
eksporteret ca. 23 millioner hl vin til 
tredjelande og importeret 14 millio -
ner hl vin, svarende til en markedsvær -
di på henholdsvis 8,6  milliarder  euro 
og 2,4  milliarder  euro4 (jf. vinforsy -
ningsbalancen i  bilag I ).
02 
I 2005, da Kommissionen påbegyndte 
det forberedende arbejde til en 
reform af den fælles markedsordning 
for vin, var den strukturbetingede 
overskudsproduktion af vin anslået 
til ca. 18,5 millioner hl.
03 
I en meddelelse til Rådet og Europa - 
Parlamentet5 angav Kommissionen 
den stigende ubalance mellem udbud 
og efterspørgsel som den vigtigste 
årsag til reformen af den fælles mar -
kedsordning. I 2007 offentliggjorde 
Kommissionen en konsekvensanalyse6 
med en evaluering af situationen i EU’s 
vinsektor. Denne konsekvensanalyse 
bekræftede, at der var en uholdbar 
markedsubalance, og at EU -vinene 
havde mistet konkurrenceevne i for -
hold til vine fra lande uden for EU.04 
I 2008 blev den fælles markedsordning 
for vin reformeret ved Rådets forord -
ning (EF) nr. 479/20087. Ifølge konse -
kvensanalysen var to af hovedmålene 
med reformen af den fælles markeds -
ordning for vin:
 —at forbedre de europæiske vines 
konkurrenceevne
 —at sikre en bedre balance mellem 
udbud og efterspørgsel.
05 
Fra den 1. august 2008 blev markedsin -
terventionsforanstaltningerne — f.eks. 
destillation, eksportrestitutioner og 
oplagringsforanstaltninger — grad -
vis reduceret, og den 31. juli 2012 
blev de helt indstillet8. Udgifterne til 
markedsintervention faldt fra 364  mil -
lioner  euro pr. år før gennemførelsen 
af reformen af den fælles markedsord -
ning for vin (2007/08) til nul i 2012/13.3 Eurostat — forsyningsbalance 
for vinsektoren — gennem  
snit for de fem seneste pro-  
duktionsår 
(2007/08 — 2011/12).
4 Datakilder: Dataudtræk fra 
Eurostats Comextdatabase 
den 24. juli 2013.
5 KOM(2006) 319 endelig af 
22. juni 2006.
6 SEC(2007) 893 final af 
4. juli 2007.
7 Rådets forordning 
(EF) nr. 479/2008 af 
29. april 2008 om den 
fælles markedsordning 
for vin, om ændring af 
forordning (EF) nr. 1493/1999, 
(EF) nr. 1782/2003, (EF) 
nr. 1290/2005 og (EF) 
nr. 3/2008 og om ophævelse 
af forordning (EØF) nr. 2392/86 
og (EF) nr. 1493/1999 
(EUT L 148 af 6.6.2008, 
s. 1). I august 2009 blev 
forordningen ophævet, og 
den fælles markedsordning 
for vin blev integreret i en 
enkelt fælles markedsordning, 
der blev etableret ved Rådets 
forordning (EF) nr. 1234/2007 
af 22. oktober 2007 om en 
fælles markedsordning for 
landbrugsprodukter og om 
særlige bestemmelser for 
visse landbrugsprodukter 
(EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1).
8 Kun foranstaltningen til 
destillation af biprodukter 
blev bevaret, da dens formål 
er at sikre produktion af 
kvalitetsvine og miljøvenlighed 
i vinproduktionen.
11 Indledning
06 
De vigtigste finansielle instrumenter 
i den reformerede fælles markedsord -
ning for vin i programmeringsperioden 
2009-2013 er:
a) Den frivillige ordning for rydning 
af vinmarker, som blev indført med 
det formål at skabe en vinsektor, 
der var afstemt efter markedsbe -
tingelserne, ved at give mulighed 
for at fjerne de mindst konkurren -
cedygtige vinmarker permanent. 
Denne ordning ophørte i pro -
duktionsåret 2010/11. 161 166 ha 
vinmarker er blevet ryddet under 
ordningen. De samlede EU -ud-
gifter til ordningen beløb sig til 
ca. 1 025 millioner euro.
b) De nationale støtteprogrammer, 
også kaldet »nationale rammebe -
løb«: Et særligt budget stilles til rå -
dighed for medlemsstaterne, som 
kan udarbejde et femårigt støt -
teprogram bestående af en række 
foranstaltninger, der skal vælges 
blandt 11 mulige foranstaltninger9. 
Disse støtteprogrammer forelæg -
ges Kommissionen til godkendelse. 
18 medlemsstater modtager et 
årligt budget til deres nationale 
støtteprogrammer. I den første 
femårige programmeringsperiode 
var det samlede budget på 5,3 mil -
liarder  euro. De tilsvarende årlige 
budgetter pr. medlemsstat er 
angivet i  bilag II .
c) Overførsel af beløb10 til eksisteren-  
de programmer for udvikling af 
landdistrikterne med det formål at 
forhøje landdistriktsudviklingsstøt -
ten i de vinproducerende regioner.07 
Når der ses bort fra enkeltbetalings -
ordningen11, var de finansielt største 
foranstaltninger, som medlemsstater -
ne indførte i deres nationale støttepro -
grammer for programmeringsperioden 
2009-2013, foranstaltningen til om -
strukturering og omstilling af vindyrk -
ningsarealer (43 % af budgettet til de 
nationale støtteprogrammer, dvs. over 
2 milliarder  euro i femårsperioden), 
foranstaltningen til salgsfremstød og 
investeringsforanstaltningen (disse 
to foranstaltninger tegner sig hver 
for 10 % af budgettet til de nationale 
støtteprogrammer, dvs. henholdsvis 
522 og 518 millioner euro) (jf.  figur 1 ). 
Disse tre foranstaltninger har til formål 
at øge vinsektorens konkurrenceevne 
og afspejler hensigten med den nye 
fælles markedsordning for vin, som er 
at skifte fra markedsinterventionsfor -
anstaltninger til markedsorienterede 
foranstaltninger.9 Der er tale om følgende 
foranstaltninger: om-  
strukturering og omstilling 
af vindyrkningsarealer, 
grøn høst, gensidige 
fonde, høstforsikring, 
enkeltbetalingsordningen, 
salgsfremstød, investering, 
destillation af biprodukter 
samt tre midlertidige 
foranstaltninger, der 
ophørte den 31. juli 2012 
(destillation til konsumalkohol, 
krisedestillation og brug 
af koncentreret druemost).
10 Beløbene er fastsat 
i artikel 190a, stk. 2, 
i forordning (EF) nr. 1234/2007, 
baseret på de historiske 
udgifter under Rådets 
forordning (EF) nr. 1493/1999 
af 17. maj 1999 om den fælles 
markedsordning for vin 
(EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1) til 
interventionsforanstaltninger 
til regulering af 
landbrugsmarkederne, 
jf. artikel 3, stk. 1, litra b), 
i Rådets forordning (EF) 
nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 
om finansiering af den fælles 
landbrugspolitik (EUT L 209 
af 11.8.2005, s. 1).
11 Enkeltbetalingsordningen er 
en af de foranstaltninger, der 
er til rådighed i de nationale 
støtteprogrammer, men 
den anses ikke for at bidrage 
direkte til vinsektorens 
konkurrenceevne. De afsatte 
midler til denne foranstaltning 
i perioden 2009-2013 beløber 
sig til 510 millioner euro.
12 Indledning
08 
Under investeringsforanstaltningen 
ydes der støtte til materielle og/eller 
immaterielle investeringer i forarbejd -
ningsfaciliteter, vinbedriftinfrastruktur 
og markedsføring af vin. Målet med 
støtten er at forbedre virksomhedens 
resultater generelt12. Medlemsstaterne 
skal definere, hvilke investeringsope -
rationer der er støtteberettigede. Den 
maksimale støttesats er 40 %13 af de 
støtteberettigede investeringsom -
kostninger, som i de projekter, Retten 
havde udvalgt, lå mellem 6 000 euro 
til anskaffelse af en ny maskine til 
påsætning af skruelåg og 10,3 mil -
lioner  euro til opførelse og indretning 
af et nyt kooperativ, der skulle samle 
flere forskellige kooperativer.12 Artikel 103u i forordning (EF) 
nr. 1234/2007.
13 Andre støttesatser: 50 % 
i områder, der er klassificeret 
som konvergensregioner 
i overensstemmelse med 
Rådets forordning (EF) 
nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 
om generelle bestemmelser 
for Den Europæiske Fond 
for Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond og 
Samhørighedsfonden og 
ophævelse af forordning 
(EF) nr. 1260/1999 
(EUT L 210 af 31.7.2006, 
s. 25), 75 % i fjernområder 
i overensstemmelse med 
Rådets forordning (EF) 
nr. 247/2006 af 30. januar 2006 
om særlige foranstaltninger 
på landbrugsområdet i EU’s 
fjernområder (EUT L 42 
af 14.2.2006, s. 1) og 65 % 
på de mindre øer i Det 
Ægæiske Hav, jf. Rådets 
forordning (EF) nr. 1405/2006 
af 18. september 2006 om 
særlige foranstaltninger på 
landbrugsområdet til fordel for 
de mindre øer i Det Ægæiske 
Hav og om ændring af 
forordning (EF) nr. 1782/2003 
(EUT L 265 af 26.9.2006, s. 1).Figur 1De største foranstaltninger i de nationale støtteprogrammer (programmerings-  
perioden 2009-2013)
Omstrukturering 43 %
Salgsfremstød 10 %Andre* 14 %
Enkeltbetalingsordningen 10 % 
Investeringer 10 %Afsluttede foranstaltninger** 13 %
* Destillation af biprodukter, høstforsikring, grøn høst og igangværende planer i henhold til forordning 1439/1999.
** Foranstaltninger afsluttet fra og med produktionsåret 2012/13:  destillation til konsumalkohol, krisedestillation og brug af koncentreret druemost.
Kilde:  Kommissionen — finansielle oversigter indsendt af medlemsstaterne, oktober 2013.
13 Indledning
09 
Under foranstaltningen vedrørende 
salgsfremstød ydes der støtte til op -
lysningsforanstaltninger og salgsfrem -
mende foranstaltninger for fælles -
skabsvine i tredjelande med det formål 
at forbedre disses konkurrenceevne 
i de pågældende lande14. Denne foran -
staltning omfatter:
 —public relations, salgsfremme eller 
reklame, der sætter fokus på forde -
lene ved Fællesskabets produkter, 
specielt med hensyn til kvalitet, fø -
devaresikkerhed eller miljøvenlighed
 —deltagelse i arrangementer, messer 
eller udstillinger af international 
betydning
 —oplysningskampagner, navnlig om 
Fællesskabets ordninger for oprin -
delsesbetegnelser, geografiske be -
tegnelser og økologisk produktion
 —undersøgelser af nye markeder, 
som er nødvendige for at udvide 
afsætningsmulighederne
 —evalueringsundersøgelser af 
resultaterne af oplysningsforan -
staltninger og salgsfremmende 
foranstaltninger15.10 
Den maksimale støttesats for salgsfrem -
mende foranstaltninger er 50 % af de 
støtteberettigede omkostninger, som 
i de projekter, Retten havde udvalgt, 
lå mellem 30 000 euro til public relati -
ons-tiltag og 32,6 millioner euro til et 
fuldt sæt af de salgsfremmende tiltag, 
der er anført i det foregående punkt.
11 
Investeringsforanstaltningen og for -
anstaltningen vedrørende salgsfrem -
stød i de nationale støtteprogrammer 
forvaltes ved delt forvaltning mellem 
Kommissionen og medlemsstaterne. 
Det betyder, at Kommissionen har det 
overordnede ansvar for forvaltningen 
af foranstaltningen, selv om gennem -
førelsen er overdraget til medlemssta -
terne. Det er således i vid udstrækning 
medlemsstaterne, der står for gennem -
førelsen af investeringsforanstaltnin -
gen og foranstaltningen vedrørende 
salgsfremstød samt de tilhørende 
kontrolsystemer16. De endelige støtte -
modtagere under disse foranstaltnin -
ger skal opfylde de betingelser, der er 
fastsat i EU -lovgivningen samt i natio -
nal/regional lovgivning.14 På grundlag af Rådets 
forordning (EF) nr. 3/2008 
af 17. december 2007 om 
oplysningskampagner 
og salgsfremstød for 
landbrugsprodukter på det 
indre marked og i tredjelande 
(EUT L 3 af 5.1.2008, 
s. 1) kan Kommissionen 
yde direkte støtte til 
oplysningskampagner 
om EU -ordningen 
for vinklassifikation. 
Sådanne generelle 
oplysningskampagner 
adskiller sig fra de specifikke 
støtteaktioner, der er 
omhandlet i denne beretning. 
Den 21. november 2013 
stillede Kommissionen 
forslag om at ophæve og 
erstatte forordning (EF) 
nr. 3/2008. Ifølge forslaget 
bør der kunne ydes støtte 
til oplysningskampagner 
og salgsfremstød, hvor 
vin er knyttet til andre 
landbrugsprodukter, forudsat 
at der ikke ydes støtte under 
andre EU -foranstaltninger.
15 Artikel 103p i forordning (EF) 
nr. 1234/2007.
16 I Kommissionens 
forordning (EF) nr. 555/2008 
af 27. juni 2008 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF) 
nr. 479/2008 om den fælles 
markedsordning for vin for så 
vidt angår støtteprogrammer, 
samhandel med tredjelande, 
produktionskapacitet 
og kontrol i vinsektoren 
(EUT L 170 af 30.6.2008, s. 1), 
som gennemfører Rådets 
grundforordning om den 
fælles markedsordning for 
vin, fastsætter artikel 76 
følgende: »Medlemsstaterne 
indfører kontrol og andre 
foranstaltninger i det omfang, 
det er nødvendigt for at 
sikre korrekt anvendelse af 
forordning (EF) nr. 479/2008 
og denne forordning, jf. dog 
særlige bestemmelser i denne 
forordning eller anden 
EF-lovgivning. Kontrollen og 
foranstaltningerne skal være 
effektive, stå i et rimeligt 
forhold til risikoen for svig 
og have en afskrækkende 
virkning, således at de yder 
Fællesskabets finansielle 
interesser den fornødne 
beskyttelse.«
14
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
12 
Den seneste særberetning, som Retten 
udgav om den fælles markedsordning 
for vin, blev offentliggjort i 201217. Den 
pågældende beretning dækkede de to 
finansielt største støtteordninger i refor -
men af den fælles markedsordning for 
vin — foranstaltningen til rydning af vin -
marker og foranstaltningen til omstruk -
turering og omstilling af vindyrknings -
arealer — og Retten undersøgte især 
deres bidrag til at skabe bedre balance 
mellem udbud og efterspørgsel på EU’s 
vinmarked, hvilket er det ene af refor -
mens to hovedmål (jf. punkt 4). For at 
fuldende sin revision vedrørende refor -
men af den fælles markedsordning for 
vin har Retten også ønsket at dække de 
største foranstaltninger med relation til 
konkurrenceevne, som medlemsstaterne 
har valgt at gennemføre i deres nationa -
le støtteprogrammer: investeringsforan -
staltningen og foranstaltningen vedrø -
rende salgsfremstød. Målet med denne 
revision var at få besvaret følgende 
spørgsmål: »Bliver EU -støtten til investe -
ringer og salgsfremstød i vinsektoren 
forvaltet godt, og er der dokumentation 
for støttens resultater med hensyn til 
EU-vinenes konkurrenceevne?«
13 
Retten vurderede, om investerings -
foranstaltningen og foranstaltningen 
vedrørende salgsfremstød er udformet 
hensigtsmæssigt. Retten undersøgte 
også de foreliggende overvågnings- 
og evalueringsdata for at vurdere, om 
Kommissionen og medlemsstaterne 
havde opnået de forventede resulta -
ter på en produktiv måde. For så vidt 
angår investeringsforanstaltningen har 
Retten allerede tidligere revideret pro -
duktiviteten af lignende investerings -
foranstaltninger under politikken for 
udvikling af landdistrikterne18. Retten 
koncentrerede sig derfor om sparsom -
melighedsaspekter i forbindelse med 
denne foranstaltning, f.eks. om de 
støttede investeringer var økonomisk 
levedygtige, og om omkostningerne 
var rimelige. Revisionens omfang er 
afspejlet i de vigtigste underspørgsmål:a) Er investeringsforanstaltningen 
under den fælles markedsordning 
for vin udformet hensigtsmæs -
sigt, og gennemføres den med 
behørigt hensyn til princippet om 
sparsommelighed?
b) Er foranstaltningen vedrørende 
salgsfremstød udformet hensigts -
mæssigt, og gennemføres den på 
en produktiv måde?
c) Foreligger der passende doku -
mentation for foranstaltningernes 
effekt?
14 
Revisionen fokuserede på projekter 
finansieret mellem produktionsårene 
2008/09 og 2010/11, dvs. i de første tre 
år efter gennemførelsen af reformen. 
Retten besøgte de relevante tjene -
ster i Kommissionen samt følgende 
medlemsstater og regioner: Østrig, 
Frankrig — regionerne Aquitaine og 
Languedoc -Roussillon, Italien — re -
gionerne Lazio og Veneto, Portugal og 
Spanien — regionen Cataluña. De fem 
besøgte medlemsstater tegnede sig 
for henholdsvis 95 % og 82 % af udgif -
terne til foranstaltningen vedrørende 
salgsfremstød og investeringsforan -
staltningen i den første programme -
ringsperiode (2009-2013).17 Særberetning nr. 7/2012.
18 Særberetning nr. 8/2012, 
1/2013 og 6/2013 
(http://eca.europa.eu ).
15 Revisionens omfang og revisionsmetoden
15 
Der blev aflagt besøg på stedet hos 
i alt 37 støttemodtagere, hvoraf 
23 modtog støtte til salgsfremmende 
projekter, 11 modtog støtte til inve -
steringsprojekter, og 3 modtog støtte 
til både salgsfremmende projekter og 
investeringsprojekter. Desuden blev 
73 projekter udvalgt til skrivebords -
gennemgang. I alt analyserede Retten 
113 projekter (79 salgsfremmende 
projekter og 34 investeringsprojek -
ter)19. Retten baserede stikprøveudvæl -
gelsen på projekternes væsentlighed 
og på modtagertyper med det formål 
at udvælge en række projekter, der var 
typiske for de projekter, der blev finan -
sieret i de pågældende medlemsstater.19 Der blev analyseret flere 
salgsfremmende projekter end 
investeringsprojekter, fordi to 
af de udvalgte medlemsstaters 
gennemførelse af 
investeringsforanstaltningen 
var forsinket, og én af de 
udvalgte medlemsstater havde 
valgt ikke at gennemføre 
denne foranstaltning.
16
 Bemærkninger
Del I — Er investeringsfor -
anstaltningen under den 
fælles markedsordning 
for vin udformet hensigts -
mæssigt, og gennemføres 
den med behørigt hensyn 
til princippet om 
sparsommelighed?
16 
Det er en afgørende forudsætning for 
en forsvarlig økonomisk forvaltning, at 
foranstaltningen er hensigtsmæssigt 
udformet. Investeringsforanstaltnin -
gen giver offentlig støtte til den type 
virksomheder, der også er berettigede 
til EU -finansiering under politikken for 
udvikling af landdistrikterne. For at være 
godt udformet skal en foranstaltning 
under den fælles markedsordning for vin 
være rettet mod et klart konstateret be -
hov, der ikke dækkes af de eksisterende 
foranstaltninger. Endvidere bør den ikke 
pålægge de gennemførende myndig-  
heder unødige administrative byrder.
17 
Med henblik på at gennemføre inve -
steringsforanstaltninger med behørigt 
hensyn til princippet om sparsomme -
lighed bør medlemsstaterne indføre 
administrative kontroller og procedu -
rer til at sikre:
a) at støtten ydes til finansielt leve -
dygtige projekter: For at undgå, at 
offentlige midler spildes på projek -
ter, der tidligt slår fejl, bør medlems -
staterne ved tilstrækkelig kontrol 
af projekternes finansielle levedyg -
tighed analysere, om ansøgernes 
finansielle situation er forsvarlig, og 
dokumentere denne analyse
b) at de projektomkostninger, der 
anmeldes af støttemodtagerne, 
er rimelige. Denne kontrol bør 
foretages ved hjælp af et passende 
evalueringssystem som f.eks. 
referenceomkostninger, en sam -
menligning af flere tilbud eller en 
evalueringskomité.Der er ikke et dokumente -
ret behov for supplerende 
investeringsforanstaltninger 
under den fælles markeds -
ordning for vin …
18 
Selv om den specifikt er rettet mod 
vinsektoren (og ikke samtlige land -
brugssektorer), har investeringsforan -
staltningen under den fælles mar -
kedsordning for vin grundlæggende 
det samme anvendelsesområde som 
investeringsstøtteforanstaltning 121 
(»modernisering af landbrugsbedrif -
ter«) og 123 (»forøgelse af landbrugs- 
og skovbrugsprodukters værdi«) under 
politikken for udvikling af landdistrik -
terne. Som det fremgår af tekstboks 1 , 
er målet for foranstaltningen under 
den fælles markedsordning for vin 
det samme som for de to investerings-  
foranstaltninger under politikken 
for udvikling af landdistrikterne.
19 
Med den nye fælles markedsordning 
for vin stilles der mere landdistrikts -
udviklingsstøtte til rådighed for de 
vinproducerende regioner, fordi 
budgetbevillingerne til landdistriktsud -
viklingsprogrammerne i disse regioner 
forhøjes. Ifølge bilag Xc til forordning 
(EF) nr. 1234/2007 er forhøjelsen fra og 
med 2011 på 121,4 millioner euro21 pr. år.20 For 2009 og 2010 var 
denne budgetoverførsel 
på henholdsvis 
40,5 og 80,9 millioner euro.
17 Bemærkninger
20 
I perioden 2009-2013 inkluderede ni 
medlemsstater (Den Tjekkiske Re -
publik, Tyskland, Spanien, Frankrig, 
Italien, Cypern, Ungarn, Østrig og 
Slovakiet) investeringsforanstaltningen 
i deres nationale støtteprogrammer, 
mens ni andre (Bulgarien, Grækenland, 
Litauen, Luxembourg, Malta, Portugal, 
Rumænien, Slovenien og Det Forenede 
Kongerige) ikke gjorde22. Portugal 
valgte ikke at inkludere investerings -
foranstaltningen i sit nationale støt -
teprogram ud fra den vurdering, at 
der allerede var tilstrækkelig støtte 
til rådighed under landdistriktsudvik -
lingsprogrammet: I programmerings -
perioden 2007-2013 blev 13,5 % af det 
samlede budget for de to investerings -
støtteforanstaltninger under landdi -
striktsudviklingsprogrammet således 
tildelt den portugisiske vinsektor.21 
Efter Rettens mening står det ikke 
klart, hvorfor vinsektoren specifikt 
havde behov for supplerende inve -
steringsstøtte, eftersom denne form 
for støtte allerede var til rådighed for 
samtlige landbrugssektorer under 
politikken for udvikling af landdi -
strikterne, og budgetbevillingerne til 
landdistriktsudviklingsstøtten i de vin -
producerende regioner blev forhøjet 
(jf. punkt 19). Ingen undersøgelser eller 
analyser understøttede afgørelsen om 
at stille yderligere støtte til rådighed.22 Litauen afsatte hele sit 
nationale rammebeløb til 
salgsfremstød. Luxembourg 
(fra 2009/10), Malta og 
Det Forenede Kongerige 
afsatte hele deres 
nationale rammebeløb til 
enkeltbetalingsordningen.Investeringsforanstaltningerne under den fælles markedsordning for vin og  
politikken for udvikling af landdistrikterne har samme mål
a) Investeringsforanstaltningen under den fælles markedsordning for vin (artikel 103u, stk. 1, i forordning (EF) 
nr. 1234/2007): »Der kan ydes støtte til materielle og/eller immaterielle investeringer i forarbejdningsfacili -
teter, vinbedriftinfrastruktur og markedsføring af vin, der generelt forbedrer virksomhedens resultater «.
b) Foranstaltning 121 under politikken for udvikling af landdistrikterne (artikel 26, stk. 1, i forordning (EF) 
nr. 1698/200520): »Støtte i henhold til artikel 20, litra b), nr. i), ydes til materielle og/eller immaterielle inve -
steringer: a) der generelt forbedrer landbrugsbedriftens resultater «.
c) Foranstaltning 123 under politikken for udvikling af landdistrikterne (artikel 28, stk. 1, i forordning (EF) 
nr. 1698/2005): »Støtte i henhold til artikel 20, litra b), nr. iii), ydes til materielle og/eller immaterielle inve -
steringer: a) der generelt forbedrer virksomhedens resultater «.
21 Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for 
Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1).Tekstboks 1
18 Bemærkninger
… og gennemførelsen af 
investeringer under den fæl -
les markedsordning for vin 
blev forsinket eller begræn -
set i nogle medlemsstater
22 
Fordi investeringsforanstaltningerne 
under den fælles markedsordning for 
vin og politikken for udvikling af land -
distrikterne løb parallelt med hinanden 
fra og med produktionsåret 2008/09, 
var det nødvendigt at minimere risi -
koen for dobbeltfinansiering. I forbin -
delse med foranstaltningen under den 
fælles markedsordning for vin skulle 
medlemsstaterne således finansiere 
operationer, som adskilte sig fra de 
operationer, der blev finansieret under 
landdistriktsudviklingsprogrammer -
ne23. Behovet for at fastlægge og hånd -
hæve et skel mellem meget ensartede 
foranstaltninger (især skellet mellem 
foranstaltning 123 under politikken for 
udvikling af landdistrikterne og inve -
steringsforanstaltningen under den 
fælles markedsordning for vin) lagde 
en øget administrativ byrde på med -
lemsstaterne, som var nødt til at ændre 
deres eksisterende landdistriktsudvik -
lingsprogrammer før gennemførelsen 
af investeringsforanstaltningen under 
den fælles markedsordning for vin.
23 
I Italien og Spanien medførte behovet 
for at fastlægge det omtalte skel, at 
gennemførelsen af investeringsforan -
staltningen under den fælles markeds -
ordning for vin blev væsentlig forsin -
ket24. I disse medlemsstater forvaltes 
landdistriktsudviklingsprogrammerne 
på regionalt niveau, så skellet skulle 
fastlægges af hver enkelt region. Gen -
nemførelsen af foranstaltningen under 
den fælles markedsordning for vin 
blev forsinket med tre år. I Italien blev 
kun 44 % af det oprindelig anslåede 
beløb anvendt.24 
I Spanien blev anvendelsesområdet for 
foranstaltningen under den fælles mar -
kedsordning for vin desuden i alt for 
høj grad begrænset af skellet mellem 
de operationer, der var støtteberettige -
de under de forskellige foranstaltnin -
ger. Indholdet af investeringsforanstalt -
ningerne under politikken for udvikling 
af landdistrikterne forblev uændret, 
mens kun investeringer, som spanske 
støttemodtagere foretog i EU uden 
for det spanske nationale område, var 
støtteberettigede under den fælles 
markedsordning for vin. Som følge 
heraf brugte Spanien kun 295 000 euro 
på det ene projekt, der blev søgt om 
støtte til, selv om det oprindelig var 
anslået, at der skulle bruges 148 millio -
ner euro i hele perioden 2009-2013.
25 
I Østrig og Frankrig blev skellet fastlagt 
fra centralt hold, og investeringsfor -
anstaltningen blev allerede gennem -
ført i produktionsåret 2008/09 uden 
forsinkelser.
De besøgte medlemssta -
ter sikrer kun i begrænset 
omfang, at der udelukkende 
ydes støtte til finansielt leve -
dygtige projekter …
26 
Artikel 103u, stk. 2, i forordning (EF) 
nr. 1234/2007 fastsætter, at der »[ikke 
ydes] støtte til virksomheder i vanske -
ligheder«25. Ikke desto mindre kan en 
virksomhed, der ikke vurderedes at 
være i vanskeligheder, da den indgav 
sin støtteansøgning, komme i en svag 
finansiel situation, der truer projek -
tets levedygtighed. Den nuværende 
lovgivning stiller ikke eksplicit krav 
om, at medlemsstaterne skal kontrol -
lere projekternes levedygtighed, før de 
yder støtten.23 Artikel 20, stk. 2, i forordning 
(EF) nr. 555/2008. »En 
operation, der i henhold til 
forordning (EF) nr. 1698/2005 
er støtteberettiget efter en 
medlemsstats eller en regions 
landdistriktsudviklings -
program, kan ikke også være 
støtteberettiget i henhold 
til artikel 15 i forordning 
(EF) nr. 479/2008 under 
et nationalt støtteprogram 
i overensstemmelse med 
afsnit II i nævnte forordning 
for denne medlemsstat 
eller region.«
24 I COM(2012) 737 final af 
10. december 2012 er 
følgende anført i punkt 4.3: 
»Afgrænsningsproblemer 
i forhold til lignende 
aktiviteter i programmer for 
udvikling af landdistrikterne 
har skabt forsinkelser 
i gennemførelsen af denne 
foranstaltning, navnlig i Italien 
og Spanien.«
25 Ifølge Fællesskabets 
rammebestemmelser for 
statsstøtte til redning og 
omstrukturering af kriseramte 
virksomheder betragtes en 
virksomhed »som kriseramt, 
når den ikke med egne 
finansielle midler eller med 
de midler, som virksomhedens 
ejer/aktionærer og kreditorer 
er villige til at skyde ind 
i virksomheden, er i stand 
til at bremse de tab, som 
med rimelig stor sikkerhed 
vil kvæle virksomheden på 
kort eller mellemlang sigt, 
medmindre de offentlige 
myndigheder griber ind«.
19 Bemærkninger
27 
Kommissionen har ikke givet med -
lemsstaterne vejledning om projekt -
udvælgelsesprocedurer i forbindelse 
med investeringsforanstaltningen. 
Retten konstaterede i de fire besøgte 
medlemsstater, der havde gennemført 
investeringsforanstaltningen, at der 
kun var én region i Italien (Veneto), 
der foretog passende kontrol af le -
vedygtigheden, herunder af støt -
temodtagernes finansielle formåen 
(jf. tekstboks 2 ). Regionen Lazio i Ita -
lien anvendte et mindre detaljeret eva -
lueringssystem, hvor den sammenlig -
nede ansøgerens årsregnskab for året 
før investeringen med investeringens 
forventede indvirkning på regnskabet 
for året efter investeringen.28 
I Østrig og Frankrig fungerede udvæl -
gelsen efter »først til mølle -princip -
pet«. Selv om kriseramte virksomheder 
ikke var støtteberettigede, medførte 
manglen på udvælgelsesprocedurer, 
at der ikke var nogen garanti for, at der 
blandt alle de støtteberettigede pro -
jekter kun blev ydet støtte til levedyg -
tige projekter (jf.  tekstboks 2 ).
Kontrol af projekternes levedygtighed: Eksempler på gode og svage praksis
I den italienske region Veneto var der fastlagt udvælgelseskriterier og bl.a. udviklet et IT -værktøj til at vurdere 
investeringens forventede resultater på grundlag af økonomiske data forelagt af støttemodtageren. Kun øko -
nomisk bæredygtige projekter kunne få støtte, hvorved ikkelevedygtige projekter blev udelukket automatisk.
I Østrig konstaterede Retten, at et investeringsprojekt fra 2009 vedrørte støtte til en tappekolonne på et 
kooperativ, der nu er under likvidation. Der var ikke fastsat nogen udvælgelseskriterier, der gjorde det muligt 
at opdage, at dette projekt ikke var bæredygtigt på grund af kooperativets finansielle situation. Kooperativet 
blev godkendt til at modtage støtte, selv om det før investeringen havde negative årsresultater og en skrum -
pende egenkapital og i hvert fald siden 2006 havde oplevet et støt tab af medlemmer.Tekstboks 2
29 
I Spanien omfatter udvælgelsespro -
cedurerne en evaluering af projektets 
levedygtighed og af støttemodtage -
rens finansielle situation. Projektet 
skal imidlertid ikke opnå et bestemt 
minimumspointtal for at blive udvalgt.
20 Bemærkninger
… og evaluerer ikke systema -
tisk, om projektomkostnin -
gerne er rimelige
30 
Medlemsstaterne bør kontrollere 
projektansøgningerne for at sikre, at 
de omkostninger, der skal godtgøres 
med EU -midler, er rimelige. F.eks. kan 
de sammenholde de i ansøgningerne 
anførte omkostninger med referen -
ceomkostninger eller kræve, at ansø -
gerne indsender forskellige tilbud, så 
målet med foranstaltningen opfyldes 
med rimelige omkostninger26, dvs. på 
en produktiv måde. Retten vurderede, 
om medlemsstaterne havde indført et 
formelt system til evaluering af om -
kostningernes rimelighed.
31 
Revisionen viste, at kun to af de fire 
besøgte medlemsstater, der gennem -
fører investeringsforanstaltningen, 
anvender procedurer som de nævnte. 
I Italien (Veneto og Lazio) og Spanien 
evalueres omkostningernes rimelighed 
ved formaliserede procedurer, før an -
søgningen godkendes. Navnlig skal an -
søgerne indsende tre forskellige tilbud 
vedrørende deres investeringsopera -
tioner og angive, hvilket af de tre tilbud 
de har valgt. En ekstern evaluator kan 
vurdere, om dette valg er gyldigt.
32 
Den vurdering af omkostningernes 
rimelighed, der blev foretaget af de 
italienske myndigheder (Veneto og La -
zio), blev imidlertid undergravet af det 
forhold, at udgifter til anskaffelse af 
træfade til lagring af vin blev betragtet 
som støtteberettigede investeringsom -
kostninger, selv om de normalt skal ud -
skiftes efter tre år. I Frankrig og Østrig 
blev investeringer i fade ikke betragtet 
som støtteberettigede operationer.33 
I sine nylige retningslinjer27 betragter 
Kommissionen ganske vist anskaffelse 
af fade som en potentielt støtteberet -
tiget investering, men forordningen 
stiller krav om, at investeringen skal 
vare mindst fem år28. Eftersom fade 
generelt kun anvendes i tre år, opfyl -
der anskaffelsen af dem ikke dette 
EU-krav. Investeringens begrænsede 
levetid skaber desuden en betydelig 
risiko for, at fadene anskaffes for at er -
statte andre fade og ikke for at udvide 
vinlagringskapaciteten.
34 
I Frankrig og Østrig var evalueringen af 
omkostningernes rimelighed ikke for -
maliseret. Evalueringen afhang af eks -
pertisen hos den person, der gennem -
gik ansøgningen. Retten fandt derfor 
ikke bevis for, at disse medlemsstater 
foretager en systematisk vurdering af 
projektomkostningernes rimelighed. 
Endvidere var ansøgerne ikke forplig -
tede til at fremlægge forskellige tilbud 
fra potentielle leverandører.26 Følgende fastsættes 
i artikel 24, stk. 2, 
i Kommissionens 
forordning (EU) nr. 65/2011 
af 27. januar 2011 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning 
(EF) nr. 1698/2005 for så 
vidt angår kontrol og 
krydsoverensstemmelse 
i forbindelse med 
støtteforanstaltninger til 
udvikling af landdistrikterne 
(EUT L 25 af 28.1.2011, s. 8), 
der finder anvendelse på 
investeringer under den 
fælles markedsordning 
i henhold til artikel 77, stk. 5, 
i forordning (EF) nr. 555/2008: 
»Den administrative kontrol 
af støtteansøgninger skal især 
omfatte kontrol af: [...] om 
de anslåede omkostninger 
er rimelige, hvilket evalueres 
ved hjælp af et passende 
evalueringssystem, som 
f.eks. referenceomkostninger, 
en sammenligning af 
forskellige tilbud eller en 
evalueringskomité«.
27 »Guidelines for implementation 
of the national support 
programmes in the wine sector 
according to Regulations 
(EC) No 1234/2007 and 
No 555/2008« — 25. februar  
2013.
28 I henhold til artikel 72 
i forordning (EF) nr. 1698/2005, 
som artikel 103u i forordning 
(EF) nr. 1234/2007 henviser til.
21 Bemærkninger
Del II — Er foranstaltnin -
gen vedrørende salgs -
fremstød udformet hen -
sigtsmæssigt, og 
gennemføres den på en 
produktiv måde?
35 
Salgsfremstødene »gælder vine med 
beskyttet oprindelsesbetegnelse eller 
geografisk betegnelse eller vine med 
angivelse af druesort«29. Ingen andre 
vine er støtteberettigede i forbindelse 
med foranstaltningen vedrørende 
salgsfremstød.
36 
For at være udformet hensigtsmæs -
sigt og gennemføres på en produktiv 
måde skal foranstaltningen vedrøren -
de salgsfremstød:
 —være rettet mod støttemodtagere, 
der har brug for offentlig støtte til 
at opfylde foranstaltningens mål, 
som er at styrke EU’s kvalitetsvines 
omdømme samt at generobre tidli -
gere markeder og erobre nye30
 —give fortrinsstilling til mikrovirk -
somheder og små og mellemstore 
virksomheder (SMV’er)31
 —gennemføres på en måde, der 
sikrer et tilstrækkeligt revisions -
spor til dokumentation af salgs -
fremstødenes forekomst og 
støtteberettigelse.Støtte til salgsfremstød gives 
også til store virksomheder, 
som allerede har et godt 
omdømme og en tradition 
for eksport …
37 
Trods lovgivers hensigt om at give 
SMV’er fortrinsstilling var der i alle 
de medlemsstater, Retten besøgte 
— undtagen Østrig — ydet støtte 
til salgsfremstød til store vinprodu -
cerende virksomheder med en lang 
eksporttradition32. Nogle af disse 
virksomheder repræsenteres allerede 
i tredjelande af lokale partnere eller 
har deres egne distributører og kom -
mercielle netværk. Der er ikke noget 
indlysende behov for at yde EU -bud -
getstøtte til sådanne virksomheder 
(jf. tekstboks 3 ). For disse virksomhe -
der er tilgængeligheden af EU -støtte 
til dette formål desuden et incitament 
til at foretage en forholdsmæssig 
reduktion af deres eget budget til 
salgsfremstød.
38 
I denne kontekst mener Retten ikke, at 
de tilskud, der modtages under foran -
staltningen vedrørende salgsfremstød 
i den fælles markedsordning for vin, 
bidrager produktivt til at styrke EU -vi-
nenes omdømme eller til at generobre 
tidligere markeder og erobre nye. Når 
der gives tilskud til store virksomheder, 
der allerede er veletablerede på de på -
gældende markeder, medvirker støtten 
snarere til at beskytte eller konsolidere 
virksomhedernes eksisterende mar -
kedsandele. I sådanne tilfælde er EU’s 
bidrag til denne type foranstaltning 
primært en delvis støtte til virksom -
hedernes operationelle omkostninger, 
eftersom konsolidering af en virksom -
heds tilstedeværelse på et givet marked 
indebærer konstant aktivitet for at sikre 
fortsat repræsentation og synlighed.29 Artikel 103p, stk. 2, i forordning 
(EF) nr. 1234/2007.
30 Betragtning 5 til forordning 
(EF) nr. 479/2008.
31 Artikel 4 i forordning 
(EF) nr. 555/2008: 
»Mikrovirksomheder og små 
og mellemstore virksomheder 
[...] har fortrinsstilling.«
32 I Spanien, Frankrig, Italien og 
Portugal havde nogle af de 
reviderede støttemodtagere 
allerede datterselskaber 
i tredjelande til at varetage 
deres markedsføring, før de 
modtog finansiering under 
den fælles markedsordning. 
To store støttemodtagere 
i Spanien gennemførte 
salgsfremstød i lande, hvor 
de havde haft datterselskaber 
i over 60 år.
22 Bemærkninger
39 
Dette bekræftes af, at de store støtte -
modtagere år efter år søger om støtte 
til salgsfremstød i de samme tredje -
lande, f.eks. USA, som er det hyppigste 
målmarked33. Disse salgsfremstød kan 
derfor ikke betragtes som tiltag, der 
skal åbne nye markeder eller generobre 
markedsandele i eksisterende markeder.40 
Da forordning nr. 555/2008 trådte 
i kraft, kunne støtten til salgsfremstød 
højst ydes i tre år til en given modtager 
i et givet tredjeland. Siden blev forord -
ningen imidlertid ændret to gange, og 
hver gang blev muligheden for at give 
støtte til de samme modtagere i læn -
gere tid udvidet. Den første ændring 
gav mulighed for at forny støtten til 
salgsfremstød én gang for en periode 
på højst to år34. Den anden ændring 
gav mulighed for, at modtagere af 
støtte i den foregående programme -
ringsperiode igen kunne få støtte til 
salgsfremstød i det samme tredjeland35 
i en periode på højst fem år. Støtte -
modtagere kan således modtage til -
skud til salgsfremstød på ét målmarked 
i hele programmeringsperioden 2009-
2013 og forny deres salgsfremstød i de 
efterfølgende programmeringsperio -
der (2014-2018 og senere).33 KOM(2011) 774 endelig af 
18. november 2011, s. 11.
34 Artikel 1, stk. 1, 
i Kommissionens forordning 
(EU) nr. 772/2010 af 
1. september 2010 om 
ændring af forordning 
(EF) nr. 555/2008 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF) 
nr. 479/2008 om den fælles 
markedsordning for vin for så 
vidt angår støtteprogrammer, 
samhandel med tredjelande, 
produktionskapacitet 
og kontrol i vinsektoren 
(EUT L 232 af 2.9.2010, s. 1).
35 Artikel 1, stk. 2, litra a), 
i Kommissionens 
gennemførelsesforordning 
(EU) nr. 202/2013 af 
8. marts 2013 om ændring 
af forordning (EF) 
nr. 555/2008 for så vidt 
angår forelæggelsen af 
støtteprogrammer inden 
for vinsektoren og handel 
med tredjelande (EUT L 67 
af 9.3.2013, s. 10): »støtten 
til salgsfremstød og 
oplysningsforanstaltninger 
for hver programperiode 
ydes i højst tre år til en given 
modtager i et givet tredjeland; 
den kan dog om nødvendigt 
fornys én gang for en periode 
på højst to år«.Eksempler på tilskud til salgsfremstød givet til kendte og store vinproducenter
Støtte til salgsfremstød for champagne
Mellem 2009 og 2012 blev der brugt 2,4 millioner euro i EU -midler på at støtte salgsfremstød for champagne -
producenter. Den beskyttede oprindelsesbetegnelse »champagne« har længe haft et veletableret omdømme.
Spanien (Cataluña) — seks støttemodtagere tegnede sig for 88 % af den samlede godkendte finansiering 
i perioden 2009-2011
I Spanien (Cataluña) er der en klar præference for at yde støtte til salgsfremstød til støttemodtagere, der alle-  
rede er stærkt repræsenteret internationalt og har eksporterfaring. Det medførte, at størstedelen af finansie -
ringen til salgsfremstød i perioden 2009-2011 blev givet til nogle få store virksomheder. I denne periode fik 
79 ansøgere tildelt i alt 15,2 millioner euro i støtte. 88 % af dette beløb, 13,4 millioner euro, blev givet til seks 
ansøgere, som er virksomheder eller virksomhedsgrupper med over 750 ansatte og en årlig omsætning på 
over 200  millioner  euro (sådanne virksomheder er ikke støtteberettigede under investeringsforanstaltningen).Tekstboks 3
23 Bemærkninger
41 
Retten mener, at disse to ændringer 
gav et incitament til at bruge salgs -
fremstød til at konsolidere markedsan -
dele, hvilket ikke er et af de mål, der er 
fastsat i EU -lovgivningen (jf. punkt 38).
42 
Endvidere er reklame for etablerede 
kommercielle mærker ikke udelukket 
fra finansiering. Retten fandt talrige 
eksempler, hvor EU -finansiering gan -
ske enkelt erstattede reklameudgifter, 
der tidligere blev afholdt af virksom -
hederne. Retten mener ikke, at støtte 
til etablerede kommercielle mærker, 
som blot erstatter tidligere kommer -
ciel finansiering fra virksomheden med 
EU-finansiering, er i overensstemmelse 
med foranstaltningens oprindelige mål 
om at støtte vinmarkedet snarere end 
etablerede mærker (jf. også punkt 44).
… og som sandsynligvis 
ville have gennemført de 
pågældende salgsfrem -
stød uden offentlig støtte 
(dødvægtseffekt)
43 
I programmeringsperioden 2009-2013 
var de øremærkede beløb til finansie-  
ring af salgsfremmende projekter 
større end efterspørgslen efter støtte. 
Når der er tilstrækkelige midler afsat 
til foranstaltningen vedrørende 
salgsfremstød, er medlemsstaterne 
tilbøjelige til at yde støtte til samtlige 
støtteberettigede projekter i stedet for 
at anvende strenge udvælgelsespro -
cedurer for at sikre, at kun de bedste 
støtteberettigede projekter modtager offentlig støtte. Med hensyn til dette 
konstaterede Retten, at ingen af de 
reviderede medlemsstater kontrolle -
rede, om ansøgerne havde behov for 
offentlig støtte. Når der gives tilskud til 
støttemodtagere, der også ville have 
foretaget deres investering i salgsfrem -
stød uden tilskudsfinansiering (den 
såkaldte dødvægtseffekt), reduceres 
EU-midlernes produktivitet, fordi de 
offentlige udgifter ikke er nødvendige 
for at opfylde målene med foranstalt -
ningen vedrørende salgsfremstød.
44 
Retten fandt klare tilfælde af dødvægt 
i fire af de fem reviderede medlems -
stater. Som eksempel viser tabellen  en 
fransk, en østrigsk og en portugisisk 
støttemodtagers budget til salgsfrem -
stød i årene 2007 og 2008 (før gennem -
førelsen af den fælles markedsordning 
for vin) og i årene 2009-2011 (efter gen -
nemførelsen af foranstaltningen vedrø -
rende salgsfremstød under den fælles 
markedsordning for vin). Retten konsta -
terede, at EU -midler i disse tilfælde har 
erstattet en stor del af de omkostninger 
til salgsfremstød, der tidligere blev af -
holdt af virksomhederne selv. Den por -
tugisiske støttemodtager havde i 2008 
selv udgifter på 1,2 millioner euro, men 
reducerede i 2009 sit budget til 0,3 mil -
lioner  euro, mens yderligere 0,3  mil-
lioner euro blev finansieret af EU. En 
tilsvarende udvikling kan ses hos den 
østrigske og den franske støttemodta -
ger. Dette illustrerer, hvordan EU -mid -
lerne har erstattet en betydelig del af 
de udgifter, der tidligere blev afholdt 
af virksomhederne selv, i stedet for at 
øge de samlede udgifter til salgsfrem -
stød. Kommissionens revisionstjenester 
har allerede påpeget dette fænomen 
i deres revisionsrapporter.
24 Bemærkninger
45 
Retten fandt desuden adskillige 
tilfælde, hvor EU -tilskud dækkede 
interne omkostninger, der allerede 
blev afholdt, før foranstaltningen 
vedrørende salgsfremstød blev indført. 
I Spanien blev der f.eks. finansieret 
lønomkostninger36 vedrørende per -
sonale, som støttemodtageren siden 
2002 havde haft ansat i nøjagtig samme 
stilling til at forvalte salgsfremstød 
i tredjelande. Interne omkostninger, der 
normalt finansieres af støttemodtage -
ren — f.eks. kontorleje, sygeforsikring 
og to ekstra lønninger — blev des -
uden betragtet som støtteberettigede 
under udgiftsposten for langvarige 
forretningsrejser37.46 
Når EU -støtten erstatter en del af de 
aktuelle omkostninger til salgsfrem -
stød eller dækker udgifter, som støtte -
modtageren ville have afholdt allige -
vel, har udgifterne fra EU -budgettet 
efter Rettens mening en klar død-  
vægtseffekt, og der er derfor tale om  
en uproduktiv anvendelse af EU - 
midlerne.36 Denne støttemodtager 
anmeldte lønomkostninger på 
90 761 euro for produktions-  
året 2008/09.
37 55 515 euro for produktions-  
året 2008/09.TabelEU-midler erstatter delvis nogle støttemodtageres eksisterende udgifter 
til salgsfremstød
Støttemodtager 
fraMållandBudget for salgsfremstød 
i euro2007 2008 2009 2010 2011
Portugal USAStøttemodtagers udgifter 
til salgsfremstød910 200 1 164 900 323 866 304 305 304 200
EU-forpligtelse i den 
godkendte ansøgning0 0 323 866 304 305 304 200
I alt 910 200 1 164 900 647 732 608 610 608 400
Frankrig USAStøttemodtagers udgifter 
til salgsfremstød1 045 000 1 186 000 725 000 743 500 797 500
EU-forpligtelse i den 
godkendte ansøgning0 0 725 000 743 500 797 500
I alt 1 045 000 1 186 000 1 450 000 1 487 000 1 595 000
ØstrigUSA
SchweizStøttemodtagers udgifter 
til salgsfremstød26 983 54 278 58 442 46 143 25 993
EU-midler udbetalt 0 0 0 8 215 25 064
I alt 26 983 54 278 58 442 54 358 51 057
25 Bemærkninger
47 
Som beskrevet i det foregående var 
det beløb, som medlemsstaterne 
havde afsat til salgsfremstød, større 
end den faktiske efterspørgsel, og de 
havde derfor intet incitament til at 
anvende effektive udvælgelsesproce -
durer. Trods vanskelighederne med at 
få brugt det reducerede beløb for pe -
rioden 2009-201338 er beløbet til salgs -
fremstød i den kommende program -
meringsperiode (2014-2018) blevet 
forhøjet til 1 161 millioner euro39, selv 
om der ikke er foretaget en analyse, 
der kan dokumentere et større behov. 
På baggrund af alle de uproduktive 
forhold, der er beskrevet i de foregå -
ende punkter, mener Retten, at tilde -
ling af for mange midler til foranstalt -
ningen væsentligt øger risikoen for en 
uproduktiv anvendelse af midlerne.
Uklar definition af støttebe -
rettigede udgifter indtil 2013
48 
Hverken forordning (EF) nr. 1234/2007 
eller forordning (EF) nr. 555/2008 
definerede, hvilke udgifter der var 
støtteberettigede. Manglen på en 
lovgivningsbestemt definition af »støt -
teberettigede udgifter« har ført til 
usikkerhed og ustabilitet i de nationale 
bestemmelser om anvendelsen af for -
anstaltningen. Det har været nødven -
digt med en tilpasningsfase, hvor der 
er foretaget adskillige præciseringer 
og ændringer i de nationale regler40. 
Det har resulteret i uensartede praksis 
fra medlemsstat til medlemsstat. I nog -
le medlemsstater fortolkes begrebet 
»støtteberettigede udgifter« forskelligt 
af forskellige kontrolorganer.49 
For nylig blev forordning (EF) 
nr. 555/2008 ændret41 for at præcisere 
nogle aspekter ved begrebet »støtte -
berettigede udgifter«. Denne ændring 
fastsætter, at personaleomkostnin -
ger er støtteberettigede. I artikel 13 
i forordning (EF) nr. 1290/2005 om 
finansiering af den fælles landbrugs -
politik hedder det imidlertid: »Udgifter 
til administration og personale, der 
afholdes af medlemsstaterne og af 
modtagerne af støtte fra EGFL, kan 
ikke finansieres af fonden«. Bestem -
melserne i forordning (EF) nr. 555/2008 
om denne foranstaltning er således 
klart i modstrid med den relevante 
forordning (EF) nr. 1290/2005.
50 
Personaleomkostninger bør ikke være 
støtteberettigede, da de let medfører 
dødvægt (jf. punkt 45).
51 
Kommissionens nylige retningslinjer42  
— som ikke er juridisk bindende43 — 
præciserer en række forhold vedrø -
rende støtteberettigede udgifter.38 I juni 2008 beløb 
medlemsstaternes første 
tildeling til salgsfremstød 
i deres nationale 
støtteprogrammer sig til 
næsten 830  millioner  euro. 
I oktober 2013 var denne 
tildeling reduceret med 37 %, 
dvs. til 522 millioner euro. 
Alle de medlemsstater, der 
havde valgt at gennemføre 
foranstaltningen vedrørende 
salgsfremstød, undtagen 
Rumænien, reducerede deres 
prognose fra 2008 og måtte 
omfordele midler til andre 
foranstaltninger.
39 Ifølge de nationale støtte-  
programmer, som medlems-  
staterne indsendte til 
Kommissionen i august 2013 
(EU-28).
40 F.eks. offentliggjorde Frankrig 
mindst otte retsakter 
om gennemførelsen af 
foranstaltningen vedrørende 
salgsfremstød.
41 Kommissionens 
gennemførelsesforordning 
(EU) nr. 752/2013 af 31. juli 2013 
om ændring af forordning (EF) 
nr. 555/2008 for så vidt angår 
nationale støtteprogrammer 
og handel med tredjelande 
i vinsektoren (EUT L 210 af 
6.8.2013, s. 17).
42 »Guidelines for 
implementation of the 
national support programmes 
in the wine sector according to 
Regulations (EC) No 1234/2007 
and No 555/2008 — Promot-  
ion of wine on third -countries 
markets« — 26. april 2013.
43 I en ansvarsfraskrivelse på 
forsiden af retningslinjerne 
hedder det, at de har til formål 
at hjælpe medlemsstaterne, 
at de kun tjener til 
orientering, og at de ikke 
skal erstatte hensyntagen 
til relevante retskilder eller 
nødvendig rådgivning 
fra en juridisk ekspert 
i påkommende tilfælde.
26 Bemærkninger
Medlemsstaterne kontrol -
lerer ikke altid, om der 
forekommer uregelmæs -
sigheder med hensyn til 
dobbeltfinansiering
52 
Medlemsstaterne skal sikre, at der fore -
tages kontrol for at undgå uregelmæs -
sigheder med hensyn til dobbeltfinan -
siering af foranstaltninger i henhold 
til reglerne for den fælles markeds -
ordning for vin og andre EF- ordninger 
eller nationale ordninger.
53 
I Portugal modtog fire af de seks 
besøgte støttemodtagere EU -støtte 
under den fælles markedsordning for 
vin og fra Den Europæiske Fond for Re -
gionaludvikling (EFRU). Retten konsta -
terede ikke tilfælde af dobbeltfinansie -
ring, men eftersom der ikke foreligger 
dokumentation for, at de portugisiske 
forvaltningsmyndigheder foretager 
krydskontrol med EFRU -udgifterne, er 
der en risiko for, at de samme udgifter 
dobbeltfinansieres fra to EU -kilder.54 
I nogle medlemsstater findes der 
flere nationale/regionale muligheder 
for finansiering af salgsfremstød for 
vin i tredjelande, og dette medfører 
manglende gennemsigtighed med 
hensyn til den støtte til salgsfremstød, 
der ydes til EU’s vinsektor. Selv om 
den nationale lovgivning i Frankrig 
udelukker, at andre former for støtte 
kan kombineres med støtten under 
den fælles markedsordning for vin, 
håndteres risikoen for dobbeltfinansie -
ring ikke korrekt. Retten konstaterede 
således tilfælde af dobbeltfinansiering 
(jf. tekstboks 4 ).
Eksempel på dobbeltfinansiering fra EU og nationale støtteordninger i Frankrig
En støttemodtager modtog til et salgsfremstød 2 000 euro under EU’s fælles markedsordning for vin og 
4 250 euro fra en national støtteordning. Der er tale om et beskedent beløb, men eksemplet illustrerer, at risikoen 
for uregelmæssigheder med hensyn til dobbeltfinansiering ikke kontrolleres korrekt af de franske myndigheder.Tekstboks 4
27 Bemærkninger
Utilstrækkelige revisionsspor 
undergraver effektiviteten af 
de besøgte medlemsstaters 
kontrol til sikring af salgs -
fremstødenes forekomst og 
støtteberettigelse
55 
Kontrollen skal være effektiv, stå i et 
rimeligt forhold til risikoen for svig 
og have en afskrækkende virkning, 
således at den yder Fællesskabets 
finansielle interesser den fornødne be -
skyttelse. I EU -retsgrundlaget kræves 
det ikke eksplicit, at salgsfremstød skal 
kontrolleres på stedet, sådan som det 
er tilfældet i forbindelse med investe -
ringsforanstaltningen, men det frem -
hæves, at kontrollen skal være effektiv 
og afskrækkende44.
56 
Af de fem besøgte medlemsstater er 
det kun Italien, der foretager kontrol 
på stedet i tredjelande under gennem -
førelsen af salgsfremstød. De øvrige 
medlemsstater foretager ikke kontrol 
af salgsfremstød i tredjelande. Spanien 
foretager kun på sit eget territorium 
kontrol på stedet med hensyn til salgs -
fremstød af typen informationsrejser 
(for journalister, importører, mar -
kedskoordinatorer osv.) til de områder, 
hvor vinene produceres.57 
Mange salgsfremstød — såsom vin-  
smagninger — er kendetegnet ved at 
være forbigående og uhåndgribelige 
i den forstand, at de ikke efterlader et 
fysisk spor, der efterfølgende kan kon -
trolleres. Fordi der mangler kontrol på 
stedet, er det afgørende, at der findes 
et klart revisionsspor, som muliggør 
fuld afstemning af et specifikt salgs -
fremstød med de tilsvarende fakturaer.
58 
I Spanien, Frankrig, Italien og Østrig 
konstaterede Retten, at de undersøgte 
fakturaer ofte ikke gav tilstrækkelige 
detaljer om karakteren af de gen -
nemførte salgsfremstød. Fakturaerne 
henviste typisk til en samlet kontrakt 
om salgsfremme eller et gennemført 
tiltag uden at give detaljer om de 
forskellige udgiftsposter vedrørende 
salgsfremstødene.
59 
I Italien fremlagde nogle leverandører 
af salgsfremmende tjenesteydelser sy -
stematisk sådanne samlede fakturaer, 
som ikke var ledsaget af dokumenta -
tion, der gjorde det muligt at spore 
de anmeldte udgifter til specifikke 
salgsfremstød (jf.  tekstboks 5 ).44 Artikel 76 i forordning 
(EF) nr. 555/2008: 
»Medlemsstaterne 
indfører kontrol og andre 
foranstaltninger i det 
omfang, det er nødvendigt 
for at sikre korrekt 
anvendelse af forordning 
(EF) nr. 479/2008 og denne 
forordning [...]. Kontrollen 
og foranstaltningerne skal 
være effektive, stå i et rimeligt 
forhold til risikoen for svig 
og have en afskrækkende 
virkning, således at de yder 
Fællesskabets finansielle 
interesser den fornødne 
beskyttelse.«
En samlet faktura uden underbyggende dokumentation blev godtgjort 
med EU -midler
I Italien blev der med en betalingsanmodning indsendt en faktura, hvoraf det kun fremgik, at den vedrørte 
et salgsfremmende program for italiensk vin: »Promotional program of Italian wine: February -April 2011 — 
482 743,47 USD«. 50 % af beløbet blev godtgjort med EU -midler. Der forelå ikke yderligere detaljer eller doku -
mentation vedrørende fakturabeløbet såsom kopier af fakturaerne for de specificerede omkostninger, der var 
afholdt under gennemførelsen af salgsfremstødet.Tekstboks 5
28 Bemærkninger
60 
I Frankrig kunne støttemodtagere un -
der foranstaltningen vedrørende salgs -
fremstød i programmeringsperioden 
2009-2013 indsende betalingsanmod -
ninger, som kun var baseret på over -
sigter over fakturaer, der var godkendt 
af et revisionsfirma (de underliggende 
fakturaer skulle ikke indsendes). Faktu -
raoversigterne dokumenterer imidler -
tid ikke, at udgifterne er støtteberet -
tigede, og oplysningerne i oversigterne 
er ikke detaljerede nok til at muliggøre 
tilstrækkelig kontrol af anmodningen. 
Administrativ kontrol baseret på så -
danne oversigter kan derfor ikke være 
effektiv. Denne situation øger i væsent -
lig grad risikoen for, at der finansieres 
ikkestøtteberettigede udgifter under 
den fælles markedsordning for vin.61 
Under sit revisionsbesøg i Frankrig 
konstaterede Retten en række tilfælde, 
hvor ikkestøtteberettigede fakturaer 
optrådte på sådanne oversigter og 
blev finansieret under den fælles mar -
kedsordning (jf.  tekstboks 6 ).
Salgsfremstød for vin — VIP -billetter til French Open i tennis — 50 % finansieret 
med EU -midler
I en fakturaoversigt fra en støttemodtager var et beløb på 3 405 euro klassificeret under informationsrejser 
(for journalister, importører, markedskoordinatorer osv.) til de områder, hvor vinene produceres. På grundlag 
af denne fakturaoversigt betragtede de franske myndigheder udgiften som støtteberettiget. 50 % af beløbet, 
dvs. 1 703 euro, blev finansieret med EU -midler.
I virkeligheden stammede det anmeldte beløb fra en faktura for tre VIP -billetter til French Open i tennis, der 
afholdes på stadionet »Roland Garros« og ikke kan betragtes som et salgsfremstød for vin.Tekstboks 6
62 
Et godt eksempel på utilstrækkeligt 
dokumenterede omkostninger er de 
omkostninger, støttemodtagerne af -
holder til de såkaldte gennemførelses -
organer. Støttemodtagere kan udpege 
gennemførelsesorganer til at organise -
re og koordinere deres salgsfremstød. 
Udgifter afholdt af gennemførelses -
organer, der bistår støttemodtagere i forbindelse med gennemførelsen af 
foranstaltningen, er støtteberettigede 
i Italien, Portugal og Rumænien. I disse 
medlemsstater bliver gennemførelses -
organerne ofte betalt efter en fast sats 
(en procentdel af de samlede omkost -
ninger til salgsfremstødet), og der 
foreligger ikke tilstrækkelig dokumen -
tation for den leverede tjenesteydelse.
29 Bemærkninger
Vederlag til gennemførelsesorganet plus generalomkostninger beløb sig til 
i alt 268 110 euro på ét år
I forbindelse med et salgsfremmende projekt i Italien (produktionsåret 2009/10) betalte en støttemodtager 
sit gennemførelsesorgan vederlag på i alt 208 530 euro, svarende til 7 % af salgsfremstødets omkostninger på 
3 millioner  euro, uden at der forelå en detaljeret beskrivelse af den leverede tjenesteydelse. I dette konkrete 
tilfælde havde støttemodtageren selv gennemført salgsfremstødet. Støttemodtageren modtog endvidere 
59 580 euro til dækning af generalomkostninger (2 % af salgsfremstødets omkostninger). Retten mener, at når 
et salgsfremstød udelukkende gennemføres af støttemodtageren, er betaling af vederlag til et gennemførel -
sesorgan en uberettiget og urimelig omkostning.63 
I Rumænien er det obligatorisk at 
gøre brug af et gennemførelsesorgan. 
Vederlag til et sådant organ er støt -
teberettigede som en fast sats på 
13 % af de samlede projektudgifter, 
og der kræves ingen dokumentation 
for den leverede tjenesteydelse. Mel -
lem 2009 og 2012 brugte Rumænien 
1,5 millioner euro i EU -midler på salgs -
fremstød, og heraf gik ca. 200 000 euro 
til gennemførelsesorganer. Også 
i Portugal og Italien kan gennemførel -
sesorganerne modtage op til 13 % af 
omkostningerne til salgsfremstødene.64 
Generalomkostninger, der navnlig 
defineres som omkostninger til koordi -
nering, administration og forvaltning, 
er støtteberettigede i alle de besøgte 
medlemsstater undtagen Østrig. I 2013 
godkendte Kommissionen generalom -
kostninger45 på op til 4 % af de faktiske 
omkostninger til gennemførelsen af 
projekterne. Nogle generalomkostnin -
ger (f.eks. til koordinering, forvaltning 
osv.) har i det mindste delvis samme 
karakter som de aktiviteter, gen -
nemførelsesorganerne udfører under 
forberedelsen og gennemførelsen af 
salgsfremstød.45 Forordning (EU) nr. 752/2013, 
der indsætter artikel 5a, 
stk. 2, i Kommissionens 
forordning (EF) nr. 555/2008.Tekstboks 7
30 Bemærkninger
Del III — Foreligger der 
passende dokumentation 
for foranstaltningernes 
effekt?
Overvågningen og evalueringen 
af foranstaltningerne har 
fokus på output og finansiel 
gennemførelse, men der er 
endnu ikke tilstrækkelige 
oplysninger om de opnåede 
resultater
65 
Den vigtigste forudsætning for, at 
en offentlig støtteforanstaltning kan 
forvaltes hensigtsmæssigt, er, at foran -
staltningens mål er specifikke og kvan -
tificerede46. Det er også væsentligt at 
undersøge de relevante input, output 
og resultater regelmæssigt for at skaffe 
aktuelle oplysninger om, hvorvidt 
foranstaltningen skrider planmæs -
sigt frem. Støtten bør desuden være 
genstand for periodiske evalueringer, 
hvor der blandt andet anvendes over -
vågningsoplysninger. Kun ved hjælp af 
relevante og pålidelige overvågnings- 
og evalueringsoplysninger vil Kom -
missionen og medlemsstaterne kunne 
dokumentere, hvad de har opnået med 
de offentlige midler.
66 
Retten vurderede, om de fem revi -
derede medlemsstaters nationale 
støtteprogrammer indeholder hen -
sigtsmæssige mål og centrale input-, 
output- og resultatindikatorer, som gør 
det muligt at overvåge og evaluere 
deres resultatopnåelse.67 
Ingen af de besøgte medlemsstater 
havde opstillet kvantificerede mål for 
investeringsforanstaltningen i deres 
nationale støtteprogrammer for pro -
grammeringsperioden 2009-2013. Med 
hensyn til foranstaltningen vedrørende 
salgsfremstød var det blandt de besøg -
te medlemsstater kun Østrig, Spanien 
og Portugal, der havde fastsat kvantifi -
cerede mål for stigningen i eksporten af 
vin til tredjelande47. Denne mangel på 
fælles kvantificerede mål, der er fastsat 
på forhånd, gør det vanskeligt for de 
nationale myndigheder at skaffe sig 
tilstrækkelige redskaber til at måle ef -
fekten af investeringsforanstaltningen 
og foranstaltningen vedrørende salgs -
fremstød. Det bliver desuden umuligt 
at foretage en samlet beregning af 
foranstaltningernes effekt på EU -plan.
68 
Med hensyn til indikatorerne for in -
vesteringsforanstaltningen og foran -
staltningen vedrørende salgsfremstød 
indeholder de årlige rapporter, som 
medlemsstaterne sender til Kommis -
sionen48, kun detaljer om input, output 
og budgetgennemførelsesaspekter. 
Det fremgår således af disse rap -
porter, at overvågningen generelt er 
fuldstændig dækkende hvad angår 
disse aspekter (antal støttemodtagere, 
anvendte midler, typer af investeringer 
og salgsfremstød), men at der ikke 
er tilstrækkelige oplysninger om de 
opnåede resultater. Tilsvarende er der 
ikke som grundlag for de oplysninger, 
Kommissionen offentliggør på EU -ni-
veau49, anvendt resultatindikatorer til 
at måle effekten af foranstaltningerne 
under den fælles markedsordning 
for vin. Med hensyn til salgsfremstød 
forholder det sig endvidere sådan, at 
de eneste indikatorer i Kommissionens 
forvaltningsplan vedrører input eller 
output, f.eks. den andel af de natio -
nale støtteprogrammer, der er afsat til 
salgsfremstød i vinsektoren, og gen -
nemførelsesniveauet for og produkti -
viteten i anvendelsen af de nationale 
støtteprogrammer i vinsektoren50.46 Artikel 103l i forordning 
(EF) nr. 1234/2007: 
»Støtteprogrammerne skal 
indeholde følgende: a) en 
detaljeret beskrivelse af de 
foreslåede foranstaltninger 
og de kvantificerede mål 
herfor [...] f) de kriterier og 
kvantitative indikatorer, 
der skal anvendes til 
overvågning«.
47 Målet ved udgangen af 
programmeringsperioden 
var for Østrig en stigning 
på 25 % og for Spanien 
en stigning på 767 000 hl 
og 537,7 millioner euro. 
Portugals mål for 2012 var 
en eksport til tredjelande på 
1 million hl med en værdi på 
250 millioner  euro.
48 Artikel 188a i forordning 
(EF) nr. 1234/2007: 
»Medlemsstaterne 
forelægger hvert år senest 
den 1. marts, og første gang 
senest den 1. marts 2010, 
Kommissionen en rapport 
om gennemførelsen [af 
foranstaltningerne] i deres 
støtteprogrammer«.
49 COM(2012) 737 final og 
KOM(2011) 774 endelig.
50 Forvaltningsplan for 2013 — 
Generaldirektoratet for 
Landbrug og Udvikling 
af Landdistrikter.
31 Bemærkninger
69 
De besøgte medlemsstater stiller krav 
om indsendelse af en rapport om 
aktiviteterne på støttemodtagerniveau 
efter gennemførelsen af de støttede 
salgsfremstød. Kvaliteten af disse 
rapporter varierer betydeligt, men de 
anvendes ikke i praksis til at vurdere 
effekten af de salgsfremmende projek -
ter (f.eks. ved analyse og konsolidering 
af data). Generelt mangler der udtøm -
mende oplysninger om resultaterne og 
effekten af foranstaltningen. Revisio -
nen viste således, at medlemsstaterne 
kun i nogle evalueringsrapporter51 el-
ler undersøgelser på landeniveau gav 
oplysninger om de resultater, der var 
opnået ved hjælp af støtten til investe -
ringer og salgsfremstød.
70 
Nærmere bestemt vurderede Frankrig 
og Østrig resultaterne af investeringer -
ne ved at undersøge salgstendensen 
for vin i mængde og værdi. Italien un -
dersøgte antallet af virksomheder, der 
havde indført nye produkter, processer 
og/eller teknikker. Uanset disse resul-  
tatindikatorers relevans og pålidelig -
hed konstaterede Retten, at overlap -
ningen mellem investeringsstøtten 
under den fælles markedsordning for 
vin og under politikken for udvikling af 
landdistrikterne (jf. punkt 18 og tekst -
boks 1 ) betyder, at de rapporterede 
resultater ikke entydigt kan tilskrives 
støtten under den fælles markedsord -
ning for vin (jf. næste afsnit). Resulta -
terne af støtten til salgsfremstød måles 
ved at se på eksporten af vin til de 
pågældende tredjelande. Efter Rettens 
mening er denne indikator for gene -
rel, den er ikke begrænset til kun at 
omfatte foranstaltningens støttemod -
tagere, og den dækker talrige variabler, 
som har betydning for hele vinsekto -
ren, og som for størstedelens vedkom -
mende ikke påvirkes af salgsfremstød 
(jf. punkt 74-80).Effekten af investeringer 
under den fælles markeds -
ordning for vin kan ikke 
uden videre skelnes fra 
effekten af investeringer 
under politikken for udvik -
ling af landdistrikterne
71 
Som nævnt i  tekstboks 1  er målet for 
investeringsforanstaltningen under 
den fælles markedsordning for vin det 
samme som for de to investerings -
foranstaltninger under politikken for 
udvikling af landdistrikterne. Hertil 
kommer, at den samlede finansiering 
til vinsektoren fra de to foranstaltnin -
ger under politikken for udvikling af 
landdistrikterne i nogle medlemsstater 
er størrelsesmæssigt sammenlignelig 
med finansieringen fra investerings -
foranstaltningen under den fælles 
markedsordning for vin52.
72 
Det forhold, at der findes investerings -
foranstaltninger under to forskellige 
ordninger, gør det særlig vanskeligt 
at evaluere resultaterne af investerin -
gerne under den fælles markedsord -
ning for vin. 55 % af de støttemodta -
gere, der blev udvalgt til revision, har 
modtaget investeringsstøtte under 
både den fælles markedsordning for 
vin og politikken for udvikling af land -
distrikterne. Selv om det antages, at 
begge investeringer har bidraget til 
den samlede resultatforbedring, er det 
umuligt at tilskrive hver enkelt investe -
ringsforanstaltning en bestemt andel 
af forbedringen (jf.  tekstboks 8 ).
73 
Det er derfor vanskeligt at evaluere 
effekten af foranstaltningen under den 
fælles markedsordning for vin særskilt 
og dermed vurdere dens effektivitet.51 Bilag V til forordning (EF) 
nr. 555/2008.
52 I Østrig blev der f.eks. 
mellem 2009  og 2012 brugt 
20,6 millioner euro på 
investeringer i vinsektoren 
under politikken for udvikling 
af landdistrikterne og 
21 millioner  euro under den 
fælles markedsordning for vin.
32 Bemærkninger
En fransk støttemodtager modtog investeringsstøtte under både politikken 
for udvikling af landdistrikterne (UL) og den fælles markedsordning (FM) for vin 
i produktionsårene 2009/10 og 2010/11
Type af støtte InvesteringsstøtteStøtteberettigede 
omkostninger i euroEU‑bidrag i euro
FM for vinUdstyr til forarbejdning af vin 
(dvs. tanke)694 279 277 711  
Foranstaltning 123 under ULTappekolonne og udstyr 
til lagring1 863 483 372 69753 
53 Der blev også ydet 372 697 euro i regionalstøtte.
Disse investeringer er komplementære.
Mellem 2008  og 2011 skete der en samlet forbedring af virksomhedens resultater i form af stigende omsætning 
og nettoindtægter. Det er ikke muligt at tilskrive hver enkelt investering en bestemt andel af denne forbedring.Tekstboks 8
Medlemsstaternes eksport af 
vin til tredjelande er steget …
74 
Siden 2009 er eksporten af vin fra EU 
til tredjelande steget betydeligt, og 
den nåede i 2012 et rekordhøjt niveau 
med 23 millioner hl og 8,9 milliar -
der euro (jf.  figur 2a og 2b).75 
Figur 2a  viser, at vineksporten fra 
EU-27 steg med 28 % fra 2005 til 2008, 
og at den fra 2009 til 2012 — under 
gennemførelsen af foranstaltningen 
vedrørende salgsfremstød — steg med 
yderligere 64 %. Denne stigning faldt 
tidsmæssigt sammen med indførelsen 
af foranstaltningen vedrørende salgs -
fremstød. Også figur 2b  illustrerer, at 
tendensen i vineksporten til tredjelan -
de vidner om et potentiale for stigen -
de afsætning af EU -vine. En tilsvarende 
positiv udvikling i salget af vin inden 
for EU er usandsynlig, eftersom det 
indre marked allerede er mættet (der 
er dog et lille potentiale i de vinimpor -
terende medlemsstater).
33 Bemærkninger
… men det er svært at fast -
slå, i hvilken grad dette 
direkte kan tilskrives for -
anstaltningen vedrørende 
salgsfremstød
76 
Den observerede stigning kan imid -
lertid ikke entydigt tilskrives foran -
staltningen vedrørende salgsfremstød. 
Eksporten af vin fra EU-27 er også 
blevet direkte påvirket af adskillige 
eksterne faktorer, såsom den stigende 
købekraft hos forbrugere i tredje -
lande, ændringerne i de internationale 
handelsbetingelser og vinproduktio -
nen i tredjelande. Som det allerede er 
blevet bemærket i flere beretninger 
fra Kommissionen54, er det derfor ikke 
muligt at fastslå, i hvilken grad der er 
en årsagssammenhæng mellem foran -
staltningen og eksportresultaterne på 
medlemsstatsniveau og EU -niveau.77 
Den aktuelle vækst i vineksporten 
skyldes hovedsagelig et begrænset an -
tal lande såsom Kina55, hvor forbruget 
af vin er steget betydeligt i de seneste 
år. Figur 3a  og 3b viser, at Kinas for -
brug af vin fra 2007 til 2012 steg med 
3,9 millioner hl, og at eksporten af vin 
fra EU-27 til Kina steg med 2,2 millio -
ner hl. Dette tyder på, at udviklingen 
i eksporten fra EU-27 til Kina i høj grad 
var påvirket af eksterne faktorer såsom 
landets økonomiske vækst og de kine -
siske forbrugeres stigende købekraft. 
Selv uden salgsfremstød ville forbru -
get af vin være steget.Figur 2a og Figur 2bEksporten af vin fra EU-27 til tredje -
lande og USA (milliarder euro)Eksporten af vin fra EU-27 til vigtige  
tredjelande (millioner euro)
0246810
2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012Millioner euro  
Tredjelande
USA02004006008001 000
2007 2008 2009 2010 2011 2012Millioner euro
Schweiz 
Canada
JapanRusland
Kina
Kilde:  Dataudtræk fra Eurostats Comextdatabase den 26. juli 2013.
54 SEK(2011) 1371 endelig. 
Endelig rapport: »Evaluation 
des mesures appliquées 
au secteur vinicole dans le 
cadre de la Politique Agricole 
Commune«, oktober 2012 
(http://ec.europa.eu/
agriculture ).
55 Målt i værdi steg eksporten 
fra EU-27 til Kina med 280 % 
fra 2009 til 2012.
34 Bemærkninger
78 
Endvidere skal det bemærkes, at selv 
om eksporten er vokset i absolutte tal, 
har EU-27-vinene tabt markedsandele 
i de vigtigste af de tredjelande, der var mål for salgsfremstød (jf.  figur 4 ). Kun 
i Schweiz og Japan er EU-27-vinenes 
markedsandele blandt de importerede 
vine steget. Dette tab af markedsan -
dele skal analyseres af Kommissionen.Figur 3a og Figur 3b Figur 4Forbrug af vin i Kina
EU-27’s andel (i %) af de vigtigste handelspartneres import1 Prognose.
Kilder:  Forbrug af vin: Den Internationale Vinorganisation (OIV) — »Statistical report on world vitiviniculture«. Vineksport fra EU-27:  
dataudtræk fra Eurostats Comextdatabase den 17. september 2013.
Kilde:  Dataudtræk fra De Forenede Nationers Comtradedatabase den 20. september 2013.Vineksport fra EU-27 til Kina
13 00014 00015 00016 00017 00018 000
2007 2008 2009 2010 2011 201211 000 hl
020406080100
USA Kina Japan Mexico Canada Rusland Schweiz
2007 201205001 0001 5002 0002 5003 000
2007 2008 2009 2010 2011 20121 000 hl
35 Bemærkninger
79 
I henhold til artikel 103p, stk. 2, i forord -
ning (EF) nr. 1234/2007 er det ikke alle 
vine, der er støtteberettigede under 
foranstaltningen. Vine såsom bordvine 
uden angivelse af druesort er ikke støt -
teberettigede (jf. punkt 35). Hvis foran -
staltningen vedrørende salgsfremstød 
er effektiv, bør støtteberettigede vine 
fra EU-27, der eksporteres til tredjelan -
de, klare sig bedre end andre vine.80 
Målt i værdi klarer støtteberettigede 
vine sig imidlertid ikke klart bedre end 
andre vine. For de støtteberettigede 
vine førte en årlig vækst på 14,8 % 
til en eksportværdi på 8 059 millio -
ner euro (15,4 millioner hl) i 2012, mens 
der for de ikkestøtteberettigede vine 
(andre vine) har været en stigning på 
14,5 %56, der førte til en eksportværdi 
på 806 millioner euro (7,1 million hl) 
i 2012 (jf.  figur 5 ). Denne sammen -
ligning af de støtteberettigede og 
ikkestøtteberettigede vines meget 
ensartede eksportudvikling tyder på, 
at andre faktorer end foranstaltningen 
vedrørende salgsfremstød har en stærk 
indvirkning på eksporttendenserne.Figur 5Udviklingen i værdien af EU’s 
vineksport til tredjelande (2010=100)
Kilde:  Dataudtræk fra Eurostats Comextdatabase den 25. juli 2013.100105110115120125130135
2010 2011 2012
Støtteberettigede vine
(BOB, BGB, enkeltdruevine)
Andre vine56 Den gennemsnitlige årlige 
vækst i værdien af EU-27’s 
eksport til tredjelande 
mellem 2010 og 2012 — 
Comextdatabasen.
36
 Konklusioner 
og anbefalinger
81 
Som led i reformen af den fælles mar -
kedsordning for vin fik medlemssta -
terne mulighed for at bruge EU -midler 
til at finansiere investeringsprojekter 
og salgsfremmende projekter, der har 
til formål at forbedre EU’s vinprodu -
centers konkurrenceevne.
82 
I forbindelse med denne revision søgte 
Retten svar på følgende spørgsmål: 
»Bliver EU’s støtte til investeringer og 
salgsfremstød i vinsektoren forvaltet 
godt, og er der dokumentation for 
støttens resultater med hensyn til 
EU-vinenes konkurrenceevne?« Ret -
ten konkluderer, at forvaltningen af 
støtten til investeringer og salgsfrem -
stød i vinsektoren i de første år af den 
periode, som revisionen omfatter, var 
negativt påvirket af de udformnings- 
og gennemførelsessvagheder, der er 
beskrevet i denne beretning, og at der 
ikke altid var dokumentation for effek -
ten på EU -vinenes konkurrenceevne.
83 
Retten konstaterede, at investerings -
foranstaltningen ikke er udformet hen -
sigtsmæssigt, først og fremmest fordi 
der ikke er et dokumenteret behov for 
en supplerende investeringsforanstalt -
ning, som er forbeholdt vinsektoren, 
eftersom der allerede fandtes en tilsva -
rende foranstaltning under politikken 
for udvikling af landdistrikterne. Ingen 
undersøgelser eller analyser under -
støttede antagelsen om, at vinsekto -
ren havde brug for yderligere støtte.84 
Den supplerende investeringsforan -
staltning er en kilde til kompleksitet, 
og den skabte administrative hin -
dringer, fordi det var nødvendigt at 
fastlægge et kunstigt skel mellem de 
to typer investeringsstøtte. I nogle 
medlemsstater førte dette til forsin -
kelser i gennemførelsen eller til alt 
for restriktive praksis med hensyn til 
investeringernes støtteberettigelse 
(punkt 18-25).
Anbefaling 1
Med henblik på at rationalisere støtte -
ordningen bør Kommissionen over -
våge absorptionen af midler, analysere 
behovet for investeringsforanstaltnin -
gen og vurdere, om vinsektoren har 
brug for mere investeringsstøtte end 
andre landbrugssektorer.
85 
Investeringsforanstaltningen under 
den fælles markedsordning for vin 
blev ikke gennemført med behørigt 
hensyn til princippet om sparsom -
melighed. De fleste af de reviderede 
medlemsstater sikrede ikke, at der kun 
blev ydet støtte til levedygtige projek -
ter (punkt 26-29). Der var en risiko for 
overforbrug, fordi det ikke systematisk 
blev evalueret, om projektomkostnin -
gerne var rimelige, før støtten blev 
ydet (punkt 30-34).
37 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 2
Medlemsstaterne bør imødegå risi -
koen for manglende sparsommelighed 
ved systematisk at vurdere projektom -
kostningernes rimelighed. Resultater -
ne af denne vurdering bør dokumen -
teres tilstrækkeligt. Hvis det er muligt, 
bør der opstilles benchmarks for 
fælles omkostningselementer, så det 
er lettere at vurdere omkostningerne 
i projektforslagene.
Medlemsstaterne bør foretage kontrol 
af projekternes levedygtighed med 
henblik på at analysere, om ansøger -
nes finansielle situation er forsvarlig, 
og dokumentere denne analyse.
Kommissionen bør sikre, at medlems -
staterne har effektive systemer til kon -
trol af omkostningernes rimelighed og 
projekternes finansielle levedygtighed.
86 
Retten konstaterede, at foranstaltnin -
gen vedrørende salgsfremstød ikke 
er udformet hensigtsmæssigt, og at 
den ikke gennemføres på en produk -
tiv måde. Ofte bruges salgsfremstød 
til at konsolidere tilstedeværelsen på 
eksisterende markeder snarere end til 
at generobre tidligere markeder eller 
erobre nye. Markedskonsolidering er 
et konstant behov for en vinprodu -
cent, der vil bevare sin markedsandel. 
Dette rejser spørgsmålet om, hvorvidt 
sådanne salgsfremstød kan give en 
bæredygtig effekt, der ikke i for høj 
grad er afhængig af fortsat EU -støtte. 
Endvidere er støtte til reklame for 
etablerede kommercielle mærker ikke 
i overensstemmelse med foranstalt -
ningens oprindelige mål om at støtte 
vinmarkedet snarere end etablerede 
mærker (punkt 37-42).Anbefaling 3
a) Den gældende forordning bør for -
hindre, at individuelle støttemod -
tagere i hver programmeringspe -
riode fremlægger et program for 
salgsfremstød i de samme lande.
b) Kommissionen bør også begrænse 
støtteberettigelsen af reklame 
for mærker, så det undgås, at 
EU-finansiering erstatter støt -
temodtagerens driftsudgifter, 
og lægge mere vægt på at give 
SMV’er fortrinsstilling under 
foranstaltningen.
87 
Det budget, der var afsat til salgsfrem -
stød, var større end efterspørgslen, 
og medlemsstaterne var derfor ikke 
tilstrækkelig selektive i forbindelse 
med gennemførelsen af foranstalt -
ningen. Navnlig kontrollerede de ikke 
systematisk, om ansøgerne havde et 
bevisligt behov for offentlig støtte. 
Endvidere blev der trods hensigten om 
at give SMV’er fortrinsstilling også ydet 
finansiering til store virksomheder. 
Som følge af dette fandt Retten klare 
tilfælde af dødvægt, hvor støtten til 
salgsfremstød dækkede almindelige 
driftsomkostninger, som støttemodta -
geren også uden EU -støtte ville have 
afholdt i forbindelse med den almin -
delige drift (punkt 43-51).
38 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 4
Med henblik på at minimere risikoen 
for dødvægt bør Kommissionen sikre, 
at medlemsstaterne i deres udvæl -
gelsesprocedurer afkræver støtte -
modtagerne klar dokumentation for 
deres behov for offentlig støtte, og at 
normale driftsomkostninger ikke finan -
sieres over EU -budgettet.
88 
Omkostningerne til salgsfremstød, 
generalomkostningerne og omkost -
ningerne til gennemførelsesorganer 
var utilstrækkeligt begrundet med 
dårlig eller mangelfuld dokumenta -
tion. Når der ikke foretages kontrol på 
stedet, er utilstrækkelig dokumenta -
tion undergravende for effektiviteten 
af medlemsstaternes dokumentkontrol 
til sikring af salgsfremstødenes fore -
komst og støtteberettigelse. Endvidere 
gjorde medlemsstaterne ikke nok for 
at minimere risikoen for uregelmæssig -
heder med hensyn til dobbeltfinansie -
ring af salgsfremstød (punkt 52-64).
Anbefaling 5
a) Kommissionen bør sikre, at ekstra -
omkostninger, såsom omkostnin -
ger til gennemførelsesorganer og 
generalomkostninger, er beret -
tigede, og at de ikke kan udgøre 
mere end en bestemt procentdel 
af de samlede omkostninger.
b) Medlemsstaterne bør sikre, at der 
er et tilfredsstillende revisionsspor, 
som forbinder hvert enkelt tilskud 
til salgsfremstød med specifikke 
og tilstrækkeligt dokumenterede 
tiltag. De bør også systematisk 
kontrollere, at der ikke uretmæs -
sigt modtages dobbeltfinansiering 
til salgsfremstød fra andre finan -
sieringskilder på EU -niveau og 
nationalt niveau.89 
Endvidere er der ikke dokumentation 
for foranstaltningernes resultater med 
hensyn til at styrke EU -vinenes konkur -
renceevne. Overvågningen og evalu-  
eringen af foranstaltningerne giver 
dækkende oplysninger om input, out -
put og finansiel gennemførelse. Kom -
missionen og medlemsstaterne giver 
imidlertid ikke tilstrækkelige relevante 
oplysninger om de direkte resultater, 
der kan tilskrives foranstaltningerne. 
Med hensyn til investeringsforanstalt -
ningen gør kombinationen af støtten 
under den fælles markedsordning for 
vin og investeringerne under politik -
ken for udvikling af landdistrikterne 
det umuligt at isolere effekten af den 
fælles markedsordning for vin. Med 
hensyn til foranstaltningen vedrøren -
de salgsfremstød dækker de anvendte 
resultatindikatorer mange variabler, 
som ikke påvirkes af salgsfremstød 
(punkt 65-80).
Anbefaling 6
Kommissionen bør kræve, at medlems -
staterne evaluerer resultaterne af de 
salgsfremmende projekter mere om -
hyggeligt. Navnlig bør resultaterne af 
salgsfremstød vurderes på støttemod -
tagerniveau snarere end for hele EU’s 
vinsektor under ét. Medlemsstaterne 
bør gøre bedre brug af de rapporter, 
som støttemodtagerne udarbejder ved 
afslutningen af salgsfremstødene, til at 
vurdere og konsolidere støttemodta -
gernes resultater.
39 Konklusioner og anbefalinger
90 
Endelig budgetteres der med, at 
medlemsstaternes midler til foran -
staltningen vedrørende salgsfremstød 
i programmeringsperioden 2014-2018 
skal mere end fordobles i forhold til 
de midler, der blev brugt i den fore -
gående programmeringsperiode57. 
I betragtning af medlemsstaternes 
vanskeligheder med at få brugt det 
nuværende budget til salgsfremstød 
er der en risiko for, at budgettet for 
perioden 2014-2018 er for stort, og 
dermed for, at principperne for for -
svarlig økonomisk forvaltning ikke vil 
blive fulgt (punkt 43-47).Anbefaling 7
Efter en passende tid bør Kommis -
sionen analysere, hvordan budgettet 
til de nationale støtteprogrammer 
i perioden 2014-2018 svarer til EU -vin-
sektorens behov og medlemsstaternes 
absorptionskapacitet. På grundlag af 
denne analyse bør Kommissionen om 
fornødent justere budgettet for at 
sikre, at medlemsstaterne har incita -
menter til at gennemføre foranstalt -
ningerne på en mere produktiv måde.57 I programmeringsperioden 
2009-2013 blev der brugt 
522 millioner euro på 
foranstaltningen vedrørende 
salgsfremstød. Med henblik 
på programmeringsperioden 
2014-2018 har medlems-  
staterne afsat 1 156 millio-  
ner euro til foranstaltningen 
vedrørende salgsfremstød 
(EU-27). Der er således tale om 
en stigning på 121 % i forhold 
til de midler, der blev brugt 
i den foregående periode.
Vedtaget af Afdeling I, der ledes af Rasa BUDBERGYTĖ , medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 9. april 2014.
På Revisionsrettens vegne
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Formand

40
 Bilag Bilag IForsyningsbalance for EU-27 — de vigtigste poster
i 1 000 hl
2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/11 2011/12
Anvendelig produktion 171 015 174 483 159 416 160 154 160 208 153 121 156 845
Slutlager 173 359 167 578 168 314 170 776 167 441 162 444 159 304
Direkte konsum, brutto 138 255 134 541 130 354 127 086 127 417 121 290 127 886
Destillation i  alt130 663 30 452 15 890 19 606 19 982 16 339 17 413
Vineksport til tredjelande 15 547 19 633 17 763 15 829 18 802 21 968 23 352
Vinimport fra tredjelande 13 279 13 993 13 672 13 985 15 039 14 961 14 895
1 Krisedestillation, destillation til konsumalkohol og destillation af biprodukter samt destillation til fremstilling af brandyer (f.eks. cognac).
Kilde:  Eurostat, forsyningsbalance for vin — dataudtræk den 25. september 2013.
41 Bilag
Bilag Xb til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007
Bilag Xb  
Budget til støtteprogrammer  
som omhandlet i artikel 103n, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007
i 1 000 EUR
Regnskabsår 2009 2010 2011 2012 2013 fra 2014
BG 15 608 21 234 22 022 27 077 26 742 26 762
CZ 2 979 4 076 4 217 5 217 5 151 5 155
DE 22 891 30 963 32 190 39 341 38 867 38 895
EL 14 286 19 167 19 840 24 237 23 945 23 963
ES 213 820 284 219 279 038 358 000 352 774 353 081
FR 171 909 226 814 224 055 284 299 280 311 280 545
IT1238 223 298 263 294 135 341 174 336 736 336 997
CY 2 749 3 704 3 801 4 689 4 643 4 646
LT 30 37 45 45 45 45
LU 344 467 485 595 587 588
HU 16 816 23 014 23 809 29 455 29 081 29 103
MT 232 318 329 407 401 402
AT 8 038 10 888 11 313 13 846 13 678 13 688
PT 37 802 51 627 53 457 65 989 65 160 65 208
RO 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100
SI 3 522 3 770 3 937 5 119 5 041 5 045
SK 2 938 4 022 4 160 5 147 5 082 5 085
UK 0 61 67 124 120 120
1  De nationale lofter i bilag VIII til forordning (EF) 1782/2003 for Italien svarende til 2008, 2009 og 2010 reduceres med 20 millioner euro, 
og disse beløb er medtaget i budgettets beløb for Italien for 2009, 2010 og 2011, som fastsat i denne tabel.Bilag II
42
1) Strategiske årsager: Formålet med støtteprogram -
merne i vinsektoren er at øge sektorens konkurrence -
evne, hvorimod formålet med landdistriktsudviklings -
programmerne er at sikre en bæredygtig udvikling af 
landdistrikterne. Vinsektoren støtter prioriteter, der 
ikke nødvendigvis overlapper de prioriteter, der er 
fastsat i politikken for udvikling af landdistrikterne. 
Vinstøtteprogrammet sikrer sektoren direkte tildeling 
af midler fra Fællesskabets investeringsbudgetter.
2) Økonomiske årsager: Under vinstøtteprogrammerne 
er medlemsstaterne ikke forpligtede til at yde et fi -
nansielt nationalt eller regionalt bidrag.
Det er almindeligt anerkendt, at produktreklame er en 
meget effektiv metode til at fremme salget og åbne nye 
markeder, selv om det er vanskeligt at vurdere effekten.
Kommissionen anerkender, at der i forbindelse med 
gennemførelsen af støtteprogrammerne var visse start -
vanskeligheder, sådan som Retten har understreget 
i revisionen, der dækkede de første tre år af program -
meringsperioden (2009-2013). Dette er baggrunden for, 
at Kommissionen indførte en række ændringer i gen -
nemførelsesforordningen og udarbejdede retningslin -
jer, der har til formål at forklare og afklare procedurerne 
for udvælgelse, støtteberettigelse og opfølgning på 
og kontrol af foranstaltninger, der finansieres under 
programmerne. Kommissionen er naturligvis villig til at 
foretage de nødvendige ændringer af teksterne på bag -
grund af den modtagne feedback.Resumé
Fælles svar på punkt I -VIII
Kommissionen understreger, at reformen af den fælles 
markedsordning for vin, der blev vedtaget af Rådet 
i 2008, allerede har opfyldt et af hovedmålene, nemlig 
at genoprette balancen på markedet. Det står også 
klart, at der er gjort betydelige fremskridt hen imod 
opfyldelsen af det andet mål, nemlig at øge vinsek -
torens konkurrenceevne. Destillation i stor målestok 
finansieres ikke længere over EU’s budget, og dette 
har ikke skadet markedet, og eksporten til tredjelande 
er steget i værdi og mængde, navnlig som følge af 
reformforanstaltningerne.
Derudover har Parlamentet og Rådet for nylig bekræftet 
hensigtsmæssigheden af vinreformen ved at fastholde 
reformens principper i forordning (EU) nr. 1308/20131 
om den nye fælles markedsordning for perioden 
2014-2020 og har således vist, at de er villige til at give 
foranstaltningerne tid til at slå helt igennem og samti -
dig udvide antallet af delforanstaltninger i støttepro -
grammerne (ny innovationsforanstaltning, åbning for 
støtte til salgsfremstød rettet mod hjemmemarkedet, 
udvidelse af omstruktureringsstøtten til at omfatte gen -
plantning af plantesundhedsmæssige årsager).
Investeringerne i vinstøtteprogrammerne supplerer 
investeringerne i landdistriktsudviklingsprogrammerne. 
Det er et bevidst valg fra lovgiverens side at lade disse 
to programmer løbe parallelt.
1 EUT L 347 af 22.12.2013.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 43
Med hensyn til punkt VII vedrørende støtte til salgs -
fremstød er Kommissionen ikke enig med Retten i, at 
der er en risiko for, at medlemsstaterne har sat bud -
gettet til salgsfremstød for højt. Der er ikke et særlig 
øremærket budget til salgsfremstød i det finansielle 
bilag til Rådets forordning. Medlemsstaterne forelægger 
deres støtteprogram med vejledende fordelinger, som 
de kan ændre to gange om året afhængigt af de konsta -
terede behov. Det er i denne forbindelse værd at minde 
om målsætningerne for vinreformen, der blev vedtaget 
af Rådet i 2008: 1) at genoprette balancen på markedet 
(»one shot«-rydning 2009-2011) og 2) at forbedre kon -
kurrenceevnen (gennem »strukturelle« foranstaltnin -
ger). Den første fase er afsluttet, og et beløb svarende til 
det beløb, der er afsat til rydning, blev overført til støt -
teprogrammerne i overensstemmelse med reformen for 
at øge midlerne til disse foranstaltninger, der i sagens 
natur er mere strukturelle end salgsfremstød og inve -
steringer. Det var således forventet, at medlemsstaterne 
ville afsætte flere midler til foranstaltningerne. Da 
reformen af den fælles markedsordning blev vedtaget 
i december 2013, ønskede Rådet og Parlamentet ikke 
at ændre den tilgang, der blev vedtaget i forbindelse 
med vinreformen (herunder med hensyn til fordeling af 
budgetmidler). De styrkede ligeledes foranstaltningen 
vedrørende salgsfremstød ved at åbne op for støtte 
til foranstaltninger rettet mod det indre marked med 
fokus på information om ansvarligt vinforbrug og på 
BOB/BGB -ordningerne i Unionen.
Med hensyn til punkt VIII vedrørende resultaterne af for -
anstaltningerne skal det tilføjes, at det altid er vanskeligt 
at isolere effekten af en bestemt politik fra udefrakom -
mende faktorer. Det er imidlertid muligt at vurdere 
effekten af de forskellige instrumenter/foranstaltninger 
på grundlag af en nøje fastlagt evalueringsmetode 
(f.eks. på grundlag af statistikker). Kommissionen 
foranstalter regelmæssige evalueringer af en politiks 
overordnede effekt i overensstemmelse med finansfor -
ordningen (hvert sjette år).Med hensyn til punkt III vedrørende afgrænsningen 
mellem investeringerne i begge ordninger understreger 
Kommissionen, at skillelinjen nu er meget klar, således 
at risikoen for dobbeltfinansiering og en tung admini -
strativ byrde undgås. Der er også andre årsager til den 
konstaterede forsinkelse i gennemførelsen af foranstalt -
ningerne i programmets første fase, idet det f.eks. var 
vanskeligt at få stillet bankgarantier på grund af krisen.
Med hensyn til punkt IV vedrørende princippet om 
sparsommelighed i investeringsforanstaltningen under -
streger Kommissionen, at den ved sine revisioner kon -
trollerer, om medlemsstaterne har vurderet, hvorvidt 
omkostningerne ved foranstaltningen er rimelige. I hen -
hold til bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1290/2005 
kontrolleres det ved revisionen, om medlemsstaterne 
har vedtaget alle love og administrative bestemmel -
ser og truffet alle andre foranstaltninger (forvaltning 
og kontrol), der er nødvendige for at sikre en effektiv 
beskyttelse af Unionens finansielle interesser. I denne 
forbindelse er formålet med revisionen også at kontrol -
lere, om medlemsstaterne har overholdt principperne 
om forsvarlig økonomisk forvaltning, der bl.a. omfatter 
en vurdering af omkostningernes rimelighed.
Med hensyn til punkt V vedrørende konsolidering af 
markedet er et af formålene med foranstaltningen til 
fremme af vin i tredjelande efter Kommissionens opfat -
telse at øge afsætningsmulighederne for vin. Dette kan 
opnås gennem fremstød på såvel eksisterende som nye 
markeder eller på markeder, hvor man tidligere har haft 
en god markedsandel. Hvis der opnås fodfæste på nye 
markeder, skal det styrkes. Dette er ikke forbudt i hen -
hold til fællesskabslovgivningen2. Selv om SMV’er gives 
fortrinsstilling, kan store virksomheder desuden også få 
støtte, da det netop er et spørgsmål om fortrinsstilling 
og ikke om støtteberettigelse.
2 I henhold til artikel 103p, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 
ydes der støtte »til dækning af oplysningsforanstaltninger 
og salgsfremmende foranstaltninger for fællesskabsvine 
i tredjelande med det formål at forbedre disses konkurrenceevne 
i de pågældende lande«.
Kommissionens svar 44
andre foranstaltninger (forvaltning og kontrol), der 
er nødvendige for at sikre en effektiv beskyttelse af 
Unionens finansielle interesser. I denne forbindelse 
er formålet med revisionen også at kontrollere, om 
medlemsstaterne har overholdt principperne om 
forsvarlig økonomisk forvaltning, der bl.a. omfatter 
en vurdering af omkostningernes rimelighed.
Det generelle spørgsmål om udvælgelse af investe -
ringsprojekter, navnlig om (forudgående) kontrol af 
omkostningernes rimelighed og projekternes leve -
dygtighed, vil blive behandlet på møderne i Forvalt -
ningskomitéen for Fusionsmarkedsordningen.
Med hensyn til foranstaltningen vedrørende 
salgsfremstød
a)  Efter Kommissionens opfattelse kan støttemodtagere 
afhængigt af situationen have adgang til foranstalt -
ningen i den anden programmeringsperiode, f.eks. 
med henblik på at konsolidere deres markedsposi -
tion i det samme tredjeland. Formålet med foran -
staltningen er at forbedre konkurrenceevnen for 
BOB/BGB -vine og enkeltdruevin, og dette mål skal 
opfyldes, men reglerne er ikke til hinder for markeds -
føringen af bestemte mærker. Det kan være vigtigt 
for støttemodtagere, der betaler 50 % af projekt -
omkostningerne, at have mulighed for at fremhæve 
deres mærker, således at de er genkendelige på 
målmarkederne og følgelig kan forøge omsætnin -
gen. På baggrund af ændringerne til forordning (EF) 
nr. 555/2008 og vedtagelsen af retningslinjerne i 2013 
kan der desuden nu gives en mere klar fortrinsstilling 
til SMV’er.
b)  I henhold til Rådets forordning kan der ydes støtte, 
hvis de pågældende foranstaltninger er i overens -
stemmelse med de gældende bestemmelser. Som 
led i udvælgelsesproceduren som defineret i for -
ordningen og i de i litra a) nævnte retningslinjer skal 
der bl.a. foretages en vurdering af foranstaltnin -
gernes forventede virkning med hensyn til at øge 
efterspørgslen.
Kommissionen vil drøfte tilpasningen af retnings -
linjerne med medlemsstaterne med henblik på at 
sikre, at EU -finansierede salgsfremmende projekter 
er komplementære med eksisterende tiltag, for at 
undgå risikoen for dødvægtseffekt.IX
Med hensyn til investeringsforanstaltningen
a)  Parlamentet og Rådet bekræftede for nylig — i de-  
cember 2013 — hensigtsmæssigheden af vinrefor -
men ved at fastholde reformens vejledende princip -
per i forordning (EU) nr. 1308/2013 om den nye fælles 
markedsordning for perioden 2014-2020. De har 
således vist, at de er villige til at give redskaberne 
i vinreformen tid til at slå fuldt ud igennem og samti -
dig udvide antallet af delforanstaltninger i støttepro -
grammerne (ny innovationsforanstaltning, åbning for 
støtte til salgsfremstød rettet mod hjemmemarkedet, 
udvidelse af omstruktureringsstøtten til at omfatte 
genplantning af plantesundhedsmæssige årsager).
Med hensyn til absorption af midler overvåger Kom -
missionen månedligt de beløb, der udbetales til 
støttemodtagerne.
I henhold til artikel 110 i den horisontale forord -
ning 1306/2013 sikrer Kommissionen, at den samlede 
indvirkning af alle instrumenter under den fælles 
landbrugspolitik måles og evalueres i forhold til de 
fælles målsætninger for den fælles landbrugspolitik. 
Der skal i denne sammenhæng foretages en evalu -
ering af sammenhængen mellem instrumenterne 
under den fælles landbrugspolitik senest i 2018 
(første resultater). Kommissionen vil i 2018 i denne 
forbindelse undersøge, hvordan der også kan foreta -
ges en vurdering af merværdien af investeringsstøtte 
både under den fælles markedsordning for vin og 
under programmerne for udvikling af landdistrik -
terne. Det skal bemærkes, at der først kan tilvejebrin -
ges oplysninger om effekten af en politik, når der er 
gået tilstrækkelig lang tid.
b)  Efter Kommissionens opfattelse er denne del af anbe -
falingen rettet til medlemsstaterne.
Fællesskabslovgivningen omfatter en ramme, som 
giver medlemsstaterne mulighed for efterfølgende 
at kontrollere projekternes levedygtighed (arti -
kel 103u, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1234/2007).
Kommissionen kontrollerer ved sine revisioner af 
investeringsforanstaltningen, om medlemsstaterne 
har vurderet, hvorvidt omkostningerne ved foran -
staltningen er rimelige. I henhold til bestemmelserne 
i forordning (EF) nr. 1290/2005 kontrolleres det ved 
revisionen, om medlemsstaterne har vedtaget alle 
love og administrative bestemmelser og truffet alle 
Kommissionens svar 45
Medlemsstaterne skal fremlægge den tredje 
cost -benefit -analyse den 1. januar 2017.
Kommissionen vil gerne understrege, at der skal 
skelnes mellem oplysninger om gennemførelse af 
foranstaltninger (overvågningsoplysninger) og oplys -
ninger om foranstaltningernes resultater og effekt 
(evalueringsoplysninger). Der kan først tilvejebringes 
evalueringsoplysninger, når der er gået tilstrækkelig 
lang tid.
f)  I henhold til artikel 110 i den horisontale forordning 
1306/2013 sikrer Kommissionen, at den samlede ind -
virkning af alle instrumenter under den fælles land -
brugspolitik måles og evalueres i forhold til de fælles 
målsætninger for den fælles landbrugspolitik. Der 
skal i denne sammenhæng foretages en evaluering 
af effektiviteten af instrumenterne under den fælles 
landbrugspolitik senest i 2018 (første resultater). 
Kommissionen vil i 2018 i denne forbindelse under -
søge, hvordan der også kan foretages en vurdering af 
anvendelsen af budgetmidlerne til vinstøtteordnin -
gen og af effekten heraf. Det skal bemærkes, at der 
først kan tilvejebringes oplysninger om effekten af en 
politik, når der er gået tilstrækkelig lang tid.
Indledning
11
I henhold til finansforordningen skal Kommissionen og 
medlemsstaterne opfylde deres kontrol- og revisions -
forpligtelser og påtage sig det deraf følgende ansvar. 
I forbindelse med udførelsen af deres gennemførel -
sesopgaver, såsom gennemførelse af salgsfremstød 
og investeringsforanstaltninger, skal medlemsstaterne 
navnlig træffe alle nødvendige foranstaltninger for at 
beskytte Unionens finansielle interesser.c)  Efter Kommissionens opfattelse er der blevet taget 
højde for denne anbefaling i programmeringsperio -
den 2014-2018.
Der er taget højde herfor i artikel 53, litra b), 
i Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) 
nr. 1308/2013, i Kommissionens gennemførelses -
forordning (EU) nr. 752/2013 af 31. juli 2013, der 
tilføjer artikel 5a til Kommissionens forordning (EF) 
nr. 555/2008, og i retningslinjerne.
d)  Denne anbefaling er rettet til medlemsstaterne.
e)  Efter Kommissionens opfattelse er der blevet taget 
højde for denne anbefaling i programmeringsperio -
den 2014-2018.
For den nye programmeringsperiode har Kommis -
sionen i sine retningslinjer fremført eksempler på 
indikatorer, som medlemsstaterne kan opstille til 
støttemodtagerne til brug for evalueringen af resul -
taterne af foranstaltningen vedrørende salgsfrem -
stød på grundlag af de gennemførte tiltag.
I forbindelse med analysen af udkastene til program -
mer for perioden 2014-2018 anmodede Kommis -
sionen medlemsstaterne om at opstille passende 
indikatorer for de enkelte foranstaltninger. Støt -
teprogrammerne omfatter nu et afsnit med mere 
præcise oplysninger om de kriterier og kvantitative 
indikatorer, der lægges til grund for overvågningen 
og evalueringen. Medlemsstaterne blev anmodet om 
at påvise sammenhængen mellem de mål, de havde 
fastsat for de enkelte foranstaltninger, og de indika -
torer, der blev anvendt til at vurdere fremskridt hen 
imod opfyldelsen af disse mål.
Den 1. marts 2014 skal medlemsstaterne fremlægge 
den anden cost -benefit -analyse3 af støtteprogram -
merne. Den skal indeholde relevante oplysninger 
til brug for analysen af programmerne i den første 
programmeringsperiode 2009-2013.
3 Den første cost -benefit -analyse blev fremlagt den 1. marts 2011 
og dækkede således kun de første to år af gennemførelsen af 
programmerne.
Kommissionens svar 46
19
Der blev ganske rigtigt overført midler til udvikling af 
landdistrikterne og tildelt midler til vinproducerende 
regioner. Disse midler blev imidlertid ikke øremærket til 
vinsektoren.
20
Rumænien indførte investeringsforanstaltningen fra 
den nye programmeringsperiode 2014-2018.
21
I betragtning af konkurrenceevneproblemerne i sekto -
ren, hvilket den omfattende destillation i begyndelsen 
af det nye årtusind vidner om, og i lyset af den gradvise 
udfasning af markedsforanstaltninger mente Kommis -
sionen, at muligheden for at yde støtte til investeringer 
var en positiv udvikling for sektoren.
Se også svarene på punkt 18 og 19.
22
I større medlemsstater var der ingen forsinkelser eller 
restriktioner i gennemførelsen. Grundet risiciene for 
overlapning mellem de to støtteordninger mente Kom -
missionen, at det var afgørende at trække en skillelinje 
for at sikre en forsvarlig budgetforvaltning og imødegå 
de bekymringer, som Retten ved gentagne lejligheder 
har givet udtryk for.
På forvaltningskomitéens forslag blev programmerne 
afgrænset på grundlag af tre kriterier: 1) afgrænsning 
efter operation: Denne afgrænsning blev udmøntet 
i praksis med ændringen af artikel 20, stk. 2 og 3, i for -
ordning (EF) nr. 555/2008, 2) afgrænsning efter dato for 
de finansielle forpligtelser og 3) udelukkelse af foran -
staltningen eller af nogle af operationerne i en foran -
staltning i et bestemt program.Bemærkninger
18
I december 2013 bekræftede Parlamentet og Rådet 
hensigtsmæssigheden af vinreformen ved at fastholde 
reformens principper i forordning (EU) nr. 1308/20134 
om den nye fælles markedsordning og viste således, at 
de er villige til at give foranstaltningerne i vinreformen 
tid til at slå fuldt ud igennem og således fortsat yde 
støtte under de to støtteordninger.
Investeringerne i vinstøtteprogrammerne supplerer 
investeringerne i landdistriktsudviklingsprogrammerne. 
Det er et bevidst valg fra lovgiverens side at lade disse 
to programmer løbe parallelt.
3) Strategiske årsager: Formålet med støtteprogram -
merne i vinsektoren er at øge sektorens konkur -
renceevne, hvorimod formålet med landdistrikts -
udviklingsprogrammerne er at sikre en bæredygtig 
udvikling af landdistrikterne. Vinsektoren støtter 
prioriteter, der ikke nødvendigvis overlapper de 
prioriteter, der er fastsat i politikken for udvikling af 
landdistrikterne. Vinstøtteprogrammet sikrer sek -
toren direkte tildeling af midler fra Fællesskabets 
investeringsbudgetter.
4) Økonomiske årsager: Under vinstøtteprogrammer -
ne er medlemsstaterne ikke forpligtede til at yde et 
finansielt nationalt eller regionalt bidrag.
Tekstboks 1
Se svaret på punkt 18.
4 EUT L 347 af 20.12.2013.
Kommissionens svar 47
Kommissionens fælles svar på punkt 26 
og 27
Rådet og Parlamentet har i lighed med Kommissionen 
fastsat regler vedrørende efterfølgende kontrol af ope-  
rationernes levedygtighed. I henhold til artikel 103u, 
stk. 5, i forordning (EF) nr. 1234/2007 finder artikel 72 
i forordning (EF) nr. 1698/2005 tilsvarende anvendelse 
på investeringsstøtte i nationale støtteprogrammer 
(vin)5. Tilsvarende bestemmelser er blevet fastlagt 
i artikel 50, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1308/2013, der 
henviser til artikel 71 i forordning (EU) nr. 1303/2013, 
som erstatter artikel 72 i forordning (EF) nr. 1698/2005.
Det generelle spørgsmål om udvælgelse af investerings -
projekter, navnlig med henblik på kontrol af omkost -
ningernes rimelighed og projekternes levedygtighed 
(forudgående), vil blive behandlet på møderne i Forvalt -
ningskomitéen for Fusionsmarkedsordningen.
28
Anvendelse af »først til mølle -princippet« indebæ -
rer ikke nødvendigvis mangel på tilsynskontrol med 
projekternes levedygtighed. Udvælgelsesprocedurerne 
i Østrig og Frankrig har ikke forhindret, at de endeligt 
godkendte projekter blev kontrolleret og erklæret 
levedygtige.
Hvis der ikke er nogen særlig bestemmelse herom i for -
ordning (EF) nr. 555/2008, finder reglerne om forsvarlig 
økonomisk forvaltning anvendelse (jf. artikel 9 i forord -
ning (EF) nr. 1290/2005).
Se svarene på punkt 26 og 27.
5 I henhold til artikel 72 i forordning (EF) nr. 1698/2005 skal alle 
finansierede projekter være varige, dvs. at medlemsstaterne skal 
sikre, at operationen ikke inden for fem år efter forvaltnings-  
myndighedens beslutning om finansiering undergår en væsentlig 
ændring, herunder ophør af en aktivitet.På grund af indførelsen af denne skillelinje, der ikke 
oprindeligt var planlagt i gennemførelsesforordningen, 
var det nødvendigt at tilpasse programmerne under 
begge støtteordninger. Når først disse klare skillelinjer 
var trukket op, var de yderligere administrative omkost -
ninger for de nationale forvaltninger begrænsede.
23
Det er vanskeligere at trække en skillelinje i regionalise -
rede medlemsstater som f.eks. Spanien og Italien.
Vin dyrkes i alle regioner i Italien og er en vigtig økono -
misk, miljømæssig og social faktor. Hver region har sine 
egne særlige karakteristika, og for nogle af regionerne 
har det været vanskeligt at trække skillelinjen. Nu er 
der imidlertid blevet trukket en detaljeret skillelinje i de 
pågældende regioner. Denne foranstaltning anses for at 
være en af de mest afgørende for forbedringen af kon -
kurrenceevnen, navnlig efter interventionsforanstalt -
ningernes ophør. Udgifterne til denne foranstaltning 
i 2013 vil beløbe sig til 55 mio. EUR (17 % af budgettet 
for denne foranstaltning i 2013).
Der er imidlertid også andre forhold, der kan forklare de 
konstaterede forsinkelser i de første år af programme -
ringsperioden, såsom vanskeligheder med at få stillet 
en bankgaranti som følge af den økonomiske krise eller 
forsinkelser i gennemførelsen af lovgivningsrammen for 
denne foranstaltning på nationalt eller regionalt niveau.
Se svarene på punkt 22.
24
Se svarene på punkt 22 og 23.
Kommissionens svar 48
33
Se svarene på punkt 26 og 32.
34
Se svarene på punkt 30 og 31.
37
Efter Kommissionens opfattelse kan der i henhold til 
Rådets forordning ydes støtte til sådanne støttemod -
tagere, hvis foranstaltningerne er i overensstemmelse 
med betingelserne i forordningen.
Det skal også understreges, at foranstaltningen har 
gjort det muligt at hjælpe en lang række forskellige 
virksomheder, herunder brancheforeninger og vinko -
operativer, der repræsenter et stort antal vindyrkere og 
vinproducenter.
Ændringerne til forordning (EF) nr. 555/2008 og ved -
tagelsen af retningslinjerne i 2013 gør det muligt at 
forbedre støtteberettigelsen af omkostninger, kvalite -
ten af projektudvælgelsen og gennemførelsen, opfølg -
ningen, overvågningen og vurderingen af de trufne 
foranstaltninger. Som led i udvælgelsesproceduren 
skal der bl.a. foretages en vurdering af den forventede 
virkning med hensyn til at øge efterspørgslen efter de 
pågældende produkter (artikel 5, stk. 2, litra c), i forord -
ning (EF) nr. 555/2008).29
Se svarene på punkt 26-28.
Tekstboks 2
Se svarene på punkt 26-28.
Fælles svar på punkt 30 og 31
Medlemsstaterne anvender ofte standardprislister, 
der afspejler markedsprisen for bestemte operationer 
(f.eks. inden for byggeriet). Da støttemodtageren også 
bidrager økonomisk til projektet, har denne ligeledes en 
interesse i at opnå lave priser.
Kommissionen kontrollerer ved sine revisioner af 
investeringsforanstaltningen, om medlemsstaterne 
har vurderet, hvorvidt de pågældende omkostninger 
er rimelige. I henhold til bestemmelserne i forordning 
(EF) nr. 1290/2005 kontrolleres det ved revisionen, om 
medlemsstaterne har vedtaget alle love og administra -
tive bestemmelser og truffet alle andre foranstaltninger 
(forvaltning og kontrol), der er nødvendige for at sikre 
en effektiv beskyttelse af Unionens finansielle interes -
ser. I denne forbindelse er formålet med revisionen også 
at kontrollere, om medlemsstaterne har overholdt prin -
cipperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, der bl.a. 
omfatter en vurdering af omkostningernes rimelighed.
32
I retningslinjerne betragtes anskaffelse af træfade som 
en støtteberettiget operation.
Kommissionen vil gerne understrege, at egetræsfade 
i mange tilfælde anvendes i mere end tre år og til tider 
i op til ti år.
Udskiftning af fade er ikke i sig selv støtteberettiget 
(artikel 17 i forordning (EF) nr. 555/2008). Det er vigtigt 
at skelne mellem støtteberettigelsen af fade og støt -
teberettigelsen af udskiftning af fade. Et fad er støttebe -
rettiget (hvis det har været brugt i over fem år), udskift -
ning af fade er ikke.
Kommissionens svar 49
38
Kommissionen deler ikke Rettens synspunkt.
Formålet med foranstaltningen vedrørende salgsfrem -
stød i tredjelande er bl.a. at øge afsætningsmulighe -
derne for vin, ikke kun på konsoliderede markeder, men 
også på nye markeder eller på markeder, hvor der er 
tabt fodfæste. Hvis der åbnes nye markeder, skal de kon -
solideres, til dels gennem en øget markedsandel. Dette 
er ikke forbudt i henhold til fællesskabslovgivningen6. 
Selv om SMV’er gives fortrinsstilling, kan store virksom -
heder desuden også få støtte. De store virksomheder 
spiller en ledende rolle7 med hensyn til at fremme euro -
pæiske vine i tredjelande, hvor det er vanskeligere for 
mindre virksomheder at iværksætte salgsfremmende 
foranstaltninger. I Italien gennemfører store virksom-  
heder f.eks. foranstaltninger ved at skabe multiplikator -
effekter gennem midlertidige fællesforetagender.
Ændringerne til artikel 5, stk. 2, litra c), i forordning (EF) 
nr. 555/2008 og vedtagelsen af retningslinjerne i 2013 
gør det muligt at forbedre kvaliteten af udvælgelsen 
og navnlig give en klarere fortrinsstilling til SMV’er, nye 
støttemodtagere og støttemodtagere, der iværksætter 
foranstaltninger i et nyt tredjeland8.
Se også svaret på punkt 37.
6 I henhold til artikel 103p, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 
ydes der støtte i henhold til denne artikel til dækning af 
oplysningsforanstaltninger og salgsfremmende foranstaltninger 
for fællesskabsvine i tredjelande med det formål at forbedre 
disses konkurrenceevne i de pågældende lande.
7 Med hensyn til store virksomheders selvfinansierende kapacitet 
skal der erindres om, at salgsfremmende foranstaltninger ikke 
er traditionelle investeringer i et produkt, der opfylder et nøje 
vurderet behov. De afsmittende virkninger af salgskampagner 
er også til fordel for andre virksomheder end dem, der foretager 
investeringen (virksomheder, der fremstiller tilsvarende produkter 
med samme geografiske oprindelse). De økonomiske investeringer, 
der foretages af de største virksomheder for at fremme deres 
produkter, er således til fordel for alle aktører i sektoren.
8 I retningslinjerne anbefales det navnlig at vurdere projekterne 
på grundlag af en udvælgelsesskala med point for hvert 
udvælgelseskriterium og at udvælge projekterne på grundlag af 
en vurdering af hvert enkelt projekts kvaliteter. Medlemsstaterne 
bør derfor udvælge de projekter, der giver det bedste forhold 
mellem pris og kvalitet, og bør give fortrinsstilling til SMV’er, nye 
støttemodtagere og støttemodtagere, der åbner nye markeder.Tekstboks 3
Se også svaret på punkt 37.
Støtte til salgsfremstød for champagne
Kommissionen er af den opfattelse, at selv om cham -
pagne har et veletableret omdømme i EU og en række 
tredjelande, har mærket også mange konkurrenter, 
som er i gang med at øge deres markedsandel, navnlig 
på visse markeder af strategisk betydning, selv om de 
endnu ikke har opnået samme status. Som følge af den 
økonomiske krise er der desuden risiko for, at andre 
typer mousserende vine eller tilsvarende produkter 
i mange tilfælde går ind og erstatter champagne. Hvis 
bestemte produkter skulle udelukkes, fordi de havde 
et tilstrækkeligt veletableret omdømme, ville det være 
nødvendigt at vurdere det pågældende omdømme 
i forhold til andre produkters omdømme objektivt, og 
finansieringen af salgsfremstød af andre tilsvarende 
produkter skulle begrundes — og det ville være vanske -
ligt at sikre en fair behandling i denne situation.
Spanien (Cataluña) — seks støttemodtagere 
tegnede sig for 88 % af den samlede 
godkendte finansiering i perioden 2009-2011
Det er situationen i Cataluña, hvor der er fokus på 
en stor virksomhed, der modtog 8,1 mio. EUR (af de 
15,2 mio. EUR, der blev tildelt i denne selvstyrende 
region). I forbindelse med en nærmere undersøgelse 
af de oplysninger, som Spanien havde indsendt i hen -
hold til bilag VIII til forordning (EF) nr. 555/2008, viser 
Kommissionens analyse, at et samlet støttebeløb på 
61 mio. EUR blev tildelt i Spanien i den samme periode 
til 350 virksomheder, herunder »Consejo Regulador 
DOC a Rioja« og »Fundación Castilla la Mancha Tierra de 
viñedos«, der repræsenterer et stort antal virksomheder.
Kommissionens svar 50
Med hensyn til den anden ændring af forordningen kan 
den samme virksomhed efter Kommissionens opfat -
telse have adgang til foranstaltningen i den anden 
programmeringsperiode, navnlig for at konsolidere 
markedet, hvis virksomheden opfylder betingelserne 
i forordningen, navnlig vedrørende støtteberettigede 
foranstaltninger og udvælgelse. Der er under alle 
omstændigheder tale om et nyt projekt og ikke om en 
forlængelse af det oprindelige projekt. Det skal være en 
ad hoc -udvælgelse.
Se også svarene på punkt 38 og 43-46.
41
Se svarene på punkt 38-40.
42
Formålet med foranstaltningen er at forbedre konkur -
renceevnen for BOB/BGB -vine og enkeltdruevin, og 
dette mål skal opfyldes, men reglerne er ikke til hinder 
for markedsføringen af bestemte mærker. Det kan være 
vigtigt for støttemodtagere, der betaler 50 % af projekt-  
omkostningerne, at have mulighed for at fremhæve 
deres mærker, således at de er genkendelige på mål -
markederne og følgelig kan forøge omsætningen.
Se også svaret på punkt 37.
43
Se svarene på punkt 37 og fodnote 46.
44
Se svarene på punkt 37 og 43.
Kommissionen vil drøfte tilpasningen af retningslinjer-  
ne med medlemsstaterne med henblik på at sikre, at 
EU-finansierede salgsfremmende projekter er komple -
mentære med eksisterende tiltag, for at undgå risikoen 
for dødvægtseffekt.39
De oplysninger, som medlemsstaterne har ind -
sendt i henhold til bilag V og VIII til forordning (EF) 
nr. 555/2008, viser, at medlemsstaterne generelt har 
flere målmarkeder.
Det fremgår af Kommissionens rapport om gennemfø -
relsen af foranstaltningen vedrørende salgsfremstød, at 
kun 37 % af de finansierede projekter er rettet mod et 
enkelt marked, og at de fleste projekter er rettet mod 
mellem to og syv forskellige markeder. Der er ligeledes 
blevet konstateret en betydelig koncentration af for -
anstaltninger, idet 75 % af foranstaltningerne var rettet 
mod syv lande (USA, Kina/Hongkong, Japan, Mexico, 
Canada, Rusland og Schweiz).
USA er det hyppigste målmarked og tegnede sig for 
22 % af foranstaltningerne.
Konkurrencen på det amerikanske marked er meget 
stor. Det er således afgørende for virksomhederne at 
være til stede på dette marked, til dels for at sikre nye 
afsætningsmuligheder og fastholde eksisterende afsæt -
ningsmuligheder. For at sikre stabile handelsstrømme 
fremadrettet er det meget vigtigt, at de bliver bedre 
kendt.
Se også svaret på punkt 38.
40
l 2010 blev det besluttet at gøre det muligt at forlænge 
støtteperioden med højst to år, da der blev konstateret 
forsinkelser i medlemsstaterne og tredjelande på grund 
af administrative formaliteter. Denne forlængelse blev 
besluttet på baggrund af en vurdering af de foranstalt -
ninger, der allerede var blevet iværksat.
Kommissionens svar 51
48
For at tilvejebringe yderligere parametre for disse 
foranstaltninger vedtog Kommissionen i 2013 retnings -
linjer for at hjælpe medlemsstaterne med at udarbejde 
deres programmer for perioden 2014-2018 på grundlag 
af erfaringerne fra de første år af programmeringsperio -
den (jf. Rettens fodnote 4).
Se også svarene på punkt 37, 49 og 51.
49
Der er allerede taget højde herfor i artikel 53, litra b), 
i Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) 
nr. 1308/2013, i Kommissionens gennemførelsesforord -
ning (EU) nr. 752/2013 af 31. juli 2013, der tilføjer arti -
kel 5a til Kommissionens forordning (EF) nr. 555/2008, 
og i retningslinjerne9.
Forud for vedtagelsen af retningslinjerne var støttebe -
rettigelsen af udgifter til administration og personale 
blevet fortolket af GD for Landbrug og Udvikling af  
Landdistrikter10.
50 
Personaleudgifter og generalomkostninger er støt -
teberettigede, når de er tæt forbundet med foranstalt -
ningen, men det skal ske inden for bestemte rammer, 
hvilket er tilfældet her.
Se også svaret på punkt 49.
9 Artikel 53, litra b), i forordning (EU) nr. 1308/2013 udgør 
retsgrundlaget for Kommissionens beføjelse til at vedtage 
delegerede retsakter vedrørende regler for udgifter til 
administration og personale, der kan medtages i støtteprogrammer. 
I artikel 5a i forordning (EF) nr. 555/2008 fastsættes parametre for 
personaleudgifter og generalomkostninger, der skal være tæt 
forbundet med forberedelsen, gennemførelsen og opfølgningen af 
den pågældende foranstaltning. I retningslinjerne fra 2013 defineres 
de pågældende udgifter mere præcist.
10 Adonis — notat 005778 af 1. marts 2007: Det understreges 
i notatet, at det generelle formål med artikel 13 i forordning 
(EF) nr. 1290/2005 er at sikre, at EGFL ikke finansierer udgifter til 
administration og personale i forbindelse med gennemførelsen 
af den fælles landbrugspolitik. Det blev ligeledes understreget, at 
det ikke er formålet med artiklen at forhindre EGFL i at finansiere 
personaleudgifter i forbindelse med  levering af bestemte 
tjenester . Efter Kommissionens opfattelse er der således ikke 
nogen uoverensstemmelse.45
Se svarene på punkt 37-46.
Støtteberettigelsen af generalomkostninger og perso -
naleudgifter er behandlet i punkt 49.
46
Det bør bemærkes, at det er vanskeligt at udelukke 
situationer, hvor støttemodtagerne ville have truffet 
disse foranstaltninger uden EU -støtte. Formålet med 
foranstaltningen er at øge konkurrenceevnen. Alle 
producenter skal have samme mulighed for at anvende 
foranstaltningen.
Se også svar på punkt 43, 44 og 45.
Kommissionen vil drøfte tilpasningen af retningslinjer-  
ne med medlemsstaterne med henblik på at sikre, at 
EU-finansierede salgsfremmende projekter er komple -
mentære med eksisterende tiltag, for at undgå risikoen 
for dødvægtseffekt.
47
Der er ikke øremærket midler til foranstaltningen vedrø -
rende salgsfremstød.
Kommissionen vil gerne understrege, at det er med -
lemsstaternes opgave at fordele midlerne på de enkelte 
foranstaltninger på grundlag af deres egne behov og 
inden for rammerne af det årlige budget, der er tildelt 
foranstaltningen i henhold til Europa -Parlamentets 
og Rådets forordning. Denne fordeling på de enkelte 
foranstaltninger er vejledende, og medlemsstaterne 
kan justere beløbene til de enkelte foranstaltninger to 
gange om året. Det er således medlemsstaterne, der har 
besluttet, om denne foranstaltning skal prioriteres.
Se også svaret på punkt 43.
Kommissionens svar 52
For at afbøde effekten af den manglede kontrol i tredje -
lande foreslås det i retningslinjerne, at der skal indsen -
des fakturaer og bilag til kontrolformål11.
Kommissionen er opmærksom på, at det er nødvendigt 
at forbedre kvaliteten af kontrollen af denne foranstalt -
ning, navnlig gennem eventuelle ændringer af disse 
retningslinjer.
56
Se svaret på punkt 55.
57
Spørgsmålet om kontrol af uhåndgribelige fremstød 
såsom vinsmagning er omhandlet i retningslinjerne, 
hvor det nu foreslås, at der skal fremsendes fakturaer 
og bilag, f.eks. i form af fotografier, kopier af artikler, 
deltagerlister, certifikater, der bekræfter deltagelsen 
i handelsmesser, osv.
Se også svaret på punkt 55.
11 Punkt 8 i retningslinjerne:  
 Betalingsanmodninger, der sendes til den kompetente nationale 
myndighed, skal være vedlagt kopier af originale fakturaer og bilag, 
som klassificeres efter budgetposter.  
 Der opstilles en samlet oversigt over alle disse dokumenter med de 
pågældende beløb anført i euro og — for medlemsstaterne uden 
for euroområdet — i den nationale valuta og i euro. Det kan være 
nødvendigt at oversætte dokumenterne.  
 Alle bilag skal indeholde følgende oplysninger: underkontrahent 
eller leverandør, ydelse og sammenhæng med den pågældende 
foranstaltning, dato, det nøjagtige beløb (uden moms) og 
registreringsnummer. Der vedlægges bevis for, at udgiften faktisk 
er blevet betalt. Bilag kan f.eks. være et certifikat, der bekræfter 
deltagelsen i en messe, fotografier, kopier af artikler, deltagerlister 
osv. Hvis der er underkontrahenter, skal deres fakturaer indeholde 
en klar angivelse af, hvilken del af operationen de enkelte 
omkostninger vedrører. Hvis der er en enkelt faktura, skal den 
opdeles på de enkelte operationer og omkostninger. I modsat fald 
skal der være udstedt en særskilt faktura for de enkelte operationer.  
 Ved eventuel kontrol på stedet skal den kompetente nationale 
myndighed og Kommissionens inspektører kunne få adgang til de 
originale dokumenter klassificeret i overensstemmelse med disse 
bestemmelser.51
Retningslinjerne er et nyttigt redskab for medlemssta -
terne i forbindelse med gennemførelsen af foranstalt -
ningen vedrørende salgsfremstød. Det var afgørende 
at få en klar definition af støtteberettigede udgifter. 
Dette er baggrunden for, at denne er blevet inkluderet 
i retningslinjerne. Det skal bemærkes, at medlems -
staterne er meget glade for dette dokument til brug 
for udarbejdelsen af programmerne for 2014-2018. 
Retningslinjerne har også den fordel, at de kan tilpasses 
konstaterede behov og således give medlemsstaterne 
og producenterne større sikkerhed i gennemførelsen af 
foranstaltningen.
53
Kommissionen lagde særlig vægt på dette spørgsmål 
i forbindelse med gennemgangen af programmerne for 
2014-2018.
Kommissionen vil tage højde for Rettens bemærk -
ninger i forbindelse med de kommende revisioner 
af foranstaltningen vedrørende salgsfremstød og 
investeringsforanstaltningen.
Tekstboks 4
Kommissionen vil følge op herpå i forbindelse med 
regnskabsafslutningen.
55
Kommissionen anerkender problemerne med kontrol 
på stedet i tredjelande, selv om der ikke er krav om en 
sådan kontrol i fællesskabslovgivningen.
Spørgsmålet om kontrol på stedet blev rejst under 
forhandlingerne med medlemsstaterne om den nye 
programmeringsperiode. Navnlig Rumænien, Italien, 
Spanien og Slovakiet har planlagt kontroller i tredje -
lande i deres programmer. De øvrige medlemsstater 
fremfører, at en sådan kontrol i tredjelande vil være for 
dyr og omkostningsineffektiv.
Kommissionens svar 53
64
I henhold til retningslinjerne kan omkostninger be-  
tragtes som støtteberettigede omkostninger, hvis de 
ikke allerede er blevet medregnet under en anden 
udgiftskategori13.
Se også svaret på punkt 62 og 63.
Tekstboks 7
Se svarene på punkt 55, 62-63 og 64.
65
Det er vigtigt at have rådighed over pålidelige overvåg -
ningsdata. Der er imidlertid andre informationskilder, 
såsom statistikker og undersøgelser. Der skal endvidere 
skabes balance mellem behovet for data af politik-  
hensyn og de administrative omkostninger, der er for -
bundet med dataindsamlingen.
Kommissionen vil gerne understrege, at der skal skelnes 
mellem oplysninger om gennemførelse af foranstalt -
ninger (overvågningsoplysninger) og oplysninger om 
en politiks resultater og effekt (evalueringsoplysninger). 
Sidstnævnte oplysninger kan først tilvejebringes, når 
der er gået tilstrækkelig lang tid.
67
Da medlemsstaterne udarbejdede deres udkast til 
programmer i 2008, var det starten på en læreproces. 
Flere medlemsstater har haft vanskeligt ved at opstille 
passende mål for de nyligt indførte foranstaltninger. Der 
har således ofte været mangel på kvantificerede mål 
i den første programmeringsperiode.
13 Punkt 6 i retningslinjerne : 
 Støtteberettigede omkostninger omfatter kun omkostninger 
i forbindelse med operationer, der er gennemført og afholdt 
af støttemodtageren efter datoen for kontraktens ikrafttræden 
og inden kontraktens udløb.  
De støtteberettigede omkostninger er kun støtteberettigede, 
for så vidt de:  
— kan kontrolleres  
— ikke omfatter omkostninger, der er medregnet under en anden  
      udgiftskategori  
— ikke finansieres under et andet projekt.58
Se svarene på punkt 55 og 57.
59
Se svarene på punkt 55 og 57.
Tekstboks 5
Se svarene på punkt 55 og 57.
60
Se svarene på punkt 55 og 57.
Tekstboks 6
Kommissionen vil følge op herpå i forbindelse med 
regnskabsafslutningen.
Fælles svar på punkt 62 og 63
Artikel 5a i forordning (EF) nr. 555/2008 vedrører de per -
sonaleudgifter og generalomkostninger (sidstnævnte 
må ikke overstige 4 %), der afholdes af støttemodtage -
ren i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen 
af foranstaltningen. I modsætning til nuværende praksis 
i den støtteordning, der er defineret i forordning (EF) 
nr. 3/200812 med horisontale regler om salgsfremstød, er 
det ikke nødvendigt at gøre brug af et gennemførelses -
organ. Hvis dette rent faktisk sker, skal der fremsendes 
fakturaer og bilag for den pågældende tjeneste som 
beskrevet i retningslinjerne (se Rettens fodnote 56).
Det er ikke længere obligatorisk at gøre bruge af et gen -
nemførelsesorgan i Rumænien. De nye bestemmelser 
blev indført i støtteprogrammet for 2014-2018. Det fast -
slås nu klart i den nationale lovgivning, at støttemodta -
geren kan gennemføre hele projektet selv, såfremt visse 
betingelser er opfyldt.
Se også svarene på punkt 55 og 64.
12 EUT L 68 af 5.1.2008.
Kommissionens svar 54
69
For den nye programmeringsperiode har Kommissionen 
i sine retningslinjer fremført eksempler på indikatorer, 
som medlemsstaterne kan opstille for støttemodta -
gerne til brug ved evalueringen af resultaterne af foran -
staltningen vedrørende salgsfremstød på grundlag af 
de gennemførte tiltag.
Kommissionen gennemfører desuden regelmæssige 
evalueringer af en politiks overordnede effekt i overens -
stemmelse med finansforordningen (hvert sjette år).
Se også svaret på punkt 67.
70
Kommissionen er enig med Retten i, at det altid er 
vanskeligt at isolere effekten af en politik fra udefra -
kommende faktorer, der spiller ind. Det er imidlertid 
muligt at vurdere effekten af de forskellige instrumen -
ter/foranstaltninger på grundlag af en nøje fastlagt 
evalueringsmetode (f.eks. på grundlag af statistikker). 
Der skal imidlertid erindres om, at reformen af vinsek -
toren skal evalueres som en række komplementære 
foranstaltninger.
Se også svarene på punkt 69, 72 og 75-80.
71
Se svaret på punkt 18.
72
Det er muligt at vurdere effekten af foranstaltningerne 
på flere niveauer på grundlag af en nøje udformet 
evaluering. Overvågnings- og evalueringssystemet er 
udformet med henblik på at overvåge gennemførelsen 
af foranstaltningerne på politik- og/eller programniveau 
og ikke på støttemodtagerniveau.
Som anført i punkt 18 har politikken for udvikling af 
landdistrikterne i sagens natur en regional dimension, 
hvorimod den fælles markedsordning for vin har en 
sektorvis dimension.I forbindelse med analysen af udkastene til program -
mer for perioden 2014-2018 anmodede Kommissionen 
medlemsstaterne om at opstille passende indikatorer 
for de enkelte foranstaltninger. Støtteprogrammerne 
omfatter nu et afsnit med mere præcise oplysninger om 
de kriterier og kvantitative indikatorer, der lægges til 
grund for overvågningen og evalueringen. I dette afsnit 
anmodes medlemsstaterne om at påvise sammen -
hængen mellem de mål, de har fastsat for de enkelte 
foranstaltninger, og de indikatorer, der anvendes til at 
vurdere, i hvilket omfang disse mål er opfyldt.
Den 1. marts 2014 skal medlemsstaterne fremlægge den 
anden cost -benefit -analyse14 af støtteprogrammerne, 
der skal indeholde relevante oplysninger til brug for 
analysen af programmerne i den første programme -
ringsperiode 2009-2013.
Medlemsstaterne skal fremlægge den tredje cost -bene -
fit-analyse senest den 1. marts 2017.
Se også svaret på punkt 65.
68
De årlige rapporter skal tilvejebringe oplysninger 
om gennemførelsen af støtteprogrammerne. De skal 
således have mere fokus på information og finansiel 
gennemførelse og mindre fokus på resultater og effekt. 
Evalueringen kan først foretages, når der er gået til -
strækkelig lang tid.
Se også svarene på punkt 65 og 67.
14 Den første cost -benefit -analyse blev fremlagt den 1. marts 2011 
og dækkede således kun de første to år af gennemførelsen 
af programmerne.
Kommissionens svar 55
77
Det kinesiske marked er meget specifikt. Forbruget pr. 
indbygger er under 1 l (i Europa er forbruget pr. indbyg -
ger ca. 30 l). Selv om vinforbruget er stigende, konkur -
rerer EU -vine med vine fra Australien, Chile og Sydafrika, 
der kan være omfattet af præferencetoldbehandling 
i forbindelse med import.
Se også svaret på punkt 39 og 75.
78
Uden foranstaltningen vedrørende salgsfremstød ville 
tabene af markedsandele sandsynligvis have været 
større.
Kommissionen har analyseret markedsudsigterne og 
gjort opmærksom på risikoen for tab af markedsandele 
i nogle tredjelande. Den risiko kan hænge sammen med 
EU-virksomhedernes begrænsede størrelse, sektorens 
segmentering eller restriktioner på enkeltdruevine i for -
skellige medlemsstater.
Europæiske virksomheder skal kæmpe for at fastholde 
deres markedsandele. Salgsfremstød er et meget vigtigt 
redskab.
Det skal understreges, at Kommissionen netop har 
lanceret en undersøgelse af europæiske vines kon -
kurrenceevne i tredjelande og i EU. I undersøgelsen 
vil der være særlig fokus på afgørende faktorer for 
EU-vines konkurrenceevne i forhold til vine fra tred -
jelande og på forhold, der er til hinder for at forbedre 
konkurrenceevnen.
Fælles svar på punkt 79 og 80
Selv om der iværksættes salgsfremmende foranstalt -
ninger for visse typer vine, vil alle andre vine indirekte 
drage fordel heraf, fordi det vil have en positiv indvirk -
ning på andre typer vines image og forbruget af dem.73
Se svaret på punkt 72.
75
Kommissionen bekræfter dataene om handelen med 
EU-vine, der viser fordelen ved at videreføre foranstalt -
ningen vedrørende salgsfremstød i tredjelande.
Figur 2a og 2b viser således klart, at eksporten er steget 
i værdi, selv om denne udvikling er stærkt påvirket af 
højere drue- og vinpriser.
På det kinesiske marked konkurrerer EU -vine med lokale 
vine (83 % af det kinesiske forbrug) og vine fra Chile 
(fritaget for toldafgifter), Australien og Sydafrika.
I lyset af denne hårde konkurrence er det af afgørende 
betydning at markedsføre EU -vine for at fastholde 
markedsandele.
76
Det er vanskeligt at isolere effekten af foranstaltningen 
vedrørende salgsfremstød på en sektors konkurrence -
evne. Selv om udvælgelses- og evalueringsprocedu -
rerne optimeres, vil der altid være en grad af usikkerhed.
Det er imidlertid ikke en tilstrækkelig begrundelse for 
at sætte spørgsmålstegn ved foranstaltningens kvalite -
ter. Foranstaltningen er fuldt ud begrundet, da den er 
uundværlig på baggrund af handelsliberaliseringen og 
den øgede konkurrence fra vores hovedkonkurrenter 
såsom USA, der har offentlige, salgsfremmende politik -
ker (der er mulighed for at finansiere eksportfrem -
mende støtteforanstaltninger over budgettet).
Det bør imidlertid være muligt at forbedre evaluerin -
gen ved hjælp af relevante indikatorer på støttemod -
tagerniveau (se svaret på punkt 69) og ved hjælp af 
en mere dybdegående analyse af foranstaltningen 
i medlemsstaterne.
Se svarene på punkt 69 og 70.
Kommissionens svar 56
83
Efter Kommissionens opfattelse er de specifikke 
investeringsforanstaltninger i den fælles markeds -
ordning for vin af stor betydning for forbedringen af 
konkurrenceevnen.
I december 2013 bekræftede Rådet og Parlamentet 
hensigtsmæssigheden af vinreformen ved at fastholde 
reformens vejledende principper i forordning (EU) 
nr. 1308/201317 om den nye fælles markedsordning. 
De har således vist, at de er villige til at give redska -
berne i vinreformen tid til at slå fuldt ud igennem, 
herunder ved at videreføre investeringerne i de to 
støtteordninger.
Se Kommissionens svar på anbefaling 1.
84
Grundet risikoen for overlapning mellem de to støtte -
ordninger mente Kommissionen, at det var afgørende 
at trække en skillelinje (ikke oprindeligt planlagt) for at 
sikre en forsvarlig budgetforvaltning. Afgrænsningen 
mellem programmerne er nu klar, og det skulle derfor 
være muligt at undgå risikoen for dobbeltfinansiering.
Der er også andre faktorer, der kan forklare forsinkelser-  
ne i gennemførelsen af foranstaltningen i de første år af 
programmeringsperioden, idet det f.eks. var vanskeligt 
at få stillet bankgarantier på grund af den økonomiske 
krise.
17 EUT L 347 af 20.12.2013.Konklusioner og anbefalinger
82
Revisionen dækkede de første tre år af program -
meringsperioden 2009-2013, hvor disse foranstalt -
ninger blev indført. Efter en indkøringsperiode blev 
medlemsstaterne bedre til at gennemføre deres 
programforanstaltninger, navnlig med hensyn til 
budgetgennemførelsen.
Kommissionen har tilvejebragt redskaberne til at 
forbedre gennemførelsen, overvågningen og kontrol -
len af programforanstaltningerne (syv ændringer til 
forordning (EF) nr. 555/200815 og retningslinjer vedrø -
rende omstrukturering, investeringer og salgsfremstød 
i tredjelande16.
Med hensyn til konkurrenceevne er det naturligvis 
vanskeligt at isolere effekten af disse to foranstaltnin -
ger på vinsektorens konkurrenceevne, hvilket er det 
andet mål i vinreformen fra 2008, idet det første mål 
(genoprettelse af balancen på markedet) allerede er 
blevet opfyldt. Reformen af vinsektoren skal evalueres 
som en række komplementære foranstaltninger. Det 
er imidlertid værd at fremhæve den konstante stigning 
i eksporten i værdi og mængde i en stadig mere konkur -
rencepræget global kontekst på trods af nedgangen 
i 2008 og 2009 som følge af den økonomiske krise.
15 Forordning (EF) nr. 42/2009 (EUT L 16 af 21.1.2009), forordning (EF) 
nr. 702/2009 (EUT L 202 af 4.8.2009), forordning (EU) nr. 772/2010 
(EUT L 232 af 2.9.2010), forordning (EU) nr. 568/2012 (EUT L 169 af 
29.6.2012), forordning (EU) nr. 202/2013 (EUT L 67 af 9.3.2013) og 
forordning (EU) nr. 752/2013 (EUT L 2010 af 6.8.2013).
16 »Guidelines for implementation of the national support 
programmes in the wine sector according to Regulations 
(EC) No 1234/2007 and No 555/2008« af 25. februar 2013 og 
26. april 2013.
Kommissionens svar 57
Fællesskabslovgivningen omfatter en ramme, som giver 
medlemsstaterne mulighed for efterfølgende at kon -
trollere projekterne levedygtighed (artikel 103u, stk. 5, 
i forordning (EF) nr. 1234/2007).
Kommissionen kontrollerer endvidere ved sine revi -
sioner af investeringsforanstaltningen, om med -
lemsstaterne har vurderet, hvorvidt de pågældende 
omkostninger er rimelige. I henhold til forordning 
(EF) nr. 1290/2005 kontrolleres det ved revisionen, om 
medlemsstaterne har vedtaget alle love og administra -
tive bestemmelser og truffet alle andre foranstaltninger 
(forvaltning og kontrol), der er nødvendige for at sikre 
en effektiv beskyttelse af Unionens finansielle interes -
ser. I denne forbindelse er formålet med revisionen også 
at kontrollere, om medlemsstaterne har overholdt prin -
cipperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, der bl.a. 
omfatter en vurdering af omkostningernes rimelighed.
Det generelle spørgsmål om udvælgelse af investerings -
projekter, navnlig om kontrollen af omkostningernes 
rimelighed og projekternes levedygtighed (efterføl -
gende), vil blive behandlet på møderne i Forvaltnings -
komitéen for Fusionsmarkedsordningen.
86
Det forhold, at EU’s vinpolitik har opfyldt målsætningen 
om en eksportstigning på 50 %, er en god indikator for, 
at foranstaltningen vedrørende salgsfremstød har haft 
en meget positiv effekt.
Formålet med foranstaltningen vedrørende salgsfrem -
stød i tredjelande er bl.a. at øge afsætningsmulighe -
derne for vin, ikke kun gennem foranstaltninger på 
konsoliderede markeder, men også gennem foranstalt -
ninger på nye markeder eller på markeder, hvor der er 
tabt fodfæste. Hvis der åbnes nye markeder, skal de 
konsolideres. Dette er ikke forbudt i henhold til fælles -
skabslovgivningen18. Selv om SMV’er gives fortrinsstil -
ling, kan store virksomheder desuden også få støtte, 
da det er et spørgsmål om fortrinsstilling og ikke om 
støtteberettigelse.
18 Artikel 103p, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 lyder som 
følger: »Der ydes støtte i henhold til denne artikel til dækning af 
oplysningsforanstaltninger og salgsfremmende foranstaltninger 
for fællesskabsvine i tredjelande med det formål at forbedre 
disses konkurrenceevne i de pågældende lande«.Anbefaling 1
Rådet og Parlamentet bekræftede for nylig — i decem -
ber 2013 — hensigtsmæssigheden af vinreformen ved 
at fastholde reformens vejledende principper i forord -
ning (EU) nr. 1308/2013 om den nye fælles markeds -
ordning for perioden 2014-2020. De har således vist, at 
de er villige til at give redskaberne i vinreformen tid til 
at slå fuldt ud igennem og samtidig udvide antallet af 
delforanstaltninger i støtteprogrammerne (ny innova -
tionsforanstaltning, åbning for støtte til salgsfremstød 
rettet mod hjemmemarkedet, udvidelse af omstrukture -
ringsstøtten til at omfatte genplantning af plantesund -
hedsmæssige årsager).
Med hensyn til absorption af midler overvåger Kommis -
sionen månedligt de beløb, der udbetales til støtte -
modtagerne. I henhold til artikel 110 i den horisontale 
forordning 1306/2013 sikrer Kommissionen, at den 
samlede indvirkning af alle instrumenter under den 
fælles landbrugspolitik måles og evalueres i forhold til 
de fælles målsætninger for den fælles landbrugspolitik. 
Der skal i denne sammenhæng foretages en evaluering 
af sammenhængen mellem instrumenterne under den 
fælles landbrugspolitik senest i 2018 (første resultater). 
Kommissionen vil i denne forbindelse undersøge, hvor -
dan der også kan foretages en vurdering af merværdien 
af investeringsstøtte både under den fælles markeds -
ordning for vin og under programmerne for udvikling 
af landdistrikterne. Det skal bemærkes, at der først kan 
tilvejebringes oplysninger om effekten af en politik, når 
der er gået tilstrækkelig lang tid.
85
Se Kommissionens svar på anbefaling 2.
Anbefaling 2
Efter Kommissionens opfattelse er denne del af anbefa -
lingen rettet til medlemsstaterne.
I henhold til principperne om subsidiaritet og delt 
forvaltning henhører projektudvælgelsen under med -
lemsstaterne, og Kommissionen kan ikke efterfølgende 
vurdere omkostningernes rimelighed.
Kommissionens svar 58
Kommissionen vil drøfte tilpasningen af retningslin -
jerne med medlemsstaterne med henblik på at sikre, at 
EU-finansierede salgsfremmende projekter er komple -
mentære med eksisterende tiltag, for at undgå risikoen 
for dødvægtseffekt.
87
Kommissionen har lagt særlig vægt på at forbedre kva -
liteten af udvælgelsen af projekter for programmerings -
perioden 2014-2018 gennem ændringer til forordning 
(EF) nr. 555/2008 og vedtagelsen af retningslinjerne 
i 2013.
Som led i udvælgelsesproceduren skal der bl.a. fore -
tages en vurdering af foranstaltningernes forventede 
virkning med hensyn til at øge efterspørgslen.
Spørgsmålet om kontrol af foranstaltningen på stedet 
blev rejst under forhandlingerne med medlemsstaterne 
om den nye programmeringsperiode. Nogle medlems -
stater stiller krav om en sådan kontrol. De øvrige med -
lemsstater fremfører, at en sådan kontrol vil være for 
dyr og uforholdsmæssig ud fra et omkostningseffektivt 
synspunkt.
For at råde bod på den manglede kontrol i tredjelande 
foreslog Kommissionen i retningslinjerne, at der opstil -
les en liste over de fakturaer og bilag, der skal indsendes 
til kontrolformål.
Se også svar på punkt 43-51 og på anbefaling 4.Ændringerne til forordning (EF) nr. 555/2008 og vedta -
gelsen af retningslinjerne i 2013 forbedrer kvaliteten 
af udvælgelsen, navnlig ved at give en mere klar og 
effektiv fortrinsstilling til SMV’er, nye støttemodtagere 
og støttemodtagere, der iværksætter foranstaltninger 
i et nyt tredjeland.
Formålet med foranstaltningen er at forbedre kon -
kurrenceevnen for BOB/BGB -vine og enkeltdruevin, 
men reglerne er ikke til hinder for markedsføringen af 
bestemte mærker. For støttemodtagere, der betaler 
50 % af omkostningerne ved foranstaltningen, kan det 
være vigtigt at have mulighed for at fremhæve mærker, 
således at de er genkendelige på målmarkederne og 
følgelig forøger omsætningen.
Anbefaling 3 a)
Efter Kommissionens opfattelse kan støttemodtagere 
afhængigt af situationen have adgang til foranstaltnin -
gen i den anden programmeringsperiode, f.eks. med 
henblik på at konsolidere deres markedsposition i det 
samme tredjeland.
Ændringerne til forordning (EF) nr. 555/2008 og ved -
tagelsen af retningslinjerne i 2013 forbedrer desuden 
kvaliteten af udvælgelsen, navnlig ved at give en mere 
klar og effektiv fortrinsstilling til SMV’er, nye støttemod -
tagere og støttemodtagere, der iværksætter foranstalt -
ninger i et nyt tredjeland.
Anbefaling 3 b)
Formålet med foranstaltningen er at forbedre konkur -
renceevnen for BOB/BGB -vine og enkeltdruevin, og 
dette mål skal opfyldes, men reglerne er ikke til hinder 
for markedsføringen af bestemte mærker. For støt -
temodtagere, der betaler 50 % af omkostningerne ved 
foranstaltningen, kan det være vigtigt at have mulighed 
for at fremhæve mærker, således at de er genkendelige 
på målmarkederne og følgelig forøger omsætnin -
gen. På baggrund af ændringerne til forordning (EF) 
nr. 555/2008 og vedtagelsen af retningslinjerne i 2013 
kan der desuden nu gives en klarere fortrinsstilling 
til SMV’er.
Kommissionens svar 59
Anbefaling 5 a)
Efter Kommissionens opfattelse er der blevet taget 
højde for denne anbefaling i programmeringsperioden 
2014-2018.
Der er allerede taget højde for udgifter til administra -
tion og personale, der afholdes af støttemodtagerne, 
i artikel 53, litra b), i Europa -Parlamentets og Rådets 
forordning (EU) nr. 1308/2013, i Kommissionens gen -
nemførelsesforordning (EU) nr. 752/2013 af 31. juli 2013, 
der tilføjer artikel 5a til Kommissionens forordning (EF) 
nr. 555/2008, og i retningslinjerne.
Med hensyn til gennemførelsesorganerne kan omkost -
ninger i henhold til retningslinjerne betragtes som 
støtteberettigede omkostninger, hvis de ikke allerede er 
blevet medregnet under en anden udgiftskategori.
Anbefaling 5 b)
Denne del af anbefalingen rettes til medlemsstaterne.
Tilstedeværelsen af et tilfredsstillende revisionsspor 
kontrolleres altid under regnskabsafslutningen. Når 
lovgivningen kræver en specifik kontrol, og det er 
blevet påvist, at revisionssporet er mangelfuldt, stiller 
Kommissionen krav om korrigerende foranstaltninger 
og kan foretage finansielle korrektioner. For at råde bod 
på den manglede kontrol i tredjelande foreslog Kom -
missionen desuden i retningslinjerne, at der opstilles 
en liste over de fakturaer og bilag, der skal indsendes til 
kontrolformål.Anbefaling 4
I henhold til Rådets forordning kan der ydes støtte, hvis 
de pågældende foranstaltninger opfylder betingelserne 
i forordningen. Som led i udvælgelsesproceduren som 
defineret i artikel 5 i forordning (EF) nr. 555/2008 og 
i retningslinjerne skal der bl.a. foretages en vurdering af 
foranstaltningernes forventede virkning med hensyn til 
at øge efterspørgslen.
Kommissionen vil drøfte tilpasningen af retningslin -
jerne med medlemsstaterne med henblik på at sikre, at 
EU-finansierede salgsfremmende projekter er komple -
mentære med eksisterende tiltag, for at undgå risikoen 
for dødvægtseffekt.
88
Kommissionen anerkender problemerne med kon-  
trol på stedet af denne foranstaltning i tredjelande,  
selv om der ikke er krav om en sådan kontrol 
i fællesskabslovgivningen.
Spørgsmålet om kontrol af foranstaltningen på stedet 
blev rejst under forhandlingerne med medlemsstaterne 
om den nye programmeringsperiode. Navnlig Rumæ -
nien, Italien, Spanien og Slovakiet stiller krav om kon -
troller i tredjelande. De øvrige medlemsstater fremfører, 
at en sådan kontrol vil være for dyr og uforholdsmæssig 
ud fra et omkostningseffektivt synspunkt.
For at råde bod på den manglede kontrol i tredjelande 
foreslog Kommissionen i retningslinjerne, at der opstil -
les en liste over de fakturaer og bilag, der skal indsendes 
til kontrolformål.
Kommissionen ønsker at forbedre kvaliteten af kontrol -
len af denne foranstaltning, navnlig gennem en even -
tuel tilpasning af retningslinjerne og reglerne.
Kommissionens svar 60
Anbefaling 6
Efter Kommissionens opfattelse er der blevet taget 
højde for denne anbefaling i programmeringsperioden 
2014-2018.
For den nye programmeringsperiode har Kommissionen 
i sine retningslinjer fremført eksempler på indikatorer, 
som medlemsstaterne kan opstille til støttemodtagerne 
til brug for evalueringen af resultaterne af foranstalt -
ningen vedrørende salgsfremstød på grundlag af de 
gennemførte tiltag.
Se også punkt 89.
90
Kommissionen er ikke enig med Retten i, at der er en 
risiko for, at medlemsstaterne har sat budgettet til 
salgsfremstød for højt. Der er ikke et særlig øremærket 
budget til salgsfremstød i det finansielle bilag til Rådets 
forordning. Medlemsstaterne forelægger deres støt -
teprogram med vejledende fordelinger, som de kan 
ændre to gange om året afhængigt af de konstaterede 
behov.
Det er i denne forbindelse værd at minde om målsæt -
ningerne for vinreformen, der blev vedtaget af Rådet 
i 2008: 1) at genoprette balancen på markedet (»one 
shot«-rydning 2009-2011) og 2) at forbedre konkur -
renceevnen (gennem »strukturelle« foranstaltninger). 
Den første fase er afsluttet, og et beløb svarende til det 
beløb, der er afsat til rydning, blev overført til støtte -
programmerne i overensstemmelse med reformen for 
at øge midlerne til disse foranstaltninger, der i sagens 
natur er mere strukturelle end salgsfremstød og inve -
steringer. Det var således forventet, at medlemsstaterne 
ville afsætte flere midler til foranstaltningerne.89
I forbindelse med analysen af udkastene til programmer 
for perioden 2014-2018 anmodede Kommissionen med -
lemsstaterne om at opstille passende indikatorer for de 
enkelte foranstaltninger. Støtteprogrammerne omfatter 
nu et afsnit med mere præcise oplysninger om de kvan -
titative kriterier og indikatorer, der lægges til grund for 
overvågningen og evalueringen. Medlemsstaterne er 
blevet anmodet om at påvise sammenhængen mellem 
de mål, de har fastsat for de enkelte foranstaltninger, 
og de indikatorer, der anvendes til at vurdere, i hvilket 
omfang disse mål er opfyldt.
Den 1. marts 2014 skal medlemsstaterne desuden 
fremlægge den anden cost -benefit -analyse19 af støtte -
programmerne, der skal indeholde relevante oplysnin -
ger til brug for analysen af programmerne i den første 
programmeringsperiode 2009-2013. Medlemsstaterne 
skal fremlægge den tredje cost -benefit -analyse senest 
den 1. marts 2017.
Kommissionen vil gerne understrege, at der skal skelnes 
mellem oplysninger om gennemførelse af foranstalt -
ninger (overvågningsoplysninger) og oplysninger om 
foranstaltningernes resultater og effekt (evalueringsop -
lysninger). Disse oplysninger kan først tilvejebringes, når 
der er gået tilstrækkelig lang tid.
Medlemsstaterne skal fremlægge den næste cost -bene -
fit-analyse senest den 1. marts 2017.
19 Den første cost -benefit -analyse blev fremlagt den 1. marts 2011 
og dækkede således kun de første to år af gennemførelsen 
af programmerne.
Kommissionens svar 61
Da reformen af den fælles markedsordning blev 
vedtaget i december 2013, ønskede Parlamentet og 
Rådet ikke at ændre de vejledende principper, der blev 
vedtaget i forbindelse med vinreformen, herunder 
principperne for budgetbevilling. De styrkede ligeledes 
foranstaltningen vedrørende salgsfremstød ved at åbne 
op for støtte til foranstaltninger rettet mod hjemme-  
markedet med fokus på information om ansvarligt vin -
forbrug og på BOB/BGB -ordningerne i Unionen.
Anbefaling 7
I henhold til artikel 110 i den horisontale forordning 
1306/2013 sikrer Kommissionen, at den samlede indvirk -
ning af alle instrumenter under den fælles landbrugs -
politik måles og evalueres i forhold til de fælles målsæt -
ninger for den fælles landbrugspolitik. Der skal i denne 
sammenhæng foretages en evaluering af effektiviteten 
af instrumenterne under den fælles landbrugspolitik 
senest i 2018 (første resultater). Kommissionen vil i 2018 
i denne forbindelse undersøge, hvordan der også kan 
foretages en vurdering af anvendelsen af budgetmid -
lerne til vinstøtteordningen og af effekten heraf. Det 
skal bemærkes, at der først kan tilvejebringes oplysnin -
ger om effekten af en politik, når der er gået tilstræk -
kelig lang tid.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•  et eksemplar:  
via EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu )
•  flere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer ( http://ec.europa.eu/represent_da.htm ) 
hos delegationerne i ikke-EU-lande ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm ) 
ved at kontakte Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_da.htm ) 
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
• via EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Betalingsabonnementer:
•  via Den Europæiske Unions Publikationskontors salgskontorer  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm ).
QJ-AB-14-005-DA-C ISSN 1831-0796
Der er EU-midler til rådighed til at støtte 
investeringer i  vinproduktion og til at støtte 
salgsfremstød for EU-vine i tredjelande. I denne 
beretning undersøger Retten, om denne støtte 
til vinsektoren forvaltes godt, og om den 
har forbedret EU-vinenes konkurrenceevne. 
Under revisionen konstaterede Retten, at der 
ikke var et dokumenteret behov for at yde 
investeringsstøtte til vinsektoren ud over 
den støtte, der allerede er tilgængelig under 
politikken for udvikling af landdistrikterne. 
Ofte blev støtten til salgsfremstød brugt til at 
konsolidere markedsandele snarere end til 
at erobre nye markeder. Retten fandt også 
tilfælde, hvor salgsfremstødene ville være 
blevet gennemført alligevel, også uden den 
offentlige finansiering. Endelig var der ikke 
altid dokumentation for støttens effekt på 
EU-vinproducenternes konkurrenceevne. Retten 
har givet Kommissionen og medlemsstaterne 
en række anbefalinger til, hvordan de svagheder, 
der påpeges i beretningen, kan afhjælpes.