I november 2014 offentliggjorde IASB rapporten fra Effects Analysis Consultative Group, som var blevet nedsat for at rådgive IASB om bedste praksis for vurdering af de sandsynlige virkninger af en given ny standard og dermed samtidig søge at øge tilliden til og effektiviteten af processerne. Anbefalingerne, der bygger på IASB's allerede omfattende metodologi for udførelse af en effektanalyse, blev for første gang anvendt i forbindelse med den effektanalyse, der blev offentliggjort sammen med den nye standard IFRS 16 (Leasingkontrakter).

IASB går ind for at overholde princippet om ansvarlighed og vurderer de sandsynlige omkostninger og fordele eller virkninger af foreslåede nye krav under hele udformningen af en ny eller ændret standard. IASB's synspunkter vedrørende de sandsynlige virkninger godkendes og offentliggøres af IASB.

Møderne i IASB (samt i IFRS Interpretations Committee) er åbne for offentligheden, når der drøftes tekniske spørgsmål. De optages og sendes direkte via webcast. Arbejdsdokumenterne til disse møder stilles til rådighed på IFRS Foundations websted sammen med optagelser og webcasts fra møderne. Der offentliggøres desuden referater af de beslutninger, der træffes på disse møder.

Ifølge IAS 1 (Præsentation af årsregnskaber) skal årsregnskabet give et retvisende billede af virksomhedens finansielle stilling, indtjening og pengestrømme. Et retvisende billede forudsætter en troværdig præsentation af virkningerne af transaktioner og andre begivenheder og forhold i overensstemmelse med de i begrebsrammen anførte definitioner og indregningskriterier for aktiver, forpligtelser, indtægter og omkostninger. Ved anvendelsen af IFRS, herunder om nødvendigt supplerende oplysninger, forventes det, at der opnås årsregnskaber, der giver et retvisende billede.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 258/2014, hvorved et EU-program til støtte for særlige aktiviteter i forbindelse med regnskabsaflæggelse og revision blev forlænget med perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020, trådte i kraft den 9. april 2014 efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

IASB færdiggjorde i 2015 en ny vigtig standard, IFRS 16 (Leasingkontrakter), som blev offentliggjort i januar 2016. Desuden fortsatte IASB sit arbejde med en række andre projekter, især forsikringskontrakter, initiativet vedrørende oplysning og begrebsrammen.

a)IFRS 16 (Leasingkontrakter)

Tilsynsorganet har offentliggjort IFRS 16 (Leasingkontrakter) som afslutning på sin tiårige indsats med at gennemgå regnskabsføringen for leasingkontrakter. IFRS 16 er en større revision af den måde, hvorpå virksomheder regnskabsmæssigt skal behandle leasingkontrakter, og kræver, at alle leasingkontrakter opføres på leasingtagers balance som aktiver og forpligtelser. Den nye standard har til formål bedre at afspejle de konkrete følger af økonomiske transaktioner og give den tiltrængte gennemsigtighed om virksomhedernes leasingaktiver og forpligtelser, hvilket vil sige, at ikke-balanceført leasingfinansiering fremover indregnes. Det forventes, at standarden vil forbedre sammenligneligheden mellem de virksomheder, der leaser, og dem, der optager lån til at købe. Sammen med standarden har IASB også offentliggjort en særskilt og omfattende effektanalyse, der viser, at de med standarden forbundne fordele opvejer omkostningerne.

Kommissionen anmodede i juni 2016 EFRAG om godkendelsesrådgivning vedrørende IFRS 16, understøttet af en konsekvensanalyse, der omfatter en cost-benefit-analyse og en analyse af de bredere økonomiske virkninger. Denne konsekvensanalyse bør være uafhængig, objektiv og Europa-orienteret.

b)Andre vigtige projektresultater

IASB har fortsat med at arbejde intensivt for at færdiggøre forsikringskontraktprojektet og har nu afsluttet de tekniske drøftelser. I forbindelse med de videre drøftelser opretholdt IASB en bred dialog med samtlige berørte parter. Projektet forventes at bibringe den tiltrængte gennemsigtighed til de mangfoldige regnskabspraksisser, der i øjeblikket anvendes i hele branchen. Den nye standard vil resultere i et mere realistisk billede af og en bedre sammenlignelighed mellem de finansielle resultater for forsikringsbranchen verden over, hvilket er særlig vigtigt i den indeværende periode med økonomisk ustabilitet. Projektets presserende karakter blev understreget af den seneste opfordring fra Rådet for Finansiel Stabilitet til IASB om hurtigst muligt at færdiggøre forsikringsstandarden. IASB forventer at offentliggøre den nye forsikringsstandard ved udgangen af 2016.

I december 2015 offentliggjorde IASB ændringsforslag til den nuværende standard IFRS 4 (Forsikringskontrakter) med henblik på offentlig debat og for at afhjælpe de midlertidige følger af de forskellige ikrafttrædelsesdatoer i IFRS 9 (Finansielle instrumenter) (ikrafttrædelsesdato den 1. januar 2018) og den nye standard for forsikringskontrakter (som erstatter IFRS 4 og har en senere ikrafttrædelsesdato). I denne henseende har nogle af de virksomheder, som udsteder forsikringskontrakter, udtrykt betænkeligheder over behovet for at gennemføre to vigtige regnskabsmæssige ændringer på to forskellige datoer. De påpegede også, at der potentielt kan opstå større regnskabsmæssige udsving i resultatopgørelsen, hvis de nye krav til finansielle instrumenter skal anvendes inden de nye krav til forsikringskontrakter. IASB's forslag på dette område bør derfor tage sigte på at imødegå disse betænkeligheder og afveje dem med regnskabsbrugernes informationsbehov. IASB's forslag omfatter:

— at give virksomheder, der overvejende udsteder forsikringskontrakter, mulighed for at udsætte ikrafttrædelsen af IFRS 9 (Finansielle instrumenter) frem til 2021 ("udsættelsestilgangen")

— at give virksomheder, der anvender IFRS 9, mulighed for fra resultatopgørelsen at fjerne noget af den regnskabsmæssige inkonsistens og eventuelle midlertidige volatilitet, der kan opstå, inden den nye standard om forsikringskontrakter gennemføres ("overlay-tilgangen")

De relevante ændringer forventes at blive offentliggjort af IASB i september 2017.

2.3.Udvikling af en revideret begrebsramme

Den 28. maj 2015 offentliggjorde IASB et høringsudkast om ændringer af sin begrebsramme. Begrebsrammen beskriver begreber til brug ved almindelig regnskabsaflæggelse. I høringsudkastet diskuteres bl.a. forsigtighed, pålidelighed, en virksomheds forretningsmodel, indhold frem for formalia samt langsigtet investering. IASB modtog i 2015 et stort antal henvendelser med bemærkninger til høringsudkastet fra diverse interessenter, og disse vil blive drøftet af IASB i forbindelse med udarbejdelsen af den reviderede begrebsramme med henblik på at færdiggøre denne i begyndelsen af 2017.

Forsigtighed

I høringsudkastet foreslås det at genindføre forsigtighed i begrebsrammen. Forsigtighed beskrives som udvisning af forsigtighed ved bedømmelse under usikre forhold. Det erkendes, at forsigtighed kan føre til asymmetri i indregningen af aktiver/indtægter og forpligtelser/udgifter. Det er også værd at bemærke, at IASB trods fjernelsen i 2010 af udtrykket "forsigtighed" fra begrebsrammen har fastholdt, at forsigtighed afspejles i dens standarder.

EFRAG bifaldt i sine bemærkninger IASB's beslutning om at genindføre forsigtighedsprincippet i begrebsrammen og tilsluttede sig IASB's konklusioner om, at forsigtighedsprincippet kan føre til asymmetri i anerkendelse af aktiver/indtægter og passiver/udgifter uden at indføre nogen uønskede skævheder i regnskabsaflæggelsen. Efter EFRAG's opfattelse bør disse konklusioner dog tydeliggøres og anerkendes i begrebsrammen.

Pålidelighed

Før 2010 blev pålidelighed i begrebsrammen identificeret som et kendetegn for nyttig finansiel information. Men i 2010 skiftede IASB begrebet pålidelighed ud med begrebet om, at nyttig finansiel information bør give et troværdigt billede af, hvad den tilsigter at vise ("troværdig præsentation").

Nogle af IASB's interessenter har udtrykt skepsis over for denne ændring. I høringsudkastet forsøger IASB derfor at afhjælpe de problemer med pålidelighed, som den mener gav anledning til skepsis fra interessenternes side. Beskrivelsen af troværdig præsentation i høringsudkastet er i alt væsentligt den samme som beskrivelsen af pålidelighed i begrebsrammen fra før 2010. I høringsudkastet beskrives en fuldstændig troværdig præsentation som fuldstændig, neutral og fejlfri. Den uddybede diskussion i høringsudkastet forklarer de faktorer, som gør, at brugerne kan stole på, at den finansielle information giver en troværdig præsentation af det, den tilsigter at vise. Efter IASB's mening overflødiggør dette en genindførelse af udtrykket "pålidelighed".

EFRAG bakkede i sine bemærkninger op om, at begreberne troværdig præsentation og relevans fortsat identificeres i begrebsrammen som de to grundlæggende kvalitative kendetegn for nyttig finansiel information. EFRAG fremførte imidlertid, at der i begrebsrammen bør ske en afvejning mellem relevans og troværdig præsentation (eller pålidelighed), og at måleusikkerhed bør indgå i "troværdig præsentation" (eller pålidelighed).

Forretningsmodel