'IIP 
MU* 
Sm 
MB 
K, 
•Ë 
B KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 03.09.1998 
KOM( 1998) 491 endelig udg. 
Udkast til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om statistikker over løn- og lønomkostningsstrukturer 
(forelagt af Kommissionen) 
K 
ir -flsfë 
MU* 
Sm 
MB 
K, 
•Ë 
B KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 03.09.1998 
KOM( 1998) 491 endelig udg. 
Udkast til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om statistikker over løn- og lønomkostningsstrukturer 
(forelagt af Kommissionen) 
K 
ir 

Resumé 
Formålet med udkastet til forordning er, at der skal udarbejdes sammenlignelige, ajourførte 
statistikker på to beslægtede områder. 
Ifølge udkastet skal der indsamles statistikker over lønomkostningerne i år 2000 og derefter 
hvert fjerde år (svarende til den fireårige periodicitet, der er blevet fulgt siden 1984). 
Der skal desuden indsamles lønstatistikker for år 2002 (for første gang siden 1995) og derefter 
hvert fjerde år, således at statistikkerne over lønomkostninger og over lønninger indsamles 
skiftevis. Der har på dette område kun sjældent været sammenlignelige statistikker til 
rådighed (det var sidst tilfældet i 1978), og det er hensigten at afhjælpe manglerne i de data, 
der for øjeblikket er til rådighed. Dette får stadig større betydning i forbindelse med Den 
Økonomiske og Monetære Union. 
I forordningen fastlægges hvilke områder statistikkerne skal dække, hvilke variabler der skal 
anvendes, og hvilke mål der skal nås. Nærmere regler for de tekniske og praktiske aspekter af 
forordningens gennemførelse fastlægges for hver referenceperiode i en rådsforordning, som 
vil blive udarbejdet i samarbejde med Udvalget for Det Statistiske Program efter 
udvalgsproceduren. Det gælder bl.a., hvilke definitioner der skal anvendes, hvilke regler der 
skal gælde for nøjagtighed og kvalitet, hvilket opdelingsniveau der skal anvendes på 
variablerne, og i hvilken form variablerne skal indberettes. 
-7 

BEGRUNDELSE 
Lønomkostninger og lønninger er to betydningsfulde og beslægtede områder, hvor statistiske 
data er nødvendige. Kommissionen har for at kunne udføre sine opgaver på det økonomiske 
og sociale område brug for data på begge områder, som er sammenlignelige mellem 
medlemsstaterne. Dette behov er endnu større i forbindelse med Den Økonomiske og 
Monetære Union. 
Ved lønomkostninger forstås alle udgifter, som en arbejdsgiver har til arbejdskraft. Der er på 
dette område en lang tradition for at foretage undersøgelser på fællesskabsplan for at kunne 
levere de oplysninger, der er behov for. Der er i 1960'erne og 1970'erne foretaget 
undersøgelser i henhold til rådsforordninger, og siden 1984 er undersøgelserne blevet 
gennemført hvert fjerde år, senest for referenceåret 19961. 
Der er langt mindre hyppigt blevet indsamlet sammenlignelige oplysninger om lønstrukturen. 
Der er ganske vist data til rådighed om lønninger i alle medlemsstaterne, men der er stor 
forskel på i hvilket omfang den erhvervsaktive befolkning er dækket, og de anvendte begreber 
og metodologier varierer betydeligt. Det har sjældent været muligt at levere sammenlignelige 
oplysninger om lønniveauet og lønspredningen for alle medlemsstater på en sådan måde, at 
det har været muligt konsekvent at skelne mellem alle bestanddele på årsbasis, som f.eks. 
overtid, skifteholdsarbejde og bonus og at henføre disse lønninger til arbejdstiden. For første 
gang siden 1978 blev der for referenceåret 1995 indsamlet data i henhold til en 
rådsforordning2. Disse data kan nu i vidt omfang stilles til rådighed til politiske og 
videnskabelige formål, men der er behov for at følge ændringer i lønningerne ved hjælp af 
mere ajourførte oplysninger. 
Udviklingen af Den Europæiske Union og iværksættelsen af Den Økonomiske og Monetære 
Union betyder, at der er større behov for adgang til statistiske data. Det bliver stadig mere 
relevant at tale om et europæisk arbejdsmarked, selv om der er klare forskelle i de forskellige 
dele af Den Europæiske Union. Arbejdsmarkedet ændrer sig hurtigt og viser visse 
udviklingsmønstre, der undertiden under ét f.eks. kaldes "fleksibilitet". Kvindernes andel af 
beskæftigelsen stiger stadig, antallet af arbejdstimer ændrer sig, flere arbejder på deltid eller 
på tidspunkter, der tidligere blev betragtet som "ubekvemme", og arbejdsmønstrene påvirkes 
af nye teknologier. Det er vigtigt at kunne følge, hvilken betydning denne udvikling har for 
lønninger og lønomkostninger for at kunne vurdere de økonomiske og sociale konsekvenser 
heraf. Den fortsat høje arbejdsløshedsprocent forbindes også i nogle analyser med løn- og 
lønomkostningsniveauet. Sammenlignelige oplysninger på dette område er derfor også af 
afgørende betydning, når arbejdsløshedsaspektet skal undersøges, og når der skal foreslås 
løsninger. 
På baggrund heraf foreslås det, at den fortsatte strøm af oplysninger på disse to vigtige 
områder sikres ved at samle begge undersøgelser i en enkelt forordning i stedet for som hidtil 
på ad hoc-basis for hver undersøgelse. 
1 Forordning (EF) nr. 23/97, EFT L 6 af 10.1.1997, s.l. 
2 Forordning (EF) nr. 2744/95, EFT L 287 af 30.11.1995, s.3. 
A ®-
I mange medlemsstater er det de samme myndigheder, der udarbejder statistikker over 
lønomkostninger og lønninger. Ifølge forslaget skal de to sæt statistikker derfor indsamles 
skiftevis med to års mellemrum. Den nuværende periodicitet for indsamling af oplysninger 
om lønomkostninger vil blive bibeholdt. Der vil således blive foretaget en undersøgelse for 
referenceåret 2000 og derefter hvert fjerde år. Statistikkerne over lønstrukturen vil derfor blive 
indsamlet i år 2002 og derefter hvert fjerde år. 
I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet deles ansvaret for den overordnede 
planlægning af disse statistikker ifølge forslaget til forordning mellem Kommissionen og 
medlemsstaterne, for at fa harmoniseret de begreber og de nomenklaturer, der skal anvendes 
ved indsamlingen af oplysninger, og for at få fastlagt, hvilke oplysninger der er nødvendige 
for de vigtigste brugere, dvs. fællesskabsinstitutionerne, nationale, regionale og lokale 
myndigheder, internationale organisationer, arbejdsgiverforeninger, fagforeninger og 
forskningsinstitutter. Selve dataindsamlingen og de metoder, der anvendes ved indsamlingen, 
er medlemsstaterne ansvarlige for. 
Statistikkerne skal dække alle de økonomiske aktiviteter, der er fastlagt i hovedafdeling C-K 
og M-0 i den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i De Europæiske 
Fællesskaber (NACE Rev.I)3. 
Det er ikke hensigten, at der i forbindelse med disse statistikker skal indhentes oplysninger fra 
samtlige virksomheder på området. I de fleste medlemsstater vil der ligesom ved tidligere 
tilsvarende undersøgelser blive foretaget stikprøveundersøgelser. Desuden vil der i de lande, 
som råder over tilstrækkelige statistiske datakilder, navnlig administrative datakilder, være 
mulighed for at anvende disse, hvis denne fremgangsmåde er forenelig med de definitioner og 
den metodologi, der anvendes, og opfylder alle krav vedrørende variabler. På samme 
betingelse kan medlemsstaterne beregne de nødvendige data ved at anvende statistiske 
inferensmetoder i de tilfælde, hvor nogle af eller alle kendetegnene ikke er blevet observeret 
for hele populationen, for hvilken der skal udarbejdes statistikker. 
Medlemsstaterne kan tage hensyn til små og mellemstore virksomheders særlige situation, når 
de udarbejder metoder til indsamling af data. I en rapport, der udarbejdes af hver enkelt 
medlemsstat, gøres der rede for de foranstaltninger, der træffes for at afhjælpe 
indberetningsbyrden for virksomhederne, navnlig når dataene stammer fra administrative 
kilder. 
Ekspertgruppen vedrørende statistik over lønninger og lønomkostninger er blevet hørt i 
forbindelse med udarbejdelsen af dette forslag til forordning. Ekspertgruppen har understreget 
behovet for at få udarbejdet en retsakt for disse statistikker så hurtigt som muligt, således at de 
kompetente myndigheder i medlemsstaterne kan træffe de nødvendige foranstaltninger til at 
sikre, at de krævede data foreligger. 
I dette øjemed forelægger Kommissionen Rådet vedlagte udkast til forordning til 
godkendelse. 
3 Forordning (EØF) nr. 3037/90, EFT L 293 af 24.10.1990, s.l; ændret ved forordning (EØF) nr. 761/93, EFT L 
83 af 3.4.1991, s.l. 
s2-^ 
&-
RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. xxxx/xx 
af xx xx xx 
om statistikker over løn- og lønomkostningsstrukturer 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 213, 
under henvisning til udkast til forordning, forelagt af Kommissionen1, 
ud fra følgende betragtninger: 
Kommissionen må for at kunne udføre de opgaver, den har fået pålagt, holdes løbende 
orienteret om lønomkostningsniveauet og lønomkostningernes sammensætning og om 
lønstrukturen og lønspredningen i medlemsstaterne; 
udviklingen af Det Europæiske Fællesskab og det indre markeds funktion forøger behovet for 
sammenlignelige data om lønomkostningsniveauet og lønomkostningernes sammensætning 
og om lønstrukturen og lønspredningen, navnlig som et middel til at analysere fremskridt med 
hensyn til økonomisk og social samhørighed og til at anstille pålidelige og relevante 
sammenligninger mellem medlemsstaterne og regionerne i Det Europæiske Fællesskab; 
1 EFT C x, xx.xx.19xx, s. x. 
1 c 
den bedste måde at vurdere situationen på, hvad angår lønomkostninger og lønninger, er at 
udarbejde fællesskabsstatistikker ved hjælp af harmoniserede metoder og definitioner, som 
det er sket ved tidligere lejligheder, senest for 1996 i medfør af forordning (EF) nr. 23/972 
med hensyn til lønomkostningsniveauet og -strukturen og for 1995 i medfør af forordning 
(EF) nr. 2744/953 med hensyn til lønstruktur og lønspredning; 
for at afspejle ændringerne i arbejdsstyrkens struktur, i lønspredningen og i sammensætningen 
af virksomhedernes udgifter til lønninger og tilhørende arbejdsgiverbidrag, er der behov for, 
at statistikkerne regelmæssigt opdateres; 
i medfør af forordning (EF) nr. 2223/964 udgør det europæiske nationalregnskabssystem i Det 
Europæiske Fællesskab (ENS-95) referencerammen for standarder, definitioner og 
regnskabspraksis i medlemsstaterne for at imødekomme Fællesskabets behov; det er derfor 
nødvendigt at få opbygget dækkende, pålidelige og sammenlignelige statistiske kilder på 
nationalt og regionalt plan; variablerne skal inddeles på en sådan måde, at der kan foretages 
sammenligninger med tidligere statistikker, og at de er i overensstemmelse med 
nationalregnskabsinddelingerne; 
den kommende Europæiske Centralbank (ECB) har brug for oplysninger om 
lønomkostningsniveauet og lønomkostningernes sammensætning og om lønstrukturen og 
lønspredningen for at kunne vurdere den økonomiske udvikling i medlemsstaterne i 
forbindelse med en fælles europæisk monetær politik; 
der findes kun statistiske oplysninger på dette område i visse medlemsstater, og det er derfor 
ikke muligt at foretage pålidelige sammenligninger; der skal derfor udarbejdes 
fællesskabsstatistikker, og resultaterne heraf bearbejdes, på basis af fælles definitioner og 
harmoniserede metodologier under hensyntagen til standarder, der er godkendt af relevante 
internationale organisationer; 
2 EFT L 6 af 10.1.1997, s. 1. 
3EFTL287af30.11.1995,s. 3. 
4EFTL310af30.11.1996,s. 1. 
2-
i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet er opstillingen af fælles statistiske 
standarder, som gør det muligt at frembringe harmoniserede oplysninger, en opgave, der på 
grund af dens omfang eller virkninger bedst kan løses på fællesskabsplan; ansvaret for, at 
disse standarder bliver overholdt i de enkelte medlemsstater, påhviler de organer og 
institutioner, der skal udarbejde officielle statistikker; 
det forekommer hensigtsmæssigt at indføre undtagelsesbestemmelser for visse medlemsstaters 
vedkommende i betragtning af de særlige tekniske vanskeligheder, som disse medlemsstater 
måtte støde på ved indsamlingen af visse typer oplysninger, forudsat at dette ikke får 
indvirkning på kvaliteten af de statistiske oplysninger; 
udarbejdelsen af særlige fællesskabsstatistikker reguleres ved Rådets forordning (EF) 
nr. 322/97 om EF-statistikker5; 
Udvalget for De Europæiske Fællesskabers Statistiske Program, som er nedsat ved afgørelse 
89/382/EØF, Euratom6, er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 3 i nævnte afgørelse -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
5 EFT L 52 af 22.2.1997, s. 1. 
6EFTL181af28.6.1989,s.47. 
-3 

Artikel 1 
Almindelige bestemmelser 
De nationale myndigheder og Eurostat udarbejder fællesskabsstatistikker over 
lønomkostningsniveauet og lønomkostningernes sammensætning og over lønstrukturen og 
lønspredningen for ansatte i de erhvervssektorer, der er fastlagt i artikel 3. 
Artikel 2 
Referenceperiode 
1. Statistikkerne over lønomkostningsniveauet og lønomkostningernes sammensætning 
udarbejdes for kalenderåret 2000 og derefter hvert fjerde år. 
2. Statistikkerne over lønstrukturen og lønspredningen udarbejdes for kalenderåret 2002 og 
for en repræsentativ måned samme år og derefter hvert fjerde år. 
Artikel 3 
Undersøgelsesområde 
Statistikkerne dækker alle de økonomiske aktiviteter, der er fastlagt i hovedafdeling C 
(råstofudvinding), D (fremstillingsvirksomhed), E (elektricitets-, gas- og vandforsyning), F 
(bygge- og anlægsvirksomhed), G (engros- og detailhandel; reparation af motorkøretøjer, 
motorcykler og varer til personligt brug eller til husholdninger), H (hotel- og 
restaurationsvirksomhed), I (transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation), J (bank- og 
finansieringsvirksomhed), K (fast ejendom, udlejning og forretningsservice), M 
(undervisning), N (sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger) og O (andre kollektive, sociale 
og personlige tjenesteydelser) i den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i De 
Europæiske Fællesskaber (i det følgende benævnt "NACE Rev. 1"), som er oprettet ved 
forordning (EØF) nr. 3037/90 af 9. oktober 1990 om den statistiske nomenklatur for 
økonomiske aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber7. 
7 EFT L 293 af 24.10.1990, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EØF) nr. 761/93 af 24. marts 1993 
(EFT L 83 af 3.4.1993, s.l). 
-4-
Artikel 4 
Statistiske enheder 
Udarbejdelsen af statistikkerne baseres på lokale enheder og foretagender som defineret i 
Rådets forordning (EØF) nr. 696/93 af 15. marts 1993 om de statistiske enheder til 
observation og analyse af det produktive system i Det Europæiske Fællesskab8. 
Artikel 5 
Oplysningernes kendetegn 
1. Hvad angår statistikkerne over lønomkostningsniveauet og lønomkostningernes 
sammensætning indberettes der mindst oplysninger om: 
(a) følgende kendetegn vedrørende den lokale enhed: 
regionen (på NUTS 1-niveau) 
størrelsen af det foretagende, den lokale enhed tilhører (klassificeret efter en 
af følgende størrelsesklasser: mindre end 10 ansatte, 10-19, 20-49, 50-99, 
100-249, 250-499, 500-999, 1000 eller derover) 
økonomisk aktivitet (efter hovedgruppe i NACE Rev. 1) 
(b) følgende variabler: 
samlede årlige lønomkostninger, idet lønninger og andet vederlag anføres 
særskilt (opdelt på direkte vederlag og bonus, arbejdsgiverbidrag til 
opsparingsordninger for ansatte, betalte fridage og løn i naturalier), 
arbejdsgiverbidrag til sociale sikringsordninger (opdelt på faktiske og 
imputerede bidrag til sociale sikringsordninger), udgifter til 
erhvervsuddannelse, andre udgifter og skatter samt tilskud i direkte 
tilknytning til lønomkostningerne 
det gennemsnitlige årlige antal ansatte, idet fuldtidsansatte, deltidsansatte og 
ansatte under uddannelse anføres særskilt 
det årlige antal arbejdstimer og det årlige antal betalte timer, idet 
fuldtidsansatte, deltidsansatte og ansatte under uddannelse anføres særskilt i 
hvert tilfælde 
8 EFT L 76 af 30.3.1993, s. 1. 
-5-
2. Hvad angår statistikker over lønstrukturen og lønspredningen indberettes der mindst 
oplysninger om: 
(a) følgende kendetegn vedrørende den lokale enhed, som de ansatte, der er omfattet 
af stikprøven, hører under: 
regionen (på NUTS 1-niveau), 
størrelsen af det foretagende, den lokale enhed tilhører (klassificeret efter en 
af følgende størrelsesklasser: mindre end 10 ansatte, 10-19, 20-49, 50-99, 
100-249, 250-499, 500-999, 1000 eller derover) 
økonomisk aktivitet (efter hovedgruppe i NACE Rev. 1) 
formen for det økonomiske og finansielle tilsyn som omhandlet i 
Kommissionens direktiv 80/723/EØF om gennemskueligheden af de 
økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige 
virksomheder9 
arten af den gældende kollektive lønoverenskomst 
(b) følgende kendetegn vedrørende hver enkelt ansat i stikprøven: 
køn 
alder 
stilling i henhold til den internationale stillingsklassifikation 
højeste afsluttede almene uddannelse og erhvervsuddannelse 
anciennitet i foretagendet 
fuldtidsansat eller deltidsansat 
ansættelseskontraktens art 
(c) følgende detaljer om lønninger: 
bruttoløn for en repræsentativ måned (idet løn for overarbejde og særlig 
betaling for skifteholdsarbejde anføres særskilt) 
bruttoløn i referenceåret (idet bonus, der betales uregelmæssigt, anføres 
særskilt) 
arbejdstid (antal betalte timer i referencemåneden eller antal betalte timer i 
en standardarbejdsmåned, antal betalte overarbejdstimer i løbet af måneden 
og ret til årlig ferie). 
9 EFT L 195 af 29.7.1980, s.35. Direktivet er ændret ved direktiv 93/84/EØF (EFT L 254 af 12.10.1993, s. 16). 
-6-
Artikel 6 
Dataindsamling 
1. Undersøgelserne gennemføres af de kompetente nationale myndigheder, som udarbejder 
hensigtsmæssige metoder til indsamling af oplysningerne under hensyntagen til 
indberetningsbyrden, især for små og mellemstore virksomheder. 
2. Arbejdsgivere og andre personer, som skal levere oplysninger, skal besvare 
spørgsmålene fuldstændigt og inden for den fastsatte frist. Medlemsstaterne træffer passende 
foranstaltninger for at undgå misligholdelse af forpligtelsen til at indberette de i artikel 5 
omhandlede oplysninger. 
3. For at formindske virksomhedernes indberetningsbyrde, især de små og mellemstore 
virksomheders, er det ikke nødvendigt at gennemføre undersøgelsen, hvis de nationale 
myndigheder råder over oplysningerne fra andre egnede kilder, eller hvis de kan fremlægge 
skøn over de nødvendige data ved at anvende metoder til opstilling af statistiske skøn i de 
tilfælde hvor nogle af kendetegnene eller samtlige kendetegn ikke er blevet observeret for alle 
de enheder, for hvilke der skal udarbejdes statistikker. 
Artikel 7 
Bearbejdelse af resultater 
De nationale myndigheder bearbejder besvarelserne af de i artikel 6, stk. 2, nævnte spørgsmål 
eller oplysninger fra andre kilder, jf. artikel 6, stk. 3, med henblik på at få sammenlignelige 
resultater. 
Artikel 8 
Indberetning af resultater 
1. Resultaterne indberettes senest 18 måneder efter udgangen af referenceåret. 
2. Hvad angår statistikker over lønstrukturen og lønspredningen indberettes dataene for hver 
enkelt person i stikprøven uden direkte identifikatorer. 
-7-
Artikel 9 
Kvalitet 
1. De nationale myndigheder sikrer, at resultaterne afspejler den virkelige situation for den 
samlede population af enheder, og at de er tilstrækkeligt repræsentative. 
2. De nationale myndigheder sender efter anmodning efter hver referenceperiode Eurostat en 
rapport med alle relevante oplysninger om forordningens gennemførelse i den pågældende 
medlemsstat, således at statistikkernes kvalitet kan evalueres. 
Artikel 10 
Gennemførelsesforanstaltninger 
De nødvendige foranstaltninger til forordningens gennemførelse, herunder foranstaltninger 
under hensyn til den økonomiske og tekniske udvikling, navnlig: 
(i) definitionen og opdelingen af de oplysninger, der skal indberettes (artikel 5) 
(ii) det tekniske format, der er egnet til fremsendelse af resultaterne (artikel 8) 
(iii) kriterierne for evaluering af kvaliteten (artikel 9) 
fastlægges for hver referenceperiode mindst ni måneder før referenceperiodens begyndelse i 
overensstemmelse med proceduren i artikel 11. 
Artikel 11 
Procedure 
Kommissionen bistås af Udvalget for Det Statistiske Program, i det følgende benævnt 
"udvalget", der er nedsat ved afgørelse 89/382/EØF, Euratom. 
Kommissionens repræsentant pålægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal 
træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan 
fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med 
det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som 
Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Under afstemninger i udvalget tillægges de 
stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i 
nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. 
Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i 
overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Rådet dog straks af 
Kommissionen om disse foranstaltninger. I så fald udsætter Kommissionen gennemførelsen af 
de foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, i en periode på tre måneder regnet fra datoen 
fra underretningen. 
Rådet kan med kvalificeret flertal træffe anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt i 
ovenstående stykke. 
Artikel 12 
Undtagelser 
Undtagelser fra bestemmelserne i artikel 2, 3 og 5 for referenceårene 2000 og 2002 fremgår af 
bilaget. 
Artikel 13 
Ikrafttræden 
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. 
-9-
BILAG 
UNDTAGELSER 
I Undtagelser fra artikel 2 
1. Tyskland: de første statistikker over lønstrukturen og lønspredningen i henhold til denne 
forordning udarbejdes for referenceåret 2001 i stedet for 2002. Efterfølgende statistikker over 
lønstrukturen og lønspredningen udarbejdes for referenceåret 2006 og derefter hvert 4. år. 
2. Sverige og Irland: statistikkerne for referenceårene 2000 og 2002 kan vedrøre det 
regnskabsår, der ligger nærmest de pågældende kalenderår; dette har dog ingen indvirkning på 
de i artikel 8, stk. 1, omhandlede frister for indberetning af oplysninger. 
II Undtagelser fra artikel 3 
De økonomiske aktiviteter, der er fastlagt i hovedafdeling M (undervisning), N 
(sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger) og O (andre kollektive, sociale og personlige 
tjenesteydelser) i NACE Rev. 1, er fakultative for referenceårene 2000 og 2002. Det kan også 
bestemmes, at de skal være fakultative for år 2004 og 2006 i overensstemmelse med 
proceduren i artikel 11, afhængig af resultaterne af de pilotundersøgelser, der udføres på dette 
område i henhold til forordning (EF, Euratom) nr. 58/9710. 
III Undtagelser fra artikel 5 
Belgien, Nederlandene og Østrig: For referenceårene 2000 og 2002 kan de i artikel 5, stk. 1, 
omhandlede kendetegn vedrøre foretagendet i stedet for den lokale enhed. 
10 EFT L 14 af 17.1.1997, s. 1. 
-10 

FINANSIERINGSOVERSIGT 
Udkastet har ingen finansielle konsekvenser. 
<M 

KONSEKVENSANALYSE 
UDKASTETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, 
HERUNDER ISÆR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV'er) 
UDKASTETS TITEL: * UDKAST TIL RÅDETS FORORDNING OM STATISTIKKER OVER 
LØN- OG LØNOMKOSTNINGSSTRUKTURER 
UDKASTET: 
Hvorfor er der i betragtning af nærhedsprincippet behov for en EF-Iovgivning 
på området, og hvad er hovedformålet? 
For at kunne udføre sine opgaver på det økonomiske og sociale område har 
Kommissionen brug for sammenlignelige oplysninger om løn- og 
lønomkostningsstrukturen og -spredningen i EU-medlemsstaterne. Dette behov har 
særlig stor betydning i forbindelse med Den Økonomiske og Monetære Union og til 
opfølgning af topmødet i 1997 om beskæftigelse. 
De statistiske data, der er behov for, for at kunne følge lønningerne og 
lønomkostningerne, foreligger tildels på nationalt plan i medlemsstaterne, men i en 
form der normalt ikke gør det muligt at foretage pålidelige sammenligninger. Dette 
skyldes især, at der i medlemsstaterne er forskel på, hvilke perioder der er omfattet, 
og hvilken metodologi der anvendes. For at sikre at dataene er sammenlignelige, vil 
statistikkerne blive indsamlet og evalueret på basis af standardiserede definitioner og 
en fælles metodologi, idet medlemsstaternes system for indsamling af data vil blive 
anvendt. Eksistereride administrative kilder vil kunne anvendes. Kun ved hjælp af en 
retsakt på fællesskabsplan vil man kunne sikre sig, at de krævede variabler lægges til 
grund, og at oplysningerne bearbejdes efter fælles definitioner og metoder med det 
formål at garantere, at resultaterne er sammenlignelige. 
•ii 
KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE: 
2 Hvem berøres af udkastet? 
- hvilke erhvervssektorer 
Statistikkerne vil komme til at dække virksomheder, som udfører aktiviteter som 
fastlagt i hovedafdeling C, D, E, F, G, H, I, J, K, M, N og O i den statistiske 
nomenklatur for økonomiske aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber (NACE Rev. 
1). Hvad angår de første dataindsamlinger (referenceårene 2000 og 2002) vil 
hovedafdeling M, N og O være fakultative. 
- hvilke virksomhedsstørrelser (andelen af små og mellemstore virksomheder) 
Alle virksomhedsstørrelser omfattes af statistikkerne, og der vil blive opnået 
resultater efter størrelsesklasser (mindre end 10 ansatte, 10-19, 20-49, 50-99, 100-
249, 250-499, 500-999, 1000 eller derover). 
Hvis der foretages særlige undersøgelser, anvendes der stikprøvemetoder for at lette 
indberetningsbyrden for de små og mellemstore virksomheder. Stikprøveplanerne 
udarbejdes af de nationale statistiske kontorer, som opfordres til at anvende 
forskellige udvalgsbrøker afhængigt af virksomhedernes størrelse. 
- er de berørte virksomheder koncentreret i bestemte regioner i EF 
Statistikkerne omfatter virksomheder over hele Den Europæiske Unions geografiske 
område. 
Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe i henhold til udkastet? 
De virksomheder, som udvælges til stikprøveundersøgelsen i et givet år, skal give 
præcise og udtømmende oplysninger om deres lønomkostninger, deres ansattes 
lønninger og arbejdstid. De nationale statistiske kontorer vil med henblik herpå sende 
dem spørgeskemaer, som skal udfyldes og returneres inden for en given frist. Hvilke 
oplysninger der kræves på spørgeskemaet, vil variere fra medlemsstat til 
medlemsstat, alt efter hvilke oplysninger der allerede er til rådighed fra andre kilder. I 
de medlemsstater, hvor de nationale statistiske kontorer allerede har adgang til alle de 
krævede oplysninger, er det måske slet ikke nødvendigt at få oplysninger fra 
virksomhederne. 
x 
4 Hvilke økonomiske virkninger forventes udkastet at få? 
for beskæftigelsen 
Statistiske data om lønninger og lønomkostninger er nødvendige for at kunne gennemføre den 
økonomiske og sociale politik på de i punkt 1 nævnte områder og for at kunne 
vurdere virkningerne af denne politik. Både når man udformer politiske 
foranstaltninger på nationalt plan og fællesskabsplan, vil man på en række områder 
kunne drage nytte af bedre statistikker. Dette gælder bl.a.: 
- kampen mod arbejdsløsheden 
- lige muligheder 
- reduktion af lønomkostningerne 
- udvikling af fleksible arbejdstider 
- uddannelse af arbejdsløse 
- lavtlønsarbejde 
- regionalpolitik. 
for investeringerne og oprettelsen af nye virksomheder 
Ved hjælp af nøjagtige oplysninger om lønomkostningerne vil nuværende og 
potentielle arbejdsgivere have det fornødne grundlag for at træffe afgørelse om 
investeringer og oprettelse af nye virksomheder. 
for virksomhedernes konkurrenceevne 
Ved hjælp af pålidelige, ajourførte og sammenlignelige oplysninger vil 
arbejdsgiverne bedre kunne danne sig et billede af de foreliggende økonomiske 
betingelser og tilpasse deres virksomhedsstrategier i overensstemmelse hermed. 
Der er i overensstemmelse med erklæring nr. 18 til Maastricht-traktaten om de omkostninger, 
der skønnes at følge af forslag fra Kommissionen, blevet gjort et forsøg på at evaluere de 
nationale statistiske kontorers omkostninger i forbindelse med udarbejdelsen af de 
oplysninger, der kræves i henhold til forslaget til forordning. 
For de nationale statistiske kontorer indebærer forslaget ikke øgede omkostninger. Det 
nuværende personale skal udføre de opgaver, der følger af forslaget til forordning, som har til 
formål at harmonisere statistikkerne og ikke at forøge mængden. Der er for det meste allerede 
regelmæssigt blevet udarbejdet statistikker eller tilsvarende oplysninger på det pågældende 
område i forbindelse med tidligere undersøgelser af lønomkostningerne (afholdes hvert fjerde 
år) og undersøgelser af lønningerne (f.eks. 1995-undersøgelsen af lønstrukturen). 
Med hensyn til virksomhedernes indberetningsbyrde skal der sondres mellem undersøgelsen 
af lønomkostningerne og undersøgelsen af lønstrukturen. 
^Q 
Hvad angår undersøgelsen af lønomkostningerne foretages der en stikprøveundersøgelse i 
hver medlemsstat. I 1992-undersøgelsen indgik i alt 370 000 virksomheder i stikprøven i de 
daværende 12 medlemsstater. Med de yderligere tre medlemsstater må tallet antages at være 
400 000. Det varierer betydeligt, hvor meget tid den enkelte virksomhed skal bruge på 
undersøgelsen, men det anslås, at det i gennemsnit er mellem 1 og 3 manddage. 
Hvad angår statistikkerne over lønstrukturen lægges der i flere medlemsstater ingen 
indberetningsbyrde på virksomhederne, da de krævede oplysninger allerede findes centralt. 
Det er således tilfældet i Nederlandene, Danmark, Sverige, Finland og Det Forenede 
Kongerige. De resterende 10 medlemsstater gennemførte i forbindelse med den seneste 
undersøgelse af lønstrukturen en stikprøveundersøgelse, hvori indgik ca. 150 000 
virksomheder (referenceår 1995). Det varierer betydeligt, hvor meget tid der gennemsnitligt 
medgik til at levere de krævede oplysninger, da en varierende mængde oplysninger allerede 
kunne fås fra andre kilder, men tallet kan groft anslås til mellem 0,5 og 2 manddage. 
Det skal understreges, at virksomhedernes indberetningsbyrde kunne reduceres betydeligt, 
hvis medlemsstaterne fuldt ud udnytter de muligheder, de har for i henhold til artikel 6 i 
forslaget til forordning at gøre brug af eksisterende datakilder. 
Indeholder udkastet foranstaltninger, der tager højde for de små og 
mellemstore virksomheders særlige situation? 
Ifølge artikel 6 vedrørende dataindsamlingen skal medlemsstaterne tage hensyn til 
navnlig de små og mellemstore virksomheders indberetningsbyrde, når 
undersøgelserne udformes. Det bestemmes desuden, at medlemsstaterne kan undlade 
at gennemføre undersøgelserne og i stedet anvende oplysninger fra andre kilder, hvor 
disse foreligger. Ifølge artikel 9 kan kvalitetskriterierne anvendes således, at man 
tager repræsentativitetsgraden i betragtning. En kommissionsforordning om de 
nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning, jf. artikel 10, skal 
indeholde bestemmelser om, i hvilken form der skal ske aggregering af de 
oplysninger, virksomheder med mindre end 10 ansatte skal indberette. 
Høring 
Liste over organisationer, som er hørt om udkastet, og en kortfattet redegørelse 
for deres væsentligste synspunkter 
Forslaget til forordning blev forelagt Fédération Européenne des Branches de 
l'Industrie (FEBI) på dets møder i Luxembourg den 25. november 1997 og 26. maj 
1998. De repræsenterede organisationer (herunder UEAPME og Eurochambres) 
kunne tilslutte sig forslaget. 
4S 
Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (UNICE) har 
lige fra begyndelsen deltaget i de møder, som arbejdsgruppen "Lønstatistik" har 
afholdt i løbet af hele den fase, hvor forslaget blev udarbejdet. Da oplysninger om 
lønningernes og lønomkostningernes struktur og spredning som nævnt er af stor 
betydning for arbejdsgiverforeningerne, har repræsentanter for denne organisation 
medvirket aktivt ved fastlæggelsen af de nærmere enkeltheder vedrørende 
undersøgelsen. 
Det Europæiske Fagforeningsinstitut (DEFI) gav på mødet i Forskningsnetværket for 
Kollektive Forhandlinger den 10. november 1997 i Bruxelles udtryk for sin interesse 
i at få sammenlignelige data om lønninger til brug for undersøgelser af kollektive 
forhandlinger. 
Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) gav på mødet i Udvalget for 
Kvindespørgsmål den 3. februar 1998 i Bruxelles udtryk for sin interesse i at få 
sammenlignelige data om lønninger til brug for undersøgelser af lige muligheder. 
Betydningen af at få oplysninger om lønninger og lønomkostninger blev understreget 
af Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Statistisk Information på Det Økonomiske 
og Sociale Område (CEIES) den 8.-9. maj 1997 i London. 
Repræsentanter for Det Europæiske Monetære Institut deltog i udarbejdelsen af 
forslaget og understregede, at aktuelle, nøjagtige og sammenlignelige data om 
lønninger og lønomkostninger er af stor betydning for at kunne følge den 
økonomiske udvikling i forbindelse med Den Økonomiske og Monetære Union. 
I forbindelse med den overordnede planlægning af det foreslåede udkast har man haft 
stor gavn af erfaringerne i de medlemsstater, som allerede har indsamlet statistikker 
af denne art, og fra undersøgelser og analyser, som Kommissionen og 
forskningsinstitutter har foretaget på grundlag af tidligere undersøgelser. 
Udvalget for Det Statistiske Program støttede fremsættelsen af udkastet på sit møde i 
Bruxelles den 12. marts 1998. 
-K 

Konsekvens for EFT A-landene i EØS 
Udkastets titel 
Rådets forordning om statistikker over løn- og lønomkostningsstrukturer 
Konsekvens for EFT A-landene i EØS 
EFTA-landene i EØS har en interesse i den foreslåede forordning og har deltaget i 
drøftelsen af den. 
De har også deltaget i den pågældende arbejdsgruppes møder. 
Finansieringsoversigt 
Forordningen har ingen finansielle konsekvenser. 
13 


ISSN 0254-1459 
KOM(98) 491 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 17 04 10 
Katalognummer : CB-CO-98-502-DA-C 
ISBN 92-78-38713-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
<n