Efter ophævelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i juni 2018 er Frankrig underlagt en overgangsperiode på tre år for at sikre tilstrækkelige fremskridt hen imod opfyldelsen af gældsreduktionsmålet. Overgangsperioden varer fra 2018 til 2020. For at sikre stadige og effektive fremskridt hen imod opfyldelsen af kriteriet i overgangsperioden bør Frankrig samtidigt opfylde følgende to betingelser for så vidt angår tilpasningen af den strukturelle saldo:

Det planlagte underskud i 2020 er således over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den planlagte overskridelse betragtes som exceptionel, men ikke som midlertidig som defineret i stabilitets- og vækstpagten. Analysen antyder således, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og forordning (EF) nr. 1467/97 umiddelbart ikke er opfyldt.

Den planlagte overskridelse af traktatens referenceværdi i 2020 er exceptionel, da den skyldes et alvorligt økonomisk tilbageslag. Særlig forventes forværringen af den makroøkonomiske situation at bidrage med 5,3 procentpoint af BNP til det planlagte underskud, mens foranstaltningerne til imødegåelse af covid-19-pandemien kun beløber sig til 1,9 % af BNP. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager højde for konsekvenserne af covid-19-pandemien, forventes det reale BNP at falde med 8,2 % i 2020, hvilket medfører et offentligt underskud på 9,9 % af BNP. Den underskudsforøgende virkning af de foranstaltninger, der er truffet for at afbøde pandemiens virkninger, er den samme som i regeringens planer.

Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 forventes Frankrigs offentlige underskud i 2020 at udgøre 9,0 % af BNP, hvilket er over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP.

Desuden peger dataene for 2018 og 2019 i retning af utilstrækkelige fremskridt hen imod opfyldelse af gældsreduktionsmålet, hvilket også umiddelbart tyder på et uforholdsmæssigt stort underskud som defineret i stabilitets- og vækstpagten.

Det planlagte underskud for 2020 peger umiddelbart i retning af et uforholdsmæssigt stort underskud som defineret i stabilitets- og vækstpagten.

Ifølge de data, der blev indberettet af Frankrig den 31. marts 2020 og efterfølgende valideret af Eurostat, udgjorde Frankrigs offentlige underskud 3,0 % af BNP i 2019, mens den offentlige bruttogæld uændret fra 2018 udgjorde 98,1 % af BNP. Frankrig planlægger ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 et underskud på 9,0 % af BNP i 2020 og en gæld på 115,2 % af BNP.

Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul. Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering af, at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for midlertidigt at afvige fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

a.For det første bør den årlige strukturelle tilpasning ikke afvige mere end 0,25 % af BNP fra den minimale lineære strukturelle tilpasning (MLSA), der sikrer, at gældsreduktionsmålet opfyldes ved overgangsperiodens udløb.

b.For det andet bør den resterende årlige strukturelle tilpasning på intet tidspunkt i overgangsperioden overstige 0,75 % af BNP (medmindre den første betingelse indebærer en årlig indsats over 0,75 % af BNP).

Ifølge de indberettede data gjorde Frankrig ikke tilstrækkelige fremskridt hen imod opfyldelsen af gældsreduktionsmålet i 2019 (se tabel 1), idet forskellen i forhold til den krævede minimale lineære strukturtilpasning er på 2,0 % af BNP.

Analysen baseret på de endelige tal for 2019 antyder således, at gældskriteriet umiddelbart ikke er opfyldt.

4. Relevante forhold

I henhold til traktatens artikel 126, stk. 3, skal Kommissionen udarbejde en rapport, hvis en medlemsstat ikke opfylder kravene i forbindelse med et af eller begge disse kriterier. I denne rapport "tages der ligeledes hensyn til, om det offentlige underskud overstiger de offentlige investeringsudgifter, samt til alle andre relevante forhold, herunder medlemsstatens økonomiske og budgetmæssige situation på mellemlang sigt".

I artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97 præciseres det, hvilke forhold der er tale om, idet det fastsættes, at der skal tages behørigt hensyn til "alle andre forhold, som efter den pågældende medlemsstats opfattelse er relevante for at kunne foretage en samlet kvalitativ vurdering af overholdelsen af underskuds- og gældskriteriet, og som medlemsstaten har forelagt Rådet og Kommissionen".

Analysen af de relevante forhold er særligt berettiget ved en klar overtrædelse af gældskriteriet, idet gældsdynamikken i højere grad end underskuddet påvirkes af forhold, der ligger uden for regeringens kontrol. Dette anerkendes i artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97, hvor det fastsættes, at der ved vurderingen af, om gældskriteriet er opfyldt, skal tages hensyn til de relevante forhold uanset overtrædelsens omfang. I den forbindelse skal der ved vurderingen af, om gældskriteriet er opfyldt, som minimum tages hensyn til følgende tre aspekter på grund af deres indvirkning på gældsdynamikken og holdbarheden: i) fastholdelsen af den mellemfristede budgetmålsætning eller af tilpasningsstien i retning heraf, ii) gennemførelsen af strukturreformer og iii) de underliggende økonomiske forhold.

Som præciseret i artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97, for så vidt angår gældskriteriet i 2020, kan der, eftersom den offentlige gældskvote overstiger referenceværdien på 60 %, og den dobbelte betingelse ikke er opfyldt — dvs. at underskuddet fortsat er tæt på referenceværdien, og at overskridelsen af referenceværdien er midlertidig — ved vurderingen af, om Frankrig overholder underskudskriteriet ikke tages hensyn til disse relevante forhold i faserne forud for, at det fastslås, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud.

I den aktuelle situation udgør covid-19-pandemien og dens økonomiske følger, som har betydelig indvirkning på budgetstillingen og skaber stor usikkerhed om fremtidsudsigterne, et vigtigt yderligere element, der skal tages med i betragtning vedrørende 2020. Pandemien har desuden ført til aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul.

4.1 Covid-19-pandemien

Covid-19-pandemien har ført til et større økonomisk chok, som har betydelig negativ indvirkning i hele Den Europæiske Union. Dens konsekvenser for BNP-væksten vil afhænge dels af pandemiens varighed, dels af de tiltag, der iværksættes af de nationale myndigheder og på europæisk og globalt plan for at inddæmme spredningen, beskytte produktionskapaciteten og understøtte den samlede efterspørgsel. Medlemsstaterne har allerede truffet eller er i færd med at træffe budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemernes kapacitet og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Der er også truffet omfattende foranstaltninger til at understøtte likviditeten såvel som vedtaget andre garantier. Når der foreligger mere detaljerede oplysninger, skal de kompetente statistiske myndigheder undersøge, hvorvidt disse foranstaltninger har umiddelbar indvirkning på den offentlige saldo eller ej. Sammen med faldet i den økonomiske aktivitet fører disse foranstaltninger til væsentligt større offentlige underskud og gældsstillinger.

4.2 Den økonomiske situation på mellemlang sigt, herunder strukturreformer

Siden 2016 har realvæksten i BNP i Frankrig ligget over det potentielle niveau, hvilket kan tilskrives dynamiske investeringer og forbedrede nettoeksportpositioner, samtidig med at det private forbrug er forblevet afdæmpet. Den nominelle BNP-vækst steg i 2017 og var, ophjulpet af en højere BNP-deflator, fortsat solid i 2018 og 2019, selv om den økonomiske aktivitet aftog. Det kan derfor ikke hævdes, at de makroøkonomiske betingelser er en formildende omstændighed, der kan lægges til grund for, at Frankrig ikke har gjort tilstrækkelige fremskridt med at opfylde gældsreduktionsmålet i 2019.

Den økonomisk aktivitet forventes at blive alvorlig påvirket af covid-19-udbruddet og de dermed forbundne inddæmningsforanstaltninger. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020 forventes BNP at falde med 8,2 % i 2020, idet det indenlandske forbrug bidrager negativt til væksten med 7,4 procentpoint på grund af det skarpe fald i det private forbrug og investeringerne, og lagerbeholdningerne bidrager ligeledes negativt. Derimod forventes nettoeksportens bidrag til væksten at blive stort set neutralt. De makroøkonomiske udsigter er præget af usædvanlig stor usikkerhed om pandemiens varighed og dens økonomiske virkninger. Det udgør en formildende omstændighed i forbindelse med vurderingen af Frankrigs opfyldelse af underskudskriteriet i 2020.

I sin landerapport for 2020 vurderede Kommissionen, at Frankrig havde gjort visse fremskridt med at opfylde de landespecifikke henstillinger for 2019. Særlig har Frankrig gjort væsentlige fremskridt med at skabe vækst i virksomhederne og visse fremskridt med at afhjælpe mangel på kvalificeret arbejdskraft og misforhold mellem efterspurgte og udbudte kvalifikationer, forenkle skattesystemet, investere i energiomstilling og forbedre den digitale infrastruktur. Der er også gjort begrænsede fremskridt med at fremme integrationen på arbejdsmarkedet og sikre lige muligheder, skabe mere velfungerende forskning og innovation og mindske bureaukratiske begrænsninger. Endelig har Frankrig med hensyn til strukturreformer kun gjort begrænsede fremskridt med reformer af pensionssystemet og ikke gjort fremskridt med yderligere udvikling og gennemførelse af en udgiftsanalyse i forbindelse med Public Action 2022-programmet.

4.3 Budgetstillingen på mellemlang sigt, herunder offentlige investeringer

Stigningen i det samlede underskud fra 2,3 % af BNP i 2018 til 3,0 % i 2019 skyldes hovedsagelig den statistiske virkning af omlægningen af skattefradraget for konkurrenceevne og beskæftigelse (CICE) til en permanent nedsættelse af arbejdsgivernes socialsikringsbidrag svarende til ca. 0,9 % af BNP. De offentlige investeringer anslås at være steget fra 3,4 % af BNP i 2018 til 3,6 % i 2019 og lå dermed over det offentlige underskud i 2019.

Den 13. juli 2018 henstillede Rådet til Frankrig at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige udgifter, eksklusive diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og engangsforanstaltninger, ikke oversteg 1,4 % i 2019 ("udgiftsmålet"), svarende til en strukturel tilpasning på 0,6 % af BNP. Ud fra de endelige tal og Kommissionens prognose oversteg udgifterne målet og medførte en afvigelse på 1,0 % af BNP fra tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2019, hvilket tyder på en betydelig afvigelse. Den strukturelle saldo blev ikke forbedret i 2019 og indikerede således også en væsentlig afvigelse på 0,6 % af BNP. En lignende vurdering fremkommer, når der ses på 2018-2019 under ét. Den manglende opfyldelse af kravene i den forebyggende del udgør en skærpende omstændighed i forbindelse med vurderingen af Frankrigs umiddelbart manglende opfyldelse af gældskriteriet i 2019.

Stabilitetsprogrammet indeholder oplysninger om væsentlige foranstaltninger til at bekæmpe pandemien og understøtte økonomien. I programmet anslås det, at den underskudsforøgende virkning af disse støtteforanstaltninger bliver på 1,9 % af BNP i 2020. Virkningerne omfatter ekstra sundhedsudgifter på 8 mia. EUR, overførsler til dækning arbejdsfordelingsordninger på 24 mia. EUR, subsidier under branchekompensationsfonde for SMV'er på 7 mia. EUR og oprettelse af en krisefond på 2,5 mia. EUR. Hertil kommer likviditetsforanstaltninger og offentlige garantier til støtte for virksomheder, der beløber sig til 385 mia. EUR (17,1 % af BNP). Når der foreligger mere detaljerede oplysninger, skal de kompetente statistiske myndigheder undersøge, om foranstaltningerne har umiddelbare budgetmæssige virkninger eller ej. Under alle omstændigheder er de finanspolitiske udsigter på mellemlangt sigt fortsat meget usikre.