FØRELOBIGT FORSLAG til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for regnkabsåret 2002 - ALMINDELIG GENNEMGANG Politisk gennemgang

(forelagt af Kommissionen)

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning

1.1. APS-proceduren

1.2. Aktivitetsbaseret budgetlægning

1.3. Den generelle ramme

1.4. Strukturen i de dokumenter, der omhandler det foreløbige budgetforslag

2. Den finansielle ramme

2.1. Finansielle overslag anvendt i forbindelse med budgettet for 2002

2.2. Betalingsbevillinger og udestående forpligtelser

2.3. BA-budgetposter til teknisk og administrativ bistand

2.4. Den interinstitutionelle aftale om retsgrundlag og gennemførelse af budgettet

POLITIKOMRÅDER OG PRIORITETER FORDELT PÅ UDGIFTSOMRÅDER I DE FINANSIELLE OVERSLAG

3. Landbrugsudgifter: Udgiftsområde 1

3.1. Sammenfattende tabel

3.2. De vigtigste aspekter af udgiftsområde 1

3.3. Generel gennemgang af udgiftsområde 1

4. Strukturforanstaltninger: Udgiftsområde 2

4.1. Sammenfattende tabel

4.2. De vigtigste aspekter af udgiftsområde 2

4.3. Generel gennemgang af udgiftsområde 2

5. Interne politikker: Udgiftsområde 3

5.1. Sammenfattende tabel

5.2. De vigtigste aspekter af udgiftsområde 3

5.3. Generel gennemgang af udgiftsområde 3

6. Foranstaltninger udadtil: Udgiftsområde 4

6.1. Oversigtstabel

6.2. Vigtige aspekter af udgiftsområde 4

6.3. General beskrivelse af udgiftsområde 4

7. Førtiltrædelsesinstrumenter: Udgiftsområde 7

7.1. Oversigtstabel

7.2. Sapard, landbrugspolitisk førtiltrædelsesinstrument

7.3. Ispa, strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument

7.4. Phare, førtiltrædelsesinstrumentet

8. Administrationsudgifter: Udgiftsområde 5:

8.1. Oversigtstabel

8.2. Vigtige aspekter af udgiftsområde 5

8.3. Generel beskrivelse af udgiftsområde 5

DOKUMENT I - POLITISK GENNEMGANG

1. Indledning

1.1. APS-proceduren

Budgetproceduren for 2002 i bredere forstand indledtes med debatten om de politiske retningslinjer i december 2000, og efterfulgtes af beslutningen om den årlige politiske strategi (APS) i februar 2001 [1]. Hvidbogen om reform og de beslutninger, den har givet anledning til, har medført anvendelse af den strategiske planlægnings- og programmeringsprocedure, som har betydning for udarbejdelsen af Kommissionens budgetforslag. Et af formålene med denne procedure er, at Kommissionen hvert år skal kunne opstille et begrænset antal prioriteter, som tillægges særlig stor vægt. Den strategiske planlægnings- og programmeringsprocedure, hvis første trin er beslutningen om den årlige politiske strategi, dækker året 2002. Valget af, hvilke prioriteter og foranstaltninger og ressourcer der skal tages i anvendelse i denne forbindelse, vil blive foretaget hvert år gennem Kommissionens beslutning om den politiske strategi for det følgende år. Denne beslutning vil være vejledende for udarbejdelsen af budgettet og for planlægningen af Kommissionens arbejde.

[1] 21. februar 2001, SEK (2001) 268.

Kommissionen afholdt således en debat om de politiske retningslinjer den 6. december 2000 og fastlagde seks hovedprioriteter for 2002, nemlig euroen, bæredygtig udvikling, udviklingssamarbejde, Middelhavsområdet, udvidelsen og nye styreformer.

Herefter blev det undersøgt, hvilken betydning disse prioriteter ville få for ressourcerne til de forskellige tjenestegrene, ligesom der blev vedtaget budgetretningslinjer for det pågældende år for at sikre, at der var tilstrækkelige ressourcer til foranstaltningerne. I forbindelse med tildelingen af finansielle ressourcer blev der taget nøje hensyn til de finansielle overslag. Kommissionen tillægger det afgørende betydning, at nødvendige menneskelige ressourcer til disse foranstaltninger og til dens allerede eksisterende forpligtelser er sikret, inden den påtager sig nye forpligtelser. Dette var grunden til, at Kommissionen i 2000 gennemførte den såkaldte "peer-gruppe"-undersøgelse, hvor man vurderede personalets omfang i forhold til de opgaver, der skulle udføres. Hvad angår tildelingen af menneskelige ressourcer er beslutningen om den årlige politiske strategi for 2002 nøje baseret på konklusionerne af undersøgelsen vedrørende 2002. Imidlertid kan prioriterede foranstaltninger gennemføres med eller uden nye ressourcer, og der er ikke automatisk en forbindelse mellem ressourcer og fastlæggelsen af prioriterede foranstaltninger. Resultaterne af APS-beslutningen er kvantitative retningslinjer, der opstilles for hver af Kommissionens 29 politikområder.

Denne APS-procedure medfører en højere grad af "top-down"-budgetlægning. Således er Kommissionens debat om retningslinjer efterhånden blevet det vigtigste udgangspunkt for fastlæggelsen af budgetpolitikken. Der har ikke tidligere været givet kvantitative retningslinjer i et sådant omfang og på et så tidligt tidspunkt i processen, og dette har givet Kommissionens tjenestegrene meget klare retningslinjer for udarbejdelsen af det foreløbige budgetforslag (FBF). Som et resultat heraf er budgethøringerne med henblik på udarbejdelse af FBF blevet mere begrænsede, idet de nu er baseret på forud fastsatte prioriteter. APS-konklusionerne er ikke blevet anfægtet, selv om der er foretaget en række ændringer for at tage hensyn til nye elementer.

1.2. Aktivitetsbaseret budgetlægning

I det foreløbige budgetforslag for 2002 er den aktivitetsbaserede budgetlægning (ABB), der blev indført sidste år, yderligere udbygget. Selv om det fulde potentiale ved denne strategi først vil komme til udtryk, når den bredere aktivitetsbaserede forvaltning er en realitet, er strategien blevet yderligere nuanceret og forbedret gennem anvendelsen af en ny kontoplan, som vil lette læsningen af budgettet, f.eks. ved at der er anvendt et ensartet kapitel for horisontale aktiviteter, som er fælles for alle politikområder.

Da omarbejdningen af finansforordningen endnu ikke er godkendt, vil FBF blive forelagt budgetmyndigheden officielt i den traditionelle form, og dette vil være grundlaget for beslutningsprocessen. De ledsagende dokumenter vil imidlertid indeholde elementer vedrørende de globale målsætninger og præsentation af den aktivitetsbaserede budgetlægning. Den traditionelle budgetpræsentation er også forbedret, idet der for hver budgetpost gives en kort beskrivelse af de foranstaltninger, der dækkes.

Som led i anvendelsen af ABB har man forsøgt at lægge større vægt på aktiviteterne i forbindelse med den ressourcefordeling, der går forud for FBF for 2002. Formålet er at flytte fokus fra den mere detaljerede artikel eller konto til det mere generelle aktivitetsområde. Dette medfører, at der gives en beskrivelse af og en begrundelse for det pågældende aktivitet, herunder angivelse af de generelle målsætninger for aktiviteten og, hvor det er muligt, af de konkrete resultater. Dette betyder en bedre præsentation i det arbejdsdokument, der forelægges budgetmyndigheden.

1.3. Den generelle ramme

Overholdelsen af lofterne i de finansielle overslag og størrelsen af de forskellige margener er fortsat de vigtigste udgangspunkter for APS-debatten, ligesom disse elementer sætter grænserne for både forpligtelser og betalinger. FBF for 2002 falder inden for rammerne af de finansielle overslag for 2000-2006, som fastslår den maksimale vækst på grundlag af brede udgiftskategorier. De heraf følgende tal er omtalt nedenfor.

For så vidt angår menneskelige ressourcer er det relevante udgiftsområde 5 i de finansielle overslag særlig snævert for 2002, ikke mindst på grund af de nye stillinger, der tildeles Rådet på helårsbasis, Kommissionens reformindsats og forberedelsen af udvidelsen. Sidste år gennemførte Kommissionen en "peer-gruppe"-undersøgelse, som førte til den konklusion, at Kommissionen skulle koncentrere sig om sine kerneaktiviteter, ligesom de yderligere behov for ressourcer blev fastslået. Sidste efterår forelagde Kommissionen derfor en ændringsskrivelse til 2001-budgettet, hvori den anmodede om den første tranche på 400 nye stillinger. Den anden tranche på 317 stillinger skulle som omtalt ved flere lejligheder, inkluderes i det aktuelle FBF for 2002. Disse yderligere stillinger er vigtige, hvis Kommissionen skal kunne udføre sine aktiviteter og gennemføre reformprocessen.

Forslaget til FBF tager også hensyn til den prioritering, der blev foretaget af Parlamentet og Rådet i forbindelse med den første trilog, der afholdtes den 29. marts, og specielt til foranstaltningerne med henblik på at genopbygge forbrugernes tillid til europæiske fødevarers sikkerhed samt til den fortsatte indsats på områderne e-undervisning, indvandring og asyl.

Forpligtelsesbevillingerne i 2002-forslaget beløber sig til 100 328 279 000 EUR eller +3,5 % i forhold til 2001-budgettet. Tallet kan opsplittes i en stigning på 4,6 % i de obligatoriske udgifter, hvoraf 5,0 % vedrører landbrug, medens stigningen i de ikke-obligatoriske udgifter kun udgør 2,6 %.

Stigningen i betalingsbevillingerne er holdt på 4,8 %, med en mere ligelig fordeling mellem obligatoriske udgifter, hvor stigningen udgør 4,6 %, og ikke-obligatoriske udgifter, hvor den er på 4,9 % (tallene for 2001 inkluderer TÆB 1/2001). Denne stigning i betalingsbevillingerne er større end stigningen i medlemsstaternes samlede offentlige udgifter (på grundlag af de økonomiske overslag fra april 2001), der gennemsnitligt er på 3,8 % for de femten medlemsstater. Stigningen i betalingsbevillingerne til ikke-obligatoriske udgifter skyldes hovedsagelig, at det er nødvendigt at finansiere de uindfriede forpligtelser, og der er i år lagt særlig vægt på at fastslå disse samlede behov. Betalingsbevillingerne ligger imidlertid et godt stykke under loftet i de finansielle overslag og svarer til 1,06 % af EU's BNI.

1.4. Strukturen i de dokumenter, der omhandler det foreløbige budgetforslag

Den politiske gennemgang i Del I i nærværende dokument tager hensyn til både de finansielle overslag og de politiske prioriteter. Del II omhandler, ligesom sidste år, både politikområder og aktiviteter.

2. Den finansielle ramme

2.1. Finansielle overslag anvendt i forbindelse med budgettet for 2002

2.1.1. Rammen for de finansielle overslag

Udviklingen i 2001-budgettet, finansielle overslag og FBF for 2000 (i EUR)

>TABELPOSITION>

* et beløb på 167 mio. EUR, som udgør personalets indbetalinger til pensionsordningen, er medtaget under loftet for udgiftsområde 5

** det beløb, der er forudset i 2001-budgettet for denne post, er højere end de finansielle overslag på grund af anvendelsen af fleksibilitetsinstrumentet, som forudset i den interinstitutionelle aftale, med et beløb af 200 mio. EUR til fordel for Serbien.

Tabellen over de finansielle overslag for 2000-2006 er en integrerende del af den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren.

Der er foretaget en årlig justering i henhold til punkt 15 i den interinstitutionelle aftale med anvendelse af følgende deflatorer: for udgiftsområde 1 (landbrug) og for underudgiftsområdet "strukturfonde" under udgiftsområde 2 er der anvendt en deflator på 2 % pr. år, dvs. en kumuleret deflator på 6,12 % for perioden 1999-2002. For de øvrige udgiftsområders vedkommende er justeringen baseret på de seneste økonomiske data og prognoser, der var tilgængelige i februar 2001 (Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2000). Deflatoren for EU's BNI i EUR er på 2,7 % i 2000, 1,8 % i 2001 og 2,0 % i 2002, dvs. en kumuleret deflator for 1990-2002 på 6,64 %. I sammenligning med de tidligere anvendte prognoser er der således foretaget en betydelig revision i opadgående retning. Justeringen af betalingsbevillingerne er baseret på de bevillinger, der blev anslået for hvert udgiftsområde, da de finansielle overslag blev udarbejdet (1999-priser), med hensyntagen til deflatoren for forpligtelserne inden for de respektive lofter.

Det loft for de finansielle overslag for 2002, som er anvendt i FBF, omfatter en betydelig stigning i landbrugsudgifterne på 5,8 %. Landbrugsretningslinjen er beregnet i overensstemmelse med Rådets nye forordning om budgetdisciplin. Den repræsenterer en samlet grænse for udgifterne vedrørende udgiftsområde 1, førtiltrædelsesstøtten til landbrug (Sapard) og det disponible tiltrædelsesbeløb vedrørende landbrug (udgiftsområde 8, som ikke er medtaget i tabellen).

For strukturforanstaltningernes vedkommende har den underudnyttelse, der var tale om i 2000, ført til en ombudgettering for 2002-2006 af de 6 153 mio. EUR, der ikke er anvendt. De finansielle overslag er blevet tilpasset gennem en afgørelse fra budgetmyndighedens side, som blev truffet i begyndelsen af maj, og som øger loftet for 2002 med 870 mio. EUR.

Loftet for administrationsudgifter (udgiftsområde 5) øges i 2002 med 5,6 % i forhold til 2001. Eftersom ikke alle andre institutioner har fremsendt deres foreløbige overslag for 2002, er Kommissionens vækstoverslag på 4,3 % anvendt på tallene for 2001, hvilket giver et samlet tal på 1 760 mio. EUR for de øvrige institutioner tilsammen. For Kommissionens vedkommende vil stigningen for del A (eksklusive pensioner), idet der tages hensyn til den anden tranche af stillinger, som den såkaldte "peer-gruppe" har forudset, til finansieringen af de 400 nye stillinger, der blev bevilget i 2001, og til den normale stigning i lønningerne (2,7 %), blive på ca. 3,9 %. I en fodnote til de finansielle overslag fastslås det, at de tal for pensioner, der er medtaget under loftet for dette udgiftsområde, skal beregnes uden personalets bidrag til pensionsordningen, med et maksimum på 1 100 mio. EUR i 1999-priser. I løbende priser vil det tilsvarende beløb, som kan fradrages udgifterne under udgiftsområde 5, være på 167 mio. EUR.

Udgiftsområde 8, som omfatter bevillingerne til tiltrædelse, er medtaget i tabellen over de finansielle overslag vedrørende Agenda 2000, første gang fra 2002. Da der imidlertid ikke forudses nogen tiltrædelser i 2002, har området ikke nogen indvirkning på budgettet, men kun på den disponible margen under loftet, som for betalingsbevillingerne er på 1,27 % af BNI.

Beregningen af loftet for egne indtægter er også ændret. Det nye regnskabssystem SEC 95 vil blive anvendt til budgetformål, når den nye afgørelse om egne indtægter træder i kraft i 2002. Loftet for egne indtægter, som i øjeblikket er fastsat til 1,27 % af EU's BNI, vil blive omberegnet i december 2001 for at tage hensyn til den gennemsnitlige ændring i BNI-niveauet, som kunne iagttages i perioden 1998-2000, som et resultat af anvendelsen af det nye nationalregnskabssystem. Den nye procent vil derefter blive anvendt i de finansielle overslag for 2002 og følgende år. Denne ændring vil ikke have nogen indvirkning på størrelsen af den margen i absolutte tal, som er til rådighed under loftet for egne indtægter.

2.1.2. Samlet vækst i forpligtelser og disponible margener

Tabel 2 viser det foreslåede FBF for 2002 (forpligtelsesbevillinger efter udgiftsområder i de finansielle overslag) i sammenligning med både de finansielle overslag for 2002 og 2001-budgettet, som blev vedtaget i december sidste år, inklusive TÆB 1/2001.

De samlede forpligtelsesbevillinger udgør 100,328 mia. EUR eller +3,5 % sammenlignet med 2001-budgettet. Stigningen i obligatoriske udgifter er på 4,6 %, og de ikke-obligatoriske udgifter foreslås øget med 2,6 %.

Landbrugsudgifterne udviser de største stigninger (+5,0 % i forhold til 2001-budgettet), især for markedsrelaterede udgifter (udgiftsområde 1a, +5,3 %) på trods af, at TÆB 1/2001 allerede i betydelig grad øgede det budget, der blev vedtaget for 2001 med henblik på BSE-relaterede udgifter. Da det ikke i øjeblikket er muligt præcist at fastslå behovene i forbindelse med bekæmpelsen af mund- og klovesygen, og eftersom der også er risiko på oksekødsmarkedet, forslås det at afsætte en reserve på 1 mia. EUR, som øremærkes til potentielle yderligere veterinære og markedsrelaterede udgifter i forbindelse med mund- og klovesygen og oksekødskrisen. Den resulterende margen er på 365 mio. EUR. Hvad angår udvikling af landdistrikterne (udgiftsområde 1b) foreslås det at gå op til loftet i 2002 (4,595 mia. EUR), ligesom tilfældet var i 2001, hvilket resulterer i en stigning på 2,2 % i forhold til 2001. Som resultat heraf vil der til landbrugsudgifter være yderligere 2,2 mia. EUR til rådighed i 2002 i forhold til 2001.

Loftet for udgifter til strukturforanstaltninger (udgiftsområde 2) skulle være øget med kun 0,1 %, hvilket afspejler stabiliseringen af støtteintensiteten og den gradvise afvikling af støtte til ikke-støtteberettigede områder, som forudset i de finansielle overslag. Men beslutningen om at ombudgettere midler, der ikke er anvendt i 2000, som blev truffet i begyndelsen af maj, øger loftet med 870 mio. EUR for 2002, hvilket giver en forøgelse i forhold til 2001 på 2,8 %. I overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale er der ikke efterladt nogen margen under loftet.

De foreslåede udgifter vedrørende interne politikker (udgiftsområde 3) er øget mere end gennemsnittet for hele budgettet (+4,1 %). Margenen under loftet foreslås til 67,967 mio. EUR, hvilket er betydeligt lavere end den margen, der blev foreslået sidste år i FBF for 2001 (136 mio. EUR). Imidlertid vil denne margen gøre det muligt at tage højde for pilotprojekter og forberedende aktioner.

For udgiftsområde 4, foranstaltninger udadtil, er forpligtelsesbevillingerne nedsat med 2,1 %. Denne nedgang afspejler den omstændighed, at 2001-budgettet var øget ud over det loft, der var fastsat i de finansielle overslag, ved anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet med 200 mio. EUR til fordel for Vestbalkan. Den foreslåede margen er på 47,219 mio. EUR. Det skal bemærkes, at på grund af den prioritering af Vestbalkan, der blev foretaget i 2000 og 2001 gennem anvendelse af fleksibilitetsinstrumenterne og omfordelinger, er Kommissionen i stand til at imødekomme de nuværende behov, uden at der foretages en revision af dette udgiftsområde.

For så vidt angår udgiftsområde 5, stiger de administrative udgifter for alle institutioner som helhed med 5 %. Tallet omfatter en meget markant stigning på 11,3 % i pensionsudgifterne (A-19) og er baseret på en stigning for de øvrige institutioner, som svarer til stigningen for Kommissionen, samtidig med at loftet for udgiftsområde 5 er overholdt. Den anslåede margen er på 30,335 mio. EUR. Det vil være nødvendigt i nær fremtid at gennemgå dette udgiftsområde nøje under hensyntagen til de forventede behov i kraft af Kommissionens reform, til den betydning, udviklingsplanen for EU's område (ESDP) får for Rådets budget, og til forberedelsen af udvidelsen generelt.

Hvad angår udgiftsområde 6, reserver, når bevillingerne til de 3 instrumenter tilsammen lige nøjagtigt op til loftet. Nedgangen skyldes den halvering af den monetære reserve for landbrug, som blev besluttet i Berlin.

Inden for udgiftsområde 7, førtiltrædelsesstøtte, overholder Sapard-, Ispa- og Phare-programmerne nøje det fastsatte loft.

2.2. Betalingsbevillinger og udestående forpligtelser

FBF for 2002 omfatter 97,771 mia. EUR i betalingsbevillinger, hvilket er en stigning på 5,6 % i forhold til 2001-budgettet, som det er vedtaget, eller på 4,8 % i forhold til 2001-budgettet inklusive TÆB 1/2001. Budgetmyndigheden vil blive forelagt en anmodning om yderligere 350 mio. EUR i forbindelse med TÆB 4/2001 (udestående fra det foregående år). Hvis TÆB 4/2001 vedtages som forventet, vil stigningen være begrænset til 4,4 %. Beløbet er resultatet af en nøje analyse af to elementer, nemlig omfanget af forpligtelsesbevillinger for 2002, som vil blive betalt i 2002, og omfanget af tidligere forpligtelser, dvs. uindfriede forpligtelser, som vil blive afviklet i samme år.

Betalingsbevillingerne i FBF for 2002 repræsenterer 1,06 % af Fællesskabets BNI i markedspriser, hvilket er lidt under 2001-budgettet inklusive TÆB 1/2001 (1,07 %). De samlede betalingsbevillinger foreslås øget med 4,8 %, og når andelen af Fællesskabets BNI er lavere, skyldes dette en lidt større stigning i det nominelle BNI [2].

[2] Se dok. KOM (2001) 97 om teknisk justering af de finansielle overslag for 2002 på grundlag af udviklingen i BNI og priserne: BNI-vækst (3,06 %) og deflator (2,01 %). Tallene og prognoserne er fortsat baseret på ENS (79), så længe den nye afgørelse om egne indtægter ikke er trådt i kraft.

For 2002 er der lagt særlig vægt på dette område som et resultat af budgetmyndighedens øgede interesse for spørgsmålet. Rådet tilstræber at begrænse omfanget af og stigningen i betalingsbevillingerne. I de budgetretningslinjer, som blev vedtaget af ØKOFIN-Rådet den 12. marts, hedder det: "Rådet understreger på ny betydningen af at sikre en kontrolleret udvikling i forpligtelses- og betalingsbevillingerne for 2002. Betalingsbevillingerne skal opføres på budgettet med tilstrækkeligt store beløb, der tager hensyn til den tidligere udnyttelse og de konkrete muligheder for at udnytte bevillingerne, idet det tilstræbes at sikre en nøje afpasning mellem bevillinger til forpligtelser og til betalinger. De uindfriede forpligtelser bør ikke overstige et normalt niveau, dvs. de bør være i overensstemmelse med den planmæssige gennemførelse af budgettet. Der bør lægges særlig vægt på at nedbringe de uindfriede forpligtelser, der ikke er berettigede i forbindelse med en normal gennemførelse af budgettet." Europa-Parlamentet fastslog på sin side i sin beslutning om retningslinjerne for 2002-budgettet, at det "forventer, at der i et rimeligt omfang tages hensyn til kravene til budgettet for 2002, især ved betalingsbevillingerne under udgiftsområde 1b, 2 og 7, således at der sikres en fornuftig udvikling i forholdet mellem forpligtelses- og betalingsbevillinger", ligesom det mindede om "aftalen fra 2001-budgetproceduren [3] om forbedring af resultaterne og nedbringelse af uindfriede forpligtelser". Disse holdninger skal afvejes mod den lave gennemførelse, der var tale om i 2000, hvor i alt ca. 10 mia. i betalingsbevillinger stadig ikke var anvendt ved årets udløb, for det meste bevillinger til strukturfondene.

[3] Se den fælleserklæring, der er knyttet til vedtagelsen af 2001-budgettet den 14. december 2000, om en situationsrapport om gennemførelsen af reformen, som Kommissionen skal forelægge inden den 30. juni 2001.

Som det blev understreget i den rapport om en strategi for uindfriede forpligtelser, som Kommissionen udsendte den 15. november 2000, er de fleste af tilfældene med uindfriede forpligtelser - på trods af den betydelige stigning i disse midler i de seneste år - ikke unormale. Kun forpligtelser, som er meget gamle, eller hvor der i lang tid ikke er foretaget nogen betalinger (sovende forpligtelser), vil være et problem. Ved udløbet af sidste år udgjorde den unormale del af de uindfriede forpligtelser næsten 5 mia. EUR. Dette tal er stadig lavt i sammenligning med de samlede uindfriede forpligtelser, som udgjorde næsten 59 mia. EUR. Desuden er de ujævnt fordelt på de finansielle overslags udgiftsområder: medens tre fjerdedele af alle uindfriede forpligtelser kan tilskrives strukturforanstaltninger, er andelen af unormale uindfriede forpligtelser uforholdsmæssig stor, når det gælder området foranstaltninger udadtil.

Ved forberedelsen af FBF for 2002 har Kommissionen nøje undersøgt, hvilke betalingsbevillinger der er nødvendige for at afvikle uindfriede forpligtelser, idet der for de forskellige programtyper er taget hensyn til tidsplanerne for betalinger og, for de specifikke programmers vedkommende, til kendte problemer i forbindelse med gennemførelse. Som et resultat heraf er der foreslået en betydelig forøgelse af bevillingerne, specielt for udgiftsområde 4, foranstaltninger udadtil, på 9,6 % og inden for udgiftsområde 7, førtiltrædelsesinstrumenter, på 39 %. I forhold til 2001 er det ikke betalingsbevillingerne til udgiftsområde 1, landbrug, der udviser den største stigning.

Som der var enighed om i forbindelse med den fælles erklæring, vil Kommissionen udarbejde endnu en rapport om de fremskridt, der er gjort indtil slutningen af juni 2001 for at bringe forpligtelserne tilbage til et normalt niveau pr. december 2003.

Det er nødvendigt, at budgetmyndigheden tager hensyn til denne analyse og tildeler tilstrækkelige betalingsbevillinger, som foreslået i FBF, således at de uindfriede forpligtelser kan blive afviklet på en forsvarlig måde. Året 2002 er af særlig vigtighed, eftersom nedbringelsen af de uindfriede forpligtelser skal medføre frigørelser, ligesom de særlige forvaltningsforanstaltninger, der gennemføres, skal resultere i øget afvikling.

2.3. BA-budgetposter til teknisk og administrativ bistand

Der er BA-poster vedrørende mange af de operationelle programmer i budgettets del B. De sikrer finansieringen af forvaltningen og driften af programmet, til gensidig fordel for Kommissionen og modtageren. Siden ændringsskrivelse 1/2001 dækker de også midlertidigt udgifter i forbindelse med afviklingen af kontorerne for faglig bistand.

Inden for alle områder tager FBF for 2002 sigte på at stabilisere disse udgifter i forhold til 2001. Af særlige grunde, herunder decentraliseringen til delegationerne, kan BA-posterne dog udvise en betydelig stigning, når det gælder visse programmer i tredjelande.

2.4. Den interinstitutionelle aftale om retsgrundlag og gennemførelse af budgettet

En integrerende del af den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 udgøres af en tidligere interinstitutionel aftale om retsgrundlag (og gennemførelsen af budgettet). Den fastslår, at "ifølge den ordning, der er fastsat i traktaten, er anvendelsen af bevillinger, som er opført på budgettet med henblik på fællesskabsforanstaltninger, betinget af forudgående vedtagelse af en basisretsakt". Den definerer den pågældende basisretsakt som "en retsakt henhørende under den afledte ret, som udgør retsgrundlaget for en fællesskabsforanstaltning og for afholdelsen af den hertil svarende udgift på budgettet. Denne retsakt skal have form af forordning, direktiv, beslutning eller afgørelse. Henstillinger og udtalelser samt resolutioner og erklæringer er ikke basisretsakter". Den interinstitutionelle aftale forudser 3 typer undtagelser: pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, inden for henholdsvis 32 mio. EUR og 75 mio. EUR, foranstaltninger, der iværksættes på grundlag af institutionel kompetence og specifikke beføjelser, som Kommissionen er tildelt ved traktaterne, eller som følger af institutionens administrative autonomi. Hvad angår pilotprojekter og forberedende foranstaltninger kan Kommissionen i henhold til sin initiativret foreslå nye budgetposter eller aktiviteter.

I henhold til den interinstitutionelle aftale forelægger Kommissionen ved forelæggelsen af det foreløbige budgetforslag en rapport om de pågældende pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, der skal indeholde foranstaltningens mål, en evaluering af resultaterne samt en plan for det videre forløb. Gennemførelsen af aftalen på dette område giver derfor anledning til udarbejdelse af detaljerede oplysninger til budgetmyndigheden i form af et arbejdsdokument, der knyttes til FBF. Den interinstitutionelle aftale forudser også, at Kommissionen, når den forelægger FBF, skal tage højde for eventuelle nye aktiviteter af denne art (gennem afsættelse af en tilstrækkelig margen) eller for videreførelse af flerårige foranstaltninger, der er ved at være afviklet, efter at have vurderet mulighederne for at udstede en basisretsakt (punkt 28 i den interinstitutionelle aftale).

De pågældende forslag i FBF, især til pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, er i overensstemmelse med bestemmelserne og lofterne i den interinstitutionelle aftale.

POLITIKOMRÅDER OG PRIORITETER FORDELT PÅ UDGIFTSOMRÅDER I DE FINANSIELLE OVERSLAG

FBF for 2002 er udarbejdet ved brug af både aktivitetsbaseret budgetlægning og den nuværende traditionelle kontoplan. Resultatet af den nye fremgangsmåde kan ses i del II, hvor alle budgetressourcer gennemgås efter politikområde. Således bliver ressourcerne til finansiel intervention, forvaltnings- og støtteressourcer (herunder BA-poster) og menneskelige ressourcer analyseret i detaljer efter politikområde.

Da budgetproceduren for 2002 imidlertid stadig vil være baseret på den traditionelle kontoplan, specielt hvad angår lofterne i de finansielle overslag, er nedenstående gennemgang af politikområderne opdelt efter udgiftsområderne i de finansielle overslag. Under hvert af de syv udgiftsområder er gennemgangen af de forskellige områder opbygget som følger: først en sammenfattende tabel, dernæst de vigtigste aspekter og en generel gennemgang af udgiftsområdet.

3. Landbrugsudgifter: Udgiftsområde 1

3.1. Sammenfattende tabel

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

3.2. De vigtigste aspekter af udgiftsområde 1

* 2002-budgettet for landbrug og udvikling af landdistrikter står over for to udfordringer, idet man inden for de grænser, der er fastsat i de finansielle overslag, skal gennemføre den reform af den fælles landbrugspolitik, der blev vedtaget i Berlin, og den betydelige økonomiske byrde, som krisen inden for den animalske sektor (BSE og mund- og klovesyge) medfører.

* Hvad angår Agenda 2000-reformerne er 2002-budgettet det andet budget i træk, som skal dække de gradvis stigende behov, der hovedsagelig skyldes overgangen fra et system med prisstøtte til et system med indkomststøtte. De nødvendige budgetmidler er til rådighed, da loftet i de finansielle overslag for udgiftsområde 1a hæves med næsten 1,95 mia. EUR fra 2001 til 2002. Der forventes en yderligere forhøjelse af loftet på ca. 700 mio. EUR i 2003. Fra da af ventes reformerne ikke at medføre yderligere udgiftsstigninger.

* Oksekødssektoren er blevet særdeles hårdt ramt, først af den anden BSE-krise, som opstod i efteråret 2000, og i den seneste tid også af udbruddet af mund- og klovesyge, først i Det Forenede Kongerige og senere i en række andre medlemsstater. Hvad angår den forventede udvikling på oksekødsmarkedet i 2001 tager TÆB nr. 1/2001 hensyn til ekstraomkostninger på ca. 971 mio. EUR, og forslagene i den syvpunktsplan, som Kommissionen fremlagde i februar 2001, er dækket af FBF for 2002 (1 145 mio. EUR). Det er dog svært at vurdere den fremtidige udvikling på markedet og de omkostninger, den medfører for EU's budget.

* Hvad angår mund- og klovesyge ændrer situationen med hensyn til veterinære udgifter i forbindelse med udryddelse af sygdommen sig hver dag. Den finansielle pakke vil muligvis blive spredt ud over 2001 og 2002 (mindst). Nogle af omkostningerne kan måske endda opføres på 2001-budgettet inden for den margen, der er til rådighed i efteråret 2001. På nuværende tidspunkt er der opført et beløb på 420 mio. EUR i veterinærkapitlet B1-33 (250 mio. EUR til mund- og klovesyge).

* I betragtning af de nuværende markedsprognoser og de foreliggende omstændigheder, særlig fordi mund- og klovesygen kun berører mindre dele af kontinentet, ser det ud til, at det i 2001 og 2002 vil være muligt at finansiere de landbrugsudgifter, der følger af den nuværende (og foreslåede) lovgivning, herunder omkostningerne til bekæmpelse af BSE og mund- og klovesyge, under lofterne i de finansielle overslag. Situationen er dog anspændt, og der er store risici. Det foreslås derfor, at der på budgettet oprettes en reserve på 1 000 mio. EUR, der er øremærket til eventuelle yderligere veterinærudgifter og markedsrelaterede udgifter i forbindelse med mund- og klovesyge og oksekødskrisen. Det resterende beløb, der er til rådighed under loftet for udgiftsområde 1a, efter at alle behovene er opført på budgettet (inklusive reserven), er på 365 mio. EUR.

* Kommissionen anser margenen og den tilbageværende reserve i FBF for at være tilstrækkelige til at klare eventuelle risici i landbrugssektoren. Situationen med hensyn til mund- og klovesyge og BSE-krisen er imidlertid stadig usikker. Kommissionen har til hensigt fuldt ud at udnytte den facilitet, som den interinstitutionelle aftale giver, til at foretage en nyvurdering af behovene og tage situationen op til fornyet overvejelse i forbindelse med ændringsskrivelsen i oktober 2001. Hvis denne analyse viser, at der er yderligere risici for 2002-budgettet, vil Kommissionen fremsætte de nødvendige forslag.

3.3. Generel gennemgang af udgiftsområde 1

Landbrug - Markedsordninger og veterinære udgifter (underudgiftsområde 1a)

I lyset af de yderligere behov, der følger af Agenda 2000-reformerne og BSE- og mund- og klovesygekriserne, foreslår Kommissionen, at der opføres 41 626,8 mio. EUR på budgettet. Det vil efterlade en margen på 365 mio. EUR under loftet i de finansielle overslag. Der er tale om en stigning på 5,3 % i forhold til bevillingerne på 2001-budgettet. Ud af dette beløb vil de 1 000 mio. EUR blive opført i reserven for oksekød og mund- og klovesyge.

De reformer, der blev vedtaget i Agenda 2000 for en række vigtige fælles markedsordninger, trådte i kraft i begyndelsen af produktionsåret 2000/2001 og ligger til grund for en del af den store stigning i landbrugsbudgettet i 2001 og 2002. I lighed med de ændringer, der er foretaget i de fælles markedsordninger for markafgrøder (korn, oliefrø og proteinafgrøder) og for oksekød, forhøjes niveauet for direkte betalinger til gengæld for nedskæringer i støttepriserne. De yderligere udgifter i forbindelse med direkte betalinger opvejes kun delvis af besparelserne på markedsinterventioner. Reformen i bomuldssektoren, som Rådet vedtog i april 2001, er også blevet integreret i FBF.

Ligesom tidligere tager FBF hensyn til de finansielle aspekter af de lovgivningsmæssige forslag (reformer og andre foranstaltninger), som Kommissionen har fremlagt. De vigtigste initiativer vedrører den syvpunktsplan, som Kommissionen fremlagde i februar 2001 som svar på BSE-krisen. Med hensyn til de øvrige sektorer er der fremsat reformforslag for ris (-60 mio. EUR) og sukker (-360 mio. EUR). Endelig vil Kommissionen fremlægge en reform af fårekødssektoren, som forventes at give engangsbesparelser på 560 mio. EUR i 2002 på grund af, at de første betalinger finder sted efter den 15. oktober 2002, dvs. under 2003-budgettet.

Selv om de samlede bevillinger stiger, forventes udgifterne inden for visse sektorer at falde i forhold til 2001. Det gælder for sukker og tekstilplanter (se ovenfor), olivenolie (på grund af stabiliseringsmekanismen), fåre- og svinekød (som et modstykke til det faldende forbrug af oksekød) og agromonetær støtte. Skønnet over behovene er baseret på det økonomiske scenario, der understøtter pakke II (den såkaldte syvpunktsplan), som Kommissionen fremlagde i februar for at bekæmpe BSE-krisen. Dette scenario er baseret på et fald i forbruget på oksekødsmarkedet på 10 % i 2001 og 7 % i 2002. Hvis forbruget bliver lavere end dette skøn, kan det blive nødvendigt at anvende den oprettede reserve. De samlede bevillinger til kapitel B1-21, oksekød, er på 8 371 mio. EUR.

Det foreløbige budgetforslag for 2002 er baseret på en gennemsnitlig euro/dollarkurs på 1 EUR = 0,92 USD, som var gældende i de første tre måneder af 2001. Dette skal sammenlignes med, at loftet i forbindelse med Agenda 2000-reformen blev beregnet til en kurs af 1 EUR = 1,15 USD, hvilket medfører betydelige besparelser i 2002 og er med til at gøre det muligt at klare de uventede kriser.

Bevillingerne til veterinære foranstaltninger er betydeligt højere end tidligere. For at garantere den størst mulige fødevaresikkerhed finansierer EU's budget nemlig en del af omkostningerne til de BSE-tests, som nu er obligatoriske for slagtet kvæg på over 30 måneder. På nuværende tidspunkt forudses der en medfinansiering på 15 EUR pr. testkit. Kommissionen vil tage dette op til fornyet overvejelse i forbindelse med ændringsskrivelsen i oktober i lyset af de rapporter, som medlemsstaterne snart skal indsende i henhold til Kommissionens beslutning 2000/773/EF, så EF-tilskuddet tilpasses til de faldende omkostninger til testning. Til mund- og klovesyge er der afsat 250 mio. EUR i kapitel B1-33 (veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger). Om nødvendigt kan der findes yderligere midler i 2001, eller der kan findes midler i 2002 ved at trække på reserven, hvis det er nødvendigt for at opfylde behovene. De forslåede bevillinger er foreløbige og skal ajourføres i forbindelse med ændringsskrivelsen.

Udvikling af landdistrikter - underudgiftsområde 1b

Den nye politik for udvikling af landdistrikter, som nu udgør den "anden søjle" i den fælles landbrugspolitik, er en vigtig del af EU's landbrugsmodel. Den sigter mod at etablere et sammenhængende og bæredygtigt grundlag, som kan sikre landdistrikternes fremtid og medvirke til bevarelse og oprettelse af arbejdspladser. Ud over markedsforanstaltningerne og de forskellige elementer, der skal gøre det europæiske landbrug konkurrencedygtigt, tager den højde for de forventninger og miljøkrav, der er fremherskende i samfundet i dag. De bevillinger, der er afsat til udvikling af landdistrikterne, er fastsat på præcis samme niveau som loftet i de finansielle overslag (4 595 mio. EUR) for udgiftsområde 1b. På nuværende tidspunkt er næsten alle programmerne blevet vedtaget af Kommissionen og er ved at blive gennemført i medlemsstaterne. Allerede for 2001 lå medlemsstaternes skøn over behovene på samme niveau som loftet. Da 2002-budgettet omfatter udgifterne for tredje år af den nye programmeringsperiode, antages det, at gennemførelsen vil være oppe på normal hastighed, og at medlemsstaterne vil anvende hele det beløb, der er afsat til udgiftsområde 1b.

Det skal bemærkes, at fordelingen af bevillingerne på de forskellige ordninger under udviklingen af landdistrikter, som er baseret på de planer, som medlemsstaterne har fremlagt, og som er blevet vedtaget af Kommissionen, kun er vejledende. I overensstemmelse med nærhedsprincippet kan medlemsstaterne nemlig inden for visse grænser flytte bevillinger rundt mellem de forskellige ordninger. Der er tale om følgende ordninger og tilsvarende foranstaltninger:

* investeringer i landbrugsbedrifter (227 mio. EUR)

* etablering af unge landbrugere (161 mio. EUR)

* uddannelse (33 mio. EUR)

* førtidspensionering (192 mio. EUR)

* ugunstigt stillede områder og områder med miljørestriktioner (835 mio. EUR)

* miljøvenligt landbrug (2 115 mio. EUR)

* forbedring af forarbejdningen og afsætningen af landbrugsprodukter (191 mio. EUR)

* skovbrug (288 mio. EUR)

* og endelig en række foranstaltninger til fremme af tilpasningen og udviklingen af landdistrikterne (500 mio. EUR). Der er også afsat et beløb til diverse udgifter (53 mio. EUR).

Disse foranstaltninger omfatter ikke blot dem, der er iværksat i henhold til den nye forordning om udvikling af landdistrikter, men også udgifter til igangværende ledsageforanstaltninger, der er iværksat i den foregående programmeringsperiode. Det samlede behov til sidstnævnte i 2002 anslås til 489 mio. EUR.

Udviklingen i behovene inden for de enkelte kapitler under udgiftsområde 1 og udviklingen i lofterne i budgettet fremgår af nedenstående tabel.

Mio. EUR

>TABELPOSITION>

4. Strukturforanstaltninger: Udgiftsområde 2

4.1. Sammenfattende tabel

>TABELPOSITION>

4.2. De vigtigste aspekter af udgiftsområde 2

* De foreslåede forpligtelsesbevillinger til strukturforanstaltninger stemmer overens med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Berlin og de finansielle overslag, der er knyttet som bilag til den interinstitutionelle aftale, og efterlader ingen margen under loftet for udgiftsområde 2. Der er programmeret et samlet beløb på 195 010 mio. EUR til strukturfondene for perioden 2000-2006, og der er planlagt et beløb på 18 000 mio. EUR til Samhørighedsfonden for samme periode (begge dele i 1999-priser). Ifølge strukturfondsforordningen indeksreguleres de årlige bevillinger til strukturfondene med 2 % pr. år. Bevillingerne til Samhørighedsfonden indeksreguleres hvert år i overensstemmelse med den relevante sats, der anvendes til den tekniske justering af de finansielle overslag. Det er derfor enkelt at fastlægge det samlede budget.

* For 2002 beløber forpligtelsesbevillingerne sig til 33 638 mio. EUR (i løbende priser), hvilket er en stigning på 2,8 % i forhold til 2001. I overensstemmelse med punkt 17 i den interinstitutionelle aftale skal bevillinger, der hverken er udnyttet i regnskabsåret 2000 eller fremført til 2001, fremføres til følgende år gennem en tilpasning af de finansielle overslag og genopføres på de følgende budgetter. De beløb, der foreslås for FBF for 2002 for strukturfondene, omfatter allerede denne genopførelse af et beløb på 870 mio. EUR i overensstemmelse med den afgørelse, som budgetmyndighedens to parter har truffet.

* For udgiftsområde 2 beløber betalingsbevillingerne sig til 32 450 mio. EUR, dvs. en stigning på 2,8 % i forhold til 2001. Betalingsbevillingerne til strukturfondene er på 29 850 mio. EUR, hvilket er en stigning på 4 % i forhold til 2001-budgettet. Da alle acontobetalingerne er udbetalt i 2001 (og 2000), dækker det beløb, der er afsat for 2002, kun to elementer. Størstedelen vil blive brugt til de nye programmer (22 528 mio. EUR), da der forventes en støt stigning i godtgørelserne i det tredje år af den nye periode. Betalingerne i forbindelse med de uindfriede forpligtelser fra den foregående periode (RAL) vil dog stadig kræve et betydeligt beløb i 2002 (7 322 mio. EUR), da udgangen af marts 2003 i henhold til den nye strukturfondsforordning er sidste frist for indsendelse af de sidste betalingsanmodninger til Kommissionen. Det forventes, at omkring 50 % af de uindfriede forpligtelser fra slutningen af 2001 vil blive afviklet. For Samhørighedsfonden er det foreslåede beløb lavere end 2001-budgettet, men højere end FBF for 2001.

* Da forhandlingerne om indgåelse af en ny international fiskeriaftale med Marokko er mislykkedes, vil Kommissionen fremsætte forslag om et omstruktureringsprogram for fiskerflåden i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Nice. Det vil blive foreslået, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes til udgiftsområde 2, da konklusionerne fra Nice udelukker en revision af loftet for udgiftsområde 2.

4.3. Generel gennemgang af udgiftsområde 2

Udgiftsområde 2 i de finansielle overslag omfatter strukturfondene (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF)) samt Samhørighedsfonden.

Det vedrører følgende ABB-politikområder:

- Regionalpolitik for EFRU og Samhørighedsfonden

- Beskæftigelse og sociale anliggender for ESF

- Landbrug og udvikling af landdistrikter for EUGFL, Udviklingssektionen

- Fiskeri for FIUF.

4.3.1. Strukturfondene

I perioden 2000-2006 anvendes ca. 94 % af strukturfondsmidlerne til de vigtigste programmer (enhedsprogrammeringsdokumenter eller operationelle programmer), mens der er afsat 5,35 % af den samlede bevilling til fællesskabsinitiativerne. Resten af bevillingen (op til 0,65 %) anvendes til nyskabende aktioner (op til 0,4 %) og teknisk bistand (op til 0,25 %).

For 2002 beløber forpligtelsesbevillingerne sig til 30 849 mio. EUR inklusive genopførelser hidrørende fra bevillinger for 2000, der er under gennemførelse: 28 874,3 mio. EUR til de vigtigste formål, 1 830,3 mio. EUR til fællesskabsinitiativerne og 144,4 mio. EUR til fornyende aktioner og teknisk bistand.

I 2002 blev der genopført uudnyttede bevillinger for 2000 for mål 1, mål 2, FIUF uden for mål 1 og fællesskabsinitiativerne Equal, Interreg og Urban.

4.3.1.1. De vigtigste programmer (kapitel B2-10 til B2-13)

De vigtigste mål for strukturfondene er:

- mål 1, der drejer sig om at fremme udviklingen og den strukturelle tilpasning i regioner, der er bagud i udvikling

- mål 2, der drejer sig om at fremme den økonomiske og sociale omstilling i områder med strukturelle problemer

- mål 3, der drejer sig om at støtte tilpasningen og moderniseringen af politikker og systemer for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse, og

- strukturelle foranstaltninger i fiskerisektoren uden for mål 1-regioner.

Det Europæiske Råd i Berlin har vedtaget følgende opdeling for de vigtigste mål (i 1999-priser):

- Mål 1 (inkl. overgangsstøtte), finansieret af de fire fonde: 135 900 mio. EUR

- Mål 2 (inkl. overgangsstøtte), finansieret af EFRU og ESF: 22 500 mio. EUR

- Mål 3, finansieret af ESF: 24 000 mio. EUR

- FIUF (uden for mål 1): 1 100 mio. EUR

Mål 1 yder også støtte til det særlige program for fredsprocessen i Nordirland (Peace) og et særligt tillægsprogram for visse svenske regioner.

De regioner, der var støtteberettigede under mål 1 i den foregående periode (1994-1999), og som ikke længere opfylder støttekriterierne i perioden 2000-2006, modtager mindst frem til 2005 overgangsstøtte under mål l fra alle strukturfondene. Tilsvarende modtager de regioner, der var støtteberettigede under mål 2 eller 5b i 1999, og som ikke er støtteberettigede under det nye mål 2, overgangsstøtte under mål 2 fra EFRU indtil 2005.

Fordelingen af bevillingerne mellem fondene inden for mål 1 og 2 følger af den programmering, der fastlægges i samarbejde med medlemsstaterne. Da programmeringen stadig er i gang, er det endnu ikke muligt at fremlægge et endeligt tal. For mål 1 kan der på nuværende tidspunkt kun forventes mindre ændringer. For mål 2 vurderes fordelingen mellem EFRU og ESF på grundlag af de programmer, der allerede er vedtaget. Disse bevillinger skal revideres, når programmeringen er afsluttet.

Forpligtelsesbevillinger i 2002 (inklusive genopførelser fra 2000) (mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(*) Inkl. Peace-programmet.

I hvert kapitel er der en specifik budgetpost, der omfatter færdiggørelsen af tidligere programmer. For forpligtelsernes vedkommende er der ud for disse budgetposter opført et "p.m.". Det er kun betalingerne, der er omhandlet i disse budgetposter, men de er til gengæld afgørende. De tidligere mål 1- og 6-programmer er medtaget i kapitel B2-10, de tidligere mål 2- og 5b-programmer i kapitel B2-11 og de tidligere mål 3- og 4-programmer i B2-12. Kapitlet "Andre strukturforanstaltninger (uden for mål 1)" omfatter to særlige budgetposter for betalinger vedrørende forpligtelser, der er indgået inden 2000 under FIUF (tidligere mål 5a fiskeri) og EUGFL (tidligere mål 5a landbrug).

4.3.1.2. Fællesskabsinitiativerne (kapitel B2-14)

Der er fire fællesskabsinitiativer, der hver især finansieres af en enkelt fond:

(1) Interreg-initiativet, der skal fremme samarbejdet på tværs af grænserne i grænseområder samt mellem medlemsstater og regioner, finansieres af EFRU

(2) Leader-initiativet, der skal fremme udviklingen af landdistrikterne, finansieres af EUGFL, Udviklingssektionen

(3) Equal-initiativet, der skal fremme udviklingen af menneskelige ressourcer under overholdelse af princippet om lige muligheder, finansieres af ESF, og

(4) Urban-initiativet, der skal fremme den økonomiske og sociale genopbygning af byer og byområder i krise med henblik på at fremme en bæredygtig byudvikling, finansieres af EFRU.

Bevillingerne til de fire fællesskabsinitiativer er på 1 830 mio. EUR i løbende priser, inkl. genopførelse af de bevillinger for 2000, som er under gennemførelse. I overensstemmelse med strukturfondsforordningen og Kommissionens retningslinjer for hvert initiativ er bevillingen for 2002 fordelt som følger:

- Interreg 880,2 mio. EUR

- Leader 311,6 mio. EUR

- Equal 512,2 mio. EUR

- Urban 126,3 mio. EUR

I dette kapitel er der også en separat budgetpost, som skal dække betalingerne fra tidligere programmeringsperioder, og som omfatter alle de tidligere fællesskabsinitiativer.

4.3.1.3. Fornyende aktioner og teknisk bistand (kapitel B2-16)

Forpligtelsesbevillingerne i dette kapitel er på 144,4 mio. EUR. De dækker fornyende aktioner på fællesskabsplan, såsom undersøgelser, forsøgsprojekter og udveksling af erfaring samt teknisk bistand i form af forberedelses, opfølgnings-, evaluerings- og kontrolforanstaltninger. Teknisk bistand omfatter også minibudgetterne for strukturfondene, som der findes en særlig anmærkning om i budgettet.

Der er også en særskilt budgetpost, der dækker betalinger fra den foregående periode.

4.3.1.4. Betalingsbevillinger

Der er tre former for betalinger: acontobetalinger, betalinger på grundlag af forpligtelser fra den nye periode (godtgørelser i forbindelse med de nye programmer) og betalinger i forbindelse med forpligtelser fra den foregående periode (uindfriede forpligtelser).

For de nye programmer antages det, at alle acontobetalingerne vil være foretaget i 2001, så der i 2002 kun skal foretages godtgørelser. For det tredje år af gennemførelsen af de nye programmer forventes der en stor stigning i godtgørelserne. Der skal dog tages hensyn til de forsinkelser, der opstod i forbindelse med vedtagelsen af programmerne, når behovene for betalinger skal vurderes. De bevillinger, der anmodes om, ligger derfor under den tilgrundliggende antagelse i de finansielle overslag, selv om der er stor usikkerhed forbundet med vurderingen af godtgørelserne, da det er en helt ny mekanisme for strukturfondene. Denne usikkerhed skal dog ses på baggrund af de generelle budgetmæssige begrænsninger. I gennemsnit antages det, at der i 2002 vil blive udbetalt ca. 75 % af en årlig tranche, mens der vil blive udbetalt en lidt højere procentdel af godtgørelserne (ca. 80-85 %) for mål 3 og FIUF (uden for mål 1), da næsten alle deres programmer allerede blev vedtaget i 2000.

For de tidligere programmer antages det, at omkring 50 % af de forpligtelser, der forventes at være udestående ved udgangen af 2001, vil blive betalt i 2002. Denne betalingsprocent stemmer overens med den tilgrundliggende antagelse, der blev brugt ved udarbejdelsen af de finansielle overslag. Det vil betyde, at ca. 15 % af de uindfriede fordringer, der var registreret ved udgangen af 1999, vil blive betalt i 2002, mens det forventes, at omkring 70 % allerede vil være blevet betalt i 2000 og 2001. Denne antagelse anvendes på alle de berørte kapitler i budgettet, men vil afgjort muliggøre en vis fleksibilitet mellem fondene - særlig hvis de finansieres over samme budgetpost - afhængig af de faktiske behov ved gennemførelsen af budgettet.

4.3.2. Samhørighedsfonden

Forpligtelsesbevillingerne er på 2 789 mio. EUR, hvilket er i overensstemmelse med de finansielle overslag. Betalingsbevillingerne beløber sig til 2 600 mio. EUR, dvs. et fald på 9,1 % i forhold til 2001-budgettet, men en stigning på 4 % i forhold til FBF for 2001.

5. Interne politikker: Udgiftsområde 3

5.1. Sammenfattende tabel

>TABELPOSITION>

5.2. De vigtigste aspekter af udgiftsområde 3

* For regnskabsåret 2002 er der i det nuværende forslag med hensyn til udgifterne under de interne politikker (udgiftsområde 3 i de finansielle overslag) i alt afsat 6 490 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 6 057 mio. EUR i betalingsbevillinger, dvs. en stigning på henholdsvis 4,1 % og 3,5 % i forhold til 2001-budgettet.

* Stigningen i loftet for dette udgiftsområde i overensstemmelse med de finansielle overslag (286 mio. EUR) anvendes hovedsagelig til de allerede planlagte stigninger inden for det femte rammeprogram for forskning (135 mio. EUR) og på miljøområdet (84 mio. EUR). Fordelingen af over 4/5 af det samlede beløb, der er afsat til interne politikker, afhænger således af de beløb, der ved fælles beslutningstagning er fastlagt for de flerårige programmer. Derudover er der et lille antal store programmer, der indeholder vejledende referencebeløb.

* Ud over de overordnede strategiske mål på mellemlang sigt for 2000-2005 (en ny økonomisk og social dagsorden, bedre livskvalitet og bedre levevilkår) omfatter budgetforslaget for udgiftsområde 3 specielt to af de seks politiske prioriteter for 2002, nemlig:

- Indførelsen af den fælles valuta, hvor ledsageforanstaltningerne skal videreføres for at sikre, at indførelsen af euroen kommer til at gå godt. Der er specielt tale om informationskampagner og om videreudvikling af statistikker, prognoser og orienteringsværktøjer, som er nødvendige for beslutningstagningen i euroområdet;

- En bæredygtig udvikling set fra en miljømæssig, økonomisk og samfundsmæssig synsvinkel. Ud over styrkelsen af de foranstaltninger, der vedrører miljøbeskyttelse, folkesundhed, fødevaresikkerhed (særlig med oprettelsen af det nye Europæiske Fødevareagentur) og kampen mod social udstødelse, regner man med at tage visse sektorpolitikker, såsom transport og energi, op til fornyet overvejelse. Denne prioritet ligger særlig tæt på det strategiske mål 'bedre leve- og arbejdsvilkår', som sigter mod at besvare de spørgsmål, der har betydning for EU-borgernes hverdag. Ud over de eksisterende foranstaltninger inden for transport (herunder sikkerhedsproblemer), uddannelse, kultur og miljø er der en række nye prioriterede områder, såsom forbrugerbeskyttelse, fødevaresikkerhed, folkesundhed og adgang til domstolene. Der skal også tages hensyn til styrkelsen af disse foranstaltninger, som er afgørende for alle de forskellige aspekter af en bæredygtig udvikling inden for forskning, undervisning og uddannelse.

- Desuden afspejler FBF det strategiske mål for perioden 2000-2005 om 'en ny økonomisk og social dagsorden', der hviler på en vidensbaseret økonomi, innovation og en konkurrencedygtig og bæredygtig økonomisk udviklingsstrategi, som er med til at skabe vækst, fuld beskæftigelse og social samhørighed. Specielt udgør forskning og teknologisk udvikling, fremme af informationssamfundet, foranstaltningerne til fremme af innovation og iværksætterånd, investering i menneskelig kapital og indførelsen af en europæisk strategi på det sociale område (beskæftigelse, arbejde, socialforsorg, miljø osv.) vigtige punkter på 2001- og 2002-budgetterne, som der fortsat skal lægges vægt på.

5.3. Generel gennemgang af udgiftsområde 3

- Forskning og teknologisk udvikling (FTU): FTU er stadig den største udgiftspost under dette udgiftsområde (næsten 2/3 af udgiftsområde 3 med 4 055 mio. EUR) med en stigning på 135 mio. EUR i forhold til 2001-budgettet, dvs. +3,4 % for det femte rammeprogram. Dette beløb omfatter 45 mio. EUR, som er en genetablering af nogle af de midler, der blev fjernet fra FTU-budgettet i 1999 for at dække de presserende behov for midler til genopbygning af Kosovo. 2002 er ikke blot det sidste år af det femte rammeprogram, men også det år, hvor det nye sjette rammeprogram iværksættes. Dette program, som Kommissionen for nylig foreslog, at der skulle afsættes 17 500 mio. EUR til, sigter mod at oprette det europæiske forskningsområde, et projekt, som blev bekræftet af Det Europæiske Råd i Lissabon, Feira og Nice. Det er en central del af udviklingen af den vidensbaserede økonomi og det vidensbaserede samfund i EU, som er afgørende for innovation, konkurrenceevne og beskæftigelse, bæredygtig økonomisk vækst og social samhørighed.

- Transeuropæiske net: TEN-programmerne for transport (585 mio. EUR, dvs. +1,7 %), telekommunikation (37 mio. EUR, dvs. +5,7 %) og energi (21 mio. EUR, dvs. samme niveau som i 2001) går ind i deres tredje gennemførelsesår, og det foreslåede beløb stemmer overens med den vedtagne finansielle programmering. Ida II-programmet (24 mio. EUR), som forbinder telenettene mellem myndighederne, fastholdes på samme niveau som de tidligere år.

- Uddannelse og ungdom: For Socrates-programmet (250 mio. EUR, dvs. +1,7 %) og Ungdomsprogrammet (72 mio. EUR, dvs. +2,9 %) er 2002 det tredje gennemførelsesår. Leonardo-programmet (2000-2006) var ikke genstand for fælles beslutningstagning, men beløbet i det foreløbige budgetforslag for 2002 (157 mio. EUR, dvs. +6,8 %) stemmer overens med programmeringen. Det foreslås, at man viderefører e-learning-initiativet for andet år.

- For første gang foreslås der et beløb på 7 mio. EUR til finansiering af de europæiske politiske partier via en særskilt budgetpost, B3-500.

- Kultur og det audiovisuelle område: Det kulturelle rammeprogram (32,5 mio. EUR, dvs. -1,5 %) går ind i sit tredje gennemførelsesår i 2002, mens 2002 er andet år for både Media Plus- og Media Uddannelse-programmerne (i alt 78 mio. EUR, dvs. -2,5 %). Det foreslås, at der oprettes en ny budgetpost, B3-2018, for pilotprojekter vedrørende EIB-gruppens audiovisuelle i2i-program.

- Information og kommunikation: Der foreslås et samlet beløb på 112,1 mio. EUR, dvs. +8,8 % i forhold til 2001, til dette område (herunder informationskampagnerne om euroen, regeringskonferencen i 2004 og udvidelsen).

- Det indre marked, sundhed og forbrugerbeskyttelse: (henholdsvis 14,2 mio. og 76,5 mio. EUR under udgiftsområde 3). De vigtigste programmer er Told 2002 (24,1 mio. EUR, samme beløb som i 2001), Fiscalis (8,4 mio. EUR, dvs. +10,5 %), Statistik (34 mio. EUR, dvs. +4,3 %) og rammeprogrammet for forbrugerbeskyttelse (22,5 mio. EUR, samme niveau som året før). Beløbet til Fiscalis vedtages ved fælles beslutningstagning, og det er programmets sidste år. Folkesundhedsprogrammet går ind i sit andet år (46,5 mio. EUR), og der er afsat 7,5 mio. EUR til oprettelse af Det Europæiske Fødevareagentur, som også gives høj politisk prioritet i Europa-Parlamentet og Rådet. Hvis dette beløb ikke er stort nok, kan det forhøjes gennem en overførsel, der helst skal behandles i 2002. Agenturet for Lægemiddelvurdering vil blive finansieret via et grundtilskud på 14 mio. EUR og et forhøjet tilskud til fritagelse for gebyr for sjældne lægemidler på 3,3 mio. EUR.

- Miljø: De bevillinger, der er afsat til den interne del af Life III-programmet, nemlig 140,6 mio. EUR, er forhøjet med +84,2 mio. EUR i forhold til 2001 efter omprogrammeringen. Denne store forhøjelse skyldes, at bevillingen til programmet i 2001 lå langt under niveauet for regnskabsåret 2000. Dette skyldes dels, at den nye forordning om Life III (2000-2004) blev vedtaget på et sent tidspunkt, dels behovet for intensiv kontrol med et stort antal Life II-kontrakter for at indhente de forsinkelser, som manglen på menneskelige ressourcer har skabt. Man nåede til enighed om kun at iværksætte fire indkaldelser af forslag i perioden 2000-2004 i stedet for fem. Det samlede budget på 613 mio. EUR blev derfor opdelt på fire perioder, hvoraf 2000-2001 er den første (113 og 56,4 mio. EUR), i stedet for i fem lige store årlige bevillinger på omkring 120 mio. EUR. For FBF for 2002 betyder det, at der foreslås 140,6 mio. EUR sammenlignet med 56,4 mio. EUR på 2001-budgettet.

- Energi: For både Altener (18,2 mio. EUR, dvs. +4 %) og Save (10 mio. EUR, dvs. -9,1 %) er der tale om sidste år af gennemførelsen.

- Retlige og indre anliggender: Det beløb på ca. 80,6 mio. EUR, der er planlagt for 2002, vil gøre det muligt at videreføre aktiviteterne på samme niveau som i 2001, hvor dette område blev styrket betydeligt. Daphne-programmet (5 mio. EUR) går ind i sit tredje år i 2002, mens Den Europæiske Flygtningefond stabiliseres (45 mio. EUR), og kampagnen mod racediskrimination videreføres (16,2 mio. EUR, dvs. +31,7 %). Dette område er også en af Europa-Parlamentets politiske prioriteter for 2002 med henblik på oprettelsen af det europæiske område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, herunder specielt gennemførelsen af konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Tammerfors i 1999 og udviklingen af en sammenhængende asyl- og indvandringspolitik.

- Virksomheder: De foreslåede bevillinger til det flerårige program for virksomheder og iværksætterånd og foranstaltningen til forbedring af det finansielle miljø for små og mellemstore virksomheder stemmer overens med den finansielle planlægning (henholdsvis 27,6 og 71 mio. EUR), som budgetmyndigheden vedtog inden for rammerne af sidste års budgetprocedure. Pilotprojektet vedrørende virkningen af udvidelsen (B5-3003) vil fortsat blive finansieret.

- Beskæftigelse og sociale anliggender: For 2002 foreslås det generelt, at man viderefører foranstaltningerne på samme niveau som i 2001, undtagen hvad angår de beløb, der afsættes til programmerne "Bekæmpelse af udstødelse" og "Foranstaltninger for arbejdsmarkedet", som er lavere i 2002 end bevillingerne i 2001. Som forberedelse af det europæiske handicapår, der er planlagt til 2003, er der allerede afsat 4 mio. EUR på FBF for 2002. Det samlede beløb, der er planlagt for 2002, er på 133,1 mio. EUR, dvs. -10 % i forhold til 2001, hvilket især skyldes pilotforanstaltningen "lokale beskæftigelsesinitiativer" (12 mio. EUR i 2001). Der er taget hensyn til resultaterne af denne pilotforanstaltning i de programmer, der finansieres af Socialfonden.

6. Foranstaltninger udadtil: Udgiftsområde 4

6.1. Oversigtstabel

>TABELPOSITION>

6.2. Vigtige aspekter af udgiftsområde 4

* I det foreløbige budgetforslag for 2002 er der foreslået forpligtelsesbevillinger på 4 826 mio. EUR til udgiftsområde 4, hvilket er ca. 103 mio. EUR mindre end i 2001 (-2,1 %). Denne nedgang skyldes, at fleksibilitetsinstrumentet i 2001 blev udnyttet med 200 mio. EUR. Loftet for udgiftsområde 4 er på 4 873 mio. EUR, og margenen under loftet for udgiftsområde 4 ville således være 47,22 mio. EUR. Den snævre margen har givet anledning til en række vanskelige valgsituationer.

* Hvad angår betalingsbevillinger foreslås der i alt 4 296 mio. EUR, hvilket svarer til en stigning på 9,6 % sammenlignet med 2001. Denne procentvise stigning synes kraftig, men skal ses på baggrund af, at betalingsbevillingerne i 2001-budgettet ikke er tilstrækkelige til at dække alle EU's kontraktmæssige forpligtelser. Det gælder især for budgetkapitlet vedrørende Balkan, hvor de manglende betalingsbevillinger vil blive dækket af tillægs- og ændringsbudget nr. 4/2001, der vil blive forelagt budgetmyndigheden efter FBF 2002 og skal vedtages inden sommerferien. Den foreslåede stigning i betalingsbevillingerne for 2002 viser den indsats, der gøres for at afvikle de udestående forpligtelser, især på de to ovennævnte prioriterede områder.

* Blandt de seks prioriterede områder for 2002, som Kommissionen fastlagde i slutningen af 2000 og i APS-beslutningen fra februar 2001, har tre direkte tilknytning til den eksterne politik: to af dem, udviklingssamarbejdet og Middelhavsområdet, behandles under udgiftsområde 4, mens en af de andre prioriteter, Udvidelsen, behandles under udgiftsområde 7 (Førtiltrædelse).

- Udviklingssamarbejdet er en af EU's væsentlige aktiviteter, idet EU spiller en central rolle som yder af økonomisk bistand. Der lægges vægt på strategierne til bekæmpelse af fattigdom (fokus på fattigdom), hvilket er hovedmålet for al udviklingsbistand. I den forbindelse lægger Kommissionen særlig vægt på uddannelse og sundhed og forsøger at etablere en effektiv koordination i forhold til medlemsstaterne og internationale organisationer, der yder udviklingsbistand. Med det formål vil Kommissionen omlægge sine instrumenter på dette politikområde, herunder også EUF. For denne fonds vedkommende vil der blive tale om en betydelig stigning i betalingerne i 2002.

- For prioriteten Middelhavsområdet har de principper, mål og instrumenter, der blev fastlagt i Barcelona, stadig gyldighed, idet EU har behov for at knytte tættere forbindelse med sine nærmeste naboer, så man sikrer den nødvendige bistand til modtagerlandene, med det formål at give dem mulighed for at opnå stabilitet, demokrati og velstand. EU's indsats vil blive koncentreret om tre områder: fremskyndelse af forhandlingerne om tiltrædelsesaftaler, udvikling af syd-syd-samarbejde og -udveksling og gradvis opbygning af et fungerende indre marked mellem EU og Middelhavslandene. I det kommende år vil der på dette prioriterede område af budgettet blive fokuseret på betalingerne, der stiger stærkt, mens udviklingen i forpligtelserne er mindre markant.

* Forvaltning og decentralisering af programmer. Der er ved at ske en kraftig rationalisering af forvaltningen af eksterne bistandsprogrammer. I løbet af 2001 vil 21 af Kommissionens delegationer blive styrket med henblik på at forbedre forvaltningen af den eksterne bistand og knytte tættere forbindelser med modtagerlandene. I 2002 vil det samme ske med ca. 30 andre delegationer. I mellemtiden vil de tidligere KFB blive udfaset. For at nå dette dobbelte resultat må Kommissionen fastsætte bevillingerne under BA-budgetposter (faglig bistand) på et passende niveau. Stigningen under BA-budgetposterne udlignes imidlertid af en tilsvarende reduktion af bevillingerne på aktionsposterne inden for det pågældende geografiske rammebeløb.

* Hvad angår den fiskeriaftale med Marokko, som det endnu ikke er lykkedes at indgå, vil det programmerede beløb på 125 mio. EUR foreløbig blive opretholdt i reserven. Beløbet svarende til det omstruktureringsprogram, der skal foreslås under udgiftsområde 2, foreslås hensat under udgiftsområde 4, medens bevillingerne til visse andre internationale fiskeriaftaler vil kunne øges. Situationen vil blive taget op igen i den traditionelle ændringsskrivelse til efteråret.

6.3. General beskrivelse af udgiftsområde 4

Udgiftsområde 4 i de finansielle overslag dækker EU's indsats udadtil bortset fra udvidelsen og Den Europæiske Udviklingsfond (EUF). Det omfatter følgende politikområder: foranstaltninger udadtil, udvikling og forbindelser med AVS-lande, samhandel, humanitær støtte og den del af fiskeripolitikken, der vedrører internationale aftaler. For øjeblikket omfatter udgiftsområdet også den økonomiske bistand til kandidatlandene i Middelhavsområdet: Cypern, Malta og Tyrkiet.

Der lægges i år særlig vægt på betalinger med især to målsætninger: for det første for at sikre passende betalingsbevillinger til at kunne indfri alle kontraktmæssige forpligtelser, der indgås, for det andet for at kunne videreføre den indsats, der også i 2000 blev gjort for at indfri udestående forpligtelser indgået i tidligere år. Der skal gøres opmærksom på, at Kommissionen allerede har foretaget en grundig analyse af alle ældre, "sovende" forpligtelser, hvoraf nogle går helt tilbage til før 1996. Dette har givet gode resultater, idet Kommissionen har kunnet frigøre betydelige beløb, og processen fortsætter. For at opfylde begge ovennævnte krav er der gennemført en grundig evaluering af behovet for betalingsbevillinger, og denne analyse har også til formål at minimere antallet af justeringer, der er nødvendige i årets løb (overførsler, ændringsbudgetter).

Som nævnt ovenfor er stigningstakten for betalingsbevillingerne (9,6 %) påvirket af, at der var utilstrækkelige betalingsbevillinger til Balkan på 2001-budgettet. En nærmere undersøgelse af de enkelte kapitler i budgettet vil kunne bekræfte, at Balkan-kapitlet udviser den højeste relative stigning i betalingsbevillinger under udgiftsområde 4.

Hvad angår de geografiske og tematiske interventioner skal nævnes følgende hovedområder:

Vestbalkan (-1,3 %; 828 mio. EUR). Forpligtelsesbevillingerne for Vestbalkan falder en smule sammenlignet med 2001. I dette tal er medregnet de tilførsler, der skete i 2000 og 2001 takket være omlægning og brug af fleksibilitetsinstrumentet, og tallet er foreneligt med Rådets vejledende rammebeløb på 4 650 mio. EUR for regionen i perioden 2000-2006. Der må i 2002 indgås forpligtelser på samme niveau for at kunne udnytte den fremdrift, som overgangen til demokrati i Serbien har medført, og som EU har støttet gennem et omfattende rehabiliteringsprogram. Den makrofinansielle bistand under dette kapitel er øget med 25 % i forhold til 2001. Betalingsbevillingerne stiger i forhold til 2001-budgettet, så de indgåede forpligtelser hurtigt kan indfries.

Østeuropa, Kaukasus og De Centralasiatiske Stater (Tacis) (0,1 %; 470 mio. EUR). Forpligtelsesbevillingerne ligger nominelt på samme beløb som i 2001, og dette er foreneligt med referencebeløbet i retsgrundlaget, nemlig 3 138 mio. EUR for 2000-2006. Denne stabilisering af forpligtelserne, samtidig med at andre rammebeløb falder, viser regionens voksende betydning for EU, navnlig set på baggrund af udvidelsen.

Asien (-2,2 %; 436 mio. EUR). I et forsøg på at afhjælpe fattigdommen koncentreres EU's indsats i Asien om grunduddannelse og sundhed. EU's økonomiske bistand vil især gå til fattigere lande, mens styrkelsen af det økonomiske samarbejde vil blive koncentreret om en række gensidigt givtige sektorer (videnskab, teknologi, kultur, miljø samt de økonomiske og lovmæssige rammer). Kommissionen vil fremskynde udlægningen af beføjelser til EU's delegationer i regionen, hvilket i vidt omfang svarer til udviklingen i andre regioner. Derved bringes EU nærmere til de endelige modtagere af den økonomiske bistand.

Latinamerika (-6,3 %; 315 mio. EUR). Ligesom for Asiens vedkommende har Kommissionen i sin indsats i Latinamerika lagt særlig vægt på sundhed og uddannelse. Mens EU gennem sit finansielle og tekniske samarbejde vil bestræbe sig på at fremme bæredygtig udvikling i regionen, skulle det økonomiske samarbejde virke som vækstmultiplikator. Opfølgningen af Rio-topmødet er et centralt element, idet strategierne er baseret på følgende tre hovedområder: en stærkere politisk dialog, finansielle og økonomiske forbindelser og samarbejde inden for nøglesektorer. Der foreslås en reduktion for Latinamerika taget under ét, hvilket skyldes en kombination af faktorer: den stramme budgetsituation, den utilstrækkelige udnyttelse af bevillingerne i det foregående år og omfanget af udestående forpligtelser. Den foreslåede tildeling for 2002 skulle imidlertid gøre det muligt at videreføre EU's indsats i de dårligst stillede lande (f.eks. genopbygning efter Mitch-orkanen, Venezuela). Bevillingerne til administrativ og teknisk bistand (BA-poster) vil blive forhøjet for at dække de yderligere udgifter, der følger af decentraliseringen og delegationernes behov i forbindelse med programmer som led i udfasningen af KFB.

Middelhavsområdet (-3,7 %; 863 mio. EUR). Det vigtigste finansielle instrument for regionen er Meda-programmet, der blev fornyet i 2000 med et vejledende rammebeløb på 5,35 milliarder EUR for perioden 2000-2006. Middelhavsområdet er også et af de seks prioriterede områder, som Kommissionen traf afgørelse om i slutningen af 2000, og som blev bekræftet gennem APS-beslutningen fra februar 2001. Foruden Meda-programmet, hvis gennemførelse utvivlsomt bør effektiviseres og forbedres i proceduremæssig henseende, er der følgende fællesskabsinstrumenter til rådighed i Middelhavsområdet: de finansielle protokoller med Middelhavslandene, bistand til kandidatlande i Middelhavsområdet, finansiel støtte til Palæstina og samarbejde og bistand i Golfregionen (GCC, Yemen og Iran). De foreslåede forpligtelsesbevillinger for Middelhavsområdet i 2002 falder, men til gengæld stiger betalingsbevillingerne med 19 % for at kunne indfri de betydelige udestående forpligtelser, der er indgået i tidligere år. Den økonomiske bistand til Cypern og Malta er af klarhedsgrunde blevet samlet i et særskilt kapitel, og der foreslås en stigning på over 10 % for forpligtelsesbevillingernes vedkommende og på over 55 % for betalingsbevillingernes vedkommende. Hvad Tyrkiet angår forbliver bevillingerne på de samme budgetposter som i 2001-budgettet, idet man afventer vedtagelsen af et retsgrundlag for førtiltrædelsesstrategien. De vil da kunne overføres til et separat kapitel ligesom for Cyperns og Maltas vedkommende.

Sydafrika (+2,5 %; 125 mio. EUR). Den svage stigning i tildelingen til Sydafrika er den direkte konsekvens af det retsgrundlag, der blev vedtaget i juni 2000, og hvori det vejledende årlige beløb er fastsat til 125 mio. EUR. Sydafrika har allerede revideret alle sine forvaltningsprocedurer (decentralisering) for at sikre en bedre gennemførelse af programmerne.

Menneskerettigheder og demokratisering (-7,8 %; 95 mio. EUR). Den samlede tildeling til disse aktiviteter beløber sig til 95 mio. EUR (sammenlignet med 103 mio. EUR i 2001). Der er sket en rationalisering af hele kapitlets struktur: de eksisterende instrumenter er blevet erstattet af en enkelt budgetpost for at gøre forvaltningen af dette område mere fleksibel og sammenhængende. Bekæmpelsen af sexturisme henhører også under denne post.

Andre samarbejdsforanstaltninger (-0,7 %; 457,3 mio. EUR). Kommissionen har i 2002 bestræbt sig på at opnå en bedre gennemsigtighed og specificering af udgifterne ved at ændre kontoplanen for en række uensartede interventioner (f.eks. tropiske skove, børn, NGO, sundhed), der henhører under budgettets afsnit B7-6. Hver af disse interventionstyper er blevet henført til et separat kapitel. Blandt de øvrige interventioner i dette afsnit kan nævnes den hurtige reaktionsmekanisme (forøget til 25 mio. EUR, dvs. +25 %), bidraget til KEDO (Korean Peninsula Energy Development Organisation), evaluering, landminer. Denne sektion omfatter også interventioner henhørende under budgettets afsnit B7-8 som f.eks. samarbejde på uddannelsesområdet, miljøforanstaltninger, handelsspørgsmål. Hvad angår handelspolitik foreslår Kommissionen et højere beløb end i 2001-budgettet for at kunne klare den nye runde af multilaterale handelsforhandlinger om tjenesteydelser inden for rammerne af WTO/GATT, der formodentlig vil blive indledt i nær fremtid, og for at få bedre mulighed for at yde de mindst udviklede lande teknisk bistand. I FBF 2002 foreslås det også under udgiftsområde 4 at bidrage til Det Internationale Antidopingagentur (2,55 mio. EUR under artikel B7-823).

Fiskeri (+0 %; 273 mio. EUR). Det foreslås, at bevillingerne forbliver uændrede i forhold til 2001-budgettet og således kommer til at udgøre 273,4 mio. EUR. Efter afslutningen af forhandlingerne med Marokko er et beløb på 125 mio. EUR opført på reserven, hvilket giver mulighed for eventuelle stigninger i forbindelse med de aftaler, der skal forhandles om i 2001-2002.

Humanitær støtte (+0,7 %; 473 mio. EUR). Fællesskabets humanitære støtte ydes uden diskrimination og er hovedsagelig gearet til at yde hjælp til folk i tredjelande, først og fremmest i udviklingslande, til ofre for naturkatastrofer, krig og væbnede konflikter. Der foreslås bevillinger på 473 mio. EUR (kapitel B7-21), altså uændret i forhold til 2001-budgettet. Et yderligere beløb på 213 mio. EUR, forøget fra 208 mio. EUR, indgår i Fødevarehjælpsreserven. Denne reserve kan imidlertid kun anvendes til dækning af uforudsigelige behov.

Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik (FUSP) (-2,8 %; 35 mio. EUR). Forpligtelsesbevillingerne til FUSP ligger stabilt (nedsat fra 36 mio. EUR til 35 mio. EUR). Der skal mindes om, at de administrative omkostninger i forbindelse med særlige udsendinge blev overført til Rådets budget i 2001. Det foreslås endvidere, at budgetkontoplanen ændres ved at sammenlægge nye og eksisterende foranstaltninger.

Fødevarehjælp (-4,6 %; 434 mio. EUR). Der foreslås bevillinger til fødevarehjælp og støtteaktiviteter på et niveau (434 mio. EUR), der ligger lavere end i 2001-budgettet (455 mio. EUR). Det skyldes en ændret prioritering inden for de begrænsede muligheder under udgiftsområde 4.

7. Førtiltrædelsesinstrumenter: Udgiftsområde 7

7.1. Oversigtstabel

>TABELPOSITION>

De aktiviteter, der dækkes af disse instrumenter, indgår alle i udvidelsespolitikken og overholder nøje lofterne i de finansielle overslag.

Med hensyn til betalingsbevillinger foreslås i FBF en meget stor stigning. Sapard og Ispa startede i 2000, men der kunne ikke foretages udbetalinger i dette første år. I 2002 skulle programmerne nå op på fuld hastighed, og der må forventes betydelige betalingskrav. For Phares vedkommende gælder samme ræsonnement som under udgiftsområde 4, nemlig at man ønsker at reducere de udestående forpligtelser.

Blandt de seks prioriterede områder for 2002, som Kommissionen fastlagde i slutningen af 2000, og som førte til APS-beslutningen i februar 2001, er én af prioriteterne, nemlig Udvidelsen, identisk med målet for udgiftsområde 7 (Førtiltrædelse), skønt dette naturligvis dækker over mange aktiviteter udført af tjenestegrene, der ikke har direkte virkning for budgettet. Der vil blive fokuseret på at overvåge gennemførelsen af Fællesskabets regelsæt, så man kan få afsluttet tiltrædelsesforhandlingerne med de lande, der opfylder kriterierne, og den budgetmæssige virkning gør sig derfor snarere gældende under udgiftsområde 5 -Administrationsudgifter.

7.2. Sapard, landbrugspolitisk førtiltrædelsesinstrument

I overensstemmelse med de afgørelser, der blev truffet af Det Europæiske Råd i Berlin, ydes der landbrugsførtiltrædelsesstøtte til de ti kandidatlande i Central- og Østeuropa. På grundlag af den finansielle ramme for perioden 2000-2006 er et samlet årligt beløb på 520 mio. EUR (i 1999-priser) blevet øremærket hertil og er dækket af landbrugsretningslinjen. Tildelingen for 2002 er på 555 mio. EUR, hvilket svarer til det beløb, der blev besluttet i Berlin, efter indeksregulering. Betalingsbevillingerne er på 470 mio. EUR.

Førtiltrædelsesforanstaltningerne har specielt til formål at støtte forbedringer med hensyn til bedrifternes effektivitet, forarbejdning og distribution af landbrugsvarer, kontrol med dyre- og plantesundhed og kvalitet. Der ydes også førtiltrædelsesstøtte til forvaltning af naturressourcer, erhvervsuddannelse, økonomisk spredning i landdistrikter, landbrugsmiljø og skovbrug samt forbedringer af infrastrukturer i landdistrikter og landsbyer.

7.3. Ispa, strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument

Ispa er en del af det regionalpolitiske område, men tager sigte på strukturtilpasninger i kandidatlandene.

Der foreslås forpligtelsesbevillinger på 1 109 mio. EUR, svarende til delloftet i de finansielle overslag. Betalingsbevillingerne udgør 900 mio. EUR, hvilket er en kraftig stigning fra de 350 mio. EUR, der blev afsat på 2001-budgettet. Baggrunden er, at betalingerne skulle begynde at komme på niveau med forpligtelsesbevillingerne i det tredje gennemførelsesår.

7.4. Phare, førtiltrædelsesinstrumentet

I de finansielle overslag fastsættes det samlede beløb for 2002 til 1 664 mio. EUR, hvilket er en stigning på 2,7 % i sammenligning med de 1 620 mio. EUR på 2001-budgettet. Samtidig er betalingsbevillingerne steget med 9,2 % i forhold til 2001 og udgør nu 1 550 mio. EUR.

Som allerede nævnt vil førtiltrædelsesstrategierne for henholdsvis Cypern, Malta og Tyrkiet, selv om disse er kandidatlande, fortsat blive finansieret over udgiftsområde 4, indtil der vedtages en revision af loftet for udgiftsområde 7. Sker dette, vil loftet for udgiftsområde 7 blive tilpasset, så støtten til disse lande kan overføres hertil.

8. Administrationsudgifter: Udgiftsområde 5:

8.1. Oversigtstabel

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

8.2. Vigtige aspekter af udgiftsområde 5

I 2002 vil følgende tre vigtige begivenheder få indflydelse på del A i Kommissionens budget:

(1) Foranstaltningerne knyttet til reformen

I 2002 vil foranstaltninger knyttet til reformen være følgende: fortsættelse af de foranstaltninger, der blev indledt ved ændringsskrivelse 1/2001 med henblik på at opnå en bedre balance mellem Kommissionens menneskelige ressourcer og dens aktiviteter, fremskyndelse af decentraliseringen til delegationerne af forvaltningen af bistandsprogrammer i tredjelande og den store vægt, der lægges på uddannelse.

* Med henblik på at opnå en bedre balance mellem ressourcer og aktiviteter foretog Kommissionen sidste år en grundig gennemgang af sine aktiviteter for at finde frem til, hvad der kunne begrænses, indstilles og afvikles, samt hvilke kerneaktiviteter der burde styrkes. Denne evaluering førte til en første tranche på 400 nye stillinger, som blev bevilget over 2001-budgettet, og til betydelige omfordelinger inden for de eksisterende ressourcer. I 2002 vil der blive foretaget yderligere omfordelinger af 234 stillinger, som muliggøres dels af en produktivitetsforøgelse på bestemte områder på 1 % (168 stillinger) ud over den normale produktivitetsforøgelse til imødegåelse af stigende arbejdsbyrde, dels af afviklingen af visse aktiviteter (66 stillinger). Desuden anmoder Kommissionen om 317 nye stillinger i FBF 2002 til dækning af den resterende ressourcemangel, som er konstateret efter den såkaldte "peer-gruppe-undersøgelse". De stillinger, der anmodes om, er tildelt efter politikområde. Tildelingen af de nye stillinger vil betegne afslutningen på de foranstaltninger, der blev indledt med ændringsskrivelse 1/2001. Udgifterne til disse 317 supplerende stillinger kan anslås til 12,95 mio. EUR i 2002, hvis de alle oprettes ved hovedsædet.

* Kommissionen vil i betydelig grad øge decentraliseringen til delegationerne som led i reformen af forvaltningen af eksterne bistandsprogrammer. 114 stillinger vil blive overført fra hovedsædet til delegationerne til støtte for decentraliseringen. Ud over disse 114 vil der blive decentraliseret 4 stillinger fra finanskontrollen (og 8 til overvågelse af oversættelse i kandidatlandene) i 2002. De yderligere omkostninger anslås til 8,66 mio. EUR, eftersom en stilling ved en delegation er dyrere end en tilsvarende stilling ved hovedsædet, især i det første år.

* Uddannelsesbudgettet (A-706) vil blive øget med 1,5 mio. EUR. Der forudses også en begrænset investering i 2002 til forbedring af visse sociale infrastrukturer).

(2) Den administrative forberedelse af udvidelsen

Udvidelsen, et af de seks prioriterede områder, som der blev truffet beslutning om inden for rammerne af APS, vil kræve betydelige nye investeringer i 2002, ikke mindst i administrativ forberedelse af udvidelsen. Det vil således allerede i 2002 være nødvendigt at:

- gennemføre økonomiske undersøgelser også i kandidatlandene (+0,3 mio. EUR oven i forøgelsen på 0,85 mio. EUR i 2001)

- øge kapaciteten med hensyn til tolkning og forberedelse af oversættelsesarbejde (+1,07 mio. EUR)

- sikre overvågning af det oversættelsesarbejde, der udføres af kandidatlandene (0,93 mio. EUR under del A)

- indlede ansættelsesprocedurer med henblik på rekruttere nye tjenestemænd fra de nye medlemsstater

- træffe de nødvendige forberedelser, så Fællesskabets regelsæt kan offentliggøres på kandidatlandenes sprog på tiltrædelsestidspunktet (+2,5 mio. EUR).

Som følge heraf vil der under del A være behov for et yderligere beløb på 8,5 mio. EUR til udvidelse i 2002.

(3) Øget indsats for kodificering af fællesskabslovgivningen

Fremskyndelse af kodificeringsarbejdet er nødvendig for at gøre fællesskabslovgivningen mere forståelig og formindske behovet for publicering på sprogene i de nye kandidatlande. Dette vil kræve en styrkelse af det konsolideringsarbejde, der udføres af Publikationskontoret (+5 mio. EUR), styrkelse af det arbejde, som Bruges-kollegiet udfører til støtte for Juridisk Tjeneste (+5 mio. EUR), og midlertidig styrkelse af Juridisk Tjeneste med yderligere eksternt personale (+1,22 mio. EUR). Derudover vil Oversættelsestjenesten midlertidigt stille en række eksisterende LA-stillinger til rådighed for Juridisk Tjeneste for at afslutte kodificeringsprocessen.

Visse andre elementer har også indflydelse på udviklingen i loftet for udgiftsområde 5:

* De 400 stillinger, som budgetmyndigheden tildelte Kommissionen i 2001, skal finansieres på helårsbasis. Ekstrabeløbet for 2002 er på ca. 15 mio. EUR.

* Udgifterne til pensioner, som vedrører pensionerede fra alle institutioner, vil stige med 11,3 % (+69,8 mio. EUR), hvilket er langt mere end stigningstakten for loftet for udgiftsområde 5.

* Da ikke alle institutioner har forelagt ajourførte overslag i tide, er beregningen af margenen baseret på den finansielle programmering, som de andre institutioner forelagde helt tilbage i efteråret 1999, og på en stigning på 4,35 % i forhold til 2001-budgettet for alle institutioner. Denne stigning er noget større end stigningen i Kommissionens administrationsbudget, bl.a. for at tage hensyn til virkningen på helårsbasis af Rådets TÆB 2/2001.

På denne baggrund

* vil Kommissionens foreslåede administrationsbudget (del A, der omfatter pensionerne for alle institutioner) for 2002 andrage 3 388,665 mio. EUR, en stigning på 5,3 % sammenlignet med 2001-budgettet (3 217,2 mio. EUR). Ses der bort fra pensioner, stiger administrationsudgifterne med 3,9 % til 2 700 mio. EUR. Denne stigning er af samme størrelsesorden som den stigning, der foreslås for de andre institutioner (3,7 % inkl. TÆB 2/2001) eller 4,3 % over 2001-budgettet, som det blev vedtaget i december 2000 og lagt til grund for beregningen af margenen for udgiftsområde 5.

* Tages der hensyn til de elementer, der nævnes for Kommissionens vedkommende, kommer margenen til at udgøre 30,335 mio. EUR, idet der så ikke tages hensyn til yderligere udgifter til reform og udvidelse for de andre institutioner.

8.3. Generel beskrivelse af udgiftsområde 5

8.3.1. Menneskelige ressourcer

I overensstemmelse med de tilsagn, der blev givet i hvidbogen om reform [4], besluttede Kommissionen i februar 2000 at foretage en detaljeret evaluering af sine aktiviteter og menneskelige ressourcer. Den foretog en undersøgelse af, hvilke aktiviteter der måtte betragtes som ikke væsentlige og følgelig kunne begrænses, indstilles eller gradvis afvikles, ligesom den vurderede mulighederne for omfordelinger inden for og mellem generaldirektoraterne. Den vurderede også, i hvilket omfang generaldirektoraterne beskæftigede sig med kerneaktiviteter eller gennemførte prioriterede politikker, hvortil de tildelte menneskelige ressourcer var utilstrækkelige.

[4] KOM(2000) 200 endelig og /2 af 1. marts 2000.

Denne omhyggelige fremgangsmåde førte til, at der blev konstateret et reelt behov for 1 254 stillinger [5], eksklusive forskning. Kommissionen påtog sig at efterkomme en del af behovet gennem en intern indsats og anmodede budgetmyndighederne om den resterende del gennem en nettoforøgelse af stillingsfortegnelsen.

[5] "Overensstemmelse mellem Kommissionens menneskelige ressourcer og opgaver - midler, der står mål med ambitionsniveauet" - SEK(2000) 2000/3.

Kommissionens interne indsats er koncentreret om en indstilling eller nedtrapning af visse aktiviteter, hvilket gør det muligt at omfordele 222 stillinger i 2001-2002, og om produktivitetsforøgelser på bestemte områder, der gør det muligt at spare 315 stillinger i 2001-02. Den konstaterede resterende personalemangel er derfor på 717 stillinger. Ved ændringsskrivelse nr. 1 til FBF 2001 [6] anmodede Kommissionen om og fik tildelte en første tranche på 400 nye stillinger, idet den bebudede, at der ville blive anmodet om de resterende 317 nye stillinger i forbindelse med det foreløbige budgetforslag for 2002.

[6] SEK(2000) 1363 endelig.

Med dette foreløbige budgetforslag for 2002 anmodes der således om de resterende 317 nye stillinger. Stillingerne vedrører personalefortegnelsen i budgettets del A.

Ud over de nye stillinger vil der ske yderligere omfordelinger inden for Kommissionen, som er mulige på grund af en produktivitetsforøgelse på 1 % inden for visse områder (168) og afvikling af aktiviteter (66 stillinger). Således vil der alt i alt være 551 stillinger til at efterkomme anerkendte behov i forbindelse med prioriterede politikområder og aktiviteter i 2002. Den vejledende forudgående tildeling af disse stillinger følger den strategi, der blev bebudet i ændringsskrivelse nr. 1 til det foreløbige budgetforslag for 2001. Politikområderne med den største tildeling er forbindelser udadtil og udvikling (inklusive udvidelse og decentralisering af forvaltningen af fællesskabsbistand til delegationerne), konkurrence, regionalpolitik, sundhed og forbrugerbeskyttelse, koordinering af politik og juridisk rådgivning, retlige og indre anliggender, landbrug og miljø. De politikområder, der har de største negative udsving, er administration og budget.

Der skal desuden mindes om, at Kommissionen også har forelagt et forslag til en fratrædelsesordning, som skal gøre det muligt for 600 tjenestemænd at forlade institutionen inden den normale pensionsalder. Da ordningen er konstrueret således, at den bliver budgetmæssigt neutral, vil dens nettoindvirkning på stillingsfortegnelsen blive en nedskæring med 342 stillinger, når ordningen er fuldt gennemført. Hvis budgetmyndigheden godkender ordningen, vil Kommissionens stillingsfortegnelse blive øget med 375 stillinger, hvilket svarer til ca. en tredjedel af det oprindeligt konstaterede behov på 1 254 stillinger.

For så vidt angår stillingsfortegnelserne for direkte og indirekte forskning blev det i ændringsskrivelse nr. 1 til FBF for 2001 fastslået, at disse ville blive behandlet separat. For disse aktiviteters vedkommende har Kommissionens evaluering ført til, at der er konstateret en personalemangel på 27 stillinger til indirekte forskning, og budgetmyndigheden er blevet anmodet om disse stillingen ved TÆB 3/2001. Hvad angår direkte forskning (FFC) har Kommissionen vurderet, at der kunne blive tale om en eventuel nedskæring med 175 stillinger. Nærværende FBF medtager nedskæringen af direkte forskning med 175 stillinger. Den foreslåede nedskæring vil ikke være til hinder for, at der fortsat kan arbejdes intenst inden for de kerneområder, hvor der kan tilføres merværdi.

8.3.2. Vederlag og pensioner

Vederlag (afsnit A-1 bortset fra A-19) stiger med 5,4 %. Denne stigning skyldes følgende 4 faktorer:

- Ligesom for de andre institutioner forventes tilpasningen af vederlagene i december 2001 at udgøre +2,7 % og i december 2002 +2,7 %. Desuden er der taget hensyn til en justering på 0,2 % af tilpasningen fra december 2000.

- I 2001-budgettet blev Kommissionen tildelt 400 nye stillinger. 2001-budgettet omfattede kun bevillinger svarende til 5 måneders vederlag. I 2002-budgettet må der regnes med vederlag for hele året. Stigningen er på ca. 11,4 mio. EUR under afsnit A-1, svarende til 0,8 % af lønningsbudgettet for 2002.

- Bevillingerne til de 317 nye stillinger, der anmodes om, vil dække 6 måneders vederlag. Beløbet under afsnit A-1 vil komme til at ligge på ca. 10 mio. EUR, svarende til ca. 0,7 % af lønningsbudgettet for 2002.

- Omdannelsen af bevillinger til stillinger i 2001 vil medføre en reduktion af bevillingerne under afsnit A-7 og en forhøjelse under afsnit A-1. Virkningen bliver på 8,5 mio. EUR, svarende til 0,6 % af lønningsbudgettet for 2002.

Udgifterne under afsnit A-1 afspejler også tolketjenestens stigende anvendelse af eksterne tolke, hvilket medfører en overførsel af 2,4 mio. EUR fra afsnit A-1 til afsnit A-4, og en sideløbende nedskæring af stillingsfortegnelsen med 25 LA-stillinger

Pensionsudgifterne (kapitel A-19) stiger med 11,3 %. Stigningen skyldes hovedsagelig, at stadig flere tjenestemænd når pensionsalderen. Men den skyldes også, at lønningsniveauet for de tjenestemænd, der går på pension, er stigende, hvilket afspejler en tendens, der blev konstateret allerede det foregående år. Pensionsudgifterne udgør 688 mio. EUR, svarende til 13,3 % af loftet for udgiftsområde 5. Da loftet for udgiftsområde 5 stiger med 4,9 % i 2002, kan andre udgifter end pensionsudgifter kun stige med 3,9 %, hvis der som foreslået skal være en margen på 30,335 mio. EUR.

8.3.3. Bygninger og andre driftsudgifter (Afsnit A-2)

Udgifterne til bygninger under kapitel A-20 forventes at stige med 4,35 % til 272,93 mio. EUR. Stigningen skyldes hovedsagelig inflationen og behovet for at forøge arealerne under hensyn til de nye stillinger. Berlaymont forventes ikke at kunne tages i brug i 2002.

Andre udgifter under afsnit A-2 (kontorudstyr, kontorartikler, IT-infrastruktur, telekommunikation m.m.) forventes at udgøre 130,3 mio. EUR, hvilket betyder en nedgang på 4,7 %, hovedsagelig takket være besparelser på telekommunikation og kontorinfrastruktur.

8.3.4. Tilskud; Europaskoler, Publikationskontoret og interinstitutionelle udgifter (afsnit A-3 og A-4)

Udgifter under afsnit A-3, bortset fra tilskud (A-30 & A-321), Europaskolen (A-327), Publikationskontoret (A-342) og OLAF (A-360), udgør 57,1 mio. EUR (+18,7 %). Der er således tale om et samlet fald på 2 % i denne type udgifter, dog udlignet ved den foreslåede stigning i udgifterne til konsolidering (+5 mio. EUR) og til kodificering (+5 mio. EUR). Udgifterne til publikationer er nedskåret med 4,5 %, hovedsagelig som resultat af faldende publikationsomkostninger.

Tilskuddene under kapitel A-30 vil blive reduceret med 2,3 mio. EUR til 30,9 mio. EUR ved en lineær nedskæring på 10 % af alle tilskud undtagen under post A-300, A-301 og A-3020 (Euratoms Forsyningsagentur, institutioner med europæisk sigte, foreningen "Vort Europa"), med det formål at overholde ovennævnte margen. Beløbet til venskabsbyer vil være det samme som i FBF 2001.

Beløbet til Europaskolerne (A-327) falder med 10,4 % til 108 mio. EUR. Dette var forventet, da den særlige foranstaltning i 2000 og 2001 for lærere, der forlader skolerne efter 9 år, nu er afsluttet.

Budgettet for Publikationskontoret (A-342) forventes at stige med 2,46 % til 59,23 mio. EUR uden hensyntagen til forberedelsen af udvidelsen. Tages sidstnævnte udgifter i betragtning, bliver budgettet på 61,7 mio. EUR (+6,8 %) som følge af en forøgelse af antallet af midlertidige hjælpeansatte, der er ansat for at sikre, at man bliver klar til at offentliggøre Fællesskabets regelsæt på sprogene i de nuværende kandidatlande på tiltrædelsestidspunktet.

Budgettet for OLAF (A-36) bliver på 39,7 mio. EUR, en stigning på 15,2 %. Denne stigning er en direkte følge af, at der i 2000 og 2001 er et langt større antal stillinger, der skal betales på helårsbasis, og at der bliver langt færre ubesatte stillinger i 2002.

Afsnit A-4, der dækker interinstitutionelle udgifter, stiger med 7,3 % til 81,4 mio. EUR. Udgifter til oversættelse og tolkning stiger med 10,35 %. Behovet i forbindelse med forberedelsen af udvidelsen vil i 2002 hovedsagelig vil blive dækket ved intern omfordeling af ressourcer, selv om der er forudset visse yderligere bevillinger til tolke, der arbejder med kandidatlandenes sprog. Dog er hovedårsagen til stigningen ændringen i tolketjenesten anvendelse af eksterne tolke. Tolketjenesten vil øge anvendelsen af freelancetolke finansieret over post A-4000. Som modvægt hertil vil den nedskære anvendelsen af fast personale (-25 LA-stillinger). Som følge heraf er der overført 2,4 mio. EUR fra afsnit A-1 til afsnit A-4.

Forøgelsen af afsnit A-4 er også en følge af stigningen i budgettet til ansættelse (+17,9 %) som forberedelse af udvidelsen.

Afsnit A-5 er ophævet for at bringe forvaltningen af informationsteknologien i bedre overensstemmelse med den måde, tingene håndteres på i de andre institutioner. Infrastruktur og almindelige støtteforanstaltninger er blevet flyttet til afsnit A-2, mens udviklingen af specielle informations- og forvaltningssystemer er blevet flyttet til afsnit A-7.

8.3.5. Decentralisering og oversættelsesbehov i forbindelse med udvidelsen

Udgifterne til delegationer, afsnit A-6, forventes at andrage 273,3 mio. EUR, en stigning på 10 % sammenlignet med 2001-budgettet. Denne stigning skyldes decentraliseringen, der vil gøre det muligt for 54 delegationer at fungere decentralt ved udgangen af 2002. For at nå dette mål øges delegationerne i 2001 med 40 stillinger (og et tilsvarende antal lokalt ansatte), der flyttes fra hovedsædet. Det forudses, at der i 2002 skal ske en tilsvarende flytning af yderligere 114 plus 4 nye stillinger (til finanskontrol) i 2002 finansieret over del A. En del af finansieringen af op til 48 stillinger vil ske gennem en intern overførsel inden for afsnit A-6. Til dette formål foreslår Kommissionen, at udgiften (6 mio. EUR) til lokalt ansatte ved delegationer, der er direkte involveret i programgennemførelse, og som i øjeblikket aflønnes over del A, afholdes over de relevante BA-poster. I 2002 må der regnes med bevillinger til dækning af hele året for tjenestemænd flyttet i 2001 plus bosættelsespenge og løn i 6 måneder for dem, der flyttes i 2002. Den vægt, der lægges på IT og telekommunikation i delegationerne, vil blive fortsat for at sikre, at de IT-systemer, der er nødvendige i forbindelse med decentraliseringen, fungerer korrekt, og der vil blive oprettet en særlig budgetpost (A-6019) med henblik på denne indsats. Der vil også blive lagt særlig vægt på sikkerhed inden for IT og telekommunikation som forberedelse af ESDP og CFSP.

Kandidatlandene har ansvaret for at oversætte den afledte ret til deres officielle sprog. Disse oversættelser skal dog kontrolleres og finpudses af Kommissionen. Til dette formål vil Kommissionens Oversættelsestjeneste udstationere en erfaren oversætter, der skal stå for forvaltningen af en supplerende del af Phare-programmet, som vil blive etableret, og som vil bestå i kontrol af det udførte oversættelsesarbejde.

8.3.6. Decentraliserede udgifter

Decentrale udgifter (A-7) udgør 227 mio. EUR, en nedgang på 1 %. Ved sammenligningen med 2001 må der imidlertid tages hensyn til omdannelsen af bevillinger til stillinger, hvorved der overføres 8 mio. EUR til afsnit A-1. Udviklingen i afsnit A-7 skyldes den normale lønstigning plus en stigning på 1,5 mio. EUR til uddannelse som led i reformbestræbelserne. Bevillingerne til hjælpepersonale tager sigte på en midlertidig særlig indsats med henblik på at fremskynde kodificeringsprocessen og på den administrative forberedelse af udvidelsen. Til uddannelse, som er et nøglepunkt i reformen, foreslås i øjeblikket et beløb på 10,5 mio. EUR. Dette beløb vil kunne øges til 13 mio. EUR, som det fremgår af finansieringsoversigten i Kommissionens meddelelse, gennem en intern overførsel i løbet af 2002, hvis bevillingerne er til rådighed, og bevillingsanvendelsen berettiger en forøgelse. Bevillingerne til de øvrige områder (møder, tjenesterejser, konferencer, undersøgelser, IT-informationssystemer) ligger samlet set stabilt, dog med en række justeringer mellem de enkelte delområder.

I 2002 vil Kommissionen anmode om konvertering af bevillinger til 25 faste stillinger. Dette vil være budgetmæssigt neutralt og vil blive foretaget på den sædvanlige måde ved at overføre det pågældende beløb fra afsnit A-7 til A-1.

* Reserver: udgiftsområde 6

>TABELPOSITION>

Udgiftsområde 6 omfatter tre reserver, hvortil der kun vil blive indkaldt bidrag, hvis det viser sig nødvendigt i løbet af året. Det drejer sig om følgende reserver:

- Den monetære reserve under EUGFL, Garantisektionen, var indtil 2001 på 500 mio. EUR, men skal ifølge den interinstitutionelle aftale udfases: den budgetteres med 250 mio. EUR i 2002 og afvikles i 2003. Den er en del af politikområdet "Landbrug og udvikling af landdistrikter"

- nødhjælpsreserven er for øjeblikket på 213 mio. EUR og er en del af den humanitære støtte

- garantireserven har også fået tildelt 213 mio. EUR i 2002.