MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RAADET OG EUROPA-PARLAMENTET STRATEGI TIL FORBEDRING AF MOMSSYSTEMET I DET INDRE MARKED

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. BAGGRUND

2. NY STRATEGI 2000: revurdering af det i 1996 forelagte program

2.1. Fastlaeggelse af en baeredygtig strategi til forbedring af den nuvaerende ordning

2.2. Viderefoerelse af de forslag, der allerede er forelagt Raadet: en uomgaengelig noedvendighed

2.3. Nye foranstaltninger til overvejelse

3. HANDLINGSPROGRAMMET

3.1. Foerste etape: 2000/2001 - Raadet vedtager allerede forelagte forslag

3.2. Anden etape: 2000/2001 - forelaeggelse af nye forslag fra Kommissionen

3.3. Tredje etape: 2001 - evaluering og fastlaeggelse af fremtidige prioriteter

1. SAGER, DER SKAL PRIORITERES I 2000

1.1. Ordning for posttjenester

1.2. Behandling af elektronisk handel samt af radiospredning og tv-spredning

1.3. Regler for fakturering

1.4. AEndring af reglerne for administrativt samarbejde og gensidig bistand

1.5. Fastlaeggelse af, hvad den normale momssats mindst skal vaere

1.6. Rapport om anvendelse af reducerede satser

2. ANDRE MULIGE FREMTIDIGE PRIORITETER

2.1. Behandling af tilskudsordninger, offentlige myndigheder og aktiviteter af almen interesse

2.2. Behandling af finansielle tjenesteydelser og forsikringsydelser

2.3. Opfoelgning af visse domsafgoerelser

2.4. Regler for levering af goder

2.5. Styrkelse af det administrative samarbejde

2.6. Sammenhaeng mellem told/afgift

2.7. Generel undersoegelse af beskatningsstedet for tjenesteydelser (artikel 9)

2.8. Rationalisering af undtagelser, der er indroemmet paa grundlag af artikel 27

2.9. Rationalisering af diverse valgmuligheder og undtagelser

2.10. Rationalisering af momssatserne

2.11. Ordning for smaa og mellemstore virksomheder (SMV)

1. BAGGRUND

1. Siden vedtagelsen af foerste og andet momsdirektiv i april 1967 har Faellesskabet juri disk og politisk (for saa effektivt som muligt at skabe det indre marked) forsoegt at indfoere et faelles momssystem, hvor beskatningen af indfoersel og fritagelsen for beskatning af udfoersel afskaffes i samhandlen mellem medlemsstaterne. Dette var baseret paa det vedholdende maal at etablere et momssystem, som var tilpasset det indre marked, og som kunne fungere i Den Europaeiske Union paa samme maade som inden for et enkelt land.

2. Ved udarbejdelsen af et saadant system skulle de to vigtigste karakteristika ved momsen respekteres:

betalingen i flere led, hvilket sikrer, at afgiftssystemet i et vist omfang er selv kontrollerende

klar deling af ansvaret mellem saelger (korrekt fakturering af den skyldige afgift) og koeberen (noejagtigt bevis for afgiften, han fratraekker).

3. Kommissionen fremlagde forslag om indfoerelse af et saadan system i 1987 som led i et arbejdsprogram med henblik paa etablering af det indre marked i januar 1993. De vigtigste elementer i disse forslag, som var udformet paa en saadan maade, at der kunne indfoeres et egentligt indre marked, hvor paaligningen skete i oprindelseslandet, var foelgende:

en harmoniseret afgiftsstruktur med to kategorier af afgiftssatser

et interval for tilnaermelsen af de satser, der anvendes af med lemsstaterne, og

en kompensationsmekanisme til udligning af afgiftsindtaegterne.

4. Allerede i 1989 stod det klart, at det ikke ville vaere muligt at faa vedtaget Kommis sionens forslag inden 1. januar 1993, og OEkofin-Raadet besluttede derfor at vedtage et overgangssystem, som skulle goere det muligt at afskaffe kontrollen ved de indre graenser i Faellesskabet og samtidig fortsaette med under visse naermere bestemte omstaen digheder at opkraeve afgift i bestemmelsesmedlemsstaten (blandt i forbin delse med transaktioner mellem afgiftspligtige personer og "fjernsalg" til private af et vist omfang).

5. Men samtidig henviste Raadet paa ny til den juridiske og politiske forpligtelse, som det havde paataget sig i april 1967 om at indfoere et "definitivt" afgiftssystem baseret paa beskatning af goder og tjenesteydelser i "oprindelsesmedlemsstaten", og satte en ny frist for at naa dette maal, nemlig den 31. december 1996.

6. Derfor maatte Kommissionen endnu en gang fremlaegge nye forslag. Kommissionen havde tidligere foretaget en indgaaende evaluering af, hvordan overgangsordningen fungerede [1], og af hvordan holdningen i medlemsstaterne var, hvorefter den kon klu derede, at der maatte vaelges en anden fremgangsmaade end den, der var fastlagt i 1987, for at faa indfoert et momssystem, som var tilpasset det indre marked. Det pro gram, der blev forelagt i 1996 [2], adskilte sig paa to vaesentlige punkter fra forslagene fra 1987.

[1] Beretning fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet om virkningen af moms over gangs ordningen for samhandelen mellem medlemsstaterne (KOM (94) 515 endelig udg. af 23.11.1994, ikke offentliggjort).

[2] Et faelles momssystem - et program for det indre marked (KOM (96) 328 endelig udg. af 22 juli 1996, ikke offentliggjort).

7. For det foerste var forslagene fra 1987 grundlaeggende baseret paa det princip, at afgiften skulle paalaegges dér, hvor leveringen har sit oprindelsessted (det sted, hvor goderne findes, naar de saelges, det sted, hvor fast ejendom er beliggende...), og kompensationsmekanismen skulle vaere baseret paa oplysninger indsamlet fra de afgiftspligtige personer. I programmet fra 1996 var ideen foelgende: afgiften skulle paalaegges ud fra operatoerens "skattemaessige hjemsted", saaledes at der kun var et registreringssted, og der skulle vaere en udligningsmekanisme baseret paa officielle statistikker (en "ny makrooekonomisk fremgangsmaade") for at sikre, at moms ind taeg terne gik til den medlemsstat, hvor forbruget fandt sted.

8. For det andet var forslagene fra 1987 udarbejdet paa grundlag af "bigbang"-strate gien, dvs. overgangen til det endelige system fra den ene dag til den anden, hvorimod der i programmet fra 1996 var tale om en gradvis overgang til det endelige system. Den foerste af etaperne i denne gradvise overgang skulle vaere moderniseringen og en ensartet anvendelse af det eksisterende system ledsaget af aendringer, der kunne foere til det endelige system.

9. Denne gradvise fremgangsmaade viste sig at vaere lige saa vanskelig at ivaerksaette som den saakaldte "bigbang"-strategi fra 1987. I det oejeblik hele den oekonomiske aktivitet for en operatoer i Faellesskabet alene skulle paalaegges afgift i en enkelt med lemsstat, var det nemlig absolut noedvendigt med en meget omfattende har mo nisering af afgiftsmekanismerne for at sikre en ensartet anvendelse, saadan som operatoererne kraever det. For at sikre at afgiften skulle forblive neutral for saa vidt angaar konkurrence vilkaarene mellem virksomhederne, var det desuden ogsaa noed vendigt med en vis grad af afgiftsharmonisering. Selv om en gradvis overgang til det endelige system blev foreslaaet, viste det sig meget hurtigt, ligesom i 1987, at det paa grund af situationen i de forskellige medlemsstater ikke var muligt at gennemfoere en harmonisering af det noedvendige omfang. Derfor er Raadet ikke kommet saerlig langt med hensyn til at vedtage de forslag, som Kommissionen har fremlagt for at gennemfoere programmet fra 1996.

10. Ikke desto mindre er der ingen, der vil benaegte, at den nuvaerende ordning har en raekke mangler, blandt andet fordi den er kompleks, den kan give anledning til svindel (isaer giver problemet med det, der kaldes "karruselsvig", anledning til stoerre og stoerre bekymring), og den er foraeldet. Det er saaledes klart, at momssystemet maa moderniseres, forenkles, styrkes og anvendes mere ensartet, for at det bliver tids svarende, for at det i hoejere grad ansporer til at gennemfoere handelstransaktioner i det indre marked paa lovlig vis, og saaledes at det samtidigt bliver muligt at undgaa en yderligere foroegelse af svindlen.

2. NY STRATEGI 2000: revurdering af det i 1996 forelagte program

2.1. Fastlaeggelse af en baeredygtig strategi til forbedring af den nuvaerende ordning

11. Det skal indledningsvis understreges, at det indre marked kan og ville fungere bedre med et momssystem baseret paa beskatning i oprindelses medlems staten, baade for saa vidt angaar administrativ forenkling (og dermed faerre omkost ninger for virksom he derne) og mindre modtagelighed over for svindel (hvilket dermed ville give en stoerre garanti for stabilitet i afgiftsindtaegterne). Det maa dog ogsaa erkendes, at som foelge af omstaendighederne og vilkaarene, som de er for oejeblikket (isaer det forhold, at betin gelserne for at goere hurtige fremskridt med hensyn til en kraftig tilnaermelse af afgiftssatserne og lovgivningen ikke er til stede, og at det er vanskeligt at faa indfoert en mekanisme til udligning af indtaegterne, som kan betragte som fuldt paalidelig), er det meget lidt sandsynligt, at der vil kunne goeres markante fremskridt i retning af en saadan ordning i naer fremtid.

12. Som et langsigtet maal for Faellesskabet har Kommissionen derfor slet ikke til hensigt at stille spoergsmaal ved selve ideen om en endelig ordning om beskatning i oprindelsesmedlemsstaten af transaktioner, som giver anledning til forbrug i Faellesskabet. Men for at kunne forbedre det indre markeds funktion paa kort sigt maa det program, som Kommissionen forelagde i 1996, revurderes, og der maa fastlaegges en baeredygtig strategi, som fokuserer paa fire hovedmaal, nemlig forenkling og modernisering af de nuvaerende regler, en mere ensartet anvendelse af de nuvae rende bestemmelser og en ny ivaerksaettelse af det administrative samarbejde.

13. Formaalet med at tage programmet op til revurdering er at faa Raadet til at reagere, saa man inden laenge kan naa frem til konkrete og noedvendige forbedringer af det nuvae rende system. Det vil naturligvis kun vaere muligt, hvis alle medlemsstaterne er ind stillede paa at foretage de noedvendige aendringer af deres nationale momssystem (og i givet fald acceptere en begraensning af det store antal saerordninger, valgmuligheder, undtagelser osv., som findes for oejeblikket), naar de er af en saadan art, at de kan give en global forbedring af det faelles momssystem. Desuden vil opretholdelsen af momsovergangsordningen indebaere, at medlemsstaterne ligeledes maa indse, at det er noedvendigt at laegge stoerre vaegt paa styrket kontrol og administrativt samarbejde, som kan gribe fat om problemerne med svindel, saadan som de er blevet paapeget i den beretning, der blev forelagt af Kommissionen om administrativt samarbejde og kontrol paa momsomraadet [3]. Momsovergangsordningen indebaerer, at goder cirkulerer momsfrit mellem medlemsstaterne [4], hvorved der uundgaaeligt opstaar risici, navnlig "karruselsvig", og der maa traeffes foranstaltninger til at imoedegaa dette. Det er derfor klart, at aspektet "modernisering og forenkling" ikke kan adskilles fra aspektet "administrativt samarbejde og bekaempelse af svig", og at det er noedvendigt med en parallel indsats.

[3] Beretning fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet - Tredje rapport i henhold til artikel 14 om gennemfoerelse af Raadets forordning (EOEF) nr. 218/92 af 27. januar 1992 om administrativt sam arbejde inden for omraadet indirekte skatter (MOMS) og Fjerde rapport i henhold til artikel 12 i forordning (EOEF, Euratom) nr. 1553/89 (KOM/2000/28 endelig udg. af 28.1.2000). http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/french/publications/official_doc/com/com_fr.htm

[4] Den interne handel i Faellesskabet repraesenterer hvert aar en vaerdi paa omkring 930 mia. EUR. Momsen udgoer mellem 15 og 25% alt efter medlemsstat, svarende til ca. 162,75 mia. EUR. Svindlen udgoer ifoelge Kommissionens skoen 5% af dette beloeb, svarende til et tab paa ca. 8 mia. EUR om aaret paa afgifts indtaegterne.

2.2. Viderefoerelse af de forslag, der allerede er forelagt Raadet: en uomgaengelig noed vendighed

14. Det betyder bestemt ikke, at det ikke laengere er noedvendigt, at Raadet vedtager de forslag, som Kommissionen allerede har forelagt i forlaengelse af programmet fra 1996 og som led i SLIM-initiativet (initiativ om enklere lovgivning for det indre marked). Tvaertimod var formaalet med disse forslag netop at forenkle, modernisere, styrke og sikre en mere ensartet anvendelse af den nuvaerende momsordning, og de vedroerer omraader, hvor det under alle omstaendigheder er helt afgoerende at indfoere forbedringer i forhold til den nuvaerende situation.

15. Det er blandt andet derfor, at de forslag, der vedroerer fradrag af mervaerdiafgift som forudset i 8. direktiv (KOM(98) 377 [5]) og bestemmelse af betalingspligten for mervaerdiafgiften (KOM(98) 660 [6]), er vigtige for forenklingen af gaeldende proce durer. Forslagene vedroerer omraader, som direkte lider under, hvor langsommelige disse procedurer er, bl.a. vanskeligheder med at opnaa momsgodtgoerelse fra andre medlemsstater samt udgifter til fiskal repraesentanter og vanskelighederne hermed, hvilket er blevet anset for at vaere den vigtigste aarsag til problemer for operatoerer, som er aktive i andre medlemsstater, navnlig SMV. I forbindelse med at disse forslag bliver taget op i Raadet, vil de tillige blive revurderet for at sikre, at aendringer nu ogsaa baseres paa gaeldende bestemmelser.

[5] Forslag til Raadets direktiv om aendring af direktiv 77/388/EOEF med hensyn til ordningen for fradrag af mervaerdiafgift /98/0377- og forslag til Raadets forordning (EF) om de for anvendelsen af direktiv 98/xxx/EF noedvendige kontrolforanstaltninger, foranstaltninger vedroerende refusionssystemet og for anstaltninger vedroerende administrativt samarbejde - Forelagt af Kommissionen den 17. juni 1998 (98/C 219/11 og 98/C 219/12) KOM(1998) 377 endelig udg. (EFT C 219 af 15.7.1998 s. 0016 og s. 0020).

[6] Forslag til Raadets direktiv om aendring af direktiv 77/388/EOEF for saa vidt angaar bestemmelse af beta lingspligten for mervaerdiafgiften - Forelagt af Kommissionen den 27. november 1998 (98/C 409/08) KOM(1998) 660 endelig udg. (EFT C 409 af 30.12.1998 s. 0010).

16. Der er to andre forslag, som Kommissionen fortsat anser for at vaere vigtige, nemlig forslaget om aendring af Momsudvalgets status (KOM(97) 325 [7]) og forslaget om forbedring af den gensidige bistand ved inddrivelse af fordringer (KOM(98) 364 [8]). Hvad angaar Momsudvalget er det klart, at det er et vigtigt instrument til at sikre en mere ensartet anvendelse af gaeldende bestemmelser, men for at udvalget kan blive effektivt, er det noedvendigt at finde frem til en maade, hvorpaa det kan deltage i den procedure, hvor Kommissionen vedtager bindende gennemfoerelsesbestemmelser. Hvad angaar forslaget om inddrivelse af fordringer, er dette vaesentligt for styrkelsen af det administrative samarbejde, og det boer vedtages hurtigst muligt. Det vil i oevrigt udgoere et perfekt supplement til inddragelsen af den obligatoriske fiskale reprae sentation (ovennaevnte forslag KOM(98) 660).

[7] Forslag til Raadets direktiv om aendring af direktiv 77/388/EOEF om det faelles mervaerdiafgiftssystem (Momsudvalget) - Forelagt af Kommissionen den 26. juni 1997 KOM(97) 325 endelig udg. (EFT C 278 af 13.9.1997, s. 6).

[8] Forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om aendring af Raadets direktiv 76/308/EOEF om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med foranstaltninger, der er finansieret af Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, samt af landbrugsafgifter og told og i forbindelse med mervaerdiafgift og visse punktafgifter - Forelagt af Kommissionen den 26. juni 1998 (98/C 269/06) KOM(98) 364 endelig udg. (EFT C 269 af 28.8.1998, s. 0016) og KOM (1999) 183 endelig udg. (EFT C 179 af 24.6.1999, s. 0006).

2.3. Nye foranstaltninger til overvejelse

17. Ud over disse forslag, der allerede ligger paa Raadets bord, vil der blive foreslaaet foranstaltninger som led i en ny strategi inden for en raekke omraader, hvor gaeldende faellesskabslovgivning ikke laengere er velegnet (saa som f.eks. posttjenester, elektronisk handel ...).

I BILAGET goeres der naermere rede for mulige aktionsomraader. Denne liste er paa ingen maade udtoemmende, og det er ikke udelukket, at der kan tages hensyn til nye behov, som efterfoelgende maatte dukke op. Kommissionen vil saaledes loebende holde oeje med, at Unionens internationale forpligtelser bliver overholdt, og overvaage deres eventuelle konsekvenser hvad angaar moms.

3. HANDLINGSPROGRAMMET

18. For at konstatere, hvorledes medlemsstaterne ville forholde sig til en saadan frem gangsmaade, blev der afholdt et moede i Skattepolitikgruppen den 2. marts 2000, hvor man droeftede en ny strategi for momsomraadet for derved at finde frem til, hvor der er mulighed for flere fremskridt paa dette omraade. Repraesentanterne for medlems sta terne var meget positive over for denne fremgangsmaade, som blev anset for at vaere pragmatisk, og viste vilje til omgaaende at tage fat paa de vanskeligheder, som opera toererne maatte stoede paa, saaledes at de saa vidt muligt kunne faa et svar herpaa og dermed faa mest muligt ud af det indre marked.

19. Til gennemfoerelse af denne nye strategi paa momsomraadet har Kommissionen i naervaerende meddelelse fastlagt et handlingsprogram, som er baseret paa foelgende fire maal: forenkling og modernisering af gaeldende regler, en mere ensartet anven delse af de nuvaerende bestemmelser og en ny ivaerksaettelse af det administrative samarbejde.

3.1. Foerste etape: 2000/2001 - Raadet vedtager allerede forelagte forslag

20. Under foerste etape skal foelgende forslag vedtages inden for kortest mulig frist:

AEndring af Momsudvalgets status (KOM (1997) 325)

Forbedring af den gensidige bistand ved inddrivelse (KOM (1998) 364)

Forslag om ordningen for fradrag og 8. direktiv (KOM (1998) 377)

Forslag om betalingspligten for mervaerdiafgiften (KOM (1998) 660).

3.2. Anden etape: 2000/2001 - forelaeggelse af nye forslag fra Kommissionen

21. Kommissionen vil i loebet af 2000 fremlaegge forslag til direktiver inden for foelgende omraader

beskatning af posttjenester (juni/juli 2000)

elektronisk handel (juni/juli 2000)

fakturering, herunder elektronisk fakturering (efteraaret 2000)

revision af reglerne for administrativt samarbejde og gensidig bistand (december 2000)

fastlaeggelse af, hvad den normale momssats mindst skal vaere (juli 2000).

Kommissionen vil ligeledes forelaegge en rapport om anvendelsesomraadet for den reducerede sats (december 2000).

3.3. Tredje etape: 2001 - evaluering og fastlaeggelse af fremtidige prioriteter

22. De fremtidige prioriteter vil i vidt omfang afhaenge af, hvordan arbejdet i Raadet skrider frem med hensyn til vedtagelse af forslag, der allerede ligger paa bordet (de 4 forslag, der allerede er fremsat, og de 5 nye forslag, der vil blive forelagt i loebet af 2000). I den anledning vil Kommissionen forelaegge en situationsrapport allerede i starten af 2001 og efter en diskussion heraf i Raadet vil den udarbejde sit arbejds program med fastlaeggelse af prioriteterne for de senere etaper, hvor den foerste skal vedroere perioden 2001/2002. Disse prioriteter vil blive fastlagt ud fra resultaterne af gen behandlingen af de spoergsmaal, som er anfoert i bilaget, idet der vil blive taget hensyn til nye behov, der efterfoelgende maatte opstaa. Fastlaeggelsen af hver af de senere etaper vil i vid udstraekning afhaenge af vedtagelsen af de forslag, der allerede er til behandling i Raadet for derved at kunne undgaa en ophobning af forslag, som afventer behandling i Raadet.

BILAG aktionsomraader med henblik paa at forenkle, modernisere og styrke det faelles momssystem

1. SAGER, DER SKAL PRIORITERES I 2000

1.1. Ordning for posttjenester

De offentlige postvaesener i stadig hoejere grad opererer i konkurrence med pri vate operatoerer. Det forhold, at momsfritagelsen er begraenset til den offent lige sektor, giver derfor uundgaaeligt anledning til konkurrenceforvridning. Denne situation er det vanskeligt at retfaerdiggoere, og operatoererne har med jaevne mellemrum klaget herover. Nogle af medlemsstaterne har saaledes allerede valgt at beskatte deres posttjenester, som nu er privatiserede, hvilket giver problemer set i forhold til andre lande, hvor de offentlige posttjenester fortsat er fritaget for moms.

Det viser, at neutralitetsprincippet, som er selve kernen i det faelles momssystem, ikke laengere er respekteret i denne sektor. Hvis det sjette direktiv aendres, saaledes at posttjenesterne bliver paalagt moms, vil det derfor bidrage til at modernisere beskatningssystemet.

Kommissionen agter at forelaegge et direktivforslag om posttjenester i loebet af foerste halvdel af 2000.

1.2. Behandling af elektronisk handel samt af radiospredning og tv-spredning

De generelle principper for beskatning af elektroniske leverancer er foerst omhandlet i en meddelelse fra Kommissionen fra juni 1998 [9]. De vigtigste af disse principper er, at elektroniske leverancer for saa vidt angaar moms skal beskattes som tjenesteydelser, og afgiften skal paalaegges dér, hvor forbruget finder sted. Af konklusionerne fra OEkofin-Raadet i juli 1998 fremgaar det, at denne fremgangsmaade anses for korrekt, og internationalt kom det samme synspunkt til udtryk paa OECD-konferencen i Ottawa i oktober samme aar. Naar det kommer til at anvende disse principper korrekt paa transaktioner, der indebaerer levering af produkter i digital form via elektroniske net (hvilket omfatter radio- og tv-kanaler), er resultatet, at det nuvaerende lovgrundlag udgoer et problem,.

[9] KOM(1998) 374 endelig udg. "Elektronisk handel og indirekte beskatning. Meddelelse fra Kom mis sio nen til Raadet, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg". http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/french/publications/official_doc/com/com_fr.htm

Kommissionen har derfor til hensigt at aendre de bestemmelser i sjette momsdirektiv, der omhandler stedet for levering af tjenesteydelser, saaledes at elektronisk leverede tjenesteydelser paalaegges EU-moms, naar disse leveres til forbrug i EU, og fritages for moms, naar de leveres til forbrug uden for EU. Dette forslag vil ogsaa indeholde en raekke foranstaltninger til fremme og forenkling, som kan sikre, at de potentielle fordele ved elektronisk teknologi udnyttes optimalt ved administration og opkraev ning af momsen. Som nogle af de saerlige omraader, der vil blive taget op, skal det goeres lettere for operatoerer uden for EU at overholde og anvende afgiftsreglerne og de barrierer for vaeksten inden for e-handel, som det nuvaerende afgiftssystem medfoerer, skal fjer nes.

1.3. Regler for fakturering

Som opfoelgning paa SLIM-initiativet blev der gennemfoert en undersoegelse af elektronisk faktu re ring, hvor hovedformaalet var at analysere den praksis, som for oejeblikket foelges i medlemsstaterne (hvad skal der fremgaa af fakturaen, og i hvilke tilfaelde det er tilladt at benytte elektronisk fakturering og selvfakturering) og at anbefale, hvordan de forskellige former for praksis bedst kan harmoniseres, og hvordan der bedst kan indfoeres passende faellesskabsregler. Resultaterne er nu ved at blive gennemgaaet sammen med myndigheder og erhvervsliv. Ved hjaelp af nye foranstaltninger paa faktu re ringsomraadet er det muligt at forenkle og modernisere gaeldende momsregler og samtidig bringe dem paa linje med den maade, hvorpaa de nye teknologier allerede anvendes af virksomhederne. Efter de meget oploeftende resultater af allerede udfoert arbejde ser det ud til, at der vil kunne forelaegges et formelt forslag allerede i efteraaret 2000.

1.4. AEndring af reglerne for administrativt samarbejde og gensidig bistand

Af den rapport, som er forelagt af Kommissionen i medfoer af artikel 14 i forordning nr. 218/92 og artikel 12 i forordning nr. 1553/89, samt det arbejde, der er udfoert i ad hoc-gruppen "skattesvig" i Raadet, fremgaar det klart, at hvis den nuvaerende ordning skal opretholdes, boer den ledsages af en forpligtelse til paa effektiv vis at styrke kontrolmidler og -metoder og administrativt samarbejde. I den anledning har Kom mis sionen konkluderet, at de gaeldende juridiske faellesskabsinstrumenter vedroerende administrativt samarbejde og gensidig bistand boer styrkes. I foerste omgang vil Kom missionen fremlaegge et passede forslag til aendring af forordning nr. 218/92 og direktiv 77/799/EOEF.

1.5. Fastlaeggelse af, hvad den normale momssats mindst skal vaere

I artikel 12, stk. 3 [10], i sjette momsdirektiv er det fastsat, at til og med 31. december 2000 maa den normalsats, der anvendes i medlemsstaterne, ikke vaere mindre end 15%. Til trods for at Kommissionen ved to lejligheder har foreslaaet et interval for denne sats for derved at opnaa en hurtigere tilnaermelse af normalsatsen mellem medlems staterne er der ikke fastsat en maksimum sats. Under hensyn hertil vil Kommissionen foreslaa en forlaengelse af den nuvaerende bestemmelse for en periode paa 5 aar.

[10] Senest aendret ved Raadets direktiv 1999/49/EF af 25. maj 1999 om aendring af direktiv 77/388/EOEF om det faelles mervaerdiafgiftssystem, med hensyn til standardsatsen (EFT L 139 af 2.6.1999, s. 0027 - 0028).

1.6. Rapport om anvendelse af reducerede satser

Som det er fastsat i artikel 12, stk. 4, vil Kommissionen forelaegge en rapport, hvor den ser paa anvendelsesomraadet for de reducerede momssatser. Som i de tidligere rapporter vil der blive gjort rede for, hvordan harmoniseringen af satserne skrider frem, og der vil blive foretaget en evaluering af, hvordan satsstrukturen indvirker paa det indre markeds funktion. Endelig vil Kommissionen pege paa, hvordan en frem tidig harmonisering af anvendelsesomraadet for de reducerede satser vil kunne ske. I analysen vil det blive skitseret, hvilke linjer der boer foelges, uden at denne umid delbart vil blive ledsaget af formelle lovforslag. Dette vil foerst ske, naar der foreligger en evaluering af resultaterne af de erfaringer, der for oejeblikket goeres med hensyn til de arbejds kraftintensive tjenesteydelser, hvor medlemsstaterne indtil den 31. decem ber 2002 kan anvende en reduceret sats for at fremme beskaeftigelsen og begraense sort arbejde.

2. ANDRE MULIGE FREMTIDIGE PRIORITETER

Forhaandsbemaerkning: De nedenfor naevnte sagsomraader skal betragtes som emner, der ifoelge Kommissionens og Skattepolitikgruppens opfattelse boer behandles indgaaende. Efter rapporten om, hvordan Raadets arbejde med de forslag, der allerede ligger paa bordet, skrider frem, vil Kommissionen om noedvendigt fremlaegge passende forslag i overensstemmelse med et nyt handlingsprogram, som skal fastlaegges til den tid. Den raekkefoelge, de naevnes i, er ikke udtryk for, hvordan de senere vil blive prioriteret.

2.1. Behandling af tilskudsordninger, offentlige myndigheder og aktiviteter af almen interesse

Den stigende privatisering af aktiviteter, som traditionelt hoerte under den offentlige sektor, har givet anledning til en oeget konkurrenceforvridning mellem momsfritagne, afgiftspligtige og ikke-afgiftspligtige tjenesteydelser. Det vil vaere noedvendigt at modernisere momsordningen for disse tjenesteydelser, idet der skal tages hensyn til de forskellige interesser i sagen, isaer hos de borgere, der er brugere af disse ydelser. Desuden maa momsordningen for tilskudsordninger tages op igen for at sikre en mere enkel og mere harmoniseret behandling i EU. Endelig boer momsfritagelse uden ret til fradrag for aktiviteter af social, uddannelsesmaessig, kulturel art m.m. tages op igen for at se, om de stadig svarer til de nuvaerende behov.

2.2. Behandling af finansielle tjenesteydelser og forsikringsydelser

Eftersom sektoren for finansielle tjenesteydelser er vokset baade med hensyn til stoerrelse og kompleksitet, og sektorens strukturer og funktionsmetoder er aendret, giver de nuvaerende momsregler anledning til stoerre og stoerre problemer. Paa Kom missionens initiativ har man i en omfattende undersoegelse forsoegt at finde frem til, hvordan der kan laegges moms paa finansielle tjenesteydelser i bred betydning. Men selv om det skulle vise sig, at dette ikke er oenskeligt eller gennemfoerligt, maa der traeffes nogle foranstaltninger for at goere det faelles momssystem mere kompatibelt med udviklingen i denne sektor, herunder de stigende muligheder for forbrugerne for at foretage graenseoverskridende indkoeb.

2.3. Opfoelgning af visse domsafgoerelser

Flere af Domstolens afgoerelser vedroerende f.eks. anvendelse af moms paa visse transaktioner, der gennemfoeres af holdingselskaber, paa salgsfremstoed for varer, hvor der udstedes "money-off"-kuponer, og paa visse aktiviteter, som udoeves af offentlige instanser, viser klart, at nogle af bestemmelserne i sjette direktiv er tvetydige, ufuldstaendige eller ikke passer til de nuvaerende oekonomiske realiteter. Under disse omstaendigheder kan Kommissionen undersoege, om det vil vaere hensigtsmaessigt at foreslaa Raadet, at disse bestemmelser i sjette momsdirektiv aendres og at passende gennemfoerelsesbeslutninger vedtages, saa snart Raadet har vedtaget tidligere omtalte aendring af Momsudvalgets status (KOM(97) 325).

2.4. Regler for levering af goder

I henhold til den nuvaerende ordning er stedet for levering af goder fastlagt som det sted, hvor goderne anses for at befinde sig, naar de bliver leveret. Dette princip forbliver uaendret, men nogle af de regler, som har vist sig ikke at vaere ordentligt tilpasset til handel inden for Faellesskabet, boer tages op til revurdering. Af dem kan naevnes:

Leveringer, hvor leverandoeren paatager sig montering og installation hos kunden: virksomhederne maa lide under overfloedige problemer paa grund af, at der baade findes regler for levering/erhvervelse inden for Faellesskabet og regler for beskat ning paa bestemmelsesstedet af levering af goder, hvor leverandoeren paatager sig installation og montering i kundens lokaler. Gaeldende bestemmelser kan udmaer ket aendres, saaledes at man faar én enkelt ordning.

Salg af goder gennem forsyningsnet: den stigende liberalisering af vand-, gas- og elektricitetsforsyningen kan foere til, at gaeldende regler maa tages op igen for at undersoege, om de imoedekommer kravet om en korrekt og enkel beskatning af salget heraf. Konkurrencen mellem producenter fra de forskellige medlemsstater vil vokse til fordel for forbrugerne, som vil kunne henvende sig til de mest konkurrencedygtige operatoerer. I den forbindelse boer der skabes sikkerhed for en sund konkurrence.

Fjernsalg: alle de informationer, som Kommissionen har modtaget om medlems staternes kontrol og anvendelse af denne saerordning, som er fastsat i over gangs ordningen, viser, at dette system ikke er i stand til at sikre beskatning i henhold til destinationsprincippet, hvis operatoeren ikke paa eget initiativ overholder sine ind be ret nings- og betalingsforpligtelser i bestemmelsesmedlemsstaten, hvor afgif ten skal betales. Set i betragtning heraf kunne der traeffes bestemmelse om at aendre afgifts taersklerne for derved at sikre, at saerordningen kun anvendes, hvis der i bestemmelsesmedlemsstaten virkelig er en aktivitet af betydeligt omfang. I forbin delse med en saadan aendring af taersklerne kunne det ogsaa vedtages, at de beroerte medlemsstater automatisk skulle udveksle oplysninger, naar saerordningen faktisk finder anvendelse. Nogle af medlemsstaterne har allerede indset, at det er noedven digt at udveksle oplysninger meget hyppigere, og de har indgaaet bilaterale aftaler med henblik herpaa. Denne udmaerkede administrative praksis vil kunne udvides til at gaelde hele Faellesskabet.

2.5. Styrkelse af det administrative samarbejde

Baade Kommissionen (gennem aktiviteter i Det Staaende Udvalg for Administrativt Samarbejde - SCAC) og Raadet (via ad hoc-arbejdsgruppen "Skattesvig") tager sig af det stadig mere omfattende problem med svindel, og navnlig graenseoverskridende svindel. En af de vaesentligste aarsager til den stigende svindel inden for den nuvae rende momsordning er, at varerne netop cirkulerer fritaget for moms. Af de rappor ter, som Kommissionen har forelagt i medfoer af artikel 14 i forordning nr. 218/92 og artikel 12 i forordning nr. 1553/89, fremgaar det klart, at den maade, hvorpaa med lemsstaterne foretager kontrol, og administrativt samarbejde, langt fra er tilstraekkelig til at loese dette problem. Hvis den nuvaerende ordning skal opretholdes, maa den derfor ledsages af en vilje til effektivt at styrke kontrollen og det administrative samarbejde. Derfor har Kommissionen konkluderet, at de nuvaerende juridiske instru menter i Faellesskabet om administrativt samarbejde og gensidig bistand maa styrkes. Ud over de aendringer, der er planlagt for 2000, vil Kommissionen fortsaette med at undersoege andre loesningsmuligheder.

2.6. Sammenhaeng mellem told/afgift

Paa et moede, der blev afholdt den 16. december 1998 for generaldirektoererne for told og indirekte beskatning, blev det besluttet at uddybe de faelles overvejelser med henblik paa at styrke sammenhaengen mellem told- og afgiftspolitik.

I den anledning blev der nedsat en faelles ad hoc-gruppe for told og afgifter. Den fik til opgave dels at undersoege sammenhaengen mellem politik og lovgivning paa toldomraadet og omraadet for indirekte beskatning med henblik paa at identificere funktions svigt, som kan give vanskeligheder for operatoererne, og risikoen for svindel, og dels at fremsaette forslag til, hvordan det konstaterede funktionssvigt kan afhjaelpes og svindelen bekaempes.

Det er meningen, at ad hoc-gruppen skal fremlaegge sin endelige rapport for generaldirektoererne for told og indirekte skat midt i 2000. Denne rapport vil give mulighed for at evaluere behovet for et initiativ paa faellesskabsplan og arten heraf. Paa grundlag af konklusionerne i rapporten vil der kunne fremsaettes passende forslag.

2.7. Generel undersoegelse af beskatningsstedet for tjenesteydelser (artikel 9)

Det er meningen, at der i loebet af 2000 skal fremsaettes et forslag til direktiv om aendring af reglerne for elektronisk handel og for radio- og tv-spredning. Det vil blive den sidste punktuelle aendring af artikel 9, inden der skal ske en mere dybtgaaende gennem gang af reglerne for lokaliseringen af tjenesteydelser, saaledes som disse er fastsat i denne bestemmelse. Denne procedure skal dog ikke saettes i gang med det samme, men den kan vaere en opfoelgning paa de aendringer, der er og vil blive foretaget for saa vidt angaar de to specifikke omraader, hvor hurtig handling har vaeret paakraevet.

Der er en vis tendens til at anbefale en udvidelse af anvendelsesomraadet for den regel, hvorefter beskatning skal finde sted dér, hvor kunden befinder sig ("reverse charge"-ordning, hvor aftageren udpeges som betalingspligtig), ja endog at goere den til hovedreglen for beskatning af tjenesteydelser. Kommissionen er dog af den opfattel se, at man maa vaere meget forsigtig, inden man bevaeger sig i den retning, idet det er et af grundprincipperne for momsen, der herved angribes, dvs. princippet om beta ling i flere led. Inden noget saadant sker, vil det vaere oenskeligt hurtigt at faa vedtaget forslaget om ordningen for fradrag af mervaerdiafgift, og om at erstatte den tilbage beta lingsprocedure, der blev indfoert med 8. direktiv, med en egentlig graenseover skri dende fradragsret (KOM (98) 377), og at undersoege, hvilken positiv indvirkning dette vil faa med hensyn til at loese nogle af de nuvaerende vanskeligheder (blandt andet funktionssvigt konstateret inden for leasing af transportmidler).

2.8. Rationalisering af undtagelser, der er indroemmet paa grundlag af artikel 27

Behovet for at traeffe foranstaltninger, der kan forenkle afgiftsopkraevningen eller forhindre visse former for svig eller unddragelse, har foert til, at medlemsstaterne har bedt Raadet om tilladelse til at indfoere saerlige foranstaltninger, der fraviger bestem melserne i sjette momsdirektiv. De mange forskelligartede undtagelser skaber imid lertid et vis kaos, og det kan vaere en fordel eller endog noedvendigt at foretage en vis rationalisering, som f.eks. at lade visse undtagelser, som maatte vise sig at vaere specielt effektive, gaelde for alle medlemstater.

2.9. Rationalisering af diverse valgmuligheder og undtagelser

Operatoererne goer ofte opmaerksom paa, hvilke vanskeligheder de stoeder paa som foelge af den forskellige behandling, de konstaterer i de forskellige medlemsstater.

Det er en kendsgerning, at sjette momsdirektiv stadig er karakteriseret ved opret holdelse af mange valgmuligheder og undtagelser, som meget ofte har vaeret den pris, der maatte betales for at opnaa enstemmig vedtagelse af direktiverne paa moms omraadet. Selv overgangsordninger, som oprindeligt var tiltaenkt for en meget kort periode, har vist sig umulige at ophaeve, fordi det ikke har vaeret muligt at opnaa enstemmighed i Raadet om at ophaeve dem. Nogle af dem er imidlertid af en saadan art, at de kan skabe egentlige hindringer for det indre markeds funktion, og det burde vaere muligt at kunne ophaeve dem for at sikre en mere ensartet anvendelse af momsen. Andre giver problemer i forhold til tredjelande. Derfor kan der for eksem pel blive tale om at revurdere 13. direktiv for at forbedre situationen for opera toerer fra tredjelande, som har maattet baere omkostningen ved moms i Faellesskabet, selvom de ikke udoevede en oekonomisk aktivitet her.

2.10. Rationalisering af momssatserne

En gennemgang og rationalisering af regler og undtagelser, der finder anvendelse ved fastsaettelse af de reducerede momssatser, burde finde sted paa mellemlang sigt. Det er klart, at med de erfaringer, der goeres med direktiv 1999/85/EF (arbejds kraft intensive tjenesteydelser), kan det blive noedvendigt med en dybtgaaende gennemgang af de nuvaerende bestemmelser. Ogsaa her boer det vaere muligt at ophaeve de for skellige saerlige og midlertidige undtagelser. Der vil blive lagt ganske saerlig vaegt paa spoergsmaalet om, hvilke satser der skal gaelde for virtuelle produkter i forhold til traditionelle produkter, og ligeledes paa spoergsmaalet om anvendelse af reducerede momssatser i forbindelse med de forskellige faellesskabspolitikker (for eksempel med henblik paa at beskytte miljoeet, oege beskaeftigelsen ...)

2.11. Ordning for smaa og mellemstore virksomheder (SMV)

De saerordninger, der gaelder for SMV, heriblandt de fritagelsesordninger varierer meget fra den ene medlemsstat til den anden, naevnes ogsaa ofte som et omraade, der fortjener en grundig undersoegelse. Der vil i oevrigt om kort tid blive afholdt et FISCALIS-seminar, hvor spoergsmaal vedroerende fastlaeggelse af disse ordninger, deres maal og kontrollen heraf vil blive taget op (Faro, PORTUGAL, den 9.-10. oktober 2000). Med dette seminar vil man kunne faa et mere klart billede af situationen, som den er nu i de forskellige medlemsstater, og finde en maade hvorpaa momsmaessige situation for SMV i Den Europaeiske Union kan forbedres. Ud fra de resultater, der opnaas, vil der kunne fremsaettes passende forslag.