Rådets udtalelse

af 12. marts 2001

om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2001-2005

(2001/C 109/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker(1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den 12. marts 2001 gennemgik Rådet Belgiens opdaterede stabilitetsprogram fra 2000, der dækker perioden 2001-2005.

I de sidste to år har den reale BNP-vækst været stærkere end forventet ifølge det opdaterede stabilitetsprogram fra 1999, idet væksten blev på 2,7 % i 1999 og 3,8 % i 2000. Som følge heraf udgjorde det offentlige underskud 0,7 % af BNP i 1999, og de offentlige finanser udviste balance i 2000 ifølge de seneste skøn. Den offentlige gæld i forhold til BNP blev reduceret med 5,5 procentpoint til 110,6 % af BNP i 2000. Rådet noterer sig, at disse resultater er i overensstemmelse med dets udtalelse om 1999-programopdateringen og med de overordnede økonomiske retningslinjer.

Det i 2000 opdaterede stabilitetsprogram er baseret på et makroøkonomisk scenario, hvor den reale BNP-vækst antages at ligge på trenden, anslået til 2,5 % i perioden fra 2001 til 2005; denne forsigtige tilgang er forståelig, men Rådet noterer sig, at visse prognoser, i det mindste for 2001 og 2002, i øjeblikket er højere. Det opdaterede stabilitetsprogram opererer med et offentligt overskud på 0,2 % af BNP i 2001 stigende til 0,7 % af BNP i 2005, mens den offentlige gældskvote er beregnet til at falde med 22 procentpoint af BNP til 88 % af BNP i 2005.

Rådet noterer sig, at fremskrivningerne for den offentlige balance i det opdaterede program anses for at være mål, der skulle blive opfyldt selv i det tilfælde, at den økonomiske aktivitet bliver usikker. Rådet anbefaler den budgetpolitiske konsolideringsstrategi, der først og fremmest er baseret på realiseringen af store primære offentlige overskud, der udgør mere end 6 % af BNP pr. år; denne strategi, der allerede har været implementeret med succes i de seneste år, er særlig hensigtsmæssig for Belgien, hvor den offentlige gæld fortsat er meget stor. Rådet noterer sig, at en nedsættelse af den store offentlige gæld fortsat har høj prioritet. Med henblik på at opnå store primære overskud noterer Rådet sig, at det ifølge det opdaterede program antages, at det loft på 1,5 %, der er lagt over stigningen i de reale primære udgifter i Enhed I (forbundsregeringen og socialsikringen) vil medføre kontrol med udgifterne. Rådet noterer sig også, at budgetråderummet, der anslås til 1,3 % af BNP i 2005, i denne sammenhæng forventes at kunne finansiere skattelettelser og udvalgte udgiftsforanstaltninger.

Rådet erkender, at der i Belgien efter en lang periode, hvor det har været nødvendigt med budgetmæssige begrænsninger, bør tages hensyn til en række politikområder, f.eks. skattelettelser, specielt på arbejdskraft, og en aktiv beskæftigelsespolitik; Rådet finder imidlertid, at kontrollen med de offentlige udgifter fortsat skal have den højeste prioritet, og tilskynder den belgiske regering til allerede i 2001 at overholde det loft på 1,5 %, der er lagt over de primære udgifter i reale termer. Anvendelsen af det budgetmæssige råderum bør nøje overvåges, således at udviklingen forløber i overensstemmelse med denne begrænsning. På baggrund af niveauet for den offentlige gældsætning og i betragtning af de budgetmæssige udfordringer på lang sigt anbefaler Rådet endvidere, at alle ekstra indtægter, der kan opstå som følge af en stærkere real BNP-vækst end forventet, anvendes til at nedbringe gælden.

Rådet tilslutter sig de strukturreformer, der er beskrevet i det opdaterede stabilitetsprogram, specielt reformerne med henblik på at øge erhvervsfrekvensen, og de økonomisk-politiske foranstaltninger, der sigter på at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Rådet hilser den nye aftale velkommen, der blev indgået i december 2000 mellem forbundsregeringen, fællesskaberne og regionerne i Belgien, og som sigter på at sikre budgettilpasning og holdbare offentlige finanser på mellemlang sigt på de forskellige regeringsniveauer.

Rådet beklager, at der i stabilitetsprogrammet ikke blev givet oplysninger om planlagte totale udgifts- og indtægtskvoter og specifikke kategorier af offentlige udgifter som f.eks. udgifter til pensioner og sundhed og offentlige investeringsudgifter. Rådet anbefaler mere detaljerede fremskrivninger i de fremtidige stabilitetsprogrammer, således at der kan foretages en fuldstændig velfunderet vurdering.

Rådet finder, at budgetresultaterne i Belgien allerede i 2000 er i overensstemmelse med kravet i stabilitets- og vækstpagten og vil forblive sådan i den periode, der dækkes af det i 2000 opdaterede program.

(1) EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.