Bestråling af fødevarer er behandling af fødevarer ved en bestemt form for strålingsenergi, der er kendt som ioniserende stråling. Strålingsenergi har forskellige bølgelængder og grader af effekt og forsvinder, når energikilden fjernes. Bestråling anvendes til sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige formål for at dræbe bakterier (såsom Salmonella, Campylobacter og E. coli), der kan forårsage fødevareforgiftning, og til at eliminere skadegørere på planter eller planteprodukter som f.eks. insekter og andre skadedyr. Den anvendes også til at forsinke modning af frugter, til at forhindre grøntsager (såsom løg og kartofler) i at spire og i sidste ende til at forlænge fødevarers holdbarhed. Bestråling af fødevarer kan ikke erstatte korrekt håndtering af fødevarer. Bestrålede fødevarer kræver stadig passende køling og skal koges/steges forud for indtagelse, når det er nødvendigt.

– Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/3/EF (gennemførelsesdirektiv) af 22. februar 1999 om opstilling af en fællesskabsliste over fødevarer og fødevareingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling. Listen omfatter i øjeblikket én fødevarekategori: tørrede aromatiske urter, krydderier og krydderurter. Kommissionen offentliggør i Den Europæiske Unions Tidende listen over nationale godkendelser af fødevarer og fødevareingredienser, som det er tilladt at behandle med ioniserende stråling.

Fødevarer og fødevareingredienser må kun bestråles på godkendte bestrålingsanlæg. For anlæg i EU gives godkendelsen af medlemsstaternes kompetente myndigheder. Medlemsstaterne skal i henhold til artikel 7, stk. 3, i direktiv 1999/2/EF meddele Kommissionen listen over deres godkendte bestrålingsanlæg.

Listen over godkendte bestrålingsanlæg i medlemsstaterne offentliggøres af Kommissionen i Den Europæiske Unions Tidende.

I henhold til artikel 6 i direktiv 1999/2/EF skal bestrålede fødevarer eller bestrålede fødevareingredienser, der indgår i en sammensat fødevare, mærkes med betegnelsen "bestrålet" eller "strålekonserveret" eller "behandlet med ioniserende stråling" eller "konserveret med ioniserende stråling".

For at håndhæve den korrekte mærkning eller påvise produkter, der ikke er tilladt, har Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) udarbejdet en række analysemetoder efter at have fået mandat hertil af Kommissionen.

2GODKENDTE BESTRÅLINGSANLÆG

Ved udgangen af rapporteringsperioden (31. december 2019) var der 24 godkendte bestrålingsanlæg i EU i 14 medlemsstater: Frankrig (5), Tyskland (4), Bulgarien (2), Nederlandene (2), Spanien (2), Belgien (1), Tjekkiet (1), Kroatien (1), Estland (1), Italien (1), Ungarn (1), Polen (1), Rumænien (1) og Det Forenede Kongerige (1).

Af de 14 medlemsstater, hvor der ligger bestrålingsanlæg, blev der i fire medlemsstater ikke foretaget bestråling af nogen fødevarer i perioden 2018-2019. Bulgarien, Italien, Rumænien og Det Forenede Kongerige.

3RESULTATERNE AF KONTROL UDFØRT PÅ BESTRÅLINGSANLÆG I 2018-2019

I alt blev 7 832 ton produkter behandlet med ioniserende stråling i EU-medlemsstaterne i årene 2018 og 2019. Behandlingen blev primært foretaget i Belgien, som behandlede 81,4 % af de bestrålede fødevarer i EU.

De tre vigtigste varer, der bestråles i EU, er frølår (65,1 %), fjerkræ (20,6 %) og tørrede aromatiske urter, krydderier og krydderurter (14,0 %). Figur 1 viser fordelingen af produkter, der blev bestrålet på godkendte anlæg i EU-medlemsstaterne i 2018 og 2019.

Mængden af fødevarer (i ton), der er behandlet med ioniserende stråling i EU, er faldet siden 2010 som vist i figur 2.

4RESULTATER AF KONTROL I MARKEDSFØRINGSLEDDET

I perioden 2018-2019 blev 9 808 prøver analyseret af 25 medlemsstater, dvs. samlet 12,1 % mindre i gennemsnit end i 2016-2017. Oplysningerne for hver medlemsstat findes i bilag II og er sammenfattet i figur 3.