KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 17.12.1998 
KOM(1998) 700 endelig udg. 
PERIODISK RAPPORT 
FRA KOMMISSIONEN 
OM 
UNGARNS 
FREMSKRIDT MOD TILTRÆDELSE KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 17.12.1998 
KOM(1998) 700 endelig udg. 
PERIODISK RAPPORT 
FRA KOMMISSIONEN 
OM 
UNGARNS 
FREMSKRIDT MOD TILTRÆDELSE 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
A. INDLEDNING 
a) Forord 
Baggrunden for Periodiske Rapporterne 
b) Forbindelser mellem Den Europæiske Union og Ungarn 
Den styrkede førtiltrædelsesstrategi 
Udviklingen i de bilaterale forbindelser 
B. KRITERIER FOR MEDLEMSKAB 
1. Politiske kriterier 
1.1 Demokrati og retsstatsforhold 
Parlamentet 
Den udøvende magt 
Den dømmende magt 
Foranstaltninger til bekæmpelse af korruption 
1.2 Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal 
Borgerlige og politiske rettigheder 
Økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder 
Mindretals rettigheder og beskyttelse af mindretal 
1.3 Generel evaluering 
2. Økonomiske kriterier 
2.1 Indledning 
2.2 Økonomisk udvikling siden offentliggørelsen af Kommissionens udtalelse 
Makroøkonomisk udvikling 
Strukturreformer 
2.3 Vurdering på grundlag af Kobenhavnskriterierne 
En fungerende markedsøkonomi 
Evnen til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen 
2.4 Generel evaluering 
3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab 
3.1 Det indre marked uden grænser 
Generel ramme 
De fire friheder 
Konkurrence 
3.2 Innovation 
Informationssamfundet 
Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender 
Forskning og teknologisk udvikling 
Telekommunikation 
Den audiovisuelle sektor 
3.3 Økonomiske og fiskale anliggender 
Den Økonomiske og Monetære Union 
-2-
Beskatning 
Statistik 
3.4 Sektorpolitik 
Industri 
Landbrug 
Fiskeri 
Energi 
Transport 
Små og mellemstore virksomheder 
3.5 Økonomisk og social samhørighed 
Beskæftigelse og sociale anliggender 
Regionalpolitik og samhørighed 
3.6 Livskvalitet og miljø 
Miljø 
Forbrugerbeskyttelse 
3.7 Retlige og indre anliggender 
3.3 Eksterne politikker 
Handel og internationale økonomiske forbindelser 
Udvikling 
Told 
Fælles udenrigs-og sikkerhedspolitik 
3.9 Finansielle spørgsmål 
Finanskontrol 
3.10 Generel evaluering 
4. Administrativ evne til at anvende fællesskabets regelværk 
C. KONKLUSION 
D. Tiltrædelsespartnerskabet og det nationale program for 
overtagelse af Fællesskabets regelværk: samlet vurdering af 
gennemførelsen 
1. Tiltrædelsespartnerskab 
2. Det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk 
Bilag 
Statistiske data 
-3-
A. INDLEDNING 
a) Forord 
I Agenda 2000 erklærede Kommissionen, at den regelmæssigt ville rapportere til Det 
Europæiske Råd om de fremskridt, der gøres af hvert enkelt ansøgerland i Central- og 
Østeuropa, med hensyn til forberedelse af medlemskabet, og at den vil forelægge den 
første rapport allerede ved udgangen af 1998. Det Europæiske Råd i Luxembourg 
besluttede følgende: 
"Kommissionen udarbejder regelmæssigt, og første gang allerede ved udgangen af 1998, 
rapporter til Rådet, eventuelt ledsaget af henstillinger med henblik på indledning af 
bilaterale mellemstatslige konferencer, for hvert enkelt ansøgerland i Central- og 
Østeuropa om undersøgelsen af de fremskridt, der gøres i de enkelte lande med henblik 
på tiltrædelse, under hensyn til Københavnskriterierne og særlig til, hvor hurtigt 
overtagelsen af gældende EU-ret foregår. Inden for rammerne af organerne under 
Europaaftalerne gøres der, forud for udarbejdelsen af disse rapporter, sammen med de 
enkelte ansøgerlande status over gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskaberne og over, 
hvor stor en del af gældende EU-ret der er blevet overtaget. Kommissionens rapporter 
skal tjene som grundlag, når Rådet skal træffe de nødvendige beslutninger om 
tiltrædelsesforhandlingernes forløb eller om, hvorvidt de skal udvides til at omfatte andre 
ansøgere. I den forbindelse vil Kommissionen fortsat følge den metode, der er fastlagt i 
Agenda 2000, når den vurderer ansøgerlandenes evne til at opfylde de økonomiske 
kriterier og påtage sig de forpligtelser, der følger af tiltrædelsen. 
Vurderingen af de fremskridt, ansøgerlandene har gjort, bør ske på en dynamisk måde 
ved, at Kommissionen regelmæssigt forelægger Rådet rapporter." 
Det Europæiske Råd i Cardiff støttede disse konklusioner og fastslog: "Det er EU's mål 
først og fremmest at opretholde udvidelsesprocessen for de lande, der er omfattet af 
konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Luxembourg, idet de som led i denne proces 
aktivt kan fastholde deres ansøgning og gøre fremskridt med hensyn til at påtage sig 
medlemskabsforpligtelserne, herunder opfylde Københavnskriterierne. Hvert ansøgerland 
vil blive vurderet efter de samme kriterier, og dets optagelsesproces vil skride frem i sit 
eget tempo afhængigt af graden af parathed. Meget vil afhænge af den indsats, som 
ansøgerlandene selv gør for at opfylde kriterierne. Alle vil nyde godt af en styrket dialog 
med EU, herunder politisk dialog og individuelt tilpassede strategier til at bistå dem med 
at forberede sig på tiltrædelsen." 
Som det er vedtaget i retningslinjerne i konklusionerne fra de to Råd, følger 
situationsrapporten om Ungarn den samme opbygning som i udtalelsen. Der gives 
- en redegørelse for forbindelserne mellem Ungarn og Unionen, særlig inden for 
rammerne af associeringsaftalen 
- en analyse af situationen med hensyn til de af Det Europæiske Råd fastlagte politiske 
betingelser (demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder, beskyttelse af mindretal) 
-4-
- en vurdering af Ungarns situation og udsigter med hensyn til de af Det Europæiske Råd 
nævnte økonomiske betingelser (en fungerende markedsøkonomi, evne til at klare 
konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen) 
-en behandling af spørgsmålet om Ungarns evne til at påtage sig forpligtelserne ved et 
medlemskab, dvs. Unionens regelværk, som det kommer til udtryk i traktaten, den afledte 
ret og Unionens politikker. 
Den omhandler også retsvæsenets og administrationens kapacitet, sådan som der blev 
fremsat ønske om af Det Europæiske Råd i Madrid, som understregede, at det var 
nødvendigt for ansøgerlandene at tilpasse deres administrationsstrukturer, således at der 
kunne sikres en harmonisk implementering af Fællesskabets politikker efter 
medlemskabet. 
Med denne fremgangsmåde sikres det, at alle ansøgerlandene behandles på lige fod. I 
rapporten tages der hensyn til, hvilke fremskridt der er gjort siden udtalelsen. Rapporten 
ser på, om de påtænkte reformer, der omtales i udtalelsen, er blevet gennemført, og 
gennemgår nye initiativer, blandt andet dem, der direkte har tilknytning til prioriteterne i 
tiltrædelsespartnerskabet. Rapporten indeholder et særskilt afsnit, hvori det undersøges, i 
hvor høj grad Ungarn har arbejdet med de kortsigtede prioriteter, der er fastlagt i 
tiltrædelsespartnerskabet. 
I vurderingen af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at opfylde de politiske 
betingelser og Unionens regelværk, er der fokuseret på, hvad der er sket siden udtalelsen, 
mens den økonomiske vurdering er baseret på en mere langsigtet evaluering af Ungarns 
økonomiske udvikling. Vurderingen af de fremskridt, der er gjort med hensyn til 
overtagelse af regelværket, er foretaget på grundlag af vedtaget lovgivning og ikke 
lovgivning, som befinder sig på forberedelsesstadiet eller er til behandling i parlamentet. 
Kun på denne måde var det muligt objektivt at kunne måle og sammenligne konkrete 
fremskridt i forberedelsen af tiltrædelsen. 
Rapporten trækker på en lang række informationskilder. Ansøgerlandene blev bedt om at 
give oplysninger om, hvilke fremskridt der var gjort med hensyn til forberedelse af 
medlemskabet siden offentliggørelsen af udtalelserne. Andre informationskilder var de 
redegørelser, landene forelagde på møder i Europaaftalens regi, deres nationale 
programmer for overtagelse af Fællesskabets regelværk og den analytiske gennemgang af 
regelværket. Rådets drøftelser om udtalelsen og betænkninger og beslutninger fra 
Europa-Parlamentet vedrørende Kommissionens udtalelser1 og især betænkningen om 
Ungarns ansøgning om medlemskab af EU udarbejdet af O. von Habsburg blev taget med 
i betragtning ved udarbejdelsen af rapporterne. Under udarbejdelsen af de regelmæssige 
rapporter støttede Kommissionen sig også til vurderinger fra medlemsstaterne især med 
hensyn til de politiske kriterier for medlemskab samt arbejdet i forskellige internationale 
organisationer, navnlig bidrag fra Europarådet, OSCE og internationale 
finansieringsinstitutioner samt fra ikke-statslige organisationer. 
Europa-Parlamentet Dok. 224.339 'Betænkning om Kommissionens meddelelse om Agenda 
2000' (Ordførere: A. Oostlander og E. Baron Crespo; assisterende ordførere: M. Aelvoet, J. 
Donner, O. Von Habsburg, E. Caccavale, F. Kristoffersen, M. Hoff, C. Carnero Gonzales, P. 
Bernard-Raymond, R. Speciale, J. Wiersma, J.W. Bertens) 
-5-
b) Forbindelser mellem Den Europæiske Union og Ungarn 
Den styrkede førtiltrædelsesstrategi 
Den 30. marts 1998 blev tiltrædelsesprocessen formelt igangsat på et møde for 
udenrigsministrene fra de 15 EU-medlemsstater, de ti central- og østeuropæiske 
ansøgerlande og Cypern. Forud for mødet var de landespecifikke 
tiltrædelsespartnerskaber, som skulle støtte ansøgerlandene i deres forberedelser til 
medlemskabet, blevet vedtaget. Prioriteterne for det kommende arbejde og den hertil 
tilgængelige finansielle bistand fra EU fremgår af disse dokumenter. I marts forelagde 
Ungarn den første version af sit nationale program for overtagelse af Fællesskabets 
regelværk, hvori der gøres nærmere rede for, hvilke aktioner der er nødvendige for at nå 
målene i tiltrædelsespartnerskabet. Efter åbningen af regeringskonferencen forelagde 
Ungarn hovedpunkterne i sin integrationsstrategi på åbningsmødet for 
tiltrædelsesforhandlingerne mellem EU og Ungarn i Bruxelles den 31. marts. En 
analytisk gennemgang af Fællesskabets regelværk ("screeningen") blev indledt den 3. 
april. Førtiltrædelseshjælpen vil blive øget betydeligt. Ved siden af Phare-programmet vil 
der fra år 2000 blive ydet hjælp til landbrug og et strukturinstrument, som vil prioritere 
foranstaltninger svarende til dem, der omfattes af Samhørighedsfonden inden for miljø og 
transport. Phare-programmet vil koncentrere sig om institutionsopbygning og investering 
i andre områder. 
Udviklingen i de bilaterale forbindelser 
Ungarn er fortsat med at implementere Europaaftalen korrekt og har bidraget til, at de 
forskellige fælles institutioner har kunnet fungere gnidningsløst. 
Associeringsrådet vil afholde møde i november 1998. Associeringsudvalget holdt møde i 
januar 1998. Underudvalgene fungerer fortsat som forum for drøftelser af teknisk art. 
Efter offentliggørelsen af udtalelsen har det blandede parlamentariske udvalg bestående 
af repræsentanter fra det ungarske parlament og Europa-Parlamentet holdt møde tre 
gange, i september 1997 og i februar og september 1998. Der blev afholdt et møde i 
december 1997 i det blandede rådgivende udvalg bestående af repræsentanter fra EU's 
Økonomiske og Sociale Udvalg og de relevante ungarske organer. 
Ungarns handel med EU fortsatte med at vokse og udgør en stigende andel af den 
samlede handel. I de første fem måneder af 1998 udgjorde Ungarns eksport til EU 71% af 
den samlede eksport. Importen fra EU steg til 73,6%, fra 62,4% for hele 1997. 
Der er blevet undertegnet en tilpasningsprotokol til Europaaftalen, der blandt andet 
dækker ikke-forarbejdede og forarbejdede landbrugsprodukter, for at tage hensyn til 
resultaterne af Uruguay-runden og Finlands, Sveriges og Østrigs tiltrædelse af EU. 
Mange handelsproblemer er blevet løst (om ophævelse af den tidligere importkontrol af 
keramiske fliser, afvikling. af importafgiften). Blandt de senest opdukkede 
handelsproblemer inden for landbrugssektoren er der toldindrømmelser for Israel 
gældende for afskårne blomster, som er mere gunstige end toldindrømmelserne for EU, 
tolddiskrimination for spiritus og ikke-anvendelse af princippet om gensidig 
anerkendelse af en energidrik. 
I de nuværende drøftelser forsøger man at fremskynde tilnærmelsesprocessen og skabe 
større fremskridt på områder som ophavsretbeskyttelse og statsstøtte. På områder som 
industristandarder og overensstemmelsesvurdering er der indledt forhandlinger om 
indgåelse af en protokol om europæisk overensstemmelsesvurdering med det fonnål at 
fremskynde tilpasningen til Fællesskabets regelværk af den ungarske horisontale og 
tekniske lovgivning på dette område. 
Der blev rejst indsigelse mod Europaaftalen over for forfatningsdomstolen vedrørende 
spørgsmålet om, hvorvidt artikel 62, stk. 2, om konkurrenceregler var i strid med 
forfatningen. Domstolen stillede ikke spørgsmål ved, om Europaaftalen var 
forfatningsstridig eller ej, men understregede, at det var nødvendigt at ændre den 
ungarske lov, hvori de af associeringsrådet vedtagne gennemførelsesregler om 
konkurrence var omsat. 
Phare-programmet for 1998 omfatter en national tildeling (77 mio. ECU), der er baseret 
på prioriteterne i tiltrædelsespartnerskabet, og som skal anvendes til støtte til navnlig 
retlige og indre anliggender, landbrug, miljø, regionalpolitik samt deltagelse i 
fællesskabsprogrammer og Tempus. Der er desuden bevilget 10 mio. ECU til et 
grænseoverskridende samarbejdsprogram. 
Ungarn deltager også i og modtager støtte fra flerlandeprogrammer og horisontale 
programmer, der finansieres af Phare, vedrørende f.eks. told, miljø, små og mellemstore 
virksomheder, statistikker, reform af offentlig forvaltning og TAIEX. 
Kommissionen er stadig kritisk over for Ungarns resultater med hensyn til 
implementering af Phare-programmet, som skyldes den lave absorptions- og 
forvaltningskapacitet. 
B. KRITERIER FOR MEDLEMSKAB 
1. Politiske kriterier 
Indledning 
I sin udtalelse fra 1997 om Ungarns ansøgning om medlemskab af EU drog 
Kommissionen følgende konklusion: 
"Ungarn udviser de kendetegn, der er typiske for et demokrati med institutionel stabilitet, 
som garanterer retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af 
mindretal." 
Endvidere blev "yderligere bestræbelser for at forbedre situationen for sigøjnerne" nævnt 
som et prioriteret område på mellemlang sigt i Tiltrædelsespartnerskabet med Ungarn om 
partnerskab. 
Den seneste udvikling 
Efter valget i maj 1998 blev koalitionsregeringen mellem socialister og frie demokrater 
erstattet med en koalitionsregering ledet af føderationen af unge demokrater. 
Føderationens koalitionspartnere er småbrugernes parti og demokratisk forum. Dette 
regeringsskifte har ikke ført til større ændringer i regeringens politik i de seneste år over 
for Den Europæiske Union. 
LI Demokrati og retsstatsforhold 
Parlamentet 
Det ungarske parlament fortsætter med at fungere godt. Dets beføjelser respekteres, og 
oppositionen deltager fuldt ud i dets aktiviteter. 
Som bekræftet af OSCE fandt valget sted under frie og retfærdige omstændigheder. 
Valget blev afholdt efter det let ændrede valgsystem, som nationalforsamlingen vedtog i 
oktober 1997. De vigtigste ændringer angår tidsplanen for valg, reglerne for optagelse i 
parlamentet og tilrettelæggelse af valgkampagner. 
Det er beklageligt, at lovudkastet om mindretals repræsentation i parlamentet, som stadig 
var til behandling, da udtalelsen forelå, endnu ikke er blevet vedtaget. 
Den udøvende magt 
De statslige institutioner fungerer fortsat godt. Der er taget vigtige skridt til at 
modernisere den offentlige forvaltning: 
-8-
• En ny lov om regeringsmedlemmers og statssekretærers retsstilling og ansvar vil gøre 
sagsbehandlingen i den ungarske forvaltning mere gennemsigtig. Loven fastlægger 
meget klare definitioner og regler for de udøvende myndigheders retlige ansvar. 
• En ny lov om etiske regler i offentlige tjenester fastslår, at private forretninger er 
uforenelige med offentlige tjenester, og bidrager således til en mere effektiv 
bekæmpelse af korruption. 
Tjenestemænds lønninger er stadig lave i forhold til lønniveauet i den private sektor, og 
regeringen har fortsat sine bestræbelser for at forbedre situationen ved at forhøje 
lønningerne i de sidste tolv måneder. 
Den dømmende magt 
For at afhjælpe et svagt punkt, der nævnes i udtalelsen, har parlamentet udnævnt to nye 
dommere til forfatningsdomstolen, således at den nu har de normale 11 medlemmer. Det 
har således opfyldt sin forfatningsmæssige forpligtelse til at sikre, at andre demokratiske 
institutioner fungerer gnidningsløst. 
De ungarske myndigheder har taget flere skridt til at afhjælpe svage punkter i forbindelse 
med den dømmende magt. En omfattende retsreformpakke har til formål at fremskynde 
retsprocedurerne og styrke retssystemet, således at det bedre kan bekæmpe korruption og 
organiseret kriminalitet. 
Denne nye lovgivning befæster adskillelsen mellem den dømmende og den udøvende magt. 
Oprettelsen af et nationalt retsråd med 15 medlemmer vil flytte kontrollen med domstolene 
til den dømmende magt, selv om den udøvende magt stadig vil være repræsenteret ved 
justitsministeren. Desuden skal der indføjes et fjerde retsniveau med et system af 
"overdomstole" mellem de regionale domstole og højesteret, som skal behandle appelsager 
vedrørende afgørelser truffet af lokale eller regionale domstole. Tre af de nye overdomstole 
er planlagt til at fungere fra januar 1999 og yderligere to fra år 2003. Den nye lovgivning 
fastlægger ligeledes dommernes rettigheder og pligter, principperne for deres lønninger på 
et nyt grundlag og udvider praktikantperioden fra to til tre år. Lovgivningen reducerer også 
det antal af sager, som kan indbringes for højesteret, idet de i nogle tilfælde flyttes fra den 
lokale domstol til landsretten. 
Antallet af dommere er steget betydeligt siden 1997 og er nu oppe på 2 449, heri medregnet 
de 110 højesteretsdommere. Antallet forventes at stige gradvis på kort og mellemlang sigt 
på grund af retsreformen. 
Det er stadig uklart, om reformen vil fremskynde retsprocedurerne og forbedre kvaliteten af 
domsafgørelser. Reformerne berører navnlig ikke domstolenes interne organisation. 
Dommerne råder ikke over det nødvendige administrative eller hjælpende personale og 
heller ikke hensigtsmæssige tekniske faciliteter. 
Foranstaltninger til bekæmpelse af korruption 
-9-
Ungarn er fortsat konfronteret med korruptionsproblemer. Der er indført skærpede regler 
for økonomisk kriminalitet gennem en ændring af straffeloven. Der er truffet yderligere 
foranstaltninger til forebyggelse af korruption, såsom vedtagelse af adfærdskodekser for 
overordnede tjenestemænd og praktiserende i de liberale erhverv og en lov om udbud i 
forbindelse med offentlige indkøb. 
I 1997-1998 undertegnede Ungarn følgende internationale aftaler om bekæmpelse af 
korruption: 
• OECD-rådets henstilling til medlemslandenes regeringer om korruption i internationale 
forretninger i december 1997 (OECD's anti-korruptionspagt) og 
• konventionen om hæleri og efterforskning samt beslaglæggelse og konfiskation af 
udbytte fra strafbare forhold (Strasbourg-konventionen) i november 1997. 
Der er behov for en yderligere indsats for at bekæmpe korruption inden for politi, 
toldvæsen, lokale myndigheder og nationale reguleringsorganer. Desuden bør samarbejdet 
øges mellem de forskellige anti-korruptionsenheder. 
1.2 Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal 
Ungarn har allerede tiltrådt de fleste vigtigste institutionelle instrumenter på 
menneskerettighedsområdet. I 1997 undertegnede Ungarn den europæiske konvention om 
statsborgerskab og den europæiske overenskomst vedrørende personer, der deltager i 
procedurer ved Menneskerettighedskommissionen og Menneskerettighedsdomstolen. I 
1998 trådte Europarådets konvention om beskyttelse af mindretal i kraft. 
Europarådets socialpagt er imidlertid ikke blevet ratificeret. I januar 1998 forelagde 
regeringen parlamentet 12 ud af pagtens 19 artikler til ratificering. Den nye regering 
støtter en tidlig ratificering af hele pagten og vil derfor forelægge parlamentet hele 
teksten. 
Borgerlige og politiske rettigheder 
De grundlæggende borgerlige og politiske rettigheder respekteres fortsat i Ungarn, og der 
er gjort vigtige fremskridt. Særlig kan nævnes: 
• Ytringsfriheden respekteres fortsat. Den ungarske medielov, der blev vedtaget i 1996, 
har brudt statens monopol på fjernsyn og skabt konkurrence mellem kommercielle 
fjernsynskanaler. I juni 1997 skete der en liberalisering af det elektroniske 
mediemarked med ORTT, hvorved kommercielle fjernsynskanaler fik mulighed for at 
deltage i udbud. To nye kommercielle kanaler giver ny konkurrence på et marked, der 
er domineret af det statsejede fjernsyn, og skaber bedre service i overensstemmelse 
med markedsøkonomiske principper. Konkurrencepresset viser sig også i forbindelse 
med radioen, idet det i november 1997 blev besluttet at åbne dette marked for private. 
Antallet af private radiostationer er dog ikke særlig stort endnu, og den offentlige 
sektor tegner sig stadig for en betydelig del. 
-10-
Der er en ny lov om NGO-virksomhed i Ungarn, som skaber retsgrundlaget for en 
fungerende ikke-statslig sektor. Der er store forhåbninger om, at loven vil bidrage til 
at styrke civilsamfundet i Ungarn ved at udfylde et af de største lovmæssige huller i 
det nye demokrati. EU's initiativ for demokrati og menneskerettigheder støtter aktivt 
NGO'er, der arbejder på dette område i Ungarn. 
Den 1. marts 1998 trådte en ny omfattende lovgivning om asylret i kraft. Ungarn udvider 
nu flygtningestatus til også at gælde for flygtninge fra lande uden for Europa, hvis de er 
udsat for religiøs, etnisk eller politisk forfølgelse i deres hjemland, og Ungarn har 
ophævet den geografiske restriktion, der indførtes i 1989, da landet tiltrådte Genève-
konventionen. Ungarn opfylder således sine internationale forpligtelser i henhold til 
Genève-konventionen og de forventninger, der blev fremsat i udtalelsen. Der er dog 
mindre gennemførelsesproblemer på grund af utilstrækkelige finansielle midler til 
uddannelse af nyt personale, herunder dommere. Flygtningelejren Kistarcsa (det første 
midlertidige opholdssted for asylsøgere) er blevet lukket på grund af dårlige forhold. 
Politiets optræden og situationen i fængslerne vækker stadig bekymring. Det forlyder, 
at politiet misbruger sin magt og mishandler folk (der rapporteres fra flere og flere 
kilder om mishandling af mindreårige, udlændinge og sigøjnere). Forholdene i 
politiets detentioner er forbedret betydeligt, men situationen i mange fængsler giver 
stadig anledning til bekymring. 
Økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder 
Generelt respekteres de økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder i Ungarn. En lov om 
handicappedes rettigheder og muligheder i forbindelse med sundhedspleje, uddannelse, 
beskæftigelse, transport og bopæl blev vedtaget i marts 1998 og træder i kraft den 1. januar 
1999. Loven, der var en af de sidste lovforanstaltninger, som det afgåede parlament vedtog, 
skulle gøre en ende på forskelsbehandling af handicappede og skabe betingelser, så de 
bliver ligeberettigede medlemmer af samfundet. 
Mindretals rettigheder og beskyttelse af mindretal 
Der må fortsat rettes opmærksomhed mod de ungarske myndigheders overholdelse af 
menneskerettighederne i forbindelse med sigøjnerne (Roma). Sigøjnerne bliver ikke altid 
behandlet retfærdigt i forhold til loven. 
Regeringen vedtog et omfattende handlingsprogram for sigøjnerne i juli 1997, det første 
siden systemskiftet. Det skal afhjælpe, at situationen for sigøjnerne er blevet forværret i 
de senere år. Programmet tilstræber løsninger på mellemlang sigt til at forbedre 
sigøjnernes situation, navnlig i forbindelse med uddannelse, beskæftigelse, 
landbrugsaktiviteter, sociale og sundhedsmæssige anliggender samt boligvilkår. 
Forslagene er positive og danner et godt grundlag for en fortsat dialog mellem sigøjnerne, 
regeringen og samfundet, men der er tilsyneladende kun afsat begrænsede midler fra det 
almindelige budget. 
-11-
Uddannelse betragtes som et højt prioriteret område til at forbedre sigøjnernes og andre 
mindretals situation. Ombudsmanden for nationale og etniske mindretal fremførte nogle 
kritiske punkter vedrørende mindretallenes uddannelse. Ombudsmanden undersøgte 
sidste år 352 indsigelser, og de fleste angik sigøjnerne. Det hævdedes, at individuelle 
mindretals rettigheder er blevet overtrådt i 166 tilfælde og de kollektive rettigheder i 74 
tilfælde. En anden rapport fra ombudsmanden vurderer uddannelsessituationen for 
mindretal i Ungarn og nævner, at sigøjnerbørn i modsætning til andre mindretal udsættes 
for diskrimination gennem adskilte klasser og skoler. Selv om loven om offentlig 
undervisning forbyder adskillelse, kan der ikke træffes retlige foranstaltninger mod dem, 
der overtræder lovbestemmelserne. Ministeriet har ikke accepteret ombudsmandens 
rapport. 
1.3. Generel evaluering 
Udviklingen i Ungarn bekræfter udtalelsens konklusion, dvs. at Ungarn opfylder de 
politiske kriterier, som Det Europæiske Råd fastsatte på sit møde i København. Ungarns 
institutioner fortsætter med at fungere gnidningsløst. Valget fandt sted under frie og 
rimelige forhold og gav mulighed for et uproblematisk magtskifte i 1998. 
Landet skal fortsat gøre en indsats for at bekæmpe korruptionen på en mere effektiv 
måde og forbedre sigøjnernes situation. 
2. Økonomiske kriterier 
2.1. Indledning 
I sin udtalelse fra 1997 om Ungarns ansøgning om medlemskab af EU drog 
Kommissionen følgende konklusioner: 
"Ungarn kan anses for at have en fungerende markedsøkonomi og skulle være i 
stand til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen på 
mellemlang sigt, forudsat at de makroøkonomiske vilkår for en kraftig vækst i 
investeringerne fortsat er til stede". 
Ved undersøgelsen af den makroøkonomiske udvikling i Ungarn siden udtalelsen 
har Kommissionen taget udgangspunkt i konklusionerne fra Det Europæiske Råds 
møde i København i juni 1993, hvor det blev fastslået, at medlemskab af Unionen 
forudsætter 
• en fungerende markedsøkonomi; 
• evne til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen. 
Kommissionen har i nedenstående analyse fulgt samme fremgangsmåde som i 
forbindelse med udtalelsen. 
2.2. Økonomisk udvikling siden offentliggørelsen af Kommissionens udtalelse 
Siden midten af 1997 er der sket en fortsat forbedring af de økonomiske udsigter 
for Ungarn. Økonomien har opvist bedre resultater end forventet i de 
makroøkonomiske referencerammer, der er omhandlet i den første "fælles 
-12-
vurdering af Ungarns prioriterede mål for den økonomiske politik på mellemlang 
sigt", som blev udarbejdet af det ungarske finansministerium og Kommissionens 
generaldirektorat for økonomiske og finansielle anliggender i juni 1997. Sidste år 
øgedes væksten, inflationen faldt og den personlige realindkomst steg, medens de 
eksterne balancer forbedredes. Denne udviklingstendens fortsatte i første halvdel 
af 1998 og markerer et klart brud med fortiden, hovedsagelig som følge af en 
betydelig modernisering af nogle produktionssektorer på grundlag af tidligere 
udenlandske direkte investeringer. Den fortsatte forbedring af betalingsbalancen 
gjorde det muligt for Ungarn at sikre en vellykket afslutning af sin 
"precautionary stand-by"-aftale med Den Internationale Valutafond. I den 
betragtede periode anvendte de ungarske myndigheder fortsat et glidende 
valutakurssystem ("crawling peg"). 
Makroøkonomisk udvikling 
På tidspunktet for offentliggørelsen af udtalelsen var den økonomiske vækst 
allerede tiltagende efter den opbremsning, der var forårsaget af 
tilpasningsforanstaltningerne i 1995. Denne udviklingstendens er fortsat: væksten 
i BNP nåede således op på 4,4% i 1997 og var tæt på 5% i første halvdel af 1998. 
Der er igen vækst i det private og offentlige forbrug efter en nedgangsperiode på 
tre år. Det står imidlertid ikke ganske klart, hvor kraftig væksten i de private 
husholdningers forbrug er, eftersom svagheder i nationalregnskabstallene 
hæmmer en nøjagtig måling af de forskellige komponenter i den indenlandske 
efterspørgsel. Ifølge tal fra det centrale statistiske kontor udgjorde væksten i de 
private husholdningers forbrug 0,9% i 1997, og det steg til 2,9% i første halvdel 
af 1998. 
Som hovedregel har væksten imidlertid hidtil været investerings- og 
eksportdrevent. Anlægsinvesteringerne steg med 8,8% i 1997 og steg yderligere i 
første halvdel af 1998. Eksporten er steget kraftigt med en årlig vækstrate på 
26,4% i 1997 og kun en smule mindre i første halvdel af 1998. Den kraftige vækst 
i den indenlandske efterspørgsel og det store indhold af importvarer på de mest 
dynamiske eksportområder medførte imidlertid en tilsvarende vækst i importen, 
således at eksportens nettobidrag til væksten i BNP mindskedes. 
Den betydelige eksport har imidlertid spillet en ledende rolle i det industrielle 
opsving, der understøtter den nuværende vækst. Industriproduktionen steg således 
i 1997 med 11% og salget på eksportmarkederne med over 30%, som således 
tjente som modvægt mod en nedgang på 1,5% i de indenlandske indtægter. I løbet 
af de første syv måneder af 1998 øgedes væksten i industriproduktionen 
yderligere, idet eksporten fortsat var i kraftig vækst og salget på hjemmemarkedet 
begyndte at stige igen. 
Hertil kommer, at den kraftige stigning i eksporten havde medvirket til at 
fastholde den vedvarende vækst i den eksterne balance, på trods af den tiltagende 
vækst, genopsvinget i det indenlandske forbrug og den rettidige ophævelse af 
tillægsimportafgiften i midten af 1997. Udtrykt i ECU mere end halveredes 
handelsunderskuddet i 1997 for varer og tjenesteydelser i forhold til 1996. 
Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster faldt fra 3,8% af BNP til 
anslået 2,2%. Dette underskud finansieredes fuldt ud af udenlandske direkte 
investeringer, der fortsatte med uformindsket styrke og bekræftede, at Ungarn er 
-13-
et attraktivt marked for udenlandske investorer; samtidig var der tale om en 
yderligere forbedring i indikatorerne for gældsafvikling. En tilsvarende udvikling 
fandt sted i første halvdel af 1998, hvor forbedringerne i handelsbalancen blev 
fastholdt, men underskuddet på betalingsbalancens løbende poster forøgedes som 
følge af stigende nettoindkomstbetalinger. 
Der er fortsat udfoldet bestræbelser på at begrænse inflationen. Den årlige 
inflationsrate faldt således til 13,5% i august 1998 fra 18% året før. Inflationen 
faldt dog noget langsommere i løbet af 1997 som følge af en strukturtilpasning i 
den relative pris på energiprodukter, en ugunstig sæsonudvikling i 
fødevarepriserne og større stigninger i de nominelle lønninger end planlagt. I 
løbet af 1998 begrænsedes inflationen yderligere i kraft af mindre stigninger i 
kontrollerede priser og forbrugsafgifter samt en positiv udvikling i priserne for 
fødevarer og importerede råmaterialer. 
Estland: Vigtigstc okonomiskc trends 
Vaekst i BNP i faste priser 
lnflationstakt 
arsgennemsnit 
december-december 
Arbejdsleshedsprocent ved arets 
udgang 
ILO's definition 
registreret 
Den samlede offentligc sektors 
budgetbalance 
Betalingsbalancens lobende poster 
Udlandsgaeld 
gaeld/eksport* 
bruttoudlandsgacld 
Indgacndc udenlandske dirckte 
investeringer 
nettotilgang ifalge EBRD 
betaltngsbalancedata % 
% 
% 
% 
% 
% af BNP 
% af BNP 
mia. ECU 
% 
mia. ECU 
% af BNP 
mio. ECU 
Kilde: Kommissionens tjenestegrene, nationale kilde 
'Bruttogoeld i hard valuta i % afvare - og tjenesteeh 1994 
2,9 
18,8 
21,2 
10,2 
10,4 
-8,4 
-9,4 
-3,3 
24,0 
2,8 
963 
r, EBRD, Ih 
-porten 1995 
1,5 
28,2 
28,3 
9,5 
10,4 
-6,8 
-5,5 
-1,9 
191 
24,2 
10,5 
3404 
IF 1996 
1,3 
23,6 
19,8 
9,2 
10,5 
-3,1 
-3,7 
-1,3 
156 
21,7 
4,4 
1408 1997 
4,4 
18,3 
18,4 
8,1 
10,4 
-4,8 
-4,8 
-0,9 
114 
20,9 
4,6 
1597 1998 sencste tal 
4,8 
15,2 
12,5 
8,9 
-1,0 
868 Jan-Jun 
Jan-Scp 
Sep-Sep 
Aug 
Jan-Jul 
Jan-Jul 
Lønningerne er imidlertid steget mere end angivet i de retningslinjer, der er fastsat 
af IRC (Interest Reconciliation Council), som er et trepartsorgan bestående af 
fagforeninger, arbejdsgivere og regeringsrepræsentanter. I løbet af de første syv 
måneder af 1998 steg de gennemsnitlige bruttolønninger med ca. 20% i forhold til 
samme periode i 1997, dvs. ca. 5 procentpoint mere end det gennemsnit, der er 
fastsat i ICR's retningslinjer. Den kraftige vækst i lønningerne forklares ved flere 
faktorer. Disse omfatter indhentning af reallønnen efter et markant fald i 
arbejdstagernes købekraft i 1995 og 1996, større lønstigninger i den offentlige end 
i den private sektor, faldende ledighed og inflationsforventninger. 
Måltallet for underskuddet på de offentlige finanser var i både 1997 og 1998 
budgetteret til 4,9% af BNP. 11997 udgjorde underskuddet skønsmæssigt 4,6% af 
BNP. Ligesom i 1996 var både statens, kommunernes og de særskilte statslige 
fondes regnskabsresultater bedre end forventet, hovedsagelig på grund af en 
kraftigere økonomisk vækst end ventet. Dette mere end opvejer en stor 
-14-
overskridelse af budgettet for social sikring, som gjorde det påkrævet at udarbejde 
et tillægsbudget. I indeværende år følger udviklingen i skatteindtægter og 
-udgifter et tilsvarende mønster. Højere statsindtægter end budgetteret opvejer et 
stor overskridelse på budgettet for social sikring. Medens overforbruget på 
sygesikringsområdet afspejler manglende reformer, gennemføres der en 
omfattende pensionsreform i begyndelsen af 1998. Da antallet af arbejdstagere, 
der går over til den nye pensionsordning, er højere end forventet, falder bidragene 
til pensionsfonden med mere end det budgetterede, og fondens regnskab har 
udvist midlertidigt underskud. 
Valutapolitikken har fortsat holdt sig inden for de rammer, der er fastlagt ved 
Ungarns "crawling peg"-valutakursordning. Ungarns nationalbank ændrer 
rutinemæssigt de officielle rentesatser og fastlægger tempoet for devalueringen af 
forinten i et forsøg på at dæmpe inflationsforventningerne og begrænse væksten i 
den indenlandske efterspørgsel. Tidspunktet for disse beslutninger påvirkes 
imidlertid på den ene side af betænkeligheder ved den skrøbelighed, der 
kendetegner betalingsbalancen, og på den anden side tempoet i opsvinget. 
Den gennemsnitlige nominelle markedsrente for udlån og indlån et fortsat faldet 
og spændet mellem de to størrelser er indsnævret. Korrigeret efter den faktiske 
inflation (i modsætning til den forventede) har realrenten for indlån i gennemsnit 
ligget tæt på nul, medens udlånsrenten har ligget omkring 3%. Hidtil har 
svagheder i bankernes regnskaber og konkurrence fra nye finansielle aktører uden 
for banksektoren ført til et fald i den indenlandske långivning gennem bankerne, 
både i faste priser og i procent af BNP. I 1997 svækkedes denne samlede 
udviklingstendens imidlertid, medens långivningen til virksomhederne i faste 
priser steg i et hastigt tempo for andet år i træk. På den anden side faldt 
nettolångivningen til staten og udlån til husholdningerne og til små og 
mellemstore virksomheder fortsat kraftigt. 
Virkningerne af den russiske krise skal ses på baggrund af Ungarns stærke 
integration i verdensøkonomien. I kraft af landets tidligere orientering af handelen 
går nu ca. 70% af Ungarns eksport til EU og ca. 4% til Rusland. Set under ét er 
det derfor sandsynligt, at de faktiske og direkte virkninger af krisen vil blive 
begrænsede. Banksektorens risiko synes også at være ret begrænset. Som følge af 
Ungarns positive økonomiske resultater har landet tiltrukket en forholdsvis stor 
del af den kapital, som internationale investorer har investeret i nye markeder. 
Landet har været særligt berørt af investorernes flugt fra disse nye markeder. 
Børsindekset er faldet kraftigt. For første gang siden etableringen af den 
nugældende valutakursordning i 1995 måtte nationalbanken gribe ind for at 
hindre en større devaluering af forinten end den månedlige "peg crawl"-sats, og i 
den sidste ende måtte den hæve rentesatserne. 
Strukturreformer 
På tidspunktet for offentliggørelsen af Kommissionens udtalelse var man allerede 
nået ret langt med gennemførelsen af strukturreformerne. Navnlig privatiseringen 
var gået ret vidt. I løbet af 1997 var masseprivatiseringen tilendebragt, og salg 
mod kontant fortsatte. Indtægterne fra privatisering beløb sig til 350 mia. forint, 
hvoraf mere end halvdelen i udenlandsk valuta. Som tidligere benyttedes 
midlerne hovedsagelig til at finansiere en nedbringelse af udlandsgælden. I 
-15-
henhold til de ændringer i privatiseringsloven, som indførtes i 1997, skal APV 
(Statens ejendomskontor) opretholde en fast andel i 116 selskaber. Blandt disse 
selskaber er 26 landbrugsforetagender, som udnytter ca. 14% af al landbrugsjord 
og tegner sig for mere end en fjerdedel af de samlede indtægter ved salg af 
landbrugsprodukter. Det vil vise sig, om de nye regler vil ændre de 
tilbageværende privatiseringsplaner. 
I banksektoren er privatiseringsprocessen afsluttet bortset fra salg af 
tilbageværende minoritetsposter. Kontrollerende andele i både K&H og 
Mezobank blev solgt til udenlandske investorer, hvorved det udenlandske 
ejerskabs andel af den samlede registrerede bankkapital nåede op på ca. 60% ved 
udgangen af 1997. Staten vil begrænse sin deltagelse i den største forretningsbank 
(OTP) til en enkelt særlig aktie ("golden share"). I løbet af 1998 vendte 
udviklingstendensen i retning mod faldende offentlig aktiebesiddelse imidlertid 
som følge af begivenheder, der ramte Postabanka. I marts 1997 var der stormløb 
mod indeståendet i hvad der må betegnes som Ungarns næststørste 
detailsalgsbank. Myndighederne greb ind omgående for at støtte banken, og 
investorerne mistede ikke tilliden til det forholdsvis sunde ungarske banksystem. 
Som tiden gik stod det stadig mere klart, at Postabankas regnskaber var 
problematiske, og at det forskriftsmæssige tilsyn svigtede. Vanskeligheden véd at 
finde en strategisk investor sammen med forskellige kapitaltilførselstransaktioner 
for at støtte banken og erhverve den aktiemajoritet, der var nødvendig for at fjerne 
ledelsen, førte til sidst til nationalisering af banken. Efter valget af en ny 
bestyrelse i august 1998 er der afsløret meget betydelige tab, og myndighederne 
er i gang med at fastlægge en strategi for en effektiv omstrukturering af banken. 
Estland: Vigtigste indikatorer for den okonomiske struktur i 1997 
Befolkning mio. 10,1 
BNP per capita KKS-ECU 8900 
i%afgennemsnittetforEU 15 % 47 
Landbrugcts andcl i: 
Bruttovasrditilvasksten % 6,7 
Beskaeftigclscn % 7,9 
Invcstcringer/BNP % 22 
BruttoudlandsgaMd/BNP % 53 
Varc- og tjcnestecksport/BNP % 46 
Samlede udcnlandske direkte investeringer mia. ECU 13,9 
ECU per capita 1381 
Kilde: Kommissionens tjenestegrene, nationale kilder, EBRD, IMF 
1 Omregnet til valulakursen ultimo 1997pa IECU=$1.10421 
Bortset fra privatiseringen af bankerne vil en række foranstaltninger, der er 
gennemført i løbet af 1997 og 1998, medvirke til at udvikle de ungarske 
finansielle markeder. Bl.a. skal nævnes ikrafttrædelsen af bestemmelser for 
realkredit- og boligopsparingsinstitutioner, som påbegyndte deres virksomhed i 
1997. Siden begyndelsen af 1998 er det desuden tilladt filialer af udenlandske 
kreditinstitutioner at udøve virksomhed i den ungarske banksektor på grundlag af 
en licens, der udstedes af statens finans- og kapitalmarkedskommission. Denne 
statsinstitution oprettedes i 1997 ved sammenlægning af to tilsynsinstitutioner, 
der tidligere var ansvarlige for banksektoren og værdipapir- og valutamarkederne. 
-16-
Endelig indførtes der i januar 1998 en ny pensionsordning. Den har tre 
grundpiller: en aftrappet udgave af den eksisterende ordning med løbende 
finansiering, et fuldt finansieret obligatorisk privatfinansieret trin og et tredje 
frivilligt fuldt finansieret trin. På lang sigt vil denne ordning føre til en kraftig 
stigning i den andel af den indenlandske opsparing, som går via den lokale 
finansielle sektor, og den vil derfor bidrage stærkt til udviklingen heraf. 
Pensionsreformen markerede også et første vigtigt skridt i retning mod et 
omfattende eftersyn af det sociale sikringssystem. Den nye administration traf 
yderligere foranstaltninger med ophævelsen af de to næsten uafhængige 
kommissioner, der førte tilsyn med sundheds- og pensionsordningerne. 
På det handelspolitiske område fjernede Ungarn alle handelsrelaterede afgifter 
med undtagelse af told, og man fortsatte bestræbelserne på at mindske andelen af 
varer, der er berørt af ikke-toldmæssige foranstaltninger ved grænsen. Blandt 
disse foranstaltninger er det globale kontingent for forbrugsgoder stadig restriktivt 
ifølge WTO. Myndighederne planlægger imidlertid at afvikle det inden 2001. 
Desuden fjernedes i begyndelsen af 1998 flere varer fra listen over varer, der er 
omfattet af kvantitative restriktioner. 
2.3. Vurdering på grundlag af Københavnskriterierne 
En fungerende markedsøkonomi 
En fungerende markedsøkonomi fordrer en liberalisering af såvel priser som 
handel, og at der i retssystemet er indført regler, der kan håndhæves, herunder 
lovgivning om ejendomsrettigheder. Under markedsøkonomiske vilkår vil 
makroøkonomisk stabilitet og bred enighed om den økonomiske politik skabe 
bedre resultater. Økonomiens effektivitet forbedres endvidere gennem en 
veludviklet finanssektor og fravær af nævneværdige hindringer for 
markedsadgangen. 
Siden offentliggørelsen af udtalelsen er markedsøkonomien blevet styrket gennem 
yderligere salg af finansielle og ikke-finansielle virksomheder og ved at sikre 
private institutioner en større rolle i pensionssystemet. I kraft af en omfattende 
liberalisering og privatisering er et bredt spekter af økonomiske sektorer nu udsat 
for markedskræfterne på en stort set irreversibel måde, hvilket styrker den 
ungarske reformproces' troværdighed. 
Dybden og bredden af den privatisering, der hidtil er gennemført, har været 
betydelig. Staten planlægger imidlertid permanent at beholde en andel i et ret stort 
antal virksomheder inden for et bredt udsnit af sektorer. I nogle tilfælde vil den 
offentlige deltagelse blive begrænset til en enkelt særlig aktie ("golden share"), 
men dette indebærer ret store beføjelser, som bør udøves korrekt. Desuden har 
nationaliseringen af Postabanka vendt tendensen fra mindre statslig involvering i 
banksektoren, sandsynligvis midlertidigt. 
Ungarn har i vidt omfang etableret det institutionelle maskineri, der er nødvendigt 
for at udnytte markedskræfterne i relevant omfang. For at sikre, at økonomien 
fungerer tilfredsstillende, skal den understøttes af en korrekt håndhævelse af 
konkurrenceloven af 1996 og af en sammenhængende og troværdig politik på 
lovgivningsområdet. Erfaringen har vist, at lovgivningen bør forbedres yderligere 
for at skabe de effektivitetsgevinster, der kan opnås ved privateje, og også lade 
dem komme forbrugerne til gode. Ud fra dette synspunkt har de statsregulerede 
-17-
virksomheder ikke tilstrækkelig frihed til selv at fastsætte priserne i forhold til 
forskellige kundekategorier og for de forskellige produkter. Dette fører til en 
skæv prisstruktur, der forvirrer forbrugerne. Endelig har der til tider været en vis 
inkonsekvens i gennemførelsen af reguleringspolitikken, hvilket har skabt unødig 
usikkerhed. Myndighederne har således undertiden set bort fra prisanbefalingerne 
for energiindustrien, hvilket har skabt bekymring om, hvorvidt priserne fastsættes 
ud fra ikke-forretningsmæssige hensyn (såsom valghensyn eller ønske om at 
påvirke inflationsudviklingen på kort sigt). 
Den finansielle sektor er blevet bedre til at kanalisere opsparingen mod 
investeringer i produktionen. Mere end 90% af de samlede lån i 1997 betegnedes 
som problemfri. Udlån til virksomhederne øges målt i faste priser og adgangen til 
kreditter udvides til at omfatte et bredere spektrum af virksomheder. Bankerne 
begynder nu at rette opmærksomheden mod kreditmarkedet for mindre 
virksomheder og på detailmarkedet, medens formidlingsmargenerne falder. Øget 
konkurrence mellem bankerne og andre nye finansieringskilder vil sandsynligvis 
føre til yderligere konsolidering. Denne markedsstyrede proces bør understøttes af 
tilsyn af høj kvalitet. Medens man allerede er ret langt fremme på dette område, 
har Postabanka-sagen afsløret foruroligende mangler, hvilket lader formode, at 
der fortsat er et betydeligt grundlag for at forbedre både reguleringslovgivningen 
og gennemførelsen heraf. Tilsynsinstitutionens formelle uafhængighed har ikke 
altid kunnet sikre en evne til effektivt at håndhæve de lovgivningsmæssige 
rammer rettidigt og upartisk. 
Finansiel formidling uden for de traditionelle banker er i hastig fremvækst, men 
ikke-bankmæssig virksomhedsudlån spiller stadig kun en ubetydelig rolle. Det 
nye pensionssystem bliver en væsentlig motor for udviklingen på mellemlang sigt 
af det finansielle system, så længe gennemførelsen af reformerne ledsages af 
omhyggeligt tilsyn og løbende forbedring af de nye rammer. 
Med gennemførelsen af de politiske foranstaltninger fra 1995 havde den tidligere 
regering vist, at den gik ind for makroøkonomisk tilpasning og strukturreformer. 
På dette grundlag kunne den på en troværdig måde fastlægge mål for den 
makroøkonomiske politik på mellemlang sigt. Det er sandsynligt, at den nye 
regering vil kunne gøre det samme, da der fortsat i det store og hele er bred 
enighed om de væsentlige punkter i den økonomiske politik. På denne baggrund 
er det planlagt i slutningen af 1998 at revidere den "fælles vurdering af Ungarns 
prioriterede mål for den økonomiske politik på mellemlang sigt" og de 
makroøkonomiske rammer, der ligger til grund herfor. 
Ungarn har fortsat en fungerende markedsøkonomi. Vedvarende 
makroøkonomisk stabilitet, yderligere privatisering og en pensionsreform har 
styrket markedsmekanismernes funktion. Der er dog stadig behov for at 
konsolidere markedsøkonomiens institutionelle og retlige rammer, især med 
hensyn til de lovfæstede monopoler og finansmarkederne. Visse begivenheder, 
især Postabanka-sagen, viser, at nye bestemmelser ikke altid håndhæves på en 
hurtig og upartisk måde. En styrkelse af reguleringsmekanismerne, der vil kunne 
fa markedsøkonomien til at fungere effektivt, er en nødvendig forudsætning for 
fortsat at kunne drage fuld fordel af alle de reformer, der allerede er sat i værk. 
-18-
Evnen til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen 
Ungarns mulighed for at opfylde dette kriterium afhænger af tilstedeværelsen af 
markedsøkonomiske vilkår og stabile makroøkonomiske rammer, som sætter 
beslutningstagerne i stand til at træffe deres valg på grundlag af en vis grad af 
forudsigelighed. Der kræves ligeledes menneskelig og fysisk kapital i 
tilstrækkeligt omfang, herunder infrastrukturer. Statsvirksomhederne bør 
omstruktureres og samtlige virksomheder bør investere i effektivitetsforbedringer. 
Jo mere virksomhederne har adgang til udenlandsk finansiering, og jo bedre de er 
til at omstrukturere og innovere, desto bedre bliver desuden deres tilpasningsevne. 
Økonomien vil som helhed bedre kunne påtage sig forpligtelserne i forbindelse 
med medlemskab, jo højere grad af økonomisk integration økonomien når med 
EU inden tiltrædelsen. Dette kommer til udtryk i såvel den mængde af varer som 
det vareudbud, der indgår i Ungarns samhandel med EU-medlemsstaterne. 
På tidspunktet for offentliggørelsen af udtalelsen havde en kraftig vækst i 
produktiviteten, en hurtig forøgelse af den handelsmæssige integration med EU 
og store udenlandske direkte investeringer allerede i flere år kendetegnet den 
økonomiske udvikling i Ungarn. Dette pegede i retning af, at man var nået ret 
langt i omstruktureringsbestræbelserne, og at en kerne af ungarske virksomheder 
allerede var ret konkurrencedygtige på EU-markederne. 
Udviklingen siden da har bekræftet demie vurdering. Væksten i eksporten tiltog 
kraftigt i 1997. Den andel af vareeksporten, der går til EU-markederne, er steget 
yderligere, navnlig inden for teknologiske sektorer som maskinfremstilling. 
Desuden er samhandelen med EU inden for bestemte erhvervsgrene tiltagende, 
hvilket lader formode, at der er tale om øget integration mellem den ungarske og 
EU's økonomier. Vedvarende forøgelse af produktiviteten og moderate stigninger 
i lønomkostningerne pr. enhed gør ungarske produkter mere konkurrencedygtige. 
I løbet af 1997 øgedes produktiviteten i produktionssektoren som helhed med 
14,4% og enhedslønomkostningerne med 6,3%. Inden for maskinfremstilling 
øgedes produktiviteten med næsten 50%, medens enhedslønomkostningerne faldt 
med næsten 15%. 
En stor del af denne udvikling kan tilskrives forbedringer i forsyningerne som et 
resultat af tidligere investeringer foretaget af nogle fa multinationale 
virksomheder, der fremstiller maskiner og producerer til eksportmarkederne. 
Denne industrisektors andel af den samlede eksport steg fra 37% i 1996 til 45% i 
1997. Sagt mere generelt, har strømmen af udenlandske direkte investeringer 
spillet en afgørende rolle for omstruktureringen af økonomien og Ungarns 
integrering i det internationale produktionssystem. I 1997 tegnede selskaber med 
udenlandske andele på over 10% sig for 72% af al eksport og 71% af al import. 
Omstrukturering og forøgelse af konkurrencedygtigheden finder sted i et bredt 
udsnit af økonomien, men ikke i det meget hastige tempo, der kendetegner de 
førende sektorer. I nogle sektorer, såsom fødevareforarbejdning, stål og tekstiler, 
har omstruktureringen haltet bagefter. Nylige stigninger i lokale virksomheders 
hjemmemarkedssalg af investeringsgoder og mellemprodukter lader imidlertid 
formode, at eksportorienterede virksomheder med udenlandsk deltagelse er 
begyndt at indkøbe lokalt i stedet for i udlandet. På denne måde spredes fordelene 
-19-
ved de udenlandske direkte investeringer til andre sektorer, og den lokale 
værditilvækst øges. For at fremme en mere omfattende omstrukturering 
iværksætter myndighederne nu strategier, som skal forbedre arbejdsmarkedets 
funktionsmåde og infrastrukturerne, fremme små og mellemstore virksomheder, 
støtte forskning- og udviklingsaktiviteter samt fremme regionaludvikling. 
Ungarns indirekte lønomkostninger er fortsat høje, hvilket påvirker 
virksomhedernes konkurrenceevne og beskæftigelsen negativt. Der er behov for 
yderligere finanspolitisk konsolidering og navnlig reform af den offentlige sektor 
og sundhedssektoren for at skabe grundlaget for en nedbringelse af disse 
omkostninger. 
Makroøkonomisk stabilitet har haft afgørende betydning for opretholdelsen af den 
høje vækst i investeringerne. Dette må styrkes yderligere med udgangspunkt i det 
nuværende opsving, som giver myndighederne mulighed for at fortsætte 
bestræbelserne på at nå til finanspolitisk konsolidering og bekæmpe inflationen 
på baggrund af en kraftig vækst. Ungarn har behov for indtægter fra udlandet til 
aflønning af den stigende udenlandske kapital og vil fortsat være afhængig af 
udenlandske investeringer til finansiering af overgangsprocessen. Finanspolitisk 
bør der i overensstemmelse hermed derfor søges at øge den indenlandske 
opsparing for at finansiere private investeringer og imødegå den virkning, som et 
øget forbrug vil fa for betalingsbalancens løbende poster. 
Ungarn skulle nok kunne klare konkurrencepresset og markedskræfterne i 
Unionen på mellemlang sigt, forudsat at landet fortsætter med at støtte den 
handelsmæssige integrering og den igangværende omstrukturering af 
virksomhederne. Bestræbelserne for at fremme omstruktureringen i de sektorer, 
hvor man er kommet noget bagud, bør styrkes. Den makroøkonomiske politik må 
forblive bæredygtig og tage højde for de skiftende inden- og udenlandske forhold. 
Den fiskale konsolidering må videreføres, medens den fortsatte overskridelse af 
sundhedsvæsenets budgetter peger hen på et presserende behov for en reform. 
2.4. Generel evaluering 
Ungarn kan betragtes som en fungerende markedsøkonomi. Landet skulle nok 
kunne klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen på mellemlang 
sigt, forudsat at det fastholder betingelserne for den handelsmæssige integrering 
og den igangværende omstrukturering af virksomhederne. 
Siden offentliggørelsen af udtalelsen er der gjort fremskridt med privatisering, 
omstrukturering og en pensionsreform. De lovmæssige rammer er blevet styrket, 
den makroøkonomiske stabilitet er fastholdt, og der har været en stærk stigende 
økonomisk vækst. 
Der bør nu lægges særlig vægt på en bedre gennemførelse og håndhævelse af 
retsforskrifterne, især med hensyn til de statsregulerede virksomheder og 
finanssektoren. Den stærkt stigende vækst rummer en potentiel, omend ikke 
øjeblikkelig, risiko for Ungarns betalingsbalance. Samtidig giver den mulighed 
for at bekæmpe inflationen og konsolidere statsfinanserne mere effektivt. Den 
fortsatte overskridelse af sundhedssektorens budgetter peger hen på et presserende 
behov for en reform. 
-20-
3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab 
Sigtet med dette afsnit er at ajourføre Kommissionens udtalelse fra 1997, hvad angår 
Ungarns evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab - dvs. den retlige og 
institutionelle ramme kendt som regelværket, ved hjælp af hvilken Unionen fører sine 
mål ud i livet. 
I sin udtalelse fra 1997 om Ungarns ansøgning om medlemskab af EU drog 
Kommissionen følgende konklusion: 
"Hvis Ungarn viderefører sine tilnærmelsesbestræbelser og styrker den konkrete 
anvendelse heraf, vil landet kunne overtage Fællesskabets regelværk på mellemlang sigt, 
navnlig i forbindelse med det indre marked; desuden vil det være nødvendigt at 
gennemføre en særlig indsats på især investeringsområdet for at opnå en fuldstændig 
anvendelse af regelværket inden for bl.a. miljø, toldkontrol og landbrug". 
Nedenstående beskrivelse af de forskellige emner har samme struktur som i udtalelsen fra 
1997, men den generelle beskrivelse af de enkelte sektorer er udeladt. I stedet fokuserer 
rapporten på de fremskridt, der er gjort siden juli 1997. For hvert emne gøres der rede for 
lovgivningsmæssige beslutninger og de fremskridt, der er gjort med gennemførelse og 
håndhævelse af lovgivningen. 
3.1 Det indre marked uden grænser 
Som fremhævet i udtalelsen er Fællesskabets indre marked i traktatens artikel 7 A 
defineret som et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer, personer, 
tjenesteydelser og kapital. Dette indre marked, der står i centrum for 
integrationsprocessen, baseres på en markedsøkonomi, hvor konkurrence og økonomisk 
og social samhørighed slår fuldt igennem. 
Den konkrete respekt for og håndhævelse af disse fire friheder kræver ikke kun 
efterlevelse af så vigtige principper som ikke-diskrimination eller gensidig anerkendelse 
af de nationale lovgivninger, men også en effektiv anvendelse af fælles regler såsom de 
fastlagte regler for sikkerhed, miljøbeskyttelse eller forbrugerbeskyttelse og effektive 
retsmidler. De samme principper gælder for visse fælles regler, eksempelvis på 
områderne offentlige indkøb, intellektuelle ejendomsrettigheder og databeskyttelse, der 
er vigtige, når det drejer sig om at indkredse den generelle ramme, som økonomierne 
fungerer inden for. 
Generel ramme 
Ungarn har allerede vedtaget regelværkets grundprincipper vedrørende offentlige indkøb, 
og den nuværende lovgivning anvendes på en gennemsigtig måde. Der har været tale om 
en stigning i antallet af offentliggjorte udbud og en nedgang i den samlede værdi af de 
kontrakter, der er indgået efter forhandling. Det er dog nødvendigt med en yderligere 
tilpasning efter regelværket, navnlig hvad angår forordningerne i sektoren for offentlige 
værker og lokale præfercnceklausulcr. 
-21-
Lovgivningen inden for selskabsret og regnskabsføring er bragt yderligere i 
overensstemmelse med regelværket via nye love om selskaber og registrering af 
selskaber. Det er dog stadig nødvendigt med visse tilpasninger vedrørende 
ugyldighedsbestemmelsens dækningsområde, regler for virksomhedskoncerner og 
offentlighedskravene i forbindelse med fusioner. 
En lov om udenlandske selskabers datterselskaber og handelsagenturer bringer den 
ungarske lovgivning på linje med de relevante bestemmelser i Europaaftalen og med 
traktaten om Ungarns tiltrædelse af OECD. Denne lov gør det muligt for udenlandske 
selskaber at stifte datterselskaber fra 1. januar 1998. 
En ny lov om revisionsvirksomhed og den ungarske revisorsammenslutning harmoniserer 
den ungarske lovgivning med EF's ottende regnskabsdirektiv, både hvad angår 
erhvervsmæssige krav og medlemskab af sammenslutningen. Den nyoprettede 
revisorsammenslutning arbejder med udvikling af uddannelses- og 
efteruddannelsesprogrammer for at råde bod på den aktuelle mangel på kvalificerede 
revisorer. Det er dog nødvendigt med en yderligere indsats. 
Der er gjort yderligere fremskridt på området industrielle ejendomsrettigheder. Den 
ungarske lov om beskyttelse af varemærker og geografiske betegnelser stemmer stort set 
overens med regelværket. Ungarn tiltrådte i oktober 1997 protokollen vedrørende 
Madridaftalen om international registrering af varemærker. 
Der er ikke sket nogen udvikling med hensyn til ophavsret. Der mangler stadig at blive 
gjort en betydelig indsats, navnlig hvad angår rettigheder til udlejning og udlån, 
beskyttelsesbestemmelser (beskyttelse med tilbagevirkende kraft af lydoptagelser, der 
ikke har været gjort til genstand for ophavsret siden 1974) og kabel- og 
satellittransmission. 
Ungarns tiltrædelse i oktober 1997 af Europarådets konvention nr. 108 bekræfter, at der 
er nået et tilfredsstillende niveau med hensyn til databeskyttelse. Det er dog stadig 
nødvendigt med en vis yderligere tilpasning efter Fællesskabets nonner. 
De fire friheder 
- Fri bevægelighed for varer 
De generelle principper i den nye og generelle approach er allerede knæsat. Indførelsen af 
europæiske harmoniserede normer er temmelig langt fremme i de sektorer, hvor Ungarn 
har gennemført direktiverne under den nye approach. Alligevel skal Ungarn sætte øget 
skub i gennemførelsen af de resterende normer med henblik på at nå op på den 
gennemførelsesprocent på 80%, der er en forhåndsbetingelse for fuldt medlemskab af de 
europæiske normaliseringsorganer (CEN, CENELEC). 
Der er desuden gjort yderligere fremskridt med udpegelsen af 
overensstemmelsesvurderingsorganer på de områder, der er dækket af direktiverne under 
den nye approach. 
-22-
Der er truffet et antal foranstaltninger, der fører til tilpasning efter regelværket på 
området industrivarers fri bevægelighed og sikkerhed. 
Der er registreret fremskridt på områder, der er omfattet af direktiverne om lavspænding, 
legetøj, maskiner, brændere til luftformige brændstoffer, ikke-automatiske 
vejeinstrumenter, bygge- og anlægsprodukter og foremballage. 
Den ungarske lovgivning på området motorkøretøjer er afpasset efter regelværket for 
typegodkendelse. 
Desuden er der gjort yderligere fremskridt på områderne kemikalier, tekstiler og fodtøj. 
En ny lov om farmaceutiske produkter til medicinsk anvendelse vil efter planen træde i 
kraft i 1999. Denne lovgivning supplerer loven om civilt ansvar for defekte farmaceutiske 
produkter, men det vil stadig være nødvendigt med yderligere ændringer af dens 
dækningsområde for at sikre fuld overensstemmelse med regelværket. 
- Fri bevægelighed for kapital 
Som det allerede blev påpeget i udtalelsen, er der allerede gjort betydelige fremskridt 
med liberaliseringen af kapitalbevægelser. 
Ungarn har siden midten af 1997 bevæget sig længere frem ad denne vej. Valutaloven 
blev ændret i januar 1998. De resterende restriktioner på mellem- og langsigtede 
kapitalmarkedstransaktioner er ophævet (undtagen udgående finanslån og visse 
transaktioner i forbindelse med kollektive investeringsselskaber). Der er også gjort visse 
fremskridt for kortsigtede kapitaltransaktioner. Med virkning fra 15. maj 1998 er lofterne 
for udførsel af udenlandsk og ungarsk valuta uden tilladelse forhøjet, og godkendte 
indenlandske valutabanker har fået fuld ret til at operere på udenlandske konti. Desuden 
blev der i januar 1998 givet udenlandske virksomheder tilladelse til at stifte 
datterselskaber. 
Der er imidlertid stadig visse restriktioner på kortsigtede kapital- og 
pengemarkedstransaktioner. Eksempelvis er der restriktioner på emission af og handel 
med udenlandske værdipapirer på det indenlandske pengemarked, og det samme gælder 
emission af og handel med indenlandske instrumenter på udenlandske pengemarkeder. 
De fleste valutaindlændinge må ikke have indskudskonti i udlandet. Desuden er der 
stadig restriktioner på valutaudlændinges erhvervelse af fast ejendom, selv om disse er 
begrænset til dyrkede arealer, og på valutaindlændinges erhvervelse af fast ejendom i 
udlandet. 
De resterende restriktioner på kapitalmarkedstransaktioner og valutaindlændinges 
erhvervelse af fast ejendom i udlandet må afskaffes. Ungarn har planer om at afskaffe alle 
resterende restriktioner senest i år 2000. 
- Fri bevægelighed for tjenesteydelser 
I banksektoren gør en ændring af loven om kreditinstitutter og finansielle virksomheder 
det muligt for udenlandske finansielle institutioner at fungere som datterselskaber og at 
skabe forudsætninger for universel bankvirksomhed. Bestræbelserne for at gennemføre 
systemet til øjeblikkelig bruttoafregning bør videreføres. 
-23-
Bestemmelserne i direktivet om kapitaladækvans, der var det eneste store manglende 
element i Fællesskabets regelværk på bankområdet, er nu medtaget i bankloven, der 
træder i kraft den 1. januar 1999. På trods af disse fremskridt vil det være nødvendigt 
med visse tekniske ændringer i banksektoren for at opnå fuldstændig tilnærmelse. Med 
hensyn til hvidvaskning af penge er der stadig behov for yderligere tilpasning efter 
regelværket. Den fortsatte eksistens af anonyme bankregnskaber giver stadig anledning 
til betænkeligheder. 
Tilsynsmyndigheden er den ungarske tilsynsmyndighed for bankvirksomhed og 
kapitalmarked, som det vil være nødvendigt at udbygge før tiltrædelsen, da dens pligter 
vil blive forøget stærkt efter den fuldstændige overtagelse af regelværket. 
På værdipapirområdet har der siden 1. januar 1998 kunnet stiftes datterselskaber af 
udenlandske selskaber. Den ændrede lov om optagelse af værdipapirer samt 
investeringsservice og værdipapirhandel sikrer nu passende betingelser for stiftelse af 
datterselskaber af udenlandske kreditinstitutter og investeringsfirmaer. Bestemmelserne i 
direktivet om kapitaladækvans vil fra 1. januar 1999 finde anvendelse på 
investeringsfirmaer. Nogle af bestemmelserne i direktivet om investeringsservice, der 
sætter kreditinstitutterne i stand til at tilbyde et fuldt sortiment af investeringsservice, vil 
være i kraft på dette tidspunkt. 
Direktiverne om livs- og skadesforsikring er allerede i vid udstrækning gennemført. Med 
virkning fra 1. januar 1998 kan udenlandske forsikringsvirksomheder stifte 
datterselskaber på grundlag af national behandling. 
De særlige indberetnings- og bogføringsforpligtelser for forsikringsvirksomheder blev 
fastsat i 1997. Forsikringsbogføring er dog et område, der endnu ikke er fuldt 
harmoniseret. 
- Fri bevægelighed for personer 
(a) Fri bevægelighed for personer, fri etableringsret og gensidig anerkendelse af 
eksamensbeviser og kvalifikationer 
Med hensyn til gensidig anerkendelse af erhvervskvalifikationer og eksamensbeviser er 
Ungarn stort set på linje med regelværket, selv om det er nødvendigt med visse 
yderligere tilpasninger. Erhvervsstrukturerne (såsom erhvervsforeninger eller -
sammenslutninger) er på plads for de fleste erhvervs vedkommende, men de skal 
udbygges. Den formelle og konkrete gennemførelse af regelværket i almindelighed er 
tilfredsstillende, navnlig på arkitekturområdet. En lov om arkitekter har gjort en 
yderligere tilpasning til de generelle direktiver mulig. I marts 1998 blev Det Ungarske 
Ækvivalens- og Informationscenter, der beskæftiger sig med anerkendelse af 
eksamensbeviser, et uafhængigt centralt agentur. 
Ved at vedtage en ny lov om udenlandsk registrerede virksomheders datterselskaber og 
handelsrepræsentation har Ungarn opfyldt sine internationale forpligtelser, herunder de i 
Europaaftalen fastsatte forpligtelser. 
-24-
(b) Afskaffelse af personkontrol ved de indre grænser 
Der kan ikke berettes om nogen særlig udvikling. 
Konkurrence 
Som det tidligere er anført i udtalelsen, opfylder Ungarn i vid udstrækning kravene på 
antitrustområdet. I mellemtiden er der udstedt nationale forskrifter om blokundtagelser 
inden for forsikringsvirksomhed, eneret til distribution og eneret til køb (april 1997) samt 
franchising og forhandlings- og serviceaftaler vedrørende motorkøretøjer (januar 1998). 
Ved disse undtagelser indarbejdes det relevante regelværks hovedprincipper i den 
ungarske lovgivning. 
Med hensyn til statsstøtte blev ansvaret for sikringen af statsstøttens forenelighed med 
regelværket overdraget til finansministeren, efter at loven om offentlige finanser var 
ændret ved udgangen af 1997. I øjeblikket sikres kontrollen med statsstøtten af 
Tilsynsmyndigheden for Statsstøtte inden for rammerne af en tværministeriel 
koordinationsprocedure. Disse reformer giver imidlertid ikke tilsynsmyndigheden 
uhindret adgang til den relevante information med henblik på at vurdere hele den 
foreslåede statsstøtte, og det er desuden ikke alle fonde og ordninger, der er bragt i 
overensstemmelse med statsstøtteordningen. Desuden er der i utilstrækkeligt omfang lagt 
vægt på institutionsopbygning. Dette tyder på, at der er brug for yderligere 
reformarbejde. 
Der er oprettet et centraliseret overvågnings- og dataforarbejdningssystem på 
støtteområdet. Årsrapporten om statsstøtte ydet i Ungarn i 1995-1996 blev forelagt 
Kommissionen i maj 1998 i henhold til artikel 62, stk. 4, litra b), i Europaaftalen. 
Rapporten følger som helhed metoden og præsentationsformen i Kommissionens 
undersøgelse af statsstøtte i Unionen. 
Ungarn afskaffede i januar 1998 en række eksportrelaterede skattefordele, som 
Kommissionen betragtede som eksportstøtte. 
Forfatningsdomstolen stipulerede i juni 1998, at tre bestemmelser i den ungarske 
lovgivning til gennemførelse af associeringsrådets afgørelse om gennemførelsesreglerne 
til Europaaftalens konkurrencebestemmelser om virksomheder strider mod forfatningen. 
De retlige virkninger af denne kendelse er dog suspenderet til den 31. december 1999. 
Konklusion 
Der er taget skridt til at imødekomme tiltrædelsespartnerskabets prioritering på kort sigt, 
navnlig hvad angår den yderligere tilpasning af selskabsretten og tilpasningen på 
certificeringsområdet. 
Det er imidlertid nødvendigt med yderligere fremskridt, navnlig med hensyn til 
standardisering, ophavsret, offentlige indkøb og selskabsret, for både at imødekomme 
bestemmelserne i Europaaftalen og tiltrædelsespartnerskabets prioritering på kort sigt. 
-25-
Desuden er det nødvendigt med en videreudbygning af den institutionelle kapacitet med 
henblik på at sikre en fleksibel gennemførelse af lovgivningen om normerne for fri 
bevægelighed for varer, navnlig på standardiseringsområdet. 
På området fri bevægelighed for tjenesteydelser er det nødvendigt med yderligere 
fremskridt i liberaliseringen af servicesektoren og udbygningen af tilsynsmyndighederne. 
Der har været en yderligere udvikling i tilpasningen efter antitrustlovgivningen. 
Konsekvenserne af Forfatningsdomstolens seneste kendelse skal hurtigt analyseres med 
henblik på at sikre anvendelsen af de dertil hørende bestemmelser i Europaaftalen. 
På statsstøtteområdet skal bestræbelserne for at sikre fuld gennemsigtighed i ydelsen af 
støtte videreføres med henblik på udarbejdelse af en omfattende og ajourført oversigt 
over statsstøtten. Desuden er det nødvendigt at tilpasse den retlige ramme for ydelsen af 
statsstøtte efter fællesskabsretten. Endelig skal der indrømmes Tilsynsmyndigheden for 
Statsstøtte de beføjelser, der er nødvendige til en systematisk kontrol af de eksisterende 
og fremtidige støtteordninger. Der skal vedtages regler for fonde og støtteordninger, der 
er forenelige med regelværket, og der skal tages skridt til opbygning af de relevante 
institutioner. 
3.2 Innovation 
Informationssamfundet 
Ungarn er medlem af Det Fælles Informationssamfundsudvalg på Højt Plan og støtter 
aktivt udviklingen af informationssamfundet. 
Telekommunikationsinfrastrukturen bør forbedres med henblik på at drage fuld fordel af 
de muligheder, som informationssamfundet tilbyder. Et program for "intelligente 
byer/regioner", som blev iværksat i 1997, tager sigte på at forbedre 
informationsinfrastrukturen i større byer og regioner. 
Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender 
Den ungarske deltagelse i fællesskabsprogrammer som f.eks. Sokrates, Leonardo da 
Vinci og Ungdom for Europa begyndte i september 1997 
Erhvervsuddannelserne i Ungarn er gradvis blevet afstemt efter metoder og 
målsætninger indenfor Fællesskabet. Ungarns vellykkede deltagelse i programmet 
Leonardo da Vinci viser, at de grundlæggende elementer i en sund styring af 
erhvervsuddannelserne er til stede. Der har ikke været tale om nogen større udvikling i 
lovgivningen siden juli 1997. På institutionelt plan er erhvervsuddannelserne blevet 
henlagt under Undervisningsministeriet i et forsøg på at koordinere 
uddannelsespolitikken bedre og anvende det disponible materiel og de disponible 
menneskelige ressourcer mere rationelt. 
Der har været taget en række initiativer med henblik på at styrke den europæiske 
dimension på uddannelsesområdet. I begyndelsen af 1998 blev der oprettet tolv centre for 
europæiske studier i de videregående uddannelsesinstitutioner i Ungarn for at udvikle de 
-26-
europæiske studier. Hvad angår gensidig anerkendelse af erhvervskvalifikationer, er 
Ungarn generelt på linje med regelværket. 
Forskning og teknologisk udvikling 
Ungarn anmodede i november 1997 om, at der blev indledt forhandlinger om fuldstændig 
associering med det 5. rammeprogram. Der har allerede været gennemført tre runder 
sonderende drøftelser som forberedelse til forhandlingerne. 
Forskning er nævnt som et højt prioriteret område i det nationale program for overtagelse 
af Fællesskabets regelværk. Der kan indrømmes skattefradrag for forsknings- og 
udviklingsaktiviteter og støtte til innovation. Siden den 16. marts 1998 har en ny lov om 
risikovillige kapitalanbringelser, selskaber for risikokapital og fonde for risikokapital 
ansporet til risikovillige kapitalanbringelser i højteknologiske firmaer. For at gøre F&U 
mere effektiv har en række videnskabelige forskningsinstitutter indledt en 
omstrukturering og fusion. 
Telekommunikation 
Der er gjort betydelige fremskridt i tilnærmelsen af forordningen om telekommunikation. 
Der kan dog ikke konkret blive tale om nogen liberalisering, medmindre der sikres nøje 
overvågning af den loyale konkurrence på telekommunikationsmarkederne. Ungarn tiltrådte 
i oktober 1997 WTO's aftale om telekommunikationstjenester, hvorved adgangen til landets 
telekommunikationsmarked gøres lettere, men har opretholdt et monopol for 
telefontjenester indtil den 31. december 2001 (for internationale opkald) og yderligere et år 
for lokale opkald. Regeringens mål om, at der skal være indført omkostningsbaserede 
takster ved udgangen af år 2000, synes realistisk. Både ministeriet for transport, 
kommunikation og vandforvaltning og den nationale kommunikationsmyndighed varetager 
kontrolfunktioner, men disses rolle skal klarlægges, og der er sat spørgsmålstegn ved 
kommunikationsmyndighedernes uafhængighed og effektivitet. 
Ungarn har gjort betydelige fremskridt med liberaliseringen af 
telekommunikationssektoren. Blandt de harmoniseringsforanstaltninger, som endnu ikke 
er truffet, kan nævnes udvikling af en godkendelses- og licensordning, indførelse af ikke-
diskriminerende, proportionelle og gennemsigtige sammenkoblingsvilkår og især 
omkostningsbestemte sammenkoblingstakster støttet af gennemsigtige 
omkostningsberegningssystemer. 
I postsektoren er der fastsat nye bestemmelser om de maksimale takster for posttjenester, 
men det er stadig nødvendigt med yderligere fremskridt på området gradvis liberalisering 
af markedet og garanti for den universelle postbetjening i henhold til Fællesskabets 
direktiver. 
Den audiovisuelle sektor 
Der er gjort fremskridt i Ungarn med hensyn til vedtagelse af direktivet om fjernsyn uden 
grænser, især gennem vedtagelsen i oktober af en lov om gennemførelse af Europarådets 
konvention om grænseoverskridende fjernsyn. Det vil dog være nødvendigt for Ungarn at 
gøre en indsats for at sikre den praktiske gennemførelse og håndhævelse af 
bestemmelserne i konventionen, blandt andet hvad angår satellit-tv. 
-27-
Et stadigt uløst problem vedrører tilpasningen af de nuværende 
telekommunikationslicencer til bestemmelserne i konventionen. 
Konklusion 
Ungarn har hele tiden været opmærksom over for informationssamfundet, uddannelse og 
forskning og teknologisk udvikling. På telekommunikationsområdet må liberaliseringen 
ledsages af overvågning af fair konkurrence. Ungarn har anmodet om en 
overgangsperiode ind til 31.12.2002 til at fa indført fuldstændig liberalisering af 
offentlige taletelefoninetværk. Ungarn må øge sine bestræbelser på at bringe det 
audiovisuelle område i overensstemmelse med regelværket. 
3.3 Økonomiske og fiskale anliggender 
Den Økonomiske og Monetære Union 
Ungarn har kun gjort små fremskridt i forberedelserne til tiltrædelsen af Den 
Økonomiske og Monetære Union. 
Den ungarske nationalbank har siden 1977 fastholdt "crawling peg"-valutakursordningen 
som et af de vigtigste midler til at nedbringe inflationen. Den ungarske nationalbank har 
til stadighed nedbragt justeringssatsen, men holdt båndbredden uændret. Forinten kom i 
august under pres i kølvandet på uroen på det globale finansmarked, og dette tvang den 
ungarske nationalbank til at intervenere for første gang, siden "crawling peg"-ordningen 
blev indført i 1995, og til at forhøje rentesatserne. 
Hvad angår lovgivningen om centralbanken, vil det være nødvendigt, at de ungarske 
myndigheder vedtager den manglende lovgivning om den ungarske nationalbanks 
uafhængighed. I modsætning til, hvad der skete efter det foregående valg, blev direktøren 
for den ungarske nationalbank ikke udskiftet efter valget i maj 1998. 
Beskatning 
Ungarn har siden 1997 videreført tilnærmelsen af sin momslovgivning til regelværket. De 
seneste ændringer af den ungarske momslovgivning har været indførelse af en særlig sats 
for brugte varer og kunstgenstande samt en ordning, hvor modtageren betaler. Med 
virkning fra januar 1998 er tropiske frugter (inkl. appelsiner) omfattet af den nedsatte sats 
på 12% i stedet for standardsatsen på 25%, hvorved differentieringen mellem frugter 
bortfalder. 
Lov om Punktafgifter, der trådte i kraft i januar 1998, afklarer problemerne vedrørende 
det indenlandske punktafgiftssystem, en afgiftsoplagsordning, suspensionsproceduren for 
afgifter med tilhørende administrativ dokumentation og betalingscertifikatet for 
punktafgifter. Loven er stort set i overensstemmelse med Fællesskabets ordning, selv om 
der stadig kan nævnes mindre uoverensstemmelser. Disse foranstaltninger afklarer 
sammen med vedtagelsen af Fællesskabets bestemmelser om cigaretter og tobak og 
strukturerne og satserne for spiritus og mineralolie en række svagheder, der blev fastlagt i 
udtalelsen. Det største resterende problem hænger sammen med de forskellige 
afgiftsniveauer for indenlandsk og udenlandsk spiritus. 
-28-
Hvad angår direkte beskatning, navnlig selskabsskat, har en ny lov om udenlandske 
selskabers stiftelse af datterselskaber og handelsagenturer til dels gennemført 
Fællesskabets bestemmelser om beskatning af moder- og datterselskaber. 
Det er nødvendigt med en særlig indsats på områderne indirekte beskatning af 
kapitaltilførsler og ydelse af gensidig bistand inden for den direkte beskatning. En lang 
række uafklarede spørgsmål såsom den indflydelse, som lov om udenlandske 
investeringer øver på friheden til at levere tjenesteydelser, skal afklares. 
Skatteopkrævningens samlede effektivitet blev forbedret i 1997, og resultatet heraf blev 
et øget skatteprovenu. 
Konklusion 
Ungarn har i det forløbne år gjort yderligere fremskridt på beskatningsområdet. Medens 
de ungarske myndigheder har indført de rudimentære elementer af en 
punktafgiftsstruktur, der er afpasset efter regelværket, er det stadig nødvendigt med en 
ekstra indsats på andre områder, navnlig momsområdet (dækningsområdet for 
anvendelsen af den nedsatte momssats, den særlige ordning for landmænd, forberedelsen 
til Fællesskabets overgangs-momsordning). Den administrative kapacitet og 
arrangementerne til sikring af det administrative samarbejde og den gensidige bistand 
skal også forbedres yderligere. 
Statistik 
Den ungarske lovgivning er med få undtagelser forenelig med de standarder, der i 
øjeblikket anvendes i Den Europæiske Union. Der er gjort betydelige fremskridt i 
forbindelserne mellem det ungarske statistiske kontor og andre ministerier eller 
institutioner, der udarbejder statistikker eller administrative data, men Det Ungarske 
Statistiske Kontors koordinerende rolle skal udbygges yderligere. Den faglige 
uafhængighed, der indrømmes de statistiske enheder i de agenturer, som er underlagt Det 
Statistiske Kontor, skal fastlægges mere detaljeret, og det samme gælder bestemmelserne 
om datatransmission til udlandet og tavshedspligt. 
Der er desuden konstateret svagheder ved de regionale og geografiske statistikker, 
statistikkerne vedrørende visse erhverv såsom turisme samt den dækning og de metoder, 
der benyttes i udenrigshandelsstatistikken. Den makroøkonomiske statistik er god. Det er 
dog nødvendigt at foretage forbedringer vedrørende de offentlige finanser, navnlig gæld 
og underskud. Desuden skal der gøres en større indsats med hensyn til landbrugsstatistik. 
3.4 Sektorpolitik 
Industri 
Hovedvægten i den ungarske industripolitik lægges på skabelse af rammevilkårene for en 
forbedret konkurrenceevne, industriel modernisering og forbedret regulering. Denne 
horisontale approach, der er blevet indført gradvis siden 1995, omfatter foranstaltninger 
til fremme af udenlandske direkte investeringer og eksport, investeringer (via 
eksempelvis programmet for industriparker), mindre erhvervsvirksomheder (f.eks. via 
-29-
programmet for leverandørnet) kvalitet, integrering af miljøhensynet i 
investeringsprojekter og støtte til forskning, udvikling og informationsteknologi. 
Den ungarske industripolitik er beskrevet i detaljer i "policy"-strategien fra 1996 for 
industrien på mellemlang sigt. Dette dokument er løbende blevet ajourført, og et revideret 
dokument benævnt "det industripolitiske handlingsprogram" blev udarbejdet i første 
halvdel af 1998. Grundlaget og den generelle approach for den ungarske industripolitik er 
som helhed forenelige med Fællesskabets industripolitik. 
I det forløbne år er der registreret tocifrede stigningstakter for både produktion (11%) og 
produktivitet (10%). Den andel, som den videnbaserede fremstillingsvirksomhed udgør 
af den samlede produktion, er steget, og produkternes kvalitet er forbedret. Eksporten er 
steget i alle sektorer undtagen energisektoren. Disse positive resultater tyder på, at det via 
regeringens industripolitik er lykkedes at skabe et egnet markedsbaseret grundlag for 
erhvervsudøvelsen. 
Omstruktureringen og privatiseringen er næsten afsluttet i et antal vigtige sektorer såsom 
kemikalier, maskiner og lægemidler. Det er dog stadig nødvendigt at gøre en yderligere 
omstruktureringsindsats, f.eks. i stålsektoren. Siden 1990 er stålproduktionen i Ungarn 
faldet kraftigt. Der ydes offentlig støtte i den periode, hvor omstruktureringen i industrien 
finder sted. Omstruktureringsprocessen er endnu ikke afsluttet, og Ungarn har derfor 
anmodet om en forlængelse af overgangsperioden på 5 år, således at landet kan vedblive 
med at yde støtte til stålindustrien. Kommissionen vil undersøge denne anmodning, når 
der er modtaget individuelle overlevelsesplaner for de enkelte stålvirksomheder. 
Konklusion 
Ungarsk industri fortsætter med at udvikle sin konkurrenceevne gennem samarbejde med 
industrien i Fællesskabet, et højt investeringsniveau, herunder udenlandske investeringer, 
og vedtagelse af Fællesskabets standarder samt regler og praksis for 
overensstemmelsesvurdering. Der bør gøres en yderligere indsats for at styrke industriens 
konkurrenceevne ved at onlstille stålsektoren. 
Landbrug 
Landbrugets situation 
Selv om landbrugets andel i den samlede økonomi i de seneste år har været faldende, 
tegner det sig stadig for 6,6% af BNP og beskæftiger ca. 8% af arbejdsstyrken. 
De dyrkede arealer er forholdsvis stabile, idet korn lægger beslag på 60% af de dyrkede 
arealer og dermed er den vigtigste afgrøde. Den siddende regering drøfter imidlertid i 
øjeblikket mulighederne for at nedsætte kornarealerne med ca. 10% for at formindske 
overproduktionen. 
Produktionen i sektoren for husdyrhold faldt atter i 1997. Som følge af en moderat 
stigning i afgrødedyrkningen blev det samlede resultat et fald i landbrugets 
bruttonationalprodukt på 0,6% i forhold til 1996. Ifølge de foreløbige skøn fandt der ikke 
nogen vækst sted i 1997. 
-30-
Afslutningen af masseprivatiseringsprocessen sidst i 1997 førte ikke til noget opbrud i 
bedriftsstrukturerne i Ungarn, og de store bedrifter er stadig særdeles fremtrædende. Ud 
over den traditionelle sektor med meget små brug er der imidlertid en ny uafhængig 
mellemstor landbrugssektor under udvikling. 
11997 androg den samlede landbrugseksport 2,5 mia. ECU, og importen androg 959 mio. 
ECU. Dette gav en positiv handelsbalance for landbruget (1,5 mia. ECU) sammenholdt 
med et samlet handelsunderskud (-1,8 mia. ECU). Den seneste udvikling i Rusland kan 
imidlertid øve indflydelse på denne situation, fordi Ungarn i 1996 eksporterede 20% og i 
1997 ca. 18% af sin agrofødevareproduktion til Rusland. 
Selv om Ungarns betalingsbalance over for EU i agrofødevaresektoren varierer fra år til 
år (i 1997 blev den forringet i forhold til 1996), har den til stadighed været stærkt positiv 
og androg i 1997 509 mio. ECU. 
Landbrugspolitik 
I marts 1997 vedtog den ungarske regering de såkaldte "grundprincipper for det nationale 
program på landbrugsområdet". 
I 1998 førte dette til en omlægning af landbrugsudgifterne fra budgetstøtte (nedbragt fra 
42% til 35% af den samlede tildeling til landbruget) til direkte subsidier (forhøjet fra 21% 
til 27%). Markedsstøtten har overvejende form af eksportrefusioner og - for et begrænset 
antal varer - direkte prisstøtte. De direkte subsidier omfatter lånetilskud og støtte til 
bedrifter med jord af ringe kvalitet. I 1998 blev der indført et nyt tilskud, som har til 
formål at fremme beskæftigelsen i bedrifterne. 
Der er udviklet strukturelle "policy"-instrumenter til landbruget, og en miljøpolitik for 
landbruget er langsomt under opbygning (gennemførelse i 1997 af lov fra 1995 om 
miljøbeskyttelse). Der foreligger dog endnu ikke noget helt færdigudarbejdet koncept for 
politikken for landdistrikter, som kan ledsage ændringerne inden for landbruget. 
Midt i 1997 nåede Ungarn til enighed med sine WTO-partnere om spørgsmålet om 
eksportsubsidier. Ungarn opnåede på grundlag af sine eksporttilsagn en 
undtagelsesbestemmelse indtil år 2002. Basisåret for eksportsubsidietilsagnene blev 
fastsat til 1995. Alle eksportrefusioner skal være i overensstemmelse med de i 
undtagelsesbestemmelsen fastsatte niveauer og betingelser. 
Ungarn bestræber sig stadig på at tilnærme sin lovgivning efter regelværket. En række 
foranstaltninger, såsom love om beskyttelse og behandling af dyr, om genetisk 
modificerede organismer og om fast ejendom, er vedtaget af den ungarske regering og vil 
efter planen træde i kraft i 1999. 
Der er forberedt et acceptabelt kvægidentifikationssystem, og forberedelserne til 
inspektion ved veterinære grænsestationer og vurdering af kravene til videreudbygning 
derafergodti gang. 
Konkurrenceevnen for de privatiserede selskaber i fødevaresektoren er forbedret, fordi 
der er investeret betydelige midler i en forbedring af deres tekniske styring og 
organisatoriske effektivitet. Nogle sektorer, navnlig afsætning af bedrifternes produktion 
og primær bearbejdning af kvægprodukter, sakker dog agterud. Desuden er der stadig et 
-31-
stort behov for forbedringer i de fleste anlæg, selv om de største fødevareproducenter 
allerede nu anvender Fællesskabets standarder i veterinærsektoren. 
Ungarn har fortsat indsatsen på området kvalitetskontrol. I en ny lov om vingårde og 
vinfremstilling fastsættes rammer for reguleringen af sektoren, og der er truffet 
foranstaltninger til at udbygge det nationale institut for vinkvalifikation og det nationale 
institut for kvalitetskontrol i landbruget. Der er dog ikke sket nogen fremskridt i den 
ungarske anerkendelse af EU's normer på dette område. Der anvendes stadig 
komplicerede og udgiftskrævende procedurer ved import af vin med oprindelse i 
Fællesskabet (kvalitets- og sundhedscertifikater). 
Konklusion 
Selv om det nuværende gennemførelsesstade som helhed er tilfredsstillende, mangler der 
stadig at blive gjort betydelige fremskridt. 
Fiskeri 
Den lov om fiskeri og fiskeriaktiviteter, der blev vedtaget i 1997, udgør retsgrundlaget 
for denne sektor. Det er dog nødvendigt at skabe en forstærket institutionel kapacitet og 
overvågningskapacitet, navnlig af hensyn til importkontrollen, og at udbygge statistikken 
om ferskvandsfiskeri. 
Energi 
Den positive udvikling, som allerede blev nævnt i udtalelsen, med hensyn til fastlæggelse 
af principper for det indre energimarked og konkurrenceregler er fortsat. Energipriserne, 
der nærmer sig markedsniveauet, er forhøjet yderligere. 
Olielagrene er nu tæt på EU's mål på 90 dages forbrug, men lovgivningen skal 
finindstilles efter regelværket. 
Med hensyn til effektiv energiudnyttelse skal det bemærkes, at der i oktober 1997 blev 
oprettet et center for miljøvenlig energianvendelse, og at der er truffet forberedelse til 
oprettelse af regionale energicentre; desuden er der sket fremskridt i harmoniseringen 
med direktiverne om mærkning (f.eks. tilnærmelse til regelværket om mærkning af 
køleskabe, frysere og kombinationer deraf). Meget mangler dog at blive gjort. 
Energinettene videreudbygges. 
I sektoren for fast brændsel er en ny regeringsplan under udarbejdelse. Uranproduktionen 
ophørte i efteråret 1997. Statsstøttens overensstemmelse med regelværket skal overvåges 
nøje. 
Moderniseringsprogrammet for kernekraftværket i Paks er i gang. Inden for rammerne af 
Energiplan-2010, som ikke udelukker muligheden for kernekraft, afholder regeringen i 
øjeblikket et udbud, der har til formål at øge produktionskapaciteten for elektricitet. 
Lov om kernekraft trådte i kraft i juli 1997. Den ungarske atomenergimyndighed er 
oprettet som et organ, der er adskilt fra den ungarske atomenergikommission (som er 
underlagt ministeriet), selv om der stadig er en vis forbindelse. Den centrale nukleare 
finansfond har virket siden januar 1998. Dens opgave er at finansiere affaldshåndtering 
-32-
og nedlukning, og den finansieres med en afgift på elektricitetsprisen. I Paks er et center 
for tør oplagring af brugt brændsel (50 år) under indkøring, skønt aftalen om forsendelse 
af brugt brændsel til Rusland stadig er i kraft (men ikke anvendes). Det undersøges, 
hvilke steder i Ungarn der kan benyttes til endelig deponering. Paks søger alternative 
muligheder for tilførsel af frisk brændsel med henblik på at skabe større spredning i 
leveringskilderne, hvilket er en approach, der passer ind i Unionens 
diversificeringspolitik. 
Konklusioner 
Det er nødvendigt med et yderligere arbejde med henblik på at tilpasse monopolerne, 
sikre adgang til nettene og regulere energipriserne; desuden skal der lægges øget vægt på 
den statslige intervention i sektorerne for fast brændsel og uran, effektivisering af 
energianvendelsen og udvikling af kvalitetsstandarder for brændsel. 
Normerne for nuklear sikkerhed skal fortsat forvaltes hensigtsmæssigt, eksempelvis via 
moderniseringsprogrammet, med henblik på at bringe kernekraftanlægget op på det 
krævede stade. Der skal sikres mere langsigtede løsninger for det nukleare affald, og den 
nukleare sikkerhedsmyndigheds uafhængighed skal sikres. 
Transport 
Ungarn er vedblevet med at træffe foranstaltninger, der sikrer en gradvis tilpasning efter 
regelværket. 
Med hensyn til landevejstransport er der vedtaget en ny lovgivning om teknisk kontrol af 
motorkøretøjer, betingelser, der skal være opfyldt for at erhverve kørekort, 
uddannelseskrav til køreskoler og betingelser for fastboendes adgang til 
vognmandserhvervet. De betingelser, der skal være opfyldt for at erhverve kørekort, og 
som er fastsat i et dekret om politikontrol med landevejstransport, er endnu ikke helt i 
overensstemmelse med Fællesskabets krav. 
Hvad angår sejlads på indre vandveje og søtransport, blev der i 1998 vedtaget en ny lov 
om transport ad vandvejen. 
På søtransportområdet har Ungarn allerede undertegnet MARPOL (den internationale 
konvention om forebyggelse af forurening fra skibe) og SOLAS (den internationale 
konvention om sikkerhed for menneskeliv på søen), ligesom landet har tiltrådt den 
internationale STCW (konvention om uddannelse af søfarende, om sønæring og om 
vagthold) for søfarende i overensstemmelse med regelværket. Desuden har Ungarn 
opnået tilnærmelse til regelværket vedrørende lodstjeneste på åbent hav. 
Reglerne om transport af farligt gods (ad landevej og jernbane) er bragt på linje med den 
relevante lovgivning på internationalt plan og fællesskabsplan. 
Med hensyn til flytransport er der gjort fremskridt vedrørende støjforurening omkring 
lufthavne og begrænsning af støjemissionen fra underlydsfly. 
For så vidt angår udvikling af transportinfrastruktur og finansieringsspørgsmål, deltager 
Ungarn aktivt i behovsvurderingen for transportinfrastruktur (TINA). Der er projekter på 
vej vedrørende landevejs- og jernbaneforbindelserne, og en række omfattende 
-33-
motorvejsprojekter (for nogles vedkommende baseret på privat finansiering) såsom M5 
(en sydlig forbindelse) og M3 (en østlig forbindelse) er påbegyndt i denne periode. 
Konklusioner 
Ungarn er vedblevet med at træffe omfattende såvel retlige som institutionelle 
tilpasningsforanstaltninger. Det er nødvendigt med en yderligere indsats for at opnå en 
større harmonisering af reglerne om tekniske krav til landevejskøretøjer, forbedring af 
vej sikkerheden, adgang til markedet for national landevejstransport, udvikling af 
infrastrukturen på de indre vandveje og harmonisering af lovgivningen om civil luftfart 
(navnlig sikkerhed), jernbaner (adgang til jernbanenettet) og kombineret transport. 
Små og mellemstore virksomheder 
Den nationale politik for små og mellemstore virksomheder er i vid udstrækning i 
overensstemmelse med Fællesskabets politik, og der træffes i øjeblikket yderligere 
foranstaltninger til at komplettere "policy"-rammen. 
I 1998 blev EU's tredje flerårige program for SMV (1997-2000) åbnet for Ungarn, der vil 
yde et supplement til EU-finansieringen. 
3.5 Økonomisk og social samhørighed 
Beskæftigelse og sociale anliggender 
Ved udgangen af første halvår 1998 lå arbejdsløshedsprocenten i Ungarn på 9,1%. Der er 
stadig tydeligere tegn på en betydelig langtidsarbejdsløshed, og der har fundet en særlig 
kraftig stigning sted i arbejdsløsheden blandt mindretallene. De regionale forskelle er 
betydelige. Det vil være nødvendigt at lægge større vægt på en effektiv koordinering 
mellem økonomiministeriet, social- og familieministeriet og sundheds- og 
undervisningsministeriet (navnlig på erhvervsuddannelsesområdet), som for nylig 
overtog ansvaret for beskæftigelsespolitikken fra det tidligere arbejds- og 
socialministerium. 
Der er vedtaget en række love, som bringer den ungarske lovgivning tættere på 
regelværket med hensyn til arbejdsret, ligestilling, sundhed og sikkerhed. 
To særlige punkter, som er taget op i Kommissionens udtalelse, er blevet afklaret ved 
hjælp af ændringer af lovene fra 1992 om arbejdskodeksen og de offentligt ansatte, 
nemlig spørgsmålet om arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af 
virksomheder og reglerne for kollektive afskedigelser. De ungarske myndigheder har 
imidlertid ikke fremlagt nogen detaljeret tidsplan for de foranstaltninger, hvorved resten 
af regelværket inden for arbejdsret skal overtages. 
Ligestillingen af mænd og kvinder på området socialsikringsydelser er sikret ved 
fastsættelse af en række vedtægter for statslige og private pensionsfonde og for det 
statslige sygeforsikringssystem. 
-34-
Den indenlandske lovgivning om socialsikringsfonde, private pensionsfonde og andre 
private fonde er udvidet til også at omfatte vandrende arbejdstagere og disses familier i 
overensstemmelse med Fællesskabets principper. 
Ungarn vil fra 1998 deltage i Fællesskabets fire disponible offentlige 
sundhedsprogrammer og i Fællesskabets fjerde handlingsprogram for lige muligheder. 
Konklusion 
Selv om der i de seneste måneder er gjort fremskridt på dette område, er det stadig 
nødvendigt med en særlig indsats for at sikre vedtagelsen af den lovgivning, der dækker 
de resterende dele af regelværket på området beskæftigelse og sociale anliggender, og 
håndhævelsen af det samlede regelværk. 
Regionalpolitik og samhørighed 
Det ungarske parlament vedtog i marts 1998 det "nationale koncept for 
regionaludvikling", der indeholder de langsigtede målsætninger for den ungarske 
regionalpolitik og danner grundlag for de nationale udviklingsplaner. Dette er i sig selv et 
første skridt hen imod en mere omfattende regional planlægning. 
Der er nedsat udviklingsråd på regionalt og lokalt plan, men disse kan endnu ikke 
betragtes som fuldt operationelle. Der er oprettet et nationalt center for regionaludvikling 
til at udbygge den institutionelle ramme. Det er ansvarligt for koordinering, 
aktivitetsfremme, overvågning og ydelse af teknisk støtte til de regionale og lokale 
udviklingsråd. Skønt loven fra 1996 indeholder detaljerede bestemmelser om de 
institutionelle strukturer og kontrolstrukturerne, er den mindre specifik, når det gælder 
gennemførelses- og overvågningssystemerne. 
Der er på alle niveauer knaphed på menneskelige og finansielle ressourcer. Dette 
forklarer til dels, hvorfor der ikke har været nogen fremskridt i udviklingen af lokale 
udviklingsplaner. 
Desuden er den tværministerielle koordination stadig problematisk, og det nationale råd 
for regionaludvikling har ikke påtaget sig nogen effektiv koordinerende rolle. Fremdeles 
er det begrænset, hvad regionalpolitikken har til rådighed af finansielle midler, og disse 
midler er opsplittet på ni ministerier. Desuden er det nødvendigt at forstærke 
overvågningsprocedurerne yderligere. 
En af de vigtigste arbejdsopgaver, der skal udføres i løbet af det kommende år, er 
udarbejdelsen af et nationalt udviklingsprogram. 
Konklusion 
De kortfristede prioriteter i tiltrædelsespartnerskabet vedrørende styrkelse af institutionel 
og administrativ kapacitet inden for regional udvikling har Ungarn ikke behandlet på 
passende måde. Trods store fremskridt i lovgivningen og udviklingen af koncepter og 
strukturer er den konkrete virkeliggørelse af regionalpolitikkens målsætninger og de 
ledsagende strukturer og institutioner stadig svag og har ført til store forsinkelser med 
-35-
forvaltningen og anvendelsen af Fællesskabets bistand. Disse problemer skal afklares, før 
Ungarn er parat til at deltage i EU's strukturpolitik. 
3.6 Livskvalitet og miljø 
Miljø 
Siden 1997 er fremskridtet i harmoniseringen af lovgivningen foregået temmelig 
langsomt, og der er kun vedtaget fire vigtige love, som sikrer hel eller delvis 
overensstemmelse med EU's lovgivning. Disse love vedrører kemikalier, genetisk 
modificerede organismer, god laboratoriepraksis og emissionsgrænser for luftforurening 
fra fyringsanlæg med en brændværdi på mere end 50 MW. Der er også gjort fremskridt 
på området økomærkning. 
En ny lov regulerer aktivitets- og kompetenceområdet for miljøinspektorater og ledelser 
af nationalparker og fastlægger det nationale miljø- og naturbeskyttelsesinspektorats 
aktivitetsområder og beføjelser. De institutionelle ændringer, som denne lov fører med 
sig, ventes at ville tjene som grundlag for den videre modernisering af det institutionelle 
apparat, der skal gennemføre og håndhæve Fællesskabets miljølovgivning. 
Den 16. september 1997 vedtog det ungarske parlament det nationale 
miljøbeskyttelsesprogram for perioden 1997-2002.1 dette program lægges der særlig stor 
vægt på de foranstaltninger og investeringer, der er nødvendige af hensyn til tiltrædelsen 
af EU. 
På grundlag af dette program blev miljøhandlingsplanen for 1998 udarbejdet og optaget i 
det nationale 1998-budget. Denne plan beskæftiger sig indgående med gennemførelsen af 
regelværket. Desuden indeholder det nationale retlige harmoniseringsprogram en 
detaljeret redegørelse for overtagelsen med en præcis tidsplan for alle kapitler i 
regelværket. 
I øjeblikket er det vigtigste resterende spørgsmål gennemførelsen af direktivet om 
integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening og Seveso-direktivet, som ikke er 
dækket af den nationale lovgivning. Desuden er der konstateret svagheder i forbindelse 
med gennemførelsen af direktivet om behandling af spildevand og visse direktiver om 
luftforurening. Overtagelsen og gennemførelsen af rammedirektivet om affald bør 
fremskyndes. Der bør gøres en større indsats på området strålingsbeskyttelse. 
Den grundlæggende lovgivning om nuklear sikkerhed, som blev vedtaget i 1996, mangler 
stadig at blive suppleret med en række andre retsakter om strålingsbeskyttelse. 
Konklusion 
Ungarn har ikke været i stand til at tage sig af alle de områder, der i 
tiltrædelsespartnerskabet var højt prioriterede på kort sigt. 
Ifølge det nationale retlige harmoniseringsprogram suppleret med de fornødne 
budgetbestemmelser skal det samlede regelværk på miljøområdet gennemføres i perioden 
2000-2001. 
-36-
Det ovennævnte program, der bl.a. omfatter konkret håndhævelse,og efterlevelse navnlig 
af de dele af regelværket, som kræver store investeringer i nært samarbejde med 
internationale finansieringsinstitutter og en omfattende administrativ indsats (f.eks. 
behandling af spildevand fra byer, affaldsforvaltning og nogle aspekter ved lovgivningen 
om luftforurening), kan gennemføres på lang sigt, forudsat at strategien for tilnærmelsen 
følges fuldt ud inden for tidsplanen. 
Forbrugerbeskyttelse 
Med vedtagelsen af rammeloven om forbrugerbeskyttelse er en af de identificerede 
svagheder blevet taget op. 
Den pågældende lov trådte i kraft i marts 1998 og fastslår forbrugernes grundlæggende 
rettigheder med hensyn til sikre produkter. Overvågningsfunktionerne varetages af 
agenturet for forbrugerbeskyttelse. 
Loven indeholder desuden grundlæggende bestemmelser om forbrugslån og prisangivelse, 
men disse er ikke i fuld overensstemmelse med regelværket. De fornødne tilpasninger 
vedrørende urimelige kontraktvilkår er opnået ved vedtagelse af ny lovgivning. 
Lovene om reklame og forbud mod illoyal og restriktiv markedspraksis er ikke fuldt ud i 
overensstemmelse med regelværket. I kraft af en række nye foranstaltninger vedrørende 
varers og tjenesteydelsers almindelige sikkerhed og de dermed forbundne procedurer for 
markedsovervågning er den ungarske lovgivning bragt i overensstemmelse med 
regelværket. Ved den nye lægemiddellov indføres ansvar for uautoriseret medicin, men 
loven er kun delvis tilpasset efter regelværket. 
På trods af, at forbrugerbeskyttelse kun er et højt prioriteret område på mellemlang sigt i 
tiltrædelsespartnerskabet, har Ungarn gjort betydelige fremskridt på dette område. Der 
forventes en yderligere tilpasning i de kommende år. 
3.7 Retlige og indre anliggender 
Kommissionen slog i sin udtalelse fra 1997 fast, at behovet for effektiv grænsekontrol 
inkl. visaordninger, der lå tæt op ad ordningerne i EU, og en asylpolitik uden geografiske 
forbehold og baseret på tilstrækkelige ressourcer var et særdeles højt prioriteret område. 
Indvandring/grænsekontrol 
Skønt den hårdt tiltrængte ændring af lovgivningen om udenlandske statsborgere endnu 
ikke er foretaget, har Ungarn videreført udbygningen af tilbagesendelsesaftalerne. Der er 
indgået tre nye aftaler med medlemsstater (Frankrig, Italien og Danmark), og den 
eksisterende aftale med Østrig, som trådte i kraft i februar 1998, er revideret. Der 
foreligger ikke nogen oplysninger om ajourføring af visapolitikken. 
Opmærksomheden har især været rettet mod landets grænser; den nye lov om beskyttelse 
af grænserne trådte i kraft i november 1997. Den omfatter forvaltningen af 
grænsekontrollen og organiseringen af grænsepolitiet (dette kan nu tage sig af organiseret 
kriminalitet). I maj 1998 blev grænsepolitiet en civil myndighed. Regeringen har 
-37-
vedtaget to dekreter, nemlig ét om organiseringen af grænsepolitiet og ét om 
grænsepolitiets størrelse og bevæbning. 
Asyl 
Den nye lov om asyl trådte i kraft i marts 1998, hvorved det geografiske forbehold, der 
blev taget i 1989, da Ungarn tiltrådte Genève-konventionen fra 1951, blev ophævet. Ikke-
europæere kan nu ansøge om asyl i Ungarn. I juni 1998 fremgik det af statistikkerne, at 
225 var anerkendt som flygtninge og 2 428 som "midlertidigt biståede" personer (for det 
meste endnu ikke repatrierede personer fra det tidligere Jugoslavien), men der blev alene 
i første halvår 1998 registreret 2 047 asylansøgninger (overvejende fra ikke-europæere). 
Dette høje tal viser,' at der stadig er meget arbejde at gøre med hensyn til forøgelse af det 
personale, der beskæftiger sig med asylansøgninger. 
Politisamarbejde 
Reformerne med henblik på at sikre en mere effektiv bekæmpelse af den organiserede 
kriminalitet er fortsat. I november 1997 blev konventionen om hæleri og efterforskning 
samt beslaglæggelse og konfiskation af udbyttet fra strafbare forhold (Europarådet, den 8. 
november 1990) undertegnet, og den forventes ratificeret sidst i 1998.1 andet halvår 1997 
ratificerede parlamentet den europæiske konvention om bekæmpelse af terrorisme 
(Europarådet, den 27. januar 1977); den trådte i kraft i november 1997 (jf. også 
lovgivningen om våben og sprængstoffer). 
Ud over lovgivningsmæssige fremskridt skal hovedvægten lægges på menneskelige 
ressourcer for at sikre, at der tilvejebringes passende løn og uddannelse, som kan bevirke, 
at reformen bliver en succes. 
Narkotika 
Det nationale koordinationsudvalg for narkotika, der blev nedsat i april 1998 og 
underlagt premierministerens kontor, har endnu ikke påbegyndt sit arbejde. Der mangler 
stadig at blive gjort fremskridt med gennemførelsen af en mangesidet strategi, herunder 
den rolle, der skal tillægges det nationale kontaktorgan for oplysning om 
narkotikaspørgsmål. Det maskineri, der skal bekæmpe hvidvaskning af penge, skal gøres 
mere operationelt. 
Retligt samarbejde 
På det civilretlige område har Ungarn opnået det krævede "sponsorat" fra en 
kontraherende part i konventionen om retternes kompetence og om fuldbyrdelse af 
retsafgørelser i borgerlige sager, herunder handelssager (Lugano, den 16. september 
1988). Processen med at opnå de kontraherende parters samtykke er i gang, og 
konventionen vil antagelig træde i kraft inden udgangen af 1999. Det er nødvendigt med 
en yderligere indsats for at gøre retssystemet mere effektivt, navnlig med henblik på at 
gøre en ensartet anvendelse af Fællesskabets lovgivning mulig i fremtiden. 
På det strafferetlige område vil den nye lov om retsprocedurer, der er vedtaget af 
parlamentet, træde i kraft i januar 2000. Den hjemler beskyttelse af vidner i 
overensstemmelse med de kriterier, som Rådet fastlagde i sin resolution af 25. november 
1995. 
-38-
Konklusion 
Ungarn har bekræftet, at det magter at gøre fremskridt i overtagelsen af Fællesskabets 
regelværk ved at fokusere på de to vigtigste mangler, der i tiltrædelsespartnerskabet blev 
fastlagt som højt prioriterede opgaver på kort sigt: asyllovgivning uden geografisk 
begrænsning og et bedre system til forvaltning af grænsekontrollen. Der er gjort 
betydelige fremskridt på disse områder. For at gøre yderligere fremskridt hen imod 
virkeliggørelsen af de højt prioriterede mål på mellemlang sigt bør den nuværende 
indsats forstærkes, så den også omfatter: 
- en lov om udlændinge og en visapolitik, der er afpasset efter EU's krav og omfatter de 
nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen (SNG) 
- en forøgelse af de menneskelige ressourcer, som bliver passende aflønnet og uddannet, 
således at de bliver i stand til at gennemføre den nye lovgivning , især om asyl, 
politisamarbejde, narkotikabekæmpelse, organiseret kriminalitet og korruption. 
3.8 Eksterne politikker 
Handel og internationale økonomiske forbindelser 
Med virkning fra januar 1998 er handelen med tekstiler liberaliseret i overensstemmelse 
med protokollen til Europaaftalen vedrørende tekstiler. 
Ungarn indgik i 1997/1998 frihandelsaftaler med Tyrkiet, Israel, Bulgarien, Litauen og 
Estland. 
Da det efter tiltrædelsen vil være nødvendigt, at Ungarn overholder forpligtelserne i de 
plurilaterale WTO-aftaler, er den indenlandske vedtagelse af overenskomsten om 
Verdenshandelsorganisationen og bilagene dertil et særdeles vigtigt skridt. De relevante 
bestemmelser trådte i kraft den 15. marts 1998. For at efterleve regelværket på dette 
område bør Ungarn blive part i den plurilaterale aftale om civile fly, offentlige indkøb og 
handel med informationsteknologi. 
Udvikling 
Ungarn har ikke nogen præfcrencehandelsaftale med A VS-staterne, men har indført 
handelspræferencer for import fra udviklingslande. 
Udenrigsministeriet forvalter en udlandsbistandsfond, via hvilken Ungarn yder 
udviklingsbistand og humanitær bistand. 
Told 
Der blev i januar 1998 oprettet et nyt integrationskontor til sikring af koordinering og 
varetagelse af opgaverne i forbindelse med den europæiske integration. Fra midten af 
1997 til midten af 1998 blev der åbnet fem nye grænseovergangssteder ved grænserne til 
Ukraine, Rumænien og Slovenien. 
-39-
Det ungarske told- og finanspoliti forvalter et bedrageribekæmpelsessystem, der dækker 
hele Ungarn med hovedvægten lagt på de østlige grænser. 
Ungarn har stadig 10 toldfri zoner og 87 industrielle frizoner. Den fritagelse for told af 
visse importerede varer, der benyttes i frizonerne, er uforenelig med den relevante EF-
lovgivning. 
Ungarn har stadig ikke noget bindende informationssystem for toldsatser i henhold til 
toldtariffen. Der er ikke gjort nogen fremskridt med reformen af toldkodeksen og 
opbygningen af en integreret toldtarif. 
Med hensyn til datamatisering er den nødvendige databank for alle toldoperationer ved 
de ungarske grænser blevet oprettet. Den benyttes dog ikke altid i tilstrækkeligt omfang 
og hensigtsmæssigt. Der er derfor stadig forsinkelser ved grænseovergangsstederne. Det 
er nødvendigt med bedre personaleuddannelse. 
På toldsamarbejdsområdet er det nødvendigt med yderligere fremskridt med henblik på at 
sikre en hensigtsmæssig anvendelse af Europaaftalens oprindelsesregler. 
Konklusion 
Det er nødvendigt med en endnu større indsats, navnlig for at indføre en integreret 
toldtarif, forbedre og forenkle grænseprocedurerne, udvikle efterfølgende kontrol, benytte 
det elektroniske udstyr mere effektivt og udbygge undervisningen. Desuden skal 
toldsamarbejdet med medlemsstaterne forbedres yderligere. 
Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik 
Regeringsskiftet i maj 1998 ændrede ikke Ungarns udenrigspolitik. Den 
udenrigspolitiske prioritering omfatter europæisk/atlantisk integration, gode 
naboforbindelser og en "national politik", der tager sigte på at støtte etniske ungarere 
uden for grænserne. 
Den politiske dialog mellem Den Europæiske Union og Ungarn er videreført. Ungarn har 
aktivt deltaget i de regelmæssige møder mellem de politiske direktører, i de europæiske 
og associerede europæiske kontaktorganer og i FUSP's arbejdsgrupper. Siden udtalelsen 
blev afgivet, har Ungarn tilsluttet sig alle fælles holdninger, erklæringer og 
fremgangsmåder, som landet er blevet opfordret til at tilslutte sig, herunder de fælles 
holdninger, hvorved der blev indført sanktioner mod Forbundsrepublikken Jugoslavien, 
og erklæringerne om de indiske og pakistanske atomprøvesprængninger. 
Den 8. juli 1997 blev Ungarn formelt opfordret til at indlede tiltrædelsesforhandlinger 
med NATO. Forhandlingerne startede den 10. september 1997. Den 16. december 1997 
undertegnede Ungarn tiltrædelsesprotokollen, der nu er under ratifikation. 
Der er fortsat visse uafklarede bilaterale spørgsmål i forholdet til Slovakiet vedrørende 
gennemførelsen af grundtraktaten samt Gabcikovo-dæmningen. 
Ungarn er fortsat aktivt engageret på den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitiks område. 
-40-
3.9 Finansielle spørgsmål 
Finanskontrol 
Der har ikke kunnet berettes om nogen særlig udvikling siden 1997. Regeringen har 
konsolideret de tidligere trufne foranstaltninger ved at vedtage resolutioner om 
nedsættelse af overvågningsudvalg. 
Den statslige revisionsmyndighed, der er det eksterne organ for finanskontrol, har 
arbejdet med sin tiltrædelsesstrategi og tilladelsen til at efterprøve regnskaberne for 
forskellige organisationer, der ligger inden for dens ansvarsområde. 
Det statslige kontrolkontor, der er det interne organ for finanskontrol, er nu også 
ansvarligt for den efterfølgende interne kontrol, medens den forudgående kontrol 
overlades til de ministerier og agenturer, som afholder udgifterne. 
Der er en aftale mellem det statslige kontrolkontor og Kommissionen om administrativt 
samarbejde, som indeholder bestemmelser om samarbejdsforanstaltninger i forbindelse 
med offentlig intern kontrol og støtte til forberedelserne til tiltrædelsen. 
Konklusion 
Som led i bestræbelserne for at indføre strukturer til finanskontrol i overensstemmelse 
med regelværket er det nødvendigt, at Ungarn videreudbygger den interne politik for 
finanskontrol og opretter egnede institutioner, der har det fornødne uddannede personale 
(f.eks. betalingsagentur for bistanden til landbruget, de regionale udviklingsråds kontorer, 
overvågningsudvalg). Der bør lægges særlig vægt på en udbygning af den interne kontrol 
og den interne revision af forvaltningen af Fællesskabets bistandsprogrammer, navnlig 
fordi der kan blive tale om forhøjet førtiltrædelsesbistand. 
3.10 Generel evaluering 
Ungarn fortsætter med at håndtere tilpasningsprocessen på en afbalanceret måde. Rytmen 
i overtagelsen af Fællesskabets regelværk har været jævn og er normalt blevet fulgt op af 
hensigtsmæssige institutionelle og finansielle bestemmelser, der har gjort 
gennemførelsen lettere. En lidt langsommere overførselstakt inden for visse sektorer 
såsom miljøområdet er blevet modsvaret af en øget vægtning af stærke 
gennemførelsesstrukturer. Dette viser, at landet på en meningsfyldt måde har forfulgt det 
mål, der indebærer en effektiv anvendelse af bestemmelserne snarere end en simpel 
transponering. Der lægges fortsat vægt på færdiggørelsen af lovgivningen vedrørende det 
indre marked. Ungarn har også vist en fast vilje til at give sig i kast med det komplekse 
område omkring retlige og indre anliggender, ved at landet har fastlagt en strategi og 
vedtaget foranstaltninger, som allerede nu er begyndt at give synlige resultater. 
Medens Ungarn på den ene side har taklet tiltrædelsespartnerskabets kortfristede 
prioriteringer på området for økonomiske reformer gennem en styrkelse af veterinær- og 
fytosanitærkontrolorganerne og finanskontrolinstanserne, samt på området for retlige og 
indre anliggender, har det ikke satset tilstrækkeligt på en styrkelse af 
regionaludviklingsstrukturerne og på de med det indre marked forbundne prioriteter 
-41-
såsom tilpasning af lovgivningen om ophavsret og offentlige indkøb og styrkelse af 
lovgivningen om statsstøtte. 
-42-
4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets 
regelværk 
I dette kapitel ajourføres de oplysninger, der blev givet i Kommissionens tidligere 
udtalelse. Det Europæiske Råd fastslog på sit møde i Madrid i december 1995, at en 
gradvis og harmonisk integrering af ansøgerlandene forudsætter, at der tilvejebringes 
passende forhold, og herunder navnlig at administrationsstrukturerne tilpasses. Dette er 
baggrunden for, at man i Agenda 2000 understregede, hvor vigtigt det er, at 
Fællesskabets lovgivning indarbejdes effektivt i de pågældende landes egen lovgivning, 
og i særdeleshed hvor vigtigt det er, at denne lovgivning anvendes korrekt i praksis, 
inden for rammerne af passende administrations- og retsstrukturer. Dette er et 
fundamentalt krav, hvis man skal skabe den gensidige tillid, som et fremtidigt 
partnerskab forudsætter. 
I dette års rapport har Kommissionen sammen med ansøgerlandene søgt at opstille en 
liste over de instanser, der har til opgave at varetage håndhævelsen af Fællesskabets 
regelværk på de vigtigste områder. Det oplyses så vidt muligt, hvorvidt de pågældende 
instanser har den fornødne retshjemmel til at administrere regelværket, hvor stort og hvor 
velkvalificeret et personale instanserne har, og om de fornødne budgetmidler er til stede. 
I visse tilfælde er det allerede nu muligt at give oplysninger om kvaliteten af de 
beslutninger, instanserne træffer. Kommissionen har til hensigt at uddybe dette aspekt i 
kommende rapporter. 
Kommissionen konkluderede i sin udtalelse, at det er absolut nødvendigt at videreføre de 
administrative reformer, således at Ungarn udstyres med strukturer, der kan sikre en 
fuldstændig anvendelse og håndhævelse af regelværket. 
4.1. Administrative strukturer 
I kraft af ændringen af loven om tjenestemænds retlige stilling bliver de ansatte inden for 
det offentlige forberedt på medlemskabet af EU som led i regeringens program på 
mellemlang sigt. Der vil blive afsat midler hertil på de årlige budgetter, og 2 mia. HUF er 
allerede blevet øremærket til uddannelse af 100 000 tjenestemænd i løbet af de nærmeste 
år. En særlig godtgørelse for erhvervede sprogkundskaber vil blive integreret i 
lønstrukturen, og sprogundervisning af offentlige ansatte vil fortsat være et prioriteret 
tiltag inden for EU-integreringsprogrammet. 
Fra 1. januar 1999 vil ca. 10 000 offentligt ansatte på lederniveau være forpligtet til inden 
for et tidsrum af tre år at gå op til en særlig prøve, der bl.a. omfatter EU-relevantc emner. 
I den forbindelse har regeringen også strammet de etiske regler for offentligt ansatte. Den 
1. januar 1998 trådte en række strengere regler i kraft vedrørende visse lønnede 
aktiviteters uforenelighed med hvervet som offentligt ansat. 
Siden juli 1998 har der i Ungarn fundet væsentlige strukturelle ændringer sted af den 
offentlige forvaltning inden for centraladministrationen. Som følge af regeringsskiftet i 
-43-
juli 1998 blev der oprettet nye ministerier og nedlagt andre. Statsministeriets 
koordinerende rolle er blevet styrket. 
Antallet af offentligt ansatte i Ungarn er steget i løbet af det sidste år og er nu oppe på 
104 000, sammenholdt med 98 200 i juli 1997. Af disse er ca. 53 800 ansat i den centrale 
og lokale statsadministration, medens ca. 50 000 er ansat i den kommende 
administration. Selv om det samlede antal ansatte er øget, har der fundet betydelige 
nedskæringer sted i visse sektorer, hvilket måske får indvirkning på Ungarns evne til at 
gennemføre Fællesskabets regelværk (jf. nedenfor). 
4.2. Administrationens og retsvæsenets kapacitet: Nøgleområder for 
gennemførelse af Fællesskabets regelværk 
Ensartet anvendelse af fællesskabslovgivningen 
I den nye lov om dommeres retlige status fastslås det, at disse har ret og pligt til en 
postgraduat uddannelse. Dommerne er forpligtede til at følge postgraduate kurser i 
fællesskabslovgivning, som de opfordres til at deltage i. Denne uddannelse på 
postgraduat niveau varetages for øjeblikket af det kontor under den nationale 
dommersammensliltning, der blev oprettet i februar 1998 (og hvis personale for tiden 
omfatter 95 ansatte). 
I kraft af en ny forordning fra december 1997 genindføres der en periodisk vurdering af 
dommeres arbejde. Efter at en dommer er blevet fastansat, vurderes hans arbejde to gange 
i løbet afliver seksårsperiode. Der er i øjeblikket 2 449 dommere, herunder 110 i den 
ungarske højesteret. 
Efter udgivelsen af udtalelsen er der gjort væsentlige fremskridt med hensyn til at udvikle 
uddannelsesprogrammer og -strukturer og sikre, at dommerne holder sig ajour med 
udviklingen. De ungarske domstole anvender allerede fællesskabslovgivningen inden for 
visse områder. 
Det indre marked 
Autorisationsmyndigheden i Ungarn er en offentlig instans, det nationale 
akkrediterings udvalg (herefter: udvalget). Dette udvalg består af 55 medlemmer, der 
repræsenterer følgende instanser: ministerier, den ungarske standardiseringsinstitution, 
den ungarske metrologiske myndighed, handelskamrene, 14 statsanerkendte institutioner, 
de videregående uddannelsesinstitutioner og videnskabelige sammenslutninger, 
forbrugerbeskyttelsesstyrelsen og andre faglige interessegrupper. Det virker under 
økonomiministeriets tilsyn og er bemyndiget til at godkende prøvelaboratorier, 
kalibreringslaboratorier, certificeringsorganer og -inspektører. Der findes otte 
fagspecifikke autoriseringsudvalg (6 for prøvelaboratorier, 1 for kalibreringslaboratorier 
og et for certificering og inspektion), som bistår udvalget i dets arbejde. Til dato har 
udvalget godkendt 212 prøvelaboratorier (og yderligere 165 ansøgninger herom er under 
behandling), 70 kalibreringslaboratorier (32 ansøgninger er under behandling), og 3 
certificeringsinstanser (23 ansøgninger er under behandling), i overensstemmelse med de 
europæiske standarder (baseret på EN 45000-standarder). I Ungarn findes der 200 
uddannede vurderingseksperter, som er ansvarlige for diverse autoriseringsaktiviteter. 
Ungarn er fuldt medlem af ILAC (International Laboratories Accreditation Committee) 
-44-
1 og IAF (International accreditation federation). Landet er endvidere associeret medlem af 
EA (European Cooperation for Accreditation). 
Den ungarske standardiseringsinstitution er et statsanerkendt certificeringsorgan og den 
eneste nationale systemcertificeringsinstans for ISO 9000 og ISO 14000. Siden juni 1998 
har denne institution været fuldt medlem af IQ-nettet. Det er en almennyttig, offentlig 
instans og retligt set helt uafhængig af den ungarske regering. Institutionen mangler i 
øjeblikket tilstrækkelige finansielle midler til at fremme indførelsen af EU-standarder. 
På området fri bevægelighed for tjenesteydelser blev der i 1997 oprettet en ungarsk bank-
og kapitalmarkedskontrolmyndighed som en samlet tilsynsinstans. Den godkender 
transaktioner med obligationer og andre værdipapirer. Den har en vis grad af 
uafhængighed, men kontrolleres stadig af finansministeren. Denne tilsynsmyndighed må 
anses for at være velbemandet med sit nuværende personale på 263 (tidligere tal: 235). 
Der er dog behov for yderligere fremskridt med hensyn til en styrkelse af de relevante 
tilsynsinstanser i finanssektoren, især på det uddannelsesmæssige område. Den statslige 
forsikringskontrolmyndighed fungerer godt, og dens personale omfatter nu 38 ansatte. 
På databeskyttelsesområdet er ombudsmandens pligter og beføjelser fastsat i loven om 
databeskyttelse. Ombudsmanden fører navnlig tilsyn med gennemførelsen af loven, 
undersøger de klager, han far forelagt, og sikrer vedligeholdelsen af 
databcskyttelsesregisteret. 
Rådet for offentlige indkøb er ansvarligt for gennemførelsen af loven om offentlige 
indkøb. Dette råd består af 21 medlemmer og skal aflægge en årlig beretning til 
parlamentet. Der er nedsat et særligt udvalg til at træffe beslutninger om offentlige 
indkøb, dvs. håndhævelse af loven. Udvalget består af 13 medlemmer og bistås af et 
sekretariat med fire ansatte. Dette udvalg er helt uafhængig af regeringen og af 
ovennævnte råd. 
Med hensyn til lovgivningen om intellektuel ejendomsret og patenter synes de 
administrative gennemførelsesinstanser, såsom det ungarske patentdirektorat, at fungere 
tilfredsstillende, men det er stadig nødvendigt at forbedre de menneskelige og finansielle 
ressourcer samt uddannelsessiden inden for politi, retsvæsen og toldvæsen. 
Konkurrence 
Kontoret for økonomisk konkurrence er den centrale myndighed for 
konkurrenceanliggender. Med 106 ansatte må kontoret for økonomisk konkurrence anses 
for at være velbemandet. Kontorets virke bestemmes af loven om forbud mod illoyal og 
konkurrencebegrænsende markedspraksis, der trådte i kraft i januar 1997. 
I løbet af det sidste år traf kontoret 61 afgørelser, hvoraf 40% vedrørte vildledning af 
forbrugerne og 30% misbrug af dominerende markedsposition. Det samlede idømte 
bødebeløb er steget. Dog kunne håndhævelseskapaciteten i kontoret for økonomisk 
konkurrence øges yderligere, især i de regulerede sektorer, med hensyn til en opgradering 
af de ansattes faglige færdigheder. 
For så vidt angår tilsynsmyndigheden for statsstøtte, er Fællesskabets krav endnu ikke 
imødekommet. I henhold til den seneste ændring af loven om offentlige finanser skal 
finansministeren drage omsorg for, at der sker en tilpasning af Ungarns statsstøttepraksis 
-45-
til Fællesskabets regelværk. De pågældende lovgivningsinitiativer er imidlertid endnu 
ikke blevet taget. 
Telekommunikation 
Ministeriet for transport, telekommunikation og vandforvaltning (med 302 ansatte) har 
ansvaret for vedtagelse af politiske retningslinjer og lovmæssige bestemmelser. Den 
nationale kommunikationsmyndighed tager sig af anvendelsen af bestemmelser og 
udøvelsen af kontrolfunktioner, såsom typegodkendelser, frekvenstildeling og tilsyn. 
Kommunikationsmyndigheden har 500 medarbejdere og syv regionale kontorer. 
I april 1998 vedtog den ungarske regering en bekendtgørelse om samarbejde mellem 
telekommunikationsorganisationerne og de myndigheder, der fastlægger reglerne for 
anvendelsen af telekommunikationsnet. For at sikre en gnidningsløs gennemførelse af 
dette dekret bør de pågældende statslige myndigheders kapacitet styrkes. 
Told og indirekte beskatning 
I januar 1998 blev der oprettet et nyt kontor for samordning og gennemførelse af 
europæiske integrationsopgaver. En EU-støtteafdeling beskæftiger sig med forvaltningen 
af EU-programmer, og en integrationsafdeling er ansvarlig for tilpasningen af 
toldforordninger og indirekte beskatning, der indgår i Fællesskabets regelværk, og for 
udarbejdelsen af en administrativ strategi. 
I 1998 fik det ungarske told- og finansvæsen til opgave at behandle sager om indirekte 
beskatning, og det har faet bemyndigelse til at pålægge og inddrive forbrugsafgifter. 
Dette har betydet en styrkelse af det ungarske toldvæsens myndighed og ansvar, og 
samtidig indebærer det en udskillelse og decentralisering af skattelovgivningen, der 
ligger på linje med Fællesskabets regelværk. 
Det samlede antal ansatte i told- og finansvæsenet har været uændret siden 1997 og 
andrager 6 000 medarbejdere. 
Landbrug 
Ministeriet for landbrug og regional udvikling har nu ansvaret for regionaludviklingen og 
udviklingen i landdistrikterne. Oprettelsen af centret for interventioner på 
landbrugsmarkedet har været et vigtigt skridt i retning af at gennemføre og håndhæve de 
politiske instrumenter inden for den fælles landbrugspolitik. Centeret har i øjeblikket 26 
medarbejdere. 
Instituttet for geodæsi, kartografi og telemåling har indført en moderne 
produktionsprognoseservice, baseret på telemåling. I 1997 oprettedes en regional 
database, ligesom der blev etableret et center for informationsbearbejdning inden for 
kartografi. Der er i øjeblikket 150 ansatte i instituttet. 
Hvad angår den administrative kapacitet på området for dyre- og plantesundhedskontrol 
har Ungarn en god basisinfrastruktur. Med hensyn til personalesituationen er der 20 
kontorer med 2 880 ansatte, der tager sig af dyresundheds- og fødevarekontrol, hvoraf 
1 100 er dyrlæger, samt et nationalt institut for landbrugskvalitetskontrol, der beskæftiger 
660 ansatte (dvs. en nedskæring på 50 i forhold til det antal, der er opgivet i udtalelsen). 
-46-
Etableringen af et net af kontorer for dyre- og plantesundhedskontrol langs de nye ydre 
grænser bør gives høj prioritet. 
Transport 
Ved den nylige regeringsomdannelse blev visse mindre sagsområder inden for 
vandforvaltningen overført til ministeriet for landbrug og udviklingen af landdistrikterne. 
Antallet af ansatte i ministeriet for transport, telekommunikation og vandforvaltning 
andrager for øjeblikket 302 (en nedgang på 40 personer siden juli 1997). 
Beskæftigelse og socialpolitik 
To forskellige institutioner har ansvaret for håndhævelse af sundheds- og 
sikkerhedslovgivning i Ungarn, nemlig den nationale offentlige sundhedstjeneste og 
arbejdsinspektoratet. Selv om begge institutioner synes at have et godt tag på deres egne 
ansvarsområder, er der imidlertid behov for et regulært og organiseret samarbejde 
mellem de to organer med henblik på en rationalisering og styrkelse. 
Den nationale offentlige sundhedstjeneste består af et landsdækkende net af 
serviceorganer, der tager sig af sundhedsbeskyttelse og -forebyggelse, tilsyn med 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og koordinering af offentlig sundhedspleje, 
sygdomsbehandling, samt overvågning af epidemier. Sundhedsorganerne omfatter den 
nationale offentlige sundhedstjeneste, der er fordelt på 20 regionale centre og 136 centre i 
byområder, det nationale center for epidemiske sygdomme og det nationale hovedcenter 
for den offentlige sundhedspleje. 
Det samlede antal ansatte andrager 6 881. 
Det nationale inspektorat for arbejdsmæssig sikkerhed og arbejdsmarkedsspørgsmål tager 
sig af sikkerhed på arbejdspladsen. 
Inspektoratet har 67 ansatte. 
Regionalpolitik og samhørighed 
I forbindelse med regeringsskiftet i maj 1998 blev sagsområdet regionaludvikling og 
-planlægning overført fra ministeriet for miljøbeskyttelse til ministeriet for landbrug og 
regional udvikling. 
På regionalt plan er der nedsat udviklingsråd, men disse mangler stadig fastansat 
personale. Med henblik på udformningen af de institutionelle rammer er der oprettet et 
nationalt regionaludviklingscenter til støtte for regionerne. Dette center administreres af 
ministeriet for landbrug og regionaludvikling og fungerer som sekretariat for det 
nationale regionaludviklingsråd. Det har i øjeblikket 12 medarbejdere. 
Ungarn har haft vanskeligheder med at udnytte EU-midler (Phare) til regionaludvikling. 
Dette illustrerer behovet for at styrke projektudviklingen og forvaltningskapaciteten med 
henblik på at kunne absorbere øget førtiltrædelseshjælp og forberede Ungarns deltagelse i 
strukturfondene. Ungarn har ikke gjort en tilfredsstillende indsats med hensyn til 
tiltrædelsespartnerskabets prioritet på kort sigt vedrørende regionaludvikling. 
-47-
Miljø 
Ministeriet for miljøbeskyttelse har været mest berørt af omstruktureringen af 
centraladministrationen, eftersom det omfattende sagsområde vedrørende 
regionaludvikling og -planlægning blev overført til ministeriet for landbrug og regional 
udvikling. 
Miljøbeskyttelsen forvaltes af det nationale inspektorat for miljøbeskyttelse, de regionale 
inspektorater og naturfredningsdirektoraterne. I forbindelse med en ændring af 
afgrænsningen af deres opgaver og ansvarsområder blev kompetencen i første instans for 
sager vedrørende miljø og naturfredning overdraget til inspektoraterne og direktoraterne. 
Der er et tydeligt behov for at øge personalet i de regionale inspektorater, eftersom de får 
ansvaret for at udstede tilladelser i henhold til direktivet om integreret forebyggelse og 
bekæmpelse af forurening. Der er også behov for uddannelse af personalet. 
Ministeriet råder over 472 ansatte (marts 1998) (heri medregnet de ansatte, der tager sig 
af regionaludvikling). 
Antal ansatte i de regionale instanser: 1 171 (marts 1998). 
Forbrugerbeskyttelse 
Med ikrafttrædelsen af loven om forbrugerbeskyttelse i marts 1998 er 
forbrugerbeskyttelsesstyrelsens myndighed blevet styrket. Den vil fremover være 
berettiget til at iværksætte undersøgelser af enhver klage og idømme bøder uden noget på 
forhånd fastlagt loft til sikring af forbrugernes interesser. Forbrugerbeskyttelsesstyrelsen 
og diverse organisationer i samfundet vil kunne indbringe sager for domstolene med 
henblik på at beskytte forbrugerne i de tilfælde, hvor skaden ikke blot berører en enkelt 
person. Alle virksomheder, der yder offentlig service, skal have en særlig 
forbrugerservice. I kraft af loven er der også oprettet mæglingsinstanser, der er knyttet til 
de regionale handelskamre, som er uafhængige institutioner, der har til opgave at mægle i 
sager, som behandles af forbrugerbeskyttelsesstyrelsen, før de kommer for retten. 
Desuden indføres der en bødestraf - uden loft over - i forbrugerbeskyttelsessager, som 
træder i stedet for det gældende bødeloft på 30 000 HUF (30 ECU). 
Forbrugerbeskyttelsesstyrelsen er forsynet med et fyldestgørende personale på 144 
ansatte. 
Retlige og indre anliggender 
Efter vedtagelsen af den nye lov om grænsesikring i november 1997 er 
grænsekontrolmyndighederne nu bemyndiget til at foretage undersøgelser på området for 
organiseret kriminalitet. 
Det er nødvendigt med en opgradering af grænsevagternes faglige færdigheder. Desuden 
skal der tages skridt til at styrke grænseforvaltningen, modernisere det tekniske udstyr 
ved grænserne og de informationsteknologiske systemer og styrke den institutionelle 
kapacitet samt uddannelsen. 
Med hensyn til forvaltning af asylbestemmelserne er der behov for at øge personalet og 
de tekniske faciliteter og skaffe rimelige boligforhold både ude i de lokale 
-48-
opsamlingslejre og i flygtningecentrene, så man kan klare det stigende antal af 
asylansøgere. Med asylloven, der trådte i kraft i marts 1998, fik kontoret for indvandring 
og flygtningeanliggender ansvaret for asylsager og ikke-europæiske asylsøgere. Der er 
brug for yderligere uddannelse af dette kontors medarbejdere samt dommere, der er 
specialiserede i asylsager. Afgørelser i asylsager kan appelleres til domstolene. Ansvaret 
for indvandreranliggender er blevet overført fra politiet til de regionale offentlige 
forvaltningskontorer. 
Siden juli 1997 er indenrigsministeriets personale blevet kraftigt forøget. Det nuværende 
personale omfatter 676 ansatte mod blot 549 for et år siden. 
Finanskontrol 
Statens revisionskontor, der udgør den eksterne finanskontrolinstans, der som uafhængig 
myndighed foretager kontrol med og revision af de offentlige finanser, er veludstyret med 
personale (383 ansatte). Den interne finanskontrolinstans, regeringens kontrolkontor, har 
57 ansatte. Ungarn vil skulle videreudvikle den interne finanskontrolpolitik og skabe 
passende kontrolfunktioner med kvalificeret personale i institutioner som f.eks. de 
regionale udviklingsråd og tilsynsudvalg. 
4.3. Parvist samarbejde 
Kommissionen og medlemsstaterne er i gang med at etablere et parvist samarbejde under 
Phare-programmet med det formål at hjælpe ansøgerlandene til at klare den udfordring, 
som de står over for, når de skal styrke og tilpasse deres administrations kapacitet til at 
gennemføre Fællesskabets regelværk. I EU varetages gennemførelsen af regelværket i 
medlemsstaterne af den nationale forvaltning (på centralt, regionalt og lokalt plan) og af 
agenturer, erhvervsorganisationer og den private sektor. Ansøgerlandene får nu mulighed 
for at udnytte denne omfattende administrative og faglige ekspertise. I første omgang 
etableres der parvist samarbejde inden for fire sektorer, dvs. landbrug, miljø, finansvæsen 
samt retlige og indre anliggender, men det er planerne, at samarbejdet efterhånden skal 
omfatte hele Fællesskabets regelværk. 
Ungarn deltager aktivt i det parvise samarbejde. 
4.4. Generel evaluering 
Ungarn har fortsat gjort fremskridt med opbygningen af landets administrative kapacitet 
med henblik på anvendelsen af Fællesskabets regelværk. Dermed har det taklet en af 
tillrædelsespartnerskabets kortfristede prioriteringer. Den vægt, der er blevet lagt på 
uddannelse i europæiske anliggender overalt inden for den offentlige forvaltning og 
retsvæsenet, er et positivt tiltag, der afspejler den alvor, hvormed Ungarn forbereder sig til 
EU-medlemskabet. Dog er den administrative kapacitet inden for visse nøgleområder 
såsom standardisering, kontrol med statsstøtte og regionaludvikling endnu svag, og der vil 
være behov for en samordnet indsats til styrkelse af institutionerne på disse områder. 
-49-
C. KONKLUSION 
Ungarn opfylder fortsat de politiske Københavnskriterier. Der er dog stadig behov for en 
indsats med henblik på en mere effektiv bekæmpelse af korruption og en forbedring af 
sigøjnernes situation. 
Ungarn kan anses for at være en fungerende markedsøkonomi. Det vil sikkert kunne 
klare konkurrencepresset og markedskræfterne inden for Unionen på mellemlang sigt, 
forudsat at det fastholder betingelserne for handelsmæssig integrering og den 
igangværende omstrukturering af virksomhederne. 
Rytmen i overtagelsen af Fællesskabets regelværk har været støt og er normalt blevet 
fulgt op af hensigtsmæssige institutionelle og finansielle foranstaltninger, der har 
fremmet gennemførelsen. Kommissionen er af den opfattelse, at såfremt Ungarns 
vedholdende fremskridt fortsætter, vil dette sætte landet i stand til på mellemlang sigt at 
påtage sig medlemskabets forpligtelser, dog forudsat at overførselstempoet på 
miljøområdet sættes op. 
•50-
D. Tiltrædelsespartnerskabet og det nationale program for 
overtagelse af Fællesskabets regelværk: samlet vurdering af 
gennemførelsen 
Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de 
prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens 
udtalelser, tillige med de finansielle midler til at hjælpe ansøgerlandene med at realisere 
disse prioriteter samt vilkårene for bistanden. Hvert ansøgerland blev opfordret til at 
udarbejde et nationalt program for overtagelse af Fællesskabets regelværk med en 
beskrivelse af, hvordan det vil behandle tiltrædelsespartnerskabet, samt en tidsplan for 
realiseringen af prioriteterne og en angivelse af det nødvendige personale og de fornødne 
finansielle ressourcer. Både tiltrædelsespartnerskaberne og det nationale program for 
overtagelse af Fællesskabets regelværk vil blive revideret regelmæssigt i lyset af de 
fremskridt, der gøres, og for eventuelt at fastsætte nye prioriteter. 
1. Vurdering af tiltrædelsespartnerskabet 
Tiltrædelsespartnerskabet3 fastsætter følgende prioriteter på kort sigt for Ungarn : 
• Økonomisk reform: revision og ajourføring af landets økonomipolitiske prioriteter på 
mellemlang sigt inden for rammerne af Europaaftalen; fremskridt med hensyn til 
strukturreformerne (særlig med hensyn til den offentlige sektor og 
sundhedsplejesystemet). 
• Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: navnlig med hensyn til 
dyre- og plantesundhed (særlig hvad angår faciliteter ved de ydre grænser), miljø, 
toldpolitik, intern finanskontrol og regionaludvikling. 
• Det indre marked: herunder certificering og standardisering (yderligere tilpasning af 
lovgivningsforanstaltninger), statsstøtte (vedtagelse af lovgivning, definition af 
tilsynsmyndighedens rolle og beføjelser, håndhævelse), og øget gennemsigtighed 
gennem forbedring af opgørelsen over statsstøtte. Håndhævelse af intellektuelle 
ejendomsrettigheder og yderligere tilpasning af selskabsretten. Fuldførelse af 
lovgivningen om offentlige indkøb, så den dækker hele sektoren for offentlige 
forsyningsselskaber. 
• Retlige og indre anliggender: gennemførelse af egnet lovgivning vedrørende 
flygtninge på linje med Genève-konventionen af 1951, effektiv forvaltning af 
grænserne. 
Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udarbejdelse af detaljerede 
programmer for indbyrdes tilnærmelse og påbegyndelse af gennemførelsen heraf samt 
implementering af strategier i forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og 
påbegyndelse af gennemførelsen af disse programmer og strategier. 
2 Rådets forordning 622/98 OJ L85 af 20. Marts 1998 
3 Rådets forordning 622/98 OJ L85 af 20. Marts 1998 
-51-
Fremskridtene med hensyn til tiltrædelsespartnerskabets mål på kort sigt kan 
opsummeres således: 
Økonomisk reform: Der er gjort fremskridt på dette område. Masseprivatiseringen er 
blevet afsluttet, og der er indført et nyt pensionssystem fra 1. januar 1998. Filialer af 
udenlandske kreditinstitutioner har siden begyndelsen af 1998 kunnet operere i den 
ungarske banksektor, hvis de indhenter tilladelse fra statskommissionen for finans- og 
kapitalmarkedet. På det handelspolitiske område har Ungarn afskaffet alle 
handelsrelaterede afgifter, undtagen visse toldsatser, der i henhold til Europaaftalen 
gradvist skal afskaffes frem til den 1. januar 2001. 
Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: For så vidt angår dyre- og 
plantesundhedskontrol har Ungarn en udbygget grundlæggende infrastruktur, der 
omfatter 20 dyresundheds- og fødevarekontrolstationer og et nationalt institut for 
landbrugskvalitetskontrol. Statens revisionskontor, der har ansvaret for den interne 
finanskontrol, har den basale institutionelle og administrative kapacitet, skønt 
bestræbelserne for at tilpasse Ungarns revisionsstandarder til EU-standarderne skal 
videreføres. Dette er ikke, tilfældet for regionaludvikling, hvor en betydelig institutionel 
styrkelse er nødvendig. 
Det indre marked: Der er gjort fremskridt med vedtagelsen af en ny selskabslov og en 
virksomhedsregistrationslov. Der kan også konstateres visse fremskridt med hensyn til 
håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, selvom der stadig er uløste spørgsmål. 
Der er vedtaget lovgivning om lægemidler og industriprodukter, hvilket bekræfter, at 
overtagelsestempoet på disse områder er opretholdt. På den anden side har Ungarn ikke 
tilpasset sin lovgivning for offentlige indkøb for så vidt angår sektoren for offentlige 
forsyningsselskaber. Der blev gjort fortsatte fremskridt med hensyn til certificering og 
standardisering, om end udviklingen var ret langsom og kan fremskyndes. Der er stadig 
behov for en betydelig indsats for at styrke den statslige kontrolmyndighed. 
Retlige og indre anliggender: En ny asyllov har udstrakt asylretten til ikke-europæiske 
flygtninge og derved ophævet den geografiske begrænsning, der blev indført i 1989, da 
Ungarn tiltrådte Genève-konventionen af 1951. Trods en vis positiv udvikling må 
grænseforvaltningen styrkes i de kommende år. 
Miljø: Der er vedtaget et nationalt miljøbeskyttelsesprogram, men harmoniseringen af 
lovgivningen har været ret langsom, og der er i det seneste år kun blevet vedtaget fire 
større love. 
Ungarn har ikke i fuldt omfang behandlet alle de kortfristede prioriteter i 
tiltrædelsespartnerskabet. Der er gjort en indsats for at behandle prioriteter med hensyn til 
økonomisk reform (færdiggørelse af masseprivatiseringen, indførelse af et nyt 
pensionssystem), styrkelse af institutionel og administrativ kapacitet i visse sektorer 
(veterinær og fytosanitær kontrol og finanskontrol) og retlige og indre anliggender, men 
visse prioriteter inden for det indre marked (ophavsretlovgivning, fuldstændig tilpasning 
af lovgivningen om offentlige indkøb, forbedret kontrol af statsstøtte) og vedrørende 
regionaludvikling er ikke blevet behandlet, som de skulle. 
2. Vurdering af det nationale program for overtagelse af Fællesskabets 
regelværk 
-52-
Som svar på tiltrædelsespartnerskabet vedtog den ungarske regering den 26. marts 1998 
et nationalt program for overtagelse af Fællesskabets regelværk og fremlagde det den 30. 
marts 1998. Det nationale program følger en struktur svarende til strukturen i 
Kommissionens udtalelse, men identifikationen af prioriteter er ikke den samme som i 
tiltrædelsespartnerskabet. 
Nogle af tiltrædelsespartnerskabets kortfristede prioriteter (f.eks. offentlige indkøb) er 
prioriteter på mellemlang frist i det nationale program. Andre mellemfristede prioriteter i 
tiltrædelsespartnerskabet er i det nationale program gjort til opgaver, der skal løses på 
kort sigt (f.eks. landbrug samt retlige og indre anliggender). 
Nogle af tiltrædelsespartnerskabets prioriteter, f.eks. vedrørende sigøjnere samt 
beskæftigelse og arbejdsmarkedet, er ikke dækket af det nationale program. Andre er 
behandlet mindre præcist. F.eks. mangler afsnittet om "bekæmpelse af organiseret 
kriminalitet" i kapitlet om retlige og indre anliggender konkrete detaljer om 
underområder (f.eks. hvidvaskning af penge, narkotika og menneskehandel). Der er kun 
fa detaljer om visumpolitik og indrejsebestemmelser for indvandrere og intet om 
korruption. I kapitlet om transport er områderne kombineret transport og jernbaner ikke 
tilstrækkeligt dækket. 
Det nationale program dækker ikke hele Fællesskabets regelværk. På de fleste områder er 
de indeholdte oplysninger ufuldstændige, og der er ikke foretaget nogen forbindelse 
mellem de foreslåede ungarske foranstaltninger og den relevante EU-lovgivning. Der er 
navnlig konstateret svagheder i kapitlerne om det indre marked, telekommunikation, 
sektorpolitikker (energi, landbrug, transport, industri), miljøbeskyttelse og 
forbrugerbeskyttelse. 
Skønt det nationale program skelner mellem prioriteter på kort og mellemlang sigt, 
mangler der en systematisk og præcis tidsplan for gennemførelsen af de forudsete 
foranstaltninger. På nogle områder forekommer tidsrammen urealistisk, især med hensyn 
til det indre marked og miljøet. 
Oplysningerne om gennemførelsesstrukturer er også dårlige, og der skal redegøres 
yderligere for de administrative konsekvenser af vedtagelsen af regelværket. Der er kun 
fremlagt detaljerede planer i nogle fa tilfælde. 
Det nationale program rummer ingen oplysninger om de fornødne menneskelige 
ressourcer, og det gør det derfor ikke muligt at definere konkrete tiltag på området for 
institutionsopbygning. 
Der er ingen oplysninger om de budgetmæssige konsekvenser af vedtagelsen af 
regelværket, hverken for det nationale budget eller PHARE. 
Den ungarske regering har meddelt, at den vil revidere dokumentet. På grundlag af den 
reviderede tekst vil Kommissionen tage stilling til dokumentet og meddele Rådet sin 
holdning i anden halvdel af 1999, når tiltrædelsespartnerskabet skal nybehandles. 
-53-
Bilag 
STATISTISKE DATA 
-54-
STATISTISKE DATA 
Basisoplysninger 
Bcfolkning (ved periodens udgang) 
Areal 
Nationalregnskab 
Bruttonationalprodukt i lobende priser 
Bruttonationalprodukt i lobende priser 
Bruttonationalprodukt i lobende priser 
Produktionsstruktur 
- Landbrug 
- Industri 
- Byggc- og anlacgsvirksomhcd 
- Tjcnesteydclser 
Udgiftsstruktur 
- Udgifter til konsum 
- husholdninger og NPIH'er 
- offentlig forvaltning og service 
- Faste bruttoinvcstcringcr 
- Eksport af varcr og tjenester 
- Import af varer og tjenester 
Bruttonationalprodukt 
Bruttonationalprodukt pr. indbygger 
Inflation 
Forbrugcrprisindeks 
Bctalingsbalance 
-Eksport af varcr 
-Import af varcr 
-Handclsbalance 
-Tjenester, netto 
-Indkomst, netto 
-Lobcndc ovcrforslcr, netto 
-heraf den offcntlige forvaltnings ovcrforslcr 
-Saldo pa bctalingsbalanccns lobcndc poster 1993 1994 1995 1996 1997 
i 1000 
10277 10246 10212 10174 10135 
i 1000 ha 
9303 9303 9303 9303 9303 
i mia. forint 
3548,3 4364,8 5614,0 6893,9 8372,2 
i mia. ECU 
33,0 34,9 34,1 35,6 39,6 
i ECU pr. indbygger 
3200 3400 3300 3500 3900 
i % af samlet bruttoværditilvækst 
:| 6,7 
:' 26,3 
. 
: 4,6 
62,4 
i % af bruttonationalproduktet 
% 
-0,6 77,3 
53,8 
23,6 
20,0 
37,3 
38,5 74,2 
52,2 
22,0 
21,4 
38,9 
39,9 
ændring i forhold til forudgående 
2,9 1,5 1,3 72,6 
51,2 
21,4 
22,3 
46,4 
46,9 
ar 
4,4 
i købekraftstandarder 
7100 
% 
22,5 7600 7800 8300 
ændring i forhold til forudgående 
18,8 28,2 2.3,6 8900 
ar 
18,3 
i mio. ECU 
6933 
10367 
-3434 
184 
-1016 
626 
18 
-3640 6429 
9553 
-3124 
134 
-1182 
765 
11 
-3408 9835 
11695 
-1860 
491 
-1379 
810 
10 
-1938 11171 
13259 
-2089 
1179 
-1147 
725 
-12 
-1330 
-55-
-Reserveaktiver (inkl. guld) 
-Reserveaktiver (ekskl. guld) 
Offentlige fmanser 
Den offentlige forvaltnings underskud/overskud 
Udlandsgaeld, brutto 
Finansielle indikatorer 
Monetaere aggregater 
-Ml 
-M2 
- Samlede fordringer 
Gennemsnitlige kortfristede rentesatser 
- Udlan 
- Indian 
Vekselkurser i forhold til ECU 
- Gennemsnit for perioden 
- Ved periodens udgang 
- Effektiv vekselkurs 
Udenrigshandel 
Import 
Eksport 
Handelsbalance 
Bytteforhold 
Import fra EU 15 
Eksport til EU 15 
Befolkning 
Naturlig tilvaekst 
Nettoindvandring 
Spacdbornsdodclighed 
Middellevetid: Maend 
Kvinder 
Arbejdsmarkedet 
Den erhvcrvsaktive del af befolkningen (ILO's 
metode) 
Arbejdsloshed (ILO's metode): I alt 
<25ar 6109 
6069 5571 
5536 9203 
9170 7847 
7817 7703 
7676 
i % af bruttonationalproduktet 
67,2 
1993 63,4 65,1 63,1 
1994 1995 1996 1997 
i mia. ECU 
8 
15,7 
31,9 7,1 
14,5 
30,9 5,7 
12,9 
26 6 
13,8 
24,6 6,8 
15,6 
25,3 
% pr. år 
25,4 
15,7 27,4 
20,3 32,6 
24,8 27,3 
20,6 21,8 
17,6 
(lECU=..National valuta) 
107,65 
112,35 
71,1 135,61 
136,73* 
58,9 164,55 
183,3 
45,7 193,74 
206,91 
40,7 211,65 
224,71 
36,7 
i mio. ECU 
10701 
7607 
-3094 12240 
9000 
-3240 11824 
9837 
-1987 14289,4 
12367,8 
-1921,6 
tilsvarende periode i forudgående år = 
102,3 102,3 101,3 97,7 18724,2 
16842,4 
-1881,8 
100 
101,2 
i % af samlet import/eksport 
40,1 
46,5 45,3 
51 61,5 
62,8 62,3 
69,7 62,8 
71,2 
pr. 1000 indbyggere 
-3,2 
0,0 -3,0 
0,0 -3,3 
0,0 -3,7 
0,0 : 
: 
pr. 1000 levendefødte 
12,5 11,5 10,7 10,9 10,0 
ved fødsel 
64,5 
73,8 64,8 
74,2 65,3 
74,5 66,1 
74,7 66,5 
75.0 
i % af arbejdsstyrken 
59,2 
11,3 
19,2 57,1 
10,2 
17,6 55,9 
9,5 
16,6 55,6 
9,2 
15,7 55 
8,1 
13,9 
-56-
>25ar 
Gennemsnitligt antal beskaeftigede efter NACE-
katcgori (arbejdsstyrkeundcrsogelscn) 
- Landbrug og skovbrug 
- Industri 
- Bygge- og anlscgsvirksomhed 
- Tjenesteydelser 
Infrastruktur 
Jernbanenet 
Motorvejsnet 
Industri og landbrug 
Macngdeindcks for industriproduktionen 
Maengdeindeks for landbrugsproduktionen, brutto 9,8 8,7 8,2 8 7 
i % af samtlige beskæftigede 
8,3 
26,6 
6 
59,1 7,9 
27,1 
6 
59 
i km pr. 1000 km2 
83 83 83 83 83 
i km 
: :| 293 336 : 
forudgående år = 100 
104 
90,3 109,6 
103,2 104,6 
102,6 103,4 
106,3 111,1 
99,4 
-57-
Bemærkninger vedr. den anvendte metodologi 
Bruttonationalprodukt pr. indbygger i KKS: Data revideret med de nye resultater 
vedrørende købekraftspariteter fra det internationale sammenligningsprojekt 1996 
(International Comparison Project). 
Reserveaktiver: Er data for beholdningen ved årets udgang. De defineres som summen 
af centralbankens beholdning af guld, udenlandsk valuta og andre (brutto) 
tilgodehavender hos ikke-residente. Guld værdisættes til markedsprisen ved årets 
udgang. 
Den offentlige forvaltnings underskud/overskud: Er en approksimation af 
nationalregnskabsdefinitionen, afledt af data baseret på IMF's GFS-metodologi 
(government finance statistics). Den offentlige forvaltnings underskud/overskud 
beregnes ved at lægge den statslige forvaltnings underskud/overskud (normalt 
inklusive visse midler uden for budgettet) sammen med de lokale forvaltningers 
underskud/overskud. Summen justeres for netto-fordringserhvervelse i forbindelse 
med særlige politikker, som er en finansieringspost i nationalregnskabet. 
Monetære aggregater: Er data ved årets udgang. Ml betyder normalt sedler og mønter i 
omløb samt anfordringsindskud. M2 betyder normalt Ml plus tidsindskud og andre 
kortfristede fordringer over for banker. Med samlede fordringer menes normalt 
indenlandske fordringer på den offentlige og den private sektor. Det bør bemærkes, 
at problemerne med at måle mængden af fremmed valuta i omløb i nogle af 
ansøgerlandene kan påvirke dataenes pålidelighed. 
Rentesatser: Gennemsnitlige årlige satser. Udlånssatserne er normalt gennemsnitssatsen 
for lån ydet af de indberettende banker. Satserne for indskud svarer normalt til 
gennemsnitssatserne for anfordringsindskud og tidsindskud. 
Vekselkurser: Når de foreligger, er ECU-vekselkurserne de kurser, der officielt 
meddeles GD II. Indeks for effektive vekselkurser vægtes efter vigtigste 
handelspartnere med 1990 som basisår. 
Import og eksport (løbende priser): Dataene er baseret på "det særlige handelssystem", 
i henhold til hvilket udenrigshandel omfatter varer, der passerer landets toldgrænse. 
Handelsdataene omfatter ikke direkte re-eksport, handel med tjenesteydelser samt 
licenser, knowhow og patenter. Siden 1997 har handelsdataene også omfattet 
handel mellem industrielle toldfrie områder og udenlandske markeder. Dataene for 
1996 er blevet revideret i overensstemmelse med de metodologiske ændringer i 
1997. For perioden indtil 1996 anføres de oprindelige tal, og dataene for disse år 
kan derfor ikke direkte sammenlignes med dataene for 1996 og 1997. Værdien af 
udenrigshandelen omfatter varernes markedsværdi og yderligere omkostninger 
(fragt, forsikring os v.). 
Handelsklassifikation: indtil udgangen af 1996 blev varehandelen registreret 
parallelt i to forskellige klassifikationer: den ungarske klassifikation for 
udenrigshandel (KTJ) og Det Harmoniserede Varebeskrivelses- og 
Varenomenklatursystem (HS). Tolddokumentationen er den statistiske kilde for 
-58-
udenrigshandelen. Fra 1996 er data blevet indsamlet i overensstemmelse med den 
kombinerede nomenklatur. De tidligere data er blevet opdateret på grundlag af den 
senere behandling. Import angives CIF og registreres på'den dato, hvor varerne 
toldklareres. Eksport angives FOB og registreres på den dato, hvor varerne passerer 
statsgrænsen. 
Eurostat har ved omregning af den nationale valuta til USD anvendt IMF's årlige 
gennemsnitskurser. 
Bytteforhold: "Enhedsværdiindeks"-beregninger anvendes til at måle prisændringer i 
udenrigshandelen, bortset fra heterogene varegrupper, hvor stikprøvemetoden 
anvendes til prisobservationer. Siden 1. kvartal 1996 er de kvartalsvise 
mængdeindekser blevet ændret som følge af ændringer i beregningen af 
enhedsværdiindeks og anvendelse af Fisher-indeks i stedet for Paasche-indeks. 
Import og eksport (EU-15): National kilde. Dataene for årene 1993 og 1994 gælder kun 
handel med EU-12. 
Den erhvervsaktive del af befolkningen (ILO-metoden): Arbejdsstyrkens procentandel 
af den samlede befolkning på 15 år og derover. 
Arbejdsløshedsprocent (ILO-metoden): De arbejdsløses procentandel af arbejdsstyrken. 
Procentandelene udledes af stikprøveundersøgelsen af arbejdsstyrken og beregnes på 
grundlag af følgende definitioner og henstillinger fra ILO: 
Arbejdsstyrke: Beskæftigede og arbejdsløse i overensstemmelse med nedenstående 
ILO-definitioner. 
Beskæftigede: Alle personer på 15 år og derover, som i referenceperioden arbejdede 
mindst én time mod løn eller andet vederlag som arbejdstagere, iværksættere, 
deltagere i kooperativer eller medhjælpende familiemedlemmer. Personel i de 
væbnede styrker og kvinder, der har orlov for at passe børn, er medregnet. 
Arbejdsløse: Alle personer på 15 år og derover, som opfylder alle tre betingelser i 
ILO's definition af arbejdsløse: (i) være uden arbejde, (ii) aktivt søge arbejde og (iii) 
være klar til at påbegynde et arbejde inden for en periode på fjorten dage. I Ungarn 
omfatter arbejdsstyrkeundersøgelsen kun personer fra 15 til 74 år. 
Gennemsnitligt antal beskæftigede efter NACE-kategori 
(arbejsstyrkeundersøgelsen): Denne indikator udledes af stikprøveundersøgelsen 
af arbejdsstyrken under anvendelse af ILO's definitioner og henstillinger. 
Mængdeindeks for industriproduktion: Industriproduktion omfatter råstofudvinding, 
fremstillingsvirksomhed samt elektricitets-, gas- og vandforsyning (i henhold til 
NACE Rev.l, hovedafdeling C,D og E). Indeks for samlet industriproduktion og 
industrielt salg inkluderer data fra alle industrivirksomheder. Indeks efter branche 
vedrører indtil udgangen af 1994 virksomheder med mere end 20 ansatte og fra 
1995 virksomheder med mere end 10 ansatte. 
Mængdeindeks for landbrugsproduktion, brutto: Kædeindeks er beregnet ved 
anvendelse af det fastprisgrundlag, der anvendes i nationalregnskabet. De priser, der 
anvendes som fast basis i beregningerne er: 
-indtil 1996: 1991-priser 
-for 1997: 1995-priser 
-59-
Kilder 
Basisoplysninger, nationalregnskab, udenrigshandel, befolkning, arbejdsmarked, 
infrastruktur, industri og landbrug: New Cronos. 
Reserveaktiver og finansielle indikatorer: Hvor det har været muligt, er Eurostat B-4's 
spørgeskema om monetære og finansielle statistikker blevet anvendt som kilde. 
Ansøgerlandene anmodes om regelmæssigt at levere en ajourføring af tabellerne i 
dette skema. De statistikker, der dækkes, inkluderer officielle reserver af fremmed 
valuta, monetære aggregater, rentesatser og valutakurser. Hvor dette ikke har været 
muligt, er IMF's publikation 'International Financial Statistics' blevet anvendt som 
kilde. Europa-Kommissionen (GDII) anvendes i videst muligt omfang som kilde 
for vekselkurser i forhold til ECU. 
For så vidt angår brutto-udlandsgæld er OECD's statistikker over udlandsgæld 
(External Debt Statistics) blevet anvendt som kilde. 
For så vidt angår den offentlige forvaltnings underskud/overskud er ansøgerlandene 
i øjeblikket ikke i stand til at levere pålidelige data. Kontor B-4 arbejder tæt 
sammen med disse lande med henblik på at forbedre deres nationalregnskaber på 
grundlag af statistikker over offentlige finanser. På grund af manglen på pålidelige 
data udledes der en approksimation ud fra IMF's Government Finance Statistics 
Yearbook (jf. forklaring af metodologien nedenfor). 
-60-
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 700 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 02 06 11 
Katalognummer : CB-CO-98-641-DA-C 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg