DA Den Europæiske Unions Tidende C 2/7

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2015/C 2/04)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

»GLÜCKSTÄDTER MATJES«

EF-nr.: DE-PGI-0005-01112 – 17.5.2013

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse

»Glückstädter Matjes«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Tyskland

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.7: Fisk, bløddyr, skaldyr, ferske, og produkter på basis heraf

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Glückstädter Matjes« fremstilles ved traditionel håndkraft som regel som fileter, men tilvirkes også ufileteret, af letsaltede sild (Clupea harengus), som er modnet med ben ved indvirkning af sildens egne enzymer. Fileterne er fedtglinsende, lyst gråbrune — på oversiden har de et sølvagtigt præg på grund af skindet, på filetens underside et rødligt præg på grund af modningen. Afhængigt af de anvendte silds størrelse og vægt vejer fileterne mellem 30 g og 50 g og er mellem 14 cm og 17 cm lange. Fileter af »Glückstädter Matjes« spises for det meste kolde, de er bløde og møre i biddet og har en atypisk, aromatisk smag af kold, frisk, men ikke rå fisk, med et mildt anstrøg af salt, som er karakteristisk for matjessild. »Glückstädter Matjes« udbydes til salg for forbrugerne, hotel- og restaurationsbranchen og handelsbranchen som frisk kølevare i form af fileter. »Glückstädter Matjes« købes også ufileteret af fiskehandlere og restauratører med henblik på egen tilvirkning.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Glückstädter Matjes« fremstilles udelukkende af sild (Clupea harengus). Almindelig praksis er, at sildene fanges i den centrale og nordlige del af Nordsøen som råvare med henblik på fremstilling af matjessild. De dybfryses uforarbejdet umiddelbart efter fangsten.

Af de indfangede fisk udvælges fangster, som på grund af deres naturlige årlige livscyklus allerede i perioden fra slutningen af maj til starten af juli har et tilstrækkeligt fedtindhold til fremstilling af matjessild, og som endnu ikke har synlige tegn på mælke eller rogn.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Slagtningen og modningen og den efterfølgende videre forarbejdning til matjessildefileter foregår udelukkende i det geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7. Specifikke mærkningsregler

—

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Området omkring Glückstadt i Schleswig-Holstein.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Glückstadt er en havneby ved den nedre del af Elben i Schleswig-Holstein.

»Glückstädter Matjes« er et produkt, der har en lang fremstillingstradition. Den særlige fremstillingsmetode ved håndkraft (modning med ben ved tilsætning af kun salt og egne enzymer, manuel flåning af fileterne og udbening samt rensning af fileterne ved håndkraft) udspringer af den bevarede tradition for tilvirkning af matjessild i Glückstadt og er forudsætningen for de egenskaber, der kendetegner produktet »Glückstädter Matjes«.

Traditionen begynder i 1893 med grundlæggelsen af Glückstädter Heringsfischerei og dets første sildedrifter »Tümmler«, der den 15. juli 1894 efter otte ugers fangsttogt med 150 »Kantjes« (sildetønder til nedsaltning af sild) om bord for første gang landede matjessild i Glückstadt (Willy Detjens: »Unserem lieben Professor Detlefsen zum Gedächtnis, i: 64. Jahresbericht der Vereinigung ehemaliger Primaner des Gymnasiums zu Glückstadt von 1887«, Glückstadt 1957, s. 4, l. 52 ff.). Et yderligere belæg for traditionen er overdragelsen af en lille tønde »Glückstädter Matjes« til daværende forbundspræsident Theodor Heuss den 21. juni 1957 i anledning af det tyske sildefiskeris »matjessildedag«, som på det tidspunkt blev afholdt i Glückstadt (Heinz Kaufholz: »Ein Fässchen »Glückstädter Matjes« für Heuss«, i: Glückstädter Monatsspiegel, juni 2008, s. 15).

Bevarelsen af det særlige traditionelle håndværk i Glückstadt og afståelsen fra maskinel forarbejdning og fra at anvende hjælpemidler til modning, farvning, smagsudvikling eller konservering giver de matjessild, der fremstilles i Glückstadt, deres særlige egenart.

5.2. Produktets egenart

»Glückstädter Matjes« fremstilles rent manuelt og udelukkende af ingredienserne sild og salt efter fjernelse af indvolde, der ikke er nødvendige til enzymmodningen, uden yderligere hjælpemidler til modningen. Som rundsild (dvs. uden fjernelse af indvolde) dybfryses den fangstfrisk (i de få uger, den årlige fangstsæson varer) og fås derfor i Glückstadt i alle årets måneder frem til næste fangstsæson for til enhver tid at kunne forarbejdes til friske matjessildefileter. Efter optøningen bliver silden i forbindelse med rensningen eller afskæringen af hovedet renset for indvolde, således at de enzymholdige bestanddele af bugspytkirtlen omkring tarmen og udvæksterne i maveporten bevares. Sildene, der lægges i tønder kun med salt, modnes til matjessild med deres egne enzymer og med ben. De udbenes rent manuelt, hvorved matjessildefileten fremstilles. Glückstädter Matjes adskiller sig især ved smag og konsistens fra industrielt producerede matjessildeprodukter og matjessildelignende produkter. Den har en udpræget aromatisk matjessildesmag med en klar, mild saltsmagsnuance. Når den spises, er den særligt blød og mør i biddet uden dog at være smattet. Undersiden af fileten har et rødligt præg på grund af modningen. Fileter af »Glückstädter Matjes« spises i de fleste tilfælde indlagt i boller, på rugbrød eller anrettet på tallerken med forskellige former for tilbehør og sovse.

»Glückstädter Matjes« er kendt i hvert fald i det nordtyske område og har et særligt omdømme her på grund af deres oprindelse og den forarbejdningsmetode, der stadig anvendes i Glückstadt. Det særlige omdømme beror således på en tradition for fremstilling af matjessildefileter i det geografiske område, som går årtier tilbage i tiden. I kraft af de såkaldte »Glückstädter Matjeswochen«, der blev indført af den daværende borgmester dr. Manfred Bruhn i 1968, og som afholdes hvert år i juni (jf. Heinz Kaufholz, op.cit., og »Heringsfang, harte Knochenarbeit«, i: Glückstädter Monatsspiegel, juni 2005, s. 7) — en byfest, som varer i fire dage, og som er centreret omkring matjessilden — opnåede »Glückstädter Matjes« deres store bekendthedsgrad, som hele tiden stiger. Åbningshøjtideligheden i forbindelse med »Glückstädter Matjeswochen« tiltrækker besøgende fra Schleswig-Holstein, Hamburg og Niedersachsen, men også matjessildeelskere fra andre dele af Tyskland. I kraft af de opskriftkonkurrencer, der holdes i forbindelse med »Glückstädter Matjeswochen«, er der opstået en stor mangfoldighed af retter og opskrifter på videreforarbejdning og tilberedning af »Glückstädter Matjes«.

»Glückstädter Matjes« udbydes hovedsagelig som specialitet i fødevaredetailhandelen i Schleswig-Holstein, Hamburg og Niedersachsen. Inden for fjernsalg leveres der hele året igennem flere og flere matjessild til restauratører og private husholdninger. Både »Glückstädter Matjes'« store bekendthedsgrad og gode omdømme er dokumenteret i 2008 i en repræsentativ forbrugerundersøgelse (jf. dr. Adriano Profeta: »Gutachten zur Schutzwürdigkeit der Bezeichnung »Glückstädter Matjes« gemäß der Verordnung (EG) Nr. 510/06 als g.g.A.«, Freising 2008). Der er en stabil vekselvirkning mellem byen Glückstadts bekendthedsgrad og bekendthedsgraden af »Glückstädter Matjes«.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Smag, konsistens og udseende af fileter af »Glückstädter Matjes« beror på de traditionelle fremstillingsmetoder, som stadig anvendes i Glückstadt. Det gode omdømme skyldes, at der ved fremstillingen af matjessild i Glückstadt afstås fra at anvendelse forarbejdnings- og modningsprocesser, der er blevet forenklet ved industrielle fremstillingsmetoder, og at der indgår en høj grad af rent manuelt arbejde i tilvirkningen af »Glückstädter Matjes«. Derudover har årtiers tiltag ved byen Glückstadt og de virksomheder, der fremstiller matjessild i byen, medvirket til at udbrede kendskabet til dette traditionelle produkts egenart. »Glückstädter Matjes« er fast forankret i Glückstadts kulturelle liv og en særdeles værdsat fødevare. Produktet er således blevet en fast traditionel bestanddel af den regionale madkultur og regnes for at være en regional specialitet, hvis ry når ud over regionens grænser.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/40833

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Se fodnote 2.