Henstilling med henblik på RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2003-2010

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker [1] fastsatte, at lande, der ikke deltager i den fælles valuta, skulle forelægge konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen senest den 1. marts 1999. I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skulle Rådet undersøge hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det ved traktatens artikel 114 nedsatte udvalg, Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. Kommissionen vedtog en henstilling om hvert enkelt program. På grundlag af denne henstilling og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg afgav Rådet udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen kan de opdaterede konvergensprogrammer, der skal forelægges årligt, undersøges af Rådet efter samme procedurer.

[1] EFT L 209 af 2.8.1997. Alle de dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

Danmarks konvergensprogram for perioden 1998-2005 blev forelagt den 30. oktober 1998 og vurderet af Rådet den 1. december 1998 [2], og Danmark har forelagt opdateringer hvert efterfølgende år.

[2] EFT C 3 af 6.1.1999.

Danmark forelagde sit femte og seneste opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2003-2010, den 28. november 2003. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af dette opdaterede program, hvor der er taget hensyn til de oplysninger, der er blevet fremlagt i overensstemmelse med adfærdskodeksen [3], efterårsprognoserne samt de efterfølgende evalueringer, den i fællesskab fastlagte metode til beregning af konjunkturkorrigerede budgetstillinger, henstillingerne i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer og de principper, der er fastlagt i Kommissionens meddelelse af 27. november 2002 til Rådet og Europa-Parlamentet om en bedre samordning af finanspolitikken [4]. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:

[3] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.

[4] KOM(2002) 668 endelig af 27.11.2002.

Programmet er rigt på oplysninger og indeholder store mængder data til brug for analysen af de mellem- og langsigtede udfordringer for de offentlige finanser i Danmark. Det er i det store og hele i overensstemmelse med adfærdskodeksen [5]. Den strategi for de offentlige finanser, der skildres i opdateringen, er stort set uforandret, og den fokuserer fortsat på at sikre, at de offentlige finanser forbliver holdbare på mellemlang og lang sigt. Strategien bygger fortsat på både fastholdelsen af et offentligt overskud på i gennemsnit 1½-2½ % af BNP om året frem til 2010 og skattestoppet, som også skal bidrage til at sikre en strammere styring af de offentlige udgifter. Beskatningen af arbejdsindkomster vil blive sænket i 2004 med det formål at øge udbuddet af arbejdskraft. Der er desuden blevet truffet en række arbejdsmarkedspolitiske initiativer.

[5] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.

Den danske økonomi er generelt set i god form, men ligesom i de øvrige medlemsstater har økonomien imidlertid udviklet sig mindre gunstigt i 2003 end forudset i det opdaterede program. Efter en robust BNP-vækst i 2002 aftog væksten markant i 2003. I 2004 og 2005 forventes der en BNP-vækst på lidt over 2 %. Programmets forventninger til den økonomiske vækst i de kommende år ligger tæt på Kommissionens forventninger. For 2003's vedkommende har Kommissionens tjenestegrene (og på det seneste også de danske myndigheder) dog forventninger om en markant lavere vækst [6].

[6] Den 11. december udsendte Finansministeriet en revideret prognose, der fremviste en BNP-vækst i 2003 på 0,4 %, hvilket ligger tættere på Kommissionens prognose.

Inflationen er faldet i Danmark i 2003, til omkring 2 %. Denne udvikling kan navnlig tilskrives lavere stigninger i energipriserne. Prisstigningerne inden for servicesektoren er en af grundene til, at inflationen har ligget en anelse over gennemsnittet i euroområdet. Lønstigningerne i Danmark har været større end i euroområdet, men takket være en højere produktivitetsvækst har lønstigningstakten ikke påvirket inflationen mærkbart. Ifølge 2003-opdateringen forventes inflationen at falde yderligere i de kommende år som følge af afmatningen på arbejdsmarkedet samt de faldende importpriser og lavere punktafgifter. Prognoserne for inflationsudviklingen svarer i det store og hele til Kommissionens egne prognoser.

De offentlige finanser i Danmark er fortsat sunde med en offentlig saldo, der har udvist et overskud siden 1997. Staten og de sociale kasser har overskud på deres budgetter. I de kommende år forventes der ifølge det opdaterede program overskud på de offentlige finanser på mellem 1¼ % og 1¾ % frem til 2005. Dette svarer stort set til Kommissionens beregninger. I resten af programperioden forventes der overskud på omkring 2 % af BNP. Både Kommissionens og programmets beregninger af den konjunkturkorrigerede saldo viser, at der vil være overskud hvert år i hele programperioden, og at de offentlige finanser skulle forblive sunde. Den offentlige gæld forventes at falde fra 45,5 % af BNP i 2002 til 27,5 % af BNP i 2010.

De lokale myndigheder er forpligtet til at sikre balance mellem indtægter og udgifter. Skattestoppet udgør et centralt redskab til håndhævelse af udgiftskontrollen, eftersom der er sat snævre grænser for amternes og kommunernes muligheder for at rejse kapital via lånoptagelse. Trods skattestoppet lykkedes det øjensynligt ikke i 2002 helt at holde amternes og kommunernes udgifter nede, idet der forekom visse udgiftsoverskridelser. Da det er de lokale myndigheder, der er ansvarlige for hovedparten af det offentlige forbrug, er det særdeles vigtigt, at de overholder de aftaler, der er indgået med regeringen, herunder aftalen og et skattestop, hvis Danmark skal have held med at opfylde det samlede mål for det offentlige forbrug. Målet for realvæksten i det offentlige forbrug er blevet strammet i det opdaterede program. Fra og med 2005 er det sat til ½ %, hvilket må betegnes som et ambitiøst mål, i lyset af tendensen hidtil. Overholdelsen af skattestoppet og budgetaftalerne indgået mellem regeringen og amter og kommuner er samlet set blevet forbedret siden 2002, men det er ikke godtgjort, at de aktuelle instrumenter vil kunne sikre, at målene for væksten i det offentlige forbrug vil blive opfyldt i 2003 og derefter. Historisk set har Danmark haft blandet held med at holde de offentlige udgifter nede. Opfyldelsen af disse mål er en af henstillingerne til Danmark i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for 2003.

Opfyldelsen af de mellemsigtede mål for de offentlige finanser vil i vid udstrækning afhænge af, om det lykkes at realisere en række ambitiøse arbejdsmarkedspolitiske målsætninger, herunder en forøgelse af de i forvejen høje erhvervsfrekvenser [7]. De allerede gennemførte foranstaltninger, herunder skattereformen, forventes at forøge beskæftigelsen. Det anerkendes i programmet, at der foruden de foranstaltninger, der allerede er blevet truffet for at forøge erhvervsdeltagelsen, vil være behov for yderligere tiltag. Programmet redegør imidlertid ikke nærmere for indholdet af disse tiltag. Desuden har den seneste afmatning været ledsaget af en forværring af arbejdsmarkedssituationen. Denne udvikling udgør ikke nødvendigvis en trussel for opfyldelsen af de mellemfristede mål for arbejdsmarkedsudviklingen, men der er behov for en stigning i den faktiske beskæftigelse for også at fjerne den konjunkturbetingede del af den aktuelle ledighed.

[7] Den samlede beskæftigelsesgrad i Danmark udgjorde 76 % i 2002. Beskæftigelsesgraden for ældre arbejdstagere (de 55-64-årige) udgjorde 58 % samme år.

De danske myndigheder agter at sænke skattetrykket i programperioden, dog uden at sætte holdbarheden i de offentlige finanser over styr. Men som nævnt i Rådets udtalelse om 2002-opdateringen af Danmarks konvergensprogram vil skattetrykket ikke desto mindre forblive højt i Danmark sammenlignet med andre industrialiserede lande.

Programmet indeholder en række beregninger af den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser ledsaget af følsomhedsanalyser. Der er blevet sat tal på de potentielle konsekvenser for de offentlige finanser, hvis der ikke gennemføres yderligere reformer, og de er illustrative. Det ville derfor have været nyttigt, hvis programmet var blevet forsynet med flere oplysninger om indholdet af sådanne reformer. Den budgetstrategi, der skildres i programmet, er forenelig med hensynet til en forbedring af holdbarheden i de offentlige finanser. Strategien er omfattende og inkluderer foranstaltninger til nedbringelse af gælden gennem fastholdelse af et overskud i hele programperioden og anvendelse af ekstraprovenuet fra Nordsø-aftalen til en hurtigere gældsnedbringelse. Hvis programmets mellemfristede fremskrivninger holder stik, vil de store nettoformuer, som staten og pensionsfondene forventes at akkumulere, sikre, at de offentlige finanser i Danmark vil være godt rustet til at tackle konsekvenserne af befolkningens aldring.

Den økonomiske politik, der redegøres for i det opdaterede program, lever i det store og hele op til de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for 2003, hvori det blev henstillet til Danmark at fortsætte bestræbelserne på at sikre, at det kan betale sig at arbejde, og forbedre incitamenterne til at deltage i arbejdsstyrken, at holde udgifterne under kontrol på alle myndighedsniveauer, at skærpe konkurrencen inden for bestemte sektorer og at øge effektiviteten inden for den offentlige sektor.

På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling til Rådets udtalelse om Danmarks opdaterede konvergensprogram og fremsender den til Rådet.

Henstilling med henblik på RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2003-2010

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker [8], særlig artikel 9, stk. 3,

[8] EFT L 209 af 2.8.1997.

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den [20. januar 2004] gennemgik Rådet Danmarks opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2003-2010. Programmet er rigt på oplysninger og indeholder store mængder data til brug for analysen af de mellem- og langsigtede udfordringer for de offentlige finanser i Danmark, og det er i det store og hele i overensstemmelse med adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form.

Den strategi for de offentlige finanser, der skildres i opdateringen, er stort set uforandret, og den fokuserer fortsat på at sikre, at de offentlige finanser forbliver holdbare på mellemlang og lang sigt. Strategien bygger fortsat på både fastholdelsen af et offentligt overskud på i gennemsnit 1½-2½ % af BNP om året frem til 2010 og skattestoppet, som også skal bidrage til at sikre en strammere styring af de offentlige udgifter. Beskatningen af arbejdsindkomster vil blive sænket i 2004 med det formål at øge udbuddet af arbejdskraft. Der er desuden blevet taget en række arbejdsmarkedspolitiske initiativer. Det anerkendes imidlertid i programmet, at der vil være behov for yderligere tiltag for at øge arbejdsstyrken.

Ifølge opdateringen forventes BNP-væksten at accelerere fra skønsmæssigt 1,4 % til over 2 % i 2004 og 2005. Programmets vækstscenario for 2004 og 2005 er realistisk og ligger tæt op af Kommissionens. For 2003's vedkommende har Kommissionens tjenestegrene (og på det seneste også de danske myndigheder) dog forventninger om en markant lavere vækst.

De offentlige finanser i Danmark er fortsat sunde. For perioden 2003-2005 forventes der ifølge opdateringen budgetoverskud på mellem 1¼ % og 1¾ % af BNP, hvilket stort set svarer til Kommissionens beregninger. I resten af programperioden forventes der overskud på lidt under 2 % af BNP. Også i underliggende termer skulle de offentlige finanser forblive sunde over fremskrivningsperioden. Den offentlige gæld forventes at falde fra 45,5 % af BNP i 2002 til 27,5 % af BNP i 2010. Danmark vil derfor fortsat til fulde opfylde stabilitets- og vækstpagtens krav.

Budgetstillingen skulle efterlade en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold. Med udgangspunkt i plausible makroøkonomiske antagelser og budgetantagelser skulle det være muligt at fastholde målsætningen om en budgetstilling tæt på balance eller i overskud over programperioden.

Opfyldelsen af de mellemsigtede mål for de offentlige finanser vil i høj grad afhænge af, om det lykkes at realisere en række ambitiøse arbejdsmarkedspolitiske målsætninger, herunder en forøgelse af de i forvejen høje erhvervsfrekvenser. Det anerkendes i programmet, at der vil være behov for yderligere arbejdsmarkedsreformer for at nå disse mål. Hvis målsætningerne for arbejdsmarkedsudviklingen ikke opfyldes, kan det få betydelige konsekvenser for den planlagte udvikling i de offentlige finanser. Det ville derfor have været nyttigt, hvis programmet havde indeholdt flere oplysninger om indholdet af de fremtidige reformer.

De danske myndigheder agter at sænke skattetrykket i programperioden, dog uden at sætte holdbarheden i de offentlige finanser over styr. Men som nævnt i Rådets udtalelse om 2002-opdateringen af Danmarks konvergensprogram vil "skattetrykket i Danmark imidlertid forblive højt sammenlignet med andre industrialiserede lande, og det bør overvejes at gennemføre yderligere skattelettelser inden for rammerne af sunde offentlige finanser".

Vurderet med udgangspunkt i de aktuelle politikker og det opdaterede programs mellemfristede fremskrivninger vil de store nettoformuer, som staten og pensionsfondene forventes at akkumulere, betyde at de offentlige finanser i Danmark være godt rustet til at tackle konsekvenserne af befolkningens aldring.

De overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for 2003 indeholdt henstillinger til de danske myndigheder om at fortsætte bestræbelserne på dels at sikre, at det kan betale sig at arbejde ved at forbedre incitamenterne til at deltage i arbejdsstyrken, dels at holde udgifterne under kontrol på alle myndighedsniveauer. De økonomiske politikker er, således som de er beskrevet i det opdaterede konvergensprogram, i det store og hele i overensstemmelse med de økonomisk-politiske retningslinjer for 2003.