ÆNDRINGSSKRIVELSE NR. 1 TIL FORSLAGET TIL ALMINDELIGT BUDGET FOR 2014

OVERSIGT OVER UDGIFTER EFTER SEKTION Sektion III – Europa-Kommissionen

Under henvisning til:

– traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314, sammenholdt med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a

– Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget[1], særlig artikel 39

– forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014, forelagt af Kommissionen den 28. juni 2013[2]

forelægger Europa-Kommissionen hermed budgetmyndigheden ændringsskrivelse nr. 1 til forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014 af de grunde, der er anført i begrundelsen.

INDHOLDSFORTEGNELSE

1 Indledning.. 5

2 Fremrykning af bevillingerne til Horisont 2020, Erasmus, COSME og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.. 5

2.1 Resultatet af forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme. 5

2.2 Konsekvenser for udgiftsområde 1a ¾ Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse. 6

2.2.1 Fremrykning af bevillinger til Horisont 2020, COSME og Erasmus. 6

2.2.2 Udsættelse af bevillingerne til Connecting Europa-facilitetens program vedrørende energi og ITER.. 6

2.2.3 Revideret profil for programmer under udgiftsområde 1a. 7

2.3 Konsekvenser for udgiftsområde 1b ¾ Økonomisk, social og territorial samhørighed.. 7

2.3.1 Indledende fremrykning og udsættelse af bevillinger. 7

2.3.2 Yderligere udsættelse af bevillinger. 8

2.3.3 Nærmere konsekvenser. 8

3 Supplerende bistand til Cypern.. 8

3.1 Begrundelser for anmodningen.. 8

3.2 Finansiering gennem anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet.. 9

4 Ny generation af fælles teknologiinitiativer.. 10

4.1 Forslag til lovgivning. 10

4.2 Indvirkning på menneskelige og finansielle ressourcer. 11

5 Oprettelse af specifikke budgetposter for faglig bistand i forbindelse med samhørighedspolitikken.. 12

5.1 Forslag til lovgivning. 12

5.2 Indvirkning på kontoplanen.. 12

6 Konklusion.. 13

7 Oversigtstabel efter udgiftsområde i den finansielle ramme. 14

OVERSIGT OVER udgifter EFTER SEKTION

Ændringerne af oversigten over indtægter og udgifter efter sektion kan ses på EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-da.htm). En engelsk udgave af ovennævnte ændringer vedlægges til orientering som bilag.

1 Indledning

Ændringsskrivelse nr. 1 til forslaget til budget for 2014 dækker følgende:

¾ Fremrykning af forpligtelsesbevillinger til "rammeprogrammet for forskning og innovation" (Horisont 2020), "uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og sport" (Erasmus), "virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder" (COSME) foruden fremrykning af bevillinger til "ungdomsbeskæftigelsesinitiativet" som allerede foreslået i budgetforslaget for 2014 som følge af den politiske aftale, der blev indgået i slutningen af juni 2013 om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020.

¾ Den supplerende bistand til Cypern inden for rammerne af strukturfondene, hvor et beløb på 100 mio. EUR foreslås finansieret fra margenen under udgiftsområde 1b (21,6 mio. EUR) og ved anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet (78,4 mio. EUR).

¾ De konsekvenser, som den foreslåede nye generation af fælles teknologiinitiativer har for menneskelige og finansielle ressourcer.

¾ Oprettelsen af budgetposter med et "p.m." for at give Kommissionen mulighed for at forvalte en del af de europæiske struktur- og investeringsfondes nationale rammebeløb for teknisk bistand efter anmodning fra medlemsstater med midlertidige budgetproblemer.

Den budgetmæssige nettoeffekt af disse ændringer er en stigning i forpligtelsesbevillingerne på 100 mio. EUR i forhold til budgetforslaget for 2014. Der foreslås ingen ændring af betalingsbevillingerne.

2 Fremrykning af bevillingerne til Horisont 2020, Erasmus, COSME og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet

2.1 Resultatet af forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme

I tråd med den politiske enighed om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 kan op til 2 543 mio. EUR (i 2011-priser) fremrykkes i 2014 og 2015 som led i den årlige budgetprocedure til specifikke politikmålsætninger vedrørende unges beskæftigelse, forskning, Erasmus, især til lærlingeuddannelser, og små og mellemstore virksomheder. I henhold til aftalen modregnes de fremrykkede beløb (der fordeles således: 2 143 mio. EUR til ungdomsbeskæftigelse, 200 mio. EUR til Horisont 2020, 150 mio. EUR til Erasmus og 50 mio. EUR til COSME) fuldt ud i bevillinger under og/eller mellem udgiftsområder for at sikre uændrede samlede årlige lofter for hvert udgiftsområde og underudgiftsområde i årene 2014-2010.

Denne ændringsskrivelse nr. 1 til budgetforslaget for 2014 tager hensyn til den politiske enighed om den nye flerårige finansielle ramme ved at justere de finansielle rammer i 2014 for de tilsvarende programmer under udgiftsområde 1a (konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse) og udgiftsområde 1b (økonomisk, social og territorial samhørighed). Der foreslås ingen ændringer vedrørende fremrykningen af bevillinger til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, som allerede var medtaget i budgetforslaget for 2014. Fremrykningen af bevillinger til programmer under udgiftsområde 1a har imidlertid indflydelse på de beløb, som fremrykkes under udgiftsområde 1b, jf. beskrivelsen nedenfor.

2.2 Konsekvenser for udgiftsområde 1a ¾ Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse

2.2.1 Fremrykning af bevillinger til Horisont 2020, COSME og Erasmus

Kommissionen foreslår at fremrykke 400 mio. EUR (i 2011-priser) i 2014 og 2015 under udgiftsområde 1a, fordelt som følger: 200 mio. EUR til Horisont 2020, 150 mio. EUR til Erasmus og 50 mio. EUR til COSME. Det samlede beløb for alle tre programmer i perioden 2014-2020 forbliver uændret. Den tilsvarende fordeling efter program ser således ud:

· Horisont 2020: I 2011-priser vil de fremrykkede beløb udgøre 200 mio. EUR i 2014 (212,2 mio. EUR i løbende priser), hvoraf den ene halvdel går til budgetpost 15 03 01 01 ¾ Marie Skłodowska-Curie aktioner — udvikling af nye færdigheder og innovation og den anden halvdel til budgetpost 08 02 01 01 ¾ Styrkelse af frontlinjeforskningen gennem EFR — Det Europæiske Forskningsråd.

· COSME: De disponible ressourcer vil stige med 30 mio. EUR i 2014 og 20 mio. EUR i 2015 i 2011-priser (henholdsvis 31,7 mio. EUR og 21,6 mio. EUR i løbende priser). Kommissionen foreslår, at hovedparten af det fremrykkede beløb (85 %) rettes mod finansielle instrumenter til fordel for små og mellemstore virksomheder, 02 02 02 ¾ Forbedring af små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering i form af egenkapital og lån, mens resten går til budgetpost 02 02 01 ¾ Fremme af iværksætterånd og forbedring af konkurrenceevnen og adgangen til markederne for virksomheder i Unionen.

· Erasmus: I 2011-priser vil dette program fremrykke 130 mio. EUR i 2014 og 20 mio. EUR i 2015. De tilsvarende tal i løbende priser er på henholdsvis 137,5 mio. EUR og 21,6 mio. EUR. De supplerende beløb skal benyttes til at styrke lærlingeuddannelseskomponenten (15 02 01 ¾ Fremme af ekspertise og samarbejde i det europæiske område for uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender, dets relevans på arbejdsmarkedet og unges deltagelse i det europæiske demokrati).

2.2.2 Udsættelse af bevillingerne til Connecting Europa-facilitetens program vedrørende energi og ITER

Sideløbende med fremrykningen af bevillingerne til Horisont 2020, COSME og Erasmus som anført ovenfor udsættes bevillingerne til energidelen af "Connecting Europe-faciliteten" (CEF) og "den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER)", idet der også tages hensyn til deres specifikke gennemførelsesudsigter i løbet af perioden.

· ITER: Et beløb på 200 mio. EUR (i 2011-priser) vil blive udsat fra 2014 til 2015 for at tage hensyn til den reviderede indkøbsplanlægning. ITER-fællesforetagendet "Energi fra Fusion" (F4E) har arbejdet tæt sammen med kontrahenter for at erhverve resultater til en lavere pris end planlagt eller produkter af en bedre kvalitet til samme pris som produkter med lavere specifikationer. Det har imidlertid nødvendiggjort en ny gennemgang af de oprindelige planer og tegninger, som tager længere tid end oprindeligt planlagt.

· Energidelen af "Connecting Europe-faciliteten": De samlede bevillinger til energidelen af "Connecting Europe-faciliteten" vil falde med 160 mio. EUR i 2014 og med 240 mio. EUR i 2015 (i 2011-priser) for at modveje fremrykningen af bevillinger til programmer under udgiftsområde 1a. Det samlede beløb for programmet i de syv år forbliver uændret. Tidsprofilen for energidelen af "Connecting Europe-faciliteten" i den vejledende finansielle programmering i perioden 2015-2020 tilpasses i overensstemmelse hermed, idet der tages hensyn til den forventede efterspørgsel efter finansiering af infrastrukturprojekter. Især sker der en mere lineær forøgelse af den finansielle støtte for at afspejle den gradvise afvikling af Connecting Europe-facilitetens program under hensyntagen til den toårige cyklus for fornyelse af listen over projekter af fælles interesse.

Justeringen af fordelingen mellem de fire operationelle budgetposter har til formål at tilpasse budgetforslaget og den vejledende finansielle programmering til de seneste resultater af forhandlingerne om retsakten om "Connecting Europe-faciliteten", nemlig indførelse af en øvre grænse på 10 % for finansieringsrammen for finansielle instrumenter.

2.2.3 Revideret profil for programmer under udgiftsområde 1a

Ændringerne i budgetforslaget for 2014 og de deraf følgende ændringer i den vejledende finansielle programmering for programmerne under udgiftsområde 1a, som skyldes de foreslåede fremrykninger og udsættelser af bevillinger som beskrevet ovenfor, er som følger (mio. EUR i 2011-priser):

Program || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT

ITER || - 200,0 || + 200,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0

Horisont 2020 || + 200,0 || 0,0 || - 25,0 || - 25,0 || - 50,0 || - 50,0 || - 50,0 || 0,0

Erasmus || + 130,0 || + 20,0 || - 63,8 || - 67,5 || - 12,5 || - 6,2 || 0,0 || 0,0

COSME || + 30,0 || + 20,0 || - 6,2 || - 12,5 || - 12,5 || - 18,8 || 0,0 || 0,0

Energidelen af "Connecting Europe-faciliteten" || - 160,0 || - 240,0 || + 95,0 || + 105,0 || + 75,0 || + 75,0 || + 50,0 || 0,0

For 2014 indeholder nedenstående tabel de tilsvarende beløb i løbende priser:

Program || 2014

ITER || -212,2

Horisont 2020 || +212,2

Erasmus || +137,5

COSME || +31,7

Energidelen af "Connecting Europe-faciliteten" || -169,2

I alt || 0,0

2.3 Konsekvenser for udgiftsområde 1b ¾ Økonomisk, social og territorial samhørighed

2.3.1 Indledende fremrykning og udsættelse af bevillinger

I sit budgetforslag for 2014 foreslog Kommissionen at fremrykke en bevilling på 1 271,4 mio. EUR (i 2011-priser) til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet for at styrke kampen mod ungdomsarbejdsløshed. I budgetforslaget blev fremrykningen modvejet af en tilsvarende nedsættelse af Samhørighedsfondens bidrag til Connecting Europe-faciliteten (CEF – Transport: minus 471,2 mio. EUR i 2014), det europæiske territoriale samarbejde (ETC: minus 640,2 mio. EUR i 2014) og loftet under udgiftsområde 1a (minus 160 mio. EUR i 2014). Skønt en sådan fremrykning var neutral i perioden for alle udgiftsområder og programmer, krævede den en justering mellem årlige lofter.

Den endelige politiske aftale om den flerårige finansielle ramme indebærer accept af fremrykningen af bevillinger til en række programmer, men uden ændring af noget årligt loft. Det er grunden til, at denne ændringsskrivelse foreslår at sænke udgifterne under udgiftsområde 1b i budgetforslaget for 2014 med 160 mio. EUR (i 2011-priser) for at tilpasse dem til det aftalte 2014-loft.

2.3.2 Yderligere udsættelse af bevillinger

For at respektere det oprindelige loft for udgiftsområde 1b foreslår Kommissionen en yderligere udsættelse af bevillingerne til det europæiske territoriale samarbejde med yderligere 160 mio. EUR (i 2011-priser). Den reviderede profil for ETC tjener ligeledes til bedre at matche den forventede tidsplan for vedtagelsen af programmerne i lyset af forsinkelser i lovgivningsproceduren: Erfaringer fra tidligere programmeringsperioder viser, at disse programmer var blandt de senest godkendte på grund af kompleksiteten i forbindelse med deres grænseoverskridende operationer.

Det nye udgiftsprofil (mio. EUR i 2011-priser) under udgiftsområde 1b i perioden er vist i tabellen nedenfor[3]. Den eneste ændring i forhold til budgetforslaget vedrører ETC. Alle andre udgifter forbliver uændret.

|| 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT

Ungdomsbeskæftigelses-initiativet - oprindeligt || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 3 000,0

fremrykning || +1 271,4 || + 871,4 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || 0,0

Ungdomsbeskæftigelses-initiativet - revideret || 1 700,0 || 1 300,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 3 000,0

CEF-CF oprindeligt || 1 397,5 || 1 401,8 || 1 403,8 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0

udsættelse || - 471,2 || - 277,5 || + 748,7 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0

CEF-CF revideret || 926,3 || 1 124,3 || 2 152,5 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0

ETC oprindeligt[4] || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 8 948,3

udsættelse || - 800,2 || - 593,9 || -320,1 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || 0,0

ETC revideret[5] || 478,1 || 684,4 || 958,2 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 8 948,3

2.3.3 Nærmere konsekvenser

Sammenlignet med budgetforslaget for 2014 indebærer den justerede profil en nedsættelse af de foreslåede forpligtelsesbevillinger under budgetpost 13 03 64 ¾ Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) ¾ europæisk territorialt samarbejde med 169,2 mio. EUR (i løbende priser). Ingen ændringer er påkrævet for betalingsbevillingernes vedkommende, da Kommissionen allerede var gået ud fra et lavere bevillingsniveau for ETC til dækning af forfinansieringen sammenlignet med andre strukturfondsprogrammer.

3 Supplerende bistand til Cypern

3.1 Begrundelser for anmodningen

Under samlingen den 27.-28. juni 2013 konkluderede Det Europæiske Råd, at der skulle ydes yderligere bistand til Cypern. Mens der allerede var taget højde for de særlige følger af den økonomiske krise for velstanden i en række medlemsstater i euroområdet i strukturfondsbevillingerne, jf. Det Europæiske Råds konklusioner fra februar 2013, var der på daværende tidspunkt endnu ikke taget stilling til programmet for makroøkonomisk bistand til Cypern. I juni opfordrede Det Europæiske Råd derfor Europa-Parlamentet og Rådet til at undersøge de muligheder, som fleksibiliteten i FFR, herunder fleksibilitetsinstrumentet, gav for at tackle Cyperns særligt vanskelige situation[6].

Kommissionen foreslår, at der gennem strukturfondene stilles yderligere midler til rådighed for Cypern i to år (fordelt på to lige store rater i 2014 og 2015), nemlig et samlet beløb på 200 mio. EUR i løbende priser. Dette ekstra beløb vil blive inkluderet, ud over den oprindelige tildeling, i de relevante cypriotiske strukturfondsprogrammer, som finansieres af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF), fuldstændig som alle de øvrige supplerende tildelinger, der blev truffet afgørelse om for andre medlemsstaters vedkommende sidste februar.

Som følge af den økonomiske krise og dens negative følger for den finansielle sektor lider den cypriotiske økonomi under en alvorlig mangel på likviditet. Det er imidlertid afgørende at fortsætte arbejdet med mange projekter, der pt. er under forberedelse. Disse projekter sigter primært mod at fremme energieffektivitet og vedvarende energikilder og mod at støtte små og mellemstore virksomheder, som i øjeblikket er afskåret fra regelmæssig finansiering fra banksektoren. Supplerende EU-bistand fra EFRU vil gøre det muligt at finansiere og gennemføre disse projekter. De supplerende midler fra EFRU vil derfor bidrage til at genoplive økonomien og skabe/bevare arbejdspladser, som ellers ville gå tabt.

Det vedvarende fald i beskæftigelsen og den stigende arbejdsløshed, især blandt de unge, er blevet forværret af den finanspolitiske, finansielle og økonomiske krise. Dette kræver øget støtte til forbedring af beskæftigelsesudsigterne og jobmulighederne for de arbejdsløse og især de unge. Supplerende ESF-midler vil gøre det muligt at finansiere de foranstaltninger, der skal foreslås under den europæiske ungdomsgaranti, men vil mere generelt styrke rækkevidden og effektiviteten af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger. Endvidere vil supplerende ESF-midler tjene til gennemførelse af reformer inden for Cyperns offentlige forvaltning, sundhedsvæsen og sociale velfærdssystem, som landet har forpligtet sig til i henhold til det aftalememorandum/økonomiske tilpasningsprogram, der blev undertegnet i april 2013.

Den konkrete fordeling af disse ekstrabevillinger mellem ESF (30,7 mio. EUR til budgepost 04 02 62) og EFRU (69,3 mio. EUR til budgetpost 13 03 62) i 2014 vil afhænge af den endelige fordeling i programmerne som ønsket af de cypriotiske myndigheder på samme måde som for alle strukturfondsprogrammer og inden for de i forordningen fastsatte grænser. Kommissionen har fulgt samme fremgangsmåde som i sit budgetforslag, idet den er gået ud fra, at ESF-andelen vil blive fastsat på det minimumsniveau, der blev bestemt under de afsluttende forhandlinger om forordningen om fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde og uden at foregribe den endelige aftale. I Cyperns tilfælde vil ESF's mindsteandel udgøre 30,7 %. Når programmerne er endeligt vedtaget, vil Kommissionen foretage overførsler for at tilpasse denne fordeling efter behov.

3.2 Finansiering gennem anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet

For at yde yderligere bistand til Cypern foreslår Kommissionen, at forpligtelsesbevillingerne forøges med 100 mio. EUR (i løbende priser) i forhold til budgetforslaget for 2014. Da disse supplerende beløb overstiger margenen under udgiftsloftet for udgiftsområde 1b, foreslår Kommissionen samtidig at udnytte fleksibilitetsinstrumentet for 2014 til et samlet beløb af 78,4 mio. EUR under udgiftsområde 1b efter at have anvendt den resterende disponible margen (21,6 mio. EUR) under loftet. Da der ikke er planer om refusioner i 2014, er der ikke behov for at opjustere betalingsbevillingerne.

4 Ny generation af fælles teknologiinitiativer

4.1 Forslag til lovgivning

Mere forskning og innovation er af afgørende betydning for at skabe bæredygtig økonomisk vækst og beskæftigelse og for at styrke Europas internationale konkurrenceevne. Et centralt element i EU's forsknings- og innovationsprogram Horisont 2020 er forslaget om at samarbejde med den private sektor og medlemsstater for at opnå resultater, som vil være vanskeligere at nå for et enkelt land eller en enkelt virksomhed. Med henblik herpå vedtog Kommissionen i juli 2013 en række lovgivningsforslag med henblik på at etablere offentlig-private partnerskaber og partnerskaber med medlemsstaterne under Horisont 2020.

Med udgangspunkt i erfaringerne med fælles teknologiinitiativer inden for rammerne af det nuværende syvende rammeprogram for forskning (RP7) og de klare tilsagn fra partnere i industrien vil de fælles teknologiinitiativer under Horisont 2020 drage fordel af en retlig ramme, der er bedre egnet til at sikre et stærkt engagement fra industriens side og betydelige forenklinger ved hjælp af de nye bestemmelser i finansforordningen, herunder de særlige bestemmelser om offentlig-private partnerskaber, f.eks. udtrykkelig anerkendelse af fælles teknologiinitiativer som offentlig-private partnerskabsorganer med mulighed for at vedtage deres egen "lette" finansforordning tilpasset deres specifikke behov.

Med den overordnede målsætning om at etablere strukturerede partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor for i fællesskab at udvikle, finansiere og gennemføre ambitiøse forsknings- og innovationsprogrammer in mente har Kommissionen foreslået[7], at der oprettes fem fælles teknologiinitiativer i begyndelsen af Horisont 2020, hvert med en klart defineret målsætning om at gøre reelle fremskridt på følgende områder:

· Initiativet om innovative lægemidler (IMI2): For at forbedre de europæiske borgeres sundhed og velvære ved at tilbyde nye og mere effektive diagnoser og behandlinger, f.eks. nye antimikrobielle behandlinger

· Biobaserede industrier (BBI): For at udvikle nye og konkurrencedygtige biobaserede værdikæder, der erstatter behovet for fossile brændstoffer og har stærk indvirkning på udviklingen i landdistrikterne

· Brændselsceller og brint (BCB2): For at udvikle kommercielt levedygtige, rene løsninger, der anvender brint som energibærer og brændselsceller som energiomdannere

· Clean Sky (Clean Sky 2): For at mindske de miljømæssige virkninger af den næste generation af fly

· Elektronikkomponenter og -systemer for europæisk førerskab (ECSEL): For at sikre, at Europa er på forkant med udviklingen af elektroniske komponenter og systemer og bygger hurtigere bro til udnyttelsesfasen.

Fire af disse forslag udgør den næste etape for de fælles teknologiinitiativer under RP7 (herunder for elektroniske komponenter og systemer (ECSEL), som samler de eksisterende teknologiinitiativer ARTEMIS og ENIAC). Det fælles teknologiinitiativ vedrørende biobaserede industrier (BBI) er blevet identificeret som et nyt initiativ. Det foreslås, at initiativerne skal køre frem til 2024. Forslagene har virkninger for forpligtelsesbevillingerne frem til 2020.

Parallelt med de fælles teknologiinitiativer har Kommissionen foreslået[8] at udvide fællesforetagendet SESAR (forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum) under Horisont 2020. Fællesforetagendet SESAR koordinerer SESAR-projektet, der er den tekniske del af initiativet "det fælles europæiske luftrum", som sigter mod at modernisere lufttrafikstyringen i Europa. Som følge af sine særlige politikorienterede aktiviteter blev SESAR er ikke oprettet som et fællesforetagende. Den foreslåede forlængelse vil sikre, at samordningen af forskning og innovation inden for lufttrafikstyring videreføres under Horisont 2020 i fuld overensstemmelse med de politiske målsætninger for det fælles europæiske luftrum. På samme måde som for de fælles teknologiinitiativer skal SESAR efter planen køre frem til 2024, og forslaget har indvirkninger på forpligtelsesbevillingerne frem til 2020.

4.2 Indvirkning på menneskelige og finansielle ressourcer

Drifts- og støtteudgifterne i forbindelse med hvert af de fælles teknologiinitiativer og SESAR i 2014 (i forpligtelses- og betalingsbevillinger) foreslås finansieret ved omfordeling fra de vigtigste driftsbudgetposter under Horisont 2020-programmerne, som tjener samme politiske formål. Omfordelingen af forpligtelses- og betalingsbevillinger inden for Horisont 2020, der skal gøre det muligt for de fem fælles teknologiinitiativer og SESAR at fungere, beløber sig til 609,2 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 76,9 mio. EUR i betalingsbevillinger.

De finansielle rammebeløb til de fælles teknologiinitiativer og SESAR som angivet ovenfor består primært af driftsbevillinger til realisering af deres politiske målsætninger samt et bidrag til dækning af deres driftsudgifter, som finansieres sammen med erhvervslivet og andre partnere i fællesforetagendet i forholdet 50/50. De samlede driftsudgifter, der skal forvaltes af de fælles teknologiinitiativer og SESAR, forventes at stige væsentligt i den periode, der dækkes af den nye flerårige finansielle ramme. I betragtning af denne kraftige stigning foreslås det at forøge det samlede antal medarbejdere i de fem fælles teknologiinitiativer og SESAR med 37 fuldtidsækvivalenter i 2014 sammenlignet med det samlede antal ansatte, der opereres med i 2014-budgetforslaget, som afspejlede udfasningen af den nuværende generation af fælles teknologiinitiativer. Denne nettostigning skyldes i vid udstrækning antallet af ansatte i det helt nye fælles teknologiinitiativ biobaserede industrier (+16 fuldtidsækvivalenter i 2014), der delvis opvejes af personalenedgangen efter den foreslåede sammenlægning af ARTEMIS og ENIAC i ECSEL (-3 fuldtidsækvivalenter i 2014).

Den foreslåede samlede personaleforøgelse på 37 fuldtidsækvivalenter fordeler sig som følger: +26 midlertidigt ansatte (heraf 25 AD og 1 AST) og +11 kontraktansatte. De tilsvarende lønudgifter er beregnet på basis af en periode på otte måneder for at tage hensyn til den forventede rekrutteringstid. Som en undtagelse er BBI's lønudgifter imidlertid beregnet på seksmånedersbasis, da der er tale om et helt nyt organ.

De administrative udgifter forbundet med de ekstra ansatte i de fælles teknologiinitiativer til forvaltning af en del af driftsbevillingerne under Horisont 2020 vil blive fuldt udlignet af en tilsvarende nedsættelse af udgifterne til administrativ støtte under Horisont 2020 i Kommissionen, således at de samlede administrative udgifter under Horisont 2020 forbliver uændret. Det samlede EU-bidrag til driftsudgifterne for hvert af de fælles teknologiinitiativer, som beløber sig til 3,5 mio. EUR, tages fra eksisterende budgetposter for administrativ støtte under Horisont 2020-programmerne.

Budgetbilaget indeholder nærmere oplysninger om de menneskelige og finansielle ressourcer til disse initiativer, herunder den foreslåede omfordeling.

5 Oprettelse af specifikke budgetposter for faglig bistand i forbindelse med samhørighedspolitikken

5.1 Forslag til lovgivning

I overensstemmelse med de foreslåede bestemmelser i artikel 51, stk. 1, litra k), i udkastet til forordning om fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde kan teknisk bistand på Kommissionens initiativ omfatte foranstaltninger til at identificere, prioritere og gennemføre strukturelle og administrative reformer som respons på de økonomiske og sociale udfordringer i medlemsstater med midlertidige budgetproblemer, jf. artikel 22, stk. 1, i samme udkast til forordning.

Efter anmodning fra en berørt medlemsstat og efter aftale med Kommissionen kan det være nødvendigt at udvide disse tiltag ved at overføre en del af den nationale tekniske bistand til teknisk bistand på Kommissionens initiativ. En sådan udvidelse vil blive anvendt til gennemførelse af ovennævnte foranstaltninger i forhold til den berørte medlemsstat via direkte eller indirekte forvaltning fra Kommissionens side.

Inden for rammerne af de interinstitutionelle forhandlinger om forslaget til forordning om fælles bestemmelser på det lovgivningsmæssige trepartsmøde den 10. september 2013 fremlagde Kommissionen de relevante forslag, der gør det muligt for en medlemsstat at fremsætte en sådan anmodning i henhold til en ny bestemmelse i forslaget til forordning om fælles bestemmelser (artikel 22a). Det pågældende beløb vil blive forvaltet som operationel teknisk bistand på Kommissionens initiativ, men vil dog fortsat blive medregnet under det nationale rammebeløb til teknisk bistand snarere end at blive medregnet under loftet for teknisk bistand på Kommissionens initiativ.

5.2 Indvirkning på kontoplanen

I tråd med de forslag, som er under overvejelse på det lovgivningsmæssige område, foreslås det at oprette specifikke budgetposter sammen med de eksisterende budgetposter for teknisk bistand ydet på Kommissionens initiativ inden for samme artikel.

Da det supplerende element foreslås i de fælles bestemmelser for alle fem europæiske struktur- og investeringsfonde, foreslås det at oprette fem budgetposter med et p.m. og med tilsvarende budgetanmærkninger. Eventuelle behov kan kun vurderes på et senere tidspunkt efter anmodning fra de pågældende medlemsstater. Denne transaktion vil ikke medføre yderligere forpligtelser eller betalinger for EU's budget.

Derfor foreslår Kommissionen, at der oprettes følgende fem budgetposter (den tilsvarende indvirkning på den eksisterende kontoplan er angivet med kursiv):

¾ || Post 04 02 63 02 ¾ Den Europæiske Socialfond (ESF) ¾ operationel teknisk bistand forvaltet af Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat (artikel 04 02 63 bliver post 04 02 63 01 i artikel 04 02 63)

¾ || Post 05 04 60 03 ¾ operationel teknisk bistand forvaltet af Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat (i artikel 05 04 60 ¾ Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne)

¾ || Post 11 06 63 02 — Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) — operationel teknisk bistand forvaltet af Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat (artikel 11 06 63 bliver post 11 06 63 01 i artikel 11 06 63)

¾ || Post13 03 65 02 — Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) — operationel teknisk bistand forvaltet af Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat (artikel 13 03 65 bliver post 13 03 65 01 i artikel 13 03 65)

¾ || Post 13 04 61 02 — Samhørighedsfonden — operationel teknisk bistand forvaltet af Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat (artikel 13 04 61 bliver post 13 04 61 01 i artikel 13 04 61)

6 Konklusion

Denne ændringsskrivelse indretter 2014-budgetforslaget efter udfaldet af forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme. Herudover tager den højde for Kommissionens forslag til den nye generation af fælles teknologiinitiativer og den specifikke tekniske bistand til samhørighedspolitikken. Herved sikrer ændringsskrivelsen et opdateret grundlag for en gnidningsløs vedtagelse af 2014-budgettet i afventning af Kommissionens forslag til uddelegering af udgiftsprogrammerne til forvaltningsorganerne og den regelmæssige efterårsopdatering af landbrugsmarkederne og fiskeri, som Kommissionen vil fremsende i starten på forligsproceduren.

7 Oversigtstabel efter udgiftsområde i den finansielle ramme

Udgiftsområde || 2014-budgetforslag || Ændringsskrivelse nr. 1 || 2 014-budgetforslag + ændringsskrivelse nr. 1

FB || BB || FB || BB || FB || BB

1. || Intelligent og inklusiv vækst || 63 824 732 827 || 62 788 667 818 || 100 000 000 || || 63 924 732 827 || 62 788 667 818

Loft || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 ||

Margen || 148 267 173 || || || || 126 647 173 ||

1a || Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse || 16 264 152 827 || 11 694 938 804 || 169 200 000 || || 16 433 352 827 || 11 694 938 804

Loft (1) || 16 390 000 000 || || || || 16 560 000 000 ||

Margen || 125 847 173 || || || || 126 647 173 ||

1b || Økonomisk, social og territorial samhørighed || 47 560 580 000 || 51 093 729 014 || -69 200 000 || || 47 491 380 000 || 51 093 729 014

Loft (1) || 47 583 000 000 || || || || 47 413 000 000 ||

Margen || 22 420 000 || || || || 21 620 000 ||

Fleksibilitetsinstrumentet || || || || || 78 380 000 ||

Margen || 22 420 000 || || || || 0 ||

2. || Bæredygtig vækst: naturressourcer || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 || || || 59 247 714 684 || 56 532 492 046

Loft || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 ||

Margen || 55 285 316 || || || || 55 285 316 ||

Heraf: Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) — markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403

Delloft || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 ||

Nettooverførsel mellem EGFL og ELFUL || 351 900 000 || || || || 351 900 000 ||

Margen || 0 || || || || 0 ||

3. || Sikkerhed og borgerskab || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 || || || 2 139 460 732 || 1 668 006 729

Loft || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 ||

Margen || 39 539 268 || || || || 39 539 268 ||

4. || Det globale Europa || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 || || || 8 175 802 134 || 6 251 299 380

Loft || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 ||

Margen || 159 197 866 || || || || 159 197 866 ||

5. || Forvaltning || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 || || || 8 595 115 307 || 8 596 738 107

Loft || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 ||

Margen || 125 884 693 || || || || 125 884 693 ||

Heraf: Institutionernes administrative udgifter || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 || || || 6 936 293 672 || 6 937 916 472

Delloft || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 ||

Margen || 119 706 328 || || || || 119 706 328 ||

6. || Kompensationer || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000

Loft || 29 000 000 || || || || 29 000 000 ||

Margen || 400 000 || || || || 400 000 ||

I alt || 142 011 425 684 || 135 865 804 080 || 100 000 000 || || 142 111 425 684 || 135 865 804 080

Loft || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000

Fleksibilitetsinstrumentet || || || || || 78 380 000 ||

Margen || 528 574 316 || 195 920 || || || 506 954 316 || 195 920

|| Uden for den flerårige finansielle ramme (FFR) || 456 181 000 || 200 000 000 || || || 456 181 000 || 200 000 000

Tilsammen || 142 467 606 684 || 136 065 804 080 || 100 000 000 || || 142 567 606 684 || 136 065 804 080

(1) Lofterne i budgetforslagskolonnen afspejler FFR-forhandlingsniveauet på tidspunktet for vedtagelsen af budgetudkastet, mens lofterne i kolonnen med ændringsskrivelsen tager hensyn til den politiske aftale fra slutningen af juni 2013.

[1] EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

[2] COM(2013) 450.

[3] Tal afrundet til en decimal og i overensstemmelse med artikel 9g i udkastet til forordning om den finansielle ramme.

[4] Herunder bidraget på 0,35 % til teknisk bistand på Kommissionens initiativ, som skal trækkes fra det beløb, der opføres på denne post.

[5] Herunder bidraget på 0,35 % til teknisk bistand på Kommissionens initiativ, som skal trækkes fra det beløb, der opføres på denne post.

[6] Punkt 18 i Det Europæiske Råds konklusioner fra juni 2013.

[7] COM(2013) 495, COM(2013) 496, COM(2013) 501, COM(2013) 505 og COM(2013) 506 af 10.7.2013.

[8] COM(2013) 503 af 10.7.2013.