ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
34.

betoner, at de makroregionale strategier også fremover skal fokusere på regionale udfordringer, som de enkelte lande ikke kan klare eller har meget vanskeligt ved at klare inden for deres eget område, eller som er så specifikke for den berørte makroregion, at de skal behandles separat inden for rammerne af en bredere EU-politik. Makroregionale strategier bør derfor ikke kun forholde sig til fælles regionale interesser, men også omfatte skræddersyede svarstrategier til tackling af specifikke regionale udfordringer. Det er en grundlæggende forudsætning for samarbejde, at der er effektive transportforbindelser inden for de enkelte makroregioner, og udvalget mener, at der bør tages hensyn til dette i udarbejdelsen af nye strategier; et andet spørgsmål af afgørende betydning for mange europæiske områders fremtid er den demografiske udfordring, hvis særlige problematik er at finde i makroregionale geografiske områder;
56.

er enigt i nødvendigheden af, at konkurrencen ikke forvrides af unfair praksis såvel internt i som uden for EU. Udvalget opfordrer Kommissionen til at sørge for, at bestræbelserne på at gennemføre det indre marked ikke kommer til at lægge bånd på EU's evne til at klare udfordringerne fra den globale konkurrence fra lande, som i dag er blandt vore største konkurrenter. Kommissionen har konstateret, at netop over for disse konkurrenter er den europæiske luftfart i et foruroligende og stigende omfang ved at miste konkurrenceevne (23);
39.

anbefaler, at EU indtager en klar holdning til anvendelsen af personoplysninger på internettet og argumenterer for denne på internationalt niveau. Holdningen bør tage udgangspunkt i artikel 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (2010/C 83/02), og navnlig princippet om, at mennesker skal have mulighed for selv at afgøre, hvilke oplysninger de ønsker at videregive og at anvendelsen af enhver form for personoplysninger på internettet, set i lyset af nettets globale karakter og de betydelige risici for misbrug, skal begrænses og kun bør være lovlig, når anvendelsen tjener specifikke og nøje fastlagte formål, der er kendte på forhånd;
34.

minder om, at de lokale myndigheder er ansvarlige for gennemførelsen af en meget vigtig del af den europæiske lovgivning. Det er derfor afgørende at sikre disse de bedste muligheder for at deltage i den europæiske lovgivningsproces. Det nylige fælles forslag fra Kommissionen og Europa-Parlamentet om at forpligte de lokale myndigheder og de lokale myndigheders sammenslutninger til at indskrive sig i registeret over lobbyister begrænser i betydelig grad disse muligheder for at deltage. Regionsudvalget opfordrer derfor til at vende tilbage til denne del af forslaget og ud over regionerne også undtage de lokale myndigheder og de lokale myndigheders sammenslutninger fra pligten til at registrere sig;
36.

finder det positivt, at der i samarbejde med industrien gennem det storstilede samarbejde om digitale job (Grand Coalition For Digital Jobs (9)) gøres en indsats for at fremme de nødvendige færdigheder for IKT-brugere. Både institutioner og borgere må i stigende grad omstille sig — lære nyt og lære mere — for at kunne klare sig i fremtiden. Det bliver derfor stadig vigtigere for virksomheder og offentlige organer at udvikle innovative metoder for at sikre de nødvendige kvalifikationer for fremtiden. Manglen på relevante kvalifikationer og kompetencer betragtes som den største forhindring for dette. Man bør i særdeleshed forbedre de digitale færdigheder blandt arbejdsløse og give personer med en erhvervsmæssig eller akademisk baggrund mulighed for at opnå færdigheder inden for e-handel. Regionsudvalget støtter initiativer til udvikling af europæisk web-iværksætteri;
35.

anerkender, at det giver god mening at kunne indkredse faktorer, der kan bidrage til, at en film bliver en succes, gennem indsamling af oplysninger om publikumspræferencer, men påpeger, at selvom de fleste film, der modtager national og regional offentlig støtte, er rettet mod et lokalt publikum, så er det ikke ved at nedtone produktionernes lokale aspekt, at deres chancer for at blive en succes på markedet i andre medlemsstater og nå publikum dér bliver større. Efter Regionsudvalgets opfattelse er det, når en film bliver en succes på hjemmemarkedet, at den kan vække en udenlandsk distributørs interesse og distribueres på et andet marked. Det vil være kontraproduktivt at tro, at film skal udvikles efter den laveste europæiske fællesnævner. I kulturel mangfoldighed ligger netop, at lokale og regionale særpræg skal fremmes, da det er disse særpræg, der udgør den europæiske identitet;
31.

glæder sig over, at Europa-Kommissionen fokuserer på, at sundhedspersonalet også i fremtiden får en vigtig rådgivende rolle, og at dette kan ske i samarbejde med andre sektorer, og erindrer om, at den store regionale og lokale ekspertise inden for sådanne samarbejder med fordel kan inddrages i det videre arbejde;
38.

gør opmærksom på, at det ikke vil være muligt at gøre repræsentanter for den private sektor — herunder for små og mellemstore virksomheder — interesseret i at samarbejde med den offentlige sektor, hvis dette samarbejde ikke fremmes på lokalt og regionalt niveau. Der er behov for at fremme og støtte de lokale og regionale myndigheders bestræbelser for at få repræsentanter for den private sektor involveret i de projekter, der gennemføres inden for rammerne af offentlig-private partnerskaber;
30.

understreger vigtigheden af, at passagerrettigheder håndhæves fuldt ud inden for rammerne af en solid og gennemsigtig ordning, der ikke kun omfatter alle former for offentlig transport, men også multimodale rejser. Der bør gøres mere for at fremme kombinerede interlineaftaler for fly- og togrejser i flere etaper. De er fordelagtige for flypassagerer fra fjerntliggende regioner på grund af deres enkelhed og pris. Kompensationsudgifterne for regionale feederselskaber og udbydere af lokale jernbaneruter, når passagerer ikke når tilslutningsforbindelser i hovedlufthavne og større jernbanestationer, må imidlertid ikke være så uforholdsmæssigt store, at de bliver en hindring for øget brug af denne type aftaler.
27.

Regionsudvalget mener, at nedenstående tiltag fra EU-institutionernes side, der er beskrevet i meddelelsen, har stor betydning: — selskabsledelse baseret på arbejdstagernes finansielle deltagelse. Det burde bidrage til at øge arbejdskvaliteten og -effektiviteten og sikre en langsigtet orientering, hvilket er et vigtigt argument for potentielle investorer. En sådan tilgang til selskabsledelse giver større jobsikkerhed, hvilket er vigtigt for de lokale og regionale samfund; — klar og fuldstændig indberetning om virksomhedsledelse og pålidelige informationskanaler, som sætter investorerne i stand til at træffe de rigtige beslutninger under hensyntagen til SMV'erne, som har sværere ved at træffe investeringsbeslutninger, fordi de har begrænset adgang til rådgivning; — fastlæggelse af regnskabsstandarder, der er befordrende for langsigtede investeringer, og som gør det muligt at anvende forenklede regnskabsstandarder for børsnoterede SMV'er og samtidig opretholde et passende tillidsniveau blandt investorerne; — udarbejdelse af en selvstændig regnskabsstandard for ikke-børsnoterede SMV'er, hvilket burde føre til, at der opstår koncerner på tværs af grænserne; dette forhindres for øjeblikket af, at SMV'erne er underlagt nationale regnskabsregler; — fjernelse af virksomhedernes forkærlighed for finansiering gennem låntagning frem for gennem egenkapital ved enten at tillade fradrag af de udgifter, der er forbundet med at rejse egenkapital, eller at fjerne muligheden for at fratrække renteudgifter; — fjernelse af de juridiske forskelle mellem landene, som hæmmer langsigtede investeringer på tværs af grænserne og dermed begrænser virksomhedernes evne til at styrke deres position og vokse. Det gælder især de små og mellemstore virksomheder og de virksomheder, der ikke befinder sig i den bedste finansielle situation.
15.

understreger, at der under udarbejdelsen af politikker på EU- og medlemsstatsplan må tages højde for, at det er nødvendigt at fastholde energiregningen på et rimeligt niveau, og at energieffektiviteten i den henseende er et nøgleinstrument, idet den giver forbrugerne og EU’s medlemsstater mulighed for at spare mere end 200 mia. EUR hvert år frem til 2030 (1); mener desuden, at det vil være hensigtsmæssigt at anbefale medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder at træffe særlige foranstaltninger for sårbare familier og forbrugere med henblik på bekæmpelse af energifattigdom. En af de vigtigste metoder til at forbedre energieffektiviteten må være renovering af bygninger, hvilket er en central kilde til oprettelse af arbejdspladser i en sektor, der er så socialt følsom, som det er tilfældet for byggesektoren. Desuden vil det skabe mulighed for innovation inden for effektive og biobaserede energiressourcer, hvilket vil føre til investeringer i FUI. Der bør således oprettes særlige finansieringsfonde på EU-niveau med det formål at fremme energirenoveringen af bygninger.
34.

appellerer i den henseende til Kommissionen om at tage nøje bestik af øernes særlige karakteristika, idet de næsten er totalt afhængige af lufttransport, ikke kun for at forbedre adgangen for turister, men også for at fremme de økonomiske aktiviteter, som deres udvikling er afhængig af, og som derefter kan gavne turistsektoren (for eksempel kan man ikke øge CO2-afgiften i flysektoren, uden at man vedtager andre foranstaltninger i øregionerne, eftersom flytrafikken i de områder er nødvendig). Disse faktorer skal især indgå i drøftelserne vedrørende det fælles europæiske luftrum og i retningslinjerne for statsstøtte til lufthavne og luftfartsselskaber, og det bør tillades, at EFRU finansierer investeringer i lufthavnsinfrastrukturer.
16.

konstaterer, at ungdomsarbejdsløsheden udgør et stort problem, og beder Kommissionen om at afklare gennemførelsesbestemmelserne for de 6 mia. euro, der er afsat til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, og som skal koncentreres på 2014 og 2015, samt samspillet mellem partnerskabsaftalerne og de nationale planer for gennemførelse af ungdomsgarantien; tvivler på udnyttelseskapaciteten for så vidt angår de 6 mia. i 2014-2015 i lyset af den forsinkede vedtagelse af de operationelle programmer og de få medlemsstater, der har valgt at fremrykke udgifterne til 1. september 2013; understreger i den forbindelse behovet for at gøre status over, hvor langt man er nået med gennemførelsen af dette initiativ primo 2015; appellerer til Kommissionen om klart at anføre, hvilke beløb der fra 2016 vil blive bevilget til denne langsigtede udfordring; er enig med Europa-Parlamentet i, at alle finansieringsmuligheder, herunder den flerårige finansielle rammes samlede margen for forpligtelser, skal undersøges, for at gøre det muligt at videreføre denne budgetpost efter 2015;
52.

opfordrer Kommissionen til at spille en central rolle i en innovativ platform for koordinering og implementering af flerlagsstyring, hvor beslutninger træffes i fællesskab for at sikre, at aktørerne på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan forpligter sig politisk og føler medejerskab i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Den private sektor og civilsamfundet bør inddrages i at sikre et passende og bredt medejerskab til strategien gennem top-down- og bottom-up-kommunikation, ansvarlighed og gennemsigtige resultater, f.eks.: en åben dataportal, et årligt forum for økonomisk og social dialog om EUSAIR osv.;
35.

er enig i, at oplysningsaktiviteter er altafgørende for at udbrede budskabet i lokalbefolkningen. Det er vigtigt, at alle grupper i lokalsamfundet inddrages, at gå i gang så tidligt som muligt og at opmuntre lokalsamfundene til at udarbejde selvhjælpsplaner, da det ofte kan tage temmelig lang tid for ekstern hjælp at nå frem; finder det derfor afgørende, at der i uddannelsesinstitutionerne fastlægges specifikke programmer og planer for nødsituationer, så der allerede fra en tidlig alder skabes en bevidsthed og viden om problemet, der øger befolkningens modstandsdygtighed;
29.

vil derfor nøje følge den videre udvikling i denne sag og have som meget vigtig prioritet, at forslaget til forordning tages op til revision, idet det vedrørende indholdet af førnævnte forslag foreløbigt bemærker, at der er et klart og stort behov for at støtte små og mellemstore producenter og brugere af gamle, sjældne, traditionelle sorter og såkaldte »nichesorter«. Disse sorter udgør en vigtig del af de dyrkede plantearters genetiske diversitet, men producenterne tilgodeses ikke tilstrækkeligt i de byrdefulde godkendelsesprocedurer, og udnyttelsen af sorterne under egnede lokale forhold nyder ikke tilstrækkelig opbakning. De regionale og lokale myndigheder har en objektiv og direkte interesse i, at disse producenter — som er bedst i stand til at sikre biodiversitet, og hvis produktion er begrænset til små arealer — ikke støder ind i alt for store driftsmæssige vanskeligheder;
29.

mener, at erhvervsuddannelse, omskoling, voksenundervisning, dvs. livslang læring, er meget effektive midler, selv om der er tale om indirekte instrumenter til at hjælpe mennesker ud af hjemløshed. En velstruktureret efteruddannelse, som kan føre til et egentligt arbejde, er en god investering både for den enkelte og for samfundet og kan bidrage til varigt at hjælpe de hjemløse ud af deres vanskelige livssituation, Grunduddannelse er ofte en nødvendig basal forudsætning, men det er afgørende, at den enkelte selv er motiveret til at tage langsigtede og proaktive skridt med henblik på at blive en aktiv spiller i samfundet. Det er nødvendigt, at de berørte personer samarbejder og tager aktivt del i forbedringen af deres vilkår;
9.

erkender, at planer for bæredygtig bytrafik er egnede strategiske instrumenter til at udvikle denne form for integreret tilgang til bytrafik, der retter sig mod alle metoder og alle former for transport i hele en by eller et byområdes funktionelle område, hvad enten det er offentligt eller privat, passager eller fragt, taxaer, motoriseret eller ikke-motoriseret, bevægelse eller parkering — som alle bør tage hensyn til de kønsligestillings- og mobilitetsaspekter, som karakteriserer befolkningen. I denne sammenhæng vedbliver det at være et nøglekrav for Regionsudvalget, at alle byer selv får ansvaret for at udarbejde planer for bæredygtig bytrafik og at gennemføre dem;
51.

mener imidlertid, at der også er rige muligheder for forenkling i selve EU-reglerne (forordninger, gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter). Regionsudvalget opfordrer derfor til, at der gennemføres yderligere forenklinger i forvaltningen af EU-støttede projekter. Dette bør omfatte kortere godtgørelsesfrister for støttemodtagere, etablering af et sæt fælles revisionsregler for projekter, enklere regler for projekter, der skaber egne indtægter, konsekvente regler for støtteberettigede udgifter, udvidet anvendelse af forenklede omkostninger, større sammenhæng mellem udbetalinger og resultater, e-samhørighed, princippet om et centralt kontaktpunkt for støttemodtagere, en forholdsmæssig og fælles tilgang til kontrol, en harmonisering af procedurerne for kontrol på første niveau af de territoriale samarbejdsprogrammer og en forenkling af tilsynet med offentlige indkøb. Regionsudvalget understreger betydningen af at stille den nødvendige ekspertrådgivning til rådighed for lokale og regionale myndigheder og virksomheder, når disse søger svar og råd vedrørende lovgivning (navnlig på området offentlige indkøb) og den korrekte anvendelse heraf. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at medtage repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder i gruppen af højtstående eksperter, der overvåger forenkling til gavn for støttemodtagerne, og dermed gøre brug af aktørernes erfaringer med gennemførelsen af projekter med henblik på at reducere den administrative byrde, øge udnyttelsen af midlerne og forbedre programmernes virkning;
2.

er dybt bekymret over, at Europas have ikke er i en god tilstand for øjeblikket og især over, at mange fiskebestande stadig fiskes på et niveau, der ligger over det maksimalt bæredygtige udbytte, at udledningen og koncentrationerne af farlige stoffer og næringsstoffer samt affald, omfanget af ikke-hjemmehørende arter og immaterielle udledninger (støj, lys og varme) for ofte ligger over de økologisk set acceptable grænseværdier, samt at klimaændringerne i stigende grad belaster de marine økosystemer og kystøkosystemerne;
24.

noterer sig, at gennemførelsesmekanismerne også omfatter teknisk bistand og kapacitetsopbygning. I mange lande er decentraliseringen endnu ikke, eller først for nylig, blevet gennemført, hvorfor de lokale og regionale myndigheders kapacitet stadig er lav. Regionsudvalget anser det derfor for helt centralt at sikre en langvarig støtte med teknisk assistance og kapacitetsopbygning til disse lande, for at der på lokalt og regionalt niveau kan ydes det nødvendige bidrag til reformdagsordenen. Succes eller fiasko på dette niveau har stor indflydelse på borgernes opfattelse af den offentlige forvaltning som helhed. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at alle partnere i det internationale samarbejde skal støtte kapacitetsopbygning, og opfordrer EU til at intensivere støtten til kapacitetsopbygning hos de lokale og regionale myndigheder i partnerlandene;
41.

opfordrer indtrængende til, at det ved gennemførelsen af disse aftaler sikres, at de mindre landbrugere i disse lande får støtte til at styrke fairtrade, for eksempel ved at erhvervsdelegationer i samarbejde med lokale eller regionale myndigheder og EU-delegationerne i partnerlandene på målrettet vis besøger mindre landbrugere og danner sig et indtryk af de lokale forhold.
17.

understreger, at en succesrig grøn økonomi er forbundet med fem centrale elementer: 1) reduktion, som betyder, at forbruget af råvarer og energi skal nedbringes over hele linjen; 2) brug af ren energi med henblik på at undgå afhængighed af omverdenen, reducere emissionerne og skabe beskæftigelse; 3) effektivitet, som betyder, at råmaterialer og energi skal anvendes mere effektivt i hele værdikæden for produkter og tjenesteydelser; 4) netværkssamarbejde og udveksling af bedste praksis; udveksling af informationer mellem medlemsstaterne og sektorerne giver mulighed for at fremme udbuddet af grønne produkter og tjenesteydelser, herunder til markeder uden for EU; og 5) adgang til finansiering, dvs. at det er yderst vigtigt at sikre, at der er finansiering til rådighed, og at de administrative byrder reduceres; finansieringsansøgninger bør være enkle, lette at forstå og desuden kunne anvendes inden for andre forretningsområder.
1.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at demokrati, menneskerettigheder og retsstaten er tre grundlæggende søjler, der skal understøtte ethvert retssystem, uanset art eller form. Demokrati er en »kollektiv ret«, menneskerettigheder er ukrænkelige individuelle rettigheder, som under alle omstændigheder må sikres, selv hvor det eksisterende demokrati ikke er fuldstændigt eller fuldbyrdet. Retsstatsprincipperne og den deraf følgende praksis er nødvendige for at give demokratiet et konkret indhold og værne om menneskerettighederne. Udvalget går derfor helhjertet ind for Kommissionens forslag om at etablere en ramme til beskyttelse af retsstatsprincippet i EU, der som grundlag for tillid medlemsstaterne imellem og mellem medlemsstaterne og borgerne er nødvendigt for den europæiske integration. En fælles ramme herfor er en gevinst ikke blot for medlemsstaterne, men også for de lokale og regionale myndigheder, for i praksis er det dem, der bærer en stor del af ansvaret for gennemførelsen af grundlæggende rettigheder og friheder.
13.

minder i den forbindelse om sin bekymring over Eurostats nye regnskabsnorm ENS 2010, som blev indført i september 2014, og som ikke skelner mellem udgifter og investeringer. Det betyder, at de lokale og regionale myndigheder forpligtes til at anvende beløbslofter for investeringer pr. år og pr. indbygger. Disse beløbslofter forhindrer især lokale og regionale myndigheder i visse medlemsstater i at stille den nødvendige medfinansiering til rådighed for projekter inden for rammerne af de europæiske struktur- og investeringsfonde. Derfor opfordres Europa-Kommissionen til at udarbejde en rapport om indførelsen af ENS 2010;
38.

henviser til, at det for øjeblikket er 85 % af de offentlige udbud i EU, der allerede er åbne for amerikanske tilbudsgivere, mens det kun er 32 % af de offentlige udbud i USA, der er åbne for tilbudsgivere fra EU. Denne manglende balance forstærkes yderligere af et »Opt-In«-system i de amerikanske delstater. Derfor bør denne aftale fremme lige muligheder for begge parter, hvilket især vil være til gavn for europæiske SMV’ers adgang til det amerikanske marked for offentlige udbud;
20.

påpeger samtidig, at retsakter ikke må udformes, så de besværliggør forskning og systematisk kvalitetsarbejde, ud over hvad der er nødvendigt for at sikre beskyttelsen af patientoplysninger. Det gælder om at finde en så fleksibel balance som muligt mellem på den ene side behovet for at beskytte privatlivets fred og på den anden side sundhedsvæsenets tradition for ved hjælp af indsamlede data at forsøge at forbedre kvaliteten og resultaterne for dagens og morgendagens patienter. I den sammenhæng vil Regionsudvalget navnlig pege på behovet for, at der tages hensyn til dette perspektiv i arbejdet med forslaget om en ny databeskyttelsesforordning på en måde, der sikrer en passende balance mellem begge målsætninger, således at resultatet bliver optimalt;
3.

mener, at forvaltning på flere niveauer er et nøgleinstrument og en forudsætning for at opnå, optimale resultater med hensyn til integration af indvandrere og andengenerationsindvandrere. Alle forvaltningsniveauer i EU bør deles om ansvaret for at tage imod og integrere flygtninge og migranter samt forbedre interregionalt samarbejde, samordning og solidaritet gennem etablering af en mekanisme for ansvarsfordeling mellem Den Europæiske Union, medlemsstater, regioner og lokale myndigheder, som tager hensyn til strukturelle begrænsninger, ressourcer, arbejdsmarkedets behov, den demografiske situation og andre relevante faktorer (såsom familiesammenføring). Inden for denne ramme har det afgørende betydning, at EU, nationale og subnationale myndigheder arbejder tæt sammen med og er modtagelige for input fra civilsamfundet, indvandrersammenslutninger, hjem- og transitlande for migranter uden for EU og lokalsamfund;
18.

Regionsudvalget minder om, at det for at tilvejebringe et passende og varigt niveau af offentlige nettoinvesteringer er vigtigt at sørge for, at regeringerne ikke som led i deres overholdelse af kravene til finanspolitiske tilpasninger skærer ned på investeringsudgifterne. Erfaringerne har således vist, at da krisen toppede, valgte regeringerne at reducere investeringerne snarere end de løbende udgifter. Det er imidlertid velkendt, at investeringer udgør en vigtig løftestang for effektive strukturforanstaltninger i de regioner og byer i EU, som modtager støtte fra ESI-fondene, og uden denne løftestang bliver det umuligt at garantere, at de kan spille en aktiv rolle i og bidrage til Europa 2020-strategien;
38.

understreger Regionsudvalgets vilje til at rådgive Kommissionen og dens tjenestegrene om udformningen af betingelserne for at opnå finansiel støtte fra EU og fastlæggelsen af ansøgningsprocedurerne for at sikre, at denne form for støtte er tilgængelig og til gavn for de lokale og regionale myndigheder i ENP-landene. Disse betingelser må imidlertid omfatte et krav om større medansvar for organisation og opnåelse af resultater fra de lokale myndigheders side i ENP-landene.