KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 30 endelig udg. 
Bruxelles, den 3. februar 1993 
ÅRSBERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET. EUROPA-PARLAMENTET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
(1. august 1991 - 31. juli 1992) 
om programmet for samarbejde og mobilitet inden for de 
videregående uddannelser mellem Central- og Østeuropa 
og Det Europæiske Fællesskab (Tempus) 
INDHOLD 
Side 
FORORD 5 
I RESUME AF FORMÅLENE MED RÅDETS AFGØRELSER OM TEMPUS­
PROGRAMMET 9 
II PROGRAMMETS STRUKTURER, BUDGET OG FORVALTNINGS-
PROCEDURER 1991/92 10 
1 Struktur 10 
2. Aktion 1: Fælleseuropæiske projekter 10 
3. Aktion 2: Individuelle mobilitetsstipendier til medarbejdere 10 
4. Aktion 3: Supplerende foranstaltninger og ungdomsudveksling 11 
5. Budget 11 
6. Forvaltningen af TEMPUS-programmet 12 
7. Koordinering med andre programmer 13 
III. UDVÆLGELSESPROCEDURER OG-RESULTATER 13 
1. Fælleseuropæiske projekter 13 
2. Individuel mobilitet 14 
3. Supplerende aktiviteter: udvælgelsesprocedurer 14 
4. Godkendte TEMPUS-projekter for 1992/93 15 
5. Fælleseuropæiske projekter: Udvælgelsespolitik 16 
6. Fælleseuropæiske projekter: De støtteberettigede landes deltagelse 17 
7. Fælleseuropæiske projekter : den budgetmæssige fordeling mellem 
forlængede projekter og nye projekter 17 
8. Fælleseuropæiske projekter: fordeling af støtte mellem nye og forlængede 
nationale og regionale projekter 18 
9. Fælleseuropæiske projekter: Medlemsstatsdækning 18 
10. Fælleseuropæiske projekter : fagområdedækningen 19 
11. Fælleseuropæiske projekter : G24 dækning 19 
12. Fælleseuropæiske projekter: Kvalitative indikatorer for positive tendenser 20 
13. Individuel mobilitet 22 
14. Supplerende foranstaltninger 22 
-K 
15. Udveksling af unge 22 
16. Informationsaktiviteter 22 
17. Administration af kontrakter 23 
18. Gennemgangen og opfølgningen af midtvejsrapporterne (1991/92) og de 
endelige rapporter (1990/91) 23 
IV. tilsyn OG EVALUERING AF TEMPUS-PROGRAMMET 24 
1. tilsyn, evaluering og generel programudvikling 24 
V. FREMTIDSPERSPEKTIVER 25 
RESUME 27 
BILAG 1: Skemaer 
BILAG 2: Statistikker 
BILAG 3: Liste over publikationer 
FORORD 
i 
TEMPUS'programmet: et redskab til støtte for den overordnede reformproces. 
1. De dramatiske begivenheder i Central- og Østeuropa i 1989 og 1990 stillede Fællesskabet overfor 
en politisk og økonomisk udfordring af hidtil ukendt omfang. En af de foranstaltninger, der hurtigt og 
effektivt blev iværksat under PHARE-programmet med henblik på med praktisk bistand og sagkundskab at 
hjælpe de berørte lande med at omstrukturere deres økonomier og politiske systemer, så de kunne få størst 
muligt udbytte af den nye situation, var TEMPUS-programmet. 
2. Målsætningen var at støtte reformprocessen gennem en indsats inden for de videregående 
uddannelser. Det stod klart fra begyndelsen, at TEMPUS var nødt til at være et fleksibelt instrument, der 
kunne dække endnu flere lande, så snart der var truffet beslutning om at optage dem i PHARE-programmet 
Mellem maj 1990 og marts 1992 steg antallet af lande, der var støtteberettigede under TEMPUS, fra to til 
ti: Albanien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Slovenien, Tjekkoslovakiet og 
Ungarn. På baggrund af deres deltagelse i TEMPUS har disse lande fuldt ud anerkendt, at universiteterne 
spiller en væsentlig rolle i landenes bestræbelser på at genopbygge deres politiske og økonomiske liv, så de 
kan tage de udfordringer op, som følger af tilnærmelsen tilden anden halvdel af kontinentet. 
Det Europæiske Fællesskabs investering i TEMPUS 
3. Det Europæiske Fællesskab har foretaget en meget betydelig investering i TEMPUS. Til dato er der 
blevet afsat næsten 200 mio. ecu af PHARE's midler til støtte for TEMPUS-aktiviteter. Investeringens 
størrelsesorden er et klart vidnesbyrd om den stærke overbevisning, som Det Europæiske Fællesskabs 
politiske instanser havde om, at det var vigtigt, at programmet opfyldte sine målsætninger i fuldt omfang. 
4. TEMPUS-programmet er et konkret eksempel på Det Europæiske Fællesskabs beredvillighed til på 
en hurtig, konkret og nyskabende måde at medvirke til at opfylde de spirende og genopvågnende behov, 
som de central- og østeuropæiske demokratier har i forbindelse med omstruktureringen af deres samfund 
og økonomier. 
TEMPUS ' anden årsberetning: TEMPUS-programmet 1991192 
5. Dette er den anden årsberetning, som Kommissionen har aflagt om gennemførelsen af TEMPUS-
programmet. Den første årsberetning, der dækkede perioden maj 1990 -juli 1991, gav en meget indgående 
beskrivelse af programmets baggrund, struktur og forvaltning og henviste til alle de relevante tekster og 
bilag i afgørelsen, der havde tilknytning til disse aspekter. For at undgå omfattende gentagelser af denne 
forklarende ramme kommer denne anden årsberetning, der dækker perioden august 1991 -juli 1992, kun 
kort ind på disse aspekter, og kun i det omfang det tjener til at støtte læsernes forståelse. 
6. Hovedvægten i den foreliggende beretning er lagt på videreudviklingen af programmet, herunder 
navnlig dets konkrete resultater i det andet operationelle år 1991192. TEMPUS har nået langt på ganske 
kort tid, og har specielt i den periode, beretningen dækker, haft stor indflydelse indenfor sit arbejdsfelt 
Den aktuelle situation i de lande i Central- og Østeuropa, der deltager i TEMPUS-programmet, er på trods 
af alle de opnåede resultater stadig problematisk. De står stadig midt i den komplicerede og vanskelige 
proces med at komme over de negative følgevirkninger af deres umiddelbare fortid. De er nødt til at 
foretage en gennemgribende ombrydning af deres politiske, økonomiske og sociale strukturer for at vende 
tilbage til den frie verden. 
7. Nye tilgangsvinkler til strukturen og filosofien indenfor uddannelsesområdet kan gøre det betydeligt 
lettere at overvinde modviljen mod forandringer, at definere viden, teknik og kvalifikationer på en mere 
relevant måde, og fremfor alt at udskifte gamle måder at tænke på med nye. 
Gensidig fordel af deltagelsen i TEMPUS 
8. TEMPUS er også et tovejsprogram. I kraft af indsatsen over for problemerne med forandringerne i 
de støtteberettigede landes højere uddannelsessystemer sker der også forandringer i partnerinstitutionerne 
og organisationerne i Det Europæiske Fællesskab. TEMPUS hjælper med til at genetablere 
kommunikationen mellem undervisere og videnskabsmænd, og det nyder begge parter fordel af. Det gør de 
imidlertid også når partnerne i JEP-nettene samarbejder og gennemtænker problematikken om, hvad der 
skal undervises i, og hvordan det skal gøres, og når de mobiliserer deres ressourcer for at gøre noget ved 
problemerne og behovene i den højere uddannelsessektor i de støtteberettigede lande. 
TEMPUS-programmets fremtidige udvikling: forberedelse af TEMPUS II 
9. Det giver sig selv, at TEMPUS er nødt til at fokusere på de bestemte områder, der giver de 
støtteberettigede lande direkte adgang til de strategiske ressourcer, den viden og den sagkundskab, der er 
en afgørende forudsætning for, at deres højere uddannelsessystemer kan udvikle sig som en faktor i deres 
samfund, der vil vedblive med at skabe en bredere og mere dybtgående samfundsmæssig forandring. På 
dette kontinent, der er i konstant udvikling, må TEMPUS også selv ændre sig, hvis det fortsat skal kunne 
bistå den forandring, der sker. 
Den eksterne evaluering af TEMPUS 
10. Kommissionens forslag vedrørende TEMPUS-programmets fremtidige udvikling i perioden 1994-
1998 er i vid udstrækning baseret på de hidtil indhøstede erfaringer med gennemførelsen af TEMPUS-
programmet. Specielt foretog firmaet Coopers and Ly brand en ekstern evaluering af, hvordan TEMPUS-
programmet fungerede. Resultaterne af denne evaluering viser klart, at TEMPUS ikke alene kom 
imponerende hurtigt i gang og er blevet meget populært i både Øst og Vest, men at det også allerede har 
haft en betydelig indflydelse på de deltagende institutioner i Central- og Østeuropa. 
11. Samtidig ser evalueringsrapporten også på de større perspektiver og rejser en række væsentlige 
spørgsmål om, hvilken retning programmet skal udvikle sig i fremover, navnlig for så vidt angår behovet 
for at afklare TEMPUS-programmcts målsætninger og rolle i hvert af de støtteberettigede lande og i denne 
kontekst at udarbejde skræddersyede strategier for den fremtidige utlvikling. 
-6-
Kommissionens forslag vedrørende TEMPUS II 
12. Kommissionen har indarbejdet disse hensyn i sine forslag til anden fase af TEMPUS-programmet, 
der dækker perioden 1994-1998. Ud over hensynet til konklusionerne af den eksterne evaluering af 
programmet ønsker Fællesskabet også med disse forslag at gøre en indsats for det vigtige spørgsmål om de 
fremtidige intellektuelle ressourcer i og for et bredere Europa, som man håber vil vokse frem af de nye 
samarbejdsforbindelser, der etableres, og af de aktiviteter, der gennemføres som led i TEMPUS-
programmet 
13. Kommissionens forslag omfatter ikke kun aktiviteter med de ti lande, der hidtil har deltaget, og som 
det er vigtigt at mærke sig befinder sig på meget forskellige stadier i reformprocessen, men desuden også 
de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen. Disse stater får mulighed for at deltage i TEMPUS 
på de områder, som de er specielt interesserede i. Der er almindelig enighed om, at disse lande befinder 
sig på stort set samme stadium i den økonomiske og sociale reformproces som de lande, der hidtil har været 
støtteberettigede, og at man derfor med fordel vil kunne udnytte erfaringerne med TEMPUS-programmets 
førstefase. 
TEMPUS-konferencen i oktober 1992 
14. Disse og mange andre spørgsmål i tilknytning til TEMPUS-programmets fremtidige udvikling var 
hovedemnerne for en stor konference om de videregående uddannelsers rolle i reformprocessen i Central-
og Østeuropa, som Kommissionen afholdt den 1.-2. oktober 1992 i Bruxelles. Konferencen udgjorde et 
ideelt forum for en indgående udveksling af synspunkter og en levende debat om de mange forskellige 
måder, hvorpå TEMPUS allerede bidrager og med størst fordel kan fortsætte med at bidrage til 
reformprocessen i de støtteberettigede lande. Der var klar enighed om behovet for at videreføre og 
konsolidere TEMPUS' samarbejdsaktiviteter indenfor de videregående uddannelser som led i en integreret 
strategi for Fællesskabets bistand til Central- og Østeuropa og til republikkerne i det tidligere 
Sovjetunionen 
Konklusioner 
15. TEMPUS har fjernet enhver tvivl om, at det er muligt at tilnærme Det Europæiske Fællesskabs og 
de støtteberettigede landes principper og praksis for udviklingen af de videregående uddannelse. De 
positive resultater af den fælles beslutningsproces i TEMPUS viser, hvor mange muligheder der ligger i 
denne form for praktisk samarbejde indenfor andre områder, hvor Fællesskabet og dets partnere gør en 
fælles indsats i det samarbejdsmønster, der begynder at tegne sig på hele det omdefinerede kontinent 
TEMPUS-programmet yder et væsentligt bidrag til den politiske og økonomiske reform og til 
omstruktureringen i de støtteberettigede lande ved at indskyde materielle ressourcer på kritiske steder, men 
også, og det er lige så vigtigt, ved at "lufte ud" efter et halvt århundrede med lukkede vinduer. I denne 
forstand har TEMPUS-programmet virkelig været en bannerfører for de langsigtede mål med Det 
Europæiske Fællesskabs udenrigspolitik overfor Central- og Østeuropa. Det fremgår forhåbentlig klart af 
Kommissionens forslag vedrørende programmets anden fase fra 1994 til 1998, at det ikke er nok at 
konsolidere TEMPUS' arbejde i de lande, der hidtil har været støtteberettigede, men at der må foretages en 
udvidelse, således at også republikkerne i det tidligere Sovjetunionen kan nyde fordel af de erfaringer og 
den viden, der er opnået til dato 
Bruxelles, oktober 1992 
<&-&"&"&"& 
-7-

I RESUME AF FORMALENE MED RÅDETS AFGØRELSER OM 
TEMPUS-PROGRAMMET 
TEMPUS-programmet, som udgør en del af det overordnede PHARE-program, der formidler 
Fællesskabets bistand til den økonomiske omstrukturering i landene i Central- og Østeuropa har to 
grundlæggende formål. Det drejer sig om at højne kvaliteten og støtte udviklingen af de 
videregående uddannelsessystemer i de støtteberettigede lande ved at fremme det stigende 
konstruktive samkvem med partnere i Det Europæiske Fællesskab l. 
Rådets afgørelse om indførelse af TEMPUS-programmet opstiller følgende hovedformål med 
programmet: 
2.1 at lette koordineringen af bistanden til de støtteberettigede lande på udvekslings-og 
mobilitetsområdet, især for universitetsstuderende og -lærere, uanset om støtten ydes af Fællesskabet, 
dets medlemsstater eller af tredjelande fra G24-landene 2. 
2.2 at bidrage til en forbedret uddannelse i de støtteberettigede lande - særligt på de områder, som disse 
lande prioriterer højest - og at tilskynde til samarbejde med partnere i Fællesskabet, idet der tages 
hensyn til behovet for, at alle Fællesskabets regioner i videst muligt omfang inddrages i 
foranstaltningerne; 
2.3 at øge mulighederne i de støtteberettigede lande for undervisning i og indlæring af de sprog, der 
anvendes i Fællesskabet, og som er omfattet af LINGUA-programmet - og vice versa; 
2.4 at sætte studerende fra de støtteberettigede lande i stand til at gennemføre studieperioder ved 
universiteter eller praktikperioder i virksomheder i medlemsstaterne, idet der sikres lige muligheder 
for mandlige og kvindelige studerende med hensyn til deltagelsen i sådanne mobilitetsfremmende 
foranstaltninger; 
2.5 at sætte studerende fra Fællesskabet i stand til at tilbringe en tilsvarende form for studie- eller 
praktikperiode i et af de støtteberettigede lande; 
2.6 at fremme større udveksling af og mobilitet for undervisningspersonalet som led i 
samarbejdsprocessen. 
3. Siden maj 1990 har Kommissionen gennemført tre udvælgelser af projekter inden for disse rammer. 
Denne årsberetning indeholder en redegørelse for den seneste af dem med en beskrivelse og en 
analyse af de forvaltningsmæssige rammer, procedurerne trin for trin og resultaterne af udvælgelsen 
af de projekter, der skal tildeles støtte i det akademiske år 1992/93. 
Retsgrundlaget for programmet for den periode, som årsberetningen dækker, er Rådets afgørelse 90/233/EØF af 7. maj 1990 (EFT 
nr. L 131 af 23.5.1990). Se endvidere TEMPUS årsberetning for perioden 7. maj 1990 - 31. juli 1991 (SEK(92) 226 endelig udg.) 
første del, hvor der gives en historisk redegørelse for TEMPUS-programmets baggrund og oprindelige formål. 
Som en del af EFs indsats for at sikre en optimal koordinering af PHARE-aktionerne med tilsvarende initiativer iG 24-landene en 
opgave, som Kommissionen blev pålagt på G-7 gruppens verdensøkonomiske topmøde i juli 1989 - indeholder artikel 9 i Rådets 
afgørelse om TEMPUS bestemmelser om, at TEMPUS-aktioner skal koordineres med tilsvarende aktioner i tredjelande, og at der 
herunder, hvor dette er relevant, sikres tredjelande deltagelse i TEMPUS-projekter. 
-S -9 
(2) 
II PROGRAMMETS STRUKTURER, BUDGET OG 
FORVALTNINGSPROCEDURER 1991/92 
1. Struktur 
TEMPUS-programmet opfylder de formål, som Rådet har fastsat for det, ved at yde støtte til de kategorier af 
uddannelsesaktiviteter, der omhandles i bilaget til Rådets afgørelse, og som beskrives i det følgende. 
TEMPUS-programmets gennemførelse i den periode, som denne beretning dækker, handler om udvælgelse 
af projekterne for 1992/93 3. 
2. Aktion 1: Fælleseuropæiske projekter 
2.1 Hjørnestenen i TEMPUS-programmet er gennemførelsen af fælleseuropæiske projekter (JEP'er), 
hvori der skal deltage mindst ét universitet fra et støtteberettiget land og partnerorganisationer, 
hvoraf den ene skal være et universitet, fra mindst to EF-medlemsstater. Der er også mulighed for, at 
støtteberettigede organisationer fra G24-landene kan deltage. For de fælleseuropæiske projekters 
vedkommende, der har en regional karakter, skal der deltage universiteter fra mindst to 
støtteberettigede lande. 
2.2 Der ydes tilskud til JEFer til følgende formål: 
• uddannelsessamarbejde og erhvervsuddannelse, som f.eks. programmer for efter-og 
videreuddannelse og erhvervsuddannelse, åben uddannelse og fjernundervisning, kortvarige 
intensive programmer 
• strukturel udvikling af den videregående uddannelse gennem aktiviteter som udvikling af 
læseplaner og forbedring af faciliteter 
• forbedring af universiteternes evne til at samarbejde med erhvervslivet gennem aktiviteter som 
udveksling af medarbejdere med erhvervslivet, oprettelse af fremmende servicestrukturer og 
tilbud fra universiteterne om rådgivning af virksomheder 
• studentermobilitet med henblik på studier og lærermobilitet med henblik på undervisning, studier 
eller omskoling 4 
• regionale aktiviteter, der omfatter uddannelsessamarbejde og indførelse/ajourføring af 
mekanismer, der kan behandle problemer, som er fælles for to eller flere støtteberettigede lande. 
3. Aktion 2: Individuelle mobilitetsstipendier til medarbejdere 
Parallelt med mobilitetsstøtten inden for de fælleseuropæiske projekter ydes der også individuelle 
mobilitetsstipendier til medarbejdere (undervisningsopgaver, praktikophold, omskoling og 
efteruddannelse af medarbejdere samt nærmere definerede kortvarige besøg). 
I den periode, som beretningen dækker, var følgende lande støtteberettigede under TEMPUS-programmet: Albanien, Bulgarien, , 
Estland, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Slovenien, Tjekkoslovakiet og Ungarn. 
Efter de nye regler, der blev indført i 1991 på baggrund af de hidtidige erfaringer, finder studentermobiliteten under TEMPUS-
programmet udelukkende sted inden for rammerne af fælleseuropæiske projekter. En særlig kategori af projekter for storstilet 
organiseret studentermobilitet, mobilitets-JEPer, blev for første gang Lanceret i 1992/93. 
-10 
4. Aktion 3: Supplerende foranstaltninger og ungdomsudveksling 
4.1 Der ydes også i begrænset omfang støtte til aktiviteterm der er en følge af, at de europæiske 
universitetssammenslutninger udvides til også at omfatte de støtteberettigede lande, til publikationer 
og andre informationsaktiviteter, der direkte vedrører TEMPUS-programmet, samt til undersøgelser, 
der har til formål at underbygge dets tilsyns-og evalueringsaktiviteter. 
4.2 Der kan også ydes en vis støtte til ungdomsudveksling og aktiviteter i forbindelse hermed, såsom 
organiserede kulturelle aktiviteter, der skal give unge, der normalt står uden for det videregående 
uddannelsessystem, mulighed for at deltage i en europæisk oplevelse. 
5. Budget 
5.1 TEMPUS finansieres af de støtteberettigede lande via de tilskud, de modtager under PHARE-
programmet. Når det samlede PHARE-budget er blevet fordelt mellem de lande, der er berettigede til 
at modtage støtte, bestemmer de nationale myndigheder i disse lande, hvor stor en del af deres 
nationale andel af midlerne, der skal afsættes til aktiviteter under TEMPUS-programmet. I 1992/93 
blev der under PHARE-programmet i alt afsat 98,3 mio. ecu til sådanne aktiviteter, hvilket var en 
stigning på omkring 40% i forhold til det foregående år. 
5.2 Fordelingen af de PHARE-midler, som de støtteberettigede landes nationale myndigheder i samråd 
med Kommissionen tildelte til godkendte TEMPUS-projekter (nye eller forlængelser) for det 
akademiske år 1992/93, var som følger: 
iiiiiii wfø*««iH>?2/$3 I %*f<Èet#*»itedet«Iiifo 
IIHIIIIIIIIIIItlltllllllllllllllllllllHHIIIIIIIIIIIMI 
Alføtnten 
Blligttxtøt 1,2 
M 
IA 
US 
**» 
U£ 
ZA 
tut 
KM* 1,2 
JUS 
ÎM 
hU 
hU 
UA 
3*34 
13.2S , 
"'I «ii | m »ni '"»'•ii.wii.iiai'. 
tW>Wr>Wt1IIMinillllMII!IIMIMIIIIIIIIIIl'MIIIIMIIIII'ïw;rXOXOXl'llÏOJÏ -O-A)^ 
IIII.I.I.III.I.MMIItMIMIMIMIIIMMIIIIIIIIIIIMII.IIMII.I.I 
Qvtti&ttivtnttt t& 
12,5 
^ÉieÙnMAÉiÉiÉÉdÉUai HA 
5.3 Siden TEMPUS-programmet startede i juli 1990 og til og med afslutningen af udvælgelsesrunden i 
1992, er der i alt fra PHARE blevet bevilget 191.96 mio. ecu til TEMPUS. 
- 11 -
6. Forvaltningen af TEMPUS-programmet 
6.1 Kommissionen 
TEMPUS-programmet forvaltes fortsat af Kommissionens Task Force for Menneskelige Ressourcer, 
Uddannelse og Ungdomsanliggender i overensstemmelse med bestemmelserne i bilaget til Rådets 
afgørelse og på grundlag af de årligt fastlagte retningslinjer. Task Force arbejder tæt sammen med 
PHARE's operationelle tjenester i Generaldirektoratet for Eksterne Anliggender. Kommissionen 
bistås ved den den praktiske gennemførelse af TEMPUS-programmet af EFs TEMPUS-Kontor, der 
er en almennyttig organisation, som der er indgået passende kontrakter med. 
6.2 TEMPUS-Udvalget 
I henhold til artikel 5 i Rådets afgørelse om TEMPUS bistås Kommissionen ved gennemførelsen af 
TEMPUS-programmet, navnlig i forbindelse med fastlæggelsen af de generelle retningslinjer for 
TEMPUS, herunder de finansielle retningslinjer for den støtte, der ydes, og spørgsmål i forbindelse 
med den overordnede blalance i TEMPUS og arrangementer for tilsyn og evaluering af TEMPUS, af 
et udvalg bestående af to repræsentanter, der udpeges af hver medlemsstat, og som har 
Kommissionens repræsentant som formand. I den periode, som beretningen dækker, indkaldte 
Kommissionen TEMPUS-Udvalget til møde den 12.-14. december 1991, den 24. februar 1992 og den 
29. juni 1992.1 tilknytning til det første af disse møder blev der afholdt et særligt, uformelt møde i 
TEMPUS-Udvalget med deltagelse af repræsentanter for de støtteberettigede landes nationale højere 
uddannelsesmyndigheder, med det formål at åbne mulighed for en bred strategisk diskussion om 
spørgsmål vedrørende TEMPUS-programmets fremtidige udvikling. 
6.3 Nationale TEMPUS-kontorer i de støtteberettigede lande 
• Myndighederne med ansvar for de videregående uddannelser i hvert af de lande, der allerede var 
støtteberettigede i 1990/91, fortsatte sit samarbejdemed Kommissionen, herunder navnlig via 
arbejdet i de nationale TEMPUS-kontorer i de respektive hovedstæder (samt i Slovakiets 
hovedstad for Tjekkoslovakiets vedkommende), om alle de operationelle aspekter, og især med 
henblik på vejledning om TEMPUS-programmets projekters relevans for de nationale behov, 
samt med at udvælge de individuelle ansøgere fra disse lande. Deres anden hovedopgave var at 
iværksætte informationsaktiviteter om TEMPUS-programmets udvikling i de respektive lande. 
De nationale TEMPUS-kontorers integrerede rolle i de støtteberettigede lande blev undersøgt i 
den eksterne evaluering af TEMPUS-programmet, der blev gennemført i løbet af den periode, 
som beretningen dækker (jf. afsnit IV). 
• Myndighederne i de lande, der blev støtteberettigede efter den 1. september 1991 (Albanien, 
Estland, Kroatien, Letland, Litauen og Slovenien), tog skridt til at oprette lignende kontorer i 
deres egne lande, som skulle fungere som kontaktorganer mellem dem selv og Kommissionen. 
Kommissionen stillede vejledning og økonomiske midler til rådighed for at fremme dette arbejde, 
navnlig med henblik på edb-baserede forhåndsudvælgelsesprocedurer, kommunikation, oplæring 
af personalet og informationsaktiviteter, idet de anvendte de erfaringer, der var blevet indhøstet 
under oprettelsen af de allerede eksisterende nationale TEMPUS-kontorer. 
• De nye lande blev hurtigt og effektivt inddraget i TEMPUS-programmet, og de kunne derfor i 
fuldt omfang deltage i udvælgelsesprocessen for 1992/93, og det på trods af de meget store 
konkrete og organisatoriske problemer, som de måtte kæmpe med i den mest kritiske periode af 
deres politiske og økonomiske omstrukturering. 
12-
• For at kunne samarbejde og træffe beslutninger i samråd med de nationale TEMPUS-kontorer var 
det absolut nødvendigt at afholde en række møder med deltagelse af repræsentanter for alle 
kontorerne, med henblik på at koordinere strømmen af oplysninger om udvælgelsesprocesserne, 
udvekslingen af oplysninger om specifikke projekter under Aktion 1 og 3 samt overførslen af 
oplysninger om de ansøgere, der godkendes under Aktion 2. 
• Ved at indføre edb på TEMPUS-kontorerne i de nytilkomne støtteberettigede lande og integrere 
dem i en fælles database og bedømmelsesprocedure opnåede man, at alle TEMPUS-kontorerne 
foretog en ensartet behandling af de ansøgninger, som de skulle tage stilling til. Kommissionen 
leverede edb-hardware og -software til de pågældende nationale TEMPUS-kontorer, som var 
skræddersyet til deres specifikke forhold, og der blev sørget for den nødvendige oplæring af deres 
personale. Da man anvendte fælles, standardiserede bedømmelseskriterier var det ved 
udvælgelsesrundens afslutning muligt at overføre oplysningerne herom med henblik på 
udarbejdelse af samlede statistikker, på forvaltning af kontrakterne og på udbetaling af 
tilskuddene. 
7. Koordinering med andre programmer 
7.1 I henhold til afgørelsen om TEMPUS skal der være overensstemmelse og - om muligt -
komplementaritet i forholdet mellem TEMPUS og andre aktiviteter på fællesskabsplan, både inden 
for EF og i forbindelse med bistanden til de støtteberettigede lande. På grund af de særlige 
omstændigheder, hvorunder TEMPUS-programmet blev vedtaget og iværksat, er dette samspil og 
denne koordinering særlig vigtige i forhold til COMETT- og ERASMUS-programmerne. 
7.2 Der blev navnlig gjort en indsats for at føre tilsyn med den indholdsmæssige sammenkobling af 
TEMPUS og ERASMUS og af TEMPUS og COMETT. Der var sørget for gensidig repræsentation 
på møderne i TEMPUS-, COMETT-, og ERASMUS-udvalgene og på de relevante 
udvælgelsesmøder, herunder i forbindelse med den efterfølgende gennemgang af TEMPUS-
ansøgninger, for at sikre en passende udveksling af information og konsekvens i arbejdsgangen. 
7.3 Som led i sin indsats for at udvikle en langsigtet strategi for den fremtidige udvikling af 
uddannelsessystemerne i de støtteberettigede lande, søgte Kommissionen også at opnå 
komplementaritet med andre former for bistand, der ydes til de støtteberettigede lande på 
uddannelsesområdet, specielt så længe Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut ikke var 
operativt, men også i forhold til andre uddannelses- og forskningsinitiativer inden for rammerne af 
PHARE-programmet, som f.eks. ACE-programmet og GD XII's initiativ med henblik på 
videnskabeligt og teknologisk samarbejde med landene i Central- og Østeuropa. 
III. UDVÆLGELSESPROCEDURER OG -RESULTATER 
1. Fælleseuropæiske projekter 
Den procedure, der var blevet udformet og tilpasset i løbet af de tidligere udvælgelsesrunder blev 
med godt resultat anvendt på udvælgelsen for 1992/93. Den omfattede følgende etaper: 
• Kopier af alle de ansøgninger, som EFs TEMPUS-Kontor i Bruxelles modtog, blev sendt til de 
nationale TEMPUS-kontorer i de enkelte støtteberettigede lande. 
• Derefter fulgte en parallel bedømmelsesprocedure, en samlet vurdering af kvaliteten af de 
indkomne ansøgninger, som blev foretaget af EFs TEMPUS-Kontor, medens de ti nationale 
TEMPUS-kontorer koncentrerede sig om den nytte, de enkelte lande kunne drage af projekterne 
inden for rammerne af den overordnede PH ARE-kontekst. 
13 
• Der fandt derefter bilaterale konsultationer sted med henblik på at koordinere de forskellige 
foretagne evalueringer, der i så vid udstrækning som muligt skulle munde ud i en fælles 
bedømmelse af projekter, der skulle drøftes med ekspertpaneler. Herigennem fik man også 
identificeret de projekter, omkring hvilke der var forskellige opfattelser, og hvor det især vær 
påkrævet at indhente ekspertudsagn. 
• Efter indlæsning af data og udarbejdelse af de nødvendige edb-lister og -statistikker blev der 
under forsæde af Kommissionen afholdt ekspertmøder den 22.-25. maj 1992. Her fik TEMPUS-
eksperter fra både de støtteberettigede lande og fra EFs medlemsstater lejlighed til at rådgive 
Kommissionen med hensyn til den endelige afgørelse om ansøgningerne. 
• Der fandt derefter drøftelser sted med repræsentanter for undervisningsministerierne og de 
centrale PHARE-koordinatorer. Som et resultat heraf udarbejdede Kommissionen en endelig liste 
over projekter, der kunne støttes. Listen blev dernæst godkendt af undervisningsministrene i de 
støtteberettigede lande. Dermed blev udvælgelsesproceduren afsluttet inden for den periode, som 
denne beretning dækker (den 13. juli 1992). 
2. Individuel mobilitet 
2.1 Udover lærernes og administratorernes mobilitet i forbindelse med de fælleseuropæiske projekter 
indsendte et betragteligt antal enkeltpersoner i disse kategorier individuelle ansøgninger og blev 
indstillet til at modtage støtte. I det følgende skelnes der mellem mobilitet fra Øst til Vest og 
omvendt. 
2.2 De procedurer, der blev anvendt til behandling af ansøgninger om støtte fra de enkelte lærere og 
administratorer i både medlemsstater og støtteberettigede lande, varierede alt efter ansøgerkategorien 
og den ønskede mobilitetsretning. 
2.3 Alle forslag om økonomisk støtte til individuel mobilitet fra de støtteberettigede lande mod 
Fællesskabet blev forelagt af de nationale TEMPUS-kontorer i disse lande. 
2.4 Derimod blev forslag vedrørende individuel mobilitet fra Det Europæiske Fællesskab til de 
støtteberettigede lande udarbejdet af EFs TEMPUS-Kontor i Bruxelles. 
2.5 Alle TEMPUS-kontorer anvendte de samme udvælgelsesprocedurer og -kriterier ved behandling af 
ansøgninger fra universitetsansatte. 
3. Supplerende aktiviteter: udvælgelsesprocedurer 
3.1 Hvad angår de supplerende aktiviteter under Aktion 3, blev Kommissionens afgørelser om tildeling 
af midler også i denne periode understøttet af konsultationer med de national TEMPUS-kontorer 
efter samme mønster som for de fælleseuropæiske projekter. 
3.2 Forslag om støtte til supplerende aktiviteter under Aktion 3 i TEMPUS (støtte til sammenslutninger, 
til publikationer og til visse undersøgelser samt til ungdomsudvekslingsaktiviteter) blev udarbejdet af 
Kommissionen efter gennemgang af de indkomne ansøgninger og konsultationer med de kompetente 
myndigheder i de støtteberettigede lande. 
3.3 For så vidt angår ungdomsudvekslingsaktiviteter under Aktion 3, blev der i anden udvælgelsesrunde 
for 1991/92 udarbejdet særskilt informationsmateriale, retningslinjer og ansøgningsskemaer, med 
ansøgningsfrist den 15. september 1991, og fra første udvælgelsesrunde i 1992/93 med 
ansøgningsfrist den 15. marts 1992 blev det muligt at foretage hele bedømmelsen på edb, på samme 
måde som under TEMPUS-programmets øvrige Aktioner. 
14 
4. Godkendte TEMPUS-projekter for 1992/93 
Fælleseuropæiske projekter (JEP'er): tildelt støtte 
• For 1992/93 blev 234 nationale og regionale projekter godkendt til at modtage støtte i deres 
første år i det akademiske år 1992/93. Blandt de projekter, der modtog støtte, var der 30 
fælleseuropæiske mobilitetsprojekter. Der blev desuden ydet tilskud til 127 "forlængede" 
projekter, der første gang blev godkendt i 1990, og som nu påbegynder deres tredje år med 
aktiviteter samt 274 "forlængede" projekter, der første gang blev godkendt i 1991, og som nu 
påbegynder deres andet år med aktiviteter. Dermed er i alt 635 aktive fælles-europæiske 
projekter i gang. 
• I ansøgningsrunden i 1992 indkom der i alt 1979 ansøgninger om samarbejdsaktiviteter med 
Albanien, Bulgarien, Kroatien, Tjekkoslovakiet, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen, 
Rumænien og Slovenien inden ansøgningsfristen den 31. januar 1992 (den 29. februar 1992 for 
Albanien, Estland, Letland og Litauen) 5. Af alle de indkomne nye ansøgninger for projekter, 
der startede i 1992, blev de 234 (11,5%) udvalgt til at modtage støtte. 
• Selv om det samlede budget for 1992/93 steg til 98,3 mio. ecu (en stigning på 39,4%), hvoraf de 
91,6 mio. ecu blev afsat til JEP'erne, kunne det ikke undgås, at forpligtelsen til fortsat at 
finansiere de vellykkede projekter, der var blevet godkendt for 1990/91 og 1991/92, begrænsede 
mulighederne for at støtte nye projekter, der skulle starte i 1992/93 (11,8% af det samlede antal 
indkomne ansøgninger, mod 22,7 % i 1991). De samlede bevillinger blev fordelt mellem de nye 
projekter og de forlængede projekter efter følgende procentsatser: 24,9 % til forlængelse af 
projekter fra 1990 (22,7 mio. ecu); 44,4% til forlængelse af projekter fra 1991 (40,5 mio. ecu); 
30,7% til nye projekter for 1992 (28,0 mio. ecu). 
• For de akademiske år 1990/91, 1991/92 og 1992/93 bevilgede Kommissionen midler på 
følgende måde : 
W*%>y*»tW4—*HIIIIIIHIIIIIIIIIIIIHIIIIIIIIIII Projekttype 
(mk. eéU> (mKheeu) III 
Iffifâèkgé'âc préjekter 
137 III! Hil WM 
IIHIIlilHIHilHéålMHélltéé*tm<ttt*ti*éé*<ITIll »*<*'»^*>.*H I IH II é 1111M * l>« å Ht t »W< *>»* • H fc*«****,***4' 
mmz 
jbrk&ngede projektør 
III II! **At"/>*<i\ 
wmwfWt 
jwføm&de projekter 
.ï&» i2fi m 
iniiiiniiuHiiiiiiniiiiiiiuuiiiiniiimnr 
, ,' sut /;f\ [laltJEP :m 42,1 
På grund af den politiske og militære situation i det tidligere Jugoslavien, blev nye ansøgninger kun taget i betragtning, hvis de 
relaterede sig til Kroatien eller Slovenien. Yderligere udviklede situational sig siledes, at det besluttet at indefryse den foreslåede 
støtte til Kroatiens deltagelse i projekter. 
15-
Dette er ensbetydende med et gennemsnit på 120.000 ecu pr. nyt projekt (68.000 ecu til 
forberedelse og gennemførelse af projekter under Aktion 1 og 52.000 ecu til dækning af 
mobilitetsomkostninger for deltagende studerende og lærere) og 179.000 ecu pr. forlængelse af 
et 1990/91-projekt, der gik ind i sit tredje aktivitetsår (88.000 ecu i gennemsnit til Aktion 1 og 
91.000 ecu til Aktion 2-mobilitet). Der blev gennemsnitligt tildelt 148.000 ecu pr. forlænget 
1991/92-projekt, der gik ind i sit andet aktivitetsår (80.000 ecu i gennemsnit til Aktion 1 og 
68.000 ecu til Aktion 2-mobilitet). 
5. Fælleseuropæiske projekter: Udvælgelsespolitik 
5.1 Grundlaget for udvælgelsen af disse projekter var ønsket om inden for det disponible budget at give 
tilstrækkelig økonomisk støtte til 11,8% af de nye ansøgninger, der indkom i 1992, således at de 
foreslåede aktiviteter kunne gennemføres, og man derigennem kunne være på linje med TEMPUS-
programmets overordnede må:l at yde støtte til udvikling af de videregående uddannelser i de 
støtteberettigede lande idet man tager højde for den prioritering, der var foretaget af de 
støtteberettigede lande. Nedenstående oversigt viser udvælgelsesprocenten for hvert land og omfatter 
deltagelsen i regionale projekter. 
iiiifÉ % godkeœîi« JEF*)f 
"Btdgariea 
Letland 
-Ut$ue& 
fsotørt 
Rumænien 
TjfikkosJovAkit* 
Ungsm MA 
22,0 
SA 
5.2 Ved fortolkningen af disse tal skal der tages hensyn til det meget store antal ansøgninger, til de 
bevillinger, der var til rådighed for det enkelte land efter man havde dækket finansieringsbehovet for 
de igangværende flerårige projekter. Den væsentligste grund til, at der i nogle lande (navnlig 
Tjekkoslovakiet og Ungarn) var så få nye projekter, var, at der først skulle afsættes tilstrækkelige 
midler til de mange projekter, der skulle forlænges. 
16-
6. Fælleseuropæiske projekter: De støtteberettigede landes deltagelse 
De i punkt 5.2 nævnte faktorer påvirkede også d£n måde, hvorpå midlerne blev fordelt i de enkelte 
lande. Den store stigning i den polske deltagelse skyldes, at de polske nationale myndigheder 
besluttede at tildele en større andel af deres samlede PHARE-budget til TEMPUS. Virkningen heraf 
for antallet af deltageiser i de udvalgte projekter kan aflæses af følgende skema: 
Land Deltagelse VftifiKi , 
WÊfo&âm 
**T' 
Ltø&ueti 
ftumjeråeri • " 
Sføtttttat 
Tjekkoslovakiet 
- jførmcr Ypgotalavla nA-<!"'4:~-'\ 
Z4.6 ':' %A V 
' -*% Z: 
ttA : 
\*A 
7. Fælleseuropæiske projekter : den budgetmæssige fordeling mellem forlængede 
projekter og nye projekter 
7.1 I 1992/93 var 3 lande (Ungarn, Polen og Tjekkoslovakiet) nødt til at anvende en del af deres budget 
ti! z* videreføre den økonomiske støtte til flerårige projekter, der var blevet godkendt i 1990 og 1991, 
3 land«1 'Bulgarien, Rumænien og Slovenien) var nød til at anvende en del af deres budget til at 
videreføre flerårige projekter godkendt i 1991, medens 4 andre lande (Albanien, Estland, Letland og 
Litauen) udelukkende anvendte deres budgetter til finansiering af nye projekter. 
7.2 Hvor der var tale om forlængelse af projekter fra 1990, anvendtes gennemsnitligt 49,2% af 
bevillingerne til dækning af udgifter til organisation/udstyr (Aktion 1) og 50,8% til mobilitet 
(Aktion 2). For så vidt angår forlængelse af projekter fra 1991, var de tilsvarende tal 54,3% og 
45,7%, medens de for nye projekter, der modtog støtte i 1992 var 56,8% og 43,2%. Under Aktion 2 
anvendtes 85% af støtten til Øst-Vest mobilitet (især til omskoling og efteruddannelse af lærere og til 
studentermobilitet). Vest-Øst mobiliteten omfatter især undervisning. 
7.3 De gennemsnitlige bevillinger til udstyr varierede alt efter de nationale fagområdeprioriteringer og 
de fag, der var omfattet af projekterne. 
7.4 Der blev i gennemsnit ansøgt om 207.000 ECU pr. projekt, og den tildelte støtte var gennemsnitligt 
143.000 ECU. Dette svarede til de beløb, der var blevet bevilget i perioden 1991/92 (135.000 ECU), 
men bevillingerne til forlængelser var gennemgående højere end til de nye projekter (henholdsvis 
157.000 ECU og 120.000 ECU). 
17-
(3) 
8. Fælleseuropæiske projekter: fordeling af støtte mellem nye og forlængede 
nationale og regionale projekter 
8.1 De 12,5 mio. ecu, der blev stillet til rådighed fra PHARE-regionalfonden, blev i 1992/93 anvendt til 
at finansiere henholdsvis tredje og andet år af projekter, der første gang modtog støtte i 1990. De 
nye, regionale fælleseuropæiske projekter måtte fuldt ud finansieres over de nationale budgetter i de 
pågældende støtteberettigede lande. 
8.2 De støtteberettigede lande, der modtog regional støtte, var Polen, Ungarn og Tjekkoslovakiet og i 
mere begrænset omfang Bulgarien, Rumænien og Slovenien, fordi forlængelserne af projekter fra 
1990/91 og 1991/92 kun omfattede disse lande. 
9. Fælleseuropæiske projekter: Medlemsstatsdækning 
9.1 Selv om man tager i betragtning, hvor mange godkendte projekter der har været i udvælgelsesrunden 
for 1992/93, står det klart, at engagementet i landene i den sydlige og vestlige del af Fællesskabet 
kunne forbedres betydeligt (Grækenland, Spanien og Portugal stod for koordineringen af henholdsvis 
2,6%, 2,1%, 0,9% af projekterne). Dette gælder også for Irland, der også kun koordinerede 0,9% af 
projekterne. I betragtning af den videregående uddannelsessektors størrelse i de berørte 
medlemsstater, var det ligeledes skuffende, at de koordinerende organisationer i Tyskland og Italien 
kun udgjorde henholdsvis 7,3% og 5,6%. Man må dog gå ud fra, at disse procentsatser var påvirket 
af, at godt en tredjedel af alle nye JEFer koordineres fra de støtteberettigede lande. 
9.2 Tallene for deltagelsen er langt bedre i alle disse tilfælde (jf. skemaet i bilag 1), men det er 
betænkeligt, at en lang række fremtrædende medlemsstaters beredvillighed til at deltage i TEMPUS-
projekterne ikke modsvares af en lige så stor beredvillighed til at tage initiativet til at oprette dem. 
Tallene for Belgien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige viste på den anden side, at disse 
landes deltagelse var særlig stori forhold til størrelsen af deres videregående uddannelsessektor. 
Baggrunden for de nævnte forskelle skal formentlig søges i de eksisterende kontakter og net, som 
blev skabt enten i forbindelse med igangværende EF-programmer inden for de videregående 
uddannelser som f.eks. ERASMUS og COMETT eller blev bygget op bilateralt med de 
støtteberettigede lande før TEMPUS. De havde utvivlsomt indflydelse på den oprindelige fordeling af 
koordineringen og på, hvilke lande der deltog, og det var på grund af den flerårige finansiering af 
langt den største del af projekterne er det uundgåeligt, at man ville få det samme fordelingsmønster i 
forbindelse med de følgende udvælgelsesrunder. Man kan dog forvente, at der, efterhånden som de 
flerårige projekter afsluttes, vil blive bedre muligheder for, at såvel radikalt reviderede som helt nye 
projektansøgninger kan blive godkendt, især på baggrund af den omhyggelige overvågning af 
resultater og effekt, der skal igangsættes, når det intensive program for besøg hos projekterne bliver 
iværksat (jf. afsnit IV i denne beretning.). 
9.3 Der var en meget signifikant positiv ændring i forbindelse med udvælgelsesrunden for 1992/93, 
nemlig at knap en tredjedel af alle støttede projekter blev koordineret af de støtteberettigede lande 
selv, og der var følgelig en stærk nedgang i den procentdel af projekterne, der koordineredes af den 
gruppe af medlemsstater, som havde indtaget en fremtrædende rolle under de tidligere 
udvælgelsesrunder. Den tysk-koordinerede procentdel af det større antal koordinerede projekter faldt 
til 7.3%, medens de tilsvarende tal for Frankrig var 12,0%, for Nederlandene 9,4% og for Det 
Forenede Kongerige 15,4%. Denne opmuntrende tendens må siges at være en positiv gevinst i 
retning af at opfylde formålene med TEMPUS, og den vil sikkert blive mere markant med tiden, ef­
terhånden som universiteterne i de støtteberettigede lande får identificeret deres konkrete behov, og 
de får større erfaring i at etablere velfungerende udvekslingspartnerskaber med deres EF-partnere. 
18-
10. Fælleseuropæiske projekter : fagområdedækningen 
De fleste af de 234 nye JEP'er, der blev godkendt til at modtage støtte, faldt inden for de områder, 
som de støtteberettigede lande havde prioriteret højest, og især inden for teknologi og anvendt 
naturvidenskab (55, svarende til 23,5%) og virksomhedsledelse (40, svarende til 17,1%), 
miljøbeskyttelse (24, svarende til 10,3%) og medicin (21, svarende til 9,0%). Ansøgningerne inden 
for erhvervsøkonomi og virksomhedsledelse og inden for samfundsvidenskabelige studier med 
relevans for omstruktureringen var af særlig høj kvalitet. Der kunne desuden noteres en klar og 
velkommen tendens væk fra anvendt naturvidenskab og teknologi i retning af mere 
omstruktureringsrelaterede samfundsvidenskabelige og miljøbeskyttelsesstudier. Ca. 21% af 
projekterne vedrørte ikke-prioriterede områder, som de støtteberettigede lande anså for at være 
relevante, f.eks. læreruddannelse og naturvidenskab. 
Samtlige ansøgninger Støttede projekter 
WW*M4«««WWWWWWIIIIIIIIiirilllllillllllillllllllllllllllllllllllllilii<lllllilllliliilllllliiliilli antal 
(tiiitiitititi.pttww * antal i % 
errrøersøkonami, virksomhed^edelse 
»nvendt videnskab ^g teknologi 
ntoderne étfroj^iske sprog 
tmåhmg, tendbrugjsimtøstri 
^tmâmtisvidenskab og økonomi (prioriteret) 
ptførlterede Omrader <genereltf 
ikke-priortterede omrider 283 
m 
m 
M 
HK 
14$ 
4r 
SZ4 Î4.3 
4,1 
5,4 
7A 
3>3 
2tø 4& 
21 
$5 
14 
24 
1$ 
7 
49 174 
3,8 
** 
HU 
4A' 
¥ 
I alt 1979 iøø*ø «34 100»fl 
11. Fælleseuropæiske projekter : G24 dækning 
11.1 Som led i sin løbende forpligtelse over for de vestlige lande i G24-landegruppen til at koordinere 
bistanden til de støtteberettigede lande er Kommissionen ansvarlig for koordinationen med 
foranstaltninger på samme område som TEMPUS, der gennemføres af lande, der ikke er medlemmer 
af Fællesskabet. Artikel 9 i Rådets afgørelse om TEMPUS handler om koordineringen med sådanne 
foranstaltninger, herunder hvor det er relevant, deltagelse i TEMPUS-projekter. De pågældende 
lande er de syv EFTA-lande (Finland, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Sverige og Østrig) 
samt USA, Canada, Japan, Australien, Tyrkiet og New Zealand. Et særligt informationsmøde med 
repræsentanter for G24-landene blev afholdt den 1.-2. oktober 1991 i Bruxelles. 
19-
11.2 I 1992/93 omfatter godt 17% af alle de modtagne ansøgninger og en tilsvarende andel af de 
godkendte ansøgninger organisationer i G24-landene. De lande, der deltager mest, er Østrig, Norge, 
Sverige, USA og Finland, selv om der også i et mindre antal projekter deltager institutioner fra 
Canada, Tyrkiet og Schweiz. Ved afslutningen af udvælgelsesrunden for 1992/93 var der desuden 4 
af de 234 støttede projekter (2 fra Sverige, 1 fra Østrig og 1 fra Finland), der blev koordineret af 
sådanne organisationer i disse lande. Det er vigtigt at understrege, at de østrigske, svenske og finske 
regeringer ydede økonomisk støtte til deres institutioners deltagelse i TEMPUS-projekterne, hvilket 
understreger, hvor vigtig den nationale medfinansiering er, hvis G24-landene skal bringes til at 
deltage aktivt i TEMPUS. 
12. Fælleseuropæiske projekter: Kvalitative indikatorer for positive tendenser 
12.1 Som anført ovenfor gennemfører de fælleseuropæiske projekter aktiviteter inden for en lang række 
fagområder. De positive virkninger, der opnås i kraft af de fælleseuropæiske projekter, vedrører 
omstrukturering af selve det videregående uddannelsessystem, men kan også, afhængigt af 
fagområdet, have bredere følgevirkninger. Projekterne kan således tage sigte direkte på behovet for 
menneskelige ressourcer i erhvervslivet, miljøbeskyttelse, internationalisering af handelskontakter 
osv. 
12.2 Et af de mest synlige tegn på TEMPUS' gennemslagskraft er moderniseringen af faciliteterne på 
institutter og institutioner. Moderniseringen af faciliteterne dækker flere forskellige aspekter og der 
har i programmets løbetid kunnet konstateres en klar udvikling, afhængigt af de pågældende 
videregående uddannelsesinstitutioners materielle tilstand. Der kan som hovedregel tilbydes to typer 
udstyr: dels administrations- og kommunikationsudstyr og dels videnskabeligt udstyr. 
Administrations- og kommunikationsudstyr har en øjeblikkelig virkning og omfatter faciliteter som 
telefax, fotokopimaskiner, PC'er, tekstbehandlingsprogrammer osv. Det første år, et støtteberettiget 
land deltager, investeres der betydelige beløb i sådant udstyr. Selv om det ikke direkte er knyttet til 
projektets aktiviteter, kan udstyret vise sig at være afgørende for, om et projekt lykkes eller ej, fordi 
kommunikationen mellem partnerne og administrationen er meget afhængig af, at sådanne faciliteter 
forefindes. 
Det videnskabelige udstyr er i hovedreglen moderne edb-systemer (såsom computere, edb-støttet 
udstyr osv.) af direkte betydning for projektaktiviteterne. Denne type udstyr anvendes til støtte for 
andre foranstaltninger under TEMPUS, herunder navnlig udvikling af læseplaner. 
12.3 Et andet karakteristisk træk ved den lange isolationsperiode, de videregående 
uddannelsesinstitutioner i Central- og Østeuropa har haft, var mangelen på den nyeste faglitteratur 
inden for en lang række fagområder. I betragtning af den særlig vanskelige stilling, 
samfundsvidenskaberne har været i under det tidligere styre i mange af landene, blev den mulighed, 
som TEMPUS gav for at sætte sig ind i de seneste udviklinger, værdsat i særlig grad. Inden for 
mange fagområder viste det sig derfor at give en meget konkret forbedring af situationen, da man 
førte bibliotekerne ajour og gav dem adgang til en række specifikke tidsskrifter. Som et konkret 
eksempel på dette kan man nævne den tekniske højskole i Gdansk, hvor man i kraft af støtten fra 
TEMPUS fik ført biblioteket ajour på miljøbeskyttelsesområdet. Denne ajourføring indgår som en del 
af etableringen af et tværfagligt miljøforskningscenter. 
-20-
12.4 I mange projekter inden for forskellige fagområder integrerede man også en teknisk modernisering 
af eksisterende sproglaboratorier eller indkøb af nye. Selv om mange af de støtteberettigede lande i 
forvejen havde specialiserede sprogstudier på højt niveau, havde både færdiguddannede og 
studerende inden for andre fagområder, såsom ingeniørvidenskab, medicin, agronomi osv. ofte et for 
begrænset kendskab til fremmedsprog til, at det internationale samarbejde kunne blive effektivt. Der 
blev derfor gjort en stor indsats for at forbedre deltagernes fremmedsprogskundskaber, såvel de 
studerendes som lærernes. 
12.5 Det væsentligste bidrag, som TEMPUS har ydet til omstruktureringen af de videregående 
uddannelser i de støtteberettigede lande, falder inden for området udvikling af læseplaner og 
udarbejdelse af undervisningsmaterialer. Dette skyldes, at det har ført til en ændring i den højere 
uddannelses tilgangsvinkel, som der er enighed om var for teoretisk og højt specialiseret før i tiden, 
og som bevirkede, at man uddannede personer, der ikke var i stand til at reagere på en fleksibel måde 
over for de forandringer, der skete i samfundet. Udviklingen af læseplaner og udarbejdelsen af 
undervisningsmaterialer, baseret på erfaringerne fra EF, førte til, at der blev indført nye uddannelser 
og til en forbedring af de eksisterende uddannelser. 
Et godt eksempel på dette er, at man i Polen (Gdansk) har oprettet en naturvidenskabelig 
kandidatuddannelse i miljøbeskyttelse, som er baseret på 3 kursusrækker i miljø, der ikke alene er 
integreret i en lokal ingeniøruddannelse, men samtidig udgør en tværfaglig uddannelse, der går på 
tværs af fakultetsskellene. Et andet projekt i Ungarn (Budapest) vedrører uddannelse og oplæring af 
bibliotekarer efter europæiske standarder, hvilket indebærer udvikling af nye læseplaner for 
studerende og post graduate studerende inden for områder som biblioteksvæsen og teoretisk og 
praktisk information. Et projekt inden for moderne sprog omfatter udvikling af læseplaner, der kan 
anvendes til flere formål, og udarbejdelse af engelsk- og tysksprogede undervisningsmaterialer til 
industriuddannelser, til læreruddannelsen og til studerende på de tekniske højskoler i 
Tjekkoslovakiet. Af andre udmærkede eksempler kan nævnes indførelsen af fælles læseplaner for de 
sociale uddannelser i Tjekkoslovakiet og en ny uddannelse i animalsk produktion, der er blevet 
anerkendt af de lokale ungarske mundigheder. 
12.6 Set på baggrund af demokratiseringen af samfundslivet er aktiviteterne inden for 
samfundsvidenskab, økonomi, jura, europæiske studier, humaniora osv. af stor betydning. Selv om 
man ikke i alle de støtteberettigede lande giver højeste prioritet til alle disse områder, står det klart, 
at de efterhånden vil få større og større vægt, eftersom de fremtidige beslutningstagere ofte vil have 
taget en grad inden for disse fagområder. Projekterne inden for medicin og socialt arbejde giver på 
den anden side mulighed for at specialisere sig i uudviklede, men nødvendige områder. I Rumænien 
har behovet for flere tilstrækkeligt uddannede personer i den sociale sektor f.eks. fået myndighederne 
til selv at oprette en uddannelse, der ikke eksisterede før. I nogle tilfælde kan dette føre til en fælles 
indsats fra de videregående uddannelsesinstitutioners og de humanitære hjælpeorganisationers side. 
12.7 Selv om de endnu ikke er tilstrækkeligt udviklet, begynder der at opstå samarbejdsforbindelser 
mellem universiteterne og erhvervslivet, omfattende virksomheder fra både Det Europæiske 
Fællesskab og de støteberettigede lande. Hensigten med TEMPUS er at medvirke til at øge de 
central- og østeuropæiske universiteters evne til at frembringe de menneskelige ressourcer, der er 
altafgørende for, at man kan opfylde de behov, der opstår i et samfund, der befinder sig i en 
omstillingsproces. I denne henseende er navnlig driftsøkonomi og virksomhedsledelse vigtige 
uddannelsesområder, eftersom udviklingen går i retning af en markedsorienteret økonomi. 
Der er eksemplet med et projekt i Ungarn, der arbejder med europæisk godkendelse af et MBA-
program, der udvikles for landbrugsvirksomhedsledere. Et af de karakteristiske træk ved dette projekt 
er fremgangsmåden med arbejde i marken, der konkretiseres gennem en uddannelse, hvor ungarske 
landbrugsvirksomhedsledere tilbringer skiftevis en måned på universitetet og en måned i deres 
virksomhed for ikke at måtte opgive kontakten med og støtten til deres egen virksomhed, og hvor der 
i det sidste år af den 3-årige MBA er planlagt udstationeringer i virksomheder i EF. Inden for 
telekommunikation er der ét projekt, der modtager massiv støtte fra det lokale (slovakiske) post-og 
telegrafvæsen. Den polske flyindustri er stærkt involveret i et andet projekt inden for 
luftfartssektoren. 
-21 
12.8 Etableringen af tværnationale net, der ofte omfatter både EF-medlemsstater og G24-lande, og 
studenter- og lærermobiliteten er også helt oplagt til stor fordel for de deltagende institutter og 
institutioner, og har navnlig betydning som holdningsændrende faktorer. Det kan i denne forbindelse 
være interessant at bemærke, at der inden for rammerne af de fælleseuropæiske projekter, der blev 
godkendt under den seneste udvælgelsesrunde for 1992/93, blev tildelt stipendier til over 6000 lærere 
fra Central- og Østeuropa, så de med henblik på omskoling eller ajourføring af deres kundskaber fik 
mulighed for at gennemføre et praktikophold eller en undervisningsperiode. Fra Vest til Øst omfatter 
den tilsvarende lærermobilitet omkring 4000 personer. Knap 6000 studerende fra de støtteberettigede 
lande og 900 fra EF fik tildelt stipendier til en studie- eller praktikperiode i henholdsvis EF eller de 
støtteberettigede lande. De personlige kontakter, der etableres under opholdene i udlandet, er 
overordentlig værdifulde i henseende til at forbedre den gensidige forståelse. 
12.9 Nærmere oplysninger om de enkelte projekter findes i kompendiet for 1992/93. 
13. Individuel mobilitet 
13.1 Sideløbende med lærermobiliteten inden for rammerne af de fælleseuropæiske projekter fik et 
betragteligt antal lærere tildelt individuelle mobilitetsstipendier i den første af de to 
udvælgelsesrunder for 1992/93. Det skønnes, at der i alt er 467 medarbejdere fra de støtteberettigede 
lande, der vil gennemføre efteruddannelses-, undervisnings- og sonderende besøg i Fællesskabet i det 
akademiske år 1992/93. De samlede midler, der er nødvendige til at finansiere denne individuelle 
lærermobilitet, beløber sig til 1.861.275 ECU. 
13.2 Kommissionen tildelte også støtte til 101 medarbejdere fra EF-medlemsstater, der ønskede at besøge 
de støtteberettigede lande med forskellige godkendte formål, herunder undervisningsopgaver, i løbet 
af det akademiske år 1992/93. Udgifterne hertil beløb sig til i alt 104.090 ECU 
14. Supplerende foranstaltninger 
14.1 I den første af de to udvælgelsesrunder for 1992/93 blev der tildelt i alt 246.000 ecu til 24 projekter 
vedrørende supplerende aktiviteter under Aktion 3 i TEMPUS-programmet for at gøre det muligt at 
gennemføre et lille antal veldefinerede projekter, som var blevet foreslået af 
universitetssammenslutninger, til publikationer og til undersøgelser, inden for områder, som er i 
overensstemmelse med TEMPUS-programmets mål. De projekter, der opnåede tilskud under Aktion 
3, var meget præcist målrettet mod at udbygge fælles net inden for de prioriterede områder eller mod 
at råde bod på konkrete informationsmangler, som formodedes at virke hæmmende for hele 
udbygningen og styrkelsen af programmet som helhed. 
14.2 Det må med beklagelse noteres, at den uomgængelige pengemangel inden for Aktion 3, der skyldes, 
at man var nødt ti) at øremærke de til rådighed stående midler til finansiering af forlængelsen af 
JEP'er, førte til, at nogle af de støtteberettigede lande slet ikke kom med i projekter under Aktion 3, 
selv om det ud fra tanken om at udvikle en pan-europæisk dimension havde været ønskeligt at have 
dem med. 
15. Udveksling af unge 
Under programmets Aktion 3 ydede TEMPUS i den anden halvdel af året september 1991 -
september 1992 tilskud til 34 ungdomsudvekslingsaktiviteter (20 gensidige udvekslinger, 10 korte 
forberedende studiebesøg og 4 kurser for unge arbejdstagere) med et beløb på i alt 291.760 ecu. I den 
første af de to udvælgelsesrunder vedrørende ungdomsprojekter, der har søgt om støtte i løbet af 
1992/93, blev der udvalgt 31 projekter (16 gensidige udvekslinger, 8 korte besøg og 7 kurser), som 
tilsammen fik tildelt 292.162 ECU. 
-22-
16. Informationsaktiviteter 
16.1 Hovedformålet med TEMPUS-programmet, nemlig at yde et effektivt bidrag til udviklingen af de 
menneskelige ressourcer i den videregående uddannelsessektor i de støtteberettigede lande, kom til 
udtryk i den informationspolitik der blev fastlagt og det udarbejdede informationsmateriale. Det var 
et fast princip, at alle produkterne skulle være enkle, og at de skulle beskæftige sig med det, der 
havde størst interesse for brugerne. 
16.2 I den periode, som beretningen dækker, blev der udarbejdet to udgaver af Vademecum, og den første 
blev udsendt på alle ni fællesskabssprog (anden udgave, der nu hedder Vejledning for Ansøgere I 
Vademecum, der blev udfærdiget og sendt til oversættelse til alle ni fællesskabssprog, forelå først 
endeligt efter periodens udløb). Den lille brochure, der resumerer de vigtigste facts om TEMPUS på 
ni sprog, blev ajourført og igen udsendt i stort oplag. Hertil kommer de nødvendige ajourføringer 
vedrørende de senest tilkomne støtteberettigede lande. Der blev udsendt særskilte vejledninger, 
ansøgningsskemaer og informationsblade om ungdomsudvekslingsaktiviteterne på alle ni sprog. 
16.3 I oktober 1991 udkom der et engelsksproget "Compendium" over 1991/92-projekterne, med forord og 
brugsvejledning på engelsk, fransk og tysk. Den blev udsendt til brede kredse i løbet af den periode, 
beretningen dækker. Det samme gælder Directory of Higher Education Institutions in Central and 
Eastern Europe, der udkom for første gang i december 1991, og TEMPUS årsberetning, der dækkede 
perioden fra 7. maj 1990 til 31. juli 1991, og som EFs TEMPUS-Kontor havde udarbejdet for 
Kommissionen og offentliggjort den 12. februar 1992 (jf. bilag 3). Den omtalte fortegnelse over 
højere uddannelsesinstitutioner i Central- og Østeuropa er den eneste fortegnelse, der findes af denne 
art. 
16.4 Det nævnte dokumentationsmateriale blev udsendt til brede kredse i Fællesskabet og i de 
støtteberettigede lande. I de støtteberettigede lande var der fortsat meget stor interesse for TEMPUS-
programmet, så også denne gang måtte der udsendes ekstra forsyninger af Vademecum. Kompendiet 
og årsberetningen blev udsendt til mere specialiserede læserkredse på institutionerne. Kompendiet er 
især af interesse for partnere i eksisterende eller planlagte fælleseuropæiske projekter, medens 
årsberetningen mere tager sigte på informationsbehovet i Det Europæiske Fællesskabs institutioner, 
medlemsstaternes kontaktpunkter, de nationale TEMPUS-kontorer og medierne. 
16.5 Nedenfor følger en opgørelse over, hvor mange eksemplarer, Kommissionen udsendte 
informationsmaterialet i, i løbet af den periode, som beretningen dækker: 
* 40.000 Vademecum på ni sprog 
* 3.000 Kompendier 
* 25.000 brochurer på ni sprog 
* 8.000 lister over godkendte projekter. 
* 20.000 Fortegnelser over højere uddannelsesinstitutioner i Central- og Østeuropa 
* 30.000 eksemplarer af årsberetningen for 1990/91 
17. Administration af kontrakter 
Alle kontrakterne for 1992/93 blev revideret i lyset af erfaringerne fra de tidligere år, og inden 
udløbet af den periode, som denne beretning dækker, var Kommissionen, efter endt 
udvælgelsesprocedure for de forskellige TEMPUS-Foranstaltninger, klar til at indgå kontrakter med 
de godkendte ansøgere og til at udsende meddelelser til de afviste ansøgere. De hidtil vigtigste 
problemer i forbindelse med kontraktadministrationen har været relateret til de direkte betalinger til 
de støtteberettigede lande og til bankoverførsler til lande, hvis valutaer ikke er konvertible. 
23-
18. Gennemgangen og opfølgningen af midtvejsrapporterne (1991/92) og de 
endelige rapporter (1990/91) 
18.1 I den periode, som beretningen dækker, var det muligt at analysere det første års endelige rapporter 
vedrørende de fælleseuropæiske projekter, der modtog støtte i 1990. Analyserne af rapporterne gav 
en værdifuld tilbagemelding om organisatoriske og operationelle spørgsmål, deltagernes faglige 
udbytte og forslag til forbedringer i administrationen af tilskuddene, navnlig om hvordan 
indberetningsproceduren kunne ændres, så den i højere grad kunne blive en kilde til 
sammenlignelige oplysninger om erfaringer og anbefalinger. 
18.2 Gennemgangen af de endelige rapporter vedrørende det første aktivitetsår for de JEP'er, der modtog 
støtte i 1990, viste, at det var lykkedes kontrahenterne at anvende næsten alle de penge, de havde fået 
tildelt, selv om aktiviteterne kom ret sent i gang, fordi udvælgelsesprocessen måtte gennemføres på 
usædvanlig kort tid i TEMPUS-programmets første operative år. 
18.3 Af samme grund havde kontrahenterne haft problemer med at tilrettelægge mobiliteten. Problemet 
var først og fremmest, at der var kortere tid til at gennemføre udstationeringen af akademiske 
medarbejdere i løbet af det igangværende akademiske år. Ikke desto mindre flyttede et større antal 
lærere end planlagt til universiteter i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater (855 i stedet for 
699), hvilket mere end opvejede frafaldet (140) blandt de lærere, der havde planlagt at rejse til de 
støtteberettigede lande. På grund af den afkortede udstationeringsperiode var der også et vist frafald 
blandt de studerende, der rejste i begge retninger. Forholdene taget i betragtning var det 
imponerende, at det lykkedes koordinatorerne at give næsten 80% af det oprindeligt planlagte antal 
studerende, der havde ønsket at deltage i de støttede JEP'er, mulighed for at gennemføre en 
studieperiode i udlandet. 
18.4 De væsentligste resultater af disse analyser bekræftede i vid udstrækning dem, som Coopers and 
Lybrand-rapporten nåede frem til, og som opsummeres i afsnit IV i denne beretning. 
IV. TILSYN OG EVALUERING AF TEMPUS-PROGRAMMET 
1. Tilsyn , evaluering og generel programudvikling 
1.1 Kommissionen udarbejdede, efter at rådgivning af TEMPUS-Udvalget i marts 1991, sin 
evalueringsstrategi for TEMPUS med henblik på, som krævet i artikel 11 i Rådets afgørelse, at 
forberede videreførelsen eller tilpasningen af afgørelsen inden 31. december 1992. Evalueringen af 
programmets resultater i 1990/91 blev udbudt i licitation medio 1991. Denne evaluering skulle 
gennemføres mellem 1. oktober 1991 og 30. april 1992. Kontrakten gik til firmaet Coopers and 
Lybrand. 
1.2 Det blev besluttet, at evalueringen skulle koncentrere sig om, hvordan de 153 JEP'er, der blev 
udvalgt til at modtage støtte i 1990/91, havde fungeret. Analysen skulle hverken omfatte den 
individuelle lærer- og studentermobilitet under Aktion 2 eller de supplerende foranstaltninger eller 
ungdomsudvekslingsaktiviteter under Aktion 3. 
1.3 Evalueringen bestod af interviews med regeringsembedsmænd og med de lokale TEMPUS-kontorer i 
de støtteberettigede lande, en gennemgang af en tredjedel af de endelige rapporter fra det første års 
tilskudsmodtagere samt en gennemgribende undersøgelse af 17 JEP'er. 
24 
1.4 Coopers and Lybrand's undersøgelser viste, at TEMPUS-programmet var meget populært i både Øst 
og Vest. Projekterne havde generelt formået at opfylde deres mål uden at støde på større hindringer, 
og de havde brugt de midler, de havde fået stillet til rådighed. Programmet havde i væsentlig grad 
påvirket de deltagende institutioner, først og fremmest på institutplan, gennem adgang til moderne 
udstyr og materialer samt øget motivation. De vestlige partnere havde også haft stor fordel af 
programmet, gennem en horisontudvidelse for læseplanerne og lærerne og gennem etableringen af 
faglige kontakter. 
1.5 Rapporten behandlede også spørgsmålet om, i hvilken retning TEMPUS-programmet skal udvikle 
sig, og behovet for en nærmere præcisering af dets målsætninger og funktion, herunder navnlig om 
hovedvægten skal lægges på en langsigtet reform af de videregående uddannelser eller på at afhjælpe 
mangelen på arbejdskraft og kvalifikationer under den økonomiske omstillingsproces. 
1.6 Rapporten fra Coopers and Lybrand anbefalede, at der gøres en indsats for at udvikle de individuelle 
strategier, der tilpasses de lokale behov i de enkelte støtteberettigede lande. 
1.7 Kommissionens forslag til anden fase af programmet, der skal forelægges for Rådet i september 
1992, vil i vidt omfang tage udgangspunkt i disse konklusioner og anbefalinger. De vil også, hvor det 
er relevant, blive inkorporeret i TEMPUS' Vejledning for Ansøgere. 
1.8 Som led i tilvejebringelsen af de nødvendige forudsætninger for videreudviklingen af programmet 
videreførte Kommissionen også sit omfattende program af interne overvågningsprocedurer for alle 
TEMPUS-Foranstaltningerne, herunder gennemførelse af detaljerede undersøgelser og analyser af en 
række relevante aspekter (situationen i de forskellige støtteberettigede lande, de forskellige 
prioriterede områder, Fællesskabets engagement, G 24-landenes engagement osv.) af ansøgningerne 
fra de to udvælgelsesrunder, der lå forud for den periode, som denne beretning dækker. Analysen af 
de enkelte aspekter blev udmøntet i en særskilt, detaljeret profilrapport og desuden også i en samlet 
profil til intern brug. 
1.9 Det blev endvidere besluttet at oprette endnu en overvågningsfunktion ved at iværksætte et intensivt 
program med besøg i marken hos igangværende JEP'er i løbet af det kommende akademiske år. 
V. FREMTIDSPERSPEKTIVER 
1. I løbet af den periode, som beretningen dækker, udgjorde TEMPUS-programmet fortsat et konkret 
eksempel på Fællesskabets villighed og evne til på en fleksibel og praktisk måde at efterkomme 
behovene i det stigende antal nyopståede og genopståede øst- og centraleuropæiske demokratier for 
bistand til omstruktureringen af deres af samfund og økonomier. Universitetsansatte, lærere og 
studerende har fortsat reageret på initiativet med stor entusiasme, hvilket kan aflæses af den meget 
kraftige stigning i projektansøgningernes antal og kvalitet. 
2. Det har ligeledes været tilfredsstillende, at man i løbet af perioden har kunnet konstatere, at der i 
stigende grad er sket en tilnærmelse mellem Det Europæiske Fællesskabs og de støtteberettigede 
landes principper og praksis for udviklingen af de videregående uddannelser. Det er nok ikke 
urealistisk at gå ud fra, at de positive resultater af den fælles beslutningsproces i TEMPUS viser, 
hvor mange muligheder der ligger i denne form for praktisk samarbejde inden for andre områder, 
hvor Fællesskabet og dets partnere gør en fælles indsats i det samarbejdsmønster, der begynder at 
tegne sig på hele det omdefinerede kontinent. I denne forstand har TEMPUS-programmet virkelig 
været en bannerfører for de langsigtede mål med Det Europæiske Fællesskabs udenrigspolitik, 
herunder navnlig som de kommer til udtryk i PHARE-programmet. 
25-
3. Den forløbne periode har på alle måder været en urolig tid. Det kunne ikke undgås, at opløsningen af 
de gamle regimer og etableringen af nye konstellationer i den østlige del af det europæiske kontinent 
kom til at påvirke programmets måde at fungere på. Ikke desto mindre har Kommissionen og dens 
partnere på nationalt og institutionelt plan ikke alene formået at holde programmets fremdrift i gang, 
men de har også nuanceret og justeret dets funktionsmåde og inddraget fire nye støtteberettigede 
lande i samarbejdet. De har også gjort alt, hvad der stod i deres magt, for at begrænse den skade, der 
er sket på grund af situationen i det tidligere Jugoslavien. 
4. TEMPUS-programmet yder således fortsat et vigtigt bidrag til den politiske og økonomiske reform 
og omstrukturering i de støtteberettigede lande, ikke bare ved at stille materielle ressourcer til 
rådighed på strategiske punkter, men også ved at "lukke frisk luft ind" efter et halvt århundrede med 
lukkede vinduer. Den succes, som programmet hidtil har haft med at skabe forandring i de 
støtteberettigede lande, tegner godt for dets evne til at imødekomme de endnu større behov, der vil 
trænge sig på i fremtiden. 
26 
RESUME 
Programmets opbygning, budget og styring 
TEMPUS (Programmet for tværeuropæisk mobilitet inden for de videregående uddannelser) udgør en del af 
det overordnede fællesskabsprogram for økonomisk omstrukturering af landene i Central- og Østeuropa, 
PHARE, hvori undervisning er et af de prioriterede samarbejdsområder. 
For at opfylde dette mål, vedtog EFs Ministerråd den 7. maj 1990 TEMPUS-programmet, der 
indledningsvis skulle omfatte en treårig pilotfase begyndende den 1. juli 1990 og have en samlet tidsramme 
på 5 år. 
Formålet med TEMPUS var at dække de særlige behov i Central- og Østeuropa, og det havde samtidig det 
dobbelte sigte at fremme kvaliteten og støtte udviklingen af de højere uddannelsessystemer i de lande, der 
var udvalgt til at modtage økonomisk støtte, ved at fremme disse landes samarbejde med partnere i EF. 
Det vigtigste redskab til fremme af dette samarbejde er de såkaldte fælleseuropæiske projekter, som 
omfatter deltagelse af mindst ét universitet fra et støtteberettiget land og af partnerorganisationer, hvoraf 
mindst én skal være et universitet, i mindst 2 EF-medlemsstater. De regionalt baserede fælleseuropæiske 
projekter, der modtager en særlig regionalstøtte under PHARE, skal have deltagelse af universiteter fra 
mindst 2 af de støtteberettigede lande. 
Parallelt med denne projektbaserede støtte (Aktion 1) blev der under Aktion 2 også ydet individuel 
mobilitetsstøtte til medarbejdere (undervisningsopgaver, praktikophold, omskoling og efteruddannelse af 
medarbejderne og studiebesøg). 
For det tredje blev der også stillet en begrænset støtte til rådighed for udbygningen af europæiske 
sammenslutninger inden for den videregående uddannelse til også at omfatte de støtteberettigede lande, til 
udgivelse af publikationer og andre informationstiltag i forbindelse med TEMPUS-programmet og til 
undersøgelser som led i overvågningen og evalueringen. Der var endelig begrænset støtte til udveksling af 
unge og lignende aktiviteter, der havde til formål at fremme unges bevidsthed om den europæiske 
dimension. 
Det samlede budget for 1992/93 var på 98,3 mio. ecu, hvilket omfattede begge de foranstaltninger, der 
skulle modtage støtte fra de nationale bevillinger til TEMPUS i de støtteberettigede lande for 1992/93 og til 
de regionale, fælleseuropæiske projekter, der skulle modtage støtte under PHARE-programmets regionale 
facilitet. 
De samlede bevillinger til projekter under TEMPUS-programmet fra dets start i juli 1990 og frem til 
afslutningen af anden udvælgelsesrunde i 1992 beløb sig til 191,96 mio. ecu. 
Programmet gennemføres på Kommissionens vegne af Task Force for Menneskelige Ressourcer med 
teknisk bistand fra EFs TEMPUS-Kontor, som er et selvstændigt organ under Den Europæiske 
Samarbejdsfond 
Udvælgelsesprocedurer i forbindelse med de fælleseuropæiske projekter 
Alle ansøgninger om støtte til de fælleseuropæiske projekter indgives til EFs TEMPUS-Kontor i Bruxelles. 
Kopier af ansøgninger vedrørende de enkelte støtteberettigede landes institutioner videresendes derefter til 
de nationale TEMPUS-kontorer i disse lande. 
27-
EFs TEMPUS-Kontor foretager en generel vurdering af kvaliteten af de modtagne ansøgninger, og parallelt 
hermed foretager de 6 nationale TEMPUS-kontorer en vurdering af, hvorvidt projekterne kan være til gavn 
for de enkelte lande inden for rammerne af det overordnede PHARE-projekt. 
Der gennemføres derefter bilaterale konsultationer med henblik på at koordinere de foretagne vurderinger 
og i så vid udstrækning som muligt nå frem til en fælles bedømmelse af projekterne til brug ved drøftelser i 
ekspertpaneler og til en tidlig identifikation af de projekter, hvor der er forskellige vurderinger, og hvor der 
er særligt behov for en ekspertudtalelse. 
Efter denne interne konsultationsprocedure, høres eksterne eksperter fra både EF-medlemsstater og de 
støtteberettigede lande, som repræsenterer de prioriterede TEMPUS-områder. 
Derefter foregår der drøftelser med repræsentanter for undervisningsministerierne og de centrale PHARE-
koordinatorer i de ti støtteberettigede lande. Som et resultat af disse konsultationer udarbejdes der en 
endelig liste over projekter, som af Kommissionen er indstillet til at modtage støtte. Denne liste godkendes 
derefter formelt af undervisningsministrene i de pågældende støtteberettigede lande. 
De hidtidige resultater 
Fælleseuropæiske projekter 
I 1992 modtog TEMPUS-programmet 1979 ansøgninger om støtte til fælleseuropæiske projekter, 
hvoraf de 234 fik tildelt støtte. Hertil kommer 127 "forlængede" projekter, der allerede var blevet 
godkendt i 1990, og som nu påbegyndte deres tredje aktivitetsår, samt 274 "forlængede" projekter, der 
allerede var blevet godkendt i 1991, og som nu påbegyndte deres andet aktivitetsår under TEMPUS. 
De fælleseuropæiske projekter, der blev godkendt i 1992, omfattede samarbejde og mobilitet mellem 
organisationer i Det Europæiske Fællesskab og partnere i Albanien, Bulgarien, Tjekkoslovakiet, Estland, 
Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Rumænien og Slovenien. 
Individuelle mobilitetsfremmende stipendier 
I den samme 12-måneders periode tildelte Det Europæiske Fællesskab via TEMPUS-programmet 
desuden individuelle, mobilitetsfremmende stipendier til 467 medarbejdere fra de støtteberettigede lande 
til ophold i EFs medlemsstater og til 101 lærere fra Fællesskabet, som ønskede at undervise i, studere i 
eller besøge et af de støtteberettigede lande. 
Supplerende foranstaltninger og udveksling af unge 
I den periode, som denne beretning dækker, blev der ydet støtte til 24 projekter vedrørende 
supplerende foranstaltninger (i den første af de to udvælgelsesrunder) og til 65 
ungdomsudvekslingsaktiviteter (i to udvælgelsesrunder). 
28 
BILAG 1 
Skemaer 
— :i'\ 
Diagrammer over TEMPUS-programmets tre hovedetaper : BILAG 1/3 Budget Udvælgelse Gennem­førelse Undervisningsministrene î de 
støtteberettigede lande 
FHARB«køottHnatoremel<ie 
støtteberettigede lande 
^^^^^^^^^^^B 
PHARE«Udvatøet 
(Medlemsstaterne) 
TEMPUS budget 
Undeirisrrinfismirdstrene i de 
støtteberettigede lande Task Forte Menrieskekfee ; 
Ressourcer Uddannelse og 
Ungdoms Anliggender 
EF'sTEMPUS-kontor 
De rational* TEMPUS-kontorer 
{de støtteberettigede tande) TEMPUS Styrlnj63Wf|vft|« 
Medlemsstaterne 
UDVÆLGELSE 
Menneskekige Ressourcer 
Projektledelse og -
koordination 
- SC -
BILAG 1/3 
Skema over etaperne i udvælgelsesprocessen for fælleseuropæiske projekter: 
EF's TEMPUS-Kontor modtager 
ansøgningen og kvitterer herfor 
EF'« TEMPUS-Kontor foretager 
den første sortering af 
ansøgningerne De nationale TEMPUS-kontorer 
bedømmer ansøgningerne ud fra de 
nationale behov «g prioriteringer 
Samråd mellem Task Force for 
Menneskelige Ressourcer og de 
nationale TEMPUS-kontorer 
amråd mellem Task Force for 
Menneskelige Ressourcer og 
TEMPUS-eksperter fra 
medlemsstaterne og fra de 
støtteberettigede lande 
Udvælgelsesmøder mellem Task Force 
for Menneskelige Ressourcer, 
repræsentanter for de 
støtteberettigede landes 
undervisningsministerier og de 
nationale PHARE^-koordinatorer 
Kommissionens og de enkelte 
landes undervisningsministres 
endelige godkendelse af de 
foreslåede projekter 
Ansøgerne underrettes om 
resultatet 
Der udsendes kontrakter til de 
udvalgte ansøgere 
Når de underskrevne kontrakter er 
modtaget, overføres den 
økonomiske bistand til 
kontrahenterne 
- ^>^~ 
BILAG 2 
Statistikker 
_ ^i. -
BELAG2/3 
Skema nr. 1: De fælleseuropæiske projekters fordeling efter koordinerende 
land og landenes deltagelse 
Alle ansøgninger 
B 
D 
DK 
E 
F 
GR 
I 
IRL 
L 
NL 
P 
UK 
AL 
BG 
CS 
EST 
H 
LAT 
LIT 
PL 
RO 
SLO 
A 
AUS 
CDN 
CH 
IS 
J 
N 
NZ 
S 
SF 
TR 
USA 
Ikke 
støtteberet 
ugede 
lait Koordinerende land 
88 
196 
51 
37 
211 
93 
131 
23 
1 
120 
8 
364 
0 
41 
147 
7 
127 
16 
7 
82 
91 
35 
8 
0 
0 
2 
0 
0 
2 
0 
12 
12 
0 
0 
67 
1979 4,4 
9,9 
2,6 
1,9 
10,7 
4,7 
6,6 
1,2 
0,1 
6,1 
0,4 
18,4 
0,0 
2,1 
7,4 
0,4 
6,4 
0,8 
0,4 
4,1 
4,6 
1,8 
0,4 
0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
0,0 
0,1 
0,0 
0,6 
0,6 
0,0 
0,0 
2,0 
100,0 Landedeltagelse 
417 
834 
212 
348 
684 
300 
531 
178 
6 
511 
190 
1039 
49 
258 
584 
101 
523 
79 
101 
571 
316 
91 
77 
3 
21 
41 
1 
5 
23 
0 
67 
56 
4 
52 21,1 
42,1 
10,7 
17,6 
34,6 
15,2 
26,8 
9,0 
0,3 
25,8 
9,6 
52,5 
2,5 
13,0 
29,5 
5,1 
26,4 
4,0 
5,1 
28,9 
16,0 
4,6 
3,9 
0,2 
1,1 
2,1 
0,1 
0,3 
1,2 
0,0 
3,4 
2,8 
0,2 
2,6 Støttede ansøgninger 
Koordinerende land 
14 
17 
12 
5 
28 
6 
13 
2 
0 
22 
2 
36 
0 
6 
10 
0 
9 
1 
0 
25 
10 
12 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
2 
1 
0 
0 6,0 
7,3 
5,1 
2,1 
12,0 
2,6 
5,6 
0,9 
0,0 
9,4 
0,9 
15,4 
0,0 
2,6 
4,3 
0,0 
3,7 
0,4 
0,0 
10,7 
4,3 
5,1 
0,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,8 
0,4 
0,0 
0,0 
234 100,0 Landedeltagelse 
61 
97 
29 
50 
83 
31 
62 
25 
1 
70 
25 
122 
8 
34 
31 
8 
24 
11 
11 
100 
31 
20 
6 
0 
3 
2 
0 
0 
4 
0 
9 
7 
1 
4 26,1 
41,5 
12,4 
21,4 
35,5 
13,2 
26,5 
10,7 
0,4 
29,9 
10,7 
52,1 
3,4 
14,5 
13,2 
3,4 
10,3 
4,7 
4,7 
42,7 
13,2 
8,5 
2,6 
0,0 
1,3 
0,9 
0,0 
0,0 
1,7 
0,0 
3,8 
3,0 
0,4 
1,7 
0,0 
•IS'V 
BILAG 2/4 
Skema nr. 2: JEPfernes fordeling på fagområder 
Samtlige ansøgninger Støttede projekter 
Fagområde 
10: erhvervsøkonomi, virksomhedsledelse 
20: medicin 
30: anvendte videnskaber og teknologi 
40: moderne europæiske sprog 
50: landbrug, landbrugsindustri 
60: miljøbeskyttelse 
70: samfundsvidenskab og økonomi 
(prioriteret) 
80: prioriterede områder (generelt) 
91: arkitektur, by- og regionalplanlægning 
92: kunst/design 
93: uddannelse, læreruddannelse 
94: humaniora, filologi 
95: jura 
97: naturvidenskab, matematik 
98: samfundsvidenskab (ikke-prioritcret) 
99: ikke-prioriterede områder (generelt) 
lait Antal 
283 
176 
552 
84 
106 
146 
65 
43 
39 
35 
114 
49 
28 
192 
50 
17 
1979 % 
14,3 
8,9 
27,9 
4,2 
5,4 
7,4 
3,3 
2,2 
2,0 
1,8 
5,8 
2,5 
1,4 
9,7 
2,5 
0,9 
100,0 Antal 
40 
21 
55 
9 
14 
24 
15 
7 
6 
4 
12 
4 
3 
14 
5 
1 
234 % 
17,1 
9,0 
23,5 
3,8 
6 
10,3 
M 
3,0 
2,6 
1,7 
5,1 
1,7 
1,3 
6,0 
2,1 
0,4 
100,0 
--*>4-
BILAG 2/5 
Skema 3a: Individuel Øst-Vest-mobilitet under Aktion 2 
Til/fra 
B 
D 
DK 
E 
F 
GR 
I 
IRL 
L 
NL 
P 
UK 
lait BG 
7 
10 
3 
2 
3 
0 
2 
2 
0 
5 
0 
26 
60 cs 
8 
22 
2 
1 
11 
0 
7 
4 
0 
10 
0 
45 
110 H 
5 
6 
1 
2 
1 
0 
0 
0 
0 
3 
0 
12 
30 PL 
12 
36 
1 
1 
19 
1 
7 
0 
0 
21 
1 
35 
134 RO 
13 
12 
2 
2 
37 
2 
6 
2 
1 
5 
1 
28 
111 SLO 
1 
8 
0 
1 
3 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
9 
22 lait 
46 
94 
9 
9 
74 
3 
22 
8 
1 
44 
2 
155 
467 
Skema 3b: Individuel Vest-Øst-mobilitet under Aktion 2 
Fra/til 
B 
D 
DK 
E 
F 
GR 
I 
IRL 
L 
NL 
P 
UK 
lait BG 
2 
1 
0 
0 
4 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
2 
10 CS 
2 
1 
1 
3 
7 
1 
1 
2 
0 
0 
0 
5 
23 H 
1 
2 
0 
4 
5 
6 
0 
0 
0 
0 
0 
7 
25 PL 
4 
0 
1 
4 
6 
4 
3 
0 
0 
0 
0 
5 
27 RO 
0 
2 
2 
1 
6 
0 
0 
0 
0 
1 
0 
4 
16 SLO 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 lait 
9 
6 
4 
12 
28 
12 
4 
2 
0 
1 
0 
23 
101 
>>> -
BILAG 2/6 
Skema 4a: Antal deltagere pr. land pr. aktivitet i ungdomsudvekslingsaktiviteter 
i anden udvælgelsesrunde 1991 
Land 
B 
BG 
CS 
D 
DK 
E 
F 
GR 
H 
I 
IRL 
L 
NL 
P 
PL 
RO 
UK 
Tidl.YU 
lait Kort forberedende 
besøg 
10 
12 
29 
2 
13 
21 
7 
1 
20 
17 
12 
1 
0 
1 
1 
20 
1 
3 
171 Gensidig udveksling 
75 
35 
142 
83 
58 
3 
75 
15 
34 
3 
28 
0 
15 
0 
128 
132 
46 
0 
872 Kursus 
9 
4 
32 
4 
4 
4 
0 
0 
13 
0 
0 
0 
10 
0 
17 
0 
16 
0 
113 n••!••«•in •• «-i. • • 
lait 
94 I 
51 
203 
89 
75 
28 
82 
16 
67 
20 
40 
1 
25 
1 
146 
152 
63 
3 
1156 
Skema 4b: Antal deltagere pr. land pr. aktivitet i ungdomsudvekslingsaktiviteter 
i første udvælgelsesrunde 1992 
Land 
B 
BG 
CS 
D 
DK 
E 
F 
GR 
H 
I 
IRL 
L 
NL 
P 
PL 
RO 
SLO 
UK 
lait Kort forberedende 
besøg 
0 
5 
9 
4 
2 
0 
21 
0 
19 
0 
0 
0 
0 
0 
27 
4 
0 
19 
110 Gensidig udveksling 
71 
14 
60 
40 
35 
3 
60 
6 
21 
16 
3 
0 
26 
0 
131 
98 
9 
44 
637 Kursus 
12 
30 
19 
11 
6 
3 
3 
3 
33 
3 
3 
2 
3 
9 
15 
0 
60 
9 
224 ••" 1 
83 I 
49 
88 
55 
43 
6 
84 
9 
73 
19 
6 
2 
29 
9 
173 
102 
69 
72 
971 
- ^fc< -
BILAG 3 
Liste over publikationer 
BILAG 3/3 
TEMPUS-publikationer, der er udkommet i løbet af den periode, årsberetningen dækker: 
TEMPUS Vademecum (på 9 sprog) 
TEMPUS Ungdomsaktiviteter - Vejledning (på 9 sprog) 
TEMPUS-brochure (3 udgaver på 9 sprog) 
Årsberetning for perioden 7. maj 1990 - 31. juli 1991 (på 9 sprog) 
Fortgnelse over videregående uddannelsesinstitutioner i Centrel og-Osteuropa (på engelsk) 
Liste over godkendte fælleseuropæiske projekter (på engelsk) 
TEMPUS-kompendium (på engelsk) 1 
I de kommende udgaver vil indledning og brugsvejledning foreligge på engelsk, fransk og tysk. 
^>S -

ISSN 0254-1459 
KOM(93) 30 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-93-033-DA-C 
ISBN 92-77-52443-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
Lr2985 Luxembourg