EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den13.6.2018 COM(2018) 472 final 2018/0250(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om Fonden for Intern Sikkerhed {SWD(2018) 347 final}

{SWD(2018) 348 final}

{SEC(2018) 315 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Sikkerhedstruslerne i Europa er i de senere år blevet større og mere forskelligartede. De har vist sig i form af terrorangreb, nye typer organiseret kriminalitet samt cyberkriminalitet. Sikkerhed har en indbygget grænseoverskridende dimension, og derfor er det nødvendigt med en stærk og koordineret indsats fra EU's side. Ud over udfordringerne med hensyn til den interne sikkerhed står Europa over for komplekse trusler udefra, som ingen medlemsstat kan klare på egen hånd. EU's indsats har sikret en omfattende og hurtig reaktion, som blev fastlagt i dagsordenen om sikkerhed fra 2015. Sikkerhedsspørgsmålet vil fortsat være af afgørende betydning for EU de kommende år, og Europas borgere forventer, at EU og deres nationale regeringer skaber sikkerhed i en usikker verden under hastig forandring. De udfordringer, som EU står overfor, navnlig som følge af international terrorisme, kan ikke klares af medlemsstaterne hver for sig og uden EU's finansielle og tekniske støtte. I en tid, hvor terrorisme og anden grov kriminalitet går på tværs af grænserne, har medlemsstaterne fortsat et ansvar over for deres borgere for at sikre den offentlige sikkerhed under fuld overholdelse af EU's grundlæggende rettigheder, men EU kan støtte disse foranstaltninger. I traktaterne er der i den forbindelse fastsat bestemmelser om at sikre et højt sikkerhedsniveau, bl.a. ved hjælp af forebyggende foranstaltninger og koordinerings- og samarbejdsforanstaltninger mellem politimyndigheder, strafferetlige myndigheder og de øvrige kompetente myndigheder. De decentraliserede agenturer, dvs. Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol), Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse (Cepol) og Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EMCDDA), spiller en vigtig operationel og koordinerings- og støttemæssig rolle ved gennemførelsen af EU's prioriteter, målsætninger og aktiviteter på sikkerhedsområdet. Fonden for Intern Sikkerhed er oprettet for at fremme samarbejdet på tværs af grænserne og informationsudvekslingen mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og andre relevante myndigheder, navnlig for at øge interoperabiliteten mellem EU's forskellige sikkerhedssystemer for derved at gøre grænseforvaltningen og migrationsstyringen mere effektiv og for at lette fælles operationelle operationer samt tilvejebringe støtte til uddannelse, med henblik på at opføre væsentlige sikkerhedsrelevante faciliteter, indføre systemer til indsamling og behandling af passagerlisteoplysninger i overensstemmelse med EU-retten og købe det nødvendige tekniske udstyr. Den har til formål at øge det operationelle samarbejde på tværs af grænserne i forbindelse med forebyggelse, opdagelse og efterforskning af grænseoverskridende kriminalitet og at støtte indsatsen for at styrke kapaciteten til at forhindre sådanne forbrydelser, herunder terrorisme, navnlig gennem et øget samarbejde mellem offentlige myndigheder, civilsamfundet og private partnere fra forskellige medlemsstater. Kommissionen foreslår i sin meddelelse om et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer at gange EU-midlerne til intern sikkerhed med 1,8 i forhold til den nuværende periode 2014-2020 for at sikre et højt sikkerhedsniveau i EU og samtidig styrke de decentraliserede agenturers rolle på dette område. Dette forslag omfatter dog ikke de midler, der skal tildeles agenturerne. Det regulerer kun Fonden for Intern Sikkerhed, som skal bidrage til at sikre et højt sikkerhedsniveau i EU. Finansieringsrammen for Fonden for Intern Sikkerhed i perioden 2021-2027 vil være på 2,5 mia. EUR (i løbende priser). Den vigtigste udfordring, der forsøges løftet med forslaget, er behovet for større fleksibilitet i forbindelse med forvaltningen af den fremtidige fond i forhold til den nuværende programmeringsperiode, men også for redskaber, der kan sikre, at finansieringen kanaliseres over mod EU-prioriteter og -foranstaltninger med en væsentlig merværdi på EU-plan. Der er behov for nye mekanismer for tildeling af midler mellem delt, direkte og indirekte forvaltning for at klare de nye udfordringer og prioriteter. Finansieringen gennemføres ved delt forvaltning for medlemsstaternes vedkommende og direkte/indirekte forvaltning for Kommissionens. I forbindelse med fordelingen af midlerne er fleksibilitet vigtig ved fastsættelsen af den rigtige gennemførelsesmetode og de områder, hvortil der skal ydes støtte, samtidig med at der opretholdes en kritisk masse til forudgående finansiering til strukturelle og store flerårige investeringer i overensstemmelse med medlemsstaternes behov for yderligere at udvikle deres sikkerhedssystemer. Ved tildelingen af midler vil der også blive taget fuldt hensyn til behovet for, at medlemsstaterne fuldt ud overholder EU-retten, og behovet for at målrette investeringerne mod vigtige EU-prioriteter Tildelingen af midler til medlemsstaternes programmer vil ske ved brug af en fordelingsnøgle bestående af tre kriterier: 1) bruttonationalproduktet, 2) områdets størrelse og 3) befolkningsstørrelse. Det foreslås at lade de forskellige kriterier have følgende vægt: 45 % omvendt proportionalt med bruttonationalproduktet, 40 % proportionalt med befolkningsstørrelsen og 15 % proportionalt med størrelsen af medlemsstatens område. Andelen til medlemsstaternes programmer udgør 60 % af fondens samlede finansieringsramme. Det foreslås, at medlemsstaterne får 50 % af finansieringsrammen i begyndelsen af programmeringsperioden med mulighed for at supplere periodisk. Det er hensigten, at der skal ske en fast supplering på 10 % af finansieringsrammen midtvejs (teknisk tilpasning af fordelingsnøglen afhængigt af den finansielle performance, i henhold til hvilken en medlemsstat skal have fremsat anmodninger om betalinger, der dækker mindst 10 % af de oprindelige betalingsbevillinger). De resterende 40 % af den samlede finansieringsramme skal forvaltes gennem den tematiske facilitet, via hvilken der periodisk vil blive tildelt midler til en række prioriteter, der er fastsat i Kommissionens finansieringsafgørelser. Denne facilitet giver mulighed for fleksibilitet i forvaltningen af fonden ved at muliggøre udbetaling af midler til teknisk bistand på Kommissionens initiativ og til følgende enkeltdele: –støtte til særlige foranstaltninger, idet der ydes yderligere midler til målrettede foranstaltninger med høj merværdi på EU-plan, gennem medlemsstaternes nationale programmer –støtte til EU-foranstaltninger, der forvaltes ved direkte og indirekte forvaltning og –krisebistand. Programmeringen af foranstaltningerne inden for rammerne af den tematiske facilitet gennemføres via de årlige eller flerårige arbejdsprogrammer, der vedtages ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse. Faciliteten vil gøre det muligt at klare nye prioriteter eller træffe hasteforanstaltninger og gennemføre dem ved brug af den gennemførelsesmetode, der er bedst egnet til det politiske mål. Der er brug for en yderligere forenkling i forbindelse med gennemførelsen af instrumentet, navnlig ved at sikre en sammenhængende tilgang med regler for forvaltningen af andre EU-fonde ("et fælles regelsæt"), som indeholder bedre vejledning vedrørende forvaltnings- og kontrolsystemer samt revisionskravene, og som sikrer, at de forenklede omkostningsmuligheder udnyttes fuldt ud i forbindelse med reglerne for støtteberettigelse ved delt forvaltning. Det er også vigtigt at maksimere merværdien på EU-plan på indsatsområderne og at sikre en forbedret overvågnings- og evalueringsramme for derved at styrke den performancebaserede forvaltning af fondene.

Dette forslag forudsættes anvendt fra den 1. januar 2021 og forelægges for 27 medlemsstater i overensstemmelse med den meddelelse, som Det Europæiske Råd modtog den 29. marts 2017 fra Det Forenede Kongerige om dets beslutning om at udtræde af Den Europæiske Union og Euratom i henhold til artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område Fonden for Intern Sikkerhed bygger videre på de foregående instrumenters investeringer og resultater: i) programmet om sikkerhed og beskyttelse af frihedsrettigheder , som bestod af et særligt program for forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet (ISEC) og et særligt program for forebyggelse, beredskab og konsekvensstyring i forbindelse med terrorisme og andre sikkerhedsrelaterede risici (CIPS) i perioden 2007-2013 ii) instrumentet for politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring (FIS-P), som blev oprettet ved forordning (EU) nr. 513/2014 og udgjorde en del af Fonden for Intern Sikkerhed i perioden 2014-2020 iii)narkotikapolitikdelen af programmet for retlige anliggender, der blev oprettet ved forordning (EU) nr. 1382/2013 for perioden 2014 til 2020. Via ovennævnte instrumenter er der blevet ydet støtte til de overordnede EU-politikker på området intern sikkerhed, f.eks. politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet (herunder bekæmpelse af terrorisme, styrkelse af koordineringen og samarbejde mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og Europol) og krisestyring (beskyttelse af mennesker og kritisk infrastruktur) og bekæmpelse af narkotikasmugling. Indsatsen inden for rammerne af Fonden for Intern Sikkerhed skal være i overensstemmelse med den indsats, der gøres af Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol), Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse (Cepol) og Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EMCDDA). Fonden vil fungere i fuld komplementaritet med disse agenturer. Kommissionen foreslår i sin meddelelse om et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer at afsætte 1 128 000 000 (i løbende priser) til EU-agenturerne på området sikkerhed. Denne forordning omfatter ikke finansieringen af disse agenturer. Finansieringen heraf fastsættes inden for rammerne af den almindelige budgetprocedure. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Omfanget og betydningen samt den skiftende og tværfaglige karakter af sikkerhedstruslerne kræver en koordineret reaktion og intervention fra EU ved brug af alle EU's instrumenter. Sikkerhed er et tværfagligt problem, og Fonden for Intern Sikkerhed vil ikke kunne sikre en effektiv reaktion fra EU's side uden synergi med andre finansieringsinstrumenter. Der tages derfor fat på sikkerhedsspørgsmålet i adskillige EU-programmer. For det første vil der blive taget fast på sikkerhedsspørgsmålet i synergi og sammenhæng med Asyl- og Migrationsfonden og Fonden for Integreret Grænseforvaltning (der består af instrumentet for grænseforvaltning og visa og instrumentet for toldkontroludstyr). Overvågning, dvs. opdagelse af smugling af ulovlige varer, sprængstoffer, prækursorer, ulovlig migration og sikkerhedsscreeninger ved de ydre grænser, er vigtig for at opretholde sikkerheden overordnet i EU. Et andet vigtigt element, nemlig synergien med politikkerne på migrations- og grænseforvaltningsområdet, vil blive styrket med den store opskalering af Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning til fuld operationel status med et stående korps på ca. 10 000 grænsevagter. Derudover er det vigtigt med synergi og sammenhæng med fondene vedrørende samhørighedspolitikken, sikkerhedsforskningsdelen under Horisont Europa, programmet for det digitale Europa, programmet om retlige anliggender og programmet for rettigheder og værdier. I betragtning af den indbyggede forbindelse mellem sikkerhed og retlige anliggender i marken vil der blive opnået særlige synergier mellem Fonden for Intern Sikkerhed og programmet for retlige anliggender med hensyn til at yde tilstrækkelig beskyttelse til ofre for kriminalitet, finansiere fælles efterforskningshold og uddannelse af retsvæsenets aktører, sikre interoperabilitet med det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre, forbedre forholdene i centre for frihedsberøvelse og det tværinstitutionelle samarbejde for så vidt angår retlige anliggender og sikkerhed, herunder via organer med tilknytning til retsvæsenet såsom Eurojust og Den Europæiske Anklagemyndighed. Med hensyn til narkotikapolitikken er der synergi med Den Europæiske Socialfond Plus, navnlig sundhedsdelen heraf. Det vil også blive tilstræbt at sikre synergi på området sikkerhed for infrastruktur og det offentlige rum, cybersikkerhed og forebyggelse af radikalisering. ESF+ kan spille en vigtig rolle i forbindelse med forebyggelse af radikalisering gennem bedre integration, og EFRU og InvestEU kan spille en vigtig rolle med at øge sikkerheden ved investeringer i infrastruktur i hele EU, og der kan tages fat på cybersikkerheden ved at øge sikkerheden i forbindelse med IT-systemer. Dette spørgsmål er i lighed med sikkerhed et grænseoverskridende og tværsektoriel fænomen og et vigtigt element i programmet for det digitale Europa, og det er derfor nødvendigt at sikre synergi med Fonden for Intern Sikkerhed. Sikkerhed i forbindelse med globale spørgsmål og foranstaltninger uden for EU's grænser kan have en betydelig indvirkning på den interne sikkerhed i EU. Der vil derfor fortsat blive ydet støtte til foranstaltninger i og i relation til tredjelande via fonden, men de bør gennemføres i fuld synergi og sammenhæng med og supplere andre foranstaltninger uden for EU, som støttes via EU's instrumenter for ekstern finansiering, herunder instrumentet for førtiltrædelsesbistand. Særlig bør der ved gennemførelsen af sådanne foranstaltninger tilstræbes fuld overensstemmelse med principperne og de generelle mål for EU's optræden udadtil og udenrigspolitik over for det pågældende land eller den pågældende region. For så vidt angår den eksterne dimension bør fonden øge samarbejdet med tredjelande på områder, der er af interesse for Unionens interne sikkerhed såsom bekæmpelse af terrorisme og radikalisering, samarbejde med tredjelandes retshåndhævende myndigheder om bekæmpelse af terrorisme (herunder udstationering og fælles efterforskningshold), grov og organiseret kriminalitet og korruption, menneskehandel og migrantsmugling. Sikkerhed er også tæt knyttet til forsvar, og på forsvarsområdet skal EU tage et større ansvar for at beskytte sine interesser, værdier og den europæiske måde at leve på. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Retten til at træffe foranstaltninger på området indre anliggender har navnlig hjemmel i artikel 3, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union, hvori det hedder, at "Unionen giver borgerne et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, hvor der er fri bevægelighed for personer, kombineret med passende foranstaltninger vedrørende kontrol ved de ydre grænser, asyl, indvandring og forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet". Unionens indsats er berettiget på grundlag af de målsætninger, der er omhandlet i artikel 67 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som fastsætter midler til at sikre et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Der henvises også til artikel 80 i TEUF, hvori det understreges, at disse EU-politikker og gennemførelsen af dem er underlagt princippet om solidaritet og rimelig ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne, herunder for så vidt angår de finansielle aspekter. Denne forordning har hjemmel i artikel 82, stk. 1, artikel 84 og artikel 87, stk. 2, i TEUF, som udgør kompatible retsgrundlag i lyset af de særlige retlige omstændigheder, der gør sig gældende for beslutningstagning inden for rammerne af afsnit VI i TEUF. Ved denne forordning vil der blive ydet støtte på grundlag af fælles EU-politikker (strategier, programmer og handlingsplaner), lovgivning, praktisk samarbejde og trussels- og risikovurderinger. Som følge heraf bør det program, via hvilket der på nuværende tidspunkt ydes finansiel støtte til dette politikområde (FIS-politi) med forbehold af overgangsbestemmelser ophæves med virkning fra 1. januar 2021 Endvidere vedtog Kommissionen den 29. maj 2018 et forslag til en forordning om fælles bestemmelser med henblik på at forbedre koordineringen og harmonisere gennemførelsen af støtte under delt forvaltning med det primære formål at forenkle gennemførelsen af politikker. Den del af FIS, der gennemføres ved delt forvaltning, er omfattet af disse bestemmelser. De forskellige fonde, der gennemføres ved delt forvaltning, forfølger mål, der supplerer hinanden, og har samme forvaltningsmetode. I forordning (EU) .../... [forordningen om fælles bestemmelser] fastsættes der derfor en række fælles principper såsom partnerskab. Forordningen indeholder også de fælles elementer for strategisk planlægning og programmering, herunder bestemmelser vedrørende den partnerskabsaftale, der skal indgås med hver medlemsstat, og fastsætter en fælles tilgang til fondenes performanceorientering. Den omfatter derfor grundforudsætninger og overvågnings-, rapporterings- og evalueringsordninger. Der fastsættes også fælles bestemmelser med hensyn til reglerne for støtteberettigelse, finansiel forvaltning og forvaltnings- og kontrolordninger.

•Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Forvaltningen af sikkerhedstrusler udgør udfordringer, som medlemsstaterne hver især ikke kan klare på egen hånd. Overordnet set er dette et område, hvor det giver en tydelig merværdi at gøre en indsats på EU-plan og at udnytte EU-budgettet. På sikkerhedsområdet går grov og organiseret kriminalitet, terrorisme og andre sikkerhedsrelaterede trusler i stadig højere grad på tværs af grænserne. Det er vigtigt med et tværnationalt samarbejde mellem og en tværnational koordinering af de retshåndhævende myndigheder for at forebygge og bekæmpe disse trusler, f.eks. via udvekslinger af oplysninger, fælles efterforskning, interoperable teknologier og fælles trussels- og risikovurderinger. Finansiel støtte, der ydes i medfør af denne forordning, vil være med til at styrke den nationale og europæiske kapacitet på disse politikområder, lette skabelsen af en EU-ramme for solidaritet og en platform for udvikling af fælles IT-systemer, der understøtter disse politikker. At tage hånd om sikkerheden i EU kræver betydelige ressourcer og en betydelig kapacitet fra medlemsstaterne. Et forbedret operationelt samarbejde og en forbedret koordinering, der indebærer samling af medlemsstaternes ressourcer skaber stordriftsfordele og synergier og sikrer derved en mere effektiv anvendelse af offentlige midler og styrker solidariteten, den gensidige tillid og ansvarsdelingen, hvad angår de fælles EU-politikker. Dette er særlig relevant på området sikkerhed, hvor det er vigtigt med finansiel støtte til alle slags fælles operationer på tværs af grænserne for at forbedre samarbejdet mellem politi, toldvæsen, grænsevagter og retslige myndigheder. Hvad angår den eksterne dimension af indre anliggender, er det klart, at vedtagelsen af foranstaltninger og samling af ressourcerne på EU-plan i væsentlig grad vil øge den løftestangseffekt, som EU har brug for for at få tredjelande til at indgå et samarbejde med EU om de sikkerhedsrelaterede spørgsmål, der hovedsageligt er i EU's og medlemsstaternes interesse. Dette forslag overholder nærhedsprincippet, da det meste af finansieringen vil blive gennemført ved delt forvaltning i overensstemmelse med medlemsstaternes institutionelle kompetencer, samtidig med at det fuldt ud anerkendes, at interventionen bør ske på passende niveau, og at EU's rolle ikke bør gå ud over, hvad der er nødvendigt. •Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og falder ind under anvendelsesområdet for indsatsen inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed som fastsat i afsnit V i TEUF. Målsætningerne og størrelsen af den tilsvarende finansiering står i et rimeligt forhold til, hvad der ønskes opnået med fonden. Foranstaltningerne i dette forslag vedrører den europæiske dimension af politisamarbejdet. •Valg af retsakt Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en intern fonde for sikkerhed. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning I forslaget tages der hensyn til resultaterne af evalueringerne af de tidligere finansieringsinstrumenter på området politisamarbejde. Det bygger videre på den efterfølgende evaluering af Fonden for De Ydre Grænser, som var fonden i programmeringsperioden 2007-2013, og den foreløbige evaluering af instrumentet for finansiel støtte til forvaltning af de ydre grænser og den fælles visumpolitik under Fonden for Intern Sikkerhed (FIS - grænser og visa), som er fonden i den nuværende programmeringsperiode (2014-2020). For så vidt angår de forskellige evalueringskriterier gav det følgende resultater: Det politiske instrument (FIS-P) har hovedsageligt været effektivt og bidraget til et højt sikkerhedsniveau i EU ved at forebygge og bekæmpe grænseoverskridende grov og organiseret kriminalitet, herunder terrorisme, og styrke koordineringen og samarbejdet mellem retshåndhævende myndigheder. Det har også været med til at forbedre medlemsstaternes evne til at styre sikkerhedsrelaterede risici og kriser effektivt og i mindre grad beskytte mennesker og kritisk infrastruktur mod terrorangreb og andre sikkerhedsrelaterede hændelser. Den foreliggende dokumentation viser, at det har været med til at forbedre samarbejdet og koordineringen mellem medlemsstaterne og EU-organer og at forbedre medlemsstaternes evne til at udvikle omfattende trussels- og risikovurderinger, selv om der via instrumentet er blevet finansieret relativt få projekter på nationalt plan og EU-plan. Der er blevet finansieret adskillige EU-foranstaltninger på området tidlig varsling og samarbejde om kriseforebyggelse (f.eks. Atlasnetværket). Hidtil har FIS-P dog kun medført begrænsede fremskridt med hensyn til at styrke medlemsstaternes administrative og operationelle kapacitet til at beskytte kritisk infrastruktur, beskytte ofre, udvikle uddannelsesordninger og udvekslingsprogrammer og træffe foranstaltninger med tredjelande og internationale organisationer, selv om de fleste projekter vedrørende disse operationelle mål stadig er i gang. Hvad angår virkningsgrad, viser evalueringen overordnet set under hensyntagen til begrænsningerne i de oplysninger, der foreligger, at man nåede de ønskede resultater med instrumentet med rimelige omkostninger til følge, både hvad angår menneskelige og finansielle ressourcer. Nogle medlemsstater har truffet foranstaltninger på nationalt plan for at øge virkningerne. De fleste medlemsstater oplever dog problemer med EU's vejledning, fælles indikatorer og rapporterings-/overvågningstidsplan. Trods forenklingsforbedringer kan den måde, hvorpå størrelsen af den administrative byrde opfattes, anses for at undergrave virkningsgraden. Det fælles sæt procedurer for de tre fonde (Fonden for Intern Sikkerhed - Politi), Fonden for Intern Sikkerhed - instrumentet for grænseforvaltning og visa (IGFV) og Asyl-, Migration- og Integrationsfonden (AMIF) blev anset for at føre til forenkling. De få medlemsstater, der anvendte den forenklede omkostningsordning, erkendte, at den var effektiv med hensyn til at mindske den administrative byrde. Forenklingsforanstaltningerne og foranstaltningerne for at mindske den administrative byrde har dog kun delvis nået deres tilsigtede mål. Trods forenklingsforbedringer foreligger der på nuværende tidspunkt kun begrænset dokumentation for, at der er sket en væsentlig mindskelse af den administrative byrde. Overvågnings-, rapporterings- og kontrolforanstaltningerne opfattes stadig som besværlige, og medlemsstaterne har anmodet om yderligere vejledning for at opfylde EU's krav. Rapporteringskravene og visse indikatorers manglende relevans blev også anført som faktorer, der øger den administrative byrde. Den oprindelige begrundelse og de oprindelige målsætninger for instrumentet er stadig relevante i kølvandet på migrationskrisen. Der er blevet indført hensigtsmæssige mekanismer for at dække de ændrede behov i både programmerings- og gennemførelsesfasen. Den fleksibilitet, som instrumentet giver (mulighed for at overføre midler mellem forskellige målsætninger), har været med til at dække de ændrede behov. Medlemsstaterne ønsker dog endnu større fleksibilitet, hvilket kunne sikres ved at mindske antallet af nationale målsætninger og gå væk fra at anvende minimumsbevillinger for hver målsætning. Instrumentet anses for at være sammenhængende og dets mål komplementære med andre nationale politikkers. Sammenhængen og komplementariteten med andre EU-finansieringsinstrumenter blev sikret i programmerings- og gennemførelsesfasen. Der er blevet indført koordineringsmekanismer for at sikre den fortsætte sammenhæng og komplementaritet i gennemførelsesfasen. Overvågningsudvalget og de ansvarlige myndigheder spiller en vigtig rolle med at sikre sammenhæng. De forskellige gennemførelsesmetoder har været gensidigt komplementære. Der synes dog at være nogen plads til forbedringer for så vidt angår EU-agenturer og intern kohærens, da der blandt støttemodtagerne kun er ringe kendskab til foranstaltninger og projekter inden for rammerne af FIS. Overordnet set har instrumentet sikret en merværdi på EU-plan for så vidt angår en forbedring af det grænseoverskridende samarbejde, udvekslingen af viden og bedste praksis, tilliden mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og anvendelsen af vigtige EU-politikker (procesvirkninger). Det har også været med til at udvide anvendelsesområdet og forbedre kvaliteten af foranstaltningerne for så vidt angår investeringer på underprioriterede eller stærkt specialiserede områder. Køb af hypermoderne udstyr har øget de nationale myndigheders evne til at gennemføre specialiserede interventioner med et bredere anvendelsesområde. Instrumentet har desuden ført til flere typer videnudveksling og uddannelseskurser vedrørende retshåndhævelse (virkninger for anvendelsesområdet). Det har bidraget til harmoniseringen af forskning på EU-plan vedrørende forebyggelse af kriminalitet, gjort det lettere at investere mere og ført til, at der fokuseres på langsigtede foranstaltninger på dette område. Det har desuden muliggjort store investeringer, navnlig i IT-systemer, uddannelse og specialiseret udstyr (volumenmæssige virkninger). Hvis der ikke var blevet ydet støtte via FIS-P, ville det have skadet kvaliteten af EU's reaktion på det grænseoverskridende samarbejde og medlemsstaternes evne til at gennemføre innovative løsninger (rollevirkninger).

Instrumentets bæredygtighed er blevet sikret gennem tilpasning af dets foranstaltninger til og disses komplementaritet med foranstaltninger, der blev truffet som reaktion på nationale prioriteter eller EU-krav. Der blev indført omfattende foranstaltninger og mekanismer, der sikrer bæredygtigheden, i programmerings- og gennemførelsesfaserne, både under delt og direkte forvaltning. Den igangværende gennemførelse af de fleste projekter gør det dog vanskeligt at fastslå, om virkningerne for målgrupperne og på specifikke områder vil vare ved. •Høringer af interesserede parter Der blev gennemført to målrettede offentlige høringer vedrørende EU-midler på migrations- og sikkerhedsområdet fra 10. januar-9. marts 2018. Generelt understregede de adspurgte behovet for en forenkling af gennemførelsen af finansieringsinstrumenterne på området indre anliggender, større fleksibilitet (navnlig for så vidt angår kapaciteten til at reagere på migrations- og sikkerhedsrelaterede kriser) og øget finansiering og støtte på områder, hvor der er en stor grad af ansvarsdeling (f.eks. asyl og grænseforvaltning) og/eller samarbejdet mellem medlemsstaterne og med agenturer på området indre anliggender. Svarene viser, at disse foranstaltninger kan forbedre instrumenternes effektivitet og øge merværdien på EU-plan. De berørte parter påpegede også behovet for i højere grad at udnytte den politiske indflydelse, der kan opnås i tredjelande via politikkerne på området indre anliggender. Medlemsstaternes ansvarlige myndigheder blev hørt inden for rammerne af AMIF-FIS-udvalget. Medlemsstaterne gav input til de vigtigste finansieringsprioriteter og -problemer, fondenes struktur og gennemførelsesmetoder. Andre vigtige berørte parter og modtagere af støtte fra AMIF og FIS gennem direkte og indirekte forvaltning såsom internationale organisationer og civilsamfundsorganisationer blev også hørt i lighed med de relevante agenturer på området indre anliggender. De berørte parter var enige om, at for at maksimere merværdien på EU-plan skal EU's udgifter afspejle prioriteterne og de politiske forpligtelser på EU-plan og støtte gennemførelsen af EU's regelsæt på området indre anliggender. De opfordrede til, at der blev stillet tilstrækkelige midler til rådighed til at klare de nuværende og nye udfordringer. Der bør også stilles tilstrækkelige midler til rådighed for agenturerne på området indre anliggender i tråd med deres stadig flere aktiviteter. De berørte parter var enige om behovet for at indbygge mere fleksibilitet i fondenes struktur. De fandt, at for fortsat at have tilstrækkelig fleksibilitet til at kunne reagere på forhold, der forandrer sig, bør de flerårige nationale programmer bevares. De ikkestatslige organisationer fandt, at man burde fortsætte med direkte forvaltning. Disse høringer bekræftede, at der generelt er konsensus blandt de berørte parter om behovet for at fastholde et bredt anvendelsesområde for EU-finansiering, herunder hvad angår dens eksterne dimension, at øge virkningerne af politikkerne på området indre anliggender, i højere grad forenkle gennemførelsesmekanismerne og sikre større fleksibilitet, navnlig for at kunne reagere på krisesituationer. •Indhentning og brug af ekspertbistand Forberedelsen af de kommende finansielle instrumenter på området indre anliggender blev påbegyndt i 2016 og er fortsat i 2017 og 2018. Som en del af dette arbejde gennemførte en ekstern kontrahent i 2017 en undersøgelse vedrørende FFR til støtte for den konsekvensanalyse, der blev iværksat i september 2017. Disse undersøgelser samlede alle disponible resultater fra evalueringerne af de eksisterende finansielle instrumenter og fra høringerne af de berørte parter, og der blev heri set nærmere på problemer, målsætninger og politiske løsningsmodeller, herunder deres sandsynlige virkninger, således som de blev undersøgt i konsekvensanalysen. •Konsekvensanalyse Der er blevet foretaget en konsekvensanalyse af dette forslag. Konsekvensanalysen omfattende følgende: Asyl- og Migrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og Fonden for Integreret Grænseforvaltning, som består af instrumentet for grænseforvaltning og visa og instrumentet for toldkontroludstyr. Resuméet af konsekvensanalysen og den positive udtalelse fra Udvalget for Forskriftskontrol kan ses på følgende websted: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia . I konsekvensanalyserapporten blev de forskellige politiske løsningsmodeller for, hvordan finansieringen vil blive tilvejebragt, analyseret, idet der blev taget fat på spørgsmål som sammenhæng og komplementaritet med andre EU-finansieringsinstrumenter, den eksterne dimension af finansiering på migrations- og sikkerhedsområdet, fleksibilitet i et stabilt finansielt miljø (herunder den tematiske facilitet), gennemførelsesmetoder (del, direkte og indirekte forvaltning), muligheden for at yde krisebistand og en mulig midtvejsevalueringsmekanisme. Den foretrukne løsningsmodel er en kombination af løsningsmodeller med udgangspunkt i resultaterne af og henstillingerne fra den efterfølgende evaluering af de tidligere fonde (programmeringsperioden 2007-2013) og den foreløbige evaluering af de nuværende fonde (programmeringsperioden 2014-2020). I konsekvensanalysen tages der fat på henstillingerne fra Udvalget for Forskriftskontrol. Af nedenstående tabel fremgår de vigtigste overvejelser og henstillinger for at opnå forbedringer, der indkom vedrørende Asyl- og Migrationsfonden, instrumentet for grænseforvaltning og visa (som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning) og Fonden for Intern sikkerhed, og hvordan konsekvensanalyserapporten blev ændret for at afspejle disse. De vigtigste overvejelser i Udvalget for Forskriftskontrol Ændringer af konsekvensanalyserapporten I denne rapport forklares det ikke, hvordan EU's voksende kompetence på disse områder [indre anliggender] og agenturernes udvidede rolle vil påvirke systemet som helhed. For så vidt angår Asyl- og Migrationsfonden, instrumentet for grænseforvaltning og visa (som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning) og Fonden for Intern er rapporten blevet ændret for at forklare, hvordan udvidelsen af EU's kompetence og agenturernes større rolle påvirker de respektive fondes roller (afsnit 3.2). Agenturerne på området indre anliggender, som spiller en vigtig rolle i forbindelse med gennemførelsen af EU's migrations- og sikkerhedspolitik, kommer til at spille en vigtig rolle under programmeringsfasen for de nationale programmer, samtidig med at deres overvågningsaktiviteter vil indgå i midtvejsevalueringen. Formålet med agenturernes udvidede mandat er ikke, at agenturerne skal overtage de opgaver, medlemsstaterne udfører på nuværende tidspunkt, men snarere at de skal være med til at styrke og opgradere EU's og dets medlemsstaters indsats på området migration, grænseforvaltning og sikkerhed. Yderligere overvejelser og henstillinger med henblik på forbedringer Ændringer af konsekvensanalyserapporten 1) I denne rapport redegøres der for de væsentligste ændringer af programstrukturen og prioriteterne sammenlignet med den nuværende programmeringsperiode. Desuden skal rapporten tydeliggøre anvendelsesområdet for programmets eksterne dele, dvs. dets komplementaritet med instrumenterne til finansiering af indsatsen udadtil. Rapporten blev ændret, så den afspejler de vigtigste ændringer af programstrukturen sammenlignet med den nuværende programmeringsperiode (afsnit 3.2) og tydeliggør anvendelsesområdet for den eksterne del og dens komplementaritet med instrumenterne til finansiering af indsatsen udadtil (afsnit 3.3). Fondenes målsætninger tager udgangspunkt i deres forgængeres anvendelsesområde, som generelt blev anset for at være tilstrækkeligt bredt til at støtte gennemførelsen af EU's politiske prioriteter og give en merværdi på EU-plan. Tilpasningen til prioriteter og foranstaltninger afspejler den politiske udvikling og behovet for synergier med andre EU-fonde. Interventioner vedrørende den eksterne dimension vil blive udformet og gennemført i sammenhæng med EU's indsats udadtil og udenrigspolitik, navnlig EU's instrument for indsatsen udadtil. 2) Det forklares også i rapporten, hvordan udvidelsen af EU's kompetence og agenturernes større rolle påvirker de respektive programmers rolle. Øger det behovet for foranstaltninger på nationalt plan, for delegationer til agenturerne, eller nedprioriteres visse interventioner? Se de ændringer, der blev foretaget af rapporten for at tage hensyn til overvejelserne i Udvalget for Forskriftskontrol, som der redegøres ovenfor. 3) Udvalget forstår, at den nye mekanisme for performancereserver stadig var under udvikling, da rapporten blev udarbejdet. Den endelige udgave bør dog opdateres, og det bør præciseres, hvilken mekanisme der er valgt, og begrundelsen herfor i lyset af erfaringerne med andre EU-fonde (som forklaret mundtligt for udvalget). Rapporten er blevet ændret for at opdatere og præcisere, hvilken mekanisme der er den foretrukne, idet der er taget hensyn til erfaringerne med andre EU-fonde og udviklingen i forbindelse med udarbejdelsen af den fremtidige forordning for fælles bestemmelser om delt forvaltning (punkt 4.1.4). Den foretrukne løsningsmodel omfatter ikke en målrettet performancereserve. Minimumsomfanget af den finansielle gennemførelse er medtaget med henblik på tildeling af supplerende midler til tekniske tilpasninger midtvejs, mens der tages hensyn til performanceelementerne, når der tilvejebringes supplerende midler via den tematiske facilitet. 4) I rapporten bør det præciseres, hvordan den nye krisemekanisme vil fungere inden for finansieringsrammen for hver af de tre fonde for migration og sikkerhed, og at brugen af krisebistand bør begrænses som følge af den nye fleksibilitet, den tematiske facilitet giver. Det bør forklares, hvilke fordele denne mekanisme har i forhold til krisebistanden i den tidligere programmeringsperiode. Rapporten er blevet ændret for at tydeliggøre, hvordan den nye krisemekanisme skal fungere (afsnit 4.1.3). Den krisebistand, der ydes via fondene, bør supplere nødhjælpsreserven (på EU-budgettet) og anvendes i klart fastsatte situationer. Som følge af fleksibiliteten i den tematiske facilitet forventes brugen af krisebistand at blive mere begrænset end i den nuværende programmeringsperiode. Krisebistanden vil blive gennemført ved delt, direkte og indirekte forvaltning. 5) Overvågningsordningerne er ikke veludviklede. Det bør i rapporten tydeliggøres, hvordan det defineres og måles, om programmerne har været en succes. Rapporten er blevet ændret (afsnit 5.1) for at redegøre for, hvordan programmernes succes måles. Det vil ske på grundlag af de målsætninger, Kommissionen og medlemsstaterne fastsætter, som skal aftales i de nationale programmer, og de efterfølgende målinger af fremskridtene hen imod disse målsætninger ved hjælp af de output- og resultatindikatorer, der er medtaget i forslagene til retsakter. Rapporteringskravene i forbindelse med delt forvaltning er fastsat i forordningen om fælles bestemmelser. •Målrettet regulering og forenkling Forordningen om fælles bestemmelser (fælles for alle politikområder under delt forvaltning) vil sikre en forenkling af instrumentet gennem størst mulig anvendelse af de fælles regler for gennemførelsen af programmerne. Medlemsstaterne vil desuden blive opfordret til øge anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder. Revisionstilgangen vil blive smidiggjort, så der fokuseres mere på risikobaserede revisionsstikprøver, og princippet om én enkelt revision følges for at mindske den administrative byrde. Der vil kunne opnås en yderligere forenkling i forbindelse med direkte forvaltning ved at bruge de fælles IT-systemer i Kommissionen (systemet for forvaltning af e-tilskud). •Grundlæggende rettigheder Det er nødvendigt med finansiel støtte fra EU-budgettet for at gennemføre FIS til støtte for medlemsstaternes indsats for at sikre et højt sikkerhedsniveau i EU, navnlig ved at støtte bekæmpelsen af terrorisme og radikalisering, grov og organiseret kriminalitet og cyberkriminalitet og ved at bistå og beskytte ofre for forbrydelser, samtidig med at de grundlæggende rettigheder overholdes. Disse målsætninger vil blive forfulgt i fuld overensstemmelse med EU's forpligtelser med hensyn til de grundlæggende rettigheder. Dette vil blive nøje overvåget under gennemførelsen af fonden. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Kommissionens forslag til den næste flerårige finansielle ramme omfatter 2 500 000 000 EUR (i løbende priser) til Fonden for Intern Sikkerhed for perioden 2021-2027.

Gennemførelsen vil ske ved brug af delt eller direkte/indirekte forvaltning. Finansieringsrammen skal anvendes som følger: 60 % af de midler, der tildeles medlemsstaternes programmer, skal gennemføres ved delt forvaltning, mens 40 % skal tildeles den tematiske facilitet og anvendes til særlige foranstaltninger på nationalt eller tværnationalt plan, EU-foranstaltninger og krisebistand. Finansieringsrammen for den tematiske facilitet vil også blive anvendt til teknisk bistand på Kommissionens initiativ. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Overvågnings- og evalueringsrammen vil blive forbedret, bl.a. ved brug af en bedre metode til at spore investeringer på tværs af de relevante EU-midler for derved at fremme en rettidig performance og sikre, at evalueringerne giver et effektivt input til fremtidige revisioner af de politiske interventioner. Det vil ske ved hjælp af bedre indikatorer, et tættere samarbejde mellem relevante partnere og mekanismer, der skal fremme performance. Kommissionen vil foretage en midtvejsevaluering og en retrospektiv evaluering. Disse evalueringer vil blive gennemført i overensstemmelse med punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016, hvori de tre institutioner bekræftede, at evalueringerne af fremtidig lovgivning og fremtidige politikker skal danne grundlag for konsekvensanalyser af løsningsmodellerne for at komme videre. Ved evalueringerne vurderes fondens virkninger i marken på grundlag af indikatorer og mål og en detaljeret analyse af, i hvor høj grad fonden kan anses for relevant og effektiv, og i hvor høj grad den giver tilstrækkelig merværdi på EU-plan og er i overensstemmelse med andre EU-politikker. Evalueringerne vil omfatte tidligere erfaringer for at identificere eventuelle mangler/problemer eller muligheder for yderligere at forbedre aktionerne eller deres resultater og hjælpe med at maksimere virkningerne heraf. For så vidt angår rapportering forventes medlemsstaterne at rapportere om gennemførelsen af deres programmer i overensstemmelse med retningslinjerne i denne forordning og forordningen om fælles bestemmelser. •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget I kapitel I - almindelige bestemmelser i forslaget til forordning fastsættes bestemmelser om formål, anvendelsesområde og vigtige definitioner. Heri fastsættes målsætningerne for forordningen og anvendelsesområdet for den støtte, der skal ydes. Det foreslåede anvendelsesområde for disse artikler bygger i vid udstrækning på den nuværende forordning om Fonden for Intern Sikkerhed - politi, samtidig med at der tages hensyn til den seneste politiske udvikling såsom oprettelsen af den europæiske grænse- og kystvagt, bekæmpelse af terrorisme, grov og organiseret kriminalitet og cyberkriminalitet samt den nye dagsorden for interoperabilitet. I kapitel II - finansiel ramme og gennemførelsesramme fastsættes principperne for den støtte, der ydes inden for rammerne af forordningen, og betydningen af sammenhæng og komplementaritet med relevante EU-finansieringsinstrumenter understreges. Der fastsættes i dette kapitel desuden bestemmelser om gennemførelsesmetoderne for de foranstaltninger, der støttes inden for rammerne af forordningen: ved delt, direkte og indirekte forvaltning. Den foreslåede blanding af gennemførelsesmetoder er baseret på de positive erfaringer med denne kombination ved gennemførelsen af det nuværende finansieringsinstrument. I første afdeling af dette kapitel fastsættes finansieringsrammen. I forslaget anføres et beløb for fondens finansieringsramme og anvendelsen heraf ved brug af forskellige gennemførelsesordninger. I anden, tredje og fjerde afdeling beskrives fondens gennemførelsesramme såsom programmerne fra Kommissionen og medlemsstaterne. Også de betingelser, der finder anvendelse på de foranstaltninger, hvortil der ydes støtte inden for rammerne af denne forordning, fastsættes heri, f.eks. betingelserne for køb af udstyr og uddannelsesaktiviteter. I afdelingen fastsættes detaljerede ordninger for midtvejsevalueringen af medlemsstaternes programmer og for gennemførelsen af særlige foranstaltninger, EU-foranstaltninger, krisebistand, teknisk bistand, blandingsoperationer og operationel støtte. I femte og sidste afdeling fastsættes de nødvendige bestemmelser om medlemsstaternes årlige performancerapporter, overvågning og evaluering. Kapitel III - overgangsbestemmelser og afsluttende bestemmelser indeholder bestemmelser om delegation af beføjelser til Kommissionen til at vedtage delegerede retsakter og om udvalgsproceduren. Heri fastsættes ikrafttrædelsesdatoen for den foreslåede forordning, og at den er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat fra den 1. januar 2021. 2018/0250 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om Fonden for Intern Sikkerhed EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 82, stk. 1, artikel 84 og artikel 87, stk. 2, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)At sikre den interne sikkerhed, som henhører under medlemsstaternes kompetence, udgør et fælles anliggende, som EU-institutionerne, de relevante EU-agenturer og medlemsstaterne i fællesskab bidrager til. Kommissionen, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Parlamentet har for perioden 2015-2020 fastsat en række fælles prioriteter som omhandlet i den europæiske dagsorden om sikkerhed fra april 2015, som blev bekræftet af Rådet i den fornyede strategi for intern sikkerhed fra juni 2015 og af Europa-Parlamentet i dets beslutning fra juli 2015. Den fælles strategi tog sigte på at skabe en strategisk ramme for arbejdet på EU-plan på området intern sikkerhed, og heri blev de vigtigste prioriterede indsatsområder for at sikre en effektiv reaktion på EU-plan på sikkerhedstrusler i perioden 2015-2020, fastsat, nemlig at bekæmpe terrorisme og forebygge radikalisering, stoppe organiseret kriminalitet og bekæmpe cyberkriminalitet. (2)I Romerklæringen, der blev undertegnet den 25. september 2017, bekræftede lederne fra 27 medlemsstater deres vilje til at skabe et sikkert og trygt Europa og en union, hvor alle borgere føler sig trygge og kan bevæge sig frit, hvor de ydre grænser er sikrede, og hvor der føres en effektiv, ansvarlig og bæredygtig migrationspolitik, der overholder internationale regler, samt et Europa, der er fast besluttet på at bekæmpe terrorisme og organiseret kriminalitet. (3)På Det Europæiske Råds møde den 15. december 2016 opfordrede man til, at der fortsat blev opnået resultater med hensyn til EU-informationssystemers og -databasers interoperabilitet. På Det Europæiske Råds møde den 23. juni 2017 blev behovet for at forbedre interoperabiliteten mellem databaserne understreget, og den 12. december 2017 vedtog Kommissionen et forslag til forordning om fastsættelse af en ramme for interoperabiliteten mellem EU-informationssystemer (politisamarbejde og retligt samarbejde, asyl og migration). (4)Unionens mål om at sikre et højt sikkerhedsniveau inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed i henhold til artikel 67, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) bør blandt andet nås ved hjælp af foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet og ved koordinerings- og samarbejdsforanstaltninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og andre nationale myndigheder, herunder relevante EU-agenturer og andre relevante EU-organer, samt med relevante tredjelande og internationale organisationer. (5)For at nå dette mål bør der gøres en indsats på EU-plan for at beskytte mennesker og varer mod de i stadig højere grad tværnationale trusler og støtte det arbejde, medlemsstaternes kompetente myndigheder udfører. Blandt andet terrorisme, organiseret kriminalitet, omrejsende kriminalitet, narkotikahandel, korruption, cyberkriminalitet, menneskehandel og våbensmugling udgør fortsat udfordringer for så vidt angår Unionens interne sikkerhed. (6)Finansieringen fra EU-budgettet bør koncentreres om aktiviteter, hvor Unionens intervention kan skabe en merværdi sammenlignet med medlemsstaternes indsats hver for sig. I henhold til artikel 84 og artikel 87, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør finansieringen ydes til støtte for foranstaltninger, der skal fremme og støtte medlemsstaternes indsats på området forebyggelse af kriminalitet og politisamarbejde, som involverer alle medlemsstaternes kompetente myndigheder, særlig i forbindelse med informationsudveksling, øget operationelt samarbejde og støtte til indsatsen for at øge kapaciteten til at bekæmpe og forebygge kriminalitet. Fonden bør ikke yde støtte til operationelle omkostninger og aktiviteter i forbindelse med vigtige funktioner i medlemsstaterne i forbindelse med opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre og nationale sikkerhed som omhandlet i artikel 72 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. (7)For at bevare Schengenområdet og styrke dets funktion har medlemsstaterne siden 6. april 2017 skullet foretage systematisk kontrol i relevante databaser af unionsborgere, der passerer Unionens ydre grænser Derudover har Kommissionen fremsat en henstilling til medlemsstaterne om i højere grad at udnytte politikontrol og grænseoverskridende samarbejde Solidaritet mellem medlemsstaterne, en klar opgavefordeling, overholdelse af de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder og retsstatsprincippet, et stærkt fokus på det globale perspektiv og den nødvendige sammenhæng med den eksterne dimension af sikkerhed bør være hovedprincipperne for Unionens og medlemsstaternes indsats for at skabe en effektiv og ægte sikkerhedsunion. (8)For at bidrage til udviklingen og gennemførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion med henblik på at sikre en høj grad af intern sikkerhed i hele Den Europæiske Union bør medlemsstaterne modtage passende EU-finansiering ved oprettelse og forvaltning af en fond for intern sikkerhed ("fonden"). (9)Fonden bør gennemføres under fuld overholdelse af de rettigheder og principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og af Unionens internationale forpligtelser for så vidt angår de grundlæggende rettigheder. (10)I henhold til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union bør fonden støtte aktiviteter, som sikrer beskyttelse af børn mod vold, misbrug, udnyttelse og vanrøgt. Fonden bør endvidere støtte beskyttelsesforanstaltninger og bistand til børnevidner og -ofre, navnlig dem, der er uledsagede eller på anden måde har behov for værgemål. (11)I overensstemmelse med de fælles prioriteter, der er indkredset på EU-plan for at sikre et højt sikkerhedsniveau i Unionen, vil der via fonden blive ydet støtte til foranstaltninger til bekæmpelse af de vigtigste sikkerhedstrusler, navnlig bekæmpelse af terrorisme og radikalisering, grov og organiseret kriminalitet og cyberkriminalitet, og til at bistå og beskytte ofre for forbrydelser. Fonden vil sikre, at Unionen og dens medlemsstater er godt rustet til også at klare nye og stigende trusler med henblik på at skabe en ægte sikkerhedsunion. Dette mål bør forfølges ved hjælp af finansiel bistand for at støtte en bedre informationsudveksling, øge det operationelle samarbejde og forbedre den nationale og den kollektive kapacitet. (12)Inden for fondens overordnede ramme bør den finansielle støtte, der ydes via fonden, navnlig støtte politisamarbejdet og det retlige samarbejde og forebyggelse på områderne grov og organiseret kriminalitet, ulovlig våbensmugling, korruption, hvidvaskning af penge, narkotikasmugling, miljøkriminalitet, udveksling og adgang til oplysninger, terrorisme, menneskehandel, udnyttelse af ulovlig immigration, seksuel udnyttelse af børn, distribution af billeder af børnemisbrug og børnepornografi og cyberkriminalitet. Fonden bør også støtte beskyttelsen af mennesker, det offentlige rum og kritisk infrastruktur mod sikkerhedsrelaterede hændelser og sikre en effektiv forvaltning af sikkerhedsrelaterede risici og kriser, herunder ved udformning af fælles politikker (strategier, politikcyklusser, programmer og handlingsplaner), lovgivning og praktisk samarbejde. (13)Fonden bør bygge på dens forgængeres resultater og investeringer: ISEC-programmet ("Forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet") og CIPS-programmet ("Forebyggelse, beredskab og konsekvensstyring i forbindelse med terrorisme og andre sikkerhedsrelaterede risici") for perioden 2007-2013 og instrumentet for politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet og krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed for perioden 2014-2020, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 513/2014, og bør udvides, så der tages hensyn til den seneste udvikling. (14)Det er nødvendigt at maksimere virkningen af EU-finansieringen ved at mobilisere, sammenlægge og supplere offentlige og private finansielle ressourcer. Fonden bør fremme og støtte en aktiv og meningsfyldt deltagelse og inddragelse af civilsamfundet, herunder ikkestatslige organisationer, og erhvervssektoren i udformningen og gennemførelsen af sikkerhedspolitikken, herunder med inddragelse af andre relevante aktører, EU-agenturer og andre EU-organer, tredjelande og internationale organisationer i forbindelse med fondens målsætninger, når det er relevant. (15)Inden for den overordnede ramme for Den Europæiske Unions narkotikastrategi, hvori det anbefales at anvende en afbalanceret tilgang baseret på en samtidig mindskelse af udbud og efterspørgsel, bør den finansielle bistand, der ydes via fonden, støtte alle foranstaltninger med henblik på at forebygge og bekæmpe narkotikasmugling (mindskelse af udbud og efterspørgsel), og i særdeleshed foranstaltninger rettet mod produktion, fremstilling, udvinding, salg, transport, import og eksport af ulovlige stoffer, herunder besiddelse og køb heraf i den hensigt at deltage i narkotikasmuglingsaktiviteter. Fonden bør navnlig omfatte det forebyggende aspekt af narkotikapolitikken. For at sikre yderligere synergi og klarhed på det narkotikarelaterede område bør disse elementer af de narkotikarelaterede mål – som i perioden 2014-2020 blev dækket af programmet for retlige anliggender – inkorporeres i fonden. (16)For at sikre, at fonden bidrager effektivt til et højere sikkerhedsniveau i hele Den Europæiske Union og skabelsen af en ægte sikkerhedsunion, bør den anvendes på en måde, der give størst værdi til medlemsstaternes indsats.

(17)Af hensyn til solidariteten i Unionen og ud fra princippet om det fælles ansvar for at beskytte sikkerheden heri, når der konstateres svagheder eller risici, navnlig efter en Schengenevaluering, bør den berørte medlemsstat tage hånd om problemet på passende vis ved brug af ressourcerne under dets program for at efterkomme de henstillinger, der vedtages i medfør af Rådets forordning (EU) nr. 1053/2013. (18)For at bidrage til at nå målsætningerne for fonden bør medlemsstaterne sikre, at prioriteterne i deres programmer vedrører fondens specifikke målsætninger, at de valgte prioriteter er i overensstemmelse med gennemførelsesbestemmelserne i bilag II, og at tildelingen af ressourcer mellem målsætninger og foranstaltninger sikrer, at det overordnede politiske mål kan nås. (19)Det bør tilstræbes at skabe synergi, sammenhæng og effektivitet med andre EU-fonde, og det bør undgås, at foranstaltningerne overlapper hinanden. (20)Fonden bør være sammenhængende med og supplere andre EU-finansieringsprogrammer på sikkerhedsområdet. Det vil blive tilstræbt at sikre synergi med navnlig Asyl- og Migrationsfonden, Fonden for Integreret Grænseforvaltning, som består af instrumentet for grænseforvaltning og visa, der blev oprettet ved forordning (EU) .../..., og instrumentet for toldkontroludstyr, der blev oprettet ved forordning (EU) .../..., samt andre fonde vedrørende samhørighedspolitikken, der er omfattet af (EU) .../... [forordningen om fælles bestemmelser], programmet for rettigheder og værdier, der blev oprettet ved forordning (EU) .../..., programmet om retlige anliggender, der blev oprettet ved forordning (EU) .../..., programmet for det digitale Europa, der blev oprettet ved forordning (EU) .../..., og InvestEU-programmet, der blev oprettet ved forordning (EU) .../.... Det vil blive tilstræbt navnlig at sikre synergi vedrørende sikkerheden for infrastruktur og det offentlige rum, cybersikkerhed og forebyggelse af radikalisering. Det er vigtigt med effektive koordineringsmekanismer for på bedst mulig vis effektivt at nå de politiske mål, udnytte stordriftsfordele og undgå overlapninger mellem foranstaltninger. (21)Foranstaltninger i og i relation til tredjelande, som støttes via fonden, bør gennemføres i fuld synergi og sammenhæng med og supplere andre foranstaltninger uden for Unionen, der støttes via dens instrumenter til ekstern finansiering. Særlig bør der ved gennemførelsen af sådanne foranstaltninger tilstræbes fuld overensstemmelse med principperne og de generelle mål for EU's optræden udadtil og udenrigspolitik over for det pågældende land eller den pågældende region. For så vidt angår den eksterne dimension bør fonden øge samarbejdet med tredjelande på områder, der er af interesse for Unionens interne sikkerhed såsom bekæmpelse af terrorisme og radikalisering, samarbejde med tredjelandes retshåndhævende myndigheder om bekæmpelse af terrorisme (herunder udstationering og fælles efterforskningshold), grov og organiseret kriminalitet og korruption, menneskehandel og migrantsmugling. (22)Finansieringen fra EU-budgettet bør koncentreres om aktiviteter, hvor Unionens indgriben kan skabe en merværdi sammenlignet med medlemsstaternes indsats hver for sig. Sikkerhed har en indbygget grænseoverskridende dimension, og derfor er det nødvendigt med en stærk og koordineret indsats fra Unionens side. Den finansielle støtte, der ydes inden for rammerne af denne forordning, bidrager navnlig til at styrke den nationale og europæiske kapacitet på sikkerhedsområde. (23)En medlemsstat kan anses for ikke at overholde de relevante EU-regler, herunder for så vidt angår brugen af operationel støtte inden for rammerne af denne fond, hvis den ikke opfylder sine forpligtelser på sikkerhedsområdet i henhold til traktaterne, hvis der er tydelig risiko for, at medlemsstaten i alvorlig grad tilsidesætter EU's værdier, når den gennemfører EU-retten om sikkerhed, eller hvis der i en evalueringsrapport i forbindelse med Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismen konstateres mangler på det relevante område. (24)Fonden bør afspejle behovet for øget fleksibilitet og forenkling og samtidig dels overholde kravene vedrørende forudsigelighed, dels sikre en retfærdig og transparent fordeling af ressourcerne til opfyldelse målene i denne forordning. (25)Forordningen bør fastsætte de indledende beløb til medlemsstaterne, som beregnes på grundlag af kriterierne i bilag I. (26)Disse indledende beløb bør danne grundlag for medlemsstaternes langsigtede investeringer i sikkerhed. For at tage hensyn til ændringer i sikkerhedstruslerne eller i udgangssituationen bør der midtvejs tildeles et supplerende beløb til medlemsstaterne på grundlag af de seneste disponible statistiske data som angivet i fordelingsnøglen under hensyntagen til status over gennemførelsen af programmet. (27)Da udfordringerne på sikkerhedsområdet hele tiden ændrer sig, er der behov for at tilpasse tildelingen af midler til ændringerne i sikkerhedstruslerne og kanalisere midler over mod de prioriteter, der giver den største merværdi på EU-plan. For at klare de presserende behov og ændringer i politikken og EU's prioriteter og for at kanalisere midler over mod de foranstaltninger, der giver den største merværdi på EU-plan, vil en del af finansieringen periodisk blive tildelt særlige foranstaltninger, EU-foranstaltninger og krisebistand via den tematiske facilitet. (28)Medlemsstaterne bør opfordres til at anvende en del af deres programbevillinger til at finansiere foranstaltningerne på listen i bilag IV ved at udnytte mulighederne for et højere EU-bidrag. (29)En del af de disponible midler under fonden kan også fordeles til gennemførelse af særlige foranstaltninger, som kræver en samarbejdsbaseret indsats fra medlemsstaterne, eller hvis en ny udvikling i Unionen kræver, at der stilles supplerende midler til rådighed for en eller flere medlemsstater. Kommissionen vil fastsætte disse særlige foranstaltninger i sine arbejdsprogrammer. (30)Fonden bør bidrage til at dække de operationelle omkostninger til intern sikkerhed og sætte medlemsstaterne i stand til at opretholde den kapacitet, der er afgørende for Unionen som helhed. Støtten består i fuld refusion af en række udvalgte omkostninger, der specifikt vedrører fondens målsætninger, og bør udgøre en integreret del af medlemsstaternes programmer. (31)For at supplere gennemførelsen af fondens politiske målsætninger på nationalt plan via medlemsstaternes programmer bør der via fonden også ydes støtte til foranstaltninger på EU-plan. Sådanne foranstaltninger bør tjene overordnede strategiske formål inden for fondens indsatsområde vedrørende politikanalyser og innovation, tværnational gensidig læring og partnerskab, samt afprøvning af nye initiativer og foranstaltninger på tværs af Unionen. (32)Med henblik på at styrke Unionens kapacitet til at reagere øjeblikkeligt på sikkerhedsrelaterede hændelser eller nye trusler mod Unionen bør det være muligt at yde krisebistand i overensstemmelse med den ramme, der er fastsat i denne forordning. Der bør derfor ikke ydes krisebistand til støtte for alene beredskabsforanstaltninger eller langsigtede foranstaltninger eller til at klare situationer, hvor det pressende behov for at handle skyldes uhensigtsmæssig administrativ organisation eller utilstrækkelig operationel planlægning fra de kompetente myndigheders side. (33)For at sikre den nødvendige fleksibilitet i forbindelse med foranstaltningerne og reagere på nye behov bør det gøres muligt for de decentraliserede agenturer at modtage passende supplerende finansielle midler til at udføre bestemte hasteopgaver. I tilfælde, hvor den opgave, der skal udføres, er af så hastende karakter, at det ikke har været muligt at færdiggøre en ændring af de decentraliserede agenturers budgetter, bør disse være berettigede til at modtage krisebistand, herunder i form af tilskud, som er i overensstemmelse med de prioriteter og initiativer, der er indkredset på EU-plan af EU-institutionerne. (34)Der vil også blive taget fat på den politiske målsætning for denne fond ved brug af finansieringsinstrumenterne og budgetgarantien under politikdelen af InvestEU. Den finansielle støtte bør anvendes til at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde, og foranstaltningerne bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller fordreje konkurrencen på det indre marked. Foranstaltningerne bør have en tydelig merværdi på EU-plan. (35)Ved denne forordning fastsættes der en finansieringsramme for Fonden for Intern Sikkerhed (FIS), som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt X i den interinstitutionelle aftale af X mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning, for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure. (36)Forordning (EU, Euratom) .../... [den nye finansforordning] ("finansforordningen") finder anvendelse på denne fond. Den fastsætter regler for gennemførelsen af EU's budget, herunder for tilskud, priser, udbud, indirekte gennemførelse, finansiel bistand, finansielle instrumenter og budgetgarantier. Med henblik på at sikre sammenhæng i gennemførelsen af EU-finansieringsprogrammer finder finansforordningen anvendelse på foranstaltninger, der skal gennemføres under direkte eller indirekte forvaltning inden for rammerne af FIS.

(37)Med henblik på gennemførelsen af foranstaltninger ved delt forvaltning bør fonden indgå som en del af en sammenhængende ramme bestående af denne forordning, finansforordningen og forordning (EU) .../... [forordningen om fælles bestemmelser]. (38)Ved forordning (EU) .../... [forordningen om fælles bestemmelser] fastsættes indsatsrammen for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), Asyl- og Migrationsfonden (AMF), Fonden for Intern Sikkerhed (FIS) og instrumentet for grænseforvaltning og visa som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning (FIGF), og der fastsættes heri blandt andet regler for programmering, overvågning, evaluering, forvaltning og kontrol af EU-fonde, der gennemføres ved delt forvaltning. Derudover er det nødvendigt at specificere målsætningerne for Fonden for Intern Sikkerhed i denne forordning og at fastsætte særlige bestemmelser vedrørende de aktiviteter, der kan finansieres med støtte fra fonden. (39)Finansieringsformer og gennemførelsesmetoder i medfør af denne forordning bør vælges på grundlag af, om de giver mulighed for at nå de specifikke målsætninger for foranstaltningerne og give resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse af reglerne. Dette bør omfatte overvejelser vedrørende anvendelsen af faste beløb, faste satser og enhedsomkostninger, samt finansiering, der ikke er direkte knyttet til omkostningerne, som omhandlet i finansforordningens artikel 125, stk. 1. (40)Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og Rådets forordning (EU) 2017/1939. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, kan blandt andet foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre kriminelle forhold, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed kan som fastsat i Rådets forordning (EU) 2017/1939 efterforske og retsforfølge svig og andre ulovlige aktiviteter, der skader Unionens finansielle interesser, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371. I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder. (41)Horisontale finansielle regler, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen og regulerer navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse samt sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i TEUF, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generelle mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for forsvarlig økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering. (42)I henhold til artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for fonden, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. (43)I henhold til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi, som Rådet godkendte i sine konklusioner af mødet den 12. april 2018, bør de relevante medlemsstater sikre, at der i deres programmer tages fat om de særlige udfordringer, som regionerne i EU's yderste periferi står over for. Via fonden ydes der passende støtte til disse medlemsstater med henblik på at hjælpe disse regioner, når det er relevant. (44)I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning er der behov for at evaluere denne fond på grundlag af de oplysninger, der er indsamlet ved opfyldelsen af specifikke overvågningskrav, samtidig med at der undgås overregulering og administrative byrder, navnlig for medlemsstaterne. Når det er relevant, kan disse krav omfatte målbare indikatorer, der kan danne grundlag for en evaluering af fondens virkninger i praksis. For at kunne måle resultaterne af fonden bør der fastsættes fælles indikatorer i forbindelse med hvert af fondens specifikke målsætninger. (45)For at understrege betydningen af at tage fat på problemerne i forbindelse med klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil fonden bidrage til at integrere klimaindsatsen og til at nå det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet går til finansiering af støtte til klimamål. De relevante foranstaltninger vil blive indkredset under forberedelsen og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser. (46)Kommissionen og medlemsstaterne bør via disse indikatorer og regnskabsaflæggelse holde øje med gennemførelsen af fonden, jf. de relevante bestemmelser i forordning (EU) .../... [forordningen om fælles bestemmelser] og denne forordning. (47)For at supplere og ændre ikkevæsentlige elementer i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår listen over foranstaltninger, der som opført i bilag IV er berettiget til højere medfinansiering, operationel støtte og med henblik på at videreudvikle overvågnings- og evalueringsrammen. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. (48)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse gennemførelsesbeføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser. Undersøgelsesproceduren bør anvendes på gennemførelsesretsakter, der pålægger medlemsstaterne fælles forpligtelser, navnlig om meddelelse af oplysninger til Kommissionen, mens rådgivningsproceduren bør anvendes på vedtagelsen af gennemførelsesretsakter, som vedrører retningslinjerne for meddelelse af oplysninger til Kommissionen, da de er af rent teknisk art. (49)I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som derfor ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. (50)I medfør af artikel 3 i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og med forbehold af artikel 4 i samme protokol, [deltager Irland ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland/har Irland meddelt, at det ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne forordning]. (51)Der er hensigtsmæssigt, at anvendelsesperioden for denne forordning tilpasses til anvendelsesperioden for Rådets forordning (EU, Euratom) .../... om den flerårige finansielle ramme] — VEDTAGET DENNE FORORDNING: KAPITEL I



GENERELLE BESTEMMELSER Artikel 1 Genstand 1.Ved denne forordning oprettes Fonden for Intern Sikkerhed ("fonden").

2.Heri fastsættes fondens målsætninger, budgettet for perioden 2021-2027, de forskellige former for EU-finansiering samt reglerne for ydelsen heraf. Artikel 2 Definitioner I denne forordning forstås ved: a)"blandingsoperation": foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, nr. 6), og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer b) "forebyggelse af kriminalitet": alle de foranstaltninger, der har til formål at mindske eller på anden måde bidrage til at mindske kriminaliteten og borgernes følelse af utryghed som omhandlet i artikel 2, stk. 2, i Rådets afgørelse 2009/902/RIA c)"kritisk infrastruktur": et aktiv, netværk, system eller en del deraf, der er væsentligt for opretholdelsen af vitale samfundsmæssige funktioner og menneskers sundhed, sikkerhed og økonomiske eller sociale velfærd, og hvis afbrydelse, nedbrud eller ødelæggelse i væsentlig grad vil påvirke en medlemsstat eller Unionen som følge af, at disse funktioner ikke vil kunne opretholdes d)"cyberkriminalitet": cyberrelateret kriminalitet, det vil sige kriminalitet, der kun kan begås ved brug af informations- og kommunikationsteknologiudstyr- og systemer, hvor udstyret og systemerne enten udgør de redskaber, hvormed der begås kriminalitet, eller er det primære mål for kriminaliteten, og cyberbaseret kriminalitet, det vil sige traditionel kriminalitet såsom seksuel udnyttelse af børn, hvis omfang eller rækkevidde kan øges ved brug af computere, computernetværk eller andre former for informations- og kommunikationsteknologi e)"EMPACT-foranstaltninger": foranstaltninger, der træffes inden for rammerne af den europæiske tværfaglige platform mod kriminalitetstrusler (EMPACT). EMPACT er en struktureret tværfaglig samarbejdsplatform for de relevante medlemsstater, EU-institutioner og -agenturer samt tredjelande, internationale organisationer og andre offentlige og private partnere med henblik på at bekæmpe prioriterede trusler fra organiseret og grov international kriminalitet inden for rammerne af EU-politikcyklussen f)"EU-politikcyklussen": henviser til et efterretningsbaseret og tværfagligt EU-initiativ med henblik på at bekæmpe de væsentligste trusler som følge af grov og organiseret kriminalitet mod Unionen ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne, EU-institutioner- og agenturer og, når det er relevant, tredjelande og organisationer g)"udveksling af og adgang til oplysninger": sikker indsamling, lagring, behandling, analyse og udveksling af oplysninger, der er relevante for de myndigheder, der er omhandlet i artikel 87 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og for Europol i forbindelse med forebyggelse, opdagelse, efterforskning og retsforfølgning af straffelovsovertrædelser, navnlig tværnational organiseret kriminalitet h)"retligt samarbejde": retligt samarbejde i straffesager i)"LETS": den europæiske ordning for uddannelse i retshåndhævelse, der har til formål at give retshåndhævelsespersonale den viden og de kvalifikationer, de har brug for for effektivt at forebygge og bekæmpe kriminalitet på tværs af grænserne gennem et effektivt samarbejde som skitseret i Kommissionens meddelelse af 27. marts 2013 om etablering af en europæisk ordning for uddannelse i retshåndhævelse og desuden omhandlet i forordningen om CEPOL j)"organiseret kriminalitet": en strafbar adfærd, der er knyttet til medlemskab af en kriminel organisation som fastsat i Rådets rammeafgørelse 2008/841/RIA k) "beredskab": alle foranstaltninger, der tager sigte på at forebygge eller mindske risikoen i forbindelse med mulige terrorangreb og andre sikkerhedsrelaterede risici l) "Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismen": kontrollen af, at Schengenreglerne anvendes korrekt som fastsat i forordning (EU) nr. 1053/2013, herunder på området politisamarbejde m)"bekæmpelse af korruption": omfatter alle de områder, der er omhandlet i FN's konvention mod korruption, herunder forebyggelses-, kriminaliserings-, retshåndhævelsesforanstaltninger, internationalt samarbejde, inddrivelse af aktiver, teknisk bistand og informationsudveksling n)"terrorisme": alle former for forsætlige handlinger og overtrædelser som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/541 om bekæmpelse af terrorisme. Artikel 3 Fondens målsætninger

1.Den politiske målsætning for fonden er, at den skal bidrage til at sikre et højt sikkerhedsniveau i Unionen ved navnlig at bekæmpe terrorisme og radikalisering, grov og organiseret kriminalitet og cyberkriminalitet og ved at bistå og beskytte ofre for kriminalitet. 2.Inden for rammerne af den i stk. 1 omhandlede målsætning skal fonden bidrage til at nå følgende specifikke mål: a)øge informationsudvekslingen mellem og inden for de retshåndhævende og andre kompetente myndigheder i Unionen og andre relevante EU-organer samt med tredjelande og internationale organisationer b)intensivere de fælles operationer på tværs af grænserne mellem og inden for de retshåndhævende og andre kompetente myndigheder i Unionen i forbindelse med grov og organiseret kriminalitet med en grænseoverskridende dimension og c)støtte bestræbelserne på at styrke kapaciteten til at bekæmpe og forebygge kriminalitet, herunder terrorisme, navnlig gennem et øget samarbejdet mellem offentlige myndigheder, civilsamfundet og private partnere på tværs af medlemsstaterne. 3.Inden for rammerne af de specifikke mål i stk. 2 skal fonden gennemføres via gennemførelsesforanstaltningerne på listen i bilag II. 4.Foranstaltninger, der finansieres, skal gennemføres under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder og menneskers værdighed. Foranstaltningerne skal navnlig overholde bestemmelserne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, EU's databeskyttelsesret og den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK). Medlemsstaterne er navnlig, når som helst det er muligt, særligt opmærksomme, når de gennemfører foranstaltninger for at bistå og beskytte sårbare personer, herunder navnlig børn og uledsagede mindreårige. Artikel 4 Støttens omfang 1.Inden for rammerne af de i artikel 3 omhandlede målsætninger og i overensstemmelse med gennemførelsesforanstaltningerne i bilag II skal der via fonden blandt andet ydes støtte til de i bilag III opførte foranstaltninger. 2.For at nå målsætningerne for denne forordning kan der i henhold til artikel 5 via fonden ydes støtte til foranstaltninger, der er i overensstemmelse med Unionens prioriteter som omhandlet i bilag III, i relation til og i tredjelande, når det er relevant. 3.Følgende foranstaltninger er ikke støtteberettigede: a)foranstaltninger, der er begrænset til opretholdelse af den offentlige orden på nationalt plan b)foranstaltninger, der omfatter køb eller vedligeholdelse af retshåndhævende eller andre kompetente myndigheders standardudstyr, standardtransportmidler eller standardfaciliteter, jf. artikel 87 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde c)foranstaltninger til militære eller forsvarsmæssige formål d)udstyr, der som mindst et af sine formål har toldkontrol e)tvangsudstyr, herunder våben, ammunition, sprængstoffer og knipler, undtagen til uddannelsesbrug f)belønning af informanter og "flash money" uden for rammerne af en EMPACT-foranstaltning. I tilfælde af en krisesituation kan de ikkestøtteberettigede foranstaltninger, der er omhandlet i dette stykke, anses for at være støtteberettigede. Artikel 5

Støtteberettigede enheder 1.Følgende enheder kan være støtteberettigede: a)retlige enheder, der er etableret i et af de følgende lande: i)en medlemsstat eller et oversøisk land eller territorium, som hører under denne ii)et tredjeland, der er anført i arbejdsprogrammet på de deri fastsatte betingelser b)en efter EU-retten oprettet retlig enhed eller en international organisation. 2.Fysiske personer er ikke støtteberettigede. 3.Retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, er undtagelsesvis berettigede til at deltage, hvis dette er nødvendigt for at nå målsætningerne for en given foranstaltning. 4.Retlige enheder, som indgår i konsortier med mindst tre uafhængige enheder, som er etableret i forskellige medlemsstater eller oversøiske lande eller territorier, som er knyttet til de pågældende stater eller tredjelande, er støtteberettigede. KAPITEL II



FINANSIEL RAMME OG GENNEMFØRELSESRAMME AFDELING 1 Fælles bestemmelser Artikel 6 Almindelige principper 1.Den støtte, der ydes i henhold til denne forordning, skal supplere nationale, regionale eller lokale interventioner og fokusere på at skabe en merværdi i forhold til målsætningerne for denne forordning. 2.Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at den støtte, der ydes i henhold til denne forordning og af medlemsstaterne, er i overensstemmelse med de relevante EU-aktiviteter, -politikker og -prioriteter og supplerer andre EU-instrumenter. 3.Fonden skal gennemføres ved delt, direkte eller indirekte forvaltning, jf. finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), b) og c). Artikel 7 Budget 1.Finansieringsrammen for gennemførelsen af fonden for perioden 2021-2027 fastsættes til 2 500 000 000 EUR i løbende priser.

2.Finansieringsrammen skal anvendes som følger: a)der skal afsættes 1 500 000 000 EUR til programmer, der gennemføres ved delt forvaltning b)der skal afsættes 1 000 000 000 EUR til den tematiske facilitet. 3.Op til 0,84 % af finansieringsrammen skal afsættes til teknisk bistand på Kommissionens initiativ til gennemførelsen af instrumentet. Artikel 8 Almindelige bestemmelser om gennemførelsen af den tematiske facilitet 1.Den i artikel 7, stk. 2, litra b), omhandlede finansieringsramme skal fordeles fleksibelt via den tematiske facilitet ved delt, direkte og indirekte forvaltning som fastsat i arbejdsprogrammerne. Midlerne fra den tematiske facilitet skal anvendes til dens enkeltdele: a)særlige foranstaltninger b)EU-foranstaltninger og c)krisebistand. På Kommissionens initiativ skal der også ydes støtte fra finansieringsrammen for den tematiske facilitet til teknisk bistand. 2.Midlerne fra den tematiske facilitet skal anvendes til prioriteter med en høj merværdi på EU-plan eller til at reagere på presserende behov i overensstemmelse med de vedtagne EU-prioriteter som skitseret i bilag II. 3.Når der ydes støtte til medlemsstaterne via den tematiske facilitet under direkte eller indirekte forvaltning, skal det sikres, at de udvalgte projekter ikke påvirkes af en begrundet udtalelse fra Kommissionen vedrørende en overtrædelse i henhold til artikel 258 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der rejser tvivl om lovligheden og den formelle rigtighed af udgifterne eller projekternes performance 4.Når midlerne fra den tematiske facilitet gennemføres ved delt forvaltning, vurderer Kommissionen med henblik på artikel 18 og artikel 19, stk. 2, i forordning (EU) .../... [forordningen om fælles bestemmelser], om de planlagte foranstaltninger påvirkes af en begrundet udtalelse fra Kommissionen vedrørende en overtrædelse i henhold til artikel 258 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der rejser tvivl om lovligheden og den formelle rigtighed af udgifterne eller projekternes performance. 5.Kommissionen fastsætter det samlede beløb, der er til rådighed for den tematiske facilitet under de årlige bevillinger på EU-budgettet. Kommissionen vedtager finansieringsafgørelser som omhandlet i finansforordningens artikel 110 vedrørende den tematiske facilitet, hvori målsætningerne og de foranstaltninger, der skal støttes, fastsættes, og beløbene til hver af dens enkeltdele specificeres, jf. stk. 1. Hvis det er relevant, fastsættes det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i finansieringsafgørelserne. 6.Efter vedtagelsen af en finansieringsafgørelse som omhandlet i stk. 3 kan Kommissionen ændre de programmer, der gennemføres ved delt forvaltning, i overensstemmelse hermed. 7.Finansieringsafgørelserne kan være årlige eller flerårige og kan omfatte en eller flere af den tematiske facilitets enkeltdele. AFDELING 2 Støtte og gennemførelse ved delt forvaltning Artikel 9

Anvendelsesområde 1.Denne afdeling finder anvendelse på den del af finansieringsrammen, der er omhandlet i artikel 7, stk. 2, litra a), og de supplerende midler, der skal gennemføres ved delt forvaltning i henhold til Kommissionens afgørelse vedrørende den tematiske facilitet, der er omhandlet i artikel 8. 2.Støtte i henhold til denne afdeling gennemføres ved delt forvaltning, jf. finansforordningens artikel 63 og forordning (EU) .../... [forordningen om fælles bestemmelser]. Artikel 10 Budgetmidler 1.De i artikel 7, stk. 2, litra a), omhandlede midler tildeles de nationale programmer, medlemsstaterne gennemfører ved delt forvaltning ("programmerne"), vejledningsvis som følger: a)1 250 000 000 EUR til medlemsstaterne i overensstemmelse med kriterierne i bilag I b)250 000 000 EUR til medlemsstaterne til tilpasning af bevillingerne til de programmer, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1. 2.Hvis det i stk. 1, litra b), omhandlede beløb ikke tildeles fuldt ud, kan saldoen tilføjes det beløb, der er omhandlet i artikel 7, stk. 2, litra b). Artikel 11 Medfinansieringssatser 1.Bidraget fra EU-budgettet må ikke overstige 75 % af et projekts samlede støtteberettigede udgifter. 2.Bidraget fra EU-budgettet kan øges til 90 % af de samlede støtteberettigede udgifter til projekter, der gennemføres under særlige foranstaltninger. 3.Bidraget fra EU-budgettet kan øges til 90 % af de samlede støtteberettigede udgifter til foranstaltningerne på listen i bilag IV. 4.Bidraget fra EU-budgettet kan øges til 100 % af de samlede støtteberettigede udgifter til operationel støtte. 5.Bidraget fra EU-budgettet kan øges til 100 % af de samlede støtteberettigede udgifter til krisebistand. 6.Ved Kommissionens afgørelse om godkendelse af et program fastsættes medfinansieringssatsen og den maksimale støtte fra fonden til de typer foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1-5. 7.For hver særlig målsætning fastsættes det i Kommissionens afgørelse, om medfinansieringssatsen for den særlige målsætning finder anvendelse på: (a)det samlede bidrag, inklusive offentlige og private bidrag, eller (b)kun offentlige bidrag.

Artikel 12 Programmer 1.Hver medlemsstat sikrer, at de prioriteter, der tages fat på i dens programmer, er i overensstemmelse med og svarer til Unionens prioriteter og udfordringer på området sikkerhed, og at de er i fuld overensstemmelse med de relevante EU-retlige bestemmelser og de vedtagne EU-prioriteter. Ved fastsættelsen af disse prioriteter sikrer medlemsstaterne, at der i deres programmer på hensigtsmæssig vis tages fat på gennemførelsesforanstaltningerne som skitseret i bilag II. 2.Kommissionen sikrer, at Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol), Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse (Cepol) og Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EMCDDA) afhængigt af deres kompetenceområder inddrages i udviklingen af programmerne på et tidligt tidspunkt. Medlemsstaterne hører specifikt Europol om udformningen af deres foranstaltninger, navnlig når de medtager EU-politikcyklussen eller EMPACT-foranstaltninger eller foranstaltninger, der koordineres af den fælles taskforce for cyberkriminalitet (J-CAT), i deres programmer. Inden medlemsstaterne medtager uddannelse i deres programmer, koordinerer de med Cepol for at undgå overlapninger. 3.Når det er relevant, kan Kommissionen inddrage Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol), Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse (Cepol) og Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EMCDDA) i de overvågnings- og evalueringsopgaver, der er omhandlet i afdeling 5, med henblik på navnlig at sikre, at de foranstaltninger, der er gennemføres med støtte fra fonden, er i overensstemmelse med de relevante EU-retlige bestemmelser og vedtagne EU-prioriteter. 4.Højst 15 % af tildelingen til en medlemsstats program må anvendes til køb af udstyr, transportmidler eller opførelse af sikkerhedsrelevante faciliteter. Dette loft må kun overskrides i behørigt begrundede tilfælde. 5.Medlemsstaterne prioriteter følgende i deres programmer: a)EU-prioriteter og -retten på sikkerhedsområdet, navnlig informationsudveksling og interoperabilitet mellem IT-systemer b)henstillinger med finansielle konsekvenser inden for rammerne af forordning (EU) nr. 1053/2013 om Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismen på området politisamarbejde c)landespecifikke mangler med finansielle virkninger, der er indkredset i forbindelse med behovsvurderinger såsom henstillinger i det europæiske semester på korruptionsområdet. 6.Hvis det er nødvendigt, ændres programmet for at tage hensyn til de i stk. 5 omhandlede henstillinger. Afhængigt af virkningerne af denne tilpasning kan det reviderede program godkendes af Kommissionen. 7.Medlemsstaterne gennemfører navnlig de foranstaltninger, der er opført på listen i bilag IV. For at klare uforudsete eller nye omstændigheder eller sikre en effektiv gennemførelse af finansieringen tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 28, med henblik på at ændre bilag IV. 8.Hvis en medlemsstat beslutter at gennemføre projekter med eller i et tredjeland med støtte fra fonden, konsulterer medlemsstaten Kommissionen forud for projektets start. 9.Den programmering, der er omhandlet i artikel 17, stk. 5, i forordning (EU) .../... [forordningen om fælles bestemmelser], baseres på de typer interventioner, der er fastsat i tabel 1i bilag VI. Artikel 13 Midtvejsevaluering 1.I 2024 tildeler Kommissionen det supplerende beløb, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1, litra b), til medlemsstaternes programmer i overensstemmelse med de kriterier, der er omhandlet i punkt 2 i bilag I. Finansieringen skal have virkning for perioden fra kalenderåret 2025. 2.Hvis mindst 10 % af den oprindelige bevilling til et program som omhandlet i artikel 10, stk. 1, litra a), ikke er omfattet af de anmodninger om mellemliggende betalinger, der skal indgives i henhold til artikel 85 i forordning (EU) .../... [forordningen om fælles bestemmelser], er den pågældende medlemsstat ikke berettiget til at modtage den supplerende bevilling til programmet, der er omhandlet i stk. 1. 3.Ved tildelingen af midler fra den tematiske facilitet fra 2025 skal der om nødvendigt tages hensyn til de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå milestenene i den performanceramme, der er omhandlet i artikel 12 i forordning (EU) .../... [forordningen om fælles bestemmelser] og konstaterede mangler ved gennemførelsen. Artikel 14

Særlige foranstaltninger 1.Særlige foranstaltninger er tværnationale eller nationale projekter i overensstemmelse med denne forordnings målsætninger, hvortil en, flere eller alle medlemsstater modtager en supplerende bevilling til deres programmer. 2.Medlemsstaterne kan ud over deres bevilling, som beregnes som fastsat i artikel 10, stk. 1, modtage midler til særlige foranstaltninger, forudsat at de øremærkes som sådan i programmet og anvendes til at bidrage til gennemførelsen af målsætningerne i denne forordning, herunder til at dække nye trusler. 3.Disse midler må ikke anvendes til andre foranstaltninger i programmet undtagen under behørigt begrundede omstændigheder, som er godkendt af Kommissionen gennem ændring af programmet. Artikel 15 Operationel støtte 1.Operationel støtte indgår som en del af medlemsstaternes bevilling, som kan anvendes som støtte til de offentlige myndigheder, der har til opgave at udføre opgaver og levere tjenesteydelser, som udgør en offentlig tjeneste for Unionen. 2.En medlemsstat må anvende op til 10 % af det beløb, der tildeles via fonden, til sit program til finansiering af operationel støtte til de offentlige myndigheder, der har til opgave at udføre opgaver og levere tjenesteydelser, som udgør en offentlig tjeneste for Unionen. 3.Medlemsstater, der anvender operationel støtte, overholder EU-retten om sikkerhed. 4.Medlemsstaterne begrunder i programmet og i de årlige performancerapporter, der er omhandlet i artikel 26, brugen af operationel støtte for at nå målsætningerne i denne forordning. Inden Kommissionen godkender programmet, vurderer den udgangssituationen i de medlemsstater, der har anført, at de agter at anmode om operationel støtte, idet den tager hensyn til oplysningerne fra de pågældende medlemsstater og henstillinger som følge af kvalitetskontrol- og evalueringsmekanismer såsom Schengenevalueringsmekanismen og andre kvalitetskontrol- og evalueringsmekanismer. 5.Operationel støtte skal koncentreres om særlige opgaver og tjenester som fastsat i bilag VII. 6.For at klare uforudsete eller nye omstændigheder eller sikre en effektiv gennemførelse af finansieringen tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 28, med henblik på at ændre de særlige opgaver og tjenester i bilag VII. Afdeling 3 Støtte og gennemførelse ved direkte og indirekte forvaltning Artikel 16 Anvendelsesområde Støtte i medfør af denne afdeling gennemføres direkte af Kommissionen, jf. finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), eller indirekte, jf. nævnte artikels litra c). Artikel 17 EU-foranstaltninger 1.EU-foranstaltninger er tværnationale projekter eller projekter af særlig interesse for Unionen i overensstemmelse med målsætningerne for denne forordning.

2.På Kommissionens initiativ kan fonden anvendes til at finansiere EU-foranstaltninger vedrørende målsætningerne for denne forordning, jf. artikel 3, og i overensstemmelse med bilag III. 3.Via EU-foranstaltninger kan der tilvejebringes finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særligt tilskud, priser og udbud. Der kan også ydes finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer. 4.Tilskud, der gennemføres ved direkte forvaltning, tildeles og forvaltes som fastsat i finansforordningens afsnit VIII. 5.Det evalueringsudvalg, der vurderer forslagene, kan bestå af eksterne eksperter. 6.Bidrag til en mekanisme for gensidig forsikring kan dække den risiko, der er forbundet med tilbagesøgning af midler, der skyldes af modtagere, og betragtes som en tilstrækkelig garanti i henhold til finansforordningen. Bestemmelserne i artikel [X] i forordning X [efterfølgeren til forordningen om garantifonden] finder anvendelse. Artikel 18 Blandingsoperationer Blandingsoperationer vedtaget under dette program gennemføres i overensstemmelse med InvestEU-forordningen og finansforordningens afsnit X. Artikel 19 Teknisk bistand på Kommissionens initiativ Der kan via fonden ydes støtte til tekniske bistandsforanstaltninger, der gennemføres på initiativ af eller på vegne af Kommissionen. Disse foranstaltninger kan finansieres 100 %. Artikel 20 Revision Revision af anvendelsen af EU-bidrag, der foretages af andre personer eller enheder end dem, der er pålagt denne opgave af EU-institutioner eller -organer, udgør grundlaget for den generelle sikkerhed, jf. artikel 127 i forordning (EU) .../...[forordningen om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget]. Artikel 21 Information, kommunikation og offentlig omtale 1.Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse, navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater, gennem sammenhængende, formålstjenlige og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. 2.Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende fonden og dens foranstaltninger og resultater. De finansielle midler, der er afsat til fonden, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målsætningerne for denne forordning. Afdeling 4 Støtte og gennemførelse ved delt, direkte og indirekte forvaltning

Artikel 22 Krisebistand 1.Via denne fond skal der inden for rammerne af denne forordnings anvendelsesområde ydes økonomisk bistand til at afhjælpe akutte og specifikke behov i forbindelse med en krisesituation som følge af en sikkerhedsrelateret hændelse eller en ny trussel, som har eller kan have en væsentlig negativ virkning for befolkningens sikkerhed i en eller flere medlemsstater. 2.Krisebistand kan have form af tilskud, der ydes direkte til de decentraliserede agenturer. 3.Der kan ydes krisebistand til medlemsstaternes programmer ud over de bevillinger, der beregnes som fastsat i artikel 10, stk. 1, forudsat at den øremærkes som sådan i programmet. Disse midler må ikke anvendes til andre foranstaltninger i programmet undtagen under behørigt begrundede omstændigheder, som er godkendt af Kommissionen gennem ændring af programmet. 4.Tilskud, der gennemføres ved direkte forvaltning, tildeles og forvaltes som fastsat i finansforordningens afsnit VIII. Artikel 23 Kumulativ, supplerende og kombineret finansiering 1.En foranstaltning, hvortil der er ydet støtte via fonden, kan også opnå bidrag fra andre EU-programmer, herunder fonde under delt forvaltning, forudsat at bidraget ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for hvert af de bidragende EU-programmer skal gælde for deres respektive bidrag til foranstaltningen. Den kumulative finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger til foranstaltningen, og støtte fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et pro rata-grundlag i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttevilkårene er fastsat. 2.Foranstaltninger, der tildeles seal of excellence-certificering, eller som opfylder følgende kumulerede, sammenlignelige betingelser: a)de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af fonden b)de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag c)de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus eller Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i henhold til artikel [67], stk. 5, i forordning (EU) .../... [forordningen om fælles bestemmelser] og artikel [8] i forordning (EU) .../...[finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik], forudsat at sådanne foranstaltninger er i overensstemmelse med det pågældende programs målsætninger. Reglerne for den fond, der yder støtte, finder anvendelse. Afdeling 5 Overvågning, rapportering og evaluering Underafdeling 1 Fælles bestemmelser Artikel 24 Overvågning og rapportering 1.I overensstemmelse med rapporteringskravene i henhold til finansforordningens artikel [43, stk. 3, litra h, nr. i) og iii)], forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet performanceoplysninger i overensstemmelse med bilag V.

2.Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 28, for at ændre bilag V med