KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(95) 1 endelig udg. 
Bruxelles, den 17.01.1995 
ÅRSBERETNING 
DET FINANSIELLE SAMHØRIGHEDSINSTRUMENT 
1993/1994 
ÅRSBERETNING 
DET FINANSIELLE SAMHØRIGHEDSINSTRUMENT 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
Indledende bemærkning 
Indledning 
Kapitel 1 - Retlige og administrative bestemmelser 
1.1 Maastricht-traktaten - Bestemmelser og protokol 
1.2 Det Europæiske Råd i Edinburgh 
1.3 Det finansielle samhørighedsinstrument 
1.4 Standardbeslutning 
1.5 Ansøgningsskema 
1.6 Overvågningsskema 
1.7 Forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden 
1.8 Forordningen om uregelmæssigheder 
Kapitel 2 - Finansiel støtte fra Fonden - forpligtelser og betalinger 
2.1 Disponible budgetmidler 
2.2 Fordeling pr. medlemsstat 
2.3 Budgetgennemførelsen under det finansielle samhørighedsinstrument 
2.3.1 Spanien 
2.3.2 Portugal a) 
b) 
a) 
b) 
2.3.3 Grækenland a) 
b) 
2.3.4 Irland a) 
b) Miljø 
Transport 
Miljø 
Transport 
Miljø 
Transport 
Miljø 
Transport 
4-
2.4 Støtte til undersøgelser og tekniske støtteforanstaltninger 
2.4.1 Indledning 
2.4.2 På Kommissionens initiativ 
a) Indkaldelse af interessetilkendegivelser 
b) Valgte foranstaltningstyper 
2.4.3 Efter anmodning fra medlemsstaterne 
a) Spanien 
b) Portugal 
c) Grækenland 
d) Irland 
2.5 Betalinger pr. medlemsstat: betalinger i 1993/94 under det finansielle 
samhørighedsinstrument 
a) Spanien Forskud/foreløbige betalinger/Restbeløb 
b) Portugal Forskud/foreløbige betalinger/Restbeløb 
c) Grækenland Forskud/foreløbige betalinger/Restbeløb 
d) Irland Forskud/foreløbige betalinger/Restbeløb 
Kapitel 3 - Konvergens og støttebetingelser 
3.1 Generelt 
3.2 Konvergensprogrammer 
a) Graekenland 
5) Spanien 
c) Portugal 
<j\ Irland 
Kapitel 4 - Evaluering af de projekter og aktioner, der er vedtaget under det 
finansielle samhørighedsinstrument 
4.1 Generelt 
4.1.1 Evaluering af projekterne 
4.1.2 Indtægtsskabende projekter 
4.2 Bidrag til udbygningen af de transeuropæiske transportnet 
4.3 Bidrag til gennemførelse af miljøpolitikken 
4.4 En rimelig ligevægt mellem projekterne vedrørende transport og miljø 
4.5 Vurdering af foreneligheden med EF's politik på andre områder 
4.5.1 Miljøbeskyttelse 
4.5.2 Den fælles transportpolitik 
4.5.3 Konkurrencepolitikken 
4.5.4 Offentlige udbud 
4.6 Socioøkonomiske virkninger 
4.7 Samordning og sammenhæng med de øvrige instrumenter 
4.7.1 Strukturfondene 
4.7.2 GD VII's budgetkonto 
4.7.3 LIFE-programmet 
4.7.4 EIB 
4.8 EIB's rolle ved vurderingen af projekter 
4.8.1 Princippet 
4.8.2 Gennemførelsen 
4.9 Samordning med Christophersen-gruppen 
Kapitel 5 - Overvågning og kontrol 
5.1 Overvågningsudvalg - Spanien 
5.2 Overvågningsudvalg - Portugal 
5.3 Overvågningsudvalg - Grækenland 
Ad hoc-udvalg 
5.4 Overvågningsudvalg - Irland 
5.5 Kontrolbesøg 
5.6 EIB's rolle 
5.7 Svig 
5.8 Igangværende retslige procedurer 
Kapitel 6 - Information og offentlighed 
6.1 Årsrapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, 
Regionsudvalget 
6.2 Informationsmøder for medlemsstatørne 
6.3 Informationsmøder for arbejdsmarkedets parter 
6.4 Informationsmøder for de berørte kredse 
6.5 Seminarer om den finansielle forvaltning 
6.6 Foranstaltninger til information af offentligheden, iværksat på Kommissionens 
initiativ 
a) Offentliggørelse af beslutningerne 
b) Brochure 
c) Plakater 
d) Audiovisuelle midler 
e) Film 
f) Videooptagelser 
g) Diverse 
6.7 Foranstaltninger truffet af medlemsstaterne 
a) Generelt 
b) De forskellige former for reklame 
De tekniske bilag kan rekvireres ved henvendelse til Ew?opa-K<»siittssi«røeii , 
Generalsekretariatet, Direktion H - Satrahørighedsjønde. 
Avenue des Nerviens 9, B-1049 Bruxelles, kontor 7/8, HO95.4023 s-
INDLEDENDE BEMÆRKNING 
Denne rapport omhandler udelukkende de beslutninger, som Kommissionen har truffet 
på grundlag af det finansielle samhørighedsinstrument, som den 26. maj 1994 blev 
afløst af forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden. 
Rapporten indbefatter således ikke de beslutninger, der blev truffet efter denne dato. 
Dog er alle de overvågnings-, kontrol- og forvaltningsaktiviteter, der er udført i 
forbindelse med disse beslutninger indtil 1. november 1994, beskrevet i rapporten. 
j~ 
INDLEDNING 
Oprettelsen og iværksættelsen af Samhørighedsfonden var forbundet med mange 
vanskeligheder. 
Det største problem var den forsinkede ratificering af Maastricht-traktaten, som betød, 
at Samhørighedsfonden ikke kunne oprettes inden den 31. december 1993, således som 
det var fastsat i traktatens artikel 130 D, stk. 2. 
De beslutninger, der blev truffet af stats- og regeringscheferne på topmødet i 
Edinburgh i december 1992, navnlig beslutningen om at foregribe gennemførelsen af 
Maastricht-traktaten ved at oprette et finansielt samhørighedsinstrument, gjorde det dog 
muligt at reducere virkningerne af denne forsinkelse til et minimum. Takket være et 
aktivt og intenst samarbejde mellem institutionerne, ikke blot mellem Europa-
Kommissionen, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Europa-Parlamentet, men også 
i selve Ministerrådet, kunne forordningen om det finansielle samhørighedsinstrument 
træde i kraft den 1. april 1993 
Herefter blev anvendelsen af dette finansielle instrument forsinket endnu en gang, 
fordi de fire medlemsstater, der er berørt af samhørighedsforordningen, dvs. Spanien, 
Grækenland, Portugal og Irland, anmeldte projekterne for sent og i talrige tilfælde 
fremsendte ufuldstændige oplysninger. 
Til trods for disse vanskeligheder lykkedes det for Europa-Kommissionen, som 
forvalter det finansielle instrument, i samarbejde med førnævnte medlemsstater at 
disponere over næsten alle de forpligtelsesbevillinger, der var fastsat i budgettet for 
1993, dvs. 1 565 mio. ECU. De finansielle overførsler, som blev udbetalt som forskud 
i 1993, var også ret omfattende, idet de androg ca. 730 mio. ECU. For at gennemføre 
disse foranstaltninger måtte Kommissionen vedtage over 100 beslutninger om ydelse 
af støtte i 1993. 
Kommissionen fortsatte sin indsats i 1994 i det omfang, projekterne var blevet anmeldt 
til Kommissionen og dermed kunne finansieres over 1994-budgettet. Vanskelighederne 
kunne dog ikke overvindes fuldstændigt, da de medlemsstater, der er omfattet af 
samhørighedsforordningen, havde besluttet at vente med at anmelde størstedelen af 
deres projekter, til forordningen om det finansielle samhørighedsinstrument var 
udløbet, dvs. den 26. maj 1994. Derfor har de fleste af de projekter, der vedrører 1994, 
ikke kunnet vedtages på grundlag af forordningen om det finansielle instrument, som 
er omhandlet i denne rapport, men på grundlag af forordningen om oprettelse af 
Samhørighedsfonden, som afløste forordningen om det finansielle instrument på denne 
dato. 
Med hensyn til transportinfrastrukturerne har Kommissionen draget omsorg for, at 
samtlige projekter uden undtagelse er knyttet til de transeuropæiske transportnet eller 
dets tilførselsveje, selv om det i visse tilfælde har været nødvendigt at træffe 
besluming på grundlag af forslag fra Kommissionen, således som forordningen om det 
finansielle instrument åbnede mulighed for. Hele den finansielle indsats har derfor 
kunnet koncentreres om iværksættelsen af disse net. 
Med hensyn til miljøet har Kommissionen lige fra begyndelsen fastlagt en prioritering 
af opgaverne for at fremskynde gennemførelsen af vigtige direktiver på dette område. 
Kommissionen har i denne forbindelse støttet sig på det femte program om miljø og 
bæredygtig udvikling, som blev vedtaget i 1992. 
De vigtigste sektorer er drikkevandsforsyningen, behandlingen af spildevand og fast 
affald, herunder byaffald. Der blev desuden vedtaget en række andre miljøprojekter 
med henblik på at nå de øvrige mål i det femte program, men hovedparten af de 
finansielle midler blev anvendt til gennemførelsen af direktiverne inden for førnævnte 
områder. 
Herved er det lykkedes at opretholde en passende balance mellem miljøprojekterne og 
transportprojekterne, selv om der må konstateres en vis uligevægt i 1993 til fordel for 
transportsektoren i Spanien. Denne uligevægt må korrigeres i 1994, hvis det er muligt. 
Dette fænomen, som er forståeligt i betragtning af, at det drejede sig om et nyt 
finansielt instrument, kan skyldes, at de finansielle midler, der er til rådighed for Den 
Europæiske Union til løsning af miljøproblemer, er øget betydeligt, men at projekterne 
inden for denne sektor kræver forberedende undersøgelser, som i mange tilfælde ikke 
har kunnet gennemføres på så kort tid. 
9-
Europa-Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank har indgået en 
samarbejdsaftale, således at der har kunnet afsættes flere ressourcer til evalueringen af 
projekterne. 
Desuden har det intense samarbejde, som er kommet i stand mellem Kommissionens 
forskellige tjenestegrene, åbnet mulighed for at øge kvaliteten af behandlingen af de 
forelagte projekter og at kontrollere, om de er forenelige med EF's retsforskrifter, 
navnlig miljøbestemmelserne og bestemmelserne om offentlige aftaler. Der er afholdt 
over 5 000 møder mellem forskellige tjenestegrene, og i samtlige tilfælde er 
projekterne blevet vedtaget af Kommissionen, efter at der var opnået enighed mellem 
tjenestegrenene. 
Adskillige projekter måtte afvises, efter at Europa-Kommissionen havde foretaget en 
vurdering af dem. De pågældende medlemsstater, som blev informeret om årsagerne til 
dette afslag, har i en lang række tilfælde trukket disse projekter tilbage. 
Der er oprettet overvågningsudvalg, som skal overvåge og kontrollere projekterne. 
Disse udvalg har undersøgt gennemførelsen af hvert enkelt af de projekter, der er 
vedtaget. Generelt har gennemførelsestempoet været tilfredsstillende, selv om der kan 
konstateres forsinkelser i gennemførelsen af visse miljøprojekter i Spanien, Portugal og 
Irland. Kun transportinfrastrukturprojekterne i Grækenland giver anledning til 
problemer på grund af vanskelighederne med at gennemføre bestemmelserne om 
offentlige aftaler. Kommissionen har taget kontakt med de græske myndigheder for at 
afhjælpe denne situation. 
Der er allerede aflagt adskillige kontrolbesøg i hver af de fire medlemsstater, og der er 
til dato ikke fundet nogen tilfælde af uregelmæssighed eller svig. 
Kommissionen har desuden indledt flere informationskampagner for at gøre EU-
borgerne og de berørte kredse opmærksomme på de muligheder, Samhørighedsfonden 
frembyder. 
På basis af erfaringerne fra 1993 og den første del af 1994 har man allerede indført en 
række ændringer i fællesskabslovgivningen. Desuden har bemærkningerne fra Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget bidraget til at forbedre 
retsforskrifterne. Adskillige ændringer er blevet vedtaget af Rådet efter udtalelse fra 
Europa-Parlamentet og derefter inkorporeret i forordningen om oprettelse af 
Samhørighedsfonden, der trådte i kraft den 26. maj 1994. 
Kommissionen har haft et udmærket samarbejde ikke blot med de øvrige EU-
institutioner, men også med de fire berørte medlemsstaters regeringer samt med Den 
Europæiske Investeringsbank. Den har ligeledes haft mange værdifulde møder med 
arbejdsmarkedets parter, de berørte kredse og de myndigheder, der er ansvarlige for 
projekternes gennemførelse. Takket være denne opbakning er det lykkedes for 
Kommissionen at indføre Samhørighedsfonden på rekordtid og dermed give begrebet 
"europæisk solidaritet" et konkret indhold. 
De europæiske borgere kan allerede nu, ved at betragte de færdige projekter og de 
talrige byggepladser, som har modtaget støtte fra Samhørighedsfonden, få et indtryk af 
Den Europæiske Unions bestræbelser for at styrke den økonomiske og sociale 
ålrhhørighed. 
3 
Kapitel 1 RETLIGE OG ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER 
1.1. Maastricht-traktaten og bestemmelserne i protokollen om økonomisk og social 
samhørighed 
Bestemmelserne i Maastricht-traktaten om oprettelse af Samhørighedsfonden (artikel 
I30D) er det vigtigste nye element i traktaten for så vidt angår økonomisk og social 
samhørighed. 
Denne nyskabelse skal ses i forlængelse af den solidaritetspolitik, der især gennemføres 
via strukturfondene; men den indeholder derudover en særlig dimension, idet den vigtigste 
begrundelse for dens oprettelse er de nye krav i forbindelse med planerne om og nu også 
gennemførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union. 
Samhørighedsfonden bygger fra begyndelsen på tre hovedprincipper: 
For det første har den et begrænset anvendelsesområde: I protokollen om økonomisk og 
social samhørighed anføres det, at der skal ydes finansielle bidrag til "medlemsstater, der 
har en bruttonationalindkomst pr. indbygger på mindre end 90% af gennemsnittet i 
Fællesskabet". 
Det drejer sig altså om at støtte de mindst velstående lande og ikke, som det er tilfældet 
med strukturfondene, bestemte regioner forskellige steder i EU. 
For det andet er interventionerne begrænset til medfinansiering af projekter inden for 
miljø og transeuropæiske net på transportområdet. 
Endelig yder Samhørighedsfonden som følge af sammenhængen med Den Økonomiske 
og Monetære Union støtte til medlemsstater, der har udarbejdet et program, som tager 
sigte på at opfylde betingelserne for uforholdsmæssigt store offentlige underskud, jf. 
traktatens artikel 104C. 
1.2. Det Europæiske Råd i Edinburgh 
Principperne for Samhørighedsfonden var fastsat i traktaten, og støttekriterierne fremgik 
af protokollen, da Det Europæiske Råd afholdt møde i Edinburgh den 11. og 12. 
december 1992 og vedtog de overordnede principper for fondens virke på grundlag af et 
forordningsforslag, Kommissionen havde fremsat i juli 1992. 
På Det Europæiske Råds møde blev der også truffet afgørelse om Samhørighedsfondens 
bevillingsrammer, der i perioden 1993-1999 udgør 15,15 mia. ECU (1992-priser). 
Det blev samtidig besluttet at oprette et midlertidig instrument, der skulle gøre det muligt 
at yde støtte til de pågældende medlemsstater allerede i 1993, og som skulle gælde, indtil 
traktaten trådte i kraft, og det dermed blev muligt at oprette selve Samhørighedsfonden. 
Det Europæiske Råd anmodede Kommissionen om at oprette et forslag til forordning 
herom. 
S1£> 
1.3. Det finansielle samhørighedsinstrument 
Den 23. december 1992 godkendte Kommissionen forslaget til en forordning om 
oprettelse af et finansielt samhørighedsinstrument i henhold til traktatens artikel 235 og 
besluttede at forelægge det for Rådet og sende det til høring i Europa-Parlamentet og Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg. 
Europa-Parlamentet behandlede forordningsforslaget og fremsatte en række ændrings­
forslag. Europa-Parlamentet afgav udtalelse den 11. marts 1993. Rådet behandlede 
udtalelsen, og Kommissionen gjorde rede for sin holdning til Parlamentets 
ændringsforslag ifølge traktatens artikel 149, stk. 3. Europa-Parlamentets 
hovedssynspunkter blev indarbejdet i den endelige forordning. De drejede sig om, at 
modtagerlandene skulle nævnes ved navn i forskrifterne, at miljøet skulle sikres en 
væsentlig del af bevillingerne, idet behovet for ligevægt mellem miljø og transport blev 
understreget, at der skulle etableres et passende overvågningssystem, samt at der i vidt 
omfang blev informeret om EU-støtten. 
Rådet vedtog forordningen den 30. marts 1993, og den trådte i kraft den 1. april 1993 
gældende i et år. 
Medlemsstaterne kunne således forelægge deres projekter for 1993, og Kommissionen 
kunne indgå forpligtelsesbevillinger for hele 1993, når den havde behandlet 
projektansøgningerne. 
1.4. Standardbeslutning 
For at bestemmelserne om støtte fra det finansielle samhørighedsinstrument og 
Samhørighedsfonden kunne gennemføres på en ensartet måde, udarbejdede Kommissionen 
en standardbeslutning (jf. bilag ...), som ud over den egentlige beslutning bl.a. indeholder 
et bilag, der beskriver det godkendte projekt, og nogle bilag, der er ens for alle projekter, 
og som vedrører bestemmelser om finansiering, overvågning, overholdelse af EU-
politikker samt om information. 
Standardiseringen giver en juridisk sikkerhed i beslutningsprocessen. Den er dog ingen 
hindring for, at der tages hensyn til projekternes egenart, idet beslutningen afhængigt af 
projektets karakter kan indeholde ad hoc-klausuler og -betingelser. 
1.5. Ansøgningsskema 
Inden det finansielle samhørighedsinstrument trådte i kraft, udarbejdede Kommissionen 
et ansøgningsskema, som den sendte til medlemsstaterne. 
Skemaet omfatter de vigtigste oplysninger om de indsendte projekter (ansvarlig 
myndighed, beskrivelse, beliggenhed, støttebeløb, overensstemmelse med EF-politikken 
osv), således som det kræves ifølge Samhørighedsfondsforordningen. Disse oplysninger 
fremgår af skemaet på en præcis måde, således at behandlingen i Kommissionen og i det 
hele taget lettes, og der kan gennemføres en systematisk behandling af ansøgningerne og 
vurdering af projekterne. 
Da Samhørighedsfondsforordningen var vedtaget, blev ansøgningsskemaet ændret under 
hensyntagen til såvel den nye forordnings strammere regler som erfaringerne fra 
anvendelsen af det midlertidige finansielle samhørighedsinstrument. 
1.6. Overvågningsskema 
De 4 medlemsstater, der modtager støtte, nedsatte udvalg (jf. forordningens artikel 9, stk. 
9), der skal overvåge projekterne, da Kommissionen havde vedtaget de første beslutninger 
om støtte til dem. Erfaringerne fra de første udvalgsmøder viste, at det var af afgørende 
betydning for vurderingen af projekternes gennemførelse, at karakteren af aktionerne 
under projekterne blev bedre identificeret. 
Derfor blev der udarbejdet et detaljeret skema til vurdering af projekternes gennemførelse 
(jf. bilag 6). Det giver mulighed for en bedre forberedelse af udvalgsmøderne og et 
klarere billede af de fremskridt, der er gjort, eller de problemer, der er opstået, bl.a. ved 
hjælp af fysiske og økonomiske indikatorer. Det nye overvågningsskema blev udsendt til 
de pågældende medlemsstater, da forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden var 
trådt i kraft. 
1.7. Forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Efter at traktaten var trådt i kraft den 1. november 1993, vedtog Kommissionen den 21. 
december 1993 to forordningsforslag, det ene om Samhørighedsfonden og det andet om 
gennemførelsesbestemmelser. 
I medfør af artikel 13OD oprettede Rådet enstemmigt Samhørighedsfonden efter 
samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet, hvilket var en nyskabelse, og efter 
høring af Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget, der kort før var 
oprettet i henhold til traktatens artikel 198A. 
Traktatens nye artikel 130D giver Europa-Parlamentet øget magt på strukturområdet, idet 
der kræves samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet, inden Rådet kan vedtage et 
forordningsforslag. 
Oprettelsen af Samhørighedsfonden var Europa-Parlamentets første lejlighed til at udøve 
denne nye kompetence i forbindelse med EU-interne spørgsmål. Europa-Parlamentet 
vedtog en lang række ændringsforslag, hvoraf nogle blot understregede de synspunkter, 
der fremgik af udtalelsen om det finansielle samhørighedsinstrument. Der blev foretaget 
nogle større ændringer i forhold hertil. Det drejer sig for det første om de regionale og 
lokale myndigheders deltagelse i overvågningen af de projekter, Samhørighedsfonden 
støtter. De har fået mulighed for at medvirke i projekternes overvågningsudvalg, når de 
er den myndighed, der ansvaret for gennemførelsen af et projekt, eller når de evt. er 
direkte berørt af et projekt. For det andet drejer det sig om, at Europa-Parlamentet 
ønskede og fik ret til at afgive samstemmende udtalelse om Samhørighedsfondens 
gennemførelsesbestemmelser, som er bilag til forordningen. Europa-Parlamentet var 
imidlertid også imødekommende, idet det accepterede, at Rådet efter forslag fra 
Kommissionen med kvalificeret flertal kan ændre forvaltningsbestemmelserne efter 
udtalelse fra Europa-Parlamentet. 
* ^ 
Rådet vedtog forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden den 16. maj 1994. Den 
trådte i kraft den 26. maj 1994 og erstattede det finansielle samhørighedsinstrument, 
hvorved den fra da af udgjorde det juridiske grundlag for fondens interventioner. 
For at imødekomme Europa-Parlamentets ønske indgår bestemmelserne vedrørende 
anvendelsen, som ifølge Kommissionens forslag udgjorde en særskilt forordning, i 
forordningen som bilag II. 
1.8. Kommissionens forordning om uregelmæssigheder 
Som et supplement til rådsforordningen og i henhold til artikel 12 i forordningen har 
Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1831/94 af 26. juli 1994 suppleret bestemmelserne 
om Samhørighedsfondens virke. 
Denne forordning vedrører bekæmpelse af uregelmæssigheder og tilbagebetaling af beløb, 
der uberettiget er udbetalt inden for rammerne af Samhørighedsfonden, og Kommissionen 
har nu et uomgængeligt juridisk redskab til at bekæmpe uregelmæssigheder og oprette 
et informationssystem vedrørende uregelmæssigheder. Informationssystemet er ved at 
blive etableret, og medlemsstaternes kvartalsrapporter skal indlæses i det. 
>I3 
KAPITEL 2 FINANSIEL STØTTE FRA FONDEN - FORPLIGTELSER OG 
BETALINGER 
2.1. Disponible budgetmidler 
På Det Europæiske Råds møde i Edinburgh i december 1992 besluttede de tolv stats- og 
regeringschefer at bevilge 15 150 mio. ECU til de fire modtagerlande i perioden 1993-
1999 (1992-priser). De årlige bevillinger fordeler sig således. 
mio. ECU 
År 
Beløb 1993 
1 500 1994 
1 750 1995 
2 000 1996 
2 250 1997 
2 500 1998 
2 550 1999 
2 600 I ALT 
15 150 
Forpligtelsesbevillingerne for regnskabsårene 1993 og 1994 udgjorde således 1 565 mio. 
ECU og 1 853 mio. ECU. Betalingsbevillingerne udgjorde i de samme regnskabsår 
1 000 mio. ECU og 1 679 mio. ECU. 
I betragtning herafer det foreløbige budget for regnskabsåret 1995 fastsat til 2 152 mio. 
ECU i forpligtelsesbevillinger og 1 750 mio. ECU i betalingsbevillinger. 
2.2. Fordeling pr. medlemsstat 
Der er foretaget en vejledende fordeling af midlerne, jf. bilag I til forordningen om 
støtteinstrumentet. Denne vejledende fordeling indebærer, at Spanien skal have 52-58%, 
Grækenland 16-20%, det samme til Portugal og 7-10% til Irland. 
Følgende skema viser, hvilke beløb den vejledende fordeling indebærer: 
mio. ECU 
Medlems­
stat 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 
1998 
1999 
I ALT 
93/99 SPANIEN 
52% 
780 
910 
1 040 
1 170 
1 300 
1 326 
1 352 
6 174 55% 
825 
962,5 
1 100 
1 237,5 
1 375 
1 402,5 
1 430 
8 322,5 58% 
870 
1 015 
1 160 
1 305 
1 450 
1 479 
1 508 
8 787 GRÆKENLAND­
PORTUGAL 
16% 
240 
280 
320 
360 
400 
408 
416 
2 424 18% 
270 
315 
360 
405 
450 
459 
468 
2 727 20% 
300 
350 
400 
450 
500 
510 
520 
3 030 IRLAND 
7% 
105 
122,5 
140 
157,5 
175 
178,5 
282 
1 060,5 9% 
135 
157,5 
180 
202,5 
225 
229,5 
234 
1 363,5 10% 
150 
175 
200 
225 
250 
255 
260 
1515 
A^ 
2.3. Budgeteennemførelsen under det finansielle samhørighedsinstrument 
For regnskabsåret 1993 var pr. 31. december indgået forpligtelse for 1 564,6 mio. ECU, 
dvs. 99,9% af de disponible bevillinger. 
Tabel 1 viser, hvordan instrumentets forpligtelsesbevillinger fordeler sig pr. medlemsstat 
og pr. kategori. 
Tabel 1 - FORPLIGTELSESBEVILLINGER - 1993 (1 565 mio. ECU) 
MEDLEMS­
STAT 
GR 
ES 
IRL 
PT 
I ALT 
Teknisk 
bistand 
I ALT MILJØ 
175 222 400 
252 083 242 
55 917 250 
122 794 100 
606 016 992 
606 016 992 % 
62 
29 
39 
43 
38,7 
38,7 TRANSPORT 
105 141 600 
606 367 461 
85 969 850 
160 774 600 
958 253 511 
958 253 511 % 
36 
71 
61 
57 
61,3 
61,3 I ALT 
280 364 000 
858 450 703 
141 887 700 
283 568 700 
1 564 270 503 
374 125 
1 564 644 628 FORDELING 
17,9 
54,9 
9,1 
18,1 
100 
0,02 
100 
Budgettet for betalingsbevillinger på 1 000 mio. ECU i regnskabsåret 1993 blev nedsat 
til 800 mio. ECU efter en overførsel på 200 mio. ECU. Af bevillingerne er anvendt 
730,6 mio. ECU, dvs. 91.7%, hvilket betyder, at de uudnyttede bevillinger udgør 
64,4 mio. ECU (8,7%). 
Tabel 2 viser, hvor store beløb der er overført til modtagerlandene. 
/\S 
Tabel 2 - BETALINGSBEVILLINGER - 1993 (800 mio. ECU1) 
MEDLEMS­
STAT 
GR 
ES 
IRL 
PT 
I ALT 
Teknisk 
bistand 
I ALT MILJØ 
99 067 294 
119 120 124 
28 845 009 
31 513 629 
278 546 056 
278 546 056 % 
66,9 
28,3 
42,6 
38,1 
38,1 
38,1 TRANSPORT 
49 048 861 
301 660 389 
38 828 602 
62 496 918 
452 034 770 
452 043 770 % 
33,1 
71,7 
57,4 
66,5 
61,9 
61,9 I ALT 
148 116 155 
420 780 513 
67 673 6110 
94 010 547 
730 580 826 
7 500 
730 588 326 FORDELING 
% 
20,3 
57,6 
9,3 
12,9 
100 
100 
FORPLIGTELSESBEVILLINGERNES RESTBEI.ØB: (800 000 000 - 730 588 326) = 64 411 674 KCU (8,7%) 
Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 1994 for så vidt angår forpligtelsesbevillinger 
indtil afslutningen på anvendelsen af det finansielle samhørighedsinstrument 
(26.5.1994) udgør 16,8%, når en bevillingsoverførsel fra det foregående regnskabsår på 
136 000 ECU medregnes. Dvs. forpligtelsesbevillinger på 311,8 mio. ECU (tabel 3). 
Dermed udgør forpligtelsesbevillingerne under det finansielle samhørighedsinstrument 
i 1993 og en del af 1994 1 876,4 mio. ECU. 
Tabel 3 - FORPLIGTELSESBEVILLINGER - 1994 (delvis) 
MEDLEMSSTAT 
Spanien 
Grækenland 
Irland 
Portugal 
Teknisk bistand 
I ALT MILJØ 
18 946 395 
106 623 150 
18 571 650 
6 104 700 
150 245 895 TRANSPORT 
5 559 979 
12 403 200 
23 770 775 
119 523 660 
161 257 614 I ALT (1) 
24 506 374 
119 026 350 
42 342 425 
125 628 360 
136 300 
311 639 809 
Af dette beløb blev 510 425 ECU, heraf 374 125 ECU i 1993 og 136 300 i 1994, 
anvendt til at iværksætte teknisk bistand, dvs. 0,16% af de samlede 
forpligtelsesbevillinger. Denne andel er mindre end loftet på 0,5%, der er fastsat i 
finansforordningen. 
Det oprindelige budget var på 1 000 mio. KCU. Heraf blev 200 mio. KCU overfort i forbindelse 
med Notenboom-proccduren. 
AC 
Af betalingsbevillingerne på 1 679 mio. ECU, hvortil skal lægges 64,4 mio. ECU 
overført fra regnskabsåret 1993, er der anvendt 343,2 mio. ECU, dvs. 20,9% af de 
disponible bevillinger. 188,4 mio. ECU af beløbet (54,9%) hidrører fra de resterende 
forpligtelser pr. 31.12.1993 på 834 mio. ECU, og 154,8 mio. ECU (45,1%) hidrører 
fra 1994-forpligtelserne i form af første forskud. Tabel 4 viser en samlet oversigt over 
de to regnskabsår. 
-O 
TABEL 4 - BUDGETGENNEMFØRELSE 1993/94 
1 MS 
ES 
GR 
IR 
PT 
Teknisk 
bistand 
lait 
Tilde­
ling 
Overført 
fra 1993 Forpligtelser 
93 
854 450 703 
280 364 000 
141 877 100 
283 568 700 
374 125 
1 564 644 628 
1 565 000 000 % 
54,9 
17,9 
9,1 
18,1 
0,02 
100 Forpligtelser 
94 
24 506 374 
119 026 350 
42 342 425 
125.628.360 
136 300 
311 770 339 
1 853 000 000 
136 300 % 
7,8 
38,2 
13,6 
40,4 
100 I alt (TI) 
878 957 077 
399 390 350 
184 229 525 
409 434 188 
510 425 
1 876 414 967 
3 418 136 300 % 
46,8 
21,2 
10 
21,8 
100 Betalinger 
93 
420 780 513 
148 116 155 
67 673 611 
94 010 547 
7 500 
730 588 326 
800 000 000 % 
57,6 
20,3 
9,3 
12,9 
100 Betalinger 
94 
133 440 810* 
62 299 852 
13 532 229 
133 939 020 
45 846 
1 073 946 083 
1 679 000 000 
64 411 000 % 
39 
18 
4 
39 
100 I alt (T2) 
554 221 323 
210 416 007 
81 205 840 
227 949 567 
53 346 
1 073 846 083 
2 543 411 000 % 
52 
20 
7 
21 
10 
0 Restbeløb til 
betaling 
(T1-T2) 
324 735 754 
188 974 343 
103 023 685 
181 484 621 
457 079 
802 568 884 , 
37 
47 
56 
44 
89 
43 
* = heraf 70,6 mio. ECU fra tildeling 11 (regnskabåret 1994) 62,8 mio. ECU fra tildeling 31 (overførsler). 
1 - Restbeløb, der skal betales pr. 31.12.1993 : (1 564 644 638 - 730 588 326) = 834 056 302 
2 - Betalingsbevillingerne i regnskabsåret 1993 blev nedsat med 200 mio. ECU fra 1 000 mio. ECU ni 800 mio. ECU. 
3 - Betalingsbevillingerne i regnskabsåret 1994 blev nedsat med 350 mio. ECU fra 1 679 mio. ECU til 1 349 mio. ECU. 
4 - Til regnskabsåret 1994 er der overført 136 300 ECU i forpligtelsesbevillinger og 64 411 000 ECU i betalingsbevillinger. 
2.3.1. SPANIEN 
a) MILJØ 
De spanske myndigheder indgav i 1993 ansøgning om støtte fra det finansielle 
samhørighedsinstrument til en række forskellige projekter. Projekterne omfattede bl.a. 
vandforsynings- og affaldshåndteringsinfrastrukturer, vandkvalitetskontrol, erosions-
bekæmpelse, retablering af kyster, vandløbsforvaltning, naturbevarelse og bekæmpelse af 
industriforurening. I sammenligning med de tre andre modtagerlande spændte 
ansøgningerne over et bredere spektrum af aktiviteter, hvilket afspejler Spaniens særlige 
forhold og prioriteringer. Da mange af projekterne var små, blev de ofte ved 
støttetildelingen samlet i grupper afhængigt af type og/eller geografisk beliggenhed. 
Fra april 1993 til maj 1994 vedtog Kommissionen 23 beslutninger om 65 miljøprojekter 
i Spanien, som i alt omfattede støtteberettigede udgifter på 318,80 mio. ECU og støtte på 
270,99 mio. ECU. 
Miljøprojekterne tegner sig således for ca. 30,7% af den samlede støtte til Spanien fra det 
finansielle samhørighedsinstrument indtil slutningen af maj 1994. 
Nedenstående tabel viser en oversigt over de godkendte projekter opdelt i 
hovedkategorier. I de følgende afsnit bliver de nærmere behandlet, og de vigtigste 
projekter i hver kategori fremhæves. Alle de godkendte projekter er i overensstemmelse 
med prioriteringerne i EU's 5. handlingsprogram for miljø og bæredygtig udvikling og 
med målene i traktatens artikel 13 OR. 
Tabel II.l: Spanien - Godkendte miljøprojekter (april 1993-maj 1994) 
Kategori 
Vandforsyning 
Vandkvalitetskontrol 
Bortledning og behandling 
af spildevand 
Erosionsbekæmpelse og 
skovrejsning 
Naturbeskyttelse 
Bekæmpelse af 
industriforurening 
Andel 
I alt Antal 
projekter 
11 
9 
7 
20 
10 
6 
2 
65 Støtte­
berettigede 
udgifter i alt 
(mio ECU) 
114,529 
37,843 
11,214 
105,994 
25,727 
22,170 
1,323 
318,801 Bidrag fra det 
finansielle 
samhørigheds­
instrument 
(mio. ECU) 
97,350 
32,167 
9,532 
90,095 
21,868 
18,845 
1,134 
270,990 % 
35,9 
11,9 
3,5 
33,2 
8,1 
7,0 
0,4 
100 
Vandforsyning 
Der er tale om en række projekter, der tager sigte på at forbedre eller sikre forsyning 
med vand af god kvalitet til områder, der lider af tørke og deraf følgende vandmangel. 
En del af projekterne blev iværksat under den spanske regerings nødhjælpsprocedure på 
grund af de akutte problemer i de berørte områder, som omfatter byerne Madrid, 
Malaga, Sevilla, Oviedo og Ciudad Real samt bestemte vigtige kystområder. Projekterne 
vedrører først og fremmest installation af infrastrukturer med drikkevandsledninger fra 
indvindingsområderne til de områder, der har behov for det (pumpestationer, 
rørledninger, tunneler, rensningsanlæg osv). 
Det vigtigste projekt i denne gruppe tager sigte på at sikre Madrids vandforsyning, ved 
at der ledes vand fra Picadas-reservoiret til Valmayor-reservoiret via 32,5 km rørledning. 
Støtten fra det finansielle samhørighedsinstrument til projektet, der skulle være afsluttet 
i udgangen af 1993, udgjorde 44,1 mio. ECU. 
Erosions bekæmpelse og skovrejsning 
Disse projekter omfatter en række foranstaltninger over hele Spanien. De tager sigte på 
at gøre noget ved et af de mest alvorlige miljøproblemer: mere end 40% af Spaniens 
areal er berørt af en kraftig erosionsproces. Det skønnes, at ca. 18% af arealerne har 
akut behov for indgreb. 
To grupper af projekter fik tildelt støttet fra det finansielle samhørighedsinstrument. Den 
første gruppe blev iværksat af Instituto nacional para la Conservacion de la Naturaleza 
(ICONA). Den indeholder en række foranstaltninger i alle større spanske 
afvandingsområder og omfatter erosionsbekæmpelse i særligt skadede områder, herunder 
skovrejsning, forbedring af eksisterende vegetation og stabilisering af regnkløfter. Der er 
godkendt støtte på i alt 50,88 mio. ECU til dennes gruppe af projekter. 
Den anden gruppe, der gennemføres under Ministeriet for Offentlige Arbejder og Miljø 
(MOPTMA), støttes med i alt 28,10 mio. ECU. Den omfatter en række foranstaltninger 
til erosionsbekæmpelse i offentligt ejede reservoirers afvandingsområder. 
Vandkvalitetskontrol 
Det finansielle samhørighedsinstrument yder støtte på i alt 32,17 mio. ECU til et net af 
automatiske varslingsstationer (SAICA), der skal overvåge vandkvaliteten i alle større 
spanske afvandingsområder. Projekterne gennemføres under Generaldirektoratet for 
Vandkvalitet og omfatter forberedelse og etablering af 14 af sådanne stationer, der skal 
sende nøgletal om ændringer i vandkvaliteten i større flodafsnit via satellit ved hjælp af 
VSAT-systemet. Det er et vigtigt projekt, der tager sigte på at forbedre informations­
strømmen og gøre det muligt at reagere hurtigt i tilfælde af forurening. 
Naturbeskyttelse 
På dette område er der blevet finansieret en række aktioner i de spanske nationalparker, 
som skal efterkomme offentlighedens ønsker og minimisere de skader på levesteder, 
flora og fauna, der skyldes strømmen af besøgende. Det finansielle 
ZO 
samhørighedsinstrument har ydet støtte på 16,45 mio. ECU til disse projekter. En række 
supplerende foranstaltninger i nationalparkerne er også blevet støttet med i alt 5,4 mio. 
ECU. De skal råde bod på den skade økosystemerne har lidt som følge af menneskets 
aktiviteter, og de skal fjerne uvedkommende arter samt forebygge, at økosystemerne 
ødelægges af brande. 
Bortledning og behandling af spildevand 
På dette område er der blevet finansieret en række projekter, der tager sigte på at 
etablere infrastrukturer til bortledning og behandling af spildevand. Støtten til 
projekterne udgør i alt 9,5 mio. ECU. 
Bekæmpelse af industriforurening 
Det finansielle samhørighedsinstrument har på dette område delvis finansieret den 
spanske regerings store program, der skal hjælpe industrien med at indføre ny teknologi, 
der tager sigte på at reducere produktion af affald og forurenende materialer eller 
væsker (Programa Industrial para la Tecnologia Medioambiental - PITMA). Der blev 
bevilget støtte på i alt 18,85 mio. ECU til en række mindre projekter, der blev iværksat 
i 1993, på følgende områder: 
reduktion og rensning af spildevandudslip 
- bortskaffelse af flydende affald fra olivenpresser 
- håndtering af industriaffald 
- håndtering af spildolie 
indsamling og bortskaffelse af olieholdigt affald fra skibsfarten 
jordrensning. 
b) TRANSPORT 
Kommissionen har vedtaget 25 beslutninger om godkendelse af 31 spanske projekter om 
transportinfrastrukturer, som finansieres af det finansielle samhørighedsinstrument. 
De støtteberettigede udgifter til investeringerne udgjorde 716 070 514 ECU på 
beslutningstidspunktet. Støtten fra det finansielle samhørighedsinstrument udgjorde 
604 124 151 ECU, dvs. 84,37% af de støtteberettigede udgifter. 
Støtten fordeles sig som følger opdelt pr. transporttype. 
- Veje 71,9 % 
- Jernbaner 14,7 % 
- Lufttransport 12,1 % 
- Søtransport 1,3 % 
Forpligtelserne på 1993-budgettet i form af støtte fra det finansielle samhørighedsinstrument 
udgjorde i alt 598 564 172 ECU, og på 1994-budgettet udgjorde de 5 559 979 ECU 
zn 
Veie 
De godkendte vej bygningsprojekter indgår i den overordnede spanske plan for vejnettet og 
i det transeuropæiske vejnet, idet adgangen til dette net er inddraget. Der er ikke ydet støtte 
til projekter uden for nettet og adgangsvejene. 
Projekterne giver tilsammen mulighed for at forbedre samfærdslen mellem Spaniens 
randområder og Frankrig eller Portugal og/eller at forbedre nettet omkring bycentre. 
Tre projekter bidrager til anlæg af den nordlige og vestlige del af Madrids ringvej 
(M40). De fuldfører og forbinder de forskellige indfaldsveje til Madrid. 
Et motorvejsprojekt og tre tekniske undersøgelser om motorveje vedrører veje, der 
fører til Madrid: 
- På strækningen Madrid-Valencia anlægges der en motorvejsstrækning 
mellem Requena og Chivas samt først fase mellem Atalaya del Canavete et 
Caudete de las Fuentes. 
- Rias Baj as-motorvej en forbinder Galicia og det nordlige Portugal med det 
centrale Spanien og med linjen Bordeaux-Valladolid-den portugisiske 
grænse. 
Motorvejen Madrid-Valencia forbinder et af Spanien mest befolkningsrige 
bycentre med hovedstaden. 
Motorvejen Bailén-Granada giver den østlige del af Andalucia adgang til de 
store vejlinjer og udgør det manglende led i Nord-Syd-aksen. 
Otte vejprojekter vedrører de tværgående eller perifere akser og fuldender det 
spanske vejnet: 
Omfartsvejen ved Adra og en strækning af motorvejen Trinidad-Montgat 
udgør en del af motorvejen langs Middelhavet. 
Afsnittet Gilet-Soneja og motorvejen Zaragoza-Hesca (1. fase) på 
strækningen Sagunto-Zaragoza-Somport. 
Den nye vej mellem Las Duenas og Novellana på den nordlige rute, der 
forbinder Asturias med Pais Vasco. Valladolids østlige ringvej på linjen 
Bordeaux-Valladolid-Salamanca. Adgangsvej til Santiago på den vestllige 
rute i Galicia. Den nye omfartsvej ved Lardero på strækningen Barcelona-
Zaragoza-Burgos. 
«Jernbane 
De godkendte jenbaneprojekters overordnede mål er at forbedre kvaliteten af nettet mellem 
de fem største spanske byer: Madrid-Barcelona-Valencia-Zaragoza-Sevilla. Med undtagelse 
af linjen Madrid-Sevilla er de eksisterende langdistanceforbindelse præget af, at transport-
Z <L 
hastigheden er begrænset i forhold til de nuværende behov, og/eller at der ofte kun er et 
spor. 
De fire førstnævnte byer ligger i trekanten Madrid-Valencia-Baracelona. 
De godkendte projekter omfatter følgende. 
Modernisering, tilpasning og fordobling af de nuværende linjer, således at de giver 
mulighed for 220 km/t (strækningen Madrid-Valencia og Valencia-Tarragona). 
Strækningen Madrid-Saragossa-Valencia: Undersøgelse af højhastighedslinje på to 
strækninger. 
Et projekt i Sevilla skaber forbindelse mellem det internationale højhastighedsnet og det 
nationale net, der har en større sporvidde, således at de traditionelle togstammer Talgo-
typen) kan køre på begge net. Projektet er afsluttet og i funktion. 
Lufthavne 
Lufttrafikken på de spanske øområder er stadigt stigende. Udviklingen af turistsektoren og 
bruddet på øernes isolation er grunden til støtten til lufthavnsinfrastrukturer. De godkendte 
projekter vedrører forskellige anlægsarbejder i to lufthavne på De Kanariske Øer (Hierro 
og Tenerife) og en lufthavnsbygning i en lufthavn på Balearerne (Palma de Mallorca). 
Projekter øger kapaciteten og kvaliteten af serviceydelserne i rand- og fjernområder. 
Søfart (Vessel Traffic System) 
Der er valgt fem strategisk vigtige steder for søtransporten ved de spanske kyster til 
placering af systemer til farvandsovervågning og bekæmpelse af havforurening; 
Biscayabugten, den nordlige Atlanterhavskyst, passagen mellem Middelhavet og 
Atlanterhavet ved Gibraltarstrædet, den nordlige Middelhavskyst og De Kanariske Øer i 
Sydatlanten. 
Da projekterne samtidig har en positiv miljøvirkning, opføres udgifterne til investeringerne 
af statistiske hensyn med halvdelen i miljøsektoren og den anden halvdel under 
transportinfrastrukturer. 
ZZ 
2.3.2. PORTUGAL 
a) MILJØ 
Portugals prioriteringer på miljøområdet er i overensstemmelse med områder, 
Kommissionen har prioriteret i forbindelse med støtte fra det finansielle 
samhørighedsinstrument. Det drejer sig om udvikling af de infrastrukturer, der er 
nødvendige for at gennemføre EU-direktiverne om drikkevandsforsyning og behandling af 
spildevand og affald. 
De portugisiske myndigheder har besluttet næsten udelukkende at indgive projekt­
ansøgninger til det finansielle samhørighedsinstrument, som vedrører de tre regioner med 
den største bykoncentration, Lissabon, Porto og Algarve. I projekterne indgår flere 
kommuner, der har medvirket ved udarbejdelse og forvaltningen. 
De få undtagelser fra dette geografiske kriterium er projekter, der tager sigte på at løse 
særligt alvorlige miljøproblemer, som på grund af deres akutte karakter kræver en huritg 
og i visse tilfælde omfattende indsats. 
Den geografiske koncentration af støtten sikrer, at projekter har mærkbar virkning på trods 
af den enkelte aktion begrænsede størrelse. På den måde har det været muligt at 
rationalisere indgivelsen af ansøgningerne, og der er etableret faste projektgrupper på lokalt 
plan og for hvert mål. Det sikrer, at EU-interventionen bliver mere effektive i 
overensstemmelse med de gældende regler. 
Drikkevandsforsyning 
I 1990 var der stadig en mindre del af befolkningen i Portugal, der fik drikkevand fra 
forsyningsnettet (77%), end i EU som gennemsnit (95%), og en betragtelig del af de 
eksisterende net sikrede ikke det kvalitetsniveau, der kræves ifølge EU-direktiverne. 
Støtten fra det finansielle samhørighedsinstrument tager sigte på at bidrage til at reducere 
denne forskel indtil 1999. Der er indgivet 8 projektforslag herom. 
Næsten alle projekterne vedrører udvikling og forbedring af systemerne i indvinding af 
vand fra Tejo og Castelo de Bode, der forsyner drikkevandsnettet i Lissabon-området 
(2,5 mio. indbyggere). 
Det nuværende arbejde tager sigte på at give vandbehandlingsanlægget i Asseiceira større 
kapacitet og øge vandledningens gennemstrømningskapacitet samt forsyningssikkerheden. 
I regionen Algarve støtter det finansielle samhørighedsinstrument en vandledning, der 
forbinder Odelouca-dæmningen med rensningsanlægget og kommunernes distributionsnet. 
Aktionerne udgør en del af et omfattende projekt, der tager sigte på at forbedre 
drikkevandsforsyningen i kystområdet vest for Algarve, regionen Barlavento. Der forventes 
støtte fra Samhørighedsfonden til de efterfølgende faser. 
zy 
Kun et af de indgivne projekter indgår ikke i de nævnte store systemer. Det drejer sig om 
Enxoé-dæmningen. Den skal sikre vandforsyningen til to kommuner i Alentejo, der har 
alvorlige problemer med mangel på drikkevand, som skyldes de seneste år vedvarende tørke 
og de disponible ressourcers ringe kvalitet. 
Behandling af spildevand 
Som situationen for spildevandbehandlingen i Portugal stiller sig i forhold til kravene i EU-
bestemmelserne, må der gennemføres en betydelig investeringsindsats inden for en ret kort 
tidshorisont. 
I 1990 dækkede kloakeringsnettet 55% af Portugals befolkning, og kun 22% var omfattet 
af systemer til bortledning og rensning af spildevand. De tilsvarende EU-gennemsnit var 
på henholdsvis 86% og 78%. 
Støtten fra det finansielle samhørighedsinstrument tager sigte på at bidrage til at reducere 
denne forskel og gennemføre EU-direktiverne inden for de fastsatte frister. 
Der er blevet forelagt i alt 11 projekter vedrørende såvel Lissabons og Portos byområder 
som områder, hvor forureningsniveauet kræver en integreret og hurtig indsats. 
De igangværende aktioner i Lissabon og Porto vedrører rensning af kystområderne og 
indgår i de integrerede systemer, der omfatter kloakeringsnet, rensningsanlæg og 
undervandsrørledninger. Systemerne etableres i etaper, sikrer sammenhængen i 
interventionerne og garanterer, at midlerne bruges effektiv set i forhold til målene. 
En anden gruppe af projekter vedrører rensning af floder (Ave, Alviela og Trançâo), hvor 
forureningen er meget kraftig på grund af udledning af urenset by- og industrispildevand. 
Det er ret vigtige aktioner, som åbner mulighed for såvel rensning af floderne som 
genanvendelse af vandet og dermed en mere effektiv forvaltning af vandressourcerne. 
En tredje gruppe af projekter vedrører rensning af spildevandet fra de byer i Algarve, som 
ligger i Ria Formosa-regionen. Det er en fredet naturpark, som er et vådområde af 
international betydning og et særligt beskyttelsesområde, jf. direktiv 79/409/EØF om 
beskyttelse af vilde fugle. 
Disse projekter indgår også i en større sammenhæng, og andre projektansøgninger på dette 
område vil blive indgivet til Samhørighedsfonden i de kommende år. 
Affald 
Produktionen af byaffald i Portugal ligger under EU-gennemsnittet, og selv om 
behandlingssystemerne kun omfatter 42% af befolkningen, er behovet mindre presserende 
end på vandområdet. Der er således kun blevet indgivet 4 projekter vedrørende 
affaldsforvaltning, heraf 2 undersøgelser. 
zs 
I Porto-regionen finansierer det finansielle samhørighedsinstrument de første faser af 
opførelsen af et stort forbrændingsanlæg i regionen Baixo Mondego. Støtten vedrører et 
kontrolleret losseplads, der indgår i et mere kompleks integreret system, der skal udbygges 
i flere etaper. 
Godkendte projekter 
I det finansielle samhørighedsinstruments anvendelsesperiode er der for Portugals 
vedkommende vedtaget 22 projekter, heraf 4 undersøgelser, med en samlet støtte på 
128,899 mio. ECU. 
Projekterne fordeler sig således: 
Projekttype 
Drikkevand 
Spildevand 
Affald 
I ALT Antal 
7 
11 
4 
22 % 
32 
50 
18 
100 Støtte frådet 
finansielle 
samhørigheds­
instrument 
53,1 
65,4 
10,4 
128,9 % 
41 
51 
8 
100 
b) TRANSPORT 
Hovedpunktet i Portugals strategi er at sikre, at støtten fra det finansielle 
samhørighedsinstrument bidrager til en passende integration i de transeuropæiske 
transportnet, under særlig hensyntagen til at landets i EU-sammenhæng perifere beliggenhed 
ni stadighed rejser spørgsmålet om transportsystemets effektivitet. 
Veje 
Samhandelen med resten af EU har været kraftigt stigende siden tiltrædelsen, navnlig ad 
landevejen. Det har understreget nødvendigheden af at fortsætte arbejdet med modernisering 
og anlæg af vej- og jernbanenet, der danner forbindelse med resten af Europa. Det er den 
eneste måde, hvorpå det kan sikres, at driftsomkostningerne reduceres, transporttiden 
nedsættes og trafiksikkerheden forbedres. 
Der er udvalgt tre højt prioriterede akser blandt de vigtigste veje i Portugals vejnet, som 
er helt integreret i det transeuropæiske net. Målet er bl.a. at sikre en vis koncentration af 
støtten fra det finansielle samhørighedsinstrument. Det drejer sig om at fuldføre strækningen 
Valença-Vila Real de Santo Antonio mod nord til den spanske grænse, hurtigt at iværksætte 
den portugisiske del af strækningen Lissabon-Madrid, og at fremskynde etableringen af 
strækningen Lissabon-Valladolid, der er indgår i kategori I på den liste over 
infrastrukturprojekter, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd på Korfu. 
Z 6 
Foruden etableringen af nye infrastrukturer tages der også hensyn til kravet om at forøge 
nettets trafikkapacitet på bestemte strækninger ved hjælp af støtte til udvidelse af motorveje. 
En sådan kapacitetsforøgelse har kunnet løse alvorlige flaskehalsproblemer på strækningen 
Valença-Vila Real de Santo Antonio. Samtidig afvikles trafikken mere flydende, og 
trafiksikkerheden er forbedret. 
Flaskehalsproblemer i byområder er også blevet prioriteret ret højt, ved at der er ydet støtte 
til omfartsveje, der først og fremmest skal sikre forbindelsen mellem de forskellige 
transportnet uden for by midterne. 
Lissabons indre og ydre ringveje, CRIL og CREL, afhjælper nogle alvorlige trafikpropper, 
der svækker Lissabon-områdets transportsystem. De forbedrer byens vejnet og medfører en 
række positive miljøvirkninger. 
Jernbane 
Hvad angår jernbaneinfrastrukturerne er det vigtigste strategiske mål at puste nyt liv i de 
vigtigste linjer, der forbinder landet med det centrale Europa, samtidig med at denne 
transportform kan udgøre et reelt alternativ til vejtransporten som følge af dens effektive 
transport af passagerer og varer. 
Der er talé om to jernbanelinjer, Nordlinjen og Beira Alta-linjen, som begge er helt integret 
i de transeuropæiske net og har strategisk betyding på nationalt niveau. På grund af 
investeringernes omfang ydes der støtte fra både EFRU og det finansielle 
samhørighedsinstrument. 
De overordnede projekter vedrørende modernisering af linjerne omfatter først og fremmest 
elektrificering, forøgelse af antallet af spor og signaler samt udskiftning eller forbedring af 
broer og tunneler, således at maksimumshastigheden kan forøges, og transportiden dermed 
i begge tilfælde kan nedsættes væsentligt. 
Søfart 
Portugals geografiske beliggenhed og de relativt få landforbindelser til resten af Europa er 
baggrunden for, at Portugal ønsker at fremme søtransporten og dermed retablere den vigtige 
rolle, denne transportform traditionelt har spillet i Portugals udenrigshandel. 
Det drejer sig om at forbedre driften af de portugisiske havne, samtidig med det sikres, at 
de indgår i de transeuropæiske net, ved at de integreres på en hensigtsmæssig måde i et 
multimodalt net. 
Det finansielle samhørighedsinstrument har især støttet investeringer, der kan forbedre 
adgangsforholdene og mulighederne for kombitransport samt øge kvaliteten og udbuddet 
af serviceydelserne i havnene. 
Søtransporten er for tiden præget af en kraftig konkurrence, og indsatsen må derfor 
koncentreres om de havne, der har de bedste muligheder i en konkurrencesituation. 
z-l 
For at støtten fra det finansielle samhørighedsinstrument kan blive nærmere fastlagt på dette 
område og det kan undgås, at nogle havne får overkapacitet, bør der snarest iværksættes 
en undersøgelse af havnene på Atlanterhavskysten. 
Godkendte projekter 
I 1993 blev der i Portugal godkendt 10 projekter og 4 undersøgelser med støtte fra det 
finansielle samhørighedsinstrument på henholdsvis 159,125 mio. ECU og 1,649 mio. ECU. 
Den samlede støtte fra det finansielle samhørighedsinstrument i 1993 fordeler sig således 
opdelt pr. transporttype: 
"• 1 1 1 III,, 
Projet-/undersøgelses-
type 
Veje 
Jernbaner 
Havne 
I alt 
• i'ii Antal 
6 
2 
6 
14 
i i Støtte fra FSI 
(mio. ECU) 
115,6 
39,4 
5,7 
160,7 
i • i » % 
72 
24,5 
3,5 
100 
Fra begyndelsen af 1994 til den 26. maj 1994 blev der godkendt 6 projekter og 2 
undersøgelser med støtte på henholdsvis 119,247 mio. ECU og 277 mio. ECU. 
Den samlede støtte fra det finansielle samhørighedsinstrument i 1994 fordeler sig 
således opdelt pr. transporttype: 
• 1 i ssssssssss» • L—1. 
Projet-/undersøgelses-
type 
Veje 
Jernbaner 
Havne 
I alt 
'l : r » , -i Antal 
2 
1 
5 
8 ii i i, i i 
Støtte fra FSI 
(mio. ECU) 
101,6 
5,1 
12,8 
119,5 % 
85 
4,3 
10,7 
100 
2f 
2.3.3. GRÆKENLAND 
a) MILJØ 
Miljøforholdene i Grækenland kan betegnes som tilfredsstillende. Miljøet er varieret med 
mange forskellige levesteder og arter. Der findes dog særlige problemer på visse steder, 
f eks. luftforurening i storbyerne. 
Landet er imidlertid præget af stor mangel på infrastrukturer til vandforsying, 
spildevandsbehandling og affaldshåndtering. 
Eftersom Samhørighedsfondens mål er økonomisk og social samhørighed, yder den 
målrettet støtte til forbedring og etablering af de manglende infrastrukturer og til beskyttelse 
af natur- og kulturarven. 
Miljøinterventionerne i Grækenland udgjorde i 1993 70% af EU-støtten til Grækenland. 
Interventionerne fordeler sig således opdelt pr. område: 
Vandforsyning 46 % 
Spildevandsrensning 17 % 
Affaldshåndtering 1 % 
Naturbeskyttelse 4 % 
Kulturarv 2 % 
Interventionerne på miljøområdet er i overensstemmelse med målene i det 5. 
handlingsprogram. 
De tager for det første sigte på forvaltning af vandressourcerne. Det er af afgørende 
betydning at sikre tilstrækkeligt med vand, en hensigtsmæssig forvaltning af 
vandressourcerne, drikkevandkvaliteten og ligevægt mellem udbuddet af drikkevand og 
efterspørgslen. 
For det andet tager de sigte på at give landet infrastrukturer til spildevandsrensning og bistå 
landet i at opfylde kravene i direktiverne på området. 
For det tredje tager de sigte på affaldshåndtering ifølge EU-strategien mod år 2000. 
Og for det fjerde medvirker de til bekæmpelse af skovbrande, som hvert år hærger mange 
steder i Grækenland. Endelig er Samhørighedsfonden opmærksom på problemerne i 
forbndelse med naturbeskyttelse og beskyttelse af byernes kulturarv, og den arbejder for 
oprettelse af grønne områder. 
Vandforsyning 
Samhørighedsfondens interventioner vedrørende drikkevand tager især sigte på at løse 
kvalitative og kvantitative problemer. Der er desuden et projekt vedrørende 
grundvandsrensning. 
Denne kategori af projekter omfatter et stort projekt, der drejer sig Athens vandforsyning 
med vand fra floden Evinos. EU-støtten hertil udgør 166 mio. ECU. Hertil kommer nogle 
mindre projekter rundt omkring i landet, bl.a. på Kreta (Rethimnon), på Peloponnes 
25? 
(Nàfpiiori, fripolis, Argos og Patras), i Vestgrækenland (Lamia, Livadia, Khalkida, Larisa, 
Volos og Trikala) og i Makedonien (Veria, Katerini og lannitsa). 
I forbindelse med projektet vedrørende Athens vandforsyning har Samhørighedsfonden lagt 
vægt på hensigtsmæssig forvaltning af vandressourcerne og forbedring af de vandledning, 
der fører til Athen. Der er tale om et hastende projekt på grund af den tørke, der i de 
Seneste år har været i landet. 
Hvad angår vandforsyningen i de øvrige byer er der lagt vægt på turistbyer, parker og 
industricentre. 
Et projekt mod tilsaltning af Argossletten vedrører rensning af de vandførende lag. 
Rensning af spildevand 
î>ér èr ydët støtte til en lang række projekter vedrørende rensning og behandling af 
(by-)spildevand i flere store og mellemstore byer. Der er tale om medfinansiering af første 
fase af projekterne, og Samhørighedsfonden vil yde støtte til fortsættelsen. De mange 
forskellige projekter er en vigtig faktor for landet. 
Ved hjælp af særlige klausuler har Samhørighedsfonden sikret sig, at forsyningen og 
spiidevandsbëhândlinger indgår i et fælles system. 
Dér er ydet støtte til en snes projekter i Makedonien og Thrakien. De Vigtigste foregår i 
Thessaloniki og vedrører anden fase af et biologisk rensningsanlæg. Andre vigtige projekter 
foregår i Kavâla, Àlexandrupolis, Katerini og Veria. 
Nogle projekter foregår i Ipiros og andre i det centrale Grækenland (bl.a. Khalkida og 
Lainia), en halv snes projekter på Peloponnes (bLa. Korinth, Argos, Patras, Kàiàrrtata), en 
halv snes projekter på kreta (bl.a. Iraklion og Khalkis) samt nogle projekter jjå øerne (bl.a. 
Lesvos og Khios). 
Affaldshåndtering 
Affaldshåndtering har ikke vakt den interesse, som Kommissionen kunrie have ønsket, idet 
der indgivet få ansøgninger om støtte fra Samhørighedsfonden, og de vedrører 
hovedsageligt indretning og etablering af lossepladser. Lossepladserne rindes i Skhisto, 
Liosia, Zakinthos, Thessaloniki og Patras. 
Samhørighedsfonden søger i samarbejde med de græske myndigheder at forstærke og 
diversificere indsatsen på området i overensstemmelse med EU-strategien. 
Naturbeskyttelse 
I den omhandlede periode har Samhørighedsfonden ydet støtte til beskyttelse af skovene 
mod brande. Dét drejer sig om aktioner for bekæmpelse af skovbrande og for skovrejsning. 
Som bekendt er Grækenland virkelig plaget af skovbrande. 
Beskyttelse af kulturarven og etablering af grønne områder 
Samhørighedsfondens indsats omfatter to områder. 
For det første indretning af Athens gamle handelscentrum. Heri indgår også etablering af 
grønne områder. For det andet restaurering af arkæologiske monumenter, især i Athen og 
Eleusis under hensyntagen til deres sammenhæng med det aktive liv og grønne områder. 
b) TRANSPORT 
Der er vedtaget 18 beslutninger om projekter og projektfaser under det finansielle 
samhørighedsinstrument vedrørende alle transportyper. De samlede udgifter udgør 138 mio. 
ECU, og støtten af fonden beløber sig til 117 mio. ECU. Støtten fra fonden udgør sålees 
i alle tilfælde 85% af de samlede udgifter. 
I en lang række tilfælde (15) er der tale om første fase af projekter. Finansieringen af de 
efterfølgende projektfaser indgår i Samhørighedsfondens planlægning. 
Interventionerne fordeler sig således opdelt pr. transporttype. 
Veje/motorveje 
Jernbaner 
Lufthavne/overvågning af 
flytrafikken 
Havne 
lait Antal 
projekter 
12 
2 
3 
1 
18 Beløb 
(mio. ECU) 
(afrundet) 
85 
14 
15 
3 
117 % 
72,5 
12 
13 
2,5 
100 
Veie/motorveie 
Finansieringen af motorvejene er langt det vigtigste af de godkendte projekter, idet det 
dække 72,5% af den samlede støtte. 
Støtte er koncentreret om landets to store akser, PATHE-ho vedvej en (Patras-Athen-
Thessaloniki-den bulgarske grænse) og EGN ATI A-motorvej en (fra Igumenitsas havn til den 
tyrkiske grænse). 
Interventionerne fordeler sig på følgende strækninger: 
Støttebeløb % af den samlede 
støtte til motorveje 
a) PATHE 
- Omfartsvej ved Patras 4 151 
- Iliki-Ajios Konstantinos 22 355 
- Rakhi-Pelasgia 8 942 
- Skotina-Katerini 6 387 
* Thessaloniki-Serres-Promakhon 3 513 
PATrø I ALT 45 350 53% 
b) EÇNATIA 
- Igumenitsa-Psilorakhi 5 655 
- Psiiorakhi-Pedinj 4 418 
- Polimilos-Veria 4 790 
- Rentina-Strimonas 12 775 
- Omfartsvej ved Kavala 7 984 
EGNATIA J ALT 35 602 42 % 
c) ANDRE (Adgangsveje til PATHE og EGNATIA) 
- Kardia-Kallikratia 959 
-r Korinth-Tripoli-Kalamata 3 194 5 % 
ANDRE I ALT 4 153 
Motorveje i alt 85 105 100 % 
Jernbaner 
Støtten til jernbaneprojekter bidrager til fuldførelsen af de tosporede linje Athen-
Thessaloniki samt modernisering af eksisterende linjer. Følgende projekter er godkendt: 
Beløb (1 000 ECU) 
- Tosporet linjeføring 9 690 
Evagelismos-Leptokaria 
- Udvidelse af linjen 
Paleofarsalos-Kalambaka 4 271 
JERNBANER I ALT 13 961 
3Z 
Lufthavne/overvågning af flytrafikken 
Projekterne omfatter lufthavnen på Korfu (fuldførelse af en ny terminal), Athens lufthavn 
(modernisering af en alternativ landingsbane) og indkøb og installering af to nye radarer 
til lufthavnene i Thessaloniki og på Rhodos. Støtten fordeler sig således: 
Beløb (1 000 ECU) 
- Lufhavn på Korfu 2 565 
- Athens lufthavn 1 282 
- Modernisering af flyovervågningen 
i lufthavnene i Thessaloniki og på Rhodos 11 478 
LUFTHAVNE I ALT 15 325 
Havne 
Der blev godkendt støtte til første fase af anlægget af en kaj i havnen i Igoutmenitsa. 
Havnen ligger ved Egnatia-motorvejens vestlige ende og kan blive landets vigtigste 
overfartssted til de øvrige EU-lande. Den godkendte støtte udgør 3 mio. ECU. 
33 
2.3.4. IRLAND - en oversigt 
Fra april 1993 til maj 1994 vedtog Kommissionen 55 beslutninger om støtte på i alt 182,9 
mio. ECU til Irland, heraf 108,4 mio. ECU (59,3 %) transportprojekter og 74,5 mio. ECU 
(49,7 %) til miljøprojekter. 
I det følgende er projekterne opdelt pr. kategori: 
FORPLIGTELSER VEDRØRENDE PROJEKTSTØTTE TIL IRLAND 
APRIL 1993 - MAI 1994 
Transport Antal 
projekter Støtte 
(mio. ECU) % 
1. Veje 11 71,4 39,0 
2. Jernbaner 20,1 11,0 
3. Havne 13,6 7,4 
4. Lufthavne 3,3 1,8 
lait 23 108,4 59,3 
Miljø Antal 
projekter Støtte 
(mio. ECU) 
1. Spildevandsbehandling 23 44,6 24,4 
2. Vandforsyning 21,5 11,8 
3. Fast affald 7,6 4,2 
4. Levesteder 0,8 0,4 
lait 
SJSSESS 32 74,54 40,7 
I ALT 55 182,9 100 
a) MILJØ 
Irlands naturlige miljø har allerede en høj kvalitet. EU-normerne for drikkevand og 
behandling af byaffald opfyldes dog ikke overalt. Den irske regering ansøgte derfor 
i 1993 om støtte fra det finansielle samhørighedsinstrument til 41 miljøprojekter, der 
hovedsagelig omfatter affaldsbehandling og vandforsyningsinfrastrukturer samt 
projekter vedrørende naturbevarelse og affaldshåndtering. På grund af de irske forhold 
er mange af projekterne små, men de får alligevel stor betydning for vandkvaliteten 
i Irland. 
3^ 
Fra juli 1993 til maj 1994 blev der godkendt 32 miljøprojekter for Irland. De omfatter 
forpligtelser på 74,5 mio. ECU over 1993- og 1994-budgettet. 
62% heraf vedrører spildevandsprojekter, 27% vandforsyning, 10% forvaltning af fast 
affald og 1% naturarv. Støttebeløbene og placeringen fremgår af nedenstående 
skemaer. 
Spildevands behandling 
Der blev godkendt 23 projekter med en samlet støtte på 44,6 mio. ECU. Projekterne 
tegnede sig for 60% af de samlede forpligtelser til miljøprojekter i Irland, hvilket 
viser, at den irske regering koncentrerede indsatsen om dette område. 
I den irske miljøhandlingsplan står der således, at det er målet pr. år 2000, at der ikke 
længere sker forurening af de indre vandrressourcer på grund af udledning af 
spildevand. Udgifterne hertil anslås til ca. 230 mio. IEP eller 184 mio. ECU. Desuden 
skal der anvendes 400 mio. IEP til modernisering af spildevandsbehandling i 
kystområder og byer. Nedenstående kort viser beliggenheden af de 
spildevandsprojekter i kystområderne og inde i landet, som det finansielle 
samhørighedsinstrument yder støtte til. Det største projekt er etableringen af et anlæg 
til sekundær rensning i Dublin-området. 
Derudover er der ydet støtte ni planlægning og i visse tilfælde første anlægsfase af 
projekter vedrørende spildevandsbehandling i Cork, Drogheda, Dundalk, Waterford, 
Wexford og andre projekter vedrørende kystområder. Rensningsanlæg inde i landet 
i Athy, Clonmel, Limerick, Robertstown og andre steder er blevet støtte med 85%, 
for at det ambitiøse mål kan nås. 
3«r 
Samhørighedsfonden ydede støtte til følgende projekter. 
•,..IÆ» r .1 • i1 H. i" 'asaa 
Prøjekt-
nummer 
93/07/61/003 
93/07/61/007 
93/07/61/009 
93/07/61/013 
93/07/61/014 
93/07/61/016 
93/07/61/017 
93/07/61/018 
93/07/61/020 
93/07/61/021 
93/07/61/022 
93/07/61/023 
93/07/61/024 
93/07/61/025 
93/07/61/026 
93/07/61/027 
93/07/61/028 
93/07/61/031 
93/07/61/032 
93/07/61/033 
93/07/61/034 
93/07/61/035 
93/07/61/037 
I ALT ssssssfssss , •....•,. ,,|)..,. . ... ' ...i. j • 1 ;.; 1—-.— 
Projektnavn 
Robcrtstown Scworagc Scheme 
Dublin Howth Sewerage Treatment 
Tramore Sewerage Scheme 
Dublin Ringscnd and Dublin North Sludge 
Treatment 
Dublin (Ringscnd) Sewerage Treatment 
Westport Sewerage Scheme 
Cork City Main Drainage 
Drogheda Main Drainage 
Dundalk Sewerage Scheme 
Waterford Main Drainage 
Muinebheag Sewerage Scheme 
Clonmel Sewerage Scheme 
Mitchelstown Sewerage 
Wicklow Town Sewerage 
Athy Sewerage Scheme 
Ballinrobc Sewerage Scheme 
Ennis Main Drainage 
Wexford Main Drainage 
Enniscorthy Main Drainage 
Dun Laoghaire Main Drainage 
Galway Main Drainage Scheme 
Limerick City Main Drainage 
Bray Sewerage Scheme 
,\:\M,l\ vu: ill, '• 'J.J- '. ..'1 '"..'• M '...il. 1 ' ' •• "• Projekt/fase 
Projekt 
Fase I 
Fase I 
Fase I 
Fase I 
Fase I and 11 
Fase I 
Fase 1 
Fase I 
Fase 1 
Projekt 
Fase I and II 
Fase I 
Fase I 
Fase 1 and II 
Fase I and II 
Projekt 
Fase I 
Fase I 
Fase 1 
Fase I 
Fase I 
Fase II 
VI 1 .11. 'In' i. ' cssssasssssas 
Støtte 
(mio. ECU) 
1,3 
1,6 
0,6 
1,6 
2,4 
2,3 
2,6 
2,1 
1,3 
1,8 
2,8 
2,5 
1,5 
0,4 
2,5 
4,2 
1,2 
4,5 
1,6 
1,3 
2,3 
0,8 
1,4 
44,6 
Vandforsyning 
Det anslås, at der skal investeres yderligere 300 mio. IÉP, for at drikkevandsnormerne 
kan opfyldes. Det finansielle samhørighedsinstrument har i den forbindelse ydet støtte 
til seks projekter, der forbedrer vandforsyningen forskellige steder i Irland (jf. 
nedenstående kort). 
EU-støtten udgjorde 21,46 mio. ECU, hvilket svarer til 29% af miljøstøtten. Målet 
er at forbedre og sikre forsyninger af drikkevand af god kvalitet i områder, der har 
behov for større mængder drikkevand, eller som lider under forureningsproblemer. 
Projekterne omfatter anlæg til behandling af indvundet drikkevand og 
forbindelsesledninger til det eksisterende vandforsyningsnet. Det vigtigste projekt er 
uden tvivl Ballymore Eustace-projektet, der har til formål at udnytte denne store 
vandreserve i Dublin-området. 
Der blev ydet støtte til følgende projekter: 
Projekt­
nummer 
93/07/61/012 
93/07/61/015 
93/07/61/029 
93/07/61/036 
93/07/61/038 
93/07/61/041 
I ALT l1 • i ! i ,'• ,i . i, • • i • i • I s 
Projektnavn 
Dublin (Ballymore Eustace) Water Supply 
Dublin Water Distribution 
Tuam Regional Water Supply 
Limerick City Water Supply 
Lough Mask Regional Water Supply 
Ballyjamesduff Regional Water Supply 
Scheme Projekt/fase 
Fase I 
Fasc I 
Fase I 
Fase I 
Fase I 
Fase I , i I = 
Støtte 
(mio. ECU) 
5,3 
9,4 
2,8 
1,2 
1,7 
1,1 
21,5 
•^ 
De sidste tre projekter blev støttet med 8,44 mio. ECU fra det finansielle 
sâiïihofighedsinstrument, hvilket svarer til 11% af miljøstøtten. De omfatter to 
àfrafdsdepotpTOJekter med tilhørende moderne udstyr til affaldshåndtering og et 
projekt vedrørende bevarelse af et særligt høj moseområde ved Clara. 
DelT blev ydet støtte til følgende projekter: 
Projekt­
nummer 
aSB===as*stf=s Projektnavn Projekt/fase Støtte 
(mîo. ECU) 
93/07/61/011 Clara and Rahccnmorc raised bog Fase I 0,8 
93/07/61/039 Bally mount Waste Facility Projekt 6,6 
93/07/617040 
i.i.thwiri»tiii[n'i'<iiWiiiiïi-i1iiiWi Tralee Landfill Site Projekt 1,0 
WÆM «,4 
Zt 
SAMHØRIGHEDSFONDEN Irland 1993/94 - Mi Ijdprojekterne 
Fast affald 
10% 
Vandforsyning 
29% Kulturarv 
1% 
SpiIdevand 
60 % 
spiIdevand 
44 587 600 vandforsyning 
21 459 100 fast affald 
7 618 550 kulturarv 
823 650 I alt 
74 488 900 
33 
Dublin (Howth) 
Dublin Rings«nd Dun Laoghaire 
corthy 
Wexford 
Ho 
Samhørighedsfonden IRLAND 
vandforsyni ngproj. 
OUBLIN 
Samhørighedsfonden IRLAND 
fast affaldproj. 
b) TRANSPORT 
¥m 
Fra april 1993 til maj 1994 blev der godkendt 11 vejprojekter. De samlede udgifter 
udgjorde 84 rnio. ECU, og der blev ydet støtte på 71,4 mio. ECU, dvs. 85% af 
udgifterne i alle tilfælde, idet ingen af projekterne blev betragtet som 
indtægtsgivende. 
A|Je de godkendte vejprojekter indgår (med én undtagelse 
hovedakserne i det transeuropæiske net. De fire hovedakser er: se nedenfor) på 
Nord-syd: Belfast - Dublin - Rosslare - Cork 
Syd-vest: Dublin - Limerick und Cork 
Øst-vest: Dublin - Galway und Sligo 
Vest: Rosslare - Waterford - Limerick - Galway - Sligo 
Koncentrationen af indsatsen om disse hovedakser indgår i den eksisterende politik, 
der tager sigte på at nedbringe transporttiden væsentligt i de kraftigst benyttede dele 
af vejnettet. 
Det finansielle samhørighedsinstrument har ydet støtte til følgende projekter: 
Vejstrækning 
NI Dublin - Belfast 
Ringvej Dublin 
NI 1 Dublin-Rosslare 
N25 Rosslare-Cork 
N8 Rosslare/Dublin-Cork 
N4 Dublin-SligQ 
I ALT 
I*. ' ""' ....i. " ii.»"i .. Projektnavn 
Omfartsvej Balbriggan 
Omfartsvej Progheda 
Punlecr-pundalk-vejen 
Northern Cross 
Udflelningsanlæg ve(j Killarney 
Enniscorthy - Wexford 
Killongford - Dungarvan 
Tunnel under floden Lpc 
Omfartsvej Longford 
•.. !.'.. )..••' It .. ,'•..•.,. ..••T..:,!,' . -.1 • ;••, •• ••'. Projekt eller 
projektfase 
Fase 
Fase 
Fase 
Fase 
Projekt 
Projekt 
Projekt 
Fase 
Projekt Støtte 
(mio. ECU) 
1,6 
1,6 
2,7 
16,0 
3,6 
5,4 
2,5 
2,7 
7,1 
43,2 
< '., ?,'. i1 .'., , .. .1... '1 
Desuden blev der ydet støtte på 25,5 mio. ECU til en gruppe af 12 lignende 
vej forbedringsprojekter, den såkaldte integrerede vejforbedringsplan. Projekterne 
omfatter udvidelse og forstærkning af strækninger på hvoedakseme. Denne type af 
investeringer forventes at være en omkostningseffektiv metode til at øge vejenes 
kapacitet Og sikkerhed, samtidig med at gennemsnitsfarten kan øges på de dele af 
HZ 
vejnettet, hvor trafiktætheden ikke er stor nok til at danne basis for anlæg af helt nye 
veje. 
Den eneste undtagelse fra princippet om at koncentrere indsatsen om hovedakserne 
er godkendelsen af den nye adgangsvej fra N25 Rosslare-Cork-vejen til den nye 
containerterminal i Belview neden for Waterford havn, som er blevet støttet med 2,8 
mio. ECU. Den erstatter den tidligere, dårlige adgangsvej og supplerer allerede 
gennemførte EU-investeringer i havnen. 
Jernbaner 
Der blev fra april 1993 til maj 1994 ydet støtte til følgende projekter: 
Navn Projekttype Støtte (mio. 
ECU) 
r ' i • l 11 i • ' i i i, • I ,w', i r i i i , i • i i ===== 
Dublin - Cork Primært udskiftning afspor og 17,0 
Dublin - Belfast signaler med tilhørende 
Limerick Junction- Limerick arbejder, f.eks. forstrækning af 
Dublin - Galway broer og indhegning 
Dublin - Waterford 
Track Renewal Equipment Anskaffelse af udstyr til 2,4 
sporlægning 
Belview Rail Access Bro og niveaufri overskæring 0,6 
med adgang til havnen 
I ALT 20,1 
*• i • ' • • • • K • i f t , .i , • *' , —' 
Jernbaneprojekterne fokuserer på hovedlinjerne, der fører til og fra Dublin, og 
omfatter desuden strækningen Cork-Dublin-den nordirske grænse, som er et af de 
prioriterede projekter, Christophersen-gruppen har peget på. Projekterne vedrører 
primært modernisering af grundlæggende jernbaneinfrastruktur ved at udskifte skinner 
med stød på træsveller med svejsede skinner på forspændte betonsveller samt 
modernisering af signalsystemet med tilhørende arbejder, således at transporttiden for 
de vigtigste intercity-linjer kan nedsættes betydeligt. 
Det sidstnævnte af ovenstående projekter vil forbedre adgangen til den nye 
containerterminal i Belview og tager sigte på at optimere de tidligere EU-
in vesteringer i havnen. 
Støttesatsen for medfinansieringen fra det finansielle samhørighedsinstrument af de 
syv jernbaneprojekter var 85% i alle tilfælde. 
ws 
Havne 
Fra april 1993 til maj 1994 blev der ydet støtte fra det finansielle 
samhørighedsinstrument til fire projekter. Sammen med de to ovennævnte 
forbedringer af adgangsforholdene pr. vej og jernbane til Belview havn tager alle fire 
projekter sigte på at forbedre infrastrukturerene i de fire største havne, dvs. 
hovedhavnene i Dublin og Cork, roll-on-roll-off-havnen i Rosslare og 
containerhavnen i Waterford, herunder den nye terminal i Belview. Ved at 
koncentrere investeringerne om et lille antal strategisk vigtige havne forventes 
trafikmængden i havnene at stige, samtidig med at omkostningerne reduceres og 
servicen forbedres. 
Der blev godkendt følgende projekter: 
Havn 
Dublin 
Rosslare 
Cork 
I ALT Projektnavn 
Ny 
Havneinfrastrukturanlæg 
Dybere indsejlingskanal 
Udvidelse af færgeterminalen Projekt eller 
projektfase 
Fase 
Fase 
Projekt 
Fase Støtte 
(mio. ECU) 
3,1 
5,1 
2,1 
2,2 
13,6 
Støttesatsen for projekterne svinger fra 85% til de almindelige havneforbedrings-
arbejder i Rosslare og Cork til ca. to tredjedele af udgifterne til Dublins roll-on-roll-
off-terminal og Corks færgeterminal, idet der tages hensyn til de indtægter, 
projekterne giver, når de er afsluttet. 
Lufthavne 
De irske myndigheder har indgivet et enkelt lufthavnsprojekt, der blev godkendt af 
Kommissionen. Projektet vedrører udvidelse af den eksisterende luftfragtterminal i 
Dublin lufthavn med tilhørende anlægsarbejder, herunder udvidelse af forpladsen, der 
skal rumme udvidede luftfragtfaciliteter. Projekter skal opfylde det voksende behov 
i Irland for luftfragtkapacitet, især i forbindelse med varer med høj værdi og lille 
rumfang. 
Samhørighedsfonden støttede projektet med 3,3 mio. ECU, hvilket er halvdelen af de 
samlede udgifter. Støttesatsen lå under den maksimalt tilladte, fordi der blev taget 
hensyn til lufthavnsmyndighedens øgede indtægter som følge af terminaludvidelsen. 
4v 
2.4. Støtte til undersøgelser og tekniske støtteforanstaltninger - teknisk bistand 
2.4.1. Indledning 
I artikel 9, stk. 8, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 792/93 af 30. marts 1993 
om oprettelse af et finansielt samhørighedsinstrument er det fastsat, at Kommissionen 
for at sikre effektiviteten af fællesskabsstøtten skal foretage en systematisk vurdering 
af projekterne, og hvordan de er udført, samt af deres potentielle og faktiske virkning. 
De detaljerede regler for tilsyn og vurdering fastsættes i de enkelte beslutninger om 
godkendelse af projekter. 
Kommissionen har derfor indgået særlige kontrakter om bistand fra eksperter med 
kvalifikationer, der ikke findes i Kommissionens tjenestegrene. Nærmere oplysninger 
om disse kontrakter findes i bilag 12. 
2.4.2. På Kommissionens initiativ 
a) Indkaldelse af interessetilkendegivelser 
Samhørighedsfonden har opfordret konsulenter, der måtte være interesseret i at 
deltage i et flerårigt program for undersøgelser og teknisk bistand, til at give sig til 
kende. Derfor blev der offentliggjort en indkaldelse af interessetilkendegivelser i EF-
Tidende nr. C 183 af 6.7.1994 (jf bilag 13). 
De projekter, medlemsstaterne har indsendt, vedrører miljø og transportinfrastrukturer, 
og indkaldelse omfatter da også de to overordnede emner, der er blevet opdelt i 
henholdsvis 13 og 9 underemner. 
Indkaldelsen af interessetilkendegivelser gælder i tre år fra offentliggørelsesdatoen. 
Der er indkommet et meget stort antal interessetilkendegivelser (ca. 1 400). På 
grundlag af de indkomne oplysninger er der blevet oprettet en database over 
konsulenter, og materialet kan således sorteres pr. emne afhængigt af de indsendte 
projekter. Analysen og forvaltningen af oplysningerne i materialet blev afsluttet i 
begyndelsen af 1994, og databasen ajourføres regelmæssigt. 
På basis af Samhørighedsfondens behov er der iværksat begrænsede offentlige udbud 
om bistand i forbindelse med de støttede projekter. Det drejer sig bl.a. om følgende 
emner: 
- jernbaner/kombitransport 
- miljø 
- vandledninger og dæmninger 
- geologi. 
Konsulenterne er blevet udvalgt, efter at det indsendte materiale er blevet 
gennemgået, på grundlag af relevante erfaringer og faglige kvalifikationer. Der er 
undertegnet rammekontrakter, der fastlægger, hvilke opgaver tjenesteyderen skal løse. 
Det drejer sig om analyser, undersøgelser, overvågning og teknisk bistand. 
HS 
De to første udbud er på grund af deres omfang blevet kontrolleret ikke blot af 
Finanskontrollen, men også af Det Rådgivende Udvalg for Indkøb og Kontrakter, der 
begge gange afgav positiv udtalelse. 
b) Valgte foranstaltningstyper 
De foranstaltninger vedrørende teknisk bistand, der finansieres på Kommissionens 
initiativ, tager sigte på: 
at styrke evnen til teknisk og økonomisk evaluering af de projekter, 
medlemsstaterne indsender 
at gennemføre sammenlignende undersøgelser af de costbenefitanalyser, 
medlemsstaterne indsender 
Kommissionen har desuden indgået kontrakter om ydelse af tjenester med 
virksomheder, der har speciale i jernbaner og kombitransport samt i miljø. De far til 
opgave at evaluere og overvåge projekterne, at analysere deres indbyrdes 
sammenhæng og at kortlægge, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for, at 
projekterne kan gennemføres effektivt. 
2.4.3. Efter anmodning fra medlemsstaterne 
a) Spanien 
De spanske myndigheder har kun indgivet én ansøgning om støtte fra det finansielle 
samhørighedsinstrument til en undersøgelse, og Kommissionen har godkendt den. 
Undersøgelsen skal evaluere de energi- og miljømæssige fordele ved anlæg af 
omfartsveje omkring store bycentre. Undersøgelsen skal konkret anvendes i 
forbindelse med M-40, omfartsvejen omkring Madrid, hvor tre strækninger 
medfinansieres af det finansielle samhørighedsinstrument. 
b) Portugal 
Det finansielle samhørighedsinstrument har i alt ydet støtte på næsten 
1,649 mio. ECU til undersøgelser på transportområdet. De pågældende 
6 undersøgelser vedrører forbedring af driftsforholdene for portugisiske havne. 
Der er godkendt to undersøgelser om havnen i Leixôes. Den ene skal danne grundlag 
for udarbejdelse af en overordnet plan for indretning og udvikling af havnen. Den 
anden er en undersøgelse og nogle tekniske projekter i forbindelse med en analyse 
af mulighederne for at indrette et areal på 8 ha og at anlægge yderligere 500 m kaj. 
Hvad angår Douro skal den undersøgelse, det finansielle samhørighedsinstrument har 
støttet, kortlægge de arbejder, der er nødvendige for at anlægge en skibsfartskanal i 
Douros munding, der opfylder drifts- og sikkerhedskravene for flodsejlads. 
Den godkendte undersøgelse vedrørende havnen i Setubal omfatter en analyse af den 
økonomiske bæredygtighed og miljøvirkningerne samt tekniske projekter vedrørende 
W6 
opførelse af containerterminalen og den multimodale platform, der skal afhjælpe 
manglen på særlige infrastrukturer for containertrafik, ved at kapaciteten øges. 
Det finansielle samhørighedsinstrument har ydet støtte til undersøgelse vedrørende 
udarbejdelse af en intern nødplan for havnene i Setubal og Sesimbra, som tager sigte 
på at sikre et højt sikkerhedsniveau for skibsfarten. 
Endelig er der i den periode, hvor det finansielle samhørighedsinstrument har 
fungeret, godkendt en undersøgelse vedrørende en økonomisk evaluering og nogle 
tekniske projekter vedrørende udbygningen af multimodalterminalen i havnen i Sines. 
På miljøområdet er der godkendt støtte fra det finansielle samhørighedsinstrument til 
4 undersøgelser til et samlet beløb på 2,395 mio. ECU. 
To af undersøgelserne er ret vidtfavnende og omfatter hele den kontinentale del af 
Portugal. 
Den ene undersøgelse drejer sig om en analyse af kystvandenes sårbarhed og 
kapacitet som spildevandsrecipient og har til formål at tilvejebringe en række 
hjælpemilder til støtte for forvaltningen af naturressourcerne og udnyttelse af 
kystområderne. 
Den anden undersøgelse tager sigte på at analysere og give et konkret indhold til en 
række institutionelle instrumenter med hensyn til finansiering, bestemmelser og 
miljøbevidsthed, som skal sikre en bæredygtig udvikling af den primære 
vandrensning. 
Der er desuden godkendt en undersøgelse vedrørende vurdering af de bud, der er 
indgivet med henblik på etablering af et nyt affaldsbehandlingssystem i Porto­
området. 
Endelig er der ydet støtte til en undersøgelse, der tager sigte på at fastlægge en 
brugbar løsning på, hvordan Baixo Mondego-områdets affald skal behandles, og hvor 
de skal deponeres. 
c) Grækenland 
Der er ikke indgivet nogen ansøgninger om støtte fra det finansielle 
samhørighedsinstrument til undersøgelser og/eller teknisk bistand. 
d) Irland 
Der er ikke indgivet nogen ansøgninger om støtte fra det finansielle 
samhørighedsinstrument til undersøgelser og/eller teknisk bistand. 
V} 
2.5. Betalinger (opgjort pr. 1.11.1994) i 1993/1994 til projekter under det finansielle 
samhørighedsinstrument opdelt pr. medlemsstat 
(ECU) 
MEDLEMSSTATER 
Spanien 
Grækenland 
Irland 
Portugal 
Teknisk bistand 
I ALT . "T '.. . 1 ii li. . II :. il l .'if.ii ' li,: . 
BETALINGER 
FORSKUD 
439 560 286 
204 135 405 
79 279 099 
169 899 244 
53 346 
892 918 380 FORELØBIGE 
BETALINGER 
114 596 242 
6 280 602 
1 935 741 
58 050 323 
-
180 862 908 RESTBELØB 
64 795 
-
-
-
-
64 795 I ALT 
554 221 323 
210 416 007 
81 205 840 
227 949 567 
53 346 
I 073 846 083 % 
52 
20 
7 
21 
100 
Ovenstående oversigt over de forskellige typer betalinger viser, at en stor del af dem 
er forskud (83%). 
Det er dog ikke overraskende hverken ifølge forordningens ånd eller bogstav. Det er 
nemlig et mål, at en del af støtten fra det finansielle samhørighedsinstrument straks 
skal stilles til rådighed, for at arbejdet fra starten får det fornødne økonomiske skub 
fremad. Det er også derfor, at to tredjedele af det første års støttebeløb blev ydet som 
forskud til projekter, der var indgivet inden den 1. september 1993. 
Betingelserne for de foreløbige betalinger blev fastlagt efter forhandlinger med 
medlemsstaterne, bl.a. om de fysiske indikatorer for arbejdets gennemførelse. 
Behandlingen af betalingsanmodningeme har udløst finansielle overførsler, der udgør 
17% af de samlede betalinger. 
Der er kun blevet indgivet én anmodning til fonden om betaling af restbeløb. Den 
blev godkendt efter en særlig kontrol af bilag, kontrol på stedet og kontrol af 
informationstavlerne. 
W£ 
KAPITEL 3 * KONVERGENS OG STØTTEBETINGELSER 
3.1 Generelt 
I protokol nr. 15 om økonomisk og social samhørighed, der er knyttet til traktaten om 
Den Europæiske Union, er det fastsat, at Samhørighedsfonden yder finansielt bidrag til 
de medlemsstater, der har: 
en bruttonationalindkomst pr. indbygger på mindre end 90% af gennemsnittet i 
Fællesskabet og 
har et program, der fører til opfyldelse af betingelserne for økonomisk konvergens 
som nævnt i traktatens artikel 104 C. 
Disse to betingelser for medlemsstaternes adgang til finansiering fra Samhørighedsfonden 
er blevet suppleret ved konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Edinburgh, som har 
indført begrebet betinget finansiering. Såfremt Rådet i henhold til traktatens artikel 104 C, 
stk. 6, fastslår, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud, vil 
Samhørighedsfonden således ikke for den pågældende medlemsstats vedkommende kunne 
finansiere noget nyt projekt, eller, hvis der er tale om store projekter i flere faser, nogen 
ny projektfase. 
Samme Europæiske Råd præciserede, at suspension af finansiering ikke vil få virkning 
før to år efter, at Maastricht-traktaten er trådt i kraft, dvs. efter den 1. november 1995. 
Endvidere fastslog Det Europæiske Råd, at suspensionen ikke får virkning straks efter en 
rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud, men 
inden et år eller 
inden en eventuel anden frist, der er fastsat til korrigering af underskuddet ifølge en 
henstilling, som er fremsat i henhold til artikel 104 C, stk. 7. 
Endvidere er det fastlagt, at Rådet, når det drejer sig om projekter, der direkte berører 
mere end én medlemsstat, undtagelsesvis kan beslutte at udsætte suspensionen. 
Alle bestemmelserne om konvergens og betingelser er anført i Rådets forordning (EF) nr. 
1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden, hvorimod den betingede finansiering ikke 
gælder for det finansielle samhørighedsinstrument. 
3.2. KONVERGENSPROGRAMMER 
GRÆKENLAND 
1. Grækenland forelagde i februar 1993 et konvergensprogram, der blev drøftet under 
ØKOFIN-Rådets samling den 15. marts 1993. Sigtet med konvergensprogrammet, der 
omfattede perioden 1993-1998, var, at den græske økonomi i 1996 skulle opfylde de 
konvergenskriterier, der er fastsat i traktaten om Den Europæiske Union. 
Forudsætningerne herfor var følgende: en vedholdende politik til forbedring af de 
offentlige finanser, foranstaltninger til yderligere strukturreformer, en restriktiv 
pengepolitik (drakmens deltagelse i valutakursmekanismen) og en liberalisering af 
både de internationale kapitaltransaktioner og det indenlandske finans- og 
kapitalmarked. 
2. Som følge af, at de offentlige økonomiske mål for 1993 ikke kunne overholdes, 
hovedsagelig på grund af en økonomisk konjunktur, der blev langt ringere end 
forventet, mistede programmet sin aktualitet. I overensstemmelse med, hvad Rådet 
havde vedtaget i juli 1993 og februar 1994, og som følge af den betydning, 
Grækenland tillægger konvergensen, forelagde den græske regering i juni 1994 et 
revideret konvergensprogram for perioden 1994-1999; programmet blev drøftet på 
ØKOFIN-Rådets samling den 19. september 1994. Målet for det reviderede program 
er, at den græske økonomi i 1998 opfylder alle de nominelle konvergenskriterier, der 
er fastsat i unionstraktaten, så landet kan deltage fuldt ud i tredje ØMU-fase fra 
1999. Inflationen vil ifølge planen falde fra 10,8% i 1994 til 3,3% i 1999, den 
offentlige sektors samlede låntagning skal ifølge planen falde fra 13,2% af BNP til 
7,6% i 1996 og til 0,9% i 1999, og gælden skal efter stabilisering i 1996 på 115% 
af BNP være reduceret med ca. 12 procentpoint af BNP i 1999. Grundlaget herfor 
er følgende: en korrektion af uligevægten i statsfinanserne ved forøgelse af 
indtægterne og rationalisering af udgifterne; en restriktiv penge- og valutakurspolitik 
inden for rammerne af liberaliseringen af kapitalbevægelserne den 16. maj 1994; en 
politik for økonomisk udvikling, der er baseret på en forbedret økonomisk 
infrastruktur og en institutionel ramme for erhvervslivet. Den økonomiske vækst vil 
navnlig i programmets indledende fase blive opnået ved offentlig investering, især 
finansieret via EF-støtterammen, hvilket vil skabe gunstige betingelser for privat 
investering på mellemlang sigt. 
3. Ifølge procedurerne i traktatens artikel 104 C fastslog Rådet i september 1994, at der 
foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland; i november samme år 
rettede Rådet en henstilling til Den Hellenske Republik med henblik på at bringe 
denne situation med uforholdsmæssigt stort underskud til ophør. 
SO 
SPANIEN 
1. Det oprindelige spanske konvergensprogram blev vedtaget af den spanske regering 
i maj 1992 og blev drøftet af ØKOFIN-Rådet i juni samme år. Programmet 
omfattede perioden 1992-1996 og sigtede på fremskridt i både nominel og real 
konvergens med EU-landene. Dette skulle opnås gennem en afbalanceret 
helhedspolitik, der hvilede på en stram budgetpolitik og strukturreformer, navnlig i 
servicesektoren og på arbejdsmarkedet. I programmet var opstillet det ambitiøse mål, 
at det offentlige underskud skulle nedbringes fra 4,4% af BNP i 1991 til 1% i .1996, 
og inflationen skulle ifølge planen falde fra 6,3% i 1991 til 3% i 1996. 
Imidlertid forløb programmets gennemførelse ikke som tilsigtet, hvilket navnlig 
skyldtes den uventet stærke økonomiske afmatning i 1992-1993 (i dette tidsrum var 
den kumulerede vækst negativ (-0,2%); ifølge programmet skulle der have været en 
stigning på 6,4%). Det offentlige underskud blev på 7,5% af BNP i 1993. Der blev 
gjort fremskridt inden for strukturreformen, navnlig i forbindelse med 
arbejdsmarkedet, hvor en omfattende reformpakke blev godkendt af parlamentet i maj 
1994. De første resultater er ret opmuntrende, hvilket fremgår af de mange nye 
kontrakter, navnlig kontrakter om deltidsarbejde og lærlingekontrakter. 
2. De spanske myndigheder videreførte imidlertid indsatsen for at skabe konvergens. 
I juli 1994 vedtog den spanske regering det reviderede konvergensprogram for 
perioden 1995-1997. Det skete i overensstemmelse med de procedurer, som blev 
godkendt af ØKOFIN-Rådet i juli 1993 og februar 1994, fordi det makroøkonomiske 
scenario og målene i det oprindelige program var blevet uaktuelle. Det reviderede 
program indeholder de samme hovedretningslinjer som det tidligere: vækst i både 
real og nominel konvergens gennem en yderligere konsolidering af de offentlige 
finanser og strukturreformer. Det reviderede program er baseret på, at et stærkt 
økonomisk opsving vil medføre en vækst i det spanske BNP på 3,9% om året i 1996-
1997. Samtidig vil inflationen falde og underskuddet over for udlandet reduceres. På 
det strukturelle plan skal der ifølge programmet gennemføres yderligere reformer på 
en lang række økonomiske områder (f.eks. servicesektoren, undervisning og 
boligtilskud). For de offentlige finanser tilsigter det reviderede program en 
formindskelse af det offentlige underskud fra 7,5% af BNP i 1993 til 3% i 1997, 
medens den offentlige gæld skal begynde at falde i 1997, hvor den udgør 67,2% af 
BNP. Programmet indeholder en lang række foranstaltninger, der skal bryde det 
strukturelle offentlige underskud, og det skal ligeledes øge effektiviteten af den 
spanske økonomi som helhed. Som et andet positivt aspekt kan nævnes, at 
myndighederne i programmet har forpligtet sig til at iværksætte yderligere 
foranstaltninger, hvis underskuddet bliver større end forventet. 
3. Ifølge procedurerne i traktatens artikel 104 C fastslog Rådet i september 1994, at der 
foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Spanien; i november samme år 
rettede Rådet en henstilling til Kongeriget Spanien med henblik på at bringe denne 
situation med uforholdsmæssigt stort underskud til ophør. 
S1 
PORTUGAL 
1. Det oprindelige konvergensprogram blev vedtaget af den portugisiske regering i 
november 1991, og det blev drøftet på ØKOFIN-Rådets samling den 16. december 
samme år. Programmet omfattede perioden 1992-1995, og hovedsigtet var at opnå 
nominel konvergens med medlemsstaterne med de bedste resultater, samtidig med 
at der blev opretholdt en positiv forskel med hensyn til realvækst. Inflationen 
forventedes at falde til 4%-6% i 1993-1995, og det offentlige underskud skulle 
reduceres til 3% af BNP i gennemsnit i samme periode. Inflationen skulle bekæmpes 
ved en ikke-akkomoderende vekselkurspolitik (escudo-stabilitet over for valutaerne 
inden for valutakursmekanismen), støttet af en stram budgetpolitik. Bestræbelserne 
for at justere de offentlige finanser skulle medføre, at der i 1995 var 
overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat for deltagelse i ØMU. I 1992 blev 
programmålene stort set nået: inflationen mindskedes fortsat, og det offentlige 
underskud faldt til 3,3% af BNP. Imidlertid betød den uforudsete økonomiske 
afmatning sammen med forekomsten af strukturproblemer i de offentlige finanser, at 
det offentlige underskud i 1993 øgedes til 7,1% af BNP. Dette afholdt dog ikke de 
portugisiske myndigheder fra at fortsætte bestræbelserne for konvergens. Efter 
opfordring i juli 1993 fra ØKOFIN-Rådet til medlemsstaterne om at forelægge nye 
eller reviderede programmer vedtog de portugisiske myndigheder således et revideret 
konvergensprogram den 25. november 1993. 
2. Det reviderede konvergensprogram blev drøftet af ØKOFIN-Rådet i februar 1994. 
Hovedlinjerne i det reviderede program ligger tæt op ad hovedlinjerne i det 
oprindelige, og programmet kan betegnes som en ajourføring af sidstnævnte, dog 
således at det dækker perioden indtil 1997. Hovedsigtet er det samme: formindskelse 
af inflationsforskellen i forhold til landene med de bedste resultater og tilbagevenden 
til en positiv forskel med hensyn til realvækst i forhold til Fællesskabets gennemsnit. 
Programmet er således i overensstemmelse med den strategi for økonomisk og social 
udvikling, der er fastlagt i Piano de Desenvolvimento Regional for 1994-1999. 
Vekselkursstatbiliteten er fortsat et vigtigt middel til inflationsbekæmpelse. 
Budgetjusteringen er hovedsagelig baseret på en begrænsning af de løbende udgifter, 
fremmet ved lavere renteudgifter som følge af det forventede fald i rentesatserne i 
forbindelse med inflationsnedgangen. Skattebyrden forventes ikke at blive øget 
mærkbart, selv om det er planlagt at gøre skatteopkrævningen mere effektiv og 
udvide afgiftsgrundlaget på nogle felter. Som resultat forventes det offentlige 
underskud at udvikle sig i en klart nedadgående retning, så det bliver på 3% i 1997; 
den offentlige gæld i forhold til BNP vil være højest i 1994 med 71% og derefter 
falde. Et andet vigtigt programpunkt er strukturreformerne, der skal skabe øget 
smidighed i økonomien og styrke markedsmekanismerne. Navnlig har de nationale 
myndigheder fastlagt som en hovedopgave, at privatiseringsprocessen føres til 
afslutning. I 1994 blev der igen noteret fremskridt, hvad inflationen angår. Hurtigt 
stigende skatteindkomster forbedrede situationen for statsfinanserne, og det 
tilsvarende underskud blev formindsket til 6,3%. 1995-budgettet, der blev fremlagt 
midt i oktober, sigter på et underskud på 5,8% af BNP; i forbindelse med budgettet 
har de portugisiske myndigheder meddelt, at den årlige udvikling er blevet justeret, 
dog således at slutmålet, dvs. et underskud på 3% af BNP i 1997, er opretholdt. 
sz_ 
Ifølge procedurerne i traktatens artikel 104 C fastslog Rådet i september 1994, at der 
foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal; i november samme år 
rettede Rådet en henstilling til Den Portugisiske Republik med henblik på at bringe 
denne situation med uforholdsmæssigt stort underskud til ophør. 
si 
IRLAND 
1. Irlands første konvergensprogram, der omfattede perioden 1991-1993, blev forelagt 
Kommissionen den 30. oktober 1991 og blev behandlet på ØKOFIN-Rådets samling 
den 10. februar 1992. I programmet forpligtede de irske myndigheder sig til at 
videreføre den igangværende stabiliseringspolitik, der var baseret på en aftale med 
arbejdsmarkedets parter om lønudvikling og en bred makroøkonomisk målsætning, 
der allerede havde sikret pris- og budgetstabilitet i de foregående år. I treårsperioden 
forblev inflationen under 3% om året, og den faldt til 1,6 % i 1993. Tilsvarende 
forblev den offentlige sektors samlede låntagning faktisk uændret på 2-2,25% af 
BNP, dvs. på under halvdelen af gennemsnittet for Fællesskabet. Denne nominelle 
stabilitet fremmede en fortsat stærk vækst med en gennemsnitlig årlig stigning i BNP 
i perioden på 3,25%. 
Eftersom der allerede var opnået pris- og budgetstabilitet, sigtede programmet især 
på at nedbringe den offentlige gæld og skabe bedre real konvergens. Her blev 
resultaterne blandede. Det mål, at gælden skulle være bragt under 100% af BNP i 
1993, var stort set nået i 1992, men der skete derefter en væsentlig stigning i 1993. 
Dette skyldtes imidlertid de virkninger, som devalueringen af det irske pund i januar 
1993 fik for udenlandsgælden, snarere end at der var tale om, at finanspolitikken 
blev svækket. Grundbetingelserne for en fortsat gældsreduktion er stadigvæk intakte. 
Ligeledes kan det nævnes, at samtidig med at BNP per capita steg betydeligt i 
programperioden, øgedes ledigheden stærkt, idet den steg med næsten 4 procentpoint 
ril 18,4% af arbejdsstyrken. Denne forværring gjorde sig gældende på trods af en 
fortsat vækst i beskæftigelsen, idet denne vækst blev mere end udlignet af en stærk 
forøgelse af arbejdsstyrken. 
2. Ved udløbet af det foregående program forelagde den irske regering et nyt 
konvergensprogram for perioden 1994-1996. Det sigter på en årlig gennemsnitsvækst 
på 4% af BNP mellem 1994 og 1996, en inflation på højst 2,5% og et 
budgetunderskud på under 3% af BNP hvert år. Programmets hovedmål er imidlertid, 
at beskæftigelsen forbedres; den skal ifølge planen stige med 44 000 i perioden 
1994-1996, dvs. lidt over halvdelen af det tilsvarende tal for den forventede vækst 
i arbejdsstyrken (1,75%). Hvis det internationale opsving imidlertid giver anledning 
til fornyet emigration, vil ledigheden reelt blive lavere. 
Det forventes, at programmålene nås ved en videreførelse af de seneste års 
stabiliseringspolitik. Denne politik har et bredt underlag, hvilket fremgår af, at der 
med arbejdsmarkedets parter er indgået en yderligere aftale, som på ny bekræfter 
viljen til fortsat pris- og budgetstabilitet. Stabiliteten vil blive fremmet af en 
lønstigning på kun 8,2% i tre år - svarende til inflationen men væsentlig lavere end 
den forventede vækst i produktiviteten. I programmet er der også lagt afgørende vægt 
på strukturforanstaltninger. Navnlig har myndighederne forpligtet sig til en fortsat 
reform af skatte- og afgiftssystemet, hvor nuværende skævheder almindeligt opfattes 
som alvorlige hindringer for en forøget beskæftigelse. Der er også foreslået 
yderligere foranstaltninger til at forbedre konkurrenceevnen og fjerne 
konkurrencehæmmende praksis. 
w 
Hovedformålet med foranstaltningerne er at styrke vækstpotentialet i de af de 
økonomiske sektorer, hvor mulighederne for at skabe øget beskæftigelse er størst. 
Som supplement til de foreslåede strukturforanstaltninger vil der blive gjort en 
indsats i form af et større investeringsprogram, for at ulemperne som følge af Irlands 
udviklingsefterslæb kan blive afhjulpet. Der vil blive ydet støtte fra Fællesskabets 
strukturfonde og Samhørighedsfonden til programmet, og der er planlagt en væsentlig 
forøgelse af offentlig og privat investering. Investeringerne vil øge vækstpotentialet 
gennem en omfattende forbedring af den fysiske infrastruktur, udvikling af 
indenlandsk industri, naturressourcer og turisme og forbedring af undervisning og 
erhvervsuddannelse. 
s'y 
KAPITEL 4 EVALUERING AF DE PROJEKTER OG AKTIONER, DER ER 
VEDTAGET UNDER DET FINANSIELLE 
SAMHØRIGHEDSINSTRUMENT 
4.1. Generelt 
Samordningen og dialogen mellem den tjenestegren, der har ansvaret for 
Samhørighedsfonden, og generaldirektoraterne for transport, miljø og regionalpolitik, 
foregår ved: 
møder mellem tjenestegrenene, hvor det drøftes, hvilken interventionsstrategi der er 
den mest hensigtsmæssige for det enkelte land, og hvilke projekter der vil kunne 
vedtages 
en obligatorisk høring af nævnte generaldirektorater i forbindelse med sagens 
behandling; der har ikke i noget tilfælde været uenighed mellem tjenestegrenene om 
de beslutninger, der er truffet vedrørende det finansielle samhørighedsinstrument 
eventuelle fælles møder med medlemsstaternes myndigheder. 
Der er ingen risiko for, at det finansielle samhørighedsinstrument og strukturfondene 
foretager "dobbelt finansiering" af en given udgift. De nugældende procedurer giver 
mulighed for at undgå denne risiko og for let at kontrollere, om et investeringsprojekt 
allerede er indgivet under et andet finansieringsinstrument. 
Det skal i denne forbindelse præciseres, 
at bestemmelserne vedrørende overlapning (artikel 7, stk. 1) ikke tager sigte på at 
forhindre, at et givet projekt finansieres af strukturfondene og af Samhørighedsfonden 
i to forskellige faser 
at forordningen (artikel 7, stk. 2) åbner mulighed for, at der fra det finansielle 
samhørighedsinstrument kan ydes støtte ud over støtte, der er ydet gennem 
finansieringsinstrumenterne under transport- og miljøpolitikken, forudsat at den 
samlede fællesskabsstøtte ikke overstiger 90% af de samlede udgifter. 
4.1.1. Evaluering af projekterne 
Kommissionen har altid vurderet dossiererne for at konstatere, om de økonomiske og 
sociale fordele på mellemlang sigt står i forhold til de mobiliserede ressourcer. 
Denne vurdering er blevet foretaget: 
a) på grundlag af de analyser af udgifter og fordele, som medlemsstaterne har forelagt; 
disse analyser består normalt i costbenefitanalyser, når der er tale om 
transportinfrastrukturprojekter og store projekter vedrørende miljøet; I andre tilfælde 
kan analyserne også omfatte mere kvalitative aspekter; 
b) på grundlag af de evalueringselementer, der er meddelt af EIB, enten i forbindelse 
med Bankens egen behandling af samme projekt eller af den helhed eller af det afsnit, 
som projektet indgår i, eller i forbindelse med en udtalelse, som den efter 
Kommissionens anmodning har afgivet om dossiererne; 
c) på grundlag af andre evalueringselementer, som er til rådighed i Kommissionens 
tjenestegrene. 
Evalueringen er således resultatet af en proces med mange medvirkende, hvor der tages 
hensyn til bidrag fra forskellige kilder. 
Ikke desto mindre finder Kommissionen, at medlemsstaterne stadig må gøre en indsats 
for at forbedre metoderne for de økonomiske analyser, navnlig hvad angår miljøet. Der 
er truffet foranstaltninger med henblik herpå, såvel af Kommissionen som af 
medlemsstaterne. 
Ved forhandlingerne om forordningen om Samhørighedsfonden blev Rådet og 
Kommissionen i erkendelse af denne situation enige om, at der i forbindelse med 
miljøprojekterne og under hensyntagen til de forelagte projekters karakter bør anvendes 
andre - normalt kvantificerede - analysemetoder såsom flerkriterieanalyser, når 
costbenefitanalysen ikke er tilstrækkelig til at give tilfredsstillende resultater, så der 
derved bliver mulighed for at anslå, i hvilket omfang målsætningerne med projektet kan 
virkeliggøres. 
Som allerede anført tager Kommissionen ved vurderingen af projekterne hensyn til de 
elementer, der meddeles af medlemsstaterne. Disse elementer tages i betragtning ved 
Kommissionens vurdering af projekternes bæredygtighed, men Kommissionen er ikke 
nødvendigvis enig i deres indhold. 
s? 
4.1.2. Indtægtsskabende projekter 
Ved begrebet "indtægtsskabende projekter" forstår Kommissionen. 
- infrastrukturer, hvis anvendelse forudsætter direkte brugerbetaling, og som giver 
væsentlige nettoindtægter for initiativtagerne, 
- erhvervsinvesteringer. 
Hvis cler ydes støtte til et indtægtsskabende projekt, fratrækker Kommissionen i samråd 
med medlemsstaten *n°tøgterne i de støtteberettigede udgifter, når der er tale om 
indtægter, der har direj^e forbindelse med den finaniserede investering, og når der er tale 
om Jjetycjelige nettoincltægter for intiativtageren. 
Pen prajcsis, der er fulgt i forbindelse med forvaltningen af det finansielle 
san^ørjghe^sjnstrument, har været i overensstemmelse med disse principper. Når 
indtægterne ikfø har været væsentlige eller ikke har haft direkte forbindelse rpec) 
investerjngerj, er der derfor ik(te t^get hensyn til dem. 
4.2. Bidrag tit udbygningen af de transeuropæiske transportnet 
De transeuropæiske net har fået en central placering i traktaten (afsnit XII) og i 
Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse som et middel til 
at forbedre enhedsmarkedets funktion, til at styrke den økonomiske og sociale 
samhørighed og til at bidrage til den økonomiske vækst. På de seneste møder har Det 
Europæiske Råd lagt stor vægt på nettenes betydning og givet yderligere politisk 
tilskyndelse til deres udbygning. 
På denne baggrund har det finansielle samhørighedsinstrument spillet en væsentlig rolle 
ved at fremme udviklingen af nettene gennem bidrag til vigtige transportprojekter i de fire 
samhørighedslande. I henhold til forordning (EF) nr. 792/93 om det finansielle 
samhørighedsinstrument kan der bl.a. ydes støtte til transportinfrastrukturprojekter af 
fælles interesse, som fremmer de nationale nets indbyrdes sammenkobling og 
interoperabilitet samt adgangen til disse net, "navnlig projekter, som er omfattet af 
programmer for transeuropæiske net, der er vedtaget af Rådet eller foreslået af 
Kommissionen i overensstemmelse med traktatens anden del, afsnit IV". 
Som følge af de mange ansøgninger om midler fra samhørighedsinstrumentet har man i 
praksis prioriteret finansieringen af projekter, der indgår i de net, der er omhandlet i de 
godkendte eller foreslåede retningslinjer, eller som giver adgang til disse net. Kun i 
særlige tilfælde er der godkendt projekter, som falder uden for disse retningslinjer. Det 
har eksempelvis været projekter vedrørende transportformer, som ikke i øjeblikket er 
omfattet af Kommissionens forslag (såsom trafikkontrolsystemer for skibe og fly). 
Det skal nævnes, at Rådet kun havde godkendt netretningslinjer for højhastighedstog, 
inden samhørighedsinstrumentet blev taget i anvendelse; retningslinjerne for vejtransport, 
indre vandveje og kombineret transport blev vedtaget af Rådet i oktober 1993, medens 
Kommissionen i marts 1994 forelagde et forslag til en råds- og parlamentsbeslutning 
omfattende alle transportformer - KOM(94) 106. 
I perioden fra april 1993 til maj 1994 blev der i alt godkendt 94 transport­
infrastrukturprojekter under det finansielle samhørighedsinstrument, og den samlede støtte 
hertil androg 1 118,17 mio. ECU. Alle disse projekter vedrører de transeuropæiske 
transportnet eller giver adgang ril sådanne net. Nedenstående skemaer viser en opdeling 
af tallene på de enkelte lande og de enkelte transportformer. 
S 9 
Transportnetprojekter, for hvilke der er godkendt støtte 
(1. april 1993 til 25. maj 1994) 
Skerhat I : Opdeling efter medlemsstat 
•' •' ' '" '•'M' r ii. 
Medlemsstat 
SPANIEN 
PORTUGAL 
GR/MEttLANØ 
IRLAND 
I ALT 
' i ' "n"'.-,V in i1.1 '„". t'','V'', '• Antal projekter 
31 
22 
18 
23 
94 Støtte fra 
samhørigheds­
instrumentet 
(mio. ECU) 
611,93 
280,30 
117,54 
108,40 
1118,17 % af de samlede 
udgifter 
54,7 
25,1 
10,5 
9,7 
100,0 
Skema 2 : Opdeling efter transportform 
- | ,• nV ,'i••• l|iirf;V|r-';V'rT-^--7|)Mntpr7(--l;,>t«l|lj/v^iV'r, ,, 
Transportform Antàl projekter Støtte fra samhørig­
hedsinstrumentet 
(mio. ECU) % af de samlede 
udgifter 
Veje 
Højhastighedstog 
AlmiridéHg jernbane 
Lufthâvtié 
Søtransport 
Skibstrafiktjeneste 
Andet 46 
2 
16 
9 
10 
5 808,19 
11,22 
158,6 
91,75 
32,80 
15,60 72,2 
1,0 
14,2 
8,2 
2,9 
1,4 
1 ALT 94 1118,17 00,0 
Co 
I hvert af de fire samhørighedslande har Kommissionen arbejdet nært sammen med de 
berørte myndigheder ved fastlæggelsen af prioriteringen for finansiering under 
samhørighedsinstrumentet. I overensstemmelse med målsætningerne i traktaten og 
hvidbogen og som følge af behovet for at opnå det maksimale udbytte af de begrænsede 
midler har den anvendte strategi været at koncentrere bistanden om de vigtigste af de 
veje, jernbanelinjer og vandveje, der forbinder disse lande med den øvrige del af Europa. 
I Grækenland har dette f.eks. betydet, at der primært er finansieret projekter på 
strækningerne Patras-Athen-Thessaloniki-den bulgarske grænse og Via Egnatia 
(Igoumenitsa, Thessaloniki, Kavala, den tyrkiske grænse); i Portugal er der ydet støtte til 
forskellige forbindelser med Spanien - og dermed Europa - i den nordlige del af landet 
(Porto-Braga-Valencia), i den centrale del (Lissabon-Castelo Branco-Vilar Formoso-
Valladolid) og i den sydlige del (Lissabon-Evora-Bdajoz-Madrid); i Irland ligger 
størstedelen af de vejprojekter, der er ydet støtte til, på den østlige hovedstrækning, der 
forbinder Cork, Dublin og grænsen til Nordirland med forbindelser til Belfast og Larne; 
i Spanien er der med bistand fra samhørighedsinstrumentet finansieret tre sektioner af 
Madrid-ringvejen (M40), hvilket medvirker til at aflaste et alvorligt trafikknudepunkt i det 
spanske net, samt flere sektioner af landets vigtigste vejforbindelser såsom 
Middelhavsstrækningen, nord-syd-forbindelsen og den galiciske strækning. 
Af de væsentlige investeringer i den traditionelle jernbanesektor, hvortil der er ydet støtte 
fra samhørighedsinstrumentet, kan nævnes moderniseringen af den nordlige linje og Beiro 
Alta-linjen i Portugal, udbygningen af linjerne Cork-Dublin og Dublin-Belfast i Irland 
samt linjerne Madrid-Valencia og Valencia-Tarragona i Spanien. 
Med hensyn til havne er der finanisieret en række projekter i Irland og Portugal 
vedrørende udvidelse og forbedring af faciliteterne eller gennemførlighedsundersøgelser 
med henblik på yderligere udbygning. Der bør også nævnes en væsentlig investering i 
Spanien vedrørende opførelsen af stationer til drift af et kontrolnet for skibstrafik, ved 
hjælp af hvilket man vil kunne overvåge søtrafikken i de spanske kystfarvande og derved 
bidrage til en større sikkerhed til søs og til en kontrol med forureningsrisikoen. 
For så vidt angår lufthavne, er der godkendt støtte til udvidelsesprojekter på nogle øer 
som følge af deres afhængighed af luftforbindelserne. 
4.3. Bidrag til gennemførelse af miljøpolitikken 
På miljøområdet tager interventionerne under det finansielle samhørighedsinstrument sigte 
på at sikre gennemførelsen af: 
i) Projekter, der bidrager til gennemførelse af målene i traktatens artikel 130 R, dvs.: 
- bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten 
- beskyttelse af menneskers sundhed 
- en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne. 
De støtteberettigede projekter omfatter bl.a. projekter, der indgår i de prioriterede 
felter under miljøpolitikken i henhold til det femte program for miljø og bæredygtig 
udvikling. 
ii) Projekter, der er en følge af gennemførelsen af foranstalminger, der er vedtaget i 
medfør af traktatens artikel 130 R. Det er projekter, der gennemfører EF-direktiver 
og navnlig. 
- direktiv 80/778/EØF om kvaliteten af drikkevand 
- direktiver 91/271/EØF om rensning af by spi Idevand 
- direktiv 75/442/EØF om affald. 
Ved projekternes udvælgelse er der desuden taget hensyn til overholdelsen af 
følgende principper: 
- forsigtighed og forebyggende indsats 
- indgreb fortrinsvis ved kilden 
- princippet om, at forureneren betaler. 
For at tage hensyn til det overordnede mål om økonomisk og social samhørighed 
skal hovedvægten lægges på de projekter inden for miljøområdet, der har en stærkere 
økonomisk og social virkning, og dermed på de projekter, der frembyder det bedste 
forhold mellem de økonomiske og sociale fordele på den ene side og 
investeringsomkostningerne på den anden. Medlemsstaterne er derfor blevet anmodet 
om at udvikle metoder til analyse og kvantificering af de sociale og økonomiske 
virkninger af investeringer på miljøområdet. Sådanne metoder er endnu ikke så 
udviklede, som det kunne ønskes. 
£</ 
I praksis vedrører de projekter, der er blevet godkendt, drikkevandsforsyning og 
behandling af spildevand samt i mindre omfang naturbevarelse, erosionsbekæmpelse og 
bevarelse af kulturarven. 
De godkendte projekters fordeling på de enkelte kategorier er følgende: 
DET FINANSIELLE SAMHØRIGHEDSINSTRUMENT 
MILJØ Ydet støtte (mio. ECU) % af de samlede udgifter 
Vandforsyning 352,72 46,25% 
Vandkvalitet 80,26 10,5% 
Spildevand 149,81 19,6% 
Forvaltning af affald 18,78 2,5% 
Erosionsbekæmpelse 98,14 12,8% 
Bevarelse af kulturarven 7,42 1,0% 
Industriforurening 18,08 2,4% 
Naturbevarelse 29,87 3,9% 
Andet 8,94 1,2% 
Miljø i alt 764,02 100,00% 
* i'. l.i.i, i I , • rA 
4.4. En rimelig ligevægt mellem projekterne vedrorende transport og miljø 
De godkendte projekter på miljøområdet beløb sig i 1993 til i alt 606,016 mio. ECU, 
medens projekterne på transportområdet beløb sig til 958,253 mio. ECU, hvilket svarer 
til ca. 40% for projekterne på miljøområdet og 60% for projekterne på transportområdet. 
63 
Den opnåede ligevægt anses af Kommissionen for at være tilfredsstillende, idet de 
nationale myndigheder i forbindelse med dette midlertidige instrument kun rådede over 
et ret begrænset antal projekter på miljøområdet, der allerede var modne til 
gennemførelse. 
I 1993 blev disse midler fordelt på følgende måde mellem de fire modtagerlande: 
Medlemsstat 
Spanien 
Portugal 
Grækenland 
Irland 
!i, ,, n ,„i' M,1,,,,1: :, r „, i.'i, ,, ,=as lait 
858 450 703 
(54,8%) 
283 568 700 
(18,2%) 
280 364 000 
(17,9%) 
141 887 100 
(9,1%) i. . ii ii = 
Miljø 
252 083 242 
(29%) 
122 794 100 
(43%) 
175 222 400 
(62%) 
55 917 250 
(39%) • •• ' i *. i = Transport 
606 367 461 
(71%) 
160 772 600 
(57%) 
105 141 600 
(38%) 
85 969 850 
(61%) 
4.5. Vurdering af foreneligheden med EF's politik på andre områder 
4.5.1. Miljøbeskyttelse 
Ifølge artikel 6 i Rådets forordning (EØF) nr. 792/93 af 30. marts 1993 om oprettelse af 
et finansielt samhørighedsinstrument skal projekterne være i overensstemmelse med 
Fællesskabets politik på forskellige områder, herunder politikken vedrørende 
miljøbeskyttelse. 
Målene for Fællesskabets politik på miljøområdet er fastlagt i EF-traktatens artikel 130 R. 
De omfatter tre hovedelementer, a) beskyttelse og forbedring af miljøet, b) beskyttelse af 
menneskers sundhed, c) en rationel udnyttelse af naturressourcerne. Disse politiske mål 
i EF-traktatens artikel 130 R er nærmere fastlagt i det program for Fællesskabets politik 
og virke inden for miljø og bæredygtig udvikling, som er beskrevet i Rådets resolution 
af 1. februar 1993'. Dette program er koncentreret om at ændre de nuværende forbrugs-
og adfærdsvaner med henblik på at opnå en mere bæredygtig forvalming af 
naturressourcerne, at undgå affald osv. Spørgsmålet om forenelighed med miljøpolitikken 
er således mere omfattende end en kontrol med overholdelse af bestemte retsforskrifter. 
EFTnr. C 138 af 17.5.1993, s. 1. 
Et vigtigt aspekt ved virkeliggørelsen af de miljømæssige mål er kravet om, at 
miljøbeskyttelsen skal tages i betragtning ved fastlæggelsen og gennemførelsen af 
Fællesskabets politik på andre områder, herunder transportpolitikken. På denne måde 
udvides spørgsmålet om overensstemmelse til et spørgsmål om, hvorvidt 
transportinfrastrukturprojekterne fremmer en udvikling i retning af et mere miljøvenligt 
transportsystem. 
Inden der træffes besluming om støtte fra Samhørighedsfonden, skal ansøgningen 
vedrørende et projekt i praksis indeholde angivelse af: 1) hvilke miljømål projektet 
vedrører, 2) hvorledes projektet er knyttet til gennemførelsen af Fællesskabets 
miljøbestemmelser og 3) om projektet er i overensstemmelse med en plan eller et program 
for gennemførelsen af Fællesskabets politik eller retsforskrifter. Desuden skal der også 
specielt for transportprojekternes vedkommende foreligge en vurdering af 
miljøvirkningerne. På grundlag af disse oplysninger kontrolleres overensstemmelsen med 
Fællesskabets miljøpolitik. Om nødvendigt knyttes der visse betingelser til beslutningen. 
I de fleste tilfælde, hvor der er stillet sådanne betingelser, har de vedrørt 
overensstemmelse med direktiv 91/271/EØF om rensning af byspildevand, direktiv 
85/337/EØF om vurdering af indvirkning på miljøet samt vandkvaliteten. 
Spørgsmålet om forenelighed er ikke blot af betydning, indtil der er truffet besluming. 
Overvågningsudvalget skal sikre, at miljøpolitikken overholdes. Hvis de i beslutningen 
stillede betingelser eller miljøpolitikken ikke overholdes, kan støtten nedsættes eller endog 
helt bortfalde. 
4.5.2. Den fælles transportpolitik 
Den nye perspektiver for den fælles transportpolitik er indeholdt i Kommissionens 
meddelelse "Den fælles transportpolitiks fremtidige udvikling", KOM(92) 494. Et 
væsentligt element heraf er den nye politik for transeuropæiske net som fastlagt i 
traktatens kapitel XII, men også behovet for at lade den miljømæssige dimension indgå 
på transportområdet. 
Den fælles transportpolitik tager også hensyn til, at der er et stadigt større transportbehov 
i et fællesskab uden grænser. Dette problem hænger både samme med, at en stor del af 
de bestående transportnet, navnlig i den centrale del af Fællesskabet, er hårdt belastede, 
og at der i periferien er en mangel på infrastrukturer og på forbindelser med den centrale 
del af Fællesskabets område. 
Udviklingen af de transeuropæiske transportnet imødegår en række af disse problemer og 
er nært forbundet med den fælles transportpolitik. Fællesskabet vil bidrage til de 
transeuropæiske net ved at fastlægge retningslinjer. Gennem disse retningslinjer ønsker 
man virkelig at fremme de to grundlæggende mål, nemlig enhedsmarkedet og den 
økonomiske og sociale samhørighed. Ved nettene må der lægges særlig vægt på, at de 
forbinder isolerede områder, øer og randområder i Fællesskabet med de centrale regioner. 
Retningslinjerne må indeholde mål, prioriteter og hovedretningslinjer for 
foranstaltningerne samt fastlægge, hvilke projekter der er af fælles interesse. 
Dette kommer til udtryk i Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets 
beslutning om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske 
transportnet, KOM(94) 106, hvori kombinerede transportformer nævnes som en af 
Fællesskabets løsninger på miljøproblemerne i forbindelse med transporten. De forskellige 
tranportformer og de tilsvarende projekter er derfor medtaget i retningslinjerne som 
begyndelsen på en proces med komplementaritet og gradvis integrering. I de således 
fastlagte projekter er aspektet vedrørende kombinerede transportformer et meget vigtigt 
kriterium for fastlæggelsen af de prioriterede felter. 
I retningslinjerne beskrives de forskellige elementer af de transeuropæiske transportnet. 
a) Det transeuropæiske vejnet med de vigtigste hovedstrækninger og 
forbindelsesstrækninger udgør grundlaget for overfladetransporten. Det skal omfatte 
i alt 58 000 km, hvoraf der inden for de næste ti år skal bygges 15 000 km til 
komplettering af vejnettet. Ca. 40% af arbejderne vil finde sted i randområderne. 
b) Det transeuropæiske jernbanenet vil, når det er afsluttet, omfatte 70 000 km, hvoraf 
23 000 km hovedsagelig skal anvendes til kombineret transport. 
I Fællesskabets centrale regioner vil hovedmålet være at afhjælpe problemerne med 
flaskehalse ved at øge kapaciteten (f.eks. ved at modernisere signalsystemet eller ved 
at anlægge omkørselsspor), medens hovedvægten i randområderne frem for alt vil 
blive lagt på at forbedre det generelle kvalitetsniveau (f.eks. ved at modernisere 
forældede anlæg, ved at elektrificere visse strækninger og ved at anlægge nye 
forbindelser for at forbedre tilgængeligheden). 
c) Havnene har en afgørende funktion som kontaktfladen mellem land- og søtransport. 
Sidstnævnte tegner sig for 90% af transporten mellem Fællesskabet og resten af 
Q6 
verden og for ca. 35% af transporten mellem medlemsstaterne. Havnene spiller en 
afgørende rolle i alle Fællesskabets kyststater. 
d) I direkte tilknytning til søtransporten skal der oprettes et europæisk styringssystem 
til overvågning, planlægning og styring af søtransporten i de europæiske farvande 
(styrings- og informationssystem for søtransport). Formålet med systemet er at øge 
sikkerheden og effektiviteten i forbindelse med søtransport og at beskytte miljøet i 
miljøfølsomme områder. De sydlige kyststater såsom Grækenland, Spanien og 
Portugal indgår direkte i den planlagte udvikling. 
e) Det transeuropæiske lufthavnsnet omfatter ca. 250 lufthavne, der er udvalgt på 
grundlag af en række kvantitative kriterier og deres funktion som forbindelsesled 
mellem EF og resten af verden, som forbindelsesled inden for EF og som bindeled 
til svært tilgængelige områder i EF. For at nettet kan opfylde disse funktioner, er 
følgende emner fastlagt som prioriterede felter i de foreslåede retningslinjer: 
Optimering og udbygning af lufthavnskapaciteten 
forbedring af miljøforligeligheden 
forbedring af adgangen til lufthavnene og forbindelser med andre transportnet. 
Lufthavnene har en særlig funktion ved at gøre områder tilgængelige, navnlig 
randområderne. 
f) Trafiktætheden i luften skyldes ikke mindst en dårlig udnyttelse af luftrummet og 
kapacitetsproblemer med hensyn til styringen af lufttrafikken. En gradvis etablering 
af et net for flytrafikstyring, som omfatter en flynavigationsplan og faciliteter til 
styring af og kontrol med flytrafikken skulle gøre lufttransporten sikrere og mere 
effektiv i fremtiden. 
Manglen på denne form for infrastruktur kendetegner visse randområder. 
For de således fastlagte projekter åbner traktaten mulighed for EF-intervention gennem 
støtte til finansieringen af projekter, der gennemføres af medlemsstaterne. Sådan støtte 
ydes navnlig gennem Samhørighedsfonden, gennem hvilken der i de fire berørte 
samhørighedslande ydes bidrag til transportprojekter, der i nettene er fastlagt som værende 
af fælles interesse. 
Samhørighedsfonden yder derfor ét meget væsentligt bidrag til transportprojekterne for 
alle transportformer, og den medvirker derved til at mindske den mangel på 
infrastrukturer, der er en af de faktiske hindringer for personers frie bevægelighed og frie 
varebevægelser til og fra randområderne. Samhørighedsfonden er som følge af bidragene 
til projekter vedrørende forskellige transportformer blevet et af Fællesskabets vigtigste 
redskaber til udvikling af de transeuropæiske net og til opnåelse af en bæredygtig 
mobilitet i overensstemmelse med Fællesskabets miljøpolitik. 
4.5.3. Konkurrencepolitikken 
Enhver EF-aktion skal være forenelig med Fællesskabets politik på de øvrige områder. 
I Rådets forordning (EF) nr. 792/93 om oprettelse af et finansielt samhørighedsinstrument 
er det derfor i betragtningerne anført, at Samhørighedsfondens interventioner bl.a. skal 
være i overensstemmelse med konkurrencepolitikken. Specielt skal gennemførelsen af 
interventionerne være i overensstemmelse med de regler, der gælder for støtte, som ydes 
af medlemsstaterners nationale, regionale eller lokale myndigheder. I øvrigt kan 
anvendelsen af konkurrencereglerne i en vis udstrækning bidrage til virkeliggørelsen af 
målsætningerne for Samhørighedsfonden. 
Ved vurderingen af statsstøtte baserer Kommissionen sig på de principper, der er opstillet 
i traktatens artikel 92, og for så vidt angår transport anvender den de særlige 
bestemmelser, der er fastsat i artikel 77 og 80. Det er de samme regler der finder 
anvendelse, uanset om den virksomhed, der modtager støtte, i ejendomsretlig henseende 
er privatretlig, offentligretlig eller en blanding heraf Konkurrencefordrejninger mellem 
virksomheder som følge af en ydet statsstøtte kan tillades, når de ikke går ud over, hvad 
der er nødvendigt for at sikre opfyldelsen af forpligtelser i forbindelse med offentlige 
tjenesteydelser eller for at nå Fællesskabets mål, herunder bl.a. målene vedrørende 
økonomisk og social samhørighed og miljøbeskyttelse samt de mål vedrørende de 
transeuropæiske net, der er opstillet i afsnit XII, og som indsattes ved traktaten om Den 
Europæiske Union. 
Kontrollen med, at interventionerne under Samhørighedsfonden er forenelige med EF's 
konkurrenceregler, foregår på to niveauer. For det første tages de konkurrencemæssige 
aspekter i betragtning ved vurderingen af ansøgningerne om støtte fra fortden. For det 
andet skal medlemsstaterne i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 3, give 
Kommissionen meddelelse om den nationale del af finansieringen af de projekter, der 
støttes af fonden, når nævnte del kan udgøre en statsstøtte. 
Til gengæld er der allerede i vid udstrækning taget hensyn til samhørighedsmålet i de 
regler, som Kommissionen har fastsat vedrørende statsstøtte. Der kan således i 
størstedelen af Spanien samt i de tre andre støtteberettigede lande under 
Samhørighedsfonden ydes høj støtte til regionaludvikling i medfør af 
undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra a). 
I øvrigt søger Kommissionen ved at fastlægge strenge grænser for statsstøtten i de bedre 
stillede EF-regioner at undgå, at de væsentlige midler, der er til rådighed i disse regioner, 
mindsker effektiviteten af de EF-instrumenter, der som Samhørighedsfonden har til formål 
at mindske efterslæbet i de ugunstigst stillede regioner, der for en stor dels vedkommende 
ligger i samhørighedslandene. 
På transportområdet tager Fællesskabets indsats i overensstemmelse med 
konkurrencereglerne også sigte på at gøre infrastrukturerne tilgængelige for alle de 
erhvervsdrivende, der opfylder de tekniske og retlige betingelser for at kunne levere 
tjenesteydelser på transportområdet. Denne indsats skal fremme infrastrukturprojekternes 
økonomiske bæredygtighed, en faktor, som der også tages hensyn til ved fondens 
udvælgelse af projekter. 
4.5.4. Offentlige udbud 
1. Overholdelsen af EF-rettens bestemmelser om offentlige udbud ved gennemførelsen 
af projekter, til hvilke der ydes EF-støtte, er af meget stor betydning for åbningen af 
det indre marked og for en vellykket gennemførelse af politikken vedrørende 
økonomisk og social samhørighed, for så vidt som alle medlemsstaterne drager fordel 
heraf, det være sig: 
- den medlemsstat, der modtager finansieringen, idet en korrekt anvendelse af 
reglerne om indgåelse af offentlige aftaler giver den mulighed for ved 
gennemførelsen af arbejderne at opnå det bedste forhold mellem kvalitet og pris 
- de øvrige medlemsstater, idet disse opnår en optimal anvendelse af EF-
finansieringen og desuden ved en korrekt overholdelse af nævnte regler sikres 
mulighed for, at de erhvervsdrivende i de forskellige medlemsstater, der bidrager 
til finansieringen, kan deltage i gennemførelsen af projekterne. 
2. Kommissionen lægger således meget stor vægt på, at princippet om de finansierede 
aktioners forenelighed med EF-politikken for offentlige udbud overholdes, og at der 
i så henseende foretages en systematisk kontrol med hensyn til overholdelsen af 
reglerne om offentlige udbud under de forskellige godkendelses- og 
gennemførelsesfaser for alle de projekter, der finansieres af Samhørighedsfonden. 
Formålet med denne kontrol er hovedsageligt at hjælpe støttemodtagerne med at 
overholde reglerne ved at oplyse dem om de mest hensigtsmæssige procedurer og om 
de uregelmæssigheder, der stadig er mulighed for at korrigere. Såfremt 
Kommissionens tjenestegrene opdager, at der ved tildelingen af en kontrakt er begået 
en klar og åbenbar overtrædelse, nægter de at godkende finansieringen vedrørende den 
pågældende kontrakt, hvilket giver den pågældende medlemsstat mulighed for enten 
at omarbejde projektet, eller at få finansieringen til et alternativt projekt. 
3. I perioden fra april 1993 til oktober 1994 er der således foretaget undersøgelse af, om 
reglerne for offentlige udbud er blevet overholdt, for 590 finansieringsansøgninger 
(vedrørende individuelle projekter eller grupper af projekter), heraf 385 på 
miljøområdet og 205 på transportområdet. Det skal bemærkes, at gennemførelsen af 
et projekt kan give anledning til en tidsforskudt indgåelse af flere kontrakter, hvilket 
undertiden kræver kontrol i flere omgange, indtil restbeløbet betales. Kontrollen 
vedrører hovedsageligt overholdelsen af forpligtelserne med hensyn til offentliggørelse 
af udbud, de i udbudsbekendtgørelserne anførte kravs overensstemmelse med 
direktiverne og protokollerne om tildelingen af kontrakter (for de kontrakter, der er 
omfattet af direktiverne). 
Denne kontrol har resulteret i følgende situationer. 
- ubetinget godkendelse i alle de tilfælde, hvor overensstemmelsen med reglerne om 
offentlige udbud allerede er blevet fastslået 
- principgodkendelse med forbehold for en efterfølgende kontrol i alle de tilfælde, 
hvor tildelingen af kontrakterne foregår efter godkendelsen af finansieringen 
- udskydelse af beslutningen om godkendelse af finansiering, indtil de nationale 
myndigheder har skabt klarhed om tvivlsomme punkter 
- nægtelse af finansiering som følge af, at der er konstateret overtrædelse af reglerne 
om offentlige udbud. 
Ud over undersøgelserne af de enkelte sager har kontrollen givet mulighed for at 
konstatere visse former for praksis, der skyldes en dårlig tilpasning af den nationale 
lovgivning til EF-retten. Som følge af den samordnede kontrolindsats, der er gjort af de 
tjenestegrene ved Kommissionen, der har ansvaret for offentlige udbud og for 
forvaltningen af Samhørighedsfonden, er der således foretaget eller ved at blive foretaget 
væsentlige ændringer i de nationale lovgivninger i to af de medlemsstater, der er omfattet 
af Samhørighedsfonden. 
4.6. Samhørighedsinstrumentets socioøkonomiske virkninger 
Det er naturligvis i øjeblikket for tidligt at afgive en endelig udtalelse om de økonomiske 
og sociale virkninger af de projekter, hvortil der er ydet støtte fra det finansielle 
samhørighedsinstrument. Dette skyldes ikke blot den korte periode, i hvilken instrumentet 
er blevet anvendt, men også, at investeringernes særlige karakter medfører, at de fulde 
virkninger først vil vise sig efter en længere periode. Det tager lang tid at planlægge, 
udvikle og gennemføre instrastrukturprojekter, navnlig inden for transportsektoren. Selv 
inden for miljøsektoren, hvor projekterne normalt er mindre, strækker udviklings- og 
opførelsesperioden sig ofte over mere end de atten måneder, der er gået, siden 
samhørighedsinstrumentet blev taget i anvendelse. 
De fleste af de hidtil finansierede projekter er således endnu ikke blevet fuldført, og deres 
driftsmæssige virkninger kan derfor endnu ikke konstateres. Desuden vedrørte mange af 
interventionerne i instrumentets første anvendelsesår indledende projektfaser og ikke 
fuldstændige projekter. Det er urealistisk at forvente mærkbare socioøkonomiske 
virkninger af finansieringen af f.eks. en 5 km delstrækning af en meget længere hovedvej. 
Ikke desto mindre har Kommissionen alvorligt overvejet behovet for at påvise positive 
socioøkonomiske virkninger af projekter finansieret under samhørighedsinstrumentet. Med 
hensyn til forventede virkninger er det på grundlag af de af medlemsstaterne foretagne 
økonomiske analyser muligt at sige, at de finansierede projekter skulle give mærkbare 
positive socioøkonomiske resultater og dermed bidrage til beskæftigelse, konkurrenceevne 
og vækst i de enkelte medlemsstater og i Fællesskabet. Der er foretaget kvantificerede 
costbenefitanalyser i langt de fleste af de sager, der er behandlet under 
samhørighedsinstrumentet, idet de væsentligste undtagelser navnlig har vedrørt 
miljøområdet, hvor metoderne for gennemførelsen af økonomiske vurderinger endnu ikke 
er særligt veludviklede. 
Til trods for den indsats, der er gjort, anerkender Kommissionen vigtigheden af at 
forbedre metoderne for den forudgående, løbende og efterfølgende vurdering af 
virkningerne af projekter med intervention fra Samhørighedsfonden. Med henblik herpå 
arbejdes der i øjeblikket med hjælp fra eksterne specialister på at forbedre de anvendte 
fremgangsmåder og på at udarbejde retningslinjer for, hvorledes medlemsstaterne skal 
forelægge projekter, hvortil der ønskes støtte. 
Det skal bemærkes, at London School of Economics and Political Science har foretaget 
en gennemførlighedsundersøgelse for Samhørighedsfonden vedrørende muligheden for at 
udvikle en økonometrisk model, der kan anvendes ved vurderingen af de økonomiske 
virkninger af de projekter, hvortil der ydes støtte. Der er betydelige metodemæssige og 
datamæssige problemer på dette område, men i betragtning af Samhørighedsfondens 
betydning og forordningens krav er det blevet besluttet at følge LSE-undersøgelsen op 
med en undersøgelse i fuld målestok. I denne forbindelse er der offentliggjort en 
meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende af 5. november 1994. 
4.7. Samordning og sammenhæng med de øvrige instrumenter 
Ved oprettelsen af det finansielle samhørighedsinstrument gjorde Rådet klart opmærksom 
på nødvendigheden af at foretage en samordning mellem de forskellige EF-instruménter, 
der anvendes på miljøområdet og på området for de transeuropæiske net. 
Forskellige bestemmelser og procedurer giver mulighed for at sikre, at denne 
samordningsforpligtelse opfyldes. 
4.7.1. Strukturfondene 
Strukturfondene, navnlig EFRU og i mindre udstrækning EUGFL, Udviklingssektionen, 
kan finansiere projekter af samme art som dem, der blev forelagt i forbindelse med det 
finansielle samhørighedsinstrument. 
Det var derfor nødvendigt at sikre sig mod risikoen for dobbelt finanisering. 
Med henblik herpå er samordningskravet medtaget i Rådet forordning om oprettelsen af 
det finansielle samhørighedsinstrument. I artikel 7 om samordning og overlapning er det 
fastsat, at der ikke samtidig kan ydes støtte til udgifter fra det finansielle 
samhørighedsinstrument og fra strukturfondene. Denne bestemmelse har ikke til formål 
at forbyde en kombination af de forskellige instrumenter ved finansieringen af et projekt, 
men at sikre, at der ikke til udgifterne vedrørende en given fase af et støtteberettiget 
projekt ydes finansiel støtte fra to instrumenter, idet dette ville gøre det umuligt at 
overvåge og kontrollere EF-støtten. 
Med hensyn til procedurerne for samordningens gennemførelse er der gjort en indsats på 
flere måder. 
For det første har det for Kommissionen været afgørende at sikre en samlet koordinering 
ved udarbejdelsen af EF-støtterammerne (EFSR) for regionerne under mål nr. 1, idet tre 
af de fire lande, der er støtteberettigede under Samhørighedsfonden, ligeledes er fuldt 
støtteberettigede under strukturfondenes interventioner for mål nr. 1. Spanien er her i en 
særlig situation, idet kun en del af dets område er støtteberettiget under strukturfondene. 
I denne forbindelse henvises der i de EFSR, Kommissionen har godkendt for disse fire 
lande, udtrykkeligt i den samlede finansieringsplan for EFSR til interventionerne fra 
Samhørighedsfonden, der er angivet til orientering. Hvad angår EF-støtterammernes 
egentlige indhold, er der ved udarbejdelsen heraf foretaget en samordning mellem de 
forskellige berørte tjenestegrene i Kommissionen, bl.a. den, der har ansvaret for 
Samhørighedsfonden, for derved at fastlægge de forskellige interventionsstrategier, der 
skal anvendes i de enkelte berørte lande. 
Med hensyn til selve aktionerne var det nødvendigt at være endnu mere opmærksomme 
på en samordning heraf, for så vidt som strukturfondene hovedsageligt arbejder ved hjælp 
af operationelle programmer, medens det finansielle samhørigsinstrument og 
Samhørighedsfonden kun finansierer individuelle projekter, projektfaser eller grupper af 
projekter. Nye samordningsprocedurer blev indført på tidspunktet for det finansielle 
samhørighedsinstruments ikrafttrædelse, så det kunne kontrolleres, at de heraf omfattede 
projekter eller projektfaser ikke allerede var omfattet af de interventionsformer, der var 
godkent af Kommissionen i forbindelse med EFSR for perioden 1989-1993. 
}<? 
Med henblik herpå blev der indført en obligatorisk høring af de tjenestegrene, der 
forvalter strukturfondene, inden Kommissionen kan træffe nogen beslutning om ydelse 
af støtte under det finansielle samhørighedsinstrument eller Samhørighedsfonden. Disse 
procedurer har vist sig at fungere godt, idet der ikke over for nogen af de beslutninger, 
der er truffet i forbindelse med med dette nye instrument, er fremsat indsigelser fra de 
tjenestegrene, der forvalter strukturfondene og Samhørighedsfonden. Tværtimod har disse 
tjenestegrene indført kontrol foranstaltninger, der gør det muligt at sikre, at ingen 
udgiftspost kan finansieres af begge de to fonde. 
For det tredje har Kommissionen med henblik på anvendelsen af ovennævnte bestemmelse 
om samordning og overlapning præciseret det i forordningen omhandlede begreb. 
Takket været disse procedurer har det været muligt at undgå enhver form for dobbelt 
finansiering. Det er derimod forekommet, at medlemsstaterne har forelagt forskellige faser 
af et og samme projekt for to forskellige instrumenter. Dette er helt i overensstemmelse 
med forskrifterne, ifølge hvilke den samlede EF-støtte kan være på indtil 90% af de 
samlede udgifter. Denne bestemmelse afspejler Rådets besluming om at koncentrere EF-
interventionerne på bestemte projekter af særlig interesse for Fællesskabet. -
4.7.2. GD Vils budgetkonto 
Under den årlige budgetkonto, der forvaltes af GD VII, ydes der bistand i form af støtte 
til transportprojekter, der forelægges af medlemsstaterne. Da disse projekter kan være af 
tilsvarende art som dem, der opnår støtte under det finansielle samhørighedsinstrument, 
er der i artikel 6, stk. 2, i forordningen om samhørighedsinstrumentet fastlagt et krav om, 
at der skal sikres samordning og sammenhæng mellem de projekter, "der iværksættes i 
henhold til denne forordning ... og andre af Fællesskabets finansielle instrumenter". 
Bortset fra, at det generelt er ønskværdigt at samordne Fællesskabets bistand til projekter 
inden for transportsektoren, er der også særlige betingelser for finansiering af projekter 
ved hjælp af flere forskellige instrumenter. I modsæming til, hvad der gælder for 
strukturfondene (se foregående punkt), er det muligt samtidig at yde støtte til et projekt 
eller en projektfase gennem tilskud fra det finaniselle samhørighedsinstrument og tilskud 
fra GD VIFs budgetpost, såfremt en særlig betingelse er opfyldt: artikel 7, stk. 2, i 
forordningen om samhørighedsinstrumentet aber mulighed for en "samlet støtte fra det 
finansielle instrument og andre fællesskabstilskud", såfremt denne samlede støtte ikke 
overstiger 90% af de samlede ugifter. 
Siden oprettelsen af det finansielle samhørighedsinstrument har der været nær kontakt 
mellem Samhørighedsfonden og GD VII, både for at sikre en sammenhængende politik 
med hensyn til transportinfrastrukturprojekter og for at sikre, at betingelserne i 
forordningen overholdes. 
Der føres i den forbindelse regelmæssigt drøftelser, og desuden fremsender 
Samhørighedsfonden alle ansøgninger om støtte til transportprojekter, herunder de 
detaljerede finansielle oplysninger i projektdokumenterne, til GD VII med henblik på 
eventuelle bemærkninger. GD VII (og andre berørte tjenestegrene i Kommissionen) høres 
både, når det oprindelige projektforslag modtages fra medlemsstaten, og når der er 
udarbejdet et udkast til en kommissionsbeslutning om godkendelse af støtte til projektet. 
På tilsvarende måde rundsender GD VII hvert år programmet over de projekter, som 
medlemsstaterne har foreslået at yde støtte til fra nævnte budgetkonto, til alle de berørte 
tjenestegrene i Kommissionen, således at disse kan fremsætte deres bemærkninger. 
Samhørighedsfonden deltager også i alle møder i udvalget for transportinfrastruktur, som 
er det forum, hvor det årlige program for de projekter, der skal have støtte fra GD VII, 
hvert år drøftes med medlemsstaterne og vedtages. 
4.7.3. LIFE-programmet 
Foruden den generelle samordning med de tjenestegrene ved Kommissionen, der er 
ansvarlige for miljøpolitikken, og som skal høres inden enhver besluming om ydelse af 
støtte under det finansielle samhørighedsinstrument eller Samhørighedsfonden, er det også 
nødvendigt at kontrollere, at der ikke foretages dobbelt finansiering af de projekter, som 
medlemsstaterne forelægger i forbindelse med LIFE. 
LIFE-projekternes karakter og reglerne for forvaltningen af dette instrument (forelæggelse 
af klart beskrevne individuelle projekter) gør det muligt at sikre en fortrinlig samordning 
mellem de to instrumenter. 
Denne samordning foregår ved, at den tjeneste, der er ansvarlig for Samhørighedsfonden, 
systematisk gennemgår de projekter, der forelægges Fovaltningskomitéen for LIFE og 
deltager i møderne i denne komité. 
Hidtil har Kommissionen ikke konstateret noget projekt, der er blevet forelagt for begge 
instrumenter, undtagen projektet SAICA (automatisk system for oplysninger om 
vandkvaliteten), for hvilket de spanske myndigheder har ansøgt om og opnået finansiering 
under LIFE for den del, der vedrører undersøgelser, og finansiering under det finansielle 
samhørighedsinstrument for så vidt angår gennemførelsen af de egentlige investeringer. 
4.7.4. Den Europæiske Investeringsbank 
Da EIB undertiden intervenerer med betydelige beløb i samhørighedslandene, navnlig 
Spanien og Portugal, ved finansieringen af projekter på aktivitetsområder, der er 
beslægtede med dem, der finansieres under det finansielle samhørighedsinstrument, var 
det nødvendigt at indføre en ad hoc-ordning for udveksling af oplysninger mellem 
Kommissionen og Banken vedrørende de af medlemsstaterne indgivne støtteansøgninger. 
I samarbejde med EIB blev det besluttet regelmæssigt at sende Banken en liste over alle 
de projekter, der er forelagt Kommissionen, og i de tilfælde, hvor en medfinansiering fra 
EIB er planlagt, at sende Banken det komplette dossier. Desuden holdes der regelmæssigt 
møder for at fastslå, hvilke problemer der kan opstå i forbindelse med bestemte projekter. 
Ifølge de normale procedurer hører Banken på sin side Kommissionen, når den forelægges 
en låneansøgning. 
Den regelmæssige udveksling af oplysninger giver i første række mulighed for at 
kontrollere, at EIB's lånelofter ikke overskrides, ligesom den sikrer en god kombination 
af tilskud og lån for de medfinansierede projekter. 
4.8. Den Europæiske Investeringsbanks rolle ved vurderingen af projekter 
4.8.!. Princippet 
I konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Edinburgh anførtes det udtrykkeligt, at EIB 
på Kommissionens anmodning kan bidrage til vurderingen af projekter, der er forelagt for 
det finansielle samhørighedsinstrument eller Samhørighedsfonden. 
Dette grundprincip er retligt blevet nedfældet i Rådets forordning om oprettelse af et 
finansielt samhørighedsinstrument, hvor det i artikel 9, stk. 8, er fastsat, at "for at sikre 
effektiviteten af fællesskabsstøtten foretager Kommissionen og medlemsstaterne, hvis det 
er hensigtsmæssigt i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank, en systematisk 
vurdering af projekterne." EIB's rolle i forbindelse med vurderingen er blevet styrket ved 
forordningen om oprettelsen af den egentlige Samhørighedsfond. 
4.8.2. Gennemførelsen 
De af Kommissionen og EIB aftalte bestemmelser 
For at give EIB mulighed for mere effektivt at medvirke ved vurderingen af projekterne 
blev det besluttet at indgå en rammeaftale mellem Kommissionen og Banken, i hvilken 
de praktiske regler for samarbejdet mellem de to institutioner er fastlagt. Denne aftale 
blev undertegnet den 23. september 1993. 
Foruden den absolut nødvendige samordning og gensidige information, der er beskrevet 
i punkt 7 i nærværende rapport, er det vigtigste formål med nævnte aftale at sætte 
Kommissionen i stand til at råde over EIB's ekspertise ved vurderingen af 
infrastrukturprojekter på transportområdet og af projekter på miljøområdet, sektorer, hvor 
Bankens lån er betydelige. EIB's medvirken ved vurderingen af visse projekter, der er 
indgivet i forbindelse med det finansielle samhørighedsinstrument, ændrer på ingen måde 
de enkelte institutioners respektive kompetenceområder, og det er således Kommissionen, 
der skal kontrollere overensstemmelsen med Fællesskabets politikker og træffe den 
endelige besluming om, hvorvidt der skal ydes støtte. 
Bankens ekspertise er nødvendig dels for vurderingen af de projekter, for hvilke EIB ikke 
yder noget lån, dels i de tilfælde, hvor projektet medfinaniseres gennem et tilskud fra det 
finansielle samhørighedsinstrument og et lån fra Banken. 
For den første type projekter er der fastlagt en vurderingsprocedure på to niveauer, for 
det første en vurdering af dossieret, en umiddelbar bedømmelse, og for det andet om 
nødvendigt og altid efter anmodning fra Kommissionen en tilbundsgående vurdering, som 
bl.a. indebærer, at EIB aflægger kontrolbesøg på stedet og her optræder som 
Kommissionens sagkyndige over for initiativtagerne. Bankens rolle i denne funktion er 
et af de mest nyskabende elementer i rammeaftalen i forhold til det normale samarbejde 
i forbindelse med strukturfondene. 
9<r 
Resultaterne af samarbejdet 
Denne ordning med et snævert samarbejde ved vurderingen giver mulighed for at udnytte 
EIB's sagkundskab med hensyn til projekternes økonomiske og finansielle aspekter, 
navnlig hvad angår de socioøkonomiske fordele, de foreslåede omkosmingers 
overensstemmelse med de normalt konstaterede omkostninger ved lignende projekter, 
beregningen af indtægterne i forbindelse med investeringen, initiativtagerens pålidelighed 
og relevansen af de af medlemsstaterne anvendte vurderingsmetoder. 
Uden nødvendigvis at stille tvivl ved et projekts økonomiske berettigelse giver dette 
vurderingsarbejde mulighed for at konstatere visse svagheder i det forelagte dossier, 
hvilket i visse tilfælde efter drøftelser med medlemsstaten kan føre til en ændret 
udformning af projektet. 
EIB er blevet anmodet om en bedømmelse af en lang række vigtige dossierer, såvel på 
transportområdet, og her navnlig vedrørende havne, lufthavne, jernbaner, veje og 
motorveje, som på miljøområdet. I sidstnævnte tilfælde er EIB først og fremmest blevet 
anmodet om at bedømme projekter vedrørende dæmninger og systemer til behandling af 
spildevand og til behandling af affald. 
Foruden de bedømmelser, der er foretaget på Kommissionens anmodning, har denne også 
draget fordel af Bankens ekspertise i forbindelse med projekter, hvor Fællesskabet både 
yder lån og tilskud. 
I perioden fra september 1993 til september 1994 har den samarbejdsordning, der er 
indført mellem Kommissionen og Banken, givet mulighed for at råde over detaljerede 
bedømmelser og oplysninger fra EIB vedrørende 43 projekter eller grupper af projekter. 
Hertil kommer de bedømmelser, som Kommissionen specielt har anmodet om, vedrørende 
40 projekter, hvor der for 37 projekters vedkommende er afgivet en umiddelbar 
bedømmelse og for tre projekters vedkommende en tilbundsgående vurdering. 
^ 
4.9. Samordning med Christophersen-gruppen 
Samhørighedsfonden har nøje fulgt arbejdet i "Christophersen-gruppen", som blev oprettet 
efter Det Europæiske Råds møde i Bruxelles i december 1993 med henblik på at 
fremskynde gennemførelsen af de transeuropæiske net på transport- og energiområdet 
(efterfølgende blev også miljøområdet omfattet). Gruppen, der består af personlige 
repræsentanter for stats- og regeringscheferne, har holdt regelmæssige møder siden januar 
1994 med henblik på at hjælpe Kommissionen med at styre og koordinere arbejdet på 
dette område. På basis af fastlagte kriterier har gruppen opstillet en liste over prioriterede 
projekter, som er af afgørende betydning for fuldførelsen af de transeuropæiske net, og 
den har gennem politisk tilskyndelse fremmet gennemførelsen af disse projekter, ligesom 
den har identificeret de forhold, der kan hæmme deres gennemførelse. 
I transportsektoren er elleve sådanne projekter af Christophersen-gruppen blevet anset for 
at have højeste prioritet, og fire af disse vedrører samhørighedslandene, nemlig den 
sydlige linje for højhastighedstog (Madrid-Barcelona-Perpignan og Madrid-Vitoria Dax), 
motorvejene fra Patras, Athen og Thessaloniki til den græsk/bulgarske grænse og Via 
Egnatia, forbindelsesvejen Lissabon-Valladolid og jernbaneforbindelsen Cork-Dublin-
Bel fast-Larne. For disse projekter er der under samhørighedsinstrumentet godkendt støtte 
på ca. 176 mio. ECU, og yderligere ansøgninger behandles i øjeblikket af Kommissionen. 
Samhørighedsfonden har deltaget i Christophersen-gruppens møder og haft ansvaret for 
at arrangere workshops om to af de prioriterede projekter. Formålet med disse workshops 
er at bringe de forskellige parter, der er ansvarlige for projekterne, sammen, så de kan 
udveksle synspunkter og sondere mulighederne for en fremskyndelse af projekterne, 
herunder mulighederne for finansiering fra den private sektor. 
1% 
5. OVERVÅGNING OG KONTROL 
5.1 Overvågningsudvalg - Spanien: 
Det første møde i overvågningsudvalget fandt sted i Madrid den 18. maj 1994. På 
dette møde blev det fastlagt, hvordan udvalget skulle fungere (sammensætningen af 
udvalget og mødefrekvens). Desuden drøftede man en række tekniske spørgsmål 
vedrørende ændring af finansieringsplanen for projekterne samt Kommissionens 
besluminger om godkendelse af projekterne, samt forskellige spørgsmål vedrørende de 
forlodsbetalingerne. 
Der blev gjort status over gennemførelsen af hvert enkelt projekt pr. 31. december 
1993. Mange af projekterne afveg fra den oprindelige plan. Dette skyldtes 
indkøringsproblemer med det nye finansielle instrument. 
Man var enig om, at projekternes gennemførelsesgrad generelt var tilfredsstillende, 
navnlig i betragming af, at talrige projekter var blevet godkendt i løbet af de sidste 
måneder af 1993. Der kunne ikke desto mindre konstateres enkelte forsinkelser i 
gennemførelsen af visse miljøprojekter. 
^3 
5.2 Overvågningsudvalg/Portugal 
Efter det forberedende møde den 24. marts 1994 blev overvågningsudvalget for det 
finansielle Samhørighedsinstrument i Portugal oprettet den 28. april samme år. 
På dette første møde drøftede man en lang række spørgsmål. 
Således gav forslaget til udvalgets forretningsorden anledning til en 
meningsudveksling, som førte til vedtagelse af en række ændringer, navnlig 
vedrørende muligheden for at oprette underudvalg og at lade regionale og lokale 
myndigheder deltage heri. 
Endvidere blev der gjort status over gennemførelsen af de forskellige projekter. Men 
da der ikke forelå gennemførelsesrapporter for 1993 for alle projekterne, navnlig ikke 
for miljøprojekterne, blev man enig om at udsætte beslutningerne om ændring af 
projekterne til et kommende udvalgsmøde. 
Efter at have gjort status over de ansøgninger, der var til behandling i Kommissionen, 
drøftede udvalget udsigterne på mellemlang sigt i Portugal, set i relation til strategien 
for den fremtidige samhørighedsfond. 
Det andet mødet i udvalget fandt sted den 30. juni 1994. 
Her genoptog man bl.a. drøftelsen af ovennævnte problemer. 
Udvalgets forretningsorden samt forslaget til referat af det foregående møde blev 
godkendt. 
På grundlag af det materiale, som var blevet fremsendt til Kommissionen på forhånd, 
blev der foretaget en grundig gennemgang af de enkelte projekter, hvilket førte til en 
besluming om ændret programmering af adskillige projekter. Det blev fastslået, at en 
række miljøprojekter var blevet forsinket. 
Udvalget tog desuden fat på spørgsmålet om betalingerne, de ansøgninger, der er 
under behandling, samt de projekter, der skal forelægges for fremtiden. 
go 
5.3 Overvågningsudvalg - Qrækenland; 
Overvågningsudvalget for projekterne under samhøringhedsfonden holdt et 
forberedende møde den 28.3.1994 og et officielt møde den 13.7.1994. 
Formanden for udvalget er generalsekretæren for ministeriet for nationaløkonomi. De 
øvrige medlemmer er generalsekretærerne fra de syv andre ministerier, der er berørt af 
Samhørighedsfonden, repræsentanter for Kommissionen, dvs. for de berørte 
generaldirektorater, samt repræsentanter for EIB og for de græske ministerier. 
Udvalget gennemgik forskellige sammenfattende tabeller for de enkelte besluminger 
og de enkelte projekter samt rapporter for de forskellige projekter. 
Endvidere blev der nedsat et ad hoc-overvågningsudvalg for det store projekt 
vedrørende forbedring af vandforsyningen i landets hovedstad. Dette udvalg mødtes 
den 13.6.1994 og den 19.10.1994. 
Formanden for dette udvalg er generalsekretæren for ministeriet for offentlige arbejder. 
De øvrige medlemmer er repræsentanter for de andre ministerier, for Kommissionen 
(de berørte generaldirektorater) og for EIB. 
Følgende oplysninger om, hvor langt man er med projektet, er blevet rapporteret til 
overvågningsudvalget af 13. juli 1994: 
- Forbedring af vandforsyningen i hovedstaden (det store Evinos-projekt): 
60% af bevillingerner til dette projekt 
- Øvrige miljøprojekter: 49% af de bevillinger, der er afsat til disse projekter, 
herunder 
vandtilførsel og rensning af spildevand: 61% af de tildelte bevillinger 
naturbeskyttelse: 61% af de tildelte bevillinger 
andet: 5% 
De fleste af disse projekter eller projektfaser forventes afsluttet senest den 31.12.1994. 
Gennemførelsesgraden for miljøprojekterne er generelt tilfredsstillende, men inden for 
transportsektoren er gennemførelsesgraden meget lav, bl.a. på grund af problemer med 
de offentlige aftaler. Kommissionen har taget kontakt med de græske myndigheder for 
at få løst dette problem. 
5.4. Overvågningsudvalg - Irland 
Overvågningsudvalget holdt et forberedende møde i Dublin den 2. februar 1993. 
Kommissionen var repræsenteret af generalsekretariatets direktorat for 
Samhørighedsfonden. Formanden var en kontorchef fra finansministeriet. Desuden var 
følgende offentlige myndigheder repræsenteret: miljøministeriet, transportministeriet, 
energiministeriet, ministeriet for kommunikation, marineministeriet og kontoret for 
offentlige arbejder. 
Inden mødet havde Kommissionen og finansministeriet haft en række drøftelser for at 
få fastlagt udvalgets forretningsorden. Denne blev vedtaget officielt på mødet. 
Der blev ikke forelagt nogen dokumenter for udvalget, men der blev aflagt mundtlig 
rapport fra hvert af ministerierne om gennemførelsen af de projekter, de var ansvarlige 
for. De tjenestegrene, der var ansvarlige for projekternes gennemførelse, mente, at 
situationen var tilfredsstillende. 
Den resterende del af mødet var i vid udstrækning centreret om informationsbehovet, 
især spørgsmålet om, hvilke dokumenter der systematisk skulle kræves til fremtidige 
møder i udvalget, samt proceduremæssige spørgsmål, navnlig procedurerne for 
ændring af projekter, der tidligere var blevet godkendt. 
Der var enighed om, at de irske myndigheder snarest muligt skulle udarbejde 
finansieringsoversigter og rapporter om projekternes gennemførelse, herunder de 
udgifter, der var afholdt ved udgangen af 1993, og at disse dokumenter skulle danne 
grundlag for det første plenarmøde i udvalget. 
Det næste møde fandt sted den 21. juni. Den irske regering var repræsenteret ved 
samme ministerier som den 2. februar. Kommissionen var repræsenteret ved 
Generalsekretariatet, GD VII og GD XI. EIB var blevet inviteret til at overvære alle 
møderne i overvågningsudvalget, men var ikke til stede ved denne lejlighed. 
Udvalget fik forelagt forskellige rapporter, men de indeholdt ikke alle de oplysninger, 
der var nødvendige for overvågningen; bl.a. manglede de fysiske indikatorer, som 
viser, hvor langt arbejdet er skredet frem. Deltagerne vedtog, at Kommissionen og 
finansministeriet skulle mødes kort efter dette møde for at tage stilling til, hvilke 
dokumenter der skulle anvendes ved fremtidige møder i udvalget. 
Samtlige ministerier aflagde rapport om, hvor langt man var nået med de forskellige 
projekter. Det så ud til, at situationen generelt var tilfredsstillende, skønt det var 
indlysende, at det ville blive nødvendigt at ændre finansieringsplanerne for et stort 
antal projekter, hovedsagelig fordi projekterne var blevet påbegyndt på et senere 
tidspunkt i 1993 end oprindeligt planlagt. Der blev ikke fastsat nogen dato for det 
næste møde, da tidspunktet afhang af vedtagelsen af ensartede overvågningsplaner. 
5.5. Kontrolbesøg aflagt af Kommissionens tjenestegrene som et led i den 
finansielle forvalming af de godkendt projekter. 
I henhold til artikel 9, stk. 3 og 9, i Rådets forordning (EØF) nr. 792/93 har Kommis­
sionen indledt en række aktioner med henblik på at kontrollere rigtigheden af de 
erklæringer, som medlemsstaterne har fremsendt til støtte for deres ansøgninger, og 
sikre tilstedeværelsen af de administrative dokumenter og regnskabsbilagene 
vedrørende de projekter, hvortil der er ydet finansiel bistand fra det finansielle 
samhørighedsinstrument. 
Da Kommissionen lægger vægt på en hurtig gennemførelse af forordningen gennem 
vedtagelsen af besluminger om ydelse af støtte til de projekter, som medlems-staterne 
har forelagt, har de første kontrolbesøg først kunnet planlægges i begyndelsen af 
regnskabsåret 1994. 
Kommissionens tjenestegrene har aflagt følgende kontrolbesøg som et led i overvåg­
ningen af forvaltningen og gennemførelsen af de godkendte projekter: 
a) Kontrolbesøg aflagt af repræsentanter for direktorat SG/H og kontrollerede 
projekter: 
Kontrolbesøg i Spanien fra den 16. til den 19. maj 1994 med henblik på kontrol af 
projekterne: 
93/11/65/010 og 93/11/65/010. 
Kontrolbesøg i Portugal fra den 18. til den 20. juli 1994 med henblik på kontrol af 
projekterne: 
93/10/65/006, 
93/10/61/006, 93/10/61/014, 93/10/61/015, 93/10/61/018 og 93/10/61/019. 
Kontrolbesøg i Irland fra den 20. til den 21. juni 1994 med henblik på kontrol af 
projekterne: 
93/07/65/007, 93/07/65/008 
93/07/61/031 og 93/07/61/038. 
Kontrolbesøg i Grækenland: 
- fra den 18. til den 21. april 1994 med henblik på kontrol af projekterne. 
93/09/65/001 og 93/09/65/009 
- fra den 13. til den 16. juni 1994 med henblik på kontrol af projekterne: 
93/09/61/001, 93/09/61/002, 93/09/61/003, 93/09/61/004, 93/09/61/005, 
93/09/61/006, 93/09/61/007, 93/09/61/008, 93/09/61/012, 93/09/61/013 og 
93/09/61/014. 
Si 
b) Teknisk kontrol, gennemført med bistand fra videnskabelige konsulenter. 
Kommissionen kan inden for rammerne af den tekniske bistand, jf. afsnit 2.4. og 
bilag nr. 12, overdrage specifikke opgaver vedrørende den tekniske evaluering af 
projekterne og/eller af arbejdets gennemførelse til konsulenter, der er udpeget til 
dette formål. Indtil nu har Kommissionen ikke gjort brug af denne mulighed. 
5.6. EIB's rolle 
EIB's rolle i forbindelse med overvågningen af de projekter, der finansieres via det 
finansielle samhørighedsinstrument eller Samhørighedsfonden, er nøje defineret ved 
Rådets forordning, i henhold til hvilken Den Europæiske Investeringsbank er 
repræsenteret i de overvågningsudvalg, som er oprettet i hver enkelt 
modtagermedlemsstat. 
EIB har deltaget aktivt i disse udvalg. 
I øvrigt er Banken inviteret til at deltage i de ad hoc-overvågningsudvalg, som er eller 
vil blive oprettet med henblik på overvågningen af store projekter. Det er meget 
vigtigt, at Banken deltager i udvalgene for store projekter, hvortil den yder støtte i 
form af lån. 
Udover dette samarbejde, som er fastsat i forordningen, yder EIB Kommissionen 
teknisk støtte i forbindelse med projekter, hvoraf den allerede har finansieret en del, 
og hvortil medlemsstaten udover lånet anmoder om tilskud fra det finansielle 
samhørighedsinstrument eller fra Samhørighedsfonden. 
5.7 Svig 
Kommissionen har ikke modtaget nogen anmeldelser om svig og/eller 
uregelmæssigheder i forbindelse med de projekter, der er godkendt i henhold til Rådets 
forordning (EØF) 792/93. 
5.8 Igangværende retslige procedurer 
Kommissionen har ikke kendskab til nogen igangværende retslig procedure i 
forbindelse med de projekter, der er godkendt i henhold til Rådets forordning (EØF) 
792/93. 
Jf. bilag 12 
Liste over undersøgelser og tekniske støtteforanstaltninger 1993/94 (det finansielle 
samhørighedsinstrument) 
KAPITEL 6 - Information og offentiighed 
6.1. Årsrapport 
Denne årsrapport er den vigtigste kilde til regelmæssig og grundig information om det 
finansielle samhørighedsinstruments funktion og de projekter, hvortil der ydes støtte. 
Hovedformålet er, således som det er fastsat i retsforskrifterne, at sikre, at EF-
institutionerne får de nødvendige oplysninger. 
Men Kommissionen er dog af den opfattelse, at rapporten bør nå ud til en større kreds, 
således at den kan anvendes af de forskellige involverede parter i medlemsstaterne, 
hvad enten det drejer sig om regionale og lokale enheder eller socioøkonomiske 
kredse, som deltager direkte eller indirekte i projekternes praktiske gennemførelse. 
6.2 Informationsmøder for medlemsstaterne 
I henhold til artikel 10, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 792/93 af 30. marts 1993 
om oprettelse af et finansielt samhørighedsinstrument skal Kommissionen at forelægge 
en årsrapport. På grundlag af de politiske forpligtelser, som Kommissionen har 
indgået, er medlemsstaterne blevet indkaldt til halvårlige informationsmøder. 
I overensstemmelse hermed har Samhørighedsfonden til dato indkaldt til tre møder, 
henholdsvis den 22.10.93, den 6.5.94 og den 14.11.94. På disse møder har 
medlemsstaterne modtaget de faktuelle oplysninger, som er fastsat med henblik herpå. 
6.3 Informationsmøder for arbejdsmarkedets parter 
Der har desuden været afholdt tre møder for arbejdsmarkedets parter (EFS, CEEP og 
UNICE) henholdsvis den 11.10.93, den 4.2.94 og den 16.9.94, hvor mødedeltagerne 
blev orienteret om Samhørighedsfondens aktioner, de udvalgte projekter og 
fordelingsnøglen inden for områderne transport og miljø. 
2S 
6.4 Informationsmøder for de berørte kredse 
Der skal sondres mellem to typer aktioner, nemlig de aktioner, der iværksættes på 
initiativ af Samhørighedsfonden med bistand fra Kommissionens delegationer og 
presse- og informationslcontorer, og de aktioner, der iværksættes på initiativ af 
forskellige organer. Organisationsformen er den samme: en to timer lang præsentation 
og redegørelse ved hjælp af forskelligt audiovisuelt udstyr; denne del af mødet kan 
indledes eller afsluttes med en pressekonference. Deltagerne får udleveret 
dokumentation, om Samhørighedsfonden, dens formål og funktion samt om de 
projekter, hvortil der er ydet støtte. De enkelte møder nævnes her i kronologisk 
rækkefølge: 
Lissabon, den 2J.JCU993L Informationsmøde om Samhørighedsfonden, tilrettelagt i 
sarnartøejde med Kommissionens Presse- og Informationskontor i Lissabon Og 
planlægmngsministeriet. CirHa 200 personer deltog i mødet. 
Pans, den 1542.1993. Informationsmøde om Samhørighedsfonden, tilrettelagt i 
samarbejde med Kommissionens Presse- og Informationskontor i Paris, Sources 
d'Europe pg Centre Français du Commmerçe Extérieur. Heri deltog ca. 300 franske 
virlispmhedsleo!ere, som ønslcede $ orientere sig qrn mulighederne fpr at få støtte fra 
Fonden. 
London, den 22.4.1994 Konference, tilrettelagt af Samhørighedsfonden i 
Kommissionens Presse- og Informationskontorer, om mulighederne for cjirekte og 
indirekte investeringer inden for rammerne af fonden. En snæver kreds på cirka 4Q 
personer deltog i mø4et. Pet drejeçle sig om repræsentanter for erhvervslivet, 
konsulentvirksomheder, banker, diplomatiet, universiteterne og ministerierne. 
Madrid, den 17.5.1994 Infprmationsseminar om Samhørighedsfonden, tilrettelagt på 
initiativ af CEOE (Confederacipn Espanola de Qrganizaciones Empresariajes). 
Deltagerne repræsenterede organisationerne i de enHelte regioner, provinser og sektprer 
samt arbejdsgivere pg associerede medlemmer af CEOE. Mødet henvendte sig specielt 
til erhyervsdrivende mclen for banksektoren, transportinfrastruktur- pg miljøsektorer^ og 
navnlig arbejdsgiverne iriclen for elektricitets- pg byggebranchen Cirka, §Q persprier 
deltog i dette seminar 
Bonn, den 24.^4994. Informationsseminar om Samhørighedsfonden, tilrettelagt på 
initiativ af Deutscher Jridustrie und Handelstag i samarbejde med Kommissionens 
Presse- og informationskontor i Bonn med henblik på tyske virksomheder. Seminaret 
blev overværet af EF-kpmrnissa?r Peter Sçhmiedhuber. Det blev fremhævet, at 
virksomheder i hele Fællesskabet har mulighed for at reagere på mepMelelserne om 
offentlige udbud og derved f| del i fondens midler i modtagermedlemsstaterne. 
Henved 90 personer deltog i mødet. 
København og Århus, den 29. og 30.8.1994. Informationsseminar om 
Samhørighedsfondens aktiviteter, tilrettelagt på initiativ af Det Danske 
Udenrigsministerium som et led i en række informationsmøder for danske 
virksomheder. Formålet med seminaret var at informere om mulighederne for at 
investere i projekter, som Samhørighedsfonden yder støtte til. I alt 170 personer deltog 
i konferencerne, hvor man understregede betydningen af den støtte, som 
medlemsstaterne modtog, og de indirekte virkninger af denne støtte i de øvrige EF-
lande. 
London, den 13.9.1994. Dette informationsseminar for den engelske forretningsverden 
blev tilrettelagt af London School of Economics med deltagelse af handels- og 
industriministeriet. Mediedækningen bestod i et interview i Financial Times og en TV-
reportage inden seminaret samt en radioudsendelse samme morgen. 125 personer 
deltog i mødet. 
Bruxelles, den 22.9.1994. Dette seminar, som havde til formål at orientere de belgiske 
virksomheder om Samhørighedsfonden, blev tilrettelagt af "Office Belge du Commerce 
Extérieur". Kommissionen var blevet inviteret til at deltage og gøre nærmere rede for, 
hvordan Samhørighedsfonden fungerer. Ved denne lejlighed blev der overrakt en pris, 
som tildeles universitetsstuderende, der har forsket i de nye afsætningsmuligheder, der 
er en direkte følge af oprettelsen af dette nye fællesskabsinstrument. 
Dublin, den 13.10.1994. I anledning af EF-kommissær Peter Schmidhubers besøg blev 
der tilrettelagt et infomationsmøde med bistand af Presse- og Informationskontoret i 
Dublin. Mødet henvendte sig til personer, der var involveret i igangværende projekter, 
som blev finansieret af Samhørighedsfonden. Mødet blev overværet af cirka 40 
personer, som repræsenterede miljøministeriet, finansministeriet og andre 
administrative sektorer, den irske nationalbank og landbrugsorganisationerne. 
6.5 Seminarer om den finansielle forvaltning 
Som et led i Kommissionens informationsvirksomhed er der gennemført kurser først i 
Grækenland og dernæst i Portugal. Formålet var at bevidstgøre de nationale og 
regionale sagsbehandlere og at gøre dem fortrolige med den praktiske anvendelse af 
forordningen om det finansielle samhørighedsinstrument, både med hensyn til den 
dokumentation, der skal vedlægges støtteansøgningerne og betalingsanmodningeme, og 
med hensyn til den finansielle forvalming af midlerne: forskud, forlodsbetalinger, 
fysiske indikatorer, beregninger og attesteringer. 
Det høje deltagerantal vidner om den interesse, der har været for uddannelsen, og 
bekræfter nødvendigheden af sådanne kurser. Resultaterne har ikke ladet vente på sig, 
idet man nu kan se en forbedring af kvaliteten af de ansøgninger, der indgives. 
*=r 
6.6 Foranstaltninger til information af offentligheden, iværksat på Kommissionens 
initiativ 
a) Offentliggørelse af beslutningerne 
Alle vedtagne besluminger offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende, 
således som det er fastsat i forordningen. Et ark, der indeholder henvisninger til de 
forskellige publikationer, er vedlagt som bilag til denne rapport. 
b) Brochure 
En folder, der ër betegnet til offentligheden, og som indeholder oplysninger om 
foridéns Oprindelse Og omfang og om de projekter, der finansieres via 
Samhørighedsfonden, illustreret med fotos, er ved at blive udgivet på de ni ÈF-sprog. 
Dert vil foreligge på de første sprog i december 1994. 
c) Plakater 
En plakat om medfinansieringen af transport- og miljøprojekter i de medlemsstater, der 
modtager støtte fra Samhørighedsfonden, er blevet trykt på de ni EF-sptog. Det 
fremgår klart af plakaten, at medfinansieringen er udtryk for europæisk "solidaritet". I 
de medlemsstater, der modtager støtte fra Samhørighedsfonden, er det Kommissionens 
Presse- og Informationskontorer samt de ansvarlige ministerier, der står for 
udbredelsen af plakaten; i de øvrige medlemsstater er det Kommissionens presse og 
inforriiatinskontOrer Samt delegationerne, der udfører dette hverv. Desuden varetages 
dette arbejde af GD X og af Direktoratet for Samhørighedsfonden. 
d) Audiovisuelle midler 
En generel præsentation af Samhørighedsfonden med illustrationer og statistikker over 
de projekter, der finansieres* er blevet lavet på PC og findes nu på seks sprog. Dette 
materiale fremvises véd hjælp af en bærbar PC og en overheadprojektor på 
informàtionsseminarer om Samhørighedsfonden. 
*Y 
e) Film 
Financial Times TV har med henblik på deres udsendelse om Det Europæiske 
Fællesskab optaget en fem minutter lang film om Samhørighedsfonden, dens 
aktiviteter og dens betydning i de fire modtagermedlemsstater, med interviews med de 
ansvarlige for fonden. Der er ligeledes fremstillet en tyve minutters udgave. Denne 
film, som snart vil foreligge på fransk, anvendes navnlig som medium på 
informationsmøderne om fonden. Der er meget stor interesse for denne 
dokumentarfilm, som giver de forskellige deltagergrupper mulighed for at få et konkret 
billede af de aktioner, der finansieres af Fonden, og samtidig få et bedre indblik i EF-
støtteordningerne i almindelighed. 
En videofilm på 60 minutter med billeder, lyd og interviews med de ansvarlige for 
forvaltningen af Samhørighedsfonden i de fire modtagermedlemsstater er blevet 
optaget i samarbejde med GD X. Målgruppen er TV og journalisterne. Denne 
"billeddatabank" anvendes af TV-producenterne med henblik på forskellige oplysende 
programmer. Disse billeder anvendes i øjeblikket også af Samhørighedsfonden og GD 
X, som er i gang med at fremstille dokumentarfilm om hver enkelt 
modtagermedlemsstat. 
f) Videooptagelser 
På de forskellige informationsmøder blev der desuden vist forskellige videofilm, som 
er optaget af modtagermedlemsstaterne, og som viser de projekter, der finansieres af 
Samhørighedsfonden. Man er ved at opbygge en samling dokumentarfilm om 
Samhørighedsfonden, således at man har et lager af billedoptagelser om dens 
virksomhed og dens historie. 
g) Diverse 
I overensstemmelse med princippet om gennemsigtighed, der blev vedtaget på 
topmødet i Edinburgh i 1992, offentliggøres der med jævne mellemrum, såvel i som 
uden for Kommissionen, pressemeddelelser om ydelse af bidrag fra 
Samhørighedsfonden, oplysende artikler og interviews med de personer, der er 
ansvarlige for Fonden, idet man satser på multiplikatoreffekten. Kommissionen 
forsøger også at oprette et lager af skriftligt materiale om disse aktioner. 
83> 
6.7 Foranstaltninger truffet af medlemsstaterne 
a) Generelt 
I henhold til bestemmelserne om offentlighed, som er fastsat i artikel 10, stk. 1, i 
forprdningen om oprettelse af det finansielle samhørighedsinstrument, skal 
medlemsstaterne ved passende offentlig omtale gøre offentligheden opmærksom på den 
rolle, Fællesskabet spiller i forbindelse med projekterne. 
Offentligheden holdes på forskellige måder løbende orienteret om gennemførelsen af 
de forskellige projektfaser. 
Når en medlemsstat indgiver en ansøgning om støtte til et projekt, anfører den 
samtidig, på hvilken måde offentligheden skal underrettes. Det påhviler 
overvågningsudvalget i den pågældende medlemsstat at træffe de nødvendige 
foranstaltninger under arbejdets gennemførelse. 
b) De forskellige former for reklame 
- Skiltningen er det vigtigste reklamemedium. AHe modtagerlandene har anvendt 
denne form for reklanie efter på forhånd at have rådført sig med Samhørighedsfonden 
om skiltets format og udseende. 
De reklameskilte, der placeres ved indgangen til byggepladserne i den periode, 
arbejdet udføres, indeholder forskellige oplysninger, herunder beskrivelse af projektet, 
angivelse af Samhørighedsfonden i dens egenskab af investor, De Europæiske 
Fællesskabers initialer, de samlede omkostninger og størrelsen af det bidrag, der er 
bevilget. 
- De forskellige aktioner 
Pe portugisiske og de spanske myndigheder har allerede på nuværende tidspunkt 
forelagt en detaljeret redegørelse for de foranstaltninger, der er truffet i deres 
respektive lande. 
Portugal: 
- Offentliggørelse af artikler i et kvartårligt nyhedsbrev, der udsendes til de 
administrative myndigheder, regionale sammenslutninger, universiteter, fagforeninger, 
virksomheder og banker 
- Informationsmøde for potentielle investorer, repræsentanter for fagforbundene og 
arbejdsgiverforeningerne, ingeniører, repræsentanter for de lokale myndigheder og 
miljøorganisationer 
- Konference for de myndigheder, der er ansvarlige for projekterne. 
3o 
Spanien: 
- udover at der er opstillet cirka tredive skilte, er der arrangeret talrige 
informationsseminarer i Spanien, ikke blot på universiteterne, men også i provinserne. 
Irland og Grækenland vil snarest muligt give meddelelse om de foranstalminger, de 
har truffet. 
Disse foranstalminger til information af offentligheden er et led i bestræbelserne for at 
skabe gennemsigtighed i Fondens interventioner og en væsentlig forudsætning for, at 
EU-borgerne får øjnene op for de muligheder, fonden frembyder. 
I erkendelse af vigtigheden af sådanne foranstaltninger har man i øvrigt efter 
opfordring fra Europa-Parlamentet udvidet bestemmelserne om information og 
offentlighed i den nye forordning. 
9-? 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 001 endelig udg. 
DA 13 01 
Katalognummer : CB-CO-95-003-DA-C 
BBN 92-77-84774-3 
Køntoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
3*