BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Demokrati er en af de grundlæggende værdier, som Den Europæiske Union bygger på. For at sikre, at et repræsentativt demokrati kan fungere på europæisk plan, fastsættes det i traktaterne, at Unionens borgere repræsenteres direkte i Europa-Parlamentet.

Foreningsfrihed og ytringsfrihed er grundlæggende rettigheder for alle unionsborgere.

Politiske partier spiller en afgørende rolle i et repræsentativt demokrati, idet de skaber en direkte forbindelse mellem borgerne og det politiske system og derved styrker systemets legitimitet. Det samme sker på europæisk plan: I artikel 10 i traktaten om Den Europæiske Union bestemmes det, at "[p]olitiske partier på europæisk plan bidrager til at skabe en europæisk politisk bevidsthed og til at udtrykke unionsborgernes vilje". I artikel 12, stk. 2, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder fastlægges det samme princip.

At skabe politisk debat på tværs af Europa om europæiske spørgsmål gennem levende europæiske politiske partier har længe været Kommissionens mål.

Umiddelbart inden valget til Europa-Parlamentet i 2014 udsendte Kommissionen en henstilling, hvori den opfordrede de europæiske og nationale politiske partier til med støtte fra institutionerne og medlemsstaterne at tage en række skridt for at styrke de europæiske politiske partiers rolle og bidrage til indsatsen for at skabe en europæisk politisk bevidsthed og til at udtrykke unionsborgernes vilje. Et af disse skridt var "spidskandidaterne".

De europæiske politiske partier fulgte Kommissionens opfordring, og valget til Europa-Parlamentet i 2014 adskilte sig væsentligt fra de tidligere. Valget synliggjorde for første gang forbindelsen mellem valgresultatet og valget af den nuværende formand for Europa-Kommissionen, Jean-Claude Juncker. De europæiske politiske partier havde udpeget "spidskandidater" eller kandidater til posten som formand for Europa-Kommissionen med forskellige politiske programmer. Dette gjorde det muligt for vælgerne at foretage et informeret valg mellem alternative politiske platforme for Europa i stedet for udelukkende at gøre det på grundlag af nationale politiske spørgsmål, og valget blev derfor "mere europæisk".

Europa Parlamentets og Rådets forordning nr. 1141/2014 af 22. oktober 2014 om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde blev vedtaget med det formål at øge de europæiske politiske partiers og deres tilknyttede politiske fondes synlighed, status, effektivitet, gennemsigtighed og ansvarlighed.

Politiske partier og fonde, som opfylder en række betingelser, fik mulighed for at få status som europæiske retlige enheder, hvis de registrerede sig på europæisk plan, hvilket styrkede deres adgang til europæisk finansiel støtte. Disse betingelser omfatter repræsentation i et tilstrækkeligt stort antal EU-medlemsstater og respekt – i både deres program og aktiviteter – for de værdier, som Unionen bygger på: respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, herunder rettighederne for personer, der tilhører minoriteter.

Der blev etableret en uafhængig myndighed for europæiske politiske partier og fonde ("myndigheden") med det formål at registrere og kontrollere europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde og om nødvendigt at pålægge disse sanktioner, herunder at behandle tilfælde, hvor sådanne enheder angiveligt ikke respekterer disse grundlæggende europæiske værdier. Hvis der rejses tvivl om et bestemt europæisk politisk partis eller en bestemt europæisk politisk fonds overholdelse af dette krav i praksis, kan Europa-Parlamentet, Rådet eller Kommissionen anmode myndigheden for europæiske politiske partier og fonde om at undersøge situationen. Inden myndigheden træffer afgørelse om en eventuel afregistrering af et parti eller en fond, skal den høre et udvalg af uafhængige fremtrædende personer.

I sin rapport om valget til Europa-Parlamentet i 2014 konstaterede Kommissionen imidlertid, at der stadig skal ydes en indsats for at øge borgernes deltagelse og valgets inklusivitet, styrke den europæiske dimension af den politiske debat, vende tendensen til lav valgdeltagelse, yderligere styrke den demokratiske legitimitet af EU's beslutningsproces, fremhæve tilknytningerne mellem nationale og europæiske partier og forbedre den politiske ansvarlighed.

På trods af det fremskridt, der er opnået i kraft af forordning (EU) nr. 1141/2014, er der i de eksisterende regler endvidere en række huller, som skal lukkes.

Europa-Parlamentet og en række europæiske politiske partier har krævet, at disse regler forbedres og justeres. Europa-Parlamentets tjenestegrene med ansvar for forvaltningen af denne forordning har behandlet en række sager vedrørende uretmæssig brug af støtte.

I marts 2017 afholdt Parlamentet et plenarmøde og vedtog en mundtlig forespørgsel, hvor det opfordrede Kommissionen til at fremlægge oplysninger om både tidspunkterne for eventuelle ændringer og visse specifikke ændringer vedrørende samfinansieringsniveauet, muligheden for medlemskab i flere partier for medlemmer af Europa-Parlamentet, det antal medlemmer, der kræves for at få støtte, finansieringen af folkeafstemningskampagner, indførelsen af et kriterium vedrørende finansieringsevne og muligheden for at opbygge finansielle reserver.

Under denne forhandling udtrykte Kommissionen sin vilje til sammen med Parlamentet og Rådet at overvåge de tidlige faser af gennemførelsen af de nye regler. Den 15. juni 2017 vedtog Parlamentet en beslutning, hvor det opfordrede Kommissionen til så hurtigt som muligt at foreslå en revision af den nuværende forordning med henblik på at afhjælpe dens svagheder, navnlig hvad angår samfinansieringsniveauet og muligheden for medlemskab i flere partier for medlemmer af Europa-Parlamentet.

Parlamentet og dets politiske partier henvendte sig til Kommissionen med en gentagelse af opfordringen til ændringer, en opfordring, der er uddybet i en omfattende betænkning, som er blevet forelagt Kommissionen.

I lyset af ovennævnte og på grundlag af de mange bidrag fra forskellige interesserede parter (se afsnit 3) har Kommissionen derfor besluttet at foreslå et begrænset antal målrettede ændringer af denne forordning. De har til formål at lukke hullerne, forbedre gennemsigtigheden, sikre behørig fordeling og anvendelse af de begrænsede ressourcer fra EU-budgettet og dermed styrke den reelle repræsentation af europæiske borgere gennem europæiske politiske partier. Ændringerne vil sikre, at de eksisterende regler ikke omgås, og at forordningens bestemmelser ikke misbruges.