19. 12. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 341/25 
Udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om vedtagelse af anden fase (januar 1984 — 
marts 1986) af det flerårige forsknings- og uddannelsesprogram for Det europæiske 
økonomiske Fællesskab inden for biomolekylær teknik 
Den tekst, som er udtalelsens genstand, er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende nr. C 180 af 7. juli 1983, side 10. 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Rådet besluttede den 29. juni 1983, i medfør af artikel 198 i traktaten om oprettelse af 
Det europæiske økonomiske Fællesskab, at høre Det økonomiske og sociale Udvalg 
om det nævnte forslag. 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog sin udtalelse på sin 210. plenarforsamling 
afholdt i Bruxelles den 28. og 29. september 1983. 
Udtalelsens ordlyd er følgende: 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig arti­
kel 198, 
under henvisning til anmodning af 29. juni 1983 fra 
Rådet for De europæiske Fællesskaber om Udval­
gets udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om 
vedtagelse af anden fase (januar 1984 — marts 1986) 
af det flerårige forsknings- og uddannelsesprogram 
for Det europæiske økonomiske Fællesskab inden 
for biomolekylær teknik ('), 
under henvisning til Udvalgets beslutning af 
28. september 1983 om at udpege Werner Low til 
hovedordfører, 
under henvisning til Werner Low's mundtlige beret­
ning, og 
under henvisning til forhandlingerne på den 
210. plenarforsamling afholdt den 28. og 29. septem­
ber 1983, mødet den 28. september — 
enstemmigt 
VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE: 
1. Det økonomiske og sociale Udvalg hilser forsla­
get om et flerårigt forskningsprogram (januar 1984 
(') EFTnr. C 180 af 7. 7. 1983, s. 10. — marts 1986) inden for biomolekylær teknik vel­
komment. Der er tale om anden fase af et program, 
som Ministerrådet vedtog i december 1981, og som 
har løbet siden april 1982. Programmet omfatter 
både forskning og uddannelse. Udvalget tilslutter 
sig forskningsprogrammets målsætning, som går ud 
på at inddrage videnskab og industri i Europa i en 
fælles forskningsindsats med det sigte at fjerne spe­
cifikke flaskehalse i den biotekniske udvikling, hvil­
ket skal ses som et middel til på det højteknologiske 
område at indhente lande som USA og Japan. 
Udvalget mener, at uddannelsesaspektet er af afgø­
rende betydning, hvis forskerne skal erhverve de 
nødvendige kvalifikationer til at kunne udføre 
tværfaglig forskning, og udvekslingen af informa­
tion mellem offentlige og private virksomheder skal 
kunne fremmes. 
Udvalget kan derfor godkende Kommissionens for­
slag, dog med en række bemærkninger af såvel 
generel som specifik art. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. Programmet omfatter kun landbrug og land-
brugsbaserede levnedsmidler; det er kun uddannel­
sesaktiviteterne, der kan finde anvendelse inden for 
alle aspekter af den biomolekylære teknik. Budget­
tet er kun på syv mio ECU. Første fase har på over­
bevisende måde vist, at der er behov for et sådant 
Nr. C 341/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 12. 83 
program. Men ifølge Kommissionen har man ikke i 
nogen sektor nået de ønskede resultater, hvilket dels 
skyldes den relativt korte periode, der er forløbet 
siden programmets første fase indledtes, dels at 
forskningsindsatsen (»den kritiske fase«) ikke har 
været af tilstrækkeligt omfang. Da der kun er 
begrænsede midler til rådighed, støtter Udvalget 
Kommissionens plan, som går ud på at intensivere 
arbejdet med projekter, der allerede er indledt, frem­
for at inddrage nye områder inden for den biomole­
kylære teknik. 
2.2. Biomolekylær teknik er et felt, som Fællesska­
bet bør prioritere højt i sin forskningsstrategi. 
Udvalget finder, at de samlede bevillinger til forsk­
ning bør forøges. Det beklager, at der på EF's bud­
get ikke afsættes flere midler hertil. I betragtning af 
Fællesskabets budgetproblemer må det overvejes, 
om der ikke bør skaffes flere penge til biomolekylær 
teknik ved at overføre ressourcer fra andre forsk­
ningsprogrammer. I Rådets beslutning af december 
1981 var der tale om seks forskningsområder, hvoraf 
nogle bliver forsømt, i vidt omfang på grund af 
manglende midler. Hvis der blev stillet flere midler 
til rådighed for den biomolekylære teknik, burde 
nye felter, som f.eks. lægemidler, snarest muligt ind­
drages i programmet. 
2.3. Kommissionens forslag er baseret på den prio­
ritering, som opstilledes efter rådsafgørelsen fra 
december 1981. Udvalget henstiller ikke desto min­
dre, at der opstilles en prioritetsliste for de fremti­
dige programmer. 
For øjeblikket indgår det ikke i planerne, at pro­
grammets resultater skal vurderes af uafhængige 
eksperter. Udvalget finder en sådan vurdering nød­
vendig. 
2.4. Programmets første fase gav ikke mulighed for 
fleksibilitet (en reservefond), og det gør dette pro­
gram heller ikke. Alle erhvervslivets forskningspro­
jekter rummer en sådan fleksibilitetsmargen, der er 
påkrævet, hvis man skal kunne udnytte uforudsete 
opdagelser. Udvalget finder, at mindst 5 % af den 
samlede bevilling bør afsættes til dette formål. 
2.5. Udvalget ser meget positivt på, at der i forsla­
get er afsat bevillinger til uddannelse og så gerne, at 
flere midler blev afsat til dette formål. Det under­
streger specielt, at uddannelsen kan være et middel til at forbedre udvekslingen af information mellem 
europæiske forskningscentre. 
2.6. Udvalget konstaterer, at programmet kun 
indeholder et begrænset antal samordnede aktioner, 
skønt der ikke synes at være nogen afgørende grund 
til ikke at benytte en sådan fremgangsmåde. Udval­
get mener, at samordnede aktioner, hvor EF-forsk-
ningen centraliserede, f.eks. databanker og risikoan­
alyse, kunne frigøre budgetmidler, så mere arbejde 
kunne finansieres på delebasis. Forøget anvendelse 
af samordnede aktioner bør ikke føre til, at det alle­
rede begrænsede budget reduceres yderligere. 
2.7. Udvalget konstaterer, at programmet går i ret­
ning af mellemlang og langsigtet forskning. Det 
ønsker heroverfor at understrege behovet for at 
arbejde på kort sigt, med det formål at styrke den 
europæiske industris konkurrenceevne. I den forbin­
delse er arbejdet med vacciner og hormoner af stor 
betydning, hvis programmet skal give konkrete 
resultater. 
2.8. Som nævnt ovenfor, er det programmets 
erklærede formål på mellemlang og lang sigt at 
bidrage til forskningen inden for biomolekylær tek­
nik i almindelighed og at hjælpe Fællesskabet til på 
det teknologiske område at indhente lande som 
Japan og USA. Udvalget konstaterer, at der i det 
foreliggende forslag savnes klare oplysninger om, 
hvordan resultaterne af forskningsprogrammet — 
der jo finansieres af Fællesskabet — vil blive udnyt­
tet. Det insisterer på, at der må vedtages en klar 
politik på patent- og licensområdet. Udvalget glæ­
der sig derfor over, at Kommissionen har forelagt en 
meddelelse om udnyttelse af resultaterne af EF-støt-
tet forskning og udvikling, hvorom Udvalget afgiver 
en særskilt udtalelse. Her skal det kun fremføres, at 
en patent- og licenspolitik i det mindste må inde­
holde svar på følgende spørgsmål: 
— Kan en del af indtægterne fra sådanne patenter 
og licenser anvendes til at finansiere videre 
forskning på området? 
— Bør det ikke overvejes, hvordan man kan sikre, 
at Fællesskabet får dækket sine udgifter i form 
af andele i den kommercielle udnyttelse af 
undersøgelses- og forskningsresultaterne? 
— Hvordan kan det sikres, at programmets resulta­
ter kommer industrien i EF — og ikke indu­
strien uden for EF — til gode? 
19. 12. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 341/27 
— Kan der i kontrakter med universiteter og forsk­
ningsinstitutioner indføjes en bestemmelse, som 
sikrer en forsvarlig videregivelse af forskningsre­
sultaterne? 
3. Specifikke bemærkninger til bilaget 
Forskningsaktioner 
Pkt. 1.1. 
Udvalget bifalder forslaget om at udstrække tekno­
logien for anden generations bioreaktorer til den 
farmaceutiske og fin-kemiske industri. Det er det 
eneste eksempel på, at den videnskabelige målsæt­
ning i programmets første fase udvides. Dette skal 
ses på baggrund af, at der allerede er sket et gen­
nembrud på en række punkter, og erhvervslivet har 
udvist betydelig interesse. Der er derfor tale om en 
helt logisk udvikling på området. Pkt. 1.3. 
Udvalget synes, at dette punkt skulle have været for­
muleret mere generelt, eftersom Fællesskabet her 
finansierer et forskningsprogram, hvor især enkle 
produkter fra landbruget omdannes til sukker og sti­
velse, det vil sige produkter af hvilke der jo er over­
skud i Fællesskabet, medens der er mangel på andre 
produkter som fedtstoffer og olier i forædlet form, 
hvorfor disse må importeres. Der er altså her i stedet 
behov for et program, hvor også andre naturligt vok­
sende produkter fra landbruget omdannes til foræd­
lede produkter gennem anvendelse af biomolekylær 
teknik. 
Pkt. 1.4. 
Udvalget konstaterer, at det er et gennemgående 
træk i programmet, at vægten lægges på landbrug. 
Biomolekylær teknik har imidlertid betydning både 
for industri og landbrug, hvorfor man i slutningen af 
første punktum bør tilføje: »og industri«. 
Bruxelles, den 28. september 1983. 
Francis CEYRAC 
Formandfor 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om fastlæggelse af et forsknings- og 
udviklingsprogram for ikke-nuklear energi (1983-1987) 
Den tekst, som er udtalelsens genstand, er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende nr. C 218 af 13. august 1983, side 4. 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Rådet besluttede den 6. juli 1983, i medfør af artikel 198 i traktaten om oprettelse af 
Det europæiske økonomiske Fællesskab, at høre Det økonomiske og sociale Udvalg 
om det nævnte forslag. 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog sin udtalelse på sin 210. plenarforsamling 
afholdt i Bruxelles den 28. og 29. september 1983. 
Udtalelsens ordlyd er følgende: