ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 148 
 
 
Vol. 1983/ 0043 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN  FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83)  148 endelig udg. 
Bruxelles,  den 16. marts 1983 
BEKÆMPELSE AF  LEDIGHEDEN  I 1980'ERNE 
(Meddelelse  fra Kommissionen til Det europæiske R åd, 
21/22 marts 1983) 
KOM(83)  148 endelig udg 

BEKÆMPELSE  AF LEDIGHEDEN  I 1980'ERHE 
Selv i de mere optimistiske  'beskæftigelsesprognoser regnes  der ikke med nogen 
større mindskelse  af ledigheden  i de kommende år.  Arbejdsmarkedets normale 
funktion  er blevet forstyrret,  der er  bl.a. meget mindre "gennemtrak",  hvilket 
har gjort  det stadig vanskeligere  at komme ind på eller vende tilbage  til ar­
bejdsmarkedet. 
Til imødegåelse  af disse problemer  har medlemsstaterne  i stigende  grad udvidet 
og styrket  deres særlige  foranstaltninger  på beskæftigelsesområdet.  Disse for­
anstaltninger tager sigte  på mere direkte  løsninger,  end dem, der kan  opnås 
udelukkende  ved makro-økonomiske  tiltag,  ligesom  der også er taget hensyn  til 
princippet  om social retfærdighed.  For at  disse foranstaltninger  kan være effek­
tive og for at undgå, at medlemsstaterne  blot "eksporterer"  deres beskæftigelses­
problemer  til hinanden,  bør de  indgå i en sammenhængende  indsats  på fællesskabs­
plan. I den  forbindelse  bør man  være særlig opmærksom  på den  fare, der -  ikke 
blot for enkeltpersoner,  men for hele økonomien  - ligger i,  at en stigende  del 
af den erhvervsaktive befolkning varigt  udstødes  fra arbejdsmarkedet.  Samtidig 
med, at det  fortsat  af økonomiske  og sociale  grunde er nødvendigt  at sikre de 
personer,  der midlertidigt  eller varigt  udtræder  af arbejdsstyrken  tilstrække­
lige indkomster,  bør der dog i  højere  grad satses på de pågældendes beskæftigel-
sesbehov. 
I de følgende  afsnit  gøres der rede for to specielle  problemer,  som Det  europæ­
iske Råd har  prioriteret  særligt højt,  senest på mødet den 3· og 4«  december.  Det 
drejer sig dels om, hvorledes  en nedsættelse  og omlægning  af arbejdstiden  kan bi­
drage til øget beskæftigelse,  og dels om de unges beskæftigelsesproblemer.  Po­
litikken  på disse to områder indgår  naturligt  i den samlede  indsats,  der bør 
gøres. Andre foranstaltninger,  som er  under forberedelse  i Kommissionen,  vil på 
den ene side være koncentreret  om foranstaltninger  med henblik  på at  tilskynde 
til oprettelse  af nye  arbejdspladser  (især i små og  mellemstore virksomheder, 
på basis af lokale beskæftigelsesinitiativer, under  kollektive ledelsesformer 
og inden for rammerne  af almennyttige  organisationer  samt inden for den offent­
lige sektor);  på den  anden side vil disse foranstaltninger  tage sigte på at fremme 

- 2 -
særligt  udsatte  gruppers  interesser  (herunder  ikke blot de unge, men også de 
langtidsledige,  kvinder,  minoritetsgrupper,  de handicappede og  arbejdstagere 
i kriseramte  storbyområder). 
nedsættelse og omlægning af  arbejdstiden 
Som et muligt middel  til bekæmpelse af den  strukturelle  arbejdsløshed har  for­
anstaltninger  med henblik  på en omlægning af  arbejdstiden  og dermed  opnåelse 
af en mere ligelig  fordeling  af det  eksisterende  arbejde,  i stigende  grad været 
inde i billedet  under den senere  tids drøftelser.  Bortset  fra den  udvikling, 
der foregår  spontant  i forbindelse  med de  kollektive  overenskomstforhandlinger 
mellem arbejdsmarkedets  parter,  har en række medlemsstater  allerede  gennemført 
eller agter at gennemføre sådanne  foranstaltninger.  Hovedformålet  hermed  er at 
nedsætte den  individuelle  arbejdstid  - hvadenten  denne beregnes på uge-  eller 
årsbasis  eller på grundlag  af den samlede  erhvervs  aktive periode  - idet man 
samtidig  opfordrer,  eller endog  forpligter,  arbejdsgiverne  til at ansatte  flere 
arbejdstagere.  Nogle  regeringer  har taget offentlige  midler  i anvendelse  til 
dækning af de  mere kortfristede  udgifter  til sådanne omlægninger,  eller de har 
stillet øgede økonomiske  incitamenter  i udsigt. 
Kommissionen har  allerede  tilkendegivet"^,  at "Fællesskabet  direkte  og aktivt 
bør støtte og  fremme  en kombineret nedsættelse og omlægning af  arbejdstiden 
som et økonomiskpolitisk og  socialpolitisk  instrument".  På det fælles rådsmøde 
den 16. november  var ministrene  enige med Kommissionen om, at en omlægning af 
arbejdstiden  var en  realistisk  metode  til en varig forbedring  af beskæftigelses­
mulighederne  . 
•Under Kommissionens drøftelser med arbejdsmarkedets  parter og i forbindelse  med 
forberedelsen  af mere specielle  forslag,  som Kommissionen  agter at forelægge 
Rådet inden juni måned, har den  lagt særlig vægt på følgende punkter: 
- Det er nødvendigt at undgå en forøgelse af virksomhedernes produktionsomkost­
ninger,  idet en sådan skader deres konkurrenceevne og deres  fremtidige  mu­
ligheder  for at øge beskæftigelsen. I den sammenhæng er det  vigtigt,  at en 
eventuel  nedsættelse af den  individuelle  arbejdstid,  hvorved det  eksisterende 
arbejde  fordeles  på flere arbejdstagere,  om nødvendigt kombineres med omstruk­
tureringsforanstaltninger,  der kan  bidrage  til en øget  produktivitet  og en 
mere effektiv  anvendelse af  kapitalapparatet. 
1) Memorandum  om nedsættelse og omlægning af  arbejdstiden 
KOM(82)809  af 10. december  1982, stk.  19. 

- 3 -
- Omfordeling  af det  eksisterende arbejde  kræver  mobilitet  og fleksibilitet. 
Blandt andre nødvendige støtteforanstaltninger kræves  der en  større  indsats 
for at skabe en arbejdsstyrke,  der er  uddannet  i en række færdigheder,  som 
arbejdsmarkedet  har behov for, især inden for den nye  teknologi.  Desuden 
er det bydende  nødvendigt,  at alle bestemmelser  - af lovmæssig  eller anden 
art - som har en  beskæftigelseshæmmende  virkning  eller som medfører  en 
uhensigtsmæssig  stivhed  ved tilrettelæggelsen  af arbejdet  - tages op til 
fornyet  vurdering  og om nødvendigt ændres. 
- Det er  ikke alle aktivitetsformer  eller alle  virksomhedstyper,  der egner sig 
lige godt til at opnå forøgelse  af arbejdsstyrken  gennem  nedsættelse  og om­
lægning af arbejdstiden.  De foranstaltninger,  der træffes,  bør derfor levne 
spillerum  for en differentieret  gennemførelse  og bør i  alle tilfælde gøre 
det muligt,  at nærmere  enkeltheder  kan forhandles  på et passende  plan mellem 
arbejdsmarkedets  parter.  Det offentlige,  som er en  meget vigtig  arbejds­
giver, kan her  vise et godt eksempel. 
- Såfremt  man tillod mere overarbejde,  ville dette fuldstændigt  kunne ophæve 
den beskæftigelsesfremmende  virkning  ved foranstaltningerne  til nedsættelse 
af arbejdstiden.  Por at hindre noget sådant,  må der  kræves indført begræns­
ninger af overarbejdet, eventuelt  i form at lovinitiativer  på nationalt 
plan. 
En drøftelse  af ovennævnte spørgsmål  og en  udveksling  af de indhøstede  erfaringer 
på fællesskabsplan  kan virke ansporende  på debatten  om disse spørgsmål  og hjælpe 
med til, at der  udformes  en effektiv  politik}  desuden  vil vedtagelsen  af en ramme-
plan for Fællesskabets  politik  kunne  sikre, at der  overalt  i Fællesskabet  blev 
gennemført  en mere sammenhængende  og konvergerende  politik,  og bidrage  til at 
mindske ængstelsen for  eventuelle  konkurrencemæssige ulemper, især  i begyndelsen 
af omlægningsfasen.  Det er  meningen,  at de forslag,  Kommissionen  er i færd med at 
forberede,  og som er  baseret på det  nævnte memorandum,  skal udgøre en sådan 
ramme. 

- 4 -
Beskæftigelse af  unge 
Der er i øjeblikket  mere end 4>5  millioner  arbejdsløse under 25 år i Pælles-
skabet; på trods af at unge arbejdstagere  udgør mindre end 20% af  arbejds­
styrken,  svarer  disse  4»5 millioner  til  40% af  samtlige  arbejdsløse. Den 
gennemsnitlige  ledighedsprocent  for unge under 25 år  ligger  på over  20%, 
hvorimod  procentsatsen  for arbejdsløse  over  25 år er på 11%. De  demogra­
fiske ændringer i de  fleste  medlemsstater  vil først få beskæftigelsesmæs­
sig indvirkning  i 1990'erne. 
Den akutte  mangel  på arbejdspladser  rammer  først og fremmest dem, for  hvem 
det ikke har været  muligt  at få  fast fodfæste på  arbejdsmarkedet,  Den re­
gelmæssige  rekruttering  af unge, der tidligere  skete som følge af  natur­
lig afgang,  er næsten ophørt. Når der i dag ansættes  unge, drejer  det sig 
som oftest  kun om  midlertidige  eller marginale  stillinger,  hvor de hverken 
har mulighed  for at  erhverve  kvalifikationer  eller føle sig  tilfredse  med 
deres arbejde  og gøre  karriere. 
De lange ledighedsperioder,  som mange unge, der aldrig har opnået  stabil 
beskæftigelse,  oplever,  vækker særlig bekymring,  ikke alene på kort sigt 
på grund af de unges  trange  kår og de  heraf følgende  sociale  spændinger, 
men også  fordi det vil skabe økonomiske  vanskeligheder  og arbejdskraftpro­
blemer i fremtiden,  når de  unge af i dag  skal overtage  pladsen  som arbejds­
styrkens  væsentlige  drivkraft. 
Skønt spørgsmålet om ungdomsarbejdsløsheden først og fremmest  skal løses 
inden for rammerne  af det  generelle  ledighedsproblem,  er der et  klart be­
hov for øjeblikkelige særforanstaltninger. Som Kommissionen påpegede i sin 
meddelelse  til samlingen  i Rådet i  november  1982 for økonomi- og  finans­
ministrene,  arbejds-  og socialministrene  samt i december  over for Det  euro­
pæiske Råd, må der gøres en  indsats  for at gennemføre særlige  hasteforan­
staltninger  vedrørende  jobmuligheder  for unge. En sådan  indsats  ville 
supplere  de igangværende uddannelsesbestræbelser, der på  trods af deres 
ubestridelige  værdi ikke fører  til oprettelse  af nye  arbejdspladser  (Kom­
missionen  håber, at Rådet i  juni vil vedtage en  resolution  om erhvervsud­
dannelse  for unge på grundlag  af Kommissionens  meddelelse  af september 
1982). 

c; 
Det er af afgørende  betydning,  at Fællesskabet som  helhed gør en  omfatten­
de politisk  indsats for  i løbet af de næste par år at  gennemtvinge  et be­
tydeligt  fald i ungdomsarbejdsløsheden, og at det nøje  overvejer, hvorle­
des dets  finansielle  instrumenter  bedst kan anvendes  i dette øjemed. 
Kommissionen  agter snart  at fremsende  en meddelelse  til Rådet med  henstil­
ling om en lang række midlertidige  og mere permanente  foranstaltninger  med 
henblik på flere jobtilbud  til unge. I meddelelsen  vil der bl.a. blive af­
stukket retningslinjer  for, hvorledes  arbejdsmarkedets  parter kan sørge 
for, at der både i den  private og den  offentlige  sektor gøres en  positiv 
indsats  til fordel  for unge, specielt  hvad angår ansættelsespolitik og af­
taler om nedsættelse og omlægning af  arbejdstiden.  De offentlige  myndig­
heder har i denne forbindelse  et særlig  stort ansvar, ikke alene  som mo­
deller for arbejdsgiverne,  men også som  lovgivere  og finansieringskilder. 
Visse medlemsstater  gør sig enten overvejelser  i denne retning,  eller har 
allerede  taget sådanne  skridt,  f.eks. ved at  lancere tanken om begrænset 
beskæftigelsesgaranti  for unge langtidsledige  gennem særbestemmelser  ved­
rørende ansættelse af  unge i den offentlige  sektor  eller ved at  finansie­
re jobskabelsesprojekter  ved hjælp af en ny lønskat, der pålignes  arbejds­
giverne . 
Der vil i Kommissionens  forslag  blive taget særligt  hensyn  til de dårligst 
stillede  grupper  af unge, der også  under gunstigere  økonomiske  konjunktu­
rer klarer sig dårligere end  andre unge, enten fordi de mangler  kvalifi­
kationer og arbejdserfaring,  fordi de udsættes  for køns- eller racediskri­
mination,  eller fordi hjemmet  eller lokalsamfundet  præges af  fattigdom  og 
social nød ikke mindst i områder med udpræget  industriel  tilbagegang 
eller byområder på  retur. Der bør  gives prioritet  til jobskabelsesforan-
staltninger  til fordel  for disse  unge, der ikke alene  risikerer  at blive 
langtidsledige,  men som også i mange tilfælde er berøvet  enhver form for 
økonomisk  bistand fra familien  eller det offentlige. 

- 6 -
Kommissionen  mener, der er behov for at yde  alle unge, der har været 
ledige i mere end tolv måneder, en  minimal beskæftigelsesgaranti,  f.eks. 
på to år. For de  unge, der endnu ikke har draget fordel af de erhvervs­
uddannelsesforanstaltninger,  som Kommissionen  har stillet  forslag  om i 
forbindelse  med den  sociale garanti,  bør beskæftigelsestilbuddet  omfatte 
mulighed  for den fornødne  uddannelse. 
Porslaget  om revision  af Socialfonden udvider  Fondens  bemyndigelse  til at 
støtte medlemsstaternes  bestræbelser på at øge de  unges beskæftigelsesmu­
ligheder.  Dette kræver  imidlertid  en udvidelse  af Fondens  midler, så 
dens ressourcer svarer  til de opgaver,  der pålægges den.  Bette er en nød­
vendig forudsætning  for, at den  til fulde kan bidrage  til de fælles be­
stræbelser på  overalt i Fællesskabet at  reducere ungdomsarbejdsløsheden.