KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 26.07.1995 
KOM(95) 372 endelig iidg. 
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN OM GENNEMFØRELSEN AF DIREKTIVERNE OM 
LUFTKVALITETEN 

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN OM GENNEMFØRELSEN AF DIREKTIVERNE OM 
LUFTKVALITETEN 
1. INDLEDNING 
Formålet med denne rapport er at give en ajourført beskrivelse af luftkvaliteten i Den 
Europæiske Union med hensyn til de eksisterende direktiver om kvaliteten af udendørs luft. 
I medfør af disse direktiver skal Kommissionen udarbejde en rapport1 om gennemførelsen af 
de pågældende direktiver. Disse rapporter er blevet udarbejdet hvert år og forelagt 
medlemsstaterne, selvom kun nogle få er blevet gjort offentligt tilgængelige2. Der findes for 
indeværende følgende 5 direktiver vedrørende kvaliteten af udendørs luft: 
80/779/EØF Direktiv om grænseværdier og vejledende værdier for luftkvaliteten med 
hensyn til svovldioxid og svævestøv (EFT 1980 L229, s.30-80) ændret ved 
direktiv 89/427/EØF (EFT 1989 L201, s.53-55) 
82/884/EØF Direktiv om en grænseværdi for bly i luften (EFT 1982 L387, s.15-18) 
85/203/EØF Direktiv om luftkvalitetsnormer for nitrogendioxid (EFT 1985 L87, s. 1-7) 
92/72/EØF Direktiv om luftforurening med ozon (O J 1992; L297:l-7) 
Kommissionen har for nylig vedtaget følgende to forslag til lovgivning om udendørs luft: et 
forslag til Rådets direktiv om vurdering og styring af udendørs luftkvalitet, vedtaget 4. juli 
1994 (KOM (94) 109 endelig udg. 94/0106 (SYN)), og et forslag til et rådsdirektiv om 
indførelse af en gensidig udveksling af informationer og data fra net og individuelle stationer, 
som måler luftforurening i medlemsstaterne, vedtaget 7. september 1994 (KOM (94) 345 
endelig udg. 94/0194). 
Rådets direktiv 92/72/EØF om luftforurening med ozon er ikke medtaget i nærværende 
meddelelse, da det først trådte i kraft 21. marts 1994. 
For de øvrige direktiver gælder det, at der for direktiv 80/779/EØF og direktiv 89/427/EØF, 
der ændrer foranstående direktiv, skal leveres oplysninger for referenceåret (1. april til 31. 
marts), mens der for direktiv 82/884/EØF og direktiv 85/203/EØF skal leveres oplysninger 
for kalenderåret (1. januar til 31. december). Følgende perioder er medtaget i nærværende 
meddelelse: 
Årlig for 80/779/EØF og 82/884/EØF og periodisk for 85/203/EØF 
2 
Den første årsrapport fra Kommissionen til Rådet om gennemførelsen af Rådets direktiv om grænseværdier og vejledende værdier for luftkvaliteten med hensyn 
til svovldioxid og svævestøv (80/779/EØF). Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, "»Miljø og Livskvalitet, 1986 EUR 10393*** 
Den anden årsrapport fra Kommissionen om gennemførelsen af Rådets direktiv om grænseværdier og vejledende værdier for luftkvaliteten med hensyn ul svovldioxid 
og svævestøv (80/779/EØF) Den 24 marts 1988, KOM(88) 142 endelig udg. 
Rapport fra Kommissionen. Den første årsrapport om gennemførelsen af Rådets direktiv om en grænseværdi for bly i luften (82/884/EØF). Den 10. januar 1990, 
SEC(90)1842 
80/779/EØF og 89/427/EØF 1983/4 - 1992/3 
82/884/EØF 1984 - 1992 
85/203/EØF 1987- 1992 
Der er her tale om en generel meddelelse med nedenstående 6 bilag: 
ilag 1 : Meddelelse om gennemførelsen af 80/779/EØF, ændret ved 89/427/EØI-
lag A: Teknisk bilag til 80/779/EØF, ændret ved 89/427/EØF 
lag 2. Meddelelse om gennemførelsen af 82/884/EØF 
Bilag B: Teknisk bilag til 82/884/EØF 
Bilag 3: Meddelelse om gennemførelsen af 85/203/EØF 
Bilag C: Teknisk bilag til 85/203/EØF 
Bilag 1, 2 og 3 er vedlagt nærværende rapport, og de tekniske bilag (bilag A, B og C) kan 
rekvireres hos GD XI.B3, rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles, Belgien. 
1.1 Generel indledning til kravene i direktiverne 
Da der er tale om rådsdirektiver, skal de omsættes til national lovgivning, der indeholder 
passende administrative og lovgivningsmæssige instrumenter til sikring af overensstemmelse. 
Der er fastsat følgende datoer for direktivernes omsætning til national ret: 
87/779/EØF Artikel 15 Den 17. juli 1982 
82/884/EØF Artikel 12 Den 9. december 1984 
85/203/EØF Artikel 15 Den 1. januar 1987 
Disse direktiver har flere fælles træk. I dem alle fastsættes grænseværdier, der ikke må 
overskrides, og som har til hovedformål at beskytte borgernes sundhed og bidrage til at 
beskytte miljøet. I direktiv 80/779/EØF og direktiv 85/203/EØF fastsættes også vejledende 
værdier for at hjælpe medlemsstaterne med fastlæggelsen af deres politik. Direktiverne har 
til formål at forbedre beskyttelsen af borgernes sundhed, at bidrage til en langsigtet 
miljøbeskyttelse og at fungere som referencepunkter for indførelsen af særlige ordninger i 
områder, der er udpeget af medlemsstaterne. Der findes detaljerede oplysninger om disse 
værdier nedenfor i afsnittene om de enkelte direktiver. 
Alle direktiverne giver også medlemsstaterne mulighed for at udpege visse områder, hvor 
forureningen antagelig er så høj, at den vil medføre hyppige overskridelser af 
grænseværdierne. Det angives ikke i direktivet, hvilket geografisk område eller hvilken 
befolkning der skulle dækkes af disse områder, og medlemsstaterne skulle derfor selv træffe 
beslutning herom. Disse områder kunne udpeges i medfør af direktivernes artikel 3, og de 
benævnes almindeligvis "artikel 3-områder". Ved udpegelsen af disse områder skulle 
medlemsstaterne udvikle og gennemføre forbedringsplaner for hurtigst muligt at nedbringe 
koncentrationsværdierne til eller under grænseværdien. Koncentrationsværdierne skal senest 
være nedbragt på følgende datoer: 
80/779/EØF Den 1. april 19933 
82/884/EØF Den 9. december 19894 
85/203/EØF Den 1. januar 19945 
Overskridelser i områder, der er udpeget i medfør af artikel 3, betragtes ikke som brud på 
dette direktiv, før de fastsatte tidsfrister for de pågældende områder udløber. Af ovenstående 
fremgår det, at med undtagelse af de nye delstater i Tyskland er det kun udpegelse under 
direktiv 85/203/EØF, som fortsat har virkning for det tidsrum, der er medtaget i denne 
rapport. For de øvrige direktiver gælder det, at enhver overskridelse af grænseværdierne nu 
betragtes som en krænkelse af direktivet. 
Medlemsstaterne er pligtige til at informere Kommissionen om overskridelser af 
grænseværdien, uanset om de forekommer i eller uden for områder udpeget i medfør af artikel 
3.1 direktiverne (80/779/EØF artikel 7, 82/884/EØF artikel 5 og 85/203/EØF artikel 7) er der 
anført faste procedurer for, hvordan disse rapporteres til Kommissionen. Der tillades en 
forsinkelse for at sætte medlemsstaterne i stand til at kontrollere og vurdere de indsamlede 
data, før de officielt videregives til Kommissionen. Forekommer der overskridelser i områder, 
som ikke er udpeget i medfør af direktivernes artikel 3, skal medlemsstaterne også her give 
Kommissionen meddelelse om årsagerne til disse overskridelser (kræves ikke under 
82/884/EØF) samt om, hvilke foranstaltninger der træffes for at undgå gentagelser. 
Det er vigtigt at bemærke, at det ikke kræves i direktiverne, at medlemsstaterne indsender 
data, når der ikke forekommer overskridelser af grænseværdierne. Er der ingen kommentarer 
fra medlemsstaterne, antager Kommissionen, at der ikke har forekommet overskridelser af 
grænseværdierne, selv om dette måske ikke er tilfældet. En sådan mangel på oplysninger gør 
det også vanskeligt at vurdere ændringer i forureningsniveauet, ikke blot i områder, hvor der 
er rapporteret om overskridelser, men også i forhold til de bestræbelser, der gøres på at 
nedbringe forureningsniveauerne til de fastsatte vejledende værdier. 
Under direktiverne 80/779/EØF og 85/203/EØF havde medlemsstaterne også mulighed for at 
udpege områder, hvor de fandt det nødvendigt at begrænse en forventet stigning i 
forureningen, eller hvor de skønnede det nødvendigt at indføre en særlig miljøbeskyttelse I 
den første kategori af områder skal medlemsstaterne fastsætte værdier, som er lavere end 
grænseværdien, mens de i den anden kategori skal fastsætte værdier, der generelt er lavere end 
de vejledende værdier. Medlemsstaterne skal tilstille Kommissionen oplysninger om de 
foranstaltninger, der træffes inden for disse områder. 
Endvidere var medlemsstaterne, i henhold til direktiverne 80/779/EØF og 85/203/EØF, 
forpligtede til at konsultere hinanden i forbindelse med overskridelsen af grænseværdier og 
udpegning af de områder, som der henvises til i det foregående afsnit, i grænseegne. 
Denne dato forlænges til den 31. december 199S for de nye delstater i Tyskland i overensstemmelse med direktiv 90/656/EØF. 
4 
Denne dato forlænges til den 31 december 1994 for de nye delstater i Tyskland i overensstemmelse med direktiv 90/656/EØF. 
Fristen forlænges til den 31 december 1995 for de nye delstater i Tyskland i overensstemmelse med direktiv 90/6S6/EØF. 
Kommissionen havde adgang til at deltage i disse konsultationer. 
Et andet fælles træk for direktiverne er oprettelsen af referencemetoder for prøveudtagning 
af forurenende stoffer og vejledning om overvågning. Disse drøftes mere indgående nedenfor 
i afsnittene om de enkelte direktiver. 
1.2 Indberetninger fra medlemsstaterne 
I nedenstående tabel 1 opsummeres Kommissionens erfaringer vedrørende de oplysninger, som 
medlemsstaterne skulle have indsendt regelmæssigt for hvert af direktiverne, der behandles 
i denne meddelelse. Tabellen indeholder ikke oplysninger, der er modtaget som følge af 
retsprocedurer. Det fremgår, at der er stor variation i, hvor mange oplysninger 
medlemsstaterne indsender til Kommissionen. Nogle medlemsstater som f.eks. Tyskland og 
Nederlandene indsender alle data fra deres målestationer, mens andre medlemsstater som f.eks. 
Grækenland, Portugal og Spanien kun oplyser om overskridelser. Det skal bemærkes, at det 
kun er påkrævet at indsende oplysninger om overskridelser, og at de medlemsstater, der kun 
indsender oplysninger i forbindelse med overskridelser, ikke handler i strid med direktiverne. 
Problemer vedrørende sådanne oplysninger drøftes nærmere i afsnit 2 og 4. 
1.3.Lovgivningsmæssige aspekter 
Alle de direktiver, der behandles i denne rapport, blev vedtaget før der fandtes et eksplicit 
juridisk grundlag til beskyttelse af miljøet og borgernes sundhed. En sådan hjemmel blev 
introduceret i Fællesakten, der trådte i kraft i 1987, og som blev styrket gennem traktaten om 
Den Europæiske Union, der trådte i kraft i 1993. Direktiverne 80/779/EØF (om svovldioxid 
og svævestøv) og 85/884/EØF (om nitrogendioxid) var baseret på artikel 100 og 235, mens 
direktiv 82/884/EØF (om bly) kun var baseret på artikel 235. Artikel 100 blev anvendt, fordi 
allerede gældende bestemmelser eller bestemmelser, der var under udarbejdelse i 
medlemsstaterne vedrørende de pågældende forurenende stoffer, kunne resultere i ulige 
konkurrencevilkår og dermed påvirke det fælles markeds funktion. Man erkendte, at en 
harmonisk udvikling af økonomiske aktiviteter og en varig og afbalanceret vækst kun kan 
opnås, hvis der findes foranstaltninger til bekæmpelse af forurening, forbedring af livs­
kvaliteten og beskyttelse af miljøet. Romtraktaten indeholder ikke specifikt den fornødne 
hjemmel til disse aktiviteter, men med artikel 235 gives der mulighed for, at der kan 
gennemføres aktioner i forbindelse med et af Fællesskabets mål, der ikke er omfattet af den 
fornødne hjemmel, det vil sige enstemmig vedtagelse i Rådet efter samråd med Europa-
Parlamentet. Kun artikel 235 blev anvendt i forbindelse med direktiv 82/884/EØF, fordi bly 
var blevet identificeret som et forurenende stof, der krævede en særlig indsats under de 
Europæiske Fællesskabers første (EFT 1973 C112, s.l- ) og andet (EFT 1977 C 139, si- ) 
handlingsprogram. Disse programmer tog sigte på nationale programmer på dette område samt 
mod en harmonisering af nationale politikker i Fællesskabet med det fælles, langsigtede mål 
at forbedre livskvaliteten. 
Det seneste direktiv om luftkvalitet, direktiv 92/72/EØF om ozon, blev vedtaget på grundlag 
af artikel 130s, der blev introduceret under Fællesakten, der trådte i kraft i 1987. 
Her behandles to lovgivningsmæssige aspekter, nemlig omsætning af direktiverne til national 
lovgivning og direktivernes gennemførelse. Medlemsstaterne skulle omsætte de enkelte 
direktiver til national lovgivning og fremsende kopier af denne lovgivning til Kommissionen. 
Dernæst undersøger Kommissionen, hvorvidt denne lovgivning lever op til kravene i 
direktiverne. I tilfælde af manglende overensstemmelse bliver medlemsstaterne pålagt at ændre 
lovgivningen. 
Når medlemsstaterne på passende vis har omsat direktiverne til national lovgivning, skal de 
også gennemføre dem. Afsnit 3 nedenfor omhandler nogle af de generelle problemer med 
disse direktiver; heraf fremgår det, at sagerne med utilstrækkelig gennemførelse af direktiverne 
generelt skyldes klager fra individer eller grupper i medlemsstaterne. 
Der gives yderligere oplysninger om omsætningen og gennemførelsen af direktiverne og de 
dermed forbundne problemer i de relevante afsnit og i bilagene. 
Tabel 1. Oplysninger fra medlemsstaterne 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Tyskland 80/779/EØF 
Mileresultater 
Data om overskridelser 
Bekræftelse af, at der ikke er 
forekommet overskridelser, når 
ingen blev målt 
Bekræftelse af, at der ikke 
forekom overskridelser, når 
ingen blev målt; nogle data 
indsendt 
Data for stationer, hvor 
grænseværdierne overskrides, og 
nogle data for områder udpeget i 
medfør af artikel 3 
Komplet sæt data Forklaringer, trufne 
foranstaltninger osv. 
Ingen overskridelser siden 
1984/85 
Forklaring af overskridelser og 
detaljer om foranstaltninger, der 
er ved at blive eller vil blive 
gennemført 
Forklaring af overskridelser og 
detaljer om foranstaltninger, der 
er ved at blive eller vil blive 
gennemført 82/884/EØF 
Måleresultater 
Komplet sæt data indtil 1991 
Bekræftelse af, at der ikke er 
forekommet overskridelser, når 
ingen blev målt; nogle data 
indsendt 
Komplet sæt data 
Komplet sæt data Forklaringer, trufne 
foranstaltninger osv 
Oplysninger om områder udpegs: 
i medfør af artikel 3, ingen 
overskridelser siden 1985 
Forklaring af overskridelser og 
detaljer om foranstaltninger, der 
er ved at blive eller vil blive 
gennemført 
Oplysninger om områder udpeget 
i medfør af artikel 3; forklaring 
til overskridelser og til 
foranstaltninger, der er ved at 
blive eller vil blive gennemført 85/203/EØF 
Måleresultater 
Bekræftelse af, at der ikke er 
overskridelser. Ingen data 
indsendt. 
Bekræftelse af, at der ikke er 
forekommet overskridelser, når 
ingen blev målt; nogle data 
indsendt 
Data for stationer, hvor 
grænseværdierne overskrides, og 
data for nogle områder udpeget i 
medfør af artikel 3 
Komplet sæt data Forklaringer, trufne 
foranstaltninger osv. 
Oplysninger om områder 
udpeget i medfør af artikel 3, 
forklaring til overskridelser og 
til foranstaltninger, der er ved at 
blive eller vil blive gennemført 
Forklaring til overskridelser og 
til foranstaltninger, der er ved at 
blive eller vil blive gennemført 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Portugal 
Spanien 80/779/EØF 
Data for stationer, hvor 
grænseværdierne overskrides 
Data for stationer, hvor 
grænseværdierne overskrides 
Data indtil 1990/91 
Komplet sæt data fra 1987/88-
1992/93 
Data for stationer, hvor 
grænseværdierne overskrides 
Data for stationer, hvor 
grænseværdierne overskrides Forklaring til overskridelser for 
nogle år. Kortfattede detaljer om 
foranstaltninger der er ved at 
blive eller vil blive gennemført 
Forklaring til overskridelser og 
detaljer om foranstaltninger, der 
er ved at blive eller vil blive 
gennemført 
Ingen oplysninger 
Ingen overskridelser siden 
1986/87, alle områder udpeget i 
medfør af artikel 3 trukket 
tilbage 
Forklaring til overskridelser og 
detaljer om foranstaltninger, der 
er ved at blive eller vil blive 
gennemført i 1992/93. Ingen 
oplysninger før dette 
Ingen forklaring, men planer for 
nedbringelse af forurening for de 
fleste områder udpeget i medfør 
af artikel 3 82/884/EØF 
Data for stationer, hvor 
grænseværdierne overskrides 
indtil 1989 
Bekræftelse af, at der ikke 
forekommer overskridelser. 
Ingen modtagne data 
Data indtil 1990 
Data for 1988-90 og 1992. Ingen 
overskndelser, ikke bekræftet 
årligt 
Ingen modtagne data 
Bekræftelse af, at der ikke har 
fundet overskridelser sted siden 
1991 
Ingen modtagne data. 
Bekræftelse af, at der ikke har 
fundet overskridelser sted i nogle 
år Forklaring til overskridelser for 
nogle år. Kortfattede detaljer om 
foranstaltninger, der er ved at 
blive eller vil blive gennemført 
• 
Ingen oplysninger 
-85/203/EØF 
Data for stationer, hvor 
grænseværdierne overskrides 
Bekræftelse af, at der ikke 
forekommer overskridelser 
Ingen modtagne data 
Data indtil 1990 
Data for 1988-92. Ingen 
overskridelser, ikke bekræftet 
årligt 
Ingen modtagne data. 
Bekræftelse af, at der ikke har 
fundet overskridelser sted siden 
1991 
Data for stationer, hvor 
grænseværdierne overskrides, og 
bekræftelse af, at der ikke har 
været overskndelser i relevante 
år Forklaring til overskndelser for 
nogle år Kortfattede detaljer om 
foranstaltninger, der er ved at 
blive eller vil blive gennemført 
-
Ingen oplysninger 
• 
Ingen modtagne oplysninger 
vedrørende områder udpeget i 
medfør af artikel 3 
Ingen forklaring eller detaljer 
vedrørende foranstaltninger, der 
er ved at blive eller vil blive 
gennemført 
Nederlandene 
Det Forenede Kongerige 80/779/EØF 
Komplet sæt data 
Data for stationer, hvor 
grænseværdierne overskrides Ingen overskridelser siden 
1986/87, alle områder udpeget i 
medfør af artikel 3 trukket 
tilbage 
Forklaring til overskridelser og 
detaljer vedrørende 
foranstaltninger, der er ved at 
blive eller vil blive gennemført, 
planer for nedbringelse af 
forureningen i områder udpeget i 
medfør af artikel 3 82/884/EØF 
Komplet sæt data (ingen 
overskndelser) 
Komplet sæt data for området 
udpeget i medfør af artikel 3 Oplysninger om områder udpeget 
i medfør af artikel 3, forklaring 
til overskridelser og detaljer 
vedrørende foranstaltninger, der 
er ved at blive eller vil blive 
gennemført 85/203/EØF 
Komplet sæt data 
Komplet sæt data Forklaring til overskridelser og 
detaljer vedrørende 
foranstaltninger, der er ved at 
blive eller vil blive gennemført 
Forklaring til overskridelser og 
detaljer vedrørende 
foranstaltninger, der er ved at 
blive eller vil blive gennemført 
2. GENNEMGANG AF DE ENKELTE DIREKTIVER 
2.1 Svovldioxid og svævestøv, 80/779/EØF ændret ved 89/427/EØF 
2.1.1. Indledning 
Dette direktiv var det første, der behandlede den udendørs luftkvalitet, og hvori der fastsattes 
grænseværdier og vejledende værdier for svovldioxid og svævestøv målt som sort røg eller 
ved en gravimetrisk metode. Ved vedtagelsen af direktivet var man opmærksom på, at disse 
to metoder ikke var ækvivalente, og direktivet blev i 1989 ændret for at tage højde for disse 
forskelle; dette skete ved at indføre reviderede værdier for svævestøv målt ved en gravimetrisk 
metode, som var knyttet sammen med grænseværdierne for svovldioxid. Kun medlemsstater, 
der valgte at måle svævestøv gravimetrisk, blev af overensstemmelseshensyn pålagt at 
omsætte ændringslovgivningen (89/427/EØF) til national lovgivning. Målemetoderne 
behandles yderligere nedenfor. Det skal bemærkes, at værdierne for svævestøv målt som sort 
røg eller målt gravimetrisk ikke kan sammenlignes. De grænseværdier og vejledende værdier, 
der blev fastsat i disse direktiver, vises i tabellerne 2-6. Formålet med disse værdier fremgår 
af afsnit 1.1, og der findes en forklaring på gennemsnitstiderne i bilag 1. 
Tabel 2. Grænseværdier for svovldioxid (alle værdier i ug/m3) fra direktiv 80/779/EØF og 89/427/EØF 
Måleperiode 
Vinter 
(1. oktober til 31. marts) Grænseværdi for svovldioxid Dertil knyttet værdi for svævestøv(l) 
Som sort røg(2) 
(OECD's målemetode) 
> 40 
(median af døgngennemsnitsværdier 
målt i løbet af et år) 
<40 
(medianen af døgngennemsnitsværdier 
målt i løbet af et år) 
130 > 60 
(median af døgngennemsnitsværdicr målt i (median af døgngennemsnitsværdier 80 
(medianen af døgngennemsnitsværdier 
målt i løbet af et år) 
120 
(medianen af døgngennemsnitsværdier 
målt i løbet af et år) 
løbet af en 
vinter) 
180 
(median af døgngennemsnitsværdicr målt i 
løbet af en 
v inter) 
Ar 250 (4) 
(opdelt i måleperioder på 24 timer) (98-pereentil af alle døgn-
gennemsnitsværdier målt i løbet af et år) 
350 (4) 
(98-percentil af alle døgn-
gennemsnitsværdier målt i løbet af et år) målt i løbet af en vinter) 
S 60 
(median af døgngennemsnitsværdicr 
målt i løbet af en 
v inter) Gravimetrisk metode(3) 
> 150 
(median af døgngenncmsnitsværdter målt i 
løbet af et år) 
< 150 
(medianen af døgngennemsnitsværdier målt i 
løbet af et år) 
> 200 
(median af døgngenmmsniisværdicr målt i 
løbet af en 
vinter) 
< 200 
(median af døgngennrmsniLsvxrdicr målt i 
løbet af en 
vinter) 
> 150 
(98-percentil af alle 
døgngennemsnitsværdier målt i løbet af målt i løbet af et år) 
et år) > 350 
(98-perccntiI af alle dngngenncmsnilsværdicr 
< 150 < 350 
(98-percentil af alle (98-percentil af alle dogngennemsnitsværdier 
døgngennemsnitsværdier målt i løbet af milt i løbet af et år) 
et år) 
(1) De opgivne værdier for svævestøv målt som sort røg eller efter den gravimetriske metode er ikke sammenlignelige. 
(2) Resultaterne af målingerne af sort røg udført efter OF.CD-metoden er omregnet til gravimetriske enheder som beskrevet af OECD. 
(3) Disse værdier er fra det ændrede direktiv 89/427/EØF og kan ikke sammenlignes med værdierne for svævestøv målt som sort røg. 
(4) Medlemsstaterne skal træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at sikre, at denne værdi ikke overskrides i mere end tre dage i træk. Endvidere skal medlemsstaterne bestræbe 
sig på at forebygge og formindske sådanne overskridelser af denne værdi. 
Tabel 3. Grænseværdier for svævestøv (målt ved metoden med sort rag som beskrevet i bilag III af direktiv 
80/779/EØF) udtrykt i ug/m3 
Måle periode 
År Grænseværdi for svævestøv 
80 
(medianen af døgngenncmsnilsværdier målt i løbet af et år) 
Vinter 
(1. oktober - 31. marts) 130 
(medianen af døgngennemsnitsværdicr målt i løbet af en vinter) 
År 
(opdelt i måle-
perioder på 24 timer) 250(1) 
(98-percentil af alle døgngennemsnitsværdiernc målt i løbet 
af et år) 
Resultaterne af målingerne af sort røg udført efter OECD-metoden er omregnet til gravimetriske enheder som 
beskrevet af OECD. 
(1) Medlemsstaterne skal træffe alle egnede foranstaltninger for at sikre, at denne værdi ikke overskrides i mere end 
tre dage i træk. Endvidere skal medlemsstaterne bestræbe sig på at forebygge og formindske sådanne overskridelser 
af denne værdi. 
Tabel 4. Grænseværdier for svævestøv (målt ved en gravimetrisk metode som beskrevet i bilag IV af direktiv 
80/779/EØF) udtrykt i ug/m3 
Måleperiode 
År Grænseværdi for svævestøv 
150 
(medianen af døgngennemsnitsværdier målt i løbet af et år) 
Ar 
(opdelt i måle-
perioder på 24 timer) 300 
(98-percentil af alle døgngennemsnitsværdierne 
målt i løbet af et år) 
Tabel 5. Grænseværdier for svovldioxid 
Måleperiode Vejledende værdi for svovldioxid 
År 40-60 
(medianen af døgngennemsnitsværdier målt i løbet af et år) 
24 timer 100-150 
(døgngennem snit) 
10 
Tabel 6. Grænseværdier for svævestøv (målt ved metoden med sort røg) udtrykt i ug/m3 (1) 
Måleperiode Vejledende værdi for svævestøv 
År 40-60 
(aritmetisk gennemsnit af døgngennemsnitsværdier målt i løbet ;if et år) 
24 timer 100-150 
(døgngennem snit) 
Resultaterne af målingerne af sort røg udført efter OECD-metoden er omregnet til gravimetriske enheder som 
beskrevet af OECD. 
Der er ingen grænseværdier for svævestøv målt ved en gravimetrisk metode. 
Medlemsstaterne kan vælge enten at rapportere efter metoden med sort røg, efter 
gravimetriske metoder eller en kombination heraf. Der er rapporteret på følgende måde: 
Tabel 7. Svævestøvsparametre rapporteret af medlemsstater 
Medlemsstat Sort røg Gravimetrisk 
Belgien V 
Danmark 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg i s/ 
i/ 
v7 
Portugal V, V, 
Spanien i ' Nederlandene .. 
Det Forenede Kongerige V 
Hvor det ikke har været muligt at foretage en systematisk sammenkædet overvågning - og 
forud for direktiv 89/427/EØF's ikrafttræden - har flere medlemsstater (Danmark, Frankrig og 
Italien) valgt at anvende den laveste af de to grænseværdier for svovldioxid. 
2.1.2 Omsætning til national lovgivning 
Alle medlemsstater har tilstillet Kommissionen den lovgivning, der har omsat direktiv 
80/779/EØF til national lovgivning. Denne lovgivning overensstemmelse med direktivet er i 
alle tilfælde blevet bekræftet. Alle medlemsstater bortset fra Italien har til Kommissionen 
indsendt enten den lovgivning, der omsætter direktiv 89/427/EØF til national lovgivning, eller 
deres planer om ikke at omsætte den til national lovgivning og fortsat at indberette data 
11 
vedrørende svævestøv målt efter metoden med sort røg. Lovgivningen i de 11 medlemsstater, 
der har rapporteret til Kommissionen, er i overensstemmelse med direktivet. 
2.1.3 Indberetninger fra medlemsstaterne 
Medlemsstater, der i medfør af artikel 3 ønskede at udpege områder, hvor der er risiko for 
overskridelse af grænseværdierne, skulle give Kommissionen meddelelse herom senest 1. 
oktober 19826. Samtidig skulle medlemsstaterne tilsende Kommissionen planer for forbedring 
af disse områder. Disse planer skulle beskrive de foranstaltninger, medlemsstaterne havde 
truffet eller havde til hensigt at træffe, for snarest muligt og senest 1. april 1993 at nedbringe 
koncentrationerne af svovldioxid og svævestøv til eller under de anførte grænseværdier7 
3 Medlemsstater (Belgien, Danmark og Portugal) har ikke udpeget områder, hvor der er fare 
for overskridelse af grænseværdierne som beskrevet i artikel 3. Antallet af områder, som andre 
medlemsstater har udpeget for den første måleperiode (1983/84) efter direktivets ikrafttræden 
og for den seneste måleperiode, før bestemmelsen om udpegelse i medfør af artikel 3 udløb 
Tabel 8,Områder udpeget i medfør af artikel 3 i 1983/84 og 1992/93 
Måleperioden 1983/84 Måleperioden 1992/93 
Belgien 0 0 
Danmark 0 0 
Frankrig 17 10 
tyskland 1 21 
Grækenland 1 1 
Irland 1 1 
Italien 77 77 
Luxembourg 2 0 
Portugal - 0** 
Spanien - 20** 
Nederlandene 6 0 
Det Forenede Kongerige 29 22 
I ALT 134 152 
"Omfatter de nye delstater 
**Spanien og Portugal tiltrådte Det Europæiske Fællesskab i 1986. Portugal har aldrig udpeget områder i modlbr af 
artikel 3. For Spaniens vedkommende er antallet af udpegede områder ikke ændret fra 1990/91, hvor de udpegede 
områder trådte i kraft. 
Fristen forlænges til den 31. december 1991 for de nye delstater i Tyskland i overensstemmelse med direktiv 90/656/EØF 
Denne dato forlænges til den 31. december 1995 for de nye delstater i Tyskland i overensstemmelse med direktiv 90/656/EØF 
12 
(1992/93), fremgår af tabel 8. Alle med undtagelse af to medlemsstater (Italien og 
Nederlandene (hvor der ikke forekom overskridelser)) har indsendt planer for de 
foranstaltninger, der er truffet eller skal træffes, og/eller for de procedurer, der er blevet 
iværksat eller skal iværksættes, for at forbedre luftkvaliteten. Indholdet af disse planer 
varierede. Problemer i forbindelse med disse planer behandles yderligere i afsnit 3. 
Den store forskel i antallet af områder, der er udpeget i medfør af artikel 3, afspejler 
sandsynligvis medlemsstaternes forskellige filosofier, både vedrørende deres vilje til at udpege 
områder samt områdernes geografiske størrelse og befolkning. Det store antal områder i Italien 
afspejler f.eks. en politik, hvor der udpeges mange individuelle byer i stedet for større 
områder. Dette diskuteres også yderligere i afsnit 3. 
Tabel 9 og 10 viser antallet af overskridelser pr. år for områder, der er udpeget i medfør af 
artikel 3, og andre områder for de enkelte medlemsstater. Det fremgår, at antallet af 
overskridelser faldt indtil 1990/91 sammenlignet med den første tid, efter direktivet trådte i 
kraft. Antallet af overskridelser i de nye tyske delstater i 1991/92 forøgede imidlertid det 
samlede antal overskridelser - navnlig for områder udpeget i medfør af artikel 3. 
Ingen medlemsstater har udpeget områder i medfør af direktivets artikel 4, og der har været 
få tilbagemeldinger fra medlemsstaterne vedrørende brugen af vejledende værdier som 
langsigtede mål eller som værktøjer for den politiske udvikling. 
I bilag 1 og A findes de oplysninger, som er indsendt til Kommissionen, herunder detaljer om 
de målte værdier. Størstedelen af landene lever op til kravene om rapportering af data, men 
i mange medlemsstater er der problemer vedrørende gennemførelsen af lovgivningsprocedurer, 
hvilket har medført, at der er indledt procedurer. 
2.1.4. Målemetoder 
I direktivet defineres to målemetoder til registrering af forekomsten af svovldioxid og 
svævestøv: en metode med sort røg og en gravimetrisk metode. Medlemsstaterne kunne vælge 
at benytte disse metoder eller lignende metoder, hvis resultater enten svarede dertil eller viste 
et forholdsvis stabilt forhold, når målingerne blev foretaget parallelt med målinger efter 
referencemetoderne. 
Som nævnt ovenfor kunne medlemsstaterne vælge at måle svævestøv eller sort røg Ved 
vedtagelsen af direktiv 80/779/EØF erkendte man, at de to målemetoder for svævestøv ikke 
var helt ækvivalente. I direktiv 89/429/EØF revideredes de s vævestøvs værdi er, der er knyttet 
til grænseværdierne for svovldioxid, skønt grænseværdierne for svovldioxid målt ved en 
gravimetrisk metode forbliver uændrede. 
I den første tid efter direktivets ikrafttræden målte flere medlemsstater (Frankrig, Luxembourg, 
Irland og Det Forenede Kongerige) svovldioxid efter "syremetoden", mens Danmark anvendte 
en metode med imprægneret filter og Belgien anvendte et flammefotometrisk system i stedet 
for den i direktivet fastsatte metode. Hvis medlemsstaterne valgte en anden metode end den 
i direktivet fastsatte, skulle de påvise, at de benyttede metoder svarede tilfredsstillende til 
referencemetoden, eller at der fandtes et stabilt forhold mellem dem. En sammenlignende 
undersøgelse påviste, at den belgiske metode var acceptabel, og at de øvrige metoder ikke var 
nøjagtige nok og derfor kun skulle anvendes under visse omstændigheder. "Syremetoden" bør 
13 
Tabel 9 Rapporterede forekomster af overkndelser af græensvaerdier for svovldioxid 
S02 
Ar 
Områder 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Tyksland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Portugal 
Spanien 
Nederlandene 
Det Forenede Kongerige 
lait 1983/84 | 1984/85 
art.3 Ikte art.3 
1 
0 
6 0 
1 0 
0 0 
0 0 
20 10 
1 0 
0 0 
3 0 
31 11 
42 
1 alt eksklusive nye delstater art.3 Ikke art.3 
3 
0 
9 3 
1 0 
0 0 
0 0 
17 7 
1 0 
0 0 
1 0 
29 13 
42 1985/86 
art.3 Ikke art.3 
0 
0 
5 1 
0 0 
0 0 
0 0 
6 5 
1 0 
0 
1 0 
13 6 
19 1986/87 I 1987/88 I 1988/89 | 1989/90 | 1990/91 
art.3 Ikke art 3J| art.3 Ikke art.3 
1 
0 
6 0 
1 0 
0 0 
0 0 
13 4 
1 0 
0 
1 
1 
2 0 
23 7 
30 0 
0 
5 0 
0 0 
0 0 
0 0 
3 0 
0 0 
1 
1 
0 
0 0 
8 2 
10 
Spanien & Portugal art.3 Ikke ait.3| art.3 Ikke art 3 
0 
0 
3 0 
1 0 
0 1 
0 0 
3 0 
0 0 
2 
0 
0 
2 0 
9 3 
12 0 
0 
5 0 
1 0 
0 1 
0 0 
1 0 
0 0 
2 
1 
0 
1 0 
8 4 
12 art.3 Ikke art.3 
0 
0 
2 1 
0 0 
0 1 
0 0 
7 7 
0 0 
1 
0 0 
0 
1 0 
3 3 
6 1991/92 ( 1992/93 
art.3 Ikke art.3 
0 
0 
3 2 
18 0 
1 0 
0 0 
? ? 
0 
0 
2 0 
0 
1 0 
25 2 
27 
7 2 
9 art.3 Ikke art.3 
0 
0 
1 0 
21 0 
0 0 
0 0 
7 ? 
0 
-
2 0 
0 
1 1 
25 1 
26 
4 1 
5 
Nye tyske delstater 
ufuldstændige data 
Tabel 10. Rappoerterede forekomster af overskridelser af grænseværdier for svævestøv 
Ar 
Områder 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Tyksland 
Grækenland 
Irland 
(italien 
[Luxembourg 
[Portugal 
J Spanien 
[Nederlandene 
| Det Forenede Kongerige 
[lait 1983/84 
art.3 Ikke art.3 
0 
0 
0 0 
0 0 
1 0 
1 0 
2 4 
0 0 
0 0 
7 0 
11 4 
15 1984/85 
art.3 Ikke art.3 
0 
0 
0 0 
1 0 
1 0 
1 0 
7 4 
0 0 
0 0 
3 0 
13 4 
17 1985/86 1 1986/87 | 1987/88 ( 1988/89 | 1989/90 
art 3 Ikke art 3n art.3 Ikke art.3 
0 
0 
1 0 
0 0 
1 0 
1 0 
3 5 
0 0 
0 
5 0 
11 5 
16 0 
0 
0 0 
0 0 
1 0 
1 0 
8 7 
0 0 
0 
7 
1 
4 1 
14 16 
30 
Spanien & Port art 3 Ikke art.3| art.3 Ikke art 31] art.3 Ikke art.3 
0 
0 
0 0 
0 0 
1 0 
1 0 
4 3 
0 0 
2 
5 
0 
6 1 
12 11 
23 
jgal 0 
0 
0 1 
0 0 
1 1 
1 0 
1 6 
0 0 
1 
6 
0 
3 0 
6 15 
21 0 
0 
0 1 
0 0 
1 0 
1 0 
0 4 
0 0 
1 
6 
0 
3 0 
5 12 
17 .1990/91 
an.3 Ikke art.3 
0 
0 
0 1 
0 0 
0 0 
0 0 
? ? 
0 0 
0 
7 1 
0 
1 0 
8 2 
10 1991/92 
art.3 Ikke art.3 
0 
0 
0 0 
0 0 
1 0 
0 0 
7 ? 
0 
0 
6 0 
0 
0 1 
7 1 
8 1992/93 
art.3 Ikke art.3 
0 
0 
0 0 
0 0 
0 0 
0 0 
7 7 
0 
4 
7 0 
0 
0 0 
7 4 
11 
Nye tyske delstater 
: Ufuldstændige data 
kun anvendes, når koncentrationerne er under 80% af grænseværdien (98-percentilen af 
døgngennemsnitsværdierne målt i løbet af et år), og metoden med imprægneret filter bør kun 
anvendes, når koncentrationerne er mindre end 70% af 50-percentil grænseværdien og 80% 
af 98-percentilgrænseværdien. Danmark fortsat brugte metoden med imprægneret filter, da de 
registrerede mængder af svovldioxid altid har været mindre end halvdelen af grænseværdierne. 
Mængderne af svovldioxid i Irland og Luxembourg var så lave (undtagen i områderne udpeget 
i medfør af artikel 3), at de fortsat kunne bruge metoden med stærk aciditet. Luxembourg 
etablerede i 1988 et automatisk netværk, der målte svovldioxid ved hjælp af en 
fluorescensmetode, som svarede tilfredsstillende til referencemetoden. I Det Forenede 
Kongerige blev der i forbindelse med de tre mest forurenede steder opstillet monitors, der 
anvendte en metode med ultraviolet flourescens. I andre områder, hvor denne metode ikke 
blev benyttet, medførte måleresultater på 80% eller mere af grænseværdien, at man vurderede, 
at disse områder var i fare for at overskride direktivets bestemmelser. Der har fundet 
drøftelser sted med de franske myndigheder, men problemet er stadig ikke løst. 
2.1.5 Placering af målestationer 
Tabel 11 til 14 indeholder oplysninger om placeringen af målestationer i de forskellige 
medlemsstater. Oplysningerne blev indhentet i medlemsstaterne i 1990 som et resultat af en 
kommissionsundersøgelse, og de blev samlet i en database, som let kan opdateres 
Oplysningerne blev indsamlet for hver målestation på baggrund af en række harmoniserede 
rapporteringskriterier, men det var op til medlemsstaterne selv at afgøre, hvilke kriterier der 
skulle gælde for de enkelte målestationer. Mængden og kvaliteten af de modtagne oplysninger 
varierede meget, og der er derfor usikkerhed forbundet med omfanget og nøjagtigheden af de 
pågældende data. Denne database (GIRAFE) blev i foråret 1994 første gang udsendt til 
medlemsstaterne, så de kunne opdatere og kontrollere oplysningerne. 
Medlemsstaterne leverede både oplysninger om det lokale miljø (i en radius fra 100 m til flere 
kilometer fra målestationen) og det umiddelbare miljø (i en radius fra 0-100 m fra 
målestationen) omkring målestationen. Kategorierne i tabellerne er taget fra den første 
kategori, der er leveret for det lokale miljø. Det bør dog bemærkes, at mange områder i de 
fleste medlemsstater straks blev placeret i travle gader, selv om "trafik" ikke var den lokale 
kategori for stedet. 
Selv med de ovenfor anførte begrænsninger giver de pågældende data en antydning af 
forskellene mellem medlemsstaterne i antal og placering af målestationer. Der ses forskelle 
i antal stationer, hvorfra der skal rapporteres i medfør af direktivet. Disse oplysninger kunne 
også udtrykkes pr. kvadratkilometer eller pr. indbygger, men begge metoder er ret upræcise 
og ville ikke afspejle en national politik vedrørende placeringen af målestationer, f.eks. i 
beboelsesområder for at vise påvirkning af befolkningen eller i industriområder for at måle 
industriens forurening. 
For mange medlemsstater er der åbenbart ikke noget klart mønster i placeringen af 
målestationer, selv om der findes forskelle. I Danmark er alle målestationer f.eks. placeret i 
lokale miljøer, hvor der findes en blanding af beboelse, industri og handel I Spanien er 
mange målestationer placeret i beboelses- eller industriområder, mens man i Italien kun har 
placeret få stationer i beboelsesområder. Det gælder for alle medlemsstater, at kun et lille 
antal steder har "trafik" som deres lokale miljø. 
15 
Tabel 11. Placering af målestationer for svævestøv målt som sort rog (1990) 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark(l) 
Frankrig 
Tyskland(l) 
Grækenlandtt 
Irland* 
Italien(l) 
Luxembourg 
Portugal 
Spanien 
Nederlandene 
DFKt Antal stationer 
92 
173 
26 
53 
17 
11 
8 
362 
36 
299 Antal stationer anvendt til rapportering i medfør af direktivet 
I alt Blandet Beboelse Industri Handel Trafik 
92 
149 
24 
? 
11 
8 
322 
16 
299 17 
26 
2 22 
34 
2 
4 
124 
3 
164 16 
12 
2 
1 
71 18 
25 
11 
1 
32 
1 
86 Andre 
14 
SI 
6 
11 
85 
10 
42 
(l)Rapporterer svævestøv målt gravimetrisk, se tabel 12 
Tabel 12. Placering af målestationer for svævestøv målt ved en gravimetrisk metode (1990) 
Medlemsstat Antal stationer Antal stationer anvendt til rapportering i medfør af direktivet 
I alt Blandet Beboelse Industri Handel Trafik Andre 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Tysklandf 
Grækenlandft 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Portugal 
Spanien 
Nederlandene 
DFKt 17 
18 
89 
387 
14 
234 
2 
46 
172 
26 
0 12 
387 
192 
45 
152 12 
50 
6 
7 14 
51 19 
9 
46 28 
5 
27 17 
11 
17 
Tabel 13. Placering af målestationer for svovldioxid (1990) 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Tysklandt 
Grækenlandtt 
Irland* 
Italien 
Luxembourg 
Portugal 
Spanien 
Nederlandene 
DFKt Antal stationer 
66 
29 
232 
424 
30 
52 
382 
5 
51 
556 
123 
299 Antal stationer anvendt til rapportering i medfør af direktivet 
I alt Blandet Beboelse Industri Handel Trafik 
66 
18 
229 
424 
29 
? 
253 
5 
47 
501 
104 
299 3 
18 
78 
54 
8 
16 
17 22 
58 
9 
1 
16 
182 
18 
164 16 
40 
2 
35 
1 
9 
123 
7 
7 5 
35 
12 
40 
9 
58 
1 
86 27 
1 
2 
7 
4 Andn 
18 
17 
9 
88 
-> 
3 
115 
57 
42 
16 
Tabel 14. Placering af målestationer for stærk aciditet (1990) 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Portugal 
Spanien 
Nederlandene 
DFK Antal stationer 
92 
285 
11 
20 Antal stationer anvendt til rapportering i medfør af direktivet 
I alt Blandet Beboelse Industri Handel Trafik Andre 
92 
265 
11 
4 17 
54 22 
71 16 
43 18 
36 14 
59 
11 
Forklaring til tabeller 
Blandet Blanding af handel, industri og beboelse 
Beboelse Beboelse 
Industri Industri 
Handel Handel 
Trafik Trafik 
Andre Omfatter ikke-klassificerede områder, landbrug, parker, havne, lufthavne, kyster og søbredder 
* Der er ikke givet oplysninger om, hvor mange stationer der blev benyttet til rapportering i forbindelse med 
direktivet 
t Oplysninger fra GIRAFE databasen korrigeret på baggrund af kommentarer fra medlemsstaterne 
tt Fremsendte data 1994 
2.2 Bly 82/884/EØF 
2.2.1 Indledning 
Det andet direktiv om kvaliteten af udendørs luft omfatter bly og en grænseværdi på 2 ug/m 3 
som årlig middelkoncentration (begrebet middelkoncentration forklares i bilag 2), som skal 
overholdes senest 5 år efter meddelelsen af direktivet (dvs. senest 9. december 1987s). 
Kravene i dette direktiv svarer i princippet til kravene i direktivet om svovldioxid og 
svævestøv derved, at medlemsstaterne i medfør af artikel 3 kan udpege områder, hvor der er 
risiko for, at grænseværdierne overskrides, og efterfølgende give Kommissionen meddelelse 
om de planer, der er eller vil blive udarbejdet for at forbedre situationen i disse områder. På 
samme måde som med direktiv 80/779/EØF betragtes overskridelser på sådanne områder først 
som brud på direktivet efter udløbet af fristen for overholdelse af grænseværdierne (dvs efter 
9. december 19899). Medlemsstaterne skal underrette Kommissionen i overensstemmelse med 
Denne dato forlænges tii den 31. december 1991 for de nye delstater i Tyskland i overensstemmelse med direktiv 90/656/EØF 
3 Denne dato forlænges til den 31 december 1994 for de nye delstater i Tyskland i overensstemmelse med direktiv 90/656/EØF 
17 
kravene i artikel 5, uanset om overtrædelsen finder sted i eller uden for et område, der er 
udpeget i medfør af artikel 3. Der fastsættes også en referencemålemetode og krav til 
placering af målestationer. 
2.2.2 Omsætning til national lovgivning 
Alle medlemsstater har indsendt den lovgivning, der har omsat direktiv 82/884/EØF til 
national lovgivning, til Kommissionen. Denne lovgivnings overensstemmelse med direktivet 
er i alle tilfælde blevet bekræftet, og der findes detaljerede oplysninger herom i bilag 2 
2.2.3 Indberetninger fra medlemsstaterne 
Medlemsstater, der i medfør af artikel 3 ønskede at udpege områder, hvor der var fare for 
overskridelse af grænseværdierne, skulle give Kommissionen meddelelse herom senest i 
december 198610. Medlemsstaterne skulle endvidere tilsende Kommissionen planer for 
forbedring af disse områder inden to år efter gennemførelsen af direktivet og hurtigst muligt 
efter meddelelsen herom. 
Kun 3 Medlemsstater (Belgien, Tyskland og Det Forenede Kongerige) benyttede sig af 
bestemmelserne i artikel 3(2) og udpegede områder, hvor der var risiko for overtrædelse af 
grænseværdierne (se tabel 15). Der var hovedsagelig tale om områder med industriel 
forurening. Der blev i alle tilfælde indsendt planer for foranstaltninger og procedurer til 
forbedring af luftkvaliteten til Kommissionen. 
Tabel 15. Områder udpeget i medfør af artikel 3 i direktiv 82/884/EØF 
Belgien 2 (Beerse, Hoboken) 
Tyskland 1 (Braubach) 
Det Forenede Kongerige 1 (Walsall) 
For disse områder og andre, der ikke er udpeget i medfør af artikel 3, er overskridelser blevet 
rapporteret som vist i tabel 16. 
Tabellerne viser, at overskridelser af grænseværdien er rapporteret fra områder, der er udpeget 
i medfør af artikel 3, mellem 1985 og 1989 og for andre områder i 1987-1990. I Belgien er 
de rapporterede overskridelser forekommet i et af de to områder, der er identificeret i medfør 
af artikel 3, idet den anden overskridelse i 1990 fandt sted, efter at udpegelsen ophørte med 
at eksistere. Frankrig udpegede ikke områder i medfør af artikel 3, men der forekom 
overskridelser i Grenoble i 1987-89 (på grund af trafikforurening), i Lyon (1987) og Lille 
(1990) (på grund af industriel forurening) og i Nord-Pas-de-Calais (1992) (ingen forklaring 
angivet). I Italien forekom der overskridelser i Rom i 1989 og 1990, men der er ikke givet 
oplysninger om årsagen hertil. 
Fristen blev forlænget til den 31. december 1992 for de nye delstater i Tyskland i overensstemmelse med direktiv 90/656/EØF 
18 
Tabel 16. Rapporterede overskridelser af grærrseværdien for bly 
Pb 
År 
Områder 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Tyksland 
Græekenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Portugal 
Spanien 
Nederlandene 
Det Forenede Kongerige 
I ALT 1985 
art.3 Ikke art.3 
1 0 
0 
0 
1 0 
0 
0 
-
0 
0 
0 
0 
1 0 
3 0 
3 1986 
art.3 Ikke art.3 
0 0 
0 
0 
1 0 
0 
0 
. 
0 
0 
0 
0 
1 0 
2 0 
2 
Spanien & Port 1987 
art.3 Ikke art.3 
0 0 
0 
2 
1 0 
0 
0 
-
0 
0 
0 
0 
1 0 
2 2 
4 
ugal 1988 
art.3 Ikke art.3 
0 0 
0 
1 
1 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 0 
2 1 
3 1989 
art.3 Ikke art.3 
0 0 
0 
1 
1 0 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
1 0 
2 2 
4 1990 
art.3 Ikke art.3 
1 
0 
1 
0 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 3 
3 1991 
art.3 Ikke art.3 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
? 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 1992 j 
art.3 Ikke art.3 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
? 
0 
0 
0 
0 
0 
0 1 
1 
ufuldstændige data 
19 
I bilag 2 og B findes de oplysninger, som er indsendt til Kommissionen, herunder detaljer om 
de målte værdier. Størstedelen af landene lever op til kravene om rapportering af data, men 
i mange medlemsstater er der problemer med gennemførelsen af direktivet, hvilket har 
medført, at der er indledt procedurer. 
2.2.4. Målemetoder 
I direktivet er fastsat krav til prøveudtagning og en referencemålingsmetode. Medlemsstaterne 
anvender forskellige prøveudtagningsmetoder, og de metoder, som benyttes i Danmark, 
Tyskland, Grækenland, Nederlandene, Portugal og Spanien har ikke givet resultater, der er 
ækvivalente med kravene i direktivet. 
I direktivet er der som referenceanalysemetode anvendt atomar absorptionsspektrofotometri. 
Denne analysemetode anvendes i 9 medlemsstater. I Danmark anvendes inducerede 
røntgenstråler, mens der i Belgien og Luxembourg anvendes røntgenfluorescens. Disse 
alternative metoder har vist sig at være lige så gode som referencemetoden i sammenlignende 
øvelser. I Tyskland og Nederlandene anvendes en kombination af referencemetoden og 
røntgenfluorescens. 
2.2.5 Placering af målestationer 
I afsnit 2.1.5 ovenfor forklares, hvordan tabel 17 er blevet til, og begrænsningerne ved denne 
fremgangsmåde. 
Selv med de ovenfor anførte begrænsninger giver de pågældende data en antydning af 
forskellene mellem medlemsstaterne i antal og placering af målestationer. Der ses forskelle 
i antallet af stationer til rapportering i medfør af direktivet, idet nogle lande kun har enkelte 
stationer, mens der i andre lande som f.eks. Belgien og Frankrig findes mange flere stationer. 
Disse oplysninger kunne også udtrykkes pr. kvadratkilometer eller pr. indbygger, men begge 
metoder er ret upræcise, og de afspejler ikke en national politik vedrørende placering af 
målestationer f.eks. i beboelsesområder for at vise påvirkningen af befolkningen eller i 
industriområder for at måle industriens forurening. 
For mange medlemsstater er der tydeligvis ikke noget klart mønster i placeringen af 
målestationer, selv om der findes forskelle. I Danmark er alle målestationer f.eks. placeret i 
lokale miljøer, hvor der findes en blanding af beboelse, industri og handel. I Belgien er mange 
målestationer placeret i beboelsesområder, mens man i Frankrig har placeret mange stationer 
i beboelsesområder eller "andre" områder. Som med de forurenende stoffer, der er omfattet 
af direktiv 80/779/EØF, gælder det for alle medlemsstater, at kun et lille antal steder havde 
"trafik" som deres lokale miljø. 
20 
Tabel 17. Placering af målestationer for bly (1990) 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Tysklandf 
Grækenlandtt 
Irland* 
Italien 
Luxembourg 
Portugal* 
Spanien 
Nederlandene 
DFKt Antal stationer 
60 
23 
72 
142 
1 
24 
3 
37 
21 
26 Antal stationer anvendt til rapportering i medfør af direktivet 
I alt Blandet Beboelse Industri Handel Trafik Andre 
60 
12 
70 
142 
1 
7 
3 
36 
4 
9 3 
12 
11 26 
8 
16 11 
5 9 
16 
1 
2 
1 
10 30 
Forklaring til tabellen 
Blandet Blanding af handel, industri og beboelse 
Beboelse Beboelse 
Industri Industri 
Handel Handel 
Trafik Trafik 
Andre Omfatter ikke-klassificerede områder, landbrug, parker, havne, lufthavne, kyster og søbredder 
* Der er ikke givet oplysninger om, hvor mange stationer der blev benyttet til rapportering i forbindelse med 
direktivet 
t Oplysninger fra GIRAFE databasen korrigeret på baggrund af kommentarer fra medlemsstaterne 
tt Fremsendte data 1994 
2.3 Nitrogendioxid 85/203/EØF 
2.3.1 Indledning 
Dette er det tredje direktiv om kvaliteten af udendørs luft, og heri fastsættes følgende 
grænseværdi og vejledende værdier for nitrogendioxid: 
Grænseværdi 
Vejledende værdier 200 ug/m3 
135 Mg/m3 
50 ug/m3 
I Bilag 3 forklares gennemsnitstiderne. 98%-fraktil beregnet på grundlag af 
middeltimeværdier eller værdier målt over et 
kortere tidsrum end 1 time, spredt over hele året 
98%-fraktil beregnet på grundlag af 
middeltimeværdier eller værdier målt over et 
kortere tidsrum end 1 time, spredt over hele året 
98%-fraktil beregnet på grundlag af 
middeltimeværdier eller værdier målt over et 
kortere tidsrum end 1 time, spredt over hele året 
21 
2.3.2 Omsætning til national lovgivning 
Alle medlemsstater har tilstillet Kommissionen den lovgivning, der omsætter direktiv 
85/203/EØF til national lovgivning. Kommissionen har i alle tilfælde bortset fra Belgien og 
Det Forenede Kongerige accepteret denne lovgivnings overensstemmelse med direktivet For 
indeværende finder der juridiske drøftelser sted med disse to medlemsstater for at få løst 
problemerne. Der findes detaljerede oplysninger om lovgivningen i bilag 3. 
2.3.3 Indberetninger fra medlemsstaterne 
Medlemsstater, der i medfør af artikel 3 ønskede at udpege områder, hvor der var fare for 
overskridelse af grænseværdierne, skulle give Kommissionen meddelelse herom senest 1. juli 
198711. Medlemsstaterne skulle endvidere tilsende Kommissionen planer for forbedring af 
disse områder hurtigst muligt efter meddelelsen herom. Grænseværdierne skal overholdes i 
disse områder senest pr. 1. januar 199412. 
3 Medlemsstater (Frankrig, Portugal og Grækenland) benyttede sig af bestemmelserne i artikel 
3 og udpegede områder, hvor der var risiko for overskridelse af grænseværdierne. Disse vises 
i tabel 18 nedenfor. I tabellen vises den første referenceperiode efter direktivets ikrafttræden 
samt den sidste referenceperiode, der er omfattet af denne rapport. Frankrig og Grækenland 
har tilstillet Kommissionen detaljer vedrørende aktuelle eller kommende foranstaltninger og 
procedurer til forbedring af luftkvaliteten. 
Tabel 18. Områder udpeget i medfør af artikel 3 i direktiv 85/203/EØF 
Referenceperiode 1987 Referenceperiode 1992 
Frankrig 34 34 
Grækenland 1 1 
Portugal 3 3 
I ALT 38 38 
Forskellene i antal områder udpeget i medfør af artikel 3 afspejler formodentlig forskellige 
filosofier i medlemsstaterne, både med hensyn til viljen til at foretage udpegelsen og med 
hensyn til det geografiske område og den befolkning, området dækker. Dette drøftes nærmere 
i afsnit 3. 
Antallet af rapporterede overskridelser for områder udpeget i medfør af artikel 3 og andre 
områder vises i tabel 19 nedenfor. 
Ved udpegelsen af de 34 områder i medfør af artikel 3, meddelte de franske myndigheder, at 
21 områder var påvirket af industriel forurening, mens 13 var påvirket af trafikforurening. I 
n Fristen blev forlænget til den 31 december 1991 for de nye delstater i Tyskland i overensstemmelse med direktiv 90/656/EØF 
Fristen blev forlænget til den 31. december 1995 for de nye delstater i Tyskland i overensstemmelse med direktiv 90/656/EØF 
22 
Tabel 19. Rapporterede overskridelser af grænseværdien for nitrogendioxid 
N02 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Tyksland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Portugal 
Spanien 
Nederlandene 
Det Fornede Kongerige 
I ALT 1987 
art.3 Ikke art.3 
0 
0 
4 0 
2 
1 0 
0 
6 
0 
? 0 
0 
0 
0 
5 8 
13 1988 
art.3 Ikke art.3 
0 
0 
1 0 
2 
1 0 
0 
2 
0 
0 0 
0 
1 
0 
2 5 
7 1989 
art.3 Ikke art.3 
0 
0 
2 0 
2 
1 0 
0 
17 
0 
0 0 
0 
0 
1 
3 20 
23 1990 
art.3 Ikke art.3 
0 
0 
1 0 
1 
1 0 
0 
22 
0 
0 0 
3 
0 
0 
2 26 
28 1991 
art.3 Ikke art.3 
0 
0 
3 0 
0 
1 0 
0 
? 
0 
0 0 
3 
0 
0 
4 3 
7 1992 
art.3 Ikke art.3 
0 
0 
1 0 
0 
1 0 
0 
? 
0 
0 
3 
0 
0 
2 3 
5 
ufuldstændige data 
23 
ingen af disse industrielt forurenede områder forekom der gentagne overskridelser af 
grænseværdien, men i to af områderne med trafikforurening (Marseille og Nante) var der 
gentagne overskridelser. 
De tilgængelige data viser, at antallet af overskridelser er steget i sydeuropæiske byer i de 
seneste år, hvor direktivet har været i kraft. 
Ingen medlemsstater har udpeget områder i medfør af direktivets artikel 4, og der har kun 
været få tilbagemeldinger fra medlemsstaterne vedrørende brugen af grænseværdier som 
langsigtede mål eller som værktøjer for politisk udvikling. 
I bilag 3 og C findes de oplysninger, som er indsendt til Kommissionen, inklusive detaljer om 
de målte værdier. Størstedelen af landene lever op til kravene om rapportering af data, men 
i mange medlemsstater er der problemer med gennemførelsen, hvilket har medført, at der er 
indledt procedurer. 
2.3.4. Målemetoder 
Som med tidligere direktiver er der fastsat en målereferencemetode, og medlemsstaterne skulle 
anvende denne eller ækvivalente metoder. Den angivne referencemetode er 
kemiluminescensmetoden, der beskrives i ISO DIS 7996. Alle medlemsstaterne anvendte en 
kemiluminescensmetode, selv om de ikke alle anvendte samme udstyr. I 1990 iværksatte 
Kommissionen et kvalitetskontrolprogram for nitrogendioxid. Rapporten for den første fase, 
en sammenligning af referencelaboratorier, er ved at blive færdiggjort og skulle være 
tilgængelig ved udgangen af 1994. Den anden fase, en sammenligning af udvalgte stationer 
i udvalgte overvågningsnetværk, er under udarbejdning. 
2.3.5. Placering af målestationer 
I afsnit 2.1.5 ovenfor forklares tabel 20 og begrænsningerne ved denne fremgangsmåde. 
Selv med de ovenfor anførte begrænsninger giver de pågældende data en antydning af 
forskellene mellem medlemsstaterne i antal og placering af målestationer. Der ses forskelle 
i antal stationer, der skal rapporteres i medfør af direktivet, idet nogle lande kun har nogle 
enkelte stationer. Disse oplysninger kunne også udtrykkes pr. kvadratkilometer eller pr. 
indbygger, men begge metoder er ret upræcise, og de viser ikke nogen national politik 
vedrørende placeringen af målestationer, f.eks. i beboelsesområder for at vise påvirkningen 
af befolkningen eller i industriområder for at måle industriens forurening. 
Der findes også forskelle i placering af målestationerne. I Frankrig, Italien og Det Forenede 
Kongerige er mange målestationer således sammensat af en blanding af beboelse, industri og 
handel, og i Danmark er alle målestationer af denne type lokalt miljø. I Nederlandene og 
Spanien er mange målestationer placeret i beboelsesområder, og i Spanien er der også oprettet 
målestationer i industriområder. Som med de forurenende stoffer, der er omfattet af direktiv 
80/779/EØF og 82/884/EØF, gælder det for alle medlemsstater bortset fra Italien, at kun et 
lille antal steder havde "trafik" som deres lokale miljø. 
24 
Tabel 20. Placering af målestationer for nitrogendioxid (1990) 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Tysklandf 
Grækenlandtt 
Irland* 
Italien 
Luxembourg 
Portugal 
Spanien 
Nederlandene 
DFKt Antal stationer 
18 
15 
112 
372 
31 
4 
137 
5 
19 
151 
60 
12 Antal stationer anvendt til rapportering i medfør af direktivet 
I alt Blandet Beboelse Industri Handel Trafik Andre 
17 
7 
109 
372 
29 
? 
113 
4 
17 
129 
45 
7 2 
7 
46 
2 
30 
4 
8 
7 5 
16 
3 
4 
4 
51 
12 2 
13 
14 
1 
2 
31 
2 
2 3 
26 
12 
24 
6 
17 
2 15 26 
2 
1 
19 
21 
Forklaring til tabellen 
Blandet Blanding af handel, industri og beboelse 
Beboelse Beboelse 
Industri Industri 
Handel Handel 
Trafik Trafik 
Andre Omfatter ikke-klassificerede områder, landbrug, parker, havne, lufthavne, kyster og søbredder 
* Der er ikke givet oplysninger om, hvor mange stationer der blev benyttet til rapportering i forbindelse med 
direktivet 
t Oplysninger fra GIRAFE databasen korrigeret på baggrund af kommentarer fra medlemsstaterne 
tt Fremsendte data 1994 
3. PROBLEMER MED DE TIDLIGERE DIREKTIVER VEDRØRENDE 
KVALITETEN AF UDENDØRS LUFT 
Kommissionen er stødt på flere problemer i forbindelse med de tidligere direktiver vedrørende 
kvaliteten af udendørs luft, dels på grund af forskellige filosofier i medlemsstaterne 
vedrørende deres gennemførelse, dels på grund af forskellige fortolkninger af dele af 
direktiverne. 
3.1 Indberetninger fra medlemsstaterne 
I afsnit 1.2. ovenfor opsummeres forskellene i rapporteringen af de oplysninger, som 
regelmæssigt skulle være indsendt af medlemsstaterne til Kommissionen. Det fremgår, at 
nogle medlemsstater indsender alle data fra deres målestationer, mens andre medlemsstater 
kun indsender det krævede minimum. Dette gør det vanskeligt at sammenligne situationen i 
de forskellige medlemsstater og at følge fremgangen i foranstaltninger og procedurer, der 
gennemføres for at forbedre luftkvaliteten. 
25 
3.2 Udpegelse af områder i medfør af artikel 3 
Der har undertiden været store forskelle i antal områder udpeget i medfør af direktivernes 
artikel 3. Disse forskelle afspejler sandsynligvis forskellige filosofier i medlemsstaterne, både 
med hensyn til viljen til at foretage udpegelsen og med hensyn til det geografiske område og 
den befolkning, området dækker. Når et område blev udpeget i medfør af artikel 3, skulle 
medlemsstaten indsende en handlingsplan for nedbringelse af forureningen i det pågældende 
område. Dette krav kan have afholdt nogle medlemsstater fra at udpege et stort antal områder, 
navnlig hvis der var tale om lejlighedsvise og ikke regelmæssige luftforureningsproblemer. 
Det andet aspekt af dette problem vedrører det geografiske område og den befolkning, det 
omfatter, ved udpegelsen af et område. Direktivet indeholder ingen vejledning for udpegelsen 
af områder, så medlemsstaterne kunne vælge deres eget grundlag. Nogle medlemsstater (f.eks. 
Italien i medfør af direktiv 80/779/EØF) udpegede mange enkelte byer, der dækkede et lille 
geografisk område og en variabel befolkning. Andre (f.eks. Frankrig) udpegede i begyndelsen 
store geografiske områder, der gradvist blev mindre, efterhånden som forureningen blev 
mindre, skønt det samlede antal områder generelt forblev uændret. 
3.3 Bestemmelser af planer i medfør af artikel 3 
Medlemsstaterne skulle indsende planer for gradvis forbedring af luftkvaliteten i de områder, 
der blev udpeget i medfør af direktivernes artikel 3. Disse planer skulle udarbejdes på 
grundlag af relevante oplysninger om forureningens art, årsag og udvikling, og de skulle 
indeholde en beskrivelse af de foranstaltninger, der var blevet eller ville blive truffet, samt af 
de procedurer, der var blevet eller ville blive iværksat. Formålet med disse foranstaltninger 
og procedurer var hurtigst muligt og senest inden de i afsnit 1.1 anførte datoer at bringe 
forureningen i disse områder ned under grænseværdierne. 
De fleste medlemsstater indsendte planer for de foranstaltninger, der var blevet eller ville blive 
truffet, og de procedurer, der var blevet eller ville blive iværksat for områder udpeget i medfør 
af artikel 3. Disse planer varierede fra lister over foreslåede aktiviteter til en detaljeret analyse 
af situationen, en beskrivelse af de foranstaltninger, der skulle træffes samt en tidsplan for 
deres gennemførelse. Direktiverne, der er omhandlet i denne rapport, definerede ikke nærmere 
de oplysninger, som skulle indgå i planerne og dette forhold er delvist ansvarlige for de 
vanskeligheder, som man kom ud for i forbindelse med vurderingen af disse planer. Disse 
planer skulle evalueres ud fra to synsvinkler - en teknisk undersøgelse af de foreslåede 
foranstaltninger og procedurer og en opfølgning på deres gennemførelse og virkning. Det har 
været relativt nemt for Kommissionen at gennemføre de tekniske undersøgelser, mens det 
andet aspekt i flere tilfælde har voldt større besvær, dels fordi medlemsstaterne har indsendt 
meget forskellige planer, dels på grund af begrænsningerne i rapporteringen i medfør af 
direktiverne - nemlig at det kun er nødvendigt at give meddelelse om overskridelser af 
grænseværdierne. Dette har gjort det svært at vurdere, om det reducerede antal overskridelser 
af grænseværdierne er udtryk for en fortsat mindskelse af forureningen, eller om forureningen 
blot holdes lige under grænseværdierne. 
3.4 Indsendelse af oplysninger i medfør af artikel 7 i 80/779/EØF, artikel 5 i 82/884/EØF og 
artikel 7 i 85/203/EØF. 
I medfør af ovennævnte artikler skal medlemsstaterne senest seks måneder efter udløbet af 
referenceperioden underrette Kommissionen om de tilfælde, hvor de i direktiverne fastsatte 
26 
grænseværdier er blevet overskredet, og om de målte koncentrationer. Medlemsstaterne skal 
også inden et år efter udløbet af referenceperioden underrette Kommissionen om årsagerne 
til de pågældende overskridelser og om de foranstaltninger, de har truffet for at undgå 
gentagelser. 
Man er stødt på problemer svarende til de ovenfor nævnte i forbindelse med denne artikel. 
Medlemsstaterne har generelt oplyst om overskridelser, og om sådanne forekommer i områder 
udpeget i medfør af artikel 3, mens der kun gives begrænsede oplysninger om overskridelser 
uden for disse områder. 
3.5 Overvågning 
Et tredje problem i forbindelse med direktiverne drejer sig om overvågningen i 
medlemsstaterne. Dette problem indeholder to aspekter. Det første er det antal målestationer, 
der skønnes nødvendigt for at give repræsentative oplysninger om luftkvaliteten, det andet 
placeringen af disse målestationer. Dette gælder navnlig for direktivet om nitrogendioxid. Fra 
og med 1992 har Det Forenede Kongerige baseret sine indberetninger til Kommissionen om 
overholdelse af grænseværdierne på data fra 7 målestationer13, mens man i Frankrig, Italien 
og Spanien havde oprettet mere end 100 målestationer. Dette vidner om forskellige strategier 
i medlemsstaterne. 
Medlemsstaterne benytter sig af forskellige fremgangsmåder ved placeringen af målestationer. 
I nogle medlemsstater mener man, at målestationerne skal placeres, hvor forureningen er 
størst, mens man i andre finder det vigtigere at placere målestationerne, hvor der er størst 
sandsynlighed for, at befolkningen eller følsomme økosystemer udsættes for påvirkninger fra 
forurening. Der gives visse retningslinjer i direktivet, men disse er ofte åbne for fortolkninger 
på grund af de forskellige situationer i medlemsstaterne. Der kan igen hentes et eksempel fra 
direktivet om nitrogendioxid, hvori det anføres, at 
"Formålet med at måle N02-koncentrationen i miljøet er at vurdere den individuelle risiko for 
udsættelse ud over grænseværdien så realistisk som muligt; derfor bør de steder hvor 
medlemsstaterne vælger at foretage målinger, så vidt muligt være beliggende dér, hvor denne 
risiko må forventes at være størst. 
Der bør i denne forbindelse skelnes mellem to tilfælde: 
1 områder, der overvejende er under indflydelse af forurening fra køretøjer dvs. 
begrænsede til områder omkring stærkt trafikerede veje; 
2 mere udstrakte områder, hvor emission fra faste forureningskilder ligeledes bidrager 
væsentligt til forureningen." 
I det første tilfælde skal der vælges målesteder, som omfatter eksempler på de vigtigste typer 
områder, der er under indflydelse af denne forureningsform, f.eks. smalle gader og større 
trafikknudepunkter. Der skal så vidt muligt være tale om de steder, hvor 
nitrogendioxidkoncentrationerne må forventes at ligge blandt de højeste. 
13 Antallet blev hævet til 19 målestationer i udgangen af 1993 
27 
De i direktivet fastsatte krav er fortolket forskelligt i medlemslandene. I Danmark og Tyskland 
har man f.eks. bogstaveligt talt anbragt målestationerne på kantstenen, hvor forureningen er 
størst, mens man i f.eks. Milano i Italien har placeret målestationer 2 meter fra kantstenen, 
hvor fodgængerne forventes at være mest udsat. Disse forskellige fremgangsmader i 
forbindelse med placeringen af målestationer gør det vanskeligt at sammenholde data fra 
forskellige lande. 
Kommissionen har iværksat to studier af netværksdesign - et for svovldioxid og svævestøv 
(rapport om miljø og livskvalitet, EUR 10647, 1986) og et for nitrogendioxid (Kommissionens 
udredning, Ref. XI/702/87'4). Resultaterne af disse studier (som medlemsstaterne har deltaget 
i og modtaget resultaterne af) har tilsyneladende haft ringe indflydelse på netværksdesignet 
i disse lande. 
Uafhængigt af kravene i medfør af det her omhandlede direktiv opsummerer tabel 11-14, 17 
og 20 oplysninger fra medlemsstaterne om antal og placering af målestationer. Oplysningerne 
blev indhentet i medlemsstaterne i 1990 som et resultat af en kommissionsundersøgelse, og 
de blev samlet i en database, der let kan opdateres. Oplysningerne blev indsamlet for hver 
målestation på baggrund af en række harmoniserede rapporteringsknterier, men det var op til 
medlemsstaterne selv at afgøre, hvilke kriterier der skulle gælde for de enkelte målestationer. 
Mængden og kvaliteten af de modtagne oplysninger varierede meget, og der er derfor 
usikkerhed forbundet med omfanget og nøjagtigheden af de pågældende data. Denne database 
blev i foråret 1994 første gang udsendt til medlemsstaterne, så de kunne opdatere og 
kontrollere oplysningerne. På trods af begrænsningerne i de indsamlede oplysninger ses der 
forskelle i medlemsstaternes antal og placering af målestationer. Disse forskelle behandles i 
afsnit 2.1.5, 2.2.5 og 2.3.5. 
Den manglende anvendelse af artikel 4, den meget begrænsede brug af vejledende værdier i 
medlemsstaterne og de problemer, som blev beskrevet i afsnit 3.3 tyder på, at direktivernes 
krav opfattes som minimumskrav, snarere end som en øvre grænse for, hvad der skulle 
forsøges opnået i medlemsstaterne. 
3.6 Vejledende værdier 
Formålet med de i direktiv 80/779/EØF og direktiv 85/203/EØF fastsatte, vejledende værdier 
var at forbedre beskyttelsen af menneskets sundhed og den langsigtede beskyttelse af miljøet 
samt at fungere som referencepunkter for indførelse af særlige ordninger i områder udpeget 
af medlemsstaterne. I medfør af artikel 4 i disse direktiver kan medlemsstaterne inden for 
deres territorium udpege områder, hvor de skønner det nødvendigt at begrænse en forventet 
forøgelse af forurening, eller hvor de skønner, at der bør indføres en særlig beskyttelse af 
miljøet. Inden for det første område skal medlemsstaterne fastsætte værdier, som er lavere end 
grænseværdien, og inden for det andet område skal de fastsætte værdier, der generelt er lavere 
end de vejledende værdier. Der skal indsendes oplysninger til Kommissionen om de 
foranstaltninger, der er truffet i disse områder. Ingen medlemsstater har udpeget områder i 
medfør af direktivernes artikel 4, og kun Nederlandene og Tyskland har formelt anerkendt de 
14 Beier et al A study of network design and measurememnt methods in Member States for the EC air quality Directive for nitrogen dioxide 
(85/203/EEC). Contract no 85-B6642-11-004-N 
28 
vejledende værdier i den nationale lovgivning. 
3.7 Målemetoder 
De anvendte målemetoder omtales kort i afsnittene om de enkelte direktiver ovenfor. Det 
fremgår, at ikke alle medlemsstater benytter referencemetoden, og i nogle tilfælde ikke engang 
tilstrækkeligt ækvivalente metoder. Dette gør det endnu en gang vanskeligt at vurdere, om 
grænseværdierne overholdes, og at foretage en sammenligning af de forskellige medlemsstater. 
3.8 Overholdelse af grænseværdier 
Det har generelt taget lang tid at nå frem til en overholdelse af grænseværdierne - navnlig i 
de områder, hvor der har været tale om gentagne overskridelser. Skønt direktiverne har haft 
virkning i 6 - 10 år, forekommer der stadig overskridelser af grænseværdierne, som det 
fremgår af tabel 9, 10, 16 og 19. 
Det kan konkluderes, at disse problemer indikerer, at der har været en mangel på konsekvens 
i gennemførelsen af disse direktiver. For at forbedre dette forhold skal alle de involverede 
parter (medlemsstater på alle administrative niveauer og Kommissionen) investere flere fysiske 
og økonomiske ressourcer i en effektiv og harmoniseret gennemførelse af fremtidig lovgivning 
vedrørende kvaliteten af udendørs luft. 
4. ÆNDRINGER I LUFTKVALITETEN I EUROPA SIDEN STARTEN AF 
1970'ERNE 
I afsnit 2 ovenfor opsummeres de ændringer, der er sket i kvaliteten af udendørs luft udtrykt 
ved antallet af overskridelser af de grænseværdier, der er fastsat i de gennemgåede direktiver. 
Disse oplysninger er af begrænset værdi, hvis oplysningerne om ændringer i kvaliteten af 
udendørs luft skal fungere som et nyttigt redskab til udvikling af en passende målrettet politik 
til forbedring af miljøet. 
Ud over de oplysninger, som medlemsstaterne indsendte i medfør af ovennævnte direktiver, 
modtager Kommissionen også data om luftkvaliteten i medfør af Rådets beslutning 
82/459/EØF, der omfatter en gensidig udveksling af oplysninger og data fra netværk og 
individuelle stationer til registrering af luftforurening i medlemsstaterne. Denne beslutning 
omhandlede svovlforbindelser, svævestøv, svævestøv fra tungmetaller, nitrogenoxider, kulilte 
og ozon og erstattede en tidligere rådsbeslutning (75/441/EØF), der kun omfattede 
svovlforbindelser og svævestøv. Rådets beslutning 82/459 blev sat ud af kraft den 1. oktober 
1989, men medlemsstaterne er fortsat med frivilligt at indsende oplysninger. 
I medfør af denne beslutning skulle medlemsstaterne udvælge målestationer til indsamling af 
data. Disse målestationer "skal om muligt afspejle forskellige typer af urbanisering, topografi 
og klimatologi samt de forskellige forureningsgrader, der er fremherskende på de pågældende 
medlemsstaters områder". I afgørelsen er det defineret, hvilke oplysninger de enkelte 
målestationer skal fremkomme med. De skal bemærkes, at de indsendte data ikke 
nødvendigvis er repræsentative for alle de forskellige forhold, der findes i en medlemsstat. 
29 
Nogle af de problemer, der nævnes i afsnit 3 ovenfor, gælder også for de data, der indsendes 
i medfør af beslutningen. Dette gør det vanskeligt at sammenlige de indkomne data fra 
forskellige lande og understreger behovet for et netværk med henblik på en harmoniseret 
måling og sporing af ændringer i miljøet i Den Europæiske Union. 
De indsamlede data opbevares i en database, som nu indeholder 18 millioner datapunkter. 
Kommissionen samarbejder med Det Europæiske Miljøagentur for at udnytte disse data mere 
effektivt og for at forbedre teknikker til visuel præsentation heraf Dette arbejde er endnu ikke 
afsluttet, og på indeværende tidspunkt er kun data vedrørende svovldioxid (målt direkte eller 
ved metoden stærk aciditet (se ovenfor)) og nitrogendioxid blevet behandlet på en sådan 
måde, at de kan medtages i denne rapport. Det fremgår, at de pågældende data ikke er 
fuldstændige for alle medlemsstater, og at de kun kan give et generelt indtryk af tendenser, 
ikke et fuldstændigt billede af situationen. 
Graferne viser ændringer i koncentrationerne af svovldioxid og aciditet siden 1969 for tre 
kategorier af byer: byer med flere end 2 millioner indbyggere, byer med 1-2 millioner 
indbyggere og byer med færre end 1000 indbyggere. 
Ændringer i koncentrationerne af nitrogendioxid vises kun for de første to kategorier, idet der 
ikke var data nok for byer med færre end 1000 indbyggere. Der er valgt samme reference-
og gennemsnitsperioder som for grænseværdierne i direktiverne 80/779/EØF og 85/203/EØF 
(se tabel 2 - bemærk forskellige grænseværdier for svovldioxid afhængig af dertil knyttede 
værdier for svævestøv - og afsnit 2.3.1). I de enkelte medlemsstater har man taget 
gennemsnittet af koncentrationer målt i byer inden for hver kategori. Nogle medlemsstater har 
vist gennemsnittet for flere byer, mens andre medlemsstater kun har registreret værdier i en 
enkelt by. 
4.1 Svovldioxid 
Der mangler desværre fuldstændige data for de fleste medlemsstater, men på baggrund af de 
indsendte oplysninger viser hver serie af grafer (figur 1-3), at niveauet for svovldioxid og 
aciditet er faldet, og at grænseværdierne er blevet overholdt siden omkring 1986. Denne 
tendens ses ikke i Grækenland, hvor grænseværdierne ganske vist overholdes, men hvor 
niveauerne stiger i hver serie grafer. Der er en tendens til, at niveauet for svovldioxid og 
aciditet er lavest i de små byer, og at det er faldet en smule, omend ikke så markant som i 
de store byer. Direktiv 80/779/EØF trådte i kraft i 1982, og selv om niveauerne er faldet efter 
denne periode, sker det som en del af en fortsat tendens, der startede tidligere. Det største fald 
ses i byer med 98-percentiler af døgngennemsnitsværdier (dette udtryk forklares i bilag 1). 
Denne parameter indikerer frekvensen og omfanget af maksimalværdierne for forurening, og 
det betyder, at niveauerne i 2% af tiden (dvs. 7 dage årligt) er større end den givne værdi. For 
byer med flere end 2 millioner indbyggere og byer med 1-2 millioner indbyggere er 98-
percentil værdierne faldet betydeligt siden begyndelsen af 1970'erne. Dette kan afspejle lokale 
indsatser - f.eks. brug af brændsel med lavt svovlindhold i hjemmet og i industrien osv - for 
at mindske de maksimale koncentrationer. Italien er det medlemsland, hvor der har været den 
største nedgang i niveauerne for alle gennemsnitstiderne. 
4.2 Nitrogendioxid 
Ligesom med graferne for svovldioxid mangler der fuldstændige data for de fleste 
medlemsstater. Af figur 4 fremgår det, at niveauet er faldet for byer med 1-2 millioner 
30 
Figur 1: S02 og stærk aciditet Tropikår (median af døgngennemsnit) 
S02 og aciditet i byer med flere end 2 millioner indbyggere. 
Tropikår (median af døgngennemsnit) 
o>0)0>o>o>0)0)o>o>o>ø)0)0)0)a)CDO)d)o>o>ø>Cn< 
Ar Frankrig S02 
Tyskland S02 
Grækenland S02 
Italien S02 
Spanien S02 
Frankrig SA 
Det Forenede Kongerige SA 
S02 og stærk aciditet i byer med 1-2 millioner indbyggere. 
Tropikår (median af døgngennemsnit). 
>o>o)O>o>c7}0)O)O)C)a)O>cn<7>o)d)CnCÀa>d>a)a>a>â) 
Ar —X— 
—X— Danmark S02 
Frankrig S02 
Tyskland S02 
>- Italien S02 
— Portugal S02 
o— Belgien SA 
m— Danmark SA 
•— Frankrig SA 
>>_ Portugal SA 
»_ Det Forenede Kongerige SA 
S02 og stærk aciditet i byer med færre end 1000 indbyggere. 
Tropikår (median af døgngennemsnit). 
aoiO'-MnvmiOMtioiO'-oin^ioioMooiOT-CM 
(OÔ)NNNNNNSN.NNCO(Oa)IDOO<DCDCOCOO](JIO)(3) CTCO0)O)O)O>CnO)O>O)O)O)O>O)0)O)O)O)C7>O)O)O)O)O>O) 
Ar Tyskland S02 
Nederlandene S02 
Frankrig SA 
Irland SA 
Luxembourg SA 
Det Forenede Kongerige SA 
31 
Figur 2: S02 og stærk aciditet Vinter (median af døgngennemsnit) 
S02 og stærk aciditet i byer med flere end 2 millioner 
indbyggere. 
Vinter (median af døgngennemsnit). 
500 
0 I i II I t I M i I II I 
coT-Ttr-.ooococncN cor^r^r^oocoooæo) 
(7>05OO)O)O5OÎO)Oï Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Italien 
Spanien 
Frankrig 
Det Forenede Kongerige 
S02 og stærk aciditet i byer med 1-2 millioner indbyggere. Vinter 
(median af døgngennemsnit). 
OlOrNn^miOMBOIOi-CNnViniOMDOIOrlN (ÛSNNNNNNNNM»COCOtOtO(OCOCO(DCDCnOlCI) 
Ar Tyskland S02 
Danmark S02 
Frankrig S02 
Italien S02 
Portugal S02 
Belgien SA 
Danmark SA 
Frankrig SA 
Det Forenede Kongerige SA 
Portugal SA 
S02 og stærk aciditet i byer med færre end 1000 indbyggere. 
Vinter (median af døgngennemsnit). 
OlOi-IMn^iniDMOUIOrlNDViniONflOOlOrN 
{ONNNNNNNNSS(n(DCOIO(&COa3CO(DCOO)010) 
Ar Tyskland S02 
Nederlandene S02 
Frankrig SA 
Irland SA 
Luxembourg SA 
Det Forenede Kongerige SA 
32 
Figur 3: S02 og stærk aciditet Tropikår (98-percentil af døgngennemsnit) 
S02 og stærk aciditet i byer med flere end 2 millioner 
indbyggere. Tropikår (98-percentil af døgngennemsnit). 
')00 
400 
300 
200 
100 
1965 1995 Frankrig S02 
Tyskland S02 
Grækenland S02 
italien S02 
Spanien S02 
Frankrig SA 
Det Forenede Kongerige SA 
S02 og stærk aciditet i byer med 1-2 millioner indbyggere. 
Tropikår (98-percentil af døgngennemsnit). 
1995 Danmark S02 
Frankrig S02 
Tyskland S02 
Italien S02 
Portugal S02 
Belgien SA 
Danmark SA 
Frankrig SA 
Portugal SA 
Det Forenede Kongerige SA 
S02 og stærk aciditet i byer med færre end 1000 
indbyggere. 
Tropikår (98-percentil af døgngennemsnit). 
500 T 
400 
"E 300 
1 200 
100 
1 h« 1 F351?«* 1 
1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 
Ar Tyskland S02 
Nederlandene S02 
Frankrig SA 
Irland SA 
Det Forenede Kongerige SA 
33 
Figur 4: Nitrogendioxid. (98-percentil beregnet ud fra gennemsnitsværdier pr. time eller 
i perioder på mindre end en time registreret over hele året) 
Nitrogendioxid i byer med flere end 2 millioner indbyggere 
(98-percentil beregnet ud fra gennemsnitsværdier pr. time elier i 
perioder på mindre end en time registreret over hele året) 
300 T 
250 
200 
100 
50 
ocna>o>o>o)o>cnc&o>o>oj 
Ar Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Det Forenede Kongerige 
Nitrogendioxid i byer med mellem 1 og 2 millioner indbyggere 
(98-percentil beregnet ud fra gennemsnitsværdier pr. time elier i 
perioder på mindre end en time registreret over hele året) 
300 T 
Ar Tyskland 
Frankrig 
Danmark 
Portugal 
Belgien 
34 
indbyggere, men at niveauet for byer med flere end 2 millioner indbyggere har været konstant 
eller stigende op i nærheden af den grænseværdi, der angives i direktiv 85/203/EØF. Direktiv 
85/203/EØF trådte i kraft i 1987, og der har kun været få ændringer i de rapporterede 
niveauer siden da. 
5. KONKLUSIONER OG FREMTIDSSTRATEGIER 
I denne rapport behandles erfaringer med gennemførelsen af de eksisterende direktiver om 
kvaliteten af udendørs luft (80/779/EØF ændret ved 89/427/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF. 
92/72/EØF er ikke medtaget, da det først trådte i kraft i marts 1994). Problemerne i 
forbindelse hermed antyder, at der har været mangel på konsekvens i gennemførelsen af disse 
direktiver. Hvis situationen skal forbedres, skal alle involverede parter (medlemsstater på alle 
administrative niveauer og Kommissionen) investere flere fysiske og økonomiske ressourcer 
i en effektiv og harmoniseret gennemførelse af fremtidig lovgivning vedrørende kvaliteten af 
udendørs luft. 
Yderligere oplysninger om luftkvaliteten i Europa er tilvejebragt gennem Rådets beslutning 
82/459/EØF, der omfatter gensidig udveksling af oplysninger og data fra netværk og 
individuelle stationer til registrering af luftforurening i medlemsstaterne samt fra det forhold, 
at medlemsstaterne fortsat frivilligt har indsendt oplysninger efter beslutningens ophør. Afsnit 
4 indeholder de oplysninger om svovldioxid og nitrogendioxid, som blev indhentet i medfør 
af denne beslutning. Selv om der herved fremkommer yderligere oplysninger om 
luftkvaliteten, giver det stadig ikke et klart billede af luftkvalitetens tilstand i Europa. Den 7. 
september 1994 vedtog Kommissionen et forslag om en ny rådsbeslutning, hvis formål er at 
videreføre og forbedre udvekslingen af oplysninger og data om luftkvalitet. 
Den fremtidige politik vedrørende kvaliteten af udendørs luft vil blive omfattet af forslaget 
om et rådsdirektiv om vurdering og styring af kvaliteten af udendørs luft, som blev vedtaget 
af Kommissionen 4. juli 1994 (KOM(94)109), og som blev støttet af ovenfor omtalte forslag 
til en ny rådsbeslutning. Formålet hermed er at overvinde de problemer, der har været med 
tidligere lovgivning fra Kommissionens og fra medlemsstaternes side. 
Der er et klart behov for en harmonisering på en lang række områder, fra gennemførelse af 
lovgivningen til placering af målestationer. En harmoniseret fremgangsmåde vil gøre det 
muligt at identificere områder i medlemsstaterne, hvor der er særlige problemer, og hvor der 
kræves en særlig indsats. Udviklingen af et systematisk og harmoniseret overvågningsnetværk 
vil skabe et solidt grundlag for unionsaktioner på andre områder, ligesom det vil give direkte 
mulighed for at vurdere effektiviteten af lovgivningsmæssige og øvrige indsatser for at 
forbedre luftkvaliteten. 
Erfaringen med grænseværdier og vejledende værdier er beskrevet ovenfor. Der blev anvendt 
en ny fremgangsmåde i direktiv 92/72/EØF om ozon, hvor der ikke blev fastsat 
grænseværdier, men hvor der blev defineret en række beskyttelsestærskler. To af disse, 
oplysning af offentligheden og tærskler for varsling af befolkningen, kræver, at 
medlemsstaterne oplyser offentligheden, når tærsklerne overskrides. Det er vigtigt at oplyse 
35 
offentligheden om luftkvaliteten, og det er også i overensstemmelse med målene i det femte 
handlingsprogram på miljøområdet om at øge offentlighedens kendskab til miljøspørgsmål. 
Erfaringer med tidligere direktiver har vist, at grænseværdier udgør et fast mål, som 
medlemsstaterne kan sigte mod, når de udarbejder politikker til forbedring af luftkvaliteten. 
Vejledende værdier har derimod kun været anvendt i begrænset omfang, og der har kun været 
få tilbagemeldinger fra medlemsstaterne vedrørende deres anvendelse som langsigtede mål 
eller som redskaber for udvikling af politikker. Den fremtidige lovgivning forventes at 
fortsætte den fremgangsmåde, som er benyttet i direktivet om ozon kombineret med oprettelse 
af stramme grænseværdier, der skal overholdes inden for en fast tidsfrist. Om nødvendigt vil 
der ved fastsættelsen af grænseværdien også blive defineret en "tilladelig 
overskridelsesmargin", der mindskes med tiden, så medlemsstaterne konsekvent kan nærme 
sig grænseværdien. De foreslåede grænseværdier vil give en høj grad af beskyttelse af 
sundhed og miljø, således som det beskrives i traktatens artikel 130r. 
Et andet formål med det foreslåede rådsdirektiv er at forbedre luftkvaliteten, hvor den er 
dårlig, og at bevare en god luftkvalitet andre steder. Hvor luftkvaliteten er dårlig, skal 
medlemsstaterne give Kommissionen planer over de foranstaltninger, de har til hensigt at 
træffe for at forbedre situationen. Kommissionen vil vurdere disse planer for at vurdere, hvor 
hensigtsmæssige de trufne foranstalminger er, og hvor egnede de er til at forbedre 
luftkvaliteten. I modsætning til de tidligere direktiver angiver forslaget til Rådsdirektiv de 
oplysninger, som skal gives til Kommissionen i disse planer, og muliggør derved en lettere 
vurdering. En effektiv gennemførelse af dette aspekt af direktivet vil være betinget af en god 
kommunikation mellem Kommissionen og medlemsstaterne om luftkvaliteten i forskellige 
områder, samt en nøje opfølgning på resultaterne af de trufne foranstaltninger. 
Det er meningen, at den fremtidige politik fortsat skal have som mål at forbedre kvaliteten 
af udendørs luft og iværksætte foranstaltninger til nedbringelse af emissioner for at forbedre 
luftkvaliteten. Det bedste eksempel på en vellykket brug af begge disse værktøjer er måske 
bly, hvor indførelsen af et direktiv om kvaliteten af udendørs luft og foranstaltninger til 
nedbringelse af blyindholdet i benzin (direktiv 85/210/EØF [EFT 1985 L096:25]) har medført 
betydelige reduktioner i blykoncentrationer i luften og indholdet af bly i blodet hos de udsatte 
befolkninger. 
En harmoniseret fremgangsmåde til vurdering af og kontrol med luftkvaliteten i Den 
Europæiske Union vil gøre det muligt at identificere områder, hvor det er nødvendigt med 
aktioner, der står i forhold til problemets omfang. Den mest effektive fremgangsmåde, som 
samtidig sikrer en forbedret luftkvalitet i Den Europæiske Union, er at etablere et nært 
samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne på nationalt, regionalt, lokalt og 
individuelt plan. 
(December 1994) 
36 
BILAG 1 
Direktiv 80/779/EØF, ændret ved 89/427/EØF, om 
grænseværdier og vejledende værdier for luftkvaliteten 
med hensyn til svovldioxid og svævestøv. 
37 
BILAG 1 
INDHOLD 
1. Grænseværdier og vejledende værdier for svovldioxid og svævestøv. Forklaring af 
gennemsnitstider 
2. Oversigt over lovgivning i medlemsstaterne 
3. Liste over overskridelser af grænseværdier for svovldioxid og svævestøv 
38 
BILAG 1 
1. Grænseværdier og vejledende værdier for svovldioxid og svævestøv 
Tabel 1. Grænseværdier for svovldioxid (alle værdier i pg/m3) fra direktiv 80/779/EØF og 
89/427/EØF 
Måleperiode 
Ar 
Vinter 
(1 oktober til 31. marts) 
Ar 
(opdelt i mileperioder pft 24 timer) Grænseværdi for svovldioxid 
80 
(medianen af døgngennemsnitsværdier 
milt i løbet af et ir) 
120 
(medianen af døgngennemsnitsvcrdier 
milt i løbet af et ir) 
130 
(median af døgngennemsnitsværdier milt 
i løbet af en vinter) 
180 
(median af døgngennemsnitsværdicr milt 
i løbet af en vinter) 
250 (4) 
(98-percentil af alle 
døgngennemsnitsværdier milt i løbet af 
et ir) 
350 (4) 
(98-percentil af alle 
døgngennemsnitsværdier milt i løbet af 
et ir) Dertil knyttet værdi for svævestøv(l) 
Som sort røg(2) 
(OECD* målemetode) 
> 40 
(median af døgngennemsnits 
værdier milt i løbet af et ir) 
< 40 
(medianen af 
døgngennemsnitsværdier 
milt i løbet af et ir) 
> 60 
(median af døgngennemsnits 
værdier milt i løbet af en 
vinter) 
<60 
(median af døgngennemsnits 
værdier milt i løbet af en 
vinter) 
> 150 
(98-percentil af alle 
døgngennem snits v ærdierne 
milt i løbet af et ir) 
< 150 
(98-percentil af alle 
døgngennemsnitsværdier 
milt i løbet af et ir) Gravimetrisk metode(3) 
> 150 
(median af døgngennemsnits 
værdier milt i løbet af et år) 
< 150 
(medianen af 
døgngennemsnitsværdicr 
milt i løbet af et år) 
>200 
(median af døgngennem snits 
værdier milt i løbet al en 
vinter) 
<200 
(median af døgngennemsnits 
værdier milt i løbet af en 
vinter) 
> 350 
(98-percentil af alle 
døgngennemsnitsværdier 
milt i løbet af et år) 
< 350 
(98-pcrcentil af alle 
døgngennemsnitsværdicr 
milt i løbet af et år) 
(1) De opgivne værdier for svævestøv milt som sort røg eller efter den gravimetriske metode er ikke sammenlignelige. 
(2) Resultaterne af milingerne af sort røg udført ifølge OECD-metoden er omregnet til gravimetriske enheder som beskrevet af OECD 
(3) Disse værdier er fra det ændrede direktiv 89/427/EØF og kan ikke sammenlignes med værdierne for svævestøv milt som sort røg 
(4) Medlemsstaterne skal træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at sikre, at denne værdi ikke overskrides i mere end tre på hinanden 
følgende dage. Endvidere skal medlemsstaterne bestræbe sig pi at forebygge og formindske sidanne overskridelser af denne værdi 
39 
Tabel 2. Grænseværdier for svævestøv (målt ved metoden med sort rog som beskrevet i bilag III af direktiv 
80/779/EØF) udtrykt i ug/m3 
Måleperiode Grænseværdi for svævestøv 
Ar 80 
(medianen af døgngennemsnitsværdier målt i løbet af et år) 
Vinter 
(1. oktober - 31. marts) 130 
(medianen af døgngennemsnitsværdier målt i løbet af en vinter) 
Ar 
(opdelt i måle­
perioder på 24 timer) 250(1) 
(98-percentil af alle døgngennemsnitsværdierne målt i løbet 
af et år) 
Resultaterne af målingerne af sort røg udført ifølge OECD-metoden er omregnet til gravimetriske enheder som 
beskrevet af OECD. 
(1) Medlemsstaterne skal træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at sikre, at denne værdi ikke overskrides 
i mere end tre på hinanden følgende dage. Endvidere skal medlemsstaterne bestræbe sig på at forebygge og 
formindske sådanne overskridelser af denne værdi. 
Tabel 3. Grænseværdier for svævestøv (målt ved en gravimetrisk metode som beskrevet i bilag IV af direktiv 
80/779/EØF) udtrykt i ug/m3 
Måleperiode Grænseværdi for svævestøv 
Ar 150 
(medianen af døgngennemsnitsværdicr målt i løbet af et år) 
Ar 
(opdelt i måle­
perioder på 24 timer) 300 
(98-percentil af alle døgngennemsnitsværdierne 
målt i løbet af et år) 
Tabel 4. Vejledende værdier for svovldioxid 
Måle periode Vejledende værdi for svovldioxid 
Ar 40-60 
(medianen af døgngennemsnitsværdier målt i løbet af et år) 
24 timer 100-150 
(døgngennem snit) 
40 
Tabel 5. Vejledende værdier for svævestøv (målt ved metoden med sort nag) udtrykt i ug/m3 (1) 
Måleperiode Vejledende værdi for svævestøv 
Ar 40-60 
(aritmetisk gennemsnit af døgngennemsnitsværdier målt i løbet af et år) 
24 timer 100-150 
(døgngennem snit) 
(1) Resultaterne afmålingerne af sort røg udført ifølge OECD-metoden er omregnet til gravimetriske enheder som 
beskrevet af OECD. 
Der findes ingen vejledende værdier for svævestøv målt ved en gravimetrisk metode 
Forklaring af gennemsnitstider 
Medianen af døgngennem snit Beregnes ved at opstille de værdier, der er målt i løbet af et år, i 
målt i løbet stigende rækkefølge, af et år. Medianen er den værdi, som findes midt 
på denne liste. 
Medianen af døgngennem Beregnes ved at opstille de daglige værdier,der er målt mellem 1. oktober 
snit målt i løbet af en og 31. marts i efterfølgende år, i stigende rækkefølge. Medianen er den 
vinter. værdi, som findes i midten af denne liste. 
98-percentil af døgn- Beregnes ved at opstille de målte døgnværdier for hvert sted i rækkefølge 
gennemsnitsværdierne efter voksende størrelse. 
målt i løbet af et år X,<X2<X3< <Xk< <Xn.,<Xn, hvor X = de målte værdier, n = det 
samlede antal målinger og Xk = værdien af 98-percentilen beregnet som 
k = 0,98 x n. 75% af de mulige værdier skal være tilgængelige. 
Gennemsnittet af Beregnes ved at addere alle målte døgngennemsnit 
døgngennemsnittene målt iløbet og dividere dem med antallet af målinger, 
af et år 
Døgngennemsnit Værdi registreret i løbet af en prøveudtagningstid på 24 timer og 
beregnet ved at dividere antallet af gyldige døgnværdier med antallet af 
døgn, i hvilke værdierne er fundet. 
41 
BILAG 1 
2. Lovgivning i medlemsstaterne 
Belgien 
Belgien har til Kommissionen fremsendt en kongelig resolution af 16. marts 1983, der 
omsætter direktivets krav til national lovgivning. Teksten gentager næsten ordret direktivets 
forskellige bestemmelser og indfører grænseværdier og vejledende værdier samt 
prøveudtagnings- og analysemetoder for svovldioxid og sort røg. 
Belgien har også givet Kommissionen meddelelse om den udøvende flamske myndigheds 
kendelse af 7. januar 1992 vedrørende økologiske betingelser for virksomheder, som 
overskrider grænseværdierne. 
Danmark 
Ifølge en bekendtgørelse (Bekendtgørelse nr. 836 af 10. december 1986) skal de nationale 
myndigheder, der er ansvarlige for sager under miljøbeskyttelseslovgivningen (forurening), 
sørge for at direktivets grænseværdier overholdes. 
Grænseværdierne er fastsat i bekendtgørelsen, hvori der også fastsættes bestemmelser for 
etableringen af målestationer. Hvad angår svovldioxid, henviste Danmark til de i direktivet 
anviste prøveudtagningsmetoder, samtidig med at der gives tilladelse til at anvende tilsvarende 
alternative metoder. Med hensyn til svævestøv er der fastsat særlige prøveudtagnings- og 
analysemetoder. Der er ikke fastsat vejledende værdier. 
Frankrig 
Direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF 
Di?ektive?ne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF omsættes alle til fransk lovgivning 
gennem dek?et numme? 91-1122 af 25. oktobe? 1991 ved?ø?ende luftkvalitet, de? ænd?e? 
dek?et numme? 74-415 af 13. maj 1974 ved?ø?ende kont?ol med emissione? af fo?u?enende 
stoffe? i atmosfæ?en og b?ug af visse fo?me? fo? va?meene?gi (EFT (F?ank?ig) af 29.10.91, s 
14180). 
Dette dek?et, de? omsætte? de ovenfo? nævnte di?ektive? til f?ansk lovgivning, gælde? fo? alle 
kilde? til emissione? af fo?u?enende stoffe? i fast elle? flygtig fo?m. De g?ænsevæ?die? og vej­
ledende væ?die?, de? opgives i di?ektive?ne, findes i et bilag til dek?etet. Dek?etet omhandle? 
også op?ettelse af målestatione? til kont?ol af luftkvaliteten på de stede?, hvo? fo?u?eningen 
antages at væ?e højest. Disse statione?s funktion sik?es af o?gane?, de? e? godkendt af 
miljøministe?en. De om?åde?, hvo? de? e? fa?e fo?, at g?ænsevæ?die?ne fo? fo?u?enende stoffe? 
nås elle? ove?sk?ides, kaldes "zones de p?otection spéciale". 
42 
Tyskland 
I 1982 gav Tyskland Kommissionen meddelelse om en række lovgivningsmæssige, nationale 
foranstaltninger, der taget under et sikrede omsætning og gennemførelse af direktiv 
80/779/EØF. 
De vigtigste lovgivningsmæssige tiltag til beskyttelse mod luftforurening er 
forbundslovgivningen af 1974 (Bundesimmissionsschutzgesetz), der indeholder bestemmelser 
vedrørende industrielle installationer, produkter og områder, samt flere forordninger til 
gennemførelse af forbundslovgivningen og Technische Anleitung (TA) Luft af 1974. 
Kommissionen mente ikke, at disse lovgivningsmæssige tiltag sikrede den fulde og korrekte 
omsætning af direktivets bestemmelser i hele landet og indledte derfor en procedure mod 
Tyskland i henhold til artikel 169. I 1991 besluttede Domstolen (dekret af 30.6.91, 
sagsnummer 361/88), at Tyskland ikke havde truffet alle de foranstaltninger, der var 
nødvendige for at sikre en fuldstændig omsætning af direktivet til national lovgivning. 
Domstolen skønnede, at det administrative cirkulære TA-Luft ikke var tilstrækkeligt til at 
sikre direktivets omsætning til national lovgivning. 
Efter dette domstolsdekret fremsendte (i brev af 3. januar 1994) de tyske myndigheder til 
Bundesimmissionsschutzgesetz den 22. ændring/forordningaf 26. oktober 1993. Denne 
ændring/forordning omsatte direktivets grænseværdier (Immissionswerte) til den nationale 
lovgivning og nedlagde forbud mod deres overskridelse. Det forudses også i denne forordning, 
at myndighederne i de forskellige delstater etablerer målestationer i overensstemmelse med 
artikel 6 i direktiv 80/779/EØF og anvender de i bilag III A og IVii beskrevne 
prøveudtagningsmetoder for svovldioxid og svævestøv. Der gives også tilladelse til at anvende 
andre tilsvarende målemetoder. Når grænseværdierne overskrides, skal der udarbejdes planer 
for at sikre, at grænseværdierne hurtigst muligt kan overholdes. Hvis grænseværdierne for 
svævestøv overskrides i tre eller flere på hinanden følgende dage, anmodes de kompetente 
myndigheder om at træffe de nødvendige foranstaltninger for at undgå fremtidige 
overskridelser af grænseværdien. 
Med hensyn til de nye delstater er der overensstemmelse mellem direktiv 90/656/EØF og 
Tysklands ønske om muligheden for at anvende bestemmelserne i direktiv 80/779/EØF i de 
områder, der er udpeget i medfør af artikel 3.2 indtil 31. december 1995. Tyskland har ikke 
vedtaget nogen særlig lovgivning for de nye delstater, men har udpeget 14 områder under 
artikel 3.2. Kommissionen er blevet tilstillet foranstaltninger til forbedring af luftkvaliteten. 
Grækenland 
Direktivet er omsat til græsk lovgivning ved to forskellige retsakter, a) ministerrådets lov nr. 
99 af 10.7.87 (græsk EFT nr. 153 A, 27.7.87) og b) ministerrådets ændring af denne lov ved 
lov nr. 25 (se artikel 9.2) (græsk EFT nr. 52 A, 1988). Disse to græske love er offentliggjort 
under artikel 7 i rammelovgivningen 1650/1986 til beskyttelse af miljøet. 
43 
Navnene på disse love er: 
a) rip&£r| Y7roupyiKO\3 EuuPouMou aptØ. 99/10.7.87 «Opiaiceç Kai 
Kai6i)9uvxr|pi6ç xtuéç 7cotôxrixoç xr|ç axuôacjmpaç ae ôio^ciôto 
xou 061OU Kai auopouueva aœuaxtÔia» (OEK/A/135/28.7.87, 
ae^.1385). 
P) ITpàÇri YKOUPYIKOU EuupouMou aptO. 25/18.3.88 (OEK/52/A/1988). 
y) N. 1650/86 «Tia xr\v Tcpoaxaata xou 7ieptPa>Aovxoç» 
Grækenland har ikke omsat direktiv 89/427/EØF (til ændring af ovenstående). De græske 
myndigheder har valgt at måle støv ved hjælp af metoden med sort røg. 
Omsætningen til national lovgivning er korrekt. Athen er udpeget i medfør af artikel 3, men 
der er aldrig blevet indsendt planer til forbedring af luftens kvalitet til Kommissionen. 
Omsætningen til national lovgivning giver mulighed for at idømme forurenere civile og 
administrative bødestraffe. 
Irland 
Direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF 
Lov om luftforurening fra 1987 udgør den væsentligste primære lovgivning for gennemførelse 
af fællesskabsdirektiver vedrørende luftforurening, herunder direktiverne 80/779/EØF, 
82/884/EØF og 85/203/EØF. 
Denne lov er opdelt i seks dele. Del I handler om foreløbige og generelle spørgsmål, herunder 
definition af betingelser, lovovertrædelser og sanktioner samt den irske miljøministers 
mulighed for at udarbejde mere detaljerede gennemførelsesforordninger. Del II indeholder 
generelle bestemmelser vedrørende luftforurening, herunder visse forbud. Del III indfører et 
system til tilladelse til luftudledninger fra industrianlæg. I del IV opstilles bestemmelser til 
kontrol med luftforureningen i særlige kontrolområder. Del V handler om planer og standarder 
til styring af luftkvaliteten og omfatter bestemmelser vedrørende brændolie. I del VI behandles 
en række forskellige emner, blandt andet overvågning af luftkvalitet og emissioner. 
Med bemyndigelse i loven vedtog den irske miljøminister S.I. nr. 244 af 1987 lov om 
luftforurening, 1987-forordninger (luftkvalitetsnormer), med henblik på at omsætte 
grænseværdierne fra direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF til national 
lovgivning. 
Udtrykket "luftkvalitetsnorm" anvendes i stedet for "grænseværdi". Forordningerne vedrører 
de målemetoder, der omhandles i direktiverne (Irland anvender metoden med sort røg i 
forbindelse med direktiv 80/779/EØF). 
Som svar på overskridelser af grænseværdierne for svævestøv i Dublin vedtog ministeren 
yderligere en række forordninger under lov om luftforurening. Den oprindelige strategi gik 
ud på at anvende lovens del IV - dvs. at oprette særlige kontrolområder, hvor der skulle 
træffes foranstaltninger til at nedbringe røgemissioner. Denne strategi var imidlertid 
langsommelig og besværlig, og derfor har ministeren fra 1990 i stedet anvendt lovens del V 
og vedtaget kontrolforanstaltninger for markedsføring, salg og distribution af bituminøs kul 
i Dublin og i en stor del af Dublin county. Dette førte til en hurtig forbedring af 
44 
koncentrationen af svævestøv. 
Italien 
Direktiverne 80/779/EØF, 89/427/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF 
Italien har omsat ovenstående direktiver (bortset fra 89/427/EØF) til national lovgivning ved 
et dekret fra republikkens præsident af 24.5.88 (nr. 203, offentliggjort i EFT (Italien) af 
16.6.88). 
Dette dekret omfatter alle de luftforurenende stoffer, som er omfattet af de forskellige 
direktiver, og i dets bestemmelser anvendes terminologien fra de tre direktiver (80/779/EØF, 
82/884/EØF og 85/203/EØF). De italienske myndigheder har valgt at måle svævestøv ved 
metoden med sort røg som defineret i bilag I til 80/779/EØF. 
Luxembourg 
Direktiv 80/779/EØF er blevet omsat til national lovgivning i Luxembourg gennem en 
storhertugelig forordning af 7. september 1987, der er en næsten ordret kopi af direktivet. 
Myndighederne i Luxembourg har ikke truffet særlige foranstaltninger, som anført i direktivets 
artikel 3.1.1 artikel 4 i forordningen fastslås det blot, at koncentrationerne af svovldioxid og 
svævestøv ikke må overstige de værdier, der er anført i bilag I til direktivet. 
Myndighederne i Luxembourg har (ved brev af 8. december 1982) informeret Kommissionen 
om 2 områder, hvor der er en risiko for, at grænseværdierne overskrides ifølge direktivets 
artikel 3.2. Disse områder er Colmar-Berg og Contern. I begge tilfælde skyldes 
overskridelserne en enkelt kilde, og der er til Kommissionen indsendt en liste over planlagte 
foranstaltninger til nedbringelse af udledningen af svovldioxid fra de pågældende kilder. 
I brev af 29. maj 1984 meddelte myndighederne i Luxembourg Kommissionen, at da 
eventuelle overskridelser af grænseværdien i begge tilfælde skyldes en enkelt kilde, kan de 
foreslåede foranstaltninger fra de pågældende kilder identificeres som planer til gradvis 
forbedring af luftens kvalitet i disse områder, således som det kræves i direktivets artikel 3.2. 
I oktober 1985 oplyste myndighederne i Luxembourg Kommissionen om, at de trufne 
foranstaltninger i Contern-området havde bragt mængden af svovldioxid og svævestøv under 
direktivets grænseværdier. 11986 meddelte myndighederne i Luxembourg, at grænseværdierne 
ikke længere ville blive overskredet i Contern-området. 
Hvad angår området Colmar-Berg, har myndighederne i Luxembourg meddelt, at selv om 
grænseværdierne overskrides, så er koncentrationerne af svovldioxid og svævestøv reduceret 
takket være visse ændringer i den største forureners fabrikker. De målte koncentrationer falder 
fortsat gradvist i takt med ændringer og forbedringer i de pågældende virksomheder. I marts 
1989 meddelte myndighederne i Luxembourg, at der fra 1. januar 1988 var blevet indført en 
grænse på 1% svovldioxid i tung brændolie, at mængden af svovldioxid var reduceret 
betydeligt i området Colmar-Berg, og at der ikke forventedes nogen overskridelse af 
grænseværdierne i fremtiden. 
45 
Portugal 
Direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF 
Lovdekret 352/90 af 9. november 1990 omfatter en ordning til beskyttelse og kontrol af 
luftens kvalitet. Det danner rammen for styring af luftens kvalitet til beskyttelse af den 
offentlige sundhed og naturen, for planlægning af regionale programmer til kontrol med 
forurening af atmosfæren og for indførelsen af obligatoriske målinger, der skal sikre, at 
mængden af forurenende stoffer i luften ikke overskrider grænseværdierne. Det fastslås i 
dekretets artikel 5, at grænseværdier og vejledende værdier for svovldioxid, svævestøv, 
nitrogendioxid, kulilte og ozon samt grænseværdierne for bly skal fastsættes i Portana. 
I Portaria 286/93 af 12. marts 1993 fastsattes grænseværdier og vejledende værdier for bl.a. 
svovldioxid, svævestøv, bly og nitrogendioxid. 
De tre direktiver er korrekt omsat til national lovgivning. 
Spanien 
Omsætning af direktiv 80/779/EØF til spansk lovgivning fandt sted gennem følgende 
foranstaltninger: 
Real Decreto 1613/1985 af 1. august 1985 og Real Decreto 1321/1992 af 30. oktober 1992. 
I dekret 1613/1985 fastsættes grænseværdier og vejledende værdier for svovldioxid og 
svævestøv som fastlagt i direktiv 80/779/EØF. I dette dekret defineres også de 
referenceværdier, der skal være gældende for svovldioxid, for at der er tale om en 
nødsituation. De administrative forholdsregler i tilfælde af en nødsituation findes i dekret 
833/1975 (kapitel IV). 
Dekret 1321/1992 omsætter direktiv 89/427/EØF til spansk lovgivning. I dette dekret fastslås 
det, at de områder, hvori grænseværdierne overskrides, vil blive udnævnt til områder med en 
forurenet atmosfære af de kompetente myndigheder. Der er fastsat en ordning for disse 
områder i dekret 833/1975 (kapitel III). 
Nederlandene 
Der er i den hollandske lovgivning ikke grundlag for at oprette grænseværdier eller vejledende 
værdier. Et sådant grundlag blev skabt ved en ændring i "Wet inzake de luchtverontreiniging" 
(artikel 2), der trådte i kraft 1. februar 1986. Den 1. marts 1993 blev denne artikel erstattet 
med artikel 5.1- 5.4 af "Wet milieubeheer". 
Ifølge artikel 2 af "Wet inzake de luchtverontreiniging" omsætter et dekret - samt i 
påkommende fald forordningerne - direktiverne vedrørende luftkvalitet til national hollandsk 
lovgivning. Disse dekreter forpligter lokale og regionale myndigheder til at respektere 
grænseværdierne og de vejledende værdier. Denne lovgivning er nu grundlaget for "Wet 
milieubeheer". 
Direktiv 80/779/EØF 
Der findes følgende nationale foranstaltninger til omsætning af dette direktiv til national 
46 
lovgivning: 
- Wet milieubeheer; 
- Besluit luchtkwaliteit zwaveldioxide en zwevende deeltjes (zwarte rook); 
- Meetbesluit zwaveldioxide en zwevende deeltjes (zwarte rook). 
Foranstaltningerne "besluit" og "meetbesluit" trådte i kraft den 1. maj 1986. De fleste af 
direktivets forpligtelser er omfattet af "besluit", mens der i "meetbesluit" gives mere præcise 
bestemmelser for stationer og målemetoder. 
Grænseværdierne i Nederlandene ligger mellem de grænseværdier og vejledende værdier, der 
er fastsat i direktiv 80/779/EØF. 
Nederlandene har ikke udpeget bymæssige eller industrielle områder eller områder, der har 
behov for særlig beskyttelse (direktivets artikel 4), og for hvilke der er fastsat lavere værdier. 
De vejledende værdier, der er gældende i Nederlandene, er lavere end direktivets vejledende 
værdier. Provinserne er forpligtet til at oprette målestationer. Nederlandene er også dækket 
af "Landelijk meetnet luchtverontreiniging" fra "Rijksinstituut vor Volksgezondheid en 
Milieuhygiëne". Provinserne er forpligtede til at informere de nationale myndigheder om 
foretagne målinger og udførte eller planlagte aktioner til opnåelse eller overholdelse af de 
foreskrevne værdier. De hollandske myndigheder baserer de i direktivet krævede rapporter på 
disse oplysninger samt oplysninger fra "Rijksinstituut". 
For svovldioxid anvender Nederlandene ikke de referencemetoder for prøveudtagning og 
analyse, der findes i direktivets bilag III, men ifølge direktivets artikel 10 tillades også andre 
metoder, der giver resultater, som på tilfredsstillende vis stemmer overens med 
referencemetoden. For svævestøv anvendes referencemetoden i bilag III (sort røg). Bilag IV 
anvendes ikke i Nederlandene, og direktiv 89/427/EØF med det ændrede bilag IV er ikke 
blevet omsat til hollandsk lovgivning. 
Det Forenede Kongerige 
Direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF 
Ifølge forordningerne vedrørende luftkvalitet af 1989 og forordningerne vedrørende luftkvalitet 
af 1990 (Nordirland) kan ministeren (i Storbritannien) og miljøministeriet (i Nordirland) træffe 
foranstaltninger for at sikre, at luftkvalitetsnormerne overholdes, og at der oprettes måle- og 
prøvestationer som fastsat i direktiverne 80/779, 82/884 og 85/203. Der findes en række 
bestemmelser i anden lovgivning vedrørende ren luft, sundhed og sikkerhed samt i cirkulærer, 
som bidrager til at nå direktivernes mål. 
47 
BILAG 1 
3. Liste over overskridelser af grænseværdier for svovldioxid og svævestøv 
48 
Svovldioxid - Svævstøv: Liste over områder (artikel 3 og ikke-artikel 3) med angivelse af overkridelser siden 1983 
MS OMRÅDETS FORMELLE NAVN 83-84 84-85 85-86 86-87 87-88 88-89 89-90 90-91 91-92 92-93 
BE ANTWERPEN 
BRUSSELS 
GENT 
LIEGE 
DE BERLIN WEST 
BITTERFELD-WOLFEN-DESSAU GROURAUM (ST) 
BLANKENBURG (ST) 
BORNA LANDKREIS (SN) 
BURG-MAGDEBURG-SCHÔNEBECK RAUM (ST) 
CHEMNITZ (SN) 
DELITZSCH LANDKREIS (SN) 
ELBTAL OBERES (SN) 
ERFURT (TH) 
ERZGEBIRGE (SN) 
GERA (TH) 
GLAUCHAU (TH) 
GREIZ (TH) 
HALLE-MERSEBURG GROGRAUM (ST) 
HETTSTEDT-EISLEBEN (ST) 
HOHENSTEIN-ERNSTTHAL (SN) 
LEIPZIG STADT (SN) 
MEERANE (SN) 
OLBERLAUSITZ/GÔRLITZ (SN) 
PÔIJNECK(TH) 
RÔTHA (TH) 
SAAFELD (TH) 
SONNEBERG (TH) S02 
S02 
S02 S02 
S02 S02+SPM S02 
S02 S02 S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
49 
Svovldioxid - Svævstøv: Liste over områder (artikel 3 og ikke-artikel 3) med angivelse af overkridelser siden 1983-84 
WEIBENFELD (ST) 
WEIMAR (TH) 
WURZEN (SN) 
ZWICKAU (SN) 
ES ANDORRA TERUEL 
AVILES 
BARCELONA (MET.) 
BILBAO 
CARTAGENA 
GERONA 
GIJON 
HUELVA 
LA CORUNA (IND.) 
LA LINEA-ALGECIRAS 
LANGREO 
LAS PALMAS (GRAN CANARIAS) 
MADRID 
MADRID (MET.) 
OVIEDO 
PONTEVEDRA 
PUERTOLLANO 
SANTA CRUZ (TENERIFE) 
SEVILLA 
TARRAGONA 
TORRELAVEGA 
VALENCIA 
VALLAD0UD S02+BS 
BS 
BS 
BS 
BS 
BS SPM 
S02+BS 
SPM 
BS SPM 
BS 
BS 
BS 
BS SPM 
BS 
BS 
BS 
S02 
BS S02 
S02 
S02 
S02 
BS 
BS+SPM BS 
BS 
S02+SPM 
BS 
BS S02+BS 
BS BS 
BS BS S02 
S02 
S02 
BS 
BS 
BS 
BS 
BS 
BS 
50 
Svovldioxid - Svævstøv: Liste over områder (artikel 3 og ikke-artikel 3) med angivelse af overkridelser siden 1983-84 
MS OMRÅDETS FORMELLE NAVN 83-84 84-85 85-86 86-87 87-88 88-89 89-90 90-91 91-92 92-93 
ZARAGOZA 
FR CARLINGAGGLO 
CHAUNY 
CREILAGGLO. 
DUNKERQUE CALAIS 
FOS ETANG DE BERRE 
-> PORT DE BOUC 
-> LES VENTRONS - LA GATASSE 
GRENOBLE AGGLO. 
IGNAUVAL 
LACQ 
LE HAVRE AGGLO. 
-> LE HAVRE (VILLE) 
-> N.D. DE GRAVENCHON 
LENS AGGLO 
-> NOYELLES GODAULT 
LILLE-ROUBAIX 
LYON AGGLO. 
MARSEILLE AGGLO. 
-> GARDANNE BIVER 
MONTBELIARD AGGLO. 
NANTES CHEVIRE DONGES 
PARIS AGGLO. 
-> VITRYS/SEINE 
ROUEN AGGLO. 
-> PETIT COURONNE 
SALSIGNE S02 S02 
S02 
S02 S02 BS 
S02 
S02 BS BS BS SPM SPM SPM 
S02 S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 
S02 S02 
S02 S02 S02 
S02 
S02 
S02 S02 
S02 
S02 S02 
S02 
BS 
S02 S02 
S02 
S02 S02 S02 S02 
BS 
S02 BS 
S02 
S02 S02 
51 
Svovldioxid - Svævstøv: Liste over områder (artikel 3 og ikke-artikel 3) med angivelse af overkridelser siden 1983-84 
MS OMRÅDETS FORMELLE NAVN 83-84 84-85 85-86 86-87 87-88 88-89 89-90 90-91 91-92 92-93 
SAULNES 
STRASBOURG AGGLO. 
THANN AGGLO. 
VIVIEZ AGGLO. 
GB ALLERDALE 
BARNSLEY 
BASSETLAW 
BELFAST 
BLYTH VALLEY 
BOLSOVER 
BRADFORD 
CANNOCK CHASE 
CASTLE MORPETH 
CHESTERFIELD 
COPELAND 
CREWE AND NANTWICH 
CUNNINGHAM 
DONCASTER 
DURHAM 
EASINGTON 
FALKIRK 
GLASGOW 
KIRKLEES 
LONDONDERRY 
MANSFIELD 
NEWARK 
NEWCASTLE UNDER LYME 
NEWRY S02 S02 
S02 
S02+BS 
S02+BS S02 
S02+BS 
BS 
BS S02 
S02+BS 
S02+BS 
BS 
S02+BS 
S02+BS S02+BS 
BS 
BS BS BS 
BS 
BS BS S02 
BS S02+BS S02+BS S02+BS S02 
BS 
S02+BS 
BS BS 
52 
Svovldioxid - Svævstøv: Liste over områder (artikel 3 og ikke-artikel 3) med angivelse af overkridelser siden 1983-84 
NOTTINGHAM 
ROTHERHAM 
STAFFORDSHIRE MOORLANDS 
STRATHKELVIN 
SUNDERLAND 
WAKEFIELD 
WANSBECK 
GR ATHEN 
THESSALONIKI 
IE DUBLIN 
IT ABBIATEGRASSO (LOMB) 
ARCORE (LOMB) 
ARZIGNANG (VENE) 
BARREGIO (LOMB) 
BASSANO DEL GRAPPA (VENE) 
BELLUNO (VENE) 
BIASSONO (LOMB) 
BOLLATE (LOMB) 
BOLZANO 
BOVISIO M. (LOMB/MILA) 
BRESSO (LOMB) 
BRUGHERIO (LOMB) 
BUSTO GAROLFO (LOMB) 
CAMPI BISENZIO 
CANEGRATE (LOMB) 
CASSANO D'ADDA (LOMB/MILA) BS 
BS 
BS 
BS 
BS 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
S02 
? 
? 
? 
SPM 
? BS 
BS 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
S02 
? 
? 
? BS 
BS 
BS 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? BS 
BS 
BS 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
S02 
? 
? 
*2 
? 
9 BS 
BS 
BS 
BS 
BS BS 
BS 
S02+BS 
BS BS 
? 
? 
BS S02 S02+BS S02+BS 
53 
Svovldioxid - Svævstøv: Liste over områder (artikel 3 og ikke-artikel 3) med angivelse af overkridelser siden 1983-84 
CASTELFRANCO VENETO (VENE) 
CERNO MAGGIORE (LOMB) 
CERNUSCO S/N (LOMB) 
CESANO MADERNO (LOMB/MILA) 
CESATE (LOMB) 
CHIOGGIA (VENE) 
CINISELLO BALSAMO (LOMB/MILA) 
COLOGNO N. (LOMB) 
CONCOREZZO (LOMB) 
CONEGLIANO (VENE) 
CORBETTA (LOMB) 
CORMANO (LOMB/MILA) 
CORNAREDO (LOMB) 
CORNATE D'ADDA (LOMB) 
CUGGIONO (LOMB) 
CUSANO M. (LOMB) 
DESIO (LOMB) 
FERRARA 
GENOVA 
GARBAGNATE (LOMB) 
GORGONZOLA (LOMB) 
INVERUNO (LOMB) 
LAINATE (LOMB) 
LEGNAGO (VENE) 
LEGNANO (LOMB) 
LIMBIATE (LOMB) 
LISSONE (LOMB) 
LIVORNO ? 
? 
? 
S02 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
S02 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
S02 ? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
S02 
? 
'?•'". 
? 
? 
? 
S02+SPM 
? 
? 
? 
? 
? 
S02 
? 
? 
S02 ? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
S02 ? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
S02 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? S02 
54 
Svovldioxid - Svævstøv: Liste over områder (artikel 3 og ikke-artikel 3) med angivelse af overkridelser siden 1983-84 
LODI (LOMB/MILA) 
MAGENTA (LOMB) 
MASSA CARRARA 
MEDA (LOMB) 
MELEGNANO (LOMB/MILA) 
MELZO (LOMB) 
MESTRE (VENE) 
MILANO (LOMB/MILA) 
MIRA (VENE) 
MODENA 
MONTECCHIO MAGGIORE (VENE) 
MONZA (LOMB/MILA) 
MUGGIO (LOMB) 
NERVIANO (LOMB) 
NOVA MILANESE (LOMB) 
NOVATE MILANESE (LOMB) 
PADERNO D. (LOMB) 
PADOVA (VENE) 
PARABIAGO (LOMB) 
PIACENZA 
PIOLTELLO (LOMB/MILA) 
PORTO TOLLE (VENE) 
RESCALDINA (LOMB) 
RHO (LOMB) 
ROMA 
S. GIULIANO M. (LOMB) 
SCHIO (VENE) 
SEGRATE (LOMB) S02+SPM 
? 
?.. . 
S02 
S02 
?" 
? 
? 
? 
S02 
? 
? 
? 
? 
? 
-) SPM 
? 
SPM 
? 
SÔ2 
S02 
? 
? 
? 
? 
S02 
? 
? 
S02 
? 
? 
? 
? ? ? ? - -
? ? ? - S02 
S02 S02+SPM S02+SPM S02+SPM S02+SPM S02 
SPM 
? 
S02 
? 
? 
? 
? ? 
S02 
S02 
? 
? 
? 
? 
? 
SPM 
? 
? 
? 
S02 
? 
? 
? 
7 S02 
SPM SPM 
S02 
SPM SPM ? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
SPM 
? 
? 
? 
5 5 
Svovldioxid - Svævstøv: Liste over områder (artikel 3 og ikke-artikel 3) med angivelse af overkridelser siden 1983-84 
MS OMRÅDETS FORMELLE NAVN 83-84 84-85 85-86 86-87 87-88 88-89 89-90 90-91 91-92 92-93 
LU 
NL SENAGO (LOMB) 
SEREGNO (LOMB) 
SESTO S. GIOVANNI (LOMB/MILA) 
SEVESO (LOMB) 
SOLARO (LOMB) 
TORINO 
TREVISO (VENE) 
TRIBIANO (LOMB/MILA) 
VALDAGNO (VENE) 
VEDUGGIO (LOMB) 
VERONA (VENE) 
VENEZIA (VENE) 
VICENZA (VENE) 
VIMODRONE (LOMB) 
VITTORIO VENETO (VENE) 
VITTUONE (LOMB) 
ZELARINO 
COLMAR BERG 
CONTERN 
BORN 
LIMBURG 
NOORD BRABANT (NOORD) 
NOORD BRABANT (OOST) 
RIJNMONDING 
VELSEN IJMUIDEN 
ZEELAND (ZUID) ? 
? 
S02 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
S02 ? 
? 
S02 
? 
? 
S02+SPM 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
S02 ? 
? 
S02 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
S02 ? 
? 
S02 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
S02 
S02 SPM S02 
SPM SPM 
S02 
56 
Svovldioxid - Svævstøv: Liste over områder (artikel 3 og ikke-artikel 3) med angivelse af overkridelser siden 1983-84 
MS OMRÅDETS FORMELLE NAVN 83-84 84-85 85-86 86-87 87-88 88-89 89-90 90-91 91-92 92-93 
PT BARREIRO-SEIXAL 
LISBOA 
PORTO S02+SPM S02+SPM S02+SPM S02 
BS 
S02 S02 
Bemærkninger: 
: referenceperioder, for hvilke der var udnævnt et gyldigt artikel 3-omràde 
-> : artikel 3 zone defineret som underzone i stedet for den ovenfor angivne zone 
? : ingen oplysinger eller tvivlsomme data 
57 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/83-03/84) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID SVÆVESTØV 
P50 P50 P98 P50 P50 P 98 
AR VINTER AR AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
BE 
DE GENT 
BERLIN WEST 
FR CREIL 
LE HAVRE AGGLO. 
MARSEILLE AGGLO. 
PARIS AGGLO. 
STRASBOURG AGGLO. 714 
703 
3 
5 
6 
7 
8 
9 
10 
11 
14 
16 
17 
18 
19 
20 
22 
23 
24 
022 
AF5 
AF37 
MAIRIE BOUC-BEL AIR 
EDF25 
11 28 
33 
41 
64 
57 
40 
49 
52 
60 
73 
57 
71 
59 
59 
59 
57 
47 
55 
54 
17 
40 
20 
58 
42 
99 37 
44 
25 
68 
18 
71 
88 
103 353 
354 
277 
307 
307 
259 
286 
287 
324 
428 
317 
308 
307 
267 
267 
254 
264 
VI 
277 
451 
418 
358 
315 
326 
241 Svovldioxid: 1*4, 1*8/250/ 
Svovldioxid: 1*4/350/ 
58 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/83-03/84) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
GB BARNSLEY GOLDTHORPE 1 
GRIMETHORPE 2 
WOMBWELL 2 81 85 240 71 95 329 
46 87 324 Sortrøg:1*4 
42 82 269 
COPELAND 
DONCASTER WITEHAVEN 2 
27 
ASKERN 6 
DONCASTER 32 
MOORENDS1 97 115 254 28 
42 
81 
76 46 
55 
111 
109 291 
291 
359 Sort røg: 1*5 
273 
IE MANSFIELD 
SUNDERLAND 
WAKEFIELD 
WANSBECK 
DUBLIN WOODHOUSE 2 
8 
CASTLEFORD 9 
ASHINGTON 4 
RATHINES 
DAME STREET 
CABRA WEST 
BALLYFERMOT 
CORNMARKET 82 97 199 46 
47 
41 
56 
36 
47 
46 
60 
34 87 
88 
65 
104 
78 
80 
73 
149 
68 244 
321 
286 
329 
326 
260 
262 
447 
296 Sort røg: 1*4 
IT (1,3) BOLZANO (4) VIA AMBA ALAGI 
PIAZZA WALTHER 
FIERALAMPIONARIA 43 
53 
71 341 
289 
265 
CAMPI BISENZIO (4) ASNU01 97 320 
59 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/83-03/84) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID SVÆVESTØV 
P50 P50 P98 P50 P50 P98 
AR VINTER AR AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
* CESANO (2) 
* CORMANO (2) 
* MAGENTA (2) 
* MILANO (2) NORD 
SEMPIONE 
MARCHE 
LATTANZIO 
JUVARA 
ZAVATTARI 
NIGUARDA 
BRERA 
VILLOSANTA 
CASSINA 
VILLASANTA CS 
VILLASANTA RAFFINERIA 
TERRAZANO 
BARANZATI 
PERO 71 
105 
60 
118 
136 
92 
123 
126 
89 
149 
86 
76 
76 
76 
86 
134 
118 107 
173 
99 
199 
225 
162 
215 
215 
152 
237 
141 
126 
123 
126 
141 
225 
196 290 
450 
290 
440 
540 
420 
520 
440 
370 
690 
300 
290 
310 
300 
340 
460 
430 139 302 Svovldioxid: 9 
Svovldioxid: 35 
Svovldioxid: 55 
Svovldioxid: 69 
Svovldioxid: 33 
Svovldioxid: 68 
Svovldioxid: 69 
Svovldioxid: 24 
Svovldioxid: 78 
Svovldioxid: 21 
Svovldioxid: 18 
Svovldioxid: 16 
Svovldioxid: 12 
Svovldioxid: 14 
Svovldioxid: 72 
Svovldioxid: 51 
* MONZA (2) 
* PIOLTELLO (2) 
* SESTO S.GIOVANNI (2) ? 
ASILO 92 
105 
110 152 
160 
157 
186 400 
380 
440 
440 Svovldioxid: 23 
Svovldioxid: 22 
Svovldioxid: 43 
Svovldioxid: 50 
GR ATHENS PATISSION Sort røg: 2*4 
60 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/83-03/84) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
LU COLMAR BERG RUEDE LUXEMBOURG 82 131 642 Svovldioxid: 1*6/250/, 2*5/250/ 
Alle målinger er udtrykt i ug/m3 
* artikel 3-område 
(1) Italien anvender de laveste grænseværdier i bilag 1 for svolvdioxid og grænseværdierne 
i bilag IV for svævestøv; opgivet sim gennemsnit/P 95 i stedet for P 50/P 98 
(2) kalenderår 
(3) dage i alt, men ikke nødvendigvis dage i træk 
(4) ikke rapporteret som en overkridelse af de nationale myndigheder 
61 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/84-03/85) 
MS OMRADE MALESTATION P50 
AR SVOVLDIOXID 
P50 
VINTER P98 
AR P50 
AR SVÆVESTØV 
P50 
VINTER P98 
AR 3 DAGES REGEL 
BE ANTWERP 
BRUSSELS 
GENT 
DE * BERLIN 801 
013 
014 
032 
721 
5 
4 
8 
9 
10 
11 
12 
13 
14 
15 
16 
17 
18 
19 
20 
22 
23 
24 
25 
RATHAUS WEDDING (5) 
VIRCHOW KRANKENHAUS (5) 
HANS -SCHULE (5) 
DORTMUND 
DUISBURG 
GELSENKIRCHEN 62 
54 
47 
53 
54 
73 
43 
44 
60 
62 
67 
58 
64 
61 
54 
48 
48 
53 
54 
52 
53 
66 106 
100 
96 
98 
102 
152 
75 
82 
106 
104 
120 
97 
104 
101 
104 
85 
92 
108 
87 
64 
68 
81 337 
279 
267 
297 
327 
407 
257 
268 
277 
317 
323 
268 
267 
323 
277 
266 
253 
253 
253 
310 
376 
379 121 
130 
122 315 
336 
338 Svovldioxid: 1*4/350/ 
Svovldioxid: 1*4/350/ 
Svovldioxid: 1 '4/350/ 
Svovldioxid: 1*4/350/ 
Svovldioxid: 1*4/350/ 
Svovldioxid: 45 
Svovldioxid: 5 
Svovldioxid: 6 
Svovldioxid: 9 
Svovldioxid: 9 
Svovldioxid: 9 
Svovldioxid: 6 
Svovldioxid: 7 
Svovldioxid: 6 
Svovldioxid: 5 
Svovldioxid: 6 
Svovldioxid. 1*4/350/ 
Svovldioxid: 1*6/350/ 
Svovldioxid: 1*5/350/ 
62 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/84-03/85) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID SVÆVESTØV 
P50 P50 P98 P50 P50 P98 
AR VINTER AR AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
WITTEN 
FR CALAIS 
* CARLING 
CHAUNY 
* LE HAVRE AGGLO. 
* LENS 
* LYON AGGLO. 
MARSEILLE AGGLO. 
MONTBELIARD 
PARIS AGGLO. 
ROUBAIX 31 
LA CHAUSSEE 
HOPITAL 
AF37 
AF33 
AF30 
AF38 
028 
TERREAUX 
LA DUCHESE 
CROIX ROUSSE 
CROIX LUIZET 
VAISE 
GRAND CLEMENT 
POINT DU JOUR 
MÔNCHAT 
GIVORS 
TRANBAS 
MAIRIE DE BOUC-BEL AIR 
CRL5 
DUPM3 
EDF24 
601 36 
29 
58 
74 
43 
41 
22 
29 
16 
62 
M 
49 
49 
38 
44 
44 
41 
45 
42 
7 
43 
22 
26 
45 
33 42 
37 
80 
174 
52 
65 
30 
42 
33 
53 
102 
80 
70 
67 
78 
68 
63 
62 
51 
22 
49 
22 
28 
51 
40 279 
279 
257 
586 
440 
369 
4J8 
528 
4J8 
1190 
221 
202 
173 
169 
185 
181 
210 
175 
187 
179 
321 
226 
211 
326 
297 115 217 Svovldioxid: 1*5/350/ 
Svovldioxid: 1*4/250/ 
Svovldioxid: 1 *6/350/, 1 *30/350/ 
Svovldioxid: 1*7/350/, 1*5/350/ 
Svovldioxid: 1*5/250/, 1*4/350/ 
Svovldioxid: 2*4/250/ 
Svovldioxid: 2*4/250/ 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid. 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 5/250/ 
5/250/ 
1*4/250/ 
1*4/250/ 
1*4/250/ 
5/250/ 
5/250/ 
1*4/250/ 
5/250/, 4/350/ 
4/250/, 3/350/ 
Svovldioxid: 5/250/ 
Svovldioxid: 1*4/350/ 
6 3 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/84-03/85) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION P50 
AR SVOVLDIOXID 
P50 
VINTER P98 
AR P50 
AR SVÆVESTØV 
P50 
VINTER P98 
AR 3 DAGES REGEL 
SAULNES 
STRASBOURG AGGLO. 
GB 
GR 
IE BELFAST 
LONDONDERRY 
NEWRY 
ATHENS 
DUBLIN 66 
1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
11 
13 
27 
33 
12 
17 
33 
PATISSION 
MINISTRY 
RATHINES 
CABRA WEST 
BALLYFERMOT 
CORNMARKET 
MOUNTJOY 
EAST WALL ROAD 50 
32 
46 
38 
47 
47 
61 
44 
81 
61 
82 
41 
72 
57 
64 
61 50 
50 
47 
49 
55 
67 
79 
62 
108 
82 
79 
26 
97 
62 
89 
80 253 
256 
244 
329 
315 
289 
325 
320 
330 
317 
310 
189 
389 
298 
265 
258 31 
24 
172 
104 
44 
41 
36 
47 
45 
32 52 
44 
68 
80 
84 
127 
75 
79 
67 286 
254 
400 
255 
429 
342 
311 
293 Svovldioxid: 1*6/250/ 
Svovldioxid: 1*7/250/ 
Svovldioxid: 1*6/250/ 
Svovldioxid: 1*4/250/, 1*6/250/ 
Svovldioxid: 1*6/250/ 
Svovldioxid: 1*4/250/, 1*7/250/ 
Svovldioxid: 1*4/250/ 
Svovldioxid: 1*6/250/, 1*4/350/, 1*8/350/ 
Svovldioxid: 1*7/250/ 
IT (1,3) BOVISIO (2) 71 107 250 Sort røg: 1*5 
Sort røg: 1*7 
Sort røg: 1*7 
Sort røg: 1*4 
Sort røg: 1*8 
Sort røg: 1*9 
Sort røg: 1 *4 
Sort røg: 1*4 
Svovldioxid: 8 
64 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/84-03/85) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION 
CESANO (2) 
CORMANO (2) 
LEGNANO (2) 
MAGENTA (2) 
MASSA CARRARA (4) 
MILANO (2) 
MONZA (2) 
PIOLTELLO (2) 
RHO (2) NORD 
SEMPIONE 
MARCHE 
LATTANZIO 
JUVARA 
ZAVATTARI 
NIGUARDA 
BRERA 
CASSINA 
VILLASANTA CS 
VILLASANTA RAFFINERIA 
TERRAZANO 
BARANZATI 
PERO 
CORSICO 
LUCERNATE 
LIGURIA 
GRATOSOGLIO 
CENTRO 
NORD P50 
AR SVOVLDIOXID 
P50 
VINTER P98 
AR P50 
AR SVÆVESTØV 
P50 
VINTER P98 
AR 3 DAGES REGEL 
60 
92 
84 
66 
141 
120 
105 
139 
SZ 
94 
110 
99 
SI 
73 
M 
144 
126 
86 
66 
M 
55 
86 
9Z 
97 
92 94 
154 
141 
99 
250 
204 
186 
238 
141 
162 
183 
162 
131 
118 
131 
246 
209 
147 
107 
149 
89 
141 
165 
147 
168 173 
142 325 
313 
>2S0 
>250 
>250 
>250 
>2S0 
>250 
>250 
>250 
>250 
>2S0 
>2S0 
>250 
>250 
>250 
>2S0 
>25Q 
>250 
>250 Svovldioxid: 4 
Svovldioxid: 24 
Svovldioxid: 20 
Svovldioxid: 4 
Svovldioxid: 64 
Svovldioxid: 37 
Svovldioxid: 25 
Svovldioxid: 54 
Svovldioxid. 9 
Svovldioxid: 26 
Svovldioxid: 21 
Svovldioxid: 12 
Svovldioxid: 13 
Svovldioxid: 15 
Svovldioxid: 40 
Svovldioxid: 45 
Svovldioxid: 18 
Svovldioxid: 13 
Svovldioxid: 8 
Svovldioxid: 5 
Svovldioxid: 23 
Svovldioxid: 25 
S02: 26 
S02:16 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/84-03/85) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
LU SESTO S.GIOVANNI (2) 
TORINO (4) 
COLMAR BERG COMUNE 
ASILO 
CMP STATION 
C. VERCELLI (2) 
C. RACCONIGI (2) 
RUEDE LUXEMBOURG 118 
118 
51 194 
191 >250 
>250 Svovldioxid: 34 
Svovldioxid: 39 
158 
171 
162 324 
305 
287 
62 
Alle målinger er udtrykt i ug/m' 
* artikel 3-område 
(1) Italien anvender de laveste grænseværdier i bilag 1 for svolvdioxid og grænseværdierne 
i bilag IV for svasvestøv; opgivet sim gennemsnit/P 95 i stedet for P 50/P 98 
(2) kalenderår 
(3) dage i alt, men ikke nødvendigvis dage i træk 
(4) ikke rapporteret som en overkridelse af de nationale myndigheder 
(5) svævestøv-metode; opgivet som gennemsnit/P 95 i stedet for P 50/P 98 
66 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/85-03/86) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
FR * CARLING 
CHAUNY 
* FOS ETANG DE BERRE 
* LENS AGGLO. 
* LE HAVRE AGGLO 
* LYON AGGLO. 
* ROUEN AGGLO. 
* STRASBOURG 
GB VIVIEZ 
BARNSLEY 
BELFAST 1 
LA CHAUSSEE 
PONTEAU 
228 
227 
AF 30 
AF 43 
TERREAUX 
AF11 
AF20 
11 
3 
5 
7 
8 
9 
10 
13 
27 
33 
HOTEL DES CELIBATAIRES 
BARNSLEY9 
GRIMETHORPE2 
12 28 
37 
26 
54 
18 
25 
15 
62 
51 
97 
55 
64 
68 
74 
51 
83 
46 
52 
32 
52 53 
40 
58 
20 
55 
38 
66 
65 
108 
66 
109 
101 
116 
98 
117 
75 
87 
83 
53 296 
419 
258 
1813 
355 
380 
365 
403 
400 
373 
323 
264 
265 
286 
287 
286 
299 
255 
257 
321 113 
30 
36 
40 
29 111 
40 
62 
76 
54 203 
380 
258 
280 
312 Svovldioxid: 1*>3/350/ 
Svovldioxid: 4*>3/250/ 
Svovldioxid: 1*>3/250/ 
Svovldioxid: 1*>3/350/ 
Svovldioxid: 1*>3/350/ 
Svovldioxid: 1*6/250/ 
Svovldioxid: 1*11/250/ 
Svovldioxids *4/250/ 
Svovldioxid:! *4/250/ 
67 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/85-03/86) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
GR 
IE DONCASTER 
EASINGTON 
NEWRY 
SUNDERLAND 
WAKEFIELD 
ATHEN 
DUBLIN 
IT (1,3) * CESANO (2) 
* CORMANO (2) 
* LEGNANO (2) 
* MILANO (2) 29 
ASKERN 8 
DONCASTER 32 
MOORENDS1 
1 
3 
8 
FEATHERSTONE 
PATISSION 
MINISTRY 
RATHINES 
BALLYFERMOT 
CLONDALKIN 
CRUMLIN 
NORD 
SEMPIONE 
MARCHE 
LATTANZIO 
JUVARA 
ZAVATTARI 
NIGUARDA 
BRERA 
VILLASANTA 
VILLASANTA CS 
VILLASANTA RAFFINERIA §2 
62 
53 
42 
65 
65 
94 
118 
79 
94 
68 
65 
104 
58 
37 
55 113 
90 
73 
58 
105 
102 
158 
186 
128 
158 
102 
105 
183 
92 
63 
89 228 
393 
132 
223 
314 
330 
521 
458 
455 
487 
295 
366 
495 
250 
290 
295 46 
68 
66 
77 
46 
53 
39 
156 
96 
36 
60 
25 
35 
129 108 
116 
148 
110 
74 
82 
61 
162 
111 
58 
136 
45 
64 464 
347 
353 
256 
>250 
>250 Svovldioxid: 1*5/350/ BS: 1*6 
Sort røg: 1*5 
272 
400 Sort røg: 2*4 
279 
Sort røg: 2*4 
Sort røg: 1*6 
276 
432 Sort røg: 3*4 
254 
392 
Svovldioxid: 4 
Svovldioxid: 22 
Svovldioxid: 20 
Svovldioxid: 19 
Svovldioxid: 30 
Svovldioxid: 15 
304 Svovldioxid: 28 
Svovldioxid: 4 
Svovldioxid: 8 
Svovldioxid: 33 
Svovldioxid: 12 
Svovldioxid: 13 
Svovldioxid: 13 
68 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/85-03/86) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION P50 
AR SVOVLDIOXID 
P50 
VINTER P98 
AR P50 
AR SVÆVESTØV 
P50 
VINTER P98 
AR 3 DAGES REGEL 
MODENA (4) 
MONZA (2) 
PIOLTELLO (2) 
RHO (2) TERRAZANO 
BARANZATE 
PERO 
CASSINA 
LUCERNATE 
CORSICO 
LIGURIA 
CMP STATION 
CENTRO 
NORD 68 
§4 
97 
42 
68 
71 
73 
68 
47 
63 
52 102 
146 
149 
63 
84 
115 
99 
105 
68 
89 
73 316 
535 
471 
399 
261 
309 
215 
404 
348 
447 
343 168 
150 347 
306 Svovldioxid: 15 
Svovldioxid: 40 
Svovldioxid: 45 
Svovldioxid: 21 
Svovldioxid: 13 
Svovldioxid: 18 
Svovldioxid: 23 
Svovldioxid: 25 
Svovldioxid: 26 
Svovldioxid: 16 
SESTO S.GIOVANNI (2) COMUNE 
ASILO 84 
89 128 
148 466 
415 Svovldioxid: 34 
Svovldioxid: 39 
LU COLMAR-BERG RUE DE LUXEMBOURG 385 
Alle målinger er udtrykt i ug/m1 
* artikel 3-område 
(1) Italien anvender de laveste grænseværdier i bilag 1 for svolvdioxid og grænseværdierne 
i bilag IV for svævestøv; opgivet sim gennemsnit/P 95 i stedet for P 50/P 98 
(2) kalenderår 
(3) dage i alt, men ikke nødvendigvis dage i træk 
(4) ikke rapporteret som en overkridelse af de nationale myndigheder 
69 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/86-03/87) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
BE LIEGE 
DE * BERLIN 210 
2 
11 
14 
16 
18 
20 
21 
23 
24 
25 
29 
30 23 
37 
69 
53 
64 
55 
52 
38 
51 
47 
46 
38 
35 256 
357 
489 
381 
439 
362 
375 
367 
369 
374 
352 
356 
351 Svovldioxid: 1*>3/350/ 
Svovldioxid: 1*>3/350/ 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 1*>3/350/ 
1 *>3/350/ 
1*>3/350/ 
1*>3/350/ 
1*>3/350/ 
1*>3/350/ 
1*>3/350/ 
RHEIN-MAIN 
RUHRGEBIET FRANKFURT 
OBERHAUSE 
BOTTROP 
GLADBECK 40 
54 
53 
56 Svovldioxid: 1*>3/350/ 
382 
360 
358 
ES * BARCELONA (4) 64 
MARQUES DE MONTR. 
INDUSTRIA 
TORTOSA 
MAJOR 
STA.COLOMA 
PL. PALAU 
PL. UNIV. 
PERE IV 
CALDERON 87 87 208 
95 
119 
128 
106 
104 
93 
105 
139 
98 142 
143 
156 
150 
177 
135 
186 
145 228 
292 
256 
289 
264 
275 
378 
326 
213 
70 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/86-03/87) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
FONT PUDENTA 
SANT ADRIA 
PL. LESSEPS 
BRUC-ARAGO 
MONTSENY §9 
§8 
89 
§9 
96 245 
216 
210 
326 
186 
BILBAO 205 
208(2) 
209 
213 84 94 158 91 
151 
110 
85 96 
173 
125 
116 176 
207 
201 
191 
ERANDIO 182 
196 69 
67 57 
74 530 
531 Svovldioxid: 1 *4/350/ 
GIJON 112 
113 
114 
120 
121 §6 
45 
56 
77 
75 155 
100 
115 
138 
131 306 
281 
298 
346 
276 Sort røg 
Sort røg 
Sort røg 
Sort røg 
Sort røg 1*5 
1*5 
1*6 
1*6 
1*5 
LANGREO 100 
101 
103 
105 
107 
108 133 
46 
67 
63 
67 
174 228 
92 
109 
114 
134 
228 573 
310 
355 
325 
493 
522 Sort røg: 1 *24 
Sort røg: 1*8 
Sort røg 
Sort røg 
Sort røg 1*6 
1*7 
1*23 
LAS PALMAS 128 
129 
130 316 
55 
174 484 
124 
326 715 
580 
713 Sort røg 
Sort røg 
Sort røg 1*20 
1*16 
1*21 
71 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/86-03/87) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID SVÆVESTØV 
P50 P50 P98 P50 P50 P 98 
AR VINTER AR AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
MADRID (4) 48 
51 
53 
55(2) 
59(2) 
64(2) 100 
78 
§2 
90 
87 171 
150 
97 
98 
87 401 
352 
226 
201 
208 75 91 258 Sort røg: 1*4 
Svovldioxid: 1*5/350/ 
SANTA CRUZ 141 
144 87 
117 94 
131 194 
204 
SEVILLA 150 
153 
155 114 
83 
81 117 
92 
104 239 
184 
212 
VIGO 131 
132 
133 
134 
135 
136 
137 175 
173 
126 
90 
94 
95 
97 203 
193 
144 
108 
119 
95 
117 350 
333 
272 
218 
212 
185 
224 Sort røg: 1*8 
Sort røg: 1*5 
ZARAGOZA 229 
232 89 123 329 Sort røg: 1*4 
102 138 238 
FR CARLING 1 
10 26 
30 60 
50 272 
266 Svovldioxid: 1*>3/250/ 
Svovldioxid: 1*>3/250/ 
FOS ETANG DE BERRE PONTEAU 
LES VENTRONS 28 
21 79 
33 425 
348 Svovldioxid: 1*>3/250/ 
72 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/86-03/87) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION P50 
AR SVOVLDIOXID 
P50 
VINTER P98 
AR P50 
AR SVÆVESTØV 
P50 
VINTER P98 
AR 3 DAGES REGEL 
LENS AGGLO. 
PARIS AGGLO. 
ROUEN AGGLO. 
STRASBOURG AGGLO. 
GB BASSETLAW 
BELFAST 
EASINGTON 
NEWRY 
SUNDERLAND 228 
EDF22 
AF11 
1 
2 
4 
5 
6 
7 
8 
10 
11 
12 
21 
27 
33 
39 
LANGOLD 
13 
SEAHAM 
1 
4 
HETTON LE HOLE 59 
103 
63 
39 
31 
42 
46 
72 
56 
73 
79 
77 
47 
23 
41 
33 
44 
105 
70 
54 
24 
42 59 
145 
82 
65 
37 
57 
62 
92 
79 
98 
91 
68 
52 
35 
96 
32 
50 
114 
118 
70 
33 
54 1059 
290 
357 
201 
181 
211 
214 
238 
200 
280 
309 
347 
283 
178 
336 
378 
292 
114 
344 
172 
280 
251 Svovldioxid: 1*>3/250/ 
71 
83 99 
98 305 
229 Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 
Svovldioxid: 1 *>3/250/ 
1*>3/250/ 
1*>3/250/ 
1*>3/250/ 
1*>3/250/ 
1*>3/250/ 
1*>3/250/, 1*>3/350/ 
1*>3/250/, 1*>3/350/ 
1*>3/250/, 1*>3/350/ 
1*>3/250/, 1*>3/350/ 
1*>3/250/ 
1*>3/250/ 
1*>3/250/, 1*>3/350/ 
1 *>3/250/ 
Svovldioxid: 1*4/250/, 1*5/250/ 
73 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/86-03/87) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
GR * ATHENS 
IE * DUBLIN PATISSION 
CABRA 
BALLYFERMOT (4) 
CLONDALKIN (4) 
CRUMLIN 
BLUEBELL 
HERBERT STREET (4) 
MOUNTJOY 
SOUTH QUAYS 128 
49 
104 
25 
46 
18 
26 
45 
26 142 
85 
152 
34 
72 
29 
40 
86 
46 306 
326 
507 
340 
358 
267 
255 
332 
296 Sort røg: 2*4 
Sort røg: 1 *7 
Sort røg: 1 *4 
Sort røg: 1 *4 
Sort røg: 1*4 
Sort røg: 1*4 
IT (1,3) * CORMANO (2) 
FERRARA 
GENOVA 
* LEGNANO (2) 
* MILANO (2) STAZIONE 
SAN QUIRICO 
SEMPIONE 
MARCHE 
LATTANZIO 
JUVARA 
ZAVATTARI 
NIGUARDA 
BRERA 
VILLASANTA 
CASSINA 
TERRAZANO 
BARANZATE 
PERO 68 
29 
105 
65 
106 
117 
101 
107 
97 
68 
106 
57 
52 
71 
67 
87 107 
26 
58 
186 
188 
175 
183 
165 
123 
191 
92 
86 
115 
113 
144 202 
624 
250 
144 
356 
401 
330 
385 
259 
256 
416 
183 
170 
202 
299 
291 Svovldioxid: 9 
169 368 Svovldioxid: 40 
Svovldioxid: 49 
Svovldioxid: 32 
Svovldioxid: 35 
Svovldioxid: 24 
Svovldioxid: 17 
Svovldioxid: 34 
Svovldioxid: 20 
Svovldioxid: 17 
74 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/86-03/87) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P50 P50 P98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
LU 
NL 
PT(4) MONZA 
PADOVA (2) 
PIOLTELLO (2) 
RHO (2) 
SESTO S.GIOVANNI (2) 
VICENZA 
COLMAR BERG 
BORN 
BARREIRO/SEIXAL LUCERNATE 
CORSICO 
LIGURIA 
MONSELICE 
CENTRO 
NORD 
COMUNE 
ASILO 
MONTECCHIO MAGG. 
RUE DE LUXEMBOURG 
108 
Q2 
Q5 58 
99 
69 
73 
56 
84 
67 
72 
21 
87 
82 
19 
43 
10 92 
186 
105 
99 
147 
113 
105 
IH 
120 
22 199 
113 
257 
178 
185 
238 
285 
298 
720 
220 
595 
270 180 
164 370 
Svovldioxid: 7 
Svovldioxid: 15 
Svovldioxid: 12 
Svovldioxid: 1 *4/350/ 
Svovldioxid: 1*4,1*5/250/ 
Alle malinger er udtrykt i ug/m1 
* artikel 3-omràde 
(1) Italien anvender de laveste grænseværdier i bilag 1 for svolvdioxid og grænseværdierne i bilag IV for svævestøv; opgivet sim gennemsnit/P 95 i stedet for P 50/P 98 
(2) kalenderår 
(3) dage i alt, men ikke nødvendigvis dage i træk 
(4) kalenderår for svævstøv 
75 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/87-03/88) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
ES BARCELONA (3) MONTCADA I REIXAC 
POBLE NOU 
SANTADRIA JOAN XXIII 162 
182 
162 356 
297 
255 
BILBAO CONDE MIRASOL 
AYUTAMIENTO 86 89 184 163 191 397 Sort røg: 1*4 
92 85 202 
CARTAGENA (3,4) ALHUMBRES (6) 
BASTARRECHE 
LO CAMPANO 16 16 293 244 
223 
200 499 
499 
499 
LANGREO (OV.) (4) 
MADRID (6) LA FELGUERA 
GLORIETA DE QUEVEDO 
GLORIETA MARQUES D.V. 108 
83 142 
98 294 
197 90 190 
SERCH (5,6) 
ZARAGOZA VALLCEBRE 
NAVARRA 
SAN JOSE 
LUIS VIVES 
PUENTE VIRREY 
FRANKLIN Y FERRAN 
MARIE AGUSTIN 70 364 
101 
159 
120 
114 
174 
102 112 
177 
139 
127 
176 
113 314 
483 
419 
229 
354 
225 Sort røg: 1*12,1*9,1*7, 5*4 
Sort røg: 2*9, 2*4 
FR * LYON 
* N.D. DE GRAVENCHON 
* NOYELLES-GODAULT 
* PETIT COURONNE MAIRIE DE FEYZIN 
TE 90(1) 
AF 5 
STAT. RELEVAGE 228 
AF 20 
AF 11 36 
51 
52 
30 
66 
73 29 
96 
25 
70 
88 275 
408 
671 
480 
433 18 
19 
23 
14 23 
22 
25 
18 79 
60 
59 
55 Svovldioxid: 1*7/250/ 
Svovldioxid: 1*4/250/ 
76 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/87-03/88) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
PORT-DE-BOUC LES VENTRONS 
LA GATASSE 7 
GB 
GR 
IE BELFAST BELFAST 39 
CREWE AND NANTWICH CREWE 17 
DONCASTER 
EASINGTON 
SUNDERLAND 
WAKEFIELD 
WANSBECK 
ATHENS 
DUBLIN 
IT (2) MILANO MEXBOROUGH 19 
SEAHAM 2 
HETTON-LE-HOLE 3 
HOUGHTON-LE-SPRING 2 
SUNDERLAND 8 
FEATHERSTONE 1 
ASHINGTON 4 
MINISTRY 12 
PATISSION 11 
BALLYFERMOT 16 
BLUEBELL 13 
CABRA 14 
HERBERT STREET 12 
OLD COUNTY ROAD 17 
BRERA 
JUVARA 
LIGURIA 32 
32 
72 
39 
49 
30 
41 
27 
66 
75 
45 37 
38 
91 
45 
60 
41 
52 
27 
75 
78 
54 284 
278 
208 
89 
166 
103 
108 
61 
164 
191 
156 
31 
45 321 
276 44 
13 
25 
60 
48 
32 
34 
41 
33 
104 
158 
79 
19 
46 
29 
46 
161 
159 Svovldioxid: 1*5/250/ 
58 232 Sort røg: 1*4 
22 189 Sort røg: 1*4 
35 151 Sort røg: 1*4 
89 259 Sort røg: 1*4 
72 312 Sort røg: 1*4 
63 309 Sort røg: 1*7 
46 435 
63 253 Sort røg: 1*4 
55 245 Sort røg: 1*4 
124 374 Sort røg: 2*4 
188 378 Sort røg: 1*4, 5*5, 1*7 
135 371 Sort røg:1*4 
36 275 
72 252 
47 255 
71 389 Sort røg: 1*4 
301 
297 
77 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/87-03/88) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID SVÆVESTØV 
P50 P50 P98 P50 P50 P 98 
AR VINTER AR AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
RHO 
ROMA (PROV.) RHO NORD 
MENTANA 
PALESTRINA 58 252 
215 
190 340 
345 
TORINO 
PT (5) BARREIRO-SEIXAL 
LISBOA CORSO RACCONIGLI 
CORSOVERCELLI 
ST. AEROPORTO 
Q2 
Q5 
B1 (3) 
B2(3) 
1 
2A 
9 43 
10 595 
270 170 
168 
250 
169 
197 
113 
162 
145 286 
295 
454 
304 
540 
233 
342 
394 Svovldioxid: 1*5,1*4/250/ 
Alle målinger er udtrykt i ug/m' 
* artikel 3-omràde 
(1) ikke rapporteret som en overkridelse af de nationale myndigheder 
(2) Italien anvender de laveste grænseværdier i bilag 1 for svolvdioxid og grænseværdierne 
i bilag IV for svævestøv; opgivet som gennemsnit/P 95 istedet for P 50/P 98 
(3) svævestøv-metode; opgivet som gennemsnit/P 95 i stedet for P 50/P 98 
(4) ikke tilstrækkelige data 
(5) kalenderår 
(6) overkridelser af grænseværdierne for svovldioxid, hvis Spanien havde benyttet grænseværdierne fra bilag 1 
78 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/88-03/89) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID SVÆVESTØV 
P50 P50 P98 P50 P50 P98 
AR VINTER AR AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
DE (2,6) BERLIN WEST 06 ROEDERNALLEE 51 
11 BEHMSTR. 39 
49 57 
83 239 
293 Svovldioxid: 1*4/350/ 
Svovldioxid: 1*4/350/ 
ES BARCELONA (6) L'HOSPITALET 
POBLE NOU 
SANT ADRIA JOAN XXIII 186 
199 
206 274 
303 
287 
BILBAO AUTONOMIA 
CONDE MIRASOL 
GRAL. CONCHA 
TALLERES ZORROZA 88 
146 
£1 
38 100 
216 
100 
63 216 
445 
209 
344 Sort røg: 1*4 
LAS PALMAS (GR. CAN.) 
MADRID (5) ALVAREDA 
ESCUELAS AGUIRRE 
GLORIETA DE QUEVEDO 
LUCA DE TENA 
VALLECAS 131 109 326 
83 
80 
84 
83 86 
129 
122 
88 226 
399 
293 
174 Svovldioxid: 1*5/250/ 
S.CRUZ TENERIFE RAMBLA PULIDO 
VUELTA DE PAJAROS 125 
94 129 
95 243 
219 
SEVILLA ALTOS COLEGIOS 
LUIS MONTOTO 82 
83 90 
97 177 
230 
ZARAGOZA AV. DE NAVARRA 
AV. SAN JOSE 
C. FRANKLIN Y FERRAN 
LUIS VIVES 
PUENTE VIRREY 70 
162 
176 
88 
85 100 
202 
175 
102 
79 256 
421 
340 
255 
186 Sort røg: 3*5 
Sort røg: 1*4 
79 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/88-03/89) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID SVÆVESTØV 
P50 P50 P98 P50 P50 P98 
AR VINTER AR AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
FR * LYON 
NANTES (4) 
* NOYELLES-GODAULT 
* PETIT COURONNE 
GB 
GR 
IE BELFAST 
NEWARK 
SUNDERLAND 
ATHENS 
THESSALONIKI 
DUBLIN TERREAUX (3) 86 - 139 
LABORATOIRE HYGIENE 47 57 119 
STAT. RELEVAGE 228 21 21 745 
AF 11 54 61 412 
AF 20 50 61 425 
BELFAST 39 48 66 251 
NEWOLLERTON2 43 50 126 
HETTON-LE-HOLE 3 39 46 139 
PATISSION 74 95 239 
1 134 191 377 
2 126 148 303 
3 73 98 204 
R.D.S - -
MOUNTJOY SQUARE -
SOUTH QUAYS -
CLONTARF 
HERBERT STREET 
CABRA -
RATHMINES 
BALLYFERMOT 
OLD COUNTY ROAD CRUMLIN 
COLLEGE STREET 109 
17 
28 
34 
22 
44 
121 
47 
52 
101 
21 
39 
26 
14 
19 
47 
24 
56 
31 
71 126 
22 
28 
47 
32 
60 
111 
63 
59 
124 
32 
60 
47 
25 
27 
73 
29 
79 
48 
67 176 
78 
57 
239 
159 
264 
289 
166 
179 
261 
186 
240 
207 
172 
218 
288 
175 
335 
394 
254 Svovldioxid: 1*4/350/, 1*9/350/ 
Svovldioxid: 2*4/250/ 
Svovldioxid: 2*4/250/ 
Svovldioxid: 1*4/250/- BS: 1*4 
Svovldioxid: 1*4/250/ - BS: 1*5 
Svovldioxid: 1*6,2*4250/ 
Svovldioxid: 1*4/250/ 
Sort røg: 1*4 
Sort røg 
Sort røg 
Sort røg 
Sort røg 
Sort røg 
Sort røg 
Sort røg 
Sort røg 
Sort røg 
Sort røg 1*4 
1*4 
1*4 
1*4 
1*4 
1*4 
1*4 
1*4 
1*4 
1*5 
80 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/88-03/89) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P50 P50 P98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
IT * CINISELLO BALSAMO 
MESTRE 
* MILANO 
PIACENZA 
* RHO 
ROMA (PROV.) 
* SESTO S.GIOVANNI 
TORINO CLONDALKIN 
NEILSTOWN 
CINISELLO 
ZELARINO 
JUVARA 
LIGURIA 
MARCHE 
ZAVATTARI 
P. LE ROMA 
RHO NORD 
MENTANA 
PALESTRINA 
SESTO S.GIOVANNI COMUNE 
VIA CONSOLATA 
CORSO RACCONIGLI 
CORSO VERCELLI 
ST. AEROPORTO 20 
27 27 
48 179 
313 Sort røg: 1*4 
Sort røg: 1*4 
117 
24 
101 
52 
80 
85 
72 
91 407 
330 
329 
218 
432 
283 
305 
270 141 
171 
95 
169 
242 
164 
184 
167 
261 171 
300 
171 
299 
444 
346 
370 
346 
484 
ZELARINO ZELARINO 26 360 74 167 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/88-03/89) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
PT(7) BARREIRO-SEIXAL 
PORTO ALTO DO SEIXALINHO Q2 56 
CAMARA MUNICIPAL CM (3) 37 
CAMPO DE LUSO Q1 26 
HOSPITAL VELHO HV (3) 35 
PATIO ALBERS Q3 15 
SEIXAL S4 (3) 8 
SIDERURGIA S1 (3) 17 
LECA DA PALMEIRA 61 619 
686 
302 
211 
566 
268 
104 
333 144 
171 
55 
171 (3) 
(3) 
(3) 
(3) 466 
313 
86 
335 Svovldioxid: 1*4, 1*8,1*10, 1*17/250/ 
Svovldioxid: 1*4,1*5/250/- SPM: 1*5 
Svovldioxid: 2*4/250/, 1*5/250/ 
Alle målinger er udtrykt i ug/m1 
* artikel 3-omràde 
(1) Italien anvender de laveste grænseværdier i bilag 1 for svolvdioxid og grænseværdierne 
i bilag IV for svævestøv; opgivet som gennemsnit/P 95 istedet for P 50/P 98 
(2) anvendelse af bilag IV ændret ved directiv 89/427/EØF 
(3) ikke tilstrækkelige data 
(4) artikel 3-området Nantes - Chevire - Donges blev trukket i 1988. 
(5) overkridelser af grænseværdierne for svovldioxid, hvis Spanien havde benyttet grænseværdierne fra bilag 1 
(6) svævestøv-metode; opgivet som gennemsnit/P 95 i stedet for P 50/P 98 
(7) kalenderår 
82 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/89-03/90) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
DE (2,5) BERLIN 11 BEHMSTR. 
15BACHSTR. 
16GITSCHINERSTR. 
42 NANSESTR. 48 
51 
44 
50 84 
71 
73 
80 325 
295 
268 
283 96 
90 
99 
102 219 Svovldioxid: 1*4/350/ 
213 Svolvdioxid: 1*4/350/ 
201 Svolvdioxid: 1*4/350/ 
219 Svolvdioxid: 1*4/350/ 
ES (4) BARCELONA (5) L'HOSPITALET 
POBLE NOU 
SANT ADRIA JOAN XXIII 
SANT VICENT HORTS 171 
166 
173 
164 268 
323 
279 
256 
BILBAO AUTONOMIA 
AYUTAMIENTO 
CONCHA 
CONDE MIRASOL 
TALLERES ZORROZA 90 
98 
82 
113 
54 100 
95 
91 
134 
62 215 
206 
169 
297 
252 
LANGREO 
LAS PALMAS (GR. CAN.) 
PUERTOLLANO BARROS 
LA FELGUERA 
LADA 
SAMA 
TENENCIA DE ALCADIA 
ALVAREDA 
CORDOBA 
GASOLINERA 31 
30 25 
20 252 
328 66 
114 
67 
96 
104 
§4 
59 
36 71 
141 
78 
108 
159 
68 
86 
48 292 
455 
303 
408 
501 
208 
206 
156 Sort røg: 1*8,1*4 
Sort røg: 1*7 
Sort røg:1*5,1*4 
Sortrøg: 1*17,1*8,1*7 
S.CRUZ TENERIFE 
ZARAGOZA VTA. DE PAJAROS 
AV. SAN JOSE §5 
100 90 
119 199 
276 
83 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/89-03/90) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
FR * LE HAVRE 
* LYON 
NANTES (3) 
* NOYELLES-GODAULT 
* PETIT COURONNE 
* PORT DE BOUC 
GB * BELFAST 
* NEWRY 
* SUNDERLAND 
IE * DUBLIN 
IT (1) * MILANO 
ROMA 
TORINO CAUCRIOVILLE 
FEYZIN STADE 
VICTOR HUGO 
STAT. RELEVAGE 228 
AF 20 
LES VENTRONS 
PONTEAU 
BELFAST 42 
NEWRY 3 
HETTON-LE-HOLE 3 
CLONDALKIN 
MARCHE 
JUVARA 
VIA CILICIA 
C.SO V. EMANUALE 
VIA CONSOLATA 
CORSO RACCONIGLI 
CORSO VERCELLI 
ST. AEROPORTO 24 
31 
42 
15 
53 
35 
32 
45 
35 
33 
52 
38 29 
28 
45 
14 
68 
34 
42 
60 
38 
33 355 
324 
97 
333 
370 
285 
265 
298 
122 
117 
380 
308 41 
88 
25 
27 
30 
19 
83 
90 
196 
179 
132 
164 
144 
283 30 
88 
38 
45 
31 
25 150 
181 
255 
418 
348 
273 
132 
184 
370 
343 
309 
323 
306 
569 Svovldioxid: 2*4/250/ 
Sort røg: 1*11 
Sort røg: 1*6 
84 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/89-03/90) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID SVÆVESTØV 
P50 P50 P98 P50 P50 P98 
AR VINTER AR AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
PT (5,6) BARREIRO-SEIXAL 
PORTO CAMARA MUNICIPAL CM 
HOSPITAL VELHO HV 
ALTO DO SEIXALINHO Q2 
PATIO ALBERS Q3 
CASAL DO MARCO S2 
GOMES TEXEIRA GT 54 
39 
24 
6 
6 
87 482 
392 
300 
303 
73 
188 Svovldioxid: 1*5,1*8/250/ 
Svovldioxid: 1*4/250/ 
160 (7) 402 
17 (7) 56 
Alle målinger er udtrykt i ug/m* 
* artikel 3-omràde 
(1) Italien anvender de laveste grænseværdier i bilag 1 for svolvdioxid og grænseværdierne 
i bilag IV for svævestøv; opgivet som gennemsnit/P 95 i stedet for P 50/P 98 
(2) anvendelse af bilag IV ændret ved directiv 89/427/EØF 
(3) artikel 3-omràdet Nantes - Chevire - Donges blev trukket i 1988. 
(4) alle spanske områder i denne tabel er anført som artikel 3 områder i 1991 overensstemmelse 
med directiv 89/427 
(5) svævestøv-metode; opgivet som gennemsnit/P 95 i stedet for P 50/P 98 
(6) kalenderår 
(7) ikke tilstrækkelige data 
85 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/90-03/91) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P50 P50 P98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
ES 
FR ANDORRATERUEL 
BARCELONA 
BILBAO 
GIJON 
LANGREO 
* OVIEDO 
* ZARAGOZA (1) 
* LYON 
NANTES (3) CENTRAL 
BADALONA VENTURA (1,2) 
CASTELLBISBAL (1,2) 
MONTCADA I REIXAC (1,2) 
PLAZA PALAU 
POBLE NOU (1,2) 
SANT ANDREU (1,2) 
SANT VINCENC (1,2) 
T12 BADALONA INDUSTRIA 
AUTONOMIA 
PORTUGALETE-P.MOVIL 
COLEGIO PRIMO DE RIVERA 
LA FELGUERA 
SAMA 
TENECIA DE ALCALDIA 38 33 364 
* LAS PALMAS (GR. CAN.) ALVAREDA 
CASA DE LA JUVENTUD 
FRANKLIN Y FERRAN 
TERREAU 
LABORATOIRE HYGIENE 96 80 220 181 
167 
218 
86 
237 
321 
216 
108 
93 
86 
85 
89 
47 
67 
103 
39 
159 
66 
>80 89 
106 
98 
86 
123 
163 
107 
172 
111 
88 
76 14 
321 
294 
444 
175 
417 
573 
343 
241 
200 
177 
232 
351 
278 
397 
431 
258 
277 
127 Svovldioxid: 1 *7 
Sort røg: 1*>5 
Sort røg: 1*>10 
Sort røg: 1*>13 
86 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/90-03/91) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
PETIT COURONNE 
SALSIGNE AF 20 
EST 
OUEST 55 
30 
30 54 373 
855 
371 28 35 97 
Svovldioxid: 86*3/250/ 
GB 
GR BELFAST 
THESSALONIKI 
IT (5) ROMA 
PT (4) BARREIRO-SEIXAL BELFAST 42 
BELFAST 12 
BELFAST 11 
AG. SOFIA 
KORDELIO 
VIA CILICIA 
ALTO DO SEIXALINHO 2 
CAMARA MUNICIPAL CM 47 
59 
35 
56 
118 
22 
20 80 
65 
48 
55 
125 363 
235 
242 
252 
344 
448 
419 22 
24 
15 
!g2 40 
37 
22 278 
287 
267 
284 Svovldioxid: 1*4-BS: 1*4 
Sort røg: 1*4 
Sort røg: 1*4 
Svovldioxid: 1*5/250/ 
Svovldioxid: 1*7/250/, 1*5/250/ 
Svovldioxid: 1*6/250/ 
Alle målinger er udtrykt i ug/m* 
* artikel 3-omràde 
(1) svævestøv-metode; opgivet som gennemsnit/P 95 i stedet for P 50/P 98 
(2) ikke tilstrækkelige data 
(3) artikel 3-omràdet Nantes - Chevire - Donges blev trukket tilbage i 1988 . 
(4) kalenderår 
(5) ikke rapporteret som en overkridelse af de nationale myndigheder 
87 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/91-03/92) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
DE (2) * ANNABERG (SN) (5) 
* AUE (SN) (5) 
* BÂRENSTEIN (SN) (5) 
* BÔHLEN (SN) (6) 
* CHEMNITZ (SN) 
* DELITSCHZ (SN) 
* DRESDEN (SN) (7) 
* EISLEBEN (ST)(1) 
* GERA (TH) 
* GÔRLITZ (SN) 
* HALLE (ST)(1) 
* HOHENSTEIN (SN) 
* KLINGENTHAL (SN) (5) 
* LEIPZIG (SN) ALTENDORF 
EBERSDORF 
POSTPLATZ 
ZENTRUM-SUD 
MITTE 
SÛDWEST 60 
90 
40 
80 
80 
60 
100 
67 
N.C. 
63 
52 
N.C. 
70 
90 
80 
110 80 
120 
60 
90 
130 
90 
100 
68 
N.C. 
97 
42 
N.C. 
100 
120 
110 
120 540 
750 
560 
370 
480 
550 
430 
360 
N.C. 
377 
364 
N.C. 
440 
790 
480 
400 Svovldioxid: 1*8,1*9/350/ 
Svovldioxid: 1*4/350/ 
Svovldioxid: 1*6/350/ 
88 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/91-03/92) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
ES MAGDEBURG (ST)(1) 
MEERANE(SN) 
MERSEBURG(ST)(1) 
OLBERNHAU (SN) (5) 
PIRNA (SN) (7) 
PLAUEN (SN) (5) 
SONNEBERG (TH) 
WEIMAR (TH) 
WEISENFELS(ST)(1) 
WURZEN (SN) 
ZITTAU (SN) (8) 
ZWICKAU (SN) 
BARCELONA 
CARTAGENA (3) NORD 
SUD 
MITTE 
MARTORELL-CARRETERA 
MATARO-C.PL. ESPANA 
VIC-EBHER 
BASTARRECHE N.C. 
90 
N.C. 
50 
49 
60 
79 
85 
N.C. 
80 
52 
60 
60 N.C. 
160 
N.C. 
90 
110 
136 
140 
N.C. 
100 
79 
80 
90 N.C. 
600 
N.C. 
370 
374 
450 
458 
447 
N.C. 
410 
361 
440 
650 
83 88 281 170 
82 
141 
85 190 
63 
178 
115 349 
430 
332 
372 Svovldioxid: 1*9,1*4/350/ 
Svovldioxid: 1*5, 1*6, 1*12/350/ 
Sort røg: 1*>5 
Sort røg: 1*>7 
Sort røg: 1*5 
89 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/91-03/92) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
FR 
GB 
GR LANGREO 
LAS PALMAS (GR.CAN.) 
OVIEDO 
ZARAGOZA (4) 
COURCELLES 
LACQ 
LA GATASSE 
IGNAUVAL 
PETIT COURONNE 
BELFAST 
DURHAM 
ATHENS BARROS 
SAMA 
LA FELGUERA 
TENENCIA ALCADIA 
ALVAREDA 
CASA DE LA JUVENTUD 
E. TAMALLO 
P. DE DEPORTES 
FRANKLIN Y FERRAN 
BELFAST 42 
SHERBURN1 
PATISSION 33 
52 
26 88 
72 
34 264 
250 
320 
312 
310 
366 
332 
123 
276 45 
55 
70 
76 
88 
39 
28 
54 
170 
18 
40 104 
146 
150 
179 
98 
83 
73 
116 
28 
69 258 
545 
347 
408 
208 
275 
257 
289 
363 
165 
275 
301 Sort røg: 2*> 11 
Sort røg: 1*6 
Sort røg: 1*>10 
Svovldioxid: 1*57250/ 
90 
Alle målinger er udtrykt i ug/m' 
* artikel 3-omràde 
(1) statistiske værdier ikke beregnet eller ikke meddelt 
(2) overkridelser iagtteget alene i de nye Lander 
(3) anvendelse af bilag IV ændret ved directiv 89/427/EØF 
(4) svævestøv-metode; opgivet som gennemsnit/P 95 i stedet for P 50/P 98 
(5) placeret i Erzgebirge område. 
(6) placeret i Landkreis Borna område. 
(7) placeret i Obères Elbtal område. 
(8) placeret i Oberiausitz/Gortitz område. 
91 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/92-03/93) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
DE (2) * ANNABERG (SN) (5) 
* AUE (SN) (5) 
* BÔHLEN (SN) (6) 
* CHEMNITZ (SN) 
* DEUTSCHZ (SN) 
* DRESDEN (SN) (7) 
* ERFURT (TH) 
* GERA (TH) 
* GLAUCHAU (SN) 
* GREIZ(TH)(1) 
* HALLE (ST) 
* HOHENSTEIN (SN) 
* KLINGENTHAL (SN) (5) 
* LEIPZIG (SN) 
* MAGDEBURG (ST) ALTENDORF 
MITTE 2 
OST 
KRÀMPF 
MOLLBERGSTR. 
ZENTRUM-SÙD 
EMSTTHAL 
HBF 
WEST 49 
69 
82 
57 
41 
83 
54 
54 
52 
54 
N.C. 
64 
55 
81 
83 
73 52 
182 
118 
105 
65 
125 
58 
84 
85 
84 
N.C. 
118 
55 
111 
95 
114 398 
410 
397 
387 
337 
370 
405 
361 
402 
432 
N.C. 
359 
379 
529 
401 
355 Svovldioxid: 1*5/350/ 
Svovldioxid: 1*5/350/ 
Svovldioxid: 1*4,1*5/350/ 
Svovldioxid: 1*5/350/ 
Svovldioxid: 1*4/350/ 
Svovldioxid: 1*6/350/ 
Svovldioxid: 1*6/350/ 
Svovldioxid: 1*5,1*67350/ 
Svovldioxid: 1*6,1*7/350 
Svovldioxid: 1*67350/ 
Svovldioxid: 1*4,1*6/350/ 
Svovldioxid: 1*5/350/ 
92 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/92-03/93) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
ES MEERANE(SN) 
OLBERNHAU (SN) (5) 
PLAUEN (SN) (5) 
PÔfiNECK 
RÔTHA (SN) 
SAAFELD(TH)(1) 
WEIBENFELS (ST) 
WURZEN (SN) 
ZWICKAU (SN) 
BARCELONA 
GERONA (4) 
HUELVA (4) 
LANGREO (OVIEDO) ZENTRUM 
BADALONA (4) 
POBLE NOU (4) 
SAN ANDRES DE LA BARCA (4) 
SAN VICENTE DELS HORTS (4) 
HOSPITALET DE LLOBREGAT 
MANLIEU-MERCAT MUNICIPAL 
SAN FELIU DE LLOBREGAT 
CASSA DE LA SELVA-FAR 
PUNTA UMBRIA 
LANGREO-SAMA 89 
58 
53 
82 
98 
N.C 
86 
56 
51 
33 140 
64 
N.C. 
159 
118 
N.C. 
132 
84 
82 
94 501 
380 
399 
486 
409 
N.C. 
465 
410 
465 Svovldioxid: 1*4,1*6,1*8/350/ 
294 184 
164 
262 
m 
87 
21 
93 
218 
154 
50 79 
36 
98 
120 343 
265 
479 
288 
177 
89 
184 
428 
296 
285 Svovldioxid: 1*7,1*9 
Svovldioxid: 1*5/350/ 
Svovldioxid: 1*5/350/ 
Svovldioxid: 1*6,1*673507 
93 
SVOVLDIOXID-SVÆVESTØV: Liste over overkridelser (perioden 04/92-03/93) (fortsat) 
MS OMRADE MALESTATION SVOVLDIOXID 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR SVÆVESTØV 
P 50 P 50 P 98 
AR VINTER AR 3 DAGES REGEL 
FR 
GB 
GR VIGO (PONTEVEDRA) 
TARRAGONA 
ZARAGOZA (4) 
NOYELLES-GODAULT 
BARNSLEY 
ATHEN VIGO-EL CALVARIO 
VIGO-EUGENIO FADRIQUE 
ARBOS-AJUNTAMENT 
VALLS-FARMACIA VIVES 
FRANKLIN Y FERRAN 
EVIN-MALMAISON 
GRIMETHORPE 3 
PATISSION 133 178 439 
280 87 
§3 
191 
26 
155 
15 90 
93 
63 
17 182 
191 
402 
309 Sort røg: 1*4 
313 
62 
47 Svovldioxid: 1*>3/250/ 
Alle målinger er udtrykt i ug/m3 
* artikel 3-område 
(1) statistiske værdier ikke beregnet eller ikke meddelt 
(2) overkridelser iagtteget alene i de nye Lander 
(3) anvendelse af bilag IV ændret ved directiv 89/427/EØF 
(4) svævestøv-metode; opgivet som gennemsnit/P 95 i stedet for P 50/P 98 
(5) placeret i Erzgebirge område. 
(6) placeret i Landkreis Borna område. 
(7) placeret i Obères Elbtal område. 
(8) placeret i Oberlausitz/Goriitz område. 
94 
BILAG 2 
Direktiv 82/884/EØF om en grænseværdi for bly i luften. 
95 
BILAG 2 
INDHOLD 
1 Grænseværdi for bly. Forklaring på gennemsnitstid. 
2. Oversigt over lovgivning i medlemsstaterne 
3. Liste over overskridelser af grænseværdien for bly 
96 
BILAG 2 
1. Grænseværdi for bly 
Grænseværdi på 2 ug/m3 som et årligt gennemsnit. 
Forklaring på gennemsnitstid 
Årlig gennemsnitsværdi: beregnes ved at dividere summen af gyldige dagsværdier med 
antallet af dage, hvor der er opnået gyldige værdier. I direktivet 
er fastsat et minimum på 10 dagsværdier pr. måned. 
97 
BILAG 2 
2. Lovgivning i medlemsstaterne 
Belgien 
Belgien har omsat dette direktiv til national lovgivning gennem en kongelig resolution af 3. 
august 1984, der næsten ordret indeholder direktivets forskellige bestemmelser, og hvori der 
fastsættes prøveudtagnings- og målemetoder. 
Belgien har også givet Kommissionen meddelelse om det flamske dekret af 7. januar 1992 
vedrørende økologiske betingelser for virksomheder, som overskrider grænseværdierne. 
Danmark 
Direktivet blev i Danmark omsat til national lovgivning gennem en miljøbeskyttelseslov, som 
ikke indeholder specifikke bestemmelser vedrørende grænseværdier. Grænseværdien blev 
overholdt med en betydelig margin i selv de mest forurenede områder. 
Frankrig 
Direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF 
Direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF omsættes til fransk lovgivning i form 
af dekret nummer 91-1122 af 25. oktober 1991 vedrørende luftkvalitet, der ændrer dekret 
nummer 74-415 af 13. maj 1.974 vedrørende kontrol med emission af forurenende stoffer i 
atmosfæren og brug af visse former for varmeenergi (EFT (Frankrig) af 29.10.91, s. 14180). 
Dette dekret, der omsætter de ovenfor nævnte direktiver til fransk lovgivning, gælder for alle 
kilder, der udleder forurenende stoffer i fast eller flygtig form. De grænseværdier og vej­
ledende værdier, der er fastlagt i direktiverne, findes i et bilag til dekretet. Dekretet omfatter 
også oprettelse af målestationer til kontrol af luftkvaliteten på de steder, hvor forureningen 
antages at være højest. Disse stationers funktion sikres af organer, der godkendes af 
miljøministeren. De områder, hvor der er fare for, at grænseværdierne for forurenende stoffer 
nås eller overskrides, kaldes "zones de protection spéciale". 
Tyskland 
De vigtigste lovgivningsmæssige tiltag til beskyttelse mod luftforurening er 
forbundslovgivningen af 1974 (Bundesimmissionsschutzgesetz), der indeholder bestemmelser 
vedrørende industrielle anlæg, produkter og områder, samt flere forordninger til gennemførelse 
af forbundslovgivningen og Technische Anleitung (TA) Luft af 1974. 
Som det var tilfældet med direktiv 80/779/EØF, mente Kommissionen ikke, at disse 
lovgivningsmæssige tiltag sikrede den fulde og korrekte omsætning af direktivets 
bestemmelser i hele landet, og man indledte derfor en procedure mod Tyskland i henhold til 
artikel 169. I 1991 besluttede Domstolen (dekret af 30.5.91, sagsnummer 59/89), at Tyskland 
ikke havde truffet alle de nødvendige foranstalminger for at sikre en fuldstændig omsætning 
af direktivet til national lovgivning. Domstolen skønnede, at det administrative cirkulære TA-
Luft ikke var tilstrækkeligt til at sikre direktivets omsætning til national lovgivning. 
98 
Efter dette domstolsdekret fremsendte de tyske myndigheder (i brev af 3. januar I9()4) til 
Bundesimmissionsschutzgesetz den 22. ændring/forordning af 26. oktober 1993. Denne 
ændring/forordning omsatte direktivets grænseværdier (Immissionswerte) til den nationale 
lovgivning og omfattede et forbud mod at overskride dem. Endvidere blev det bestemt, at 
myndighederne i de forskellige delstater etablerer målestationer i overensstemmelse med 
artikel 4 i direktiv 82/884/EØF og anvender referencemålingsmetoden for bly. Der gives også 
tilladelse til at anvende andre tilsvarende målemetoder. Når grænseværdierne overskrides, skal 
der udarbejdes planer for at sikre, at grænseværdierne hurtigst muligt kan overholdes. Hvis 
grænseværdierne for svævestøv overskrides i tre eller flere på hinanden følgende dage, 
anmodes de kompetente myndigheder om at træffe de nødvendige foranstalminger for at 
undgå fremtidige overskridelser af grænseværdien. 
Med hensyn til de nye delstater er der i direktiv 90/656/EØF hjemmel for at give Tyskland 
mulighed for at anvende bestemmelserne i direktiv 82/884/EØF i de områder, der er udpeget 
i medfør af artikel 3.2 indtil 31. december 1994. Tyskland har ikke vedtaget nogen særlig 
lovgivning for de nye delstater, men har udpeget 3 områder under artikel 3.2. 
Kommissionen er blevet tilstillet foranstaltninger til forbedring af luftkvaliteten 
Grækenland 
Direktivet er omsat til græsk lovgivning ved ministerrådets lov nr. 98/10.7.87 (græsk EFT nr 
135 A af 28.7.87). Denne lov er ændret ved den samme lov, som omsatte direktiv 
80/779/EØF, nemlig ministerrådets lov nr. 25/18.3.88 (se artikel 9.1). Disse to græske love 
er offentliggjort i medfør af artikel 7 i rammelovgivningen 1650/1986 til beskyttelse af 
miljøet. 
Navnene på disse love er: 
npd^r| 98/10 IooXiou 1987 «OpictKfj xiufj Tcoiôxrixaç xr|ç axuôa^atpaç ae 
ucUupôo» (OEK/A/135/28.7.1987). 
ripàÇri YrcoupyiKOU ZuuPouHou apiØ. 25/18.3.88 (OEK/52/A/1988). 
N. 1650/86 «Tta ir|v 7cpoaxaaCa xou 7iepiJ3dtM.ovxoç» 
Omsætningen til national lovgivning er korrekt. 
Irland 
Direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF 
Lov om luftforurening fra 1987 udgør den væsentligste primære lovgivning for gennemførelse 
af fællesskabsdirektiver vedrørende luftforurening, herunder direktiverne 80/779/EØF, 
82/884/EØF og 85/203/EØF. 
Denne lov er opdelt i seks dele. Del I handler om foreløbige og generelle spørgsmål, blandt 
andet definition af betingelser, lovovertrædelser og sanktioner samt den irske miljøministers 
muligheder for at udarbejde mere detaljerede gennemførelsesforordninger. Del II indeholder 
generelle bestemmelser vedrørende luftforurening, herunder visse forbud. Med del III indføres 
99 
et system for tilladelse til at foretage luftudledninger fra industrianlæg. I del IV opstilles 
bestemmelser til kontrol med luftforureningen i særlige kontrolområder. Del V handler om 
planer og standarder til styring af luftkvaliteten, og der fastsættes heri bestemmelser 
vedrørende fyringsolie. I del VI behandles en række forskellige emner, blandt andet 
overvågning af luftkvalitet og -udledninger. 
Med bemyndigelse i loven vedtog den irske miljøminister S.I. nr. 244 af 1987, lov om 
luftforurening, 1987-forordninger (luftkvalitetsnormer), for at omsætte grænseværdierne fra 
direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF til national lovgivning. Udtrykket 
"luftkvalitetsnorm" anvendes i stedet for "grænseværdi". Forordningerne vedrører de 
målemetoder, der omhandles i direktiverne (Irland anvender metoden med sort røg i 
forbindelse med direktiv 80/779/EØF). 
Som svar på overskridelser af grænseværdierne for svævestøv i Dublin vedtog ministeren 
yderligere en række forordninger under lov om luftforurening. Den oprindelige strategi gik 
ud på at anvende lovens del IV - dvs. på at oprette særlige kontrolområder, hvor der skulle 
træffes foranstaltninger til at nedbringe udledningen af røg. Denne strategi var imidlertid 
langsommelig og besværlig, og derfor anvendte ministeren i 1990 i stedet lovens del V og 
vedtog kontrolforanstaltninger for markedsføring, salg og distribution af bituminøs kul i 
Dublin og i en stor del af Dublin county. Dette førte til en hurtig forbedring af 
koncentrationen af svævestøv. 
Italien 
Direktiverne (80/779/EØF - 89/427 - 82/884 - 85/203) 
Italien har omsat ovenstående direktiver (bortset fra 89/427/EØF) til national lovgivning ved 
et dekret fra republikkens præsident af 24.5.88 (nr. 203, offentliggjort i EFT (Italien) af 
16.6.88). 
Dette dekret omfatter alle forurenende stoffer i luften, som dækkes af de forskellige direktiver, 
og i dets bestemmelser anvendes terminologien fra de tre direktiver (80/779/EØF, 82/884/EØF 
og 85/203/EØF). 
Luxembourg 
Dette direktiv er blevet omsat til national lovgivning i Luxembourg gennem to storhertugelige 
forordninger af hhv. 20. december 1984 og 7. september 1987. 
Forordningen af 20. december 1987 er en næsten ordret kopi af det pågældende direktiv. 
Lovgivningen i Luxembourg indeholder ikke særlige foranstaltninger som de i direktivets 
artikel 3.1 anførte. I artikel 4 i forordningen ændret ved forordning af 7. december 1987 
fastslås det blot, at koncentrationerne af bly i atmosfæren fra 9. december 1987 ikke må 
overstige den grænseværdi, der er fastsat i artikel 2. 
Man har i Luxembourg ikke udpeget områder i medfør af artikel 3, hvor den målte 
blykoncentration kunne tænkes at overskride grænseværdien. 
100 
Portugal 
Direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF 
Lovdekret 352/90 af 9. november 1990 omfatter en ordning til beskyttelse og kontrol af 
luftens kvalitet samt en ramme for styring af luftens kvalitet til beskyttelse af den offentlige 
sundhed og naturen, planlægning af regionale programmer til kontrol med forurening af 
atmosfæren og oprettelse af obligatoriske målinger, der skal sikre, at mængden af forurenende 
stoffer i luften ikke overskrider grænseværdierne. Det bestemmes i dekretets artikel 5, at 
grænseværdier og vejledende værdier for svovldioxid, svævestøv, nitrogendioxid, kulilte og 
ozon samt grænseværdierne for bly skal fastsættes af Portaria. 
Portaria 286/93 af 12. marts 1993 fastsatte grænseværdier og vejledende værdier for bl.a. 
svovldioxid, svævestøv, bly og nitrogendioxid. 
De tre direktiver er korrekt omsat til national lovgivning. 
Spanien 
Omsætning af dette direktiv til spansk lovgivning sker i form af Real Decreto 717/1987 af 27. 
maj 1987, der ændrer dekret 833/1975 af 6. februar 1975. I dette dekret fastsættes en 
grænseværdi for bly i overensstemmelse med direktivet. Områder, hvor grænseværdierne 
overskrides, udnævnes til "områder med en forurenet atmosfære". Procedurerne for dette er 
fastsat i Real Decreto 1613/1985 af 1. august 1985, ifølge hvilke de kompetente myndigheder 
skal udarbejde en plan til forbedring af luftkvaliteten i det pågældende område. Planen skal 
indeholde de nødvendige foranstaltninger til en gradvis nedbringelse af blykoncentrationerne 
i luften, så grænseværdierne overholdes. 
I decreto 833/1975, afsnit III, artikel 14-32, defineres et særligt system for områder med en 
forurenet atmosfære. 
Nederlandene 
I den hollandske lovgivning er der ikke grundlag for at vedtage grænseværdier eller 
vejledende værdier. Et sådant grundlag blev skabt ved en ændring i "Wet inzake de 
luchtverontreiniging" (artikel 2), der trådte i kraft 1. februar 1986. 1. marts 1993 blev denne 
artikel erstattet med artikel 5.1 - 5.4 i "Wet milieubeheer". 
Ifølge artikel 2 i "Wet inzake de luchtverontreiniging" omsætter et dekret - samt i 
påkommende fald forordningerne - direktiverne vedrørende luftkvalitet ti4 hollandsk 
lovgivning. Disse dekreter forpligter lokale og regionale myndigheder til at respektere 
grænseværdierne og de vejledende værdier. Denne lovgivning er nu grundlaget for "Wet 
milieubeheer". 
Direktiv 82/884/EØF 
Der findes følgende nationale foranstaltninger til omsætning af dette direktiv til national 
lovgivning: 
- Wet milieubeheer; 
- Besluit luchtkwaliteit koolstofmonoxide en lood. 
101 
"Besluit" trådte i kraft 1. april 1987. 
Nederlandene har vedtaget to grænseværdier, der er strengere end den enkelte grænseværdi, 
der er fastsat i direktivet. Værdierne er 2 ug/m3 udtrykt som 98-percentilen af 
døgngennemsnittene i løbet af et år og 0,5 ug/m3 udtrykt som en årlig middelkoncentration. 
Provinserne er forpligtede til at angive de steder, hvor der kan ventes en overskridelse af den 
årlige middelkoncentration på 0,4 ug/m3. Provinserne har oprettet målestationer, der registrerer 
luftkvaliteten på steder, hvor direktivets grænseværdi kan overskrides. Provinserne kan 
anvende direktivets referencemetode eller en anden metode, når den er blevet anerkendt af 
"Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieuhygiène". De steder, hvor der ikke skal 
foretages målinger ifølge direktivet, kan provinserne beregne blykoncentrationerne. 
Borgmesterkollegierne og deres assistenter informerer senest 1. marts hvert år provinserne om 
overskridelser af værdierne for de installationer, som kollegierne har myndighed over, samt 
om de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt for at undgå overskridelser af 
grænseværdien. 
Provinserne informerer senest 1. april hvert år ministeren om overskridelser af grænseværdier 
for de anlæg, de har myndighed over. De informerer også ministeren om de foranstaltninger, 
der er truffet eller planlagt for at undgå overskridelser af grænseværdien. Oplysningerne fra 
provinserne samles i en årlig rapport, som er grundlaget for den rapport, som de hollandske 
myndigheder skal udarbejde i henhold til direktivet. 
Det Forenede Kongerige 
Direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF 
I forordningerne vedrørende luftkvalitet af 1989 og forordningerne vedrørende luftkvalitet af 
1990 (Nordirland) bestemmes det, at ministeren (i Storbritannien) og miljøministeriet (i 
Nordirland) skal træffe foranstaltninger for at sikre, at luftkvalitetsnormerne overholdes, og 
at der oprettes måle- og prøvestationer som fastsat i direktiverne 80/779, 82/884 og 85/203. 
Der findes en række bestemmelser i anden lovgivning vedrørende ren luft, sundhed og 
sikkerhed samt i cirkulærer, som bidrager til at nå direktivernes mål. 
102 
BILAG 2 
3. Liste over overskridelser af grænseværdieme for bly 
103 
Pb : Liste over områder (artikel 3 og ikke-artikel 3) med angivelse af overskridelser 
siden 1985 
MS OMRÅDETS FORMELLE NAVN 
BE HOBOKEN 
BEERSE 
DE BRAUBACH 
FR GRENOBLE 
LILLE 
LYON 
TILLOY/MOFFLAINES 
GB WALSALL 
IT ROMA 85 86 87 88 89 90 91 92 
? ? ? ? ? ? 
Bemærkninger 
: referenceperioder, for hvilke der var udnævnt et gyldigt artikel 3-omrade 
- : ingen rapporterede overkridelser 
• : overkridelser 
? : ingen oplysinger eller tvivlsomme data 
104 
Pb : Liste over overkridelser (1987) 
MS OMRADE MALESTATION ARIMETISK GENNEMSNIT 
FR 
DE 
GB GRENOBLE 
LYON 
BRAUBACH 
WALSALL FOCH 
DUQUESNE 
4 
PRIMLEY AVENUE 
Alle målinger er udtrykt i Mg/m1 
* betyder et område som defineret i artikel 3 
Pb : Liste over overkridelser (1988) 2.60 
2.00 
2.22 
2.93 
MS OMRADE MALESTATION ARIMETISK GENNEMSNIT 
FR 
DE 
GB GRENOBLE 
BRAUBACH 
WALSALL FOCH 
HOTTENTOR 
STADTTURM 
PRIMLEY AVENUE 
Alle målinger er udtrykt i ug/m1 
* betyder et område som defineret i artikel 3 
Pb : Liste over overkridelser (1989) 2.30 
2.04 
2.05 
2.58 
MS OMRADE MALESTATION ARIMETISK GENNEMSNIT 
FR 
DE 
GB 
IT GRENOBLE 
BRAUBACH 
WALSALL 
ROMA FOCH 
HÛTTENTOR 
EMSER STR. 
KARLSSTR 
PRIMLEY AVENUE 
VIA CILICIA 
Alle målinger er udtrykt i Mg/m1 
* betyder et område som defineret i artikel 3 2.20 
2.41 
2.41 
2.01 
2.43 
3.3 
105 
Pb : Liste over overkridelser (1990) 
MS OMRADE MALESTATION ARIMETISK GENNEMSNIT 
BE 
FR 
IT HOBOKEN 
LILLE 
ROMA 7HOB16 
USINE CEAC 
VIA CILICIA 
Alle målinger er udtrykt i Mg/m1 
* betyder et område som defineret i artikel 3 2.24 
3.04 
2.60 
Pb : Liste over overkridelser (1991) 
MS OMRADE MALESTATION ARIMETISK GENNEMSNIT 
IT 
Alle målinger er udtrykt i Mg/m1 
* betyder et område som defineret i artikel 3 
Pb : Liste over overkridelser (1992) 
MS OMRADE MALESTATION ARIMETISK GENNEMSNIT 
FR 
IT TILLOY/MOFFLAINES 
? 2.27 
? 
Alle målinger er udtrykt i Mg/m1 
* betyder et område som defineret i artikel 3 
106 
BILAG 3 
Direktiv 85/203/EØF om luftkvalitetsnormer for så vidt angår nitrogendioxid 
107 
BILAG 3 
INDHOLD 
1. Grænseværdier og vejledende værdier for nitrogendioxid. Forklaring af 
gennemsnitstider 
2. Oversigt over lovgivning i medlemsstaterne 
3. Liste over overskridelser af grænseværdien for nitrogendioxid 
108 
BILAG 3 
1. Grænseværdier og vejledende værdier for nitrogendioxid 
Grænseværdi 200 ug/m3 98 %-fraktil beregnet på grundlag af middeltimeværdier 
eller værdier målt over et kortere tidsrum end 1 time, 
spredt over hele året 
Vejledende værdier 135 ug/m3 98 %-fraktil beregnet på grundlag af middeltimeværdier 
eller værdier målt over et kortere tidsrum end 1 time, 
spredt over hele året 
50 ug/m3 50 %-fraktil beregnet på grundlag af middeltimeværdier 
eller værdier målt over et kortere tidsrum end 1 time, 
spredt over hele året 
Forklaring af gennemsnitstider 
98 %-fraktil beregnet på 
grundlag af middeltimeværdier 
eller værdier målt over et 
kortere tidsrum end 1 time, 
spredt over hele året 
50 %-fraktil beregnet på 
grundlag af middeltimeværdier 
eller værdier målt over et 
kortere tidsrum end 1 time, 
spredt over hele året Beregnes ved at opstille de faktisk målte 
værdier i rækkefølge efter stigende 
størrelse for hvert sted. 
X,<X2<X3< <X>< <Xn,<Xn, hvor 
X = de målte værdier, n = det samlede 
antal målinger og Xk = værdien af 98% 
-percentilen beregnet som k = 0,98 x n. 
75% af de mulige værdier skal være 
tilgængelige. 
Beregnes ved at opstille de faktisk målte 
værdier i rækkefølge efter stigende 
størrelse for hvert sted. 
X ,<X2<X3< <Xf< SX^X., hvor 
X = de målte værdier, n = det samlede 
antal målinger og Xf = værdien af 50% 
-percentilen beregnet som f = 0,50 x n 
109 
BILAG 3 
2. Lovgivning i medlemsstaterne 
Belgien 
Belgien har tilstillet Kommissionen en kongelig resolution af 1. juli 1986, der indeholder 
direktivets bestemmelser, og hvori der fastsættes reference- og analysemetoder. De belgiske 
myndigheder har også givet Kommissionen meddelelse om det flamske dekret af 7. januar 
1992 og det vallonske dekret af 5. december 1991, hvori direktivets bestemmelser gentages. 
Danmark 
Bekendtgørelse vedrørende grænseværdier (Bekendtgørelse nr. 119 af 12. marts 1987) svarer 
til bekendtgørelsen vedrørende S02. 
Frankrig 
Direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF 
Direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF omsættes til fransk lovgivning i dekret 
nummer 91-1122 af 25. oktober 1991 vedrørende luftkvalitet. Det ændrer dekret nummer 74-
415 af 13. maj 1974 vedrørende kontrol med emission af luftforurenende stoffer og brug af 
visse former for varmeenergi (EFT (Frankrig) af 29.10.91, s. 14180). 
Dette dekret, der er vedtaget for at omsætte de ovenfor nævnte direktiver til fransk lovgivning, 
gælder for alle kilder til emission af forurenende stoffer i fast eller flygtig form De 
grænseværdier og vejledende værdier, der opgives i direktiverne, findes i et bilag til dekretet. 
Dekretet omhandler også oprettelse af målestationer til kontrol af luftkvaliteten på de steder, 
hvor forureningen antages at være højest. Disse stationers funktion sikres af organer, der 
godkendes af miljøministeren. De områder, hvor der er fare for, at grænseværdierne for 
forurenende stoffer nås eller overskrides, kaldes "zones de protection spéciale". 
Tyskland 
De vigtigste lovgivningsmæssige tiltag til beskyttelse mod luftforurening er 
forbundslovgivningen af 1974 (Bundesimmissionsschutzgesetz), der indeholder bestemmelser 
vedrørende industrielle anlæg, produkter og områder, samt flere forordninger til gennemførelse 
af forbundslovgivningen og Technische Anleitung (TA) Luft af 1974. 
Kommissionen mente ikke, at disse lovgivningsmæssige tiltag sikrede den fulde og korrekte 
omsætning til national lovgivning af bestemmelserne i direktiverne om svovldioxid og 
svævestøv i hele landet og indledte derfor procedurer mod Tyskland i henhold til artikel 169. 
I 1991 besluttede Domstolen (sagsnummer 361/88, dekret af 30.6.91, sagsnummer 59/89, 
dekret af 30.6.91, sag nr. 361/88), at Tyskland ikke havde truffet alle de nødvendige foran­
staltninger for at sikre en fuldstændig omsætning af direktiverne til national lovgivning. 
Domstolen skønnede, at det administrative cirkulære TA-Luft ikke var tilstrækkeligt til at 
sikre direktivets omsætning til national lovgivning. 
110 
Efter dette domstolsdekret fremsendte de tyske myndigheder (i brev af 3. januar 1994) den 
22. ændring/forordning til Bundesimmissionsschutzgesetz, som blev udarbejdet 26. oktober 
1993. Denne ændring/forordning omsatte direktivets grænseværdier (Immissionswerte) til 
national lovgivning og omfattede et forbud mod deres overskridelse. Når grænseværdierne 
overskrides, skal der udarbejdes planer for at sikre, at grænseværdierne hurtigst muligt kan 
overholdes. Hvis grænseværdierne for svævestøv overskrides i tre eller flere på hinanden 
følgende dage, anmodes de kompetente myndigheder om at træffe de nødvendige 
foranstaltninger for at undgå fremtidige overskridelser af grænseværdien. 
Med hensyn til de nye delstater opfylder direktiv 90/656/EØF Tysklands ønske om mulighed 
for at anvende bestemmelserne i direktiv 80/779/EØF i de områder, der er udpeget i medfør 
af artikel 3.2 indtil 31. december 1995. Der er imidlertid ikke udpeget artikel 3-områder i 
medfør af artikel 3.2. 
Kommissionen er blevet tilstillet foranstaltninger til forbedring af luftkvaliteten 
Grækenland 
Direktivet er omsat til græsk lovgivning ved ministerrådets lov nr. 25 af 18. marts 1988 og 
ændringen af ministerrådets lov nr. 98 og 99/10.7.87 (offentliggjort i græsk EFT nr. 52 A, 22. 
marts 1988). Disse to græske love er offentliggjort i overensstemmelse med rammelovgivning 
1650/1986 til beskyttelse af miljøet. 
Navnene på disse love er: 
ripd^T] 25 xou Y7r,oupYiKo\3 luuPouMou xr\ç 18 Mapiiou 
1988, «Opiaicéç Kai KaxeuØuvxfjpiec xiuéç 7COiÔT/n,Toç XTJÇ axuôacjjaipaç as 
ÔioÇeiôio xou aÇcôxou KOU xpo7i07r.oir|or| xoov ue apiØ. 98 Kai 99/10.7.87 
npàÇecûV xou YTCoupytKoi) EûuPoiAiou. (OEK/52/A/1988). 
N. 1650/86 «Tia xnv Tipoaxaaia xou 7tepiPa>Aovxoç». 
Omsætningen til national lovgivning er korrekt. 
Athen er udpeget i medfør af artikel 3.2, men der er aldrig blevet indsendt plane; til 
forbedring af luftens kvalitet til Kommissionen. I omsætningen til national lovgivning 
anvendes mulighederne under artikel 4.1 og 4.2, hvilket giver mulighed for at idømme 
forurenere civile og administrative bødestraffe. 
Irland 
Direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF 
Lov om luftforurening fra 1987 udgør den væsentligste primære lovgivning for gennemførelse 
af fællesskabsdirektiver vedrørende luftforurening, herunder direktiverne 80/779/EØF, 
82/884/EØF og 85/203/EØF. 
Denne lov er opdelt i seks dele. Del I handler om foreløbige og generelle spørgsmål, blandt 
andet definition af betingelser, lovovertrædelser og sanktioner samt den irske miljøministers 
muligheder for at udarbejde mere detaljerede gennemførelsesforordninger. Del II indeholder 
111 
generelle bestemmelser vedrørende luftforurening, herunder visse forbud. I del III indføres et 
system, der tillader luftudledninger fra industrianlæg. I del IV opstilles bestemmelser til 
kontrol af luftforureningen i særlige kontrolområder. Del V handler om planer og standarder 
til styring af luftkvaliteten, og der fastsættes heri bestemmelser vedrørende brændstof. I del 
VI behandles en række forskellige emner, blandt andet overvågning af luftkvalitet og 
udledninger. 
Med bemyndigelse i loven vedtog den irske miljøminister SI. nr. 244 af 1987, lov om 
luftforurening, 1987-forordninger (luftkvalitetsnormer) til omsætning af grænseværdierne fra 
direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF til national lovgivning. Udtrykket 
"luftkvalitetsnorm" anvendes i stedet for "grænseværdi". Forordningerne vedrører de 
målemetoder, der er omfattet af direktiverne (Irland anvender metoden med sort røg i 
forbindelse med direktiv 80/779/EØF). 
Som svar på overskridelser af grænseværdierne for svævestøv i Dublin vedtog ministeren 
yderligere en række forordninger under loven om luftforurening. Den oprindelige strategi gik 
ud på at anvende lovens del IV - dvs. på at oprette særlige kontrolområder, hvor der skulle 
træffes foranstaltninger til at nedbringe røgemissioner. Denne strategi var imidlertid 
langsommelig og besværlig, og derfor anvendte ministeren i 1990 i stedet lovens del V og 
vedtog kontrolforanstaltninger for markedsføring, salg og distribution af bituminøs kul i 
Dublin og i en stor del af Dublin county. Dette førte til en hurtig forbedring af 
koncentrationerne af svævestøv. 
Italien 
Direktiverne (80/779/EØF, 89/427/EØF, 82/884/EØF, 85/203/EØF) 
Italien har omsat ovenstående direktiver (bortset fra 89/427/EØF) til national lovgivning i 
form af et dekret fra republikkens præsident af 24.5.88 (nr. 203, offentliggjort i EFT (Italien) 
af 16.6.88). 
Dette dekret omfatter alle luftforurenende stoffer, der er omfattet af de forskellige direktiver, 
og i dets bestemmelser anvendes terminologien fra de tre direktiver (80/779/EØF, 82/884/EØF 
og 85/203/EØF). 
Luxembourg 
Dette direktiv er blevet omsat til national lovgivning i Luxembourg gennem en storhertugelig 
forordning af 17. april 1986. 
Forordningen er en næsten ordret kopi af direktivet. Lovgivningen i Luxembourg indeholder 
ikke særlige foranstaltninger, således som det er tilfældet i direktivets artikel 3.1.; det fastslås 
blot, at koncentrationerne af nitrogendioxid i atmosfæren målt i overensstemmelse med bilag 
III fra 1. juli 1987 ikke må overstige grænseværdien i bilag I. 
Der er ikke udpeget områder i medfør af direktivets artikel 3. 
112 
Portugal 
Direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF 
Lovdekret 352/90 af 9. november 1990 omfatter etablering af en ordning til beskyttelse og 
kontrol af luftens kvalitet samt en ramme for styring af luftens kvalitet til beskyttelse af den 
offentlige sundhed og naturen, planlægning af regionale programmer til kontrol af 
luftforurening og etablering af obligatoriske målinger, der skal sikre, at mængden af 
forurenende stoffer i luften ikke overskrider grænseværdierne. I dekretets artikel 5 fastslås det, 
at grænseværdier og vejledende værdier for svovldioxid, svævestøv, nitrogendioxid, kulilte 
og ozon samt grænseværdierne for bly skal fastsættes af Portaria. 
Portaria 286/93 af 12. marts 1993 fastsatte grænseværdier og vejledende værdier for bl.a. 
svovldioxid, svævestøv, bly og nitrogendioxid. 
De tre direktiver er korrekt omsat til national lovgivning. 
Spanien 
Omsætning af dette direktiv til spansk lovgivning finder sted ved Real Decreto 717/198^ af 
27. maj 1987, der ændrer dekret 833/1975. I dette dekret fastsættes grænseværdier og 
vejledende værdier i overensstemmelse med direktivet samt referenceværdier for en 
nødsituation. Der er tale om en nødsituation, når der er fare for menneskets sundhed på grund 
af en alvorlig forværring af de miljømæssige betingelser. Det særlige administrative system 
for denne situation findes i afsnit IV i Real Decreto 833/1975. 
I Real Decreto 1613/1985 findes procedurer for områder, der er identificeret i medfør af 
direktivets artikel 3, og som vedrører steder, hvor koncentrationerne af nitrogendioxid vil 
kunne komme til at overskride grænseværdierne. 
Nederlandene 
Den nederlandske lovgivning giver ikke grundlag for etablering af grænseværdier eller 
vejledende værdier. Et sådant grundlag findes i "Wet inzake de luchtverontreiniging" (artikel 
2), der trådte i kraft 1. februar 1986. 1. marts 1993 blev denne artikel erstattet med artikel 5.1 
- 5.4 i "Wet milieubeheer". 
Ifølge artikel 2 i "Wet inzake de luchtverontreiniging" omsætter et dekret - samt i 
påkommende fald forordningerne - direktiverne vedrørende luftkvalitet til national, 
nederlandsk lovgivning. Disse dekreter forpligter lokale og regionale myndigheder til at 
respektere grænseværdierne og de vejledende værdier. Denne lovgivning er nu grundlag for 
"Wet milieubeheer". 
Direktiv 85/203/EØF 
Der findes følgende nationale foranstaltninger til omsætning af dette direktiv til national 
lovgivning: 
- Wet milieubeheer; 
- Besluit luchtkwaliteit stikstofdioxyde. 
113 
"Besluit" trådte i kraft 1. april 1987. 
Foranstaltningen "besluit" indeholder grænseværdier, der er strengere end direktivets 
grænseværdi. I nærheden af visse gader er den gældende værdi mindre streng end den værdi, 
der gælder i resten af området, men den er stadig strengere end direktivets grænseværdi På 
disse steder skal en foreløbig værdi nås senest 1. januar 1992. De øvrige værdier skal nås 
senest 1. januar 2000. Nederlandene har ikke udpeget by- eller industriområder eller områder, 
der kræver særlig beskyttelse af miljøet (direktivets artikel 4), hvor der skal fastsættes lavere 
værdier. 
Foranstaltningen "besluit" giver mulighed for oprettelse af et netværk af stationer, der dækker 
Nederlandene. "Landelijk meetnet luchtverontreiniging" fra "Rijksinstituut voor Volksgezond-
heid en Milieuhygiéne" har allerede etableret dette netværk. Provinserne skal udpege de 
steder, hvor det kan forventes, at en værdi på 110 ug/m3 som 98 %-fraktilen af 
middeltimeværdien overskrides. På disse steder måles eller beregnes koncentrationen. På 
steder, hvor værdien 160 ug/m3 overskrides, skal provinserne etablere målestationer. 
Borgmesterkollegierne og deres assistenter udpeger de gader i områder, hvor grænseværdierne 
kan forventes at blive overskredet. Her måles luftkvaliteten. 
Borgmesterkollegierne og deres assistenter informerer senest 1. marts hvert år provinserne om 
rapporterede overskridelser samt om de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt for at 
undgå overskridelser af grænseværdien. Provinserne informerer senest 1. april hvert år 
ministeren om rapporterede overskridelser samt om de foranstaltninger, der er truffet eller 
planlagt for at undgå overskridelser. Oplysningerne fra provinserne samles i en årlig rapport, 
der danner grundlag for den rapport, som de hollandske myndigheder skal udarbejde i henhold 
til direktivet. 
Det Forenede Kongerige 
Direktiverne 80/779/EØF, 82/884/EØF og 85/203/EØF 
Forordningerne vedrørende luftkvalitet af 1989 og forordningerne vedrørende luftkvalitet af 
1990 (Nordirland) bestemmer, at ministeren (i Storbritannien) og miljøministeriet (i 
Nordirland) kan træffe foranstaltninger for at sikre, at luftkvalitetsnormerne overholdes, og 
at der oprettes måle- og prøvestationer som fastsat i direktiverne 80/779, 82/884 og 85/203. 
Der findes en række bestemmelser i anden lovgivning vedrørende ren luft, sundhed og 
sikkerhed samt i cirkulærer, som bidrager til at nå direktivernes mål. Det Forenede Kongerige 
har ikke omsat Bilagene I, III og IV til direktiv 85/203/EØF, og der er fornylig indledt 
drøftelser med Kommissionen om dette spørgsmål. 
114 
BILAG 3 
3. Liste over overskridelser af grænseværdieme for nitrogendioxid 
115 
N02 : Liste over områder (artikel 3 og ikke-artikel 3) med angivelse af 
overkridelser siden 1987 
DE FRANKFURT T 
HAMBURG T 
KOLN T 
MAINZ T 
ES AVILES 
CARTAGENA ID 
MADRID DR 
SEVILLA IDR 
VALLADOLID IT 
FR AMBARES (AQUITAINE) 
BILLY-BERCLAU (NORD - PAS-DE-CALAIS) 
CARLING (LORRAINE) 
CHALAMPE (ALSACE) 
CHASSE-SUR-RHONE (RHONE ALPES) 
FRAIS-MARAIS (NORD PAS-DE-CALAIS) 
GRAND-COURONNE (HAUTE NORMANDIE) 
GRAND-PUITS (ILE-DE-FRANCE) 
GRAND-QUEVILLY (HAUTE NORMANDIE) 
LA MADELEINE (NORD - PAS-DE-CALAIS) 
LE HAVRE (HAUTE NORMANDIE) 
LIEVIN (NORD - PAS-DE-CALAIS) 
MAZINGARBE (NORD - PAS-DE-CALAIS) 
MONTOIR-DE-BRETAGNE (PAYS DE LOIRE) 
OISSEL (HAUTE NORMANDIE) 
OTTMARSHEIM (ALSACE) 
PARDIES (AQUITAINE) 
PEAGE DE ROUSSILLON (RHONE ALPES) 
SAINT FONS CLOCHETTES (RHONE ALPES) 
SOULOM (MIDI PYRENEES) 
BORDEAUX T 
GRENOBLE T 
LE HAVRE T 
LILLE T 
LYON T 
MARSEILLE T 
NANTES T 
NICE T 
PARIS T 
ROUEN T 
STRASBOURG T 
TOULON T 
TOULOUSE IT 
ANDRE STORBYOMRADER 
Aix-en-Provence T • 
D D • 
116 
N02 : Liste over områder (artikel 3 og ikke-artikel 3) med angivelse af 
overkridelser siden 1987 
GB LONDON 
GR ATHEN 
IT BOLOGNA 
MILANO 
MODENA 
REGIO EMILIA 
TORINO 
NL UTRECHT 
PT BARREIRO 
LISSABON 
PORTO 
Bemærkninger 
: referenceperioder, for hvilkeder var udvævnt et gyldigt artikel 3-omrâde 
: ingen rapporterede overkridelser 
• : overkridelse 
D : ikke-valideret overkridelse (mindre end 75% af pågældende data) 
? : ingen oplysninger eller tvivlsomme data trafik 
industri 
handel 
beboelse 
117 
N02: Liste over overskridelser (1987) 
MS OMRADE MALESTATION GYLDIGHEDS 
PROCENT P98 
DE 
FR 
GR 
IT KÔLN 
MAINZ 
PARIS 
LYON 
• 
MARSEILLE 
LE HAVRE 
ROUEN 
TOULOUSE 
ATHEN 
MILANO 
MODENA 
TORINO NEUMARKT 
PARCUSSTRASSE 
SMR1A 
TERREAUX 
FEYZIN 
PLOMBIERES 
PARADIS 
QUILLEBOEUF 
GRAND QUEVILLY 
POMPAGE 
PATISSION 
MARCHE 
JUVARA 
ZAVATTARI 
VIALE FONTANELLI 
VIA CONSOLATA 
CORSO VERCELLI T 
TI 
T 
T >75 
55 
87 
60 
41 
89 
>75 
91 
68 
i.e. 
>90% 
75%< <90% 
>90% 
>90% 
>90% 
75%< <90% 252 
225 
241 
225 
203 
228 
237 
235 
220 
202 
207 
412 
299 
229 
419 
213 
306 
Alle målinger er udtrykt i ug/m1 
* betyder et område som defineret i artikel 3 
i.a. ikke angivet 
i,v. ikke valideret 
T trafik 
I industri 
118 
N02: Liste over overskridelser (1988) 
MS OMRADE MALESTATION GYLDIGHEDS 
PROCENT P98 
DE 
FR 
GR 
IT 
NL FRANKFURT 
MAINZ 
LYON 
MARSEILLE 
PARIS 
TOULOUSE 
ATHEN 
MILANO 
MODENA 
TORINO 
UTRECHT RUNDSCHAUHAUS 
PARCUSSTRASSE 
TERREAUX 
FEYZIN 
PLOMBERES 
SMR5A 
POMPAGE 
PATISSION 
ATHINAS 
PIREA 
MARCHE 
JUVARA 
ZAVATTARI 
VIALE FONTANELLI 
CORSO VERCELLI 
637-WITTEVROUW. T 
TI 
T 
TI 24 
80 
61 
70 
67 
i.a. 
i.a. 
i.a. 
75%< <90% 
75%< <90% 
i.a. 252 
257 
212 
204 
257 
202 
215 
263 
224 
206 
? 
? 
? 
217 
310 
202 
Alle målinger er udtrykt i ug/m' 
* betyder et område som defineret i artikel 3 
N.C. ikke angivet 
NV. ikke valideret 
T trafik 
I industri 
119 
N02: Liste over overskridelser (1989) 
MS OMRADE MALESTATION GYLDIGHEDS 
PROCENT P98 
DE 
FR 
GB 
IT KÔLN 
FRANKFURT 
AIX EN PROVENCE 
LYON 
MARSEILLE 
LONDON 
BOLOGNA 
MILANO 
MODENA 
REGIO EMILIA 
TORINO NEUMARKT 
RUNDSCHAUHAUS 
CENTRE 
BROTTEAUX 
TERREAUX 
TIMONE 
WEST 
VIA MARCONI 
VIA MATTEOTTI 
VIA IRNERIO 
VIA EMILIA PON. 
MARCHE 
JUVARA 
ZAVATTARI 
LIGURIA 
VERZIERE 
SENATO 
CENISIO 
VIA FONTANELLI 
VIALE TIMAVO 
VIA CONSOLATA 
CORSO VERCELLI >75 
87 
36 
73 
86 
94 
N.C. 
N.C. 
N.C. 
N.C. 
75%< <90% 
75%< <90% 
75%< <90% 
<75% 
75%< <90% 
<75% 
<75% 
75%< <90% 
<75% 245 
253 
220 
200 
341 
208 
214 
326 
225 
233 
207 
288 
249 
239 
213 
261 
372 
233 
299 
237 
? 
? i.v. 
i.v. 
i.v. 
i.v 
Alle målinger er udtrykt i ug/m1 
betyder et område som defineret i artikel 3 
N.C. 
NV. 
T ikke angivet 
ikke valideret 
trafik 
120 
N02: Liste over overskridelser (1990) 
MS OMRADE MALESTATION GYLDIGHEDS 
PROCENT 
DE 
ES HAMBURG 
MADRID 
FR 
IT CARTAGENA 
SEVILLA 
MARSEILLE 
LYON 
BOLOGNA 
MILANO 
MODENA 
REGIO EMILIA 
TORINO STRESEMANNSTR. 
P. DE RECOLETOS DR 
GL. M. DE VADILLO DR 
GL. C. CAMINOS DR 
PL. SALAMANCA DR 
ESCUELAS AGUIRRE DR 
PL. BASTARRECHE ID 
MACARENA IDR 
PLOMBERES T 
TERREAUX T 
VIA MARCONI 
VIA MATTEOTTI 
VIA IRNERIO 
VIA EMILIA PON. 
MARCHE 
JUVARA 
ZAVATTARI 
LIGURIA 
VERZIERE 
SENATO 
CENISIO 
AQUILEIA 
STATUTO 
VIA FONTANELLI 
CAVAZZOLI 
MASSENZATICO 
VIALE RISORGIMENTO 
VIALE TIMAVO 
VIA'CONSOLATA 
CORSO VERCELLI 97 
82 
95 
94 
92 
82 
85 
89 
44 
>90% 
>90% 
75%< <90% 
<75% 
>90% 
75%< <90% 
<75% 
75%< <90% 
<75% 
>90% 
<75% 
>90% 
75%< <90% 276 
230 
229 
231 
216 
205 
237 
246 
207 
238 
? 
? 
? 
? 
297 
259 
270 
319 
293 
324 
292 
307 
319 
201 
236 
276 
311 
? 
? 
Alle målinger er udtrykt i ug/m1 
* betyder et område som defineret i artikel 3 
N.C. 
N.V. 
T 
I ikke angivet 
ikke valideret 
trafik 
industri handel 
beboelse 
121 
N02: Liste over overskridelser (1991 ) 
MS 
ES 
FR * 
GR * 
IT OMRADE 
AVILES 
MADRID 
VALLADOLID 
LYON 
MARSEILLE 
NANTES 
ATHEN 
BOLOGNA 
MILANO 
MODENA 
REGIO EMILIA 
TORINO MALESTATION 
LLANOPONTE I 
GL. CUATRO CAMINOS DR 
GL. MARQUES VADILLO DR 
ARCO DE LADRILLO IT 
T 
T 
T 
PATISSION T 
VIA MARCONI 
VIA MATTEOTTI 
VIA IRNERIO 
VIA EMILIA PON. 
MARCHE 
JUVARA 
ZAVATTARI 
LIGURIA 
VERZERE 
SENATO 
CENISIO 
AQUILEIA 
STATUTO 
VIA FONTANELLI 
CAVAZZOLI 
MASSENZATICO 
VIALE RISORGIMENTO 
VIALE TIMAVO 
VIA CONSOLATA 
CORSO VERCELLI GYLDIGHEDS 
PROCENT P 98 
91 
96 
95 
75 
i.a. 309 
202 
201 
248 
223 
208 
204 
243 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
Alle målinger er udtrykt i ug/m1 
* betyder et område som defineret i artikel 3 
i.a. 
T 
D 
R ikke angivet 
trafik 
handel 
beboelse 
industri 
122 
N02: Liste over overskridelser (1992) 
MS OMRADE MALESTATION GYLDIGHEDS 
PROCENT P98 
ES 
FR 
GR 
IT MADRID 
LYON 
ATHEN 
BOLOGNA 
MILANO 
MODENA 
REGIO EMILIA 
TORINO PASEO DE RECOLETOS 
GL. DE QUEVEDO DR 
PUERTO DE TOLEDO DR 
PATISSION 
VIA MARCONI 
VIA MATTEOTTI 
VIA IRNERIO 
VIA EMILIA PON. 
MARCHE 
JUVARA 
ZAVATTARI 
LIGURIA 
VERZERE 
SENATO 
CENISIO 
AQUILEIA 
STATUTO 
VIA FONTANELLI 
CAVAZZOLI 
MASSENZATICO 
VIALE RISORGIMENTO 
VIALE TIMAVO 
VIA CONSOLATA 
CORSO VERCELLI 97 
99 
92 204 
202 
201 
202 
266 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
? 
Alle målinger er udtrykt i ug/m1 
* betyder et område som defineret i artikel 3 
i.a. 
T 
D 
R 
I ikke angivet 
trafik 
handel 
beboelse 
industri 
123 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 372 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 14 
Katalognummer : CB-CO-95-396-DA-C 
ISBN 92-77-92128-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg ^zy