DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 9.11.2005 
KOM(2005) 561 endelig 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN  
Udvidelsesstrategidokument 2005 
  
{SEK(2005) 1433 } {SEK(2005) 1421 } {SEK(2005) 1422 } {SEK(2005) 1423 } {SEK(2005) 1424 } {SEK(2005) 1426 } {SEK(2005) 1428 }
 
DA 2   DA 1. EU' S UDVIDELSESPOLITIK  
Udvidelse er et af EU's vægtigste politikredskabe r. EU's indflydelse har hjulpet til at omdanne 
Central- og Østeuropa fra kommunistiske regi mer til moderne, velfungerende demokratier. 
Den har for mere nylig medvirket til vældige re former i Tyrkiet, Kroatien og på Vestbalkan. 
Alle europæiske borgere drager  fordel af at have naboer, som er stabile demokratier og 
velstående markedsøkonomier. Det er af største betydning for EU at sikre en omhyggeligt 
forvaltet udvidelsesproces, so m kan udbrede fred, stabilite t, velfærd, demokrati og 
menneskerettighederne og retsstaten over Europa. 
Efter generationer af splittelse og konflikt er EU nu i fred og ro i færd med at skabe et forenet 
Europa. Ti nye medlemmer blev optaget i 2004, og EU undertegnede en  tiltrædelsestraktat 
med Bulgarien og Rumænien i april 2005. I oktober 2005 i ndledte Unionen 
tiltrædelsesforhandlinger med Ty rkiet og Kroatien og forhandlinge r om en stabi liserings- og 
associeringsaftale med Serbien og Monteneg ro. Hver af disse begivenheder fandt deres 
berettigelse i de pågældende landes fremskridt  med opfyldelsen af de relevante betingelser. 
Landene på Vestbalkan er en særlig udfor dring for EU. Udvidels espolitikken skal kunne 
demonstrere, at den kan bidrage til at omstille  en region, hvor staten står svagt og samfundet 
er splittet. En overbevisende politisk udsigt til fremtidig integration i EU er af største 
betydning for at holde gang i reformerne. Men det er ligeledes klart, at disse lande først kan 
blive optaget, når de opfyl der kriterierne til fulde. 
Udvidelsespolitikken er defineret i artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union, som 
fastsætter, at enhver europæisk stat, som overholder EU's grundlæggende demokratiske 
principper, kan ansøge om at blive medlem af Unionen1. EU har fastlagt en række politiske og 
økonomiske kriterier for medlemskab samt kriteri er vedrørende medlemsk absforpligtelser og 
den administrative kapacitet til at håndhæve EU's lovgivning og politikker2. De tre 
grundlæggende principper for Kommissionens  tilgang til udvidelse er konsolidering, 
betingethed og kommunikation. 
Konsolidering af EU's tilsagn i forbindelse med udvidelse 
Udvidelse har altid været en væsentlig del af de t europæiske projekt. EU kan ikke fralægge 
sig sit ansvar for at garanter e sikkerhed, stabilitet og velfærd på det europæis ke kontinent og 
hinsides. På den aktuelle udvi delsesdagsorden står Balkan og Tyrkiet ifølge beslutninger 
truffet af EU's stats- og regeringschefer. Udsigten til optagelse i EU har været den drivende kraft bag de væsentlige fremskridt, som di sse lande har gjort i de senere år, men 
reformprocessen er stadig skrøbelig. Der li gger vældige udfordri nger forude, såsom en 
løsning på Kosovos status, i hvilke EU skal spille en central rolle.  
Kommissionen er overbevist om, at en omhyggelig t forvaltet tiltrædelsesproces kan bidrage 
positivt til det europæiske projekt. Det er i både de nuværende og fremtidige medlemmers 
interesse, at Unionen er velf ungerende. Unionens evne til at optage nye medlemmer uden 
                                                
 
1 Artikel 49 og 6 i traktaten om Den Europæiske Union. 
2 Jf. konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i København i 1993 og Madrid i 1995. 
 
DA 3   DA derved at sætte tempoet i den europæiske inte gration over styr er af  stor betydning og bør 
indgå i overvejelserne i såvel Unionens som kandidatlandenes almindelige interesse3.  
Der er ingen udsigt til en yderligere samtid ig udvidelse med en større gruppe lande. 
Tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet er en langsigtet proces. Vestba lkan består af mindre 
lande, der befinder sig på forskellige stadie r på deres vej mod EU . Fremtidige udvidelser 
afhænger af, i hvilket tem po det lykkes hvert land at opfylde de strenge standarder, for således 
at sikre en gnidningsløs optagelse af nye medlemmer. 
Det må med hensyn til tempoet i udvidelsesforl øbet tages i betragtni ng, hvor meget EU kan 
absorbere. Udvidelse drejer sig om at dele et  projekt baseret på fælle s principper, politikker 
og institutioner. Unionen skal si kre sig, at den bevare r sin evne til at handle og træffe 
beslutninger efter en rimelig balance inden fo r sine institutioner, overholde budgetlofter og 
gennemføre fælles politikker, som fungerer efter hensigten og giver resultater.  
I de sidste tre årtier har EU med held optaget  meget forskellige grupper af lande. Unionen har 
gennem en udvikling af sine polit ikker og institutioner været i sta nd til reagere positivt på nye 
omstændigheder – såsom diktaturers fal d, kommunismens sammenbrud og den voksende 
globalisering. Udvidelse har vi st sig at være et succesri gt redskab i denne proces. 
Retfærdig og streng betingethed  
EU må stå fast på, at dens kr iterier opfyldes, medens  den på den anden si de på behørig måde 
skal belønne fremskridt. Ansøgerlande kan kun komme videre fra et stadium i processen til 
det næste, hvis de undervejs opfylder betingelser ne. Kommissionen er desuden forberedt på at 
henstille om suspension af en videre udv ikling i tilfælde af alvorlig og vedvarende 
overtrædelse af EU's grundlæggende principper , eller hvis et land på noget stadium ikke 
opfylder kravene. Blandt kravene kan næ vnes samarbejde med Det Internationale 
Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY). 
EU vil stå fast på sit krav til kandiderende lande om, at de skal opfylde alle krav, inden de 
optages. Kommissionen vil bistå la ndene og overvåge deres fremsk ridt for at garantere en 
hensigtsmæssig gennemførelse og håndhævelse af reglerne. 
I både Balkanlandene og Tyrkiet kan betingelserne kun forventes at  blive en virkelig drivende 
kraft bag reformerne, hvis de ve dvarende har en troværdig uds igt til integration i Unionen 
med tiden. Kandiderende lande kan bedst opnå en offentlig opbakning af dristige og ofte smertefulde reformer, når EU støtter dem, ar bejder sammen med dem og holder sine egne 
løfter. 
Udsigten til at komme videre til næste stadium i forbindelserne med Unionen er et vægtigt 
incitament til landene til at omstille sig og overtage EU-standarder og –værdier. Vejen mod 
medlemskab byder på mange værdifulde moment er, selv i tilfælde, hvor tiltrædelsen ligger 
mange år ude i fremtiden. Den er ofte fyldt med hi ndringer, så det er vigtigt, at EU engagerer 
sig permanent igennem hele pr ocessen og tilstræber et positivt udkomme. I det følgende 
skitseres der en køreplan for realisering af til trædelsesudsigterne for landene på Vestbalkan 
med en beskrivelse af de forskellige stadie r og de med hvert stadium forbundne betingelser. 
                                                
 
3 Som fastslået på Det Europæiske Råds møde i København i juni 1993. 
 
DA 4   DA Kommunikation omkring udvidelsespolitikken  
Bred offentlig opbakning er nødvendig til at  underbygge udvidelsespolitikken. Kommissionen 
er klar over, hvad EU-borgerne tænker om eur opæisk integration i almindelighed og udvidelse 
i særdeleshed. EU vil skulle blive bedre ti l at oplyse om tiltrædelsesprocessens mål og 
udfordringer, og om hvordan den forholder sig til landene. Det er særlig vigtigt i en situation, 
hvor offentligheden kymrer sig om konsekvens erne af globaliseringen og debatten om 
Europas fremtid. Unionen vil skulle reagere dire kte på offentlighedens ønsker. Den vil særlig 
skulle tilbyde en klar strategi for fremtidig e tiltrædelser, som baserer sig på objektive 
betingelser og realistiske forp ligtelser. Bedre kommunikation om kring tidligere udvidelser er 
en forudsætning for opbakning af fremtidige tiltrædelser.  
Den seneste udvidelse var en bemærkelsesværdig succes. Forud for den 1. maj 2004 var det 
den almindelige opfattelse, at den største udvidels e i EU's historie vill e skabe store problemer, 
f.eks. et institutionelt dødvande og en massiv st røm af migranter på ar bejdsmarkedet. Men i 
realiteten har tilpasningerne været begrænsede og overkommelige at administrere. Femogtyve medlemsstater deltager til fulde i institutionerne. EU-borgere, som arbejder uden for deres hjemlande, har ydet et positivt økonomisk bidrag i de medlemsstater, som har åbnet deres arbejdsmarkeder for dem. 
Samtidig har de nye medlemsstater tilført en økonomisk dynamik og hjulpet til at bevare og 
skabe jobs ud over hele EU. Udvidet handel og investering har styrket enhedsmarkedet. Alle 
europæiske borgere drager fordel af, at de r anvendes europæiske standarder i de nye 
medlemsstater, f.eks. inden for miljøbeskyttelse. 
Formidlingen af viden om succesen har imid lertid været mangelfuld. Det kræver et 
koordineret fælles respons. Medlemsstaterne må bæ re deres del af ansvar et for at forklare og 
forsvare de politikker, som de har aftalt med enstemmighed. Kommissionen vil supplere 
denne indsats via mange forskellige kommunikationskanale r og oplyse om 
udvidelsespolitikken og imødegå fe jlagtige opfattelser me d beviser. Den vil søge at etablere 
en dialog med nøgleinteressenter inden for politik, medierne, den akademiske verden, 
erhvervslivet og arbejdsmarkedets  parter for at fremme en velinformeret debat om både 
tidligere og fremtidige udvidelser. En vital de l af Kommissionens komm unikationsstrategi er 
civilsamfundsdialogen, som sigter mod at st yrke båndene mellem civilsamfundet i EU og 
kandidatlandene med henblik på at forbedre de n gensidige forståelse, diskutere problemer og 
tilskynde til en deba t af høj kvalitet
4. 
*** 
Dette dokument beskæftiger sig først med kandi datlandene Kroatien og Tyrkiet og derefter de 
potentielle kandidatlande på Vestbalkan5. Der offentliggøres side om side med dette 
dokument detaljerede situationsrapporter for hv ert land. Analysen vedrørende Den Tidligere 
Jugoslaviske Republik Makedonien findes imidler tid i udtalelsen om dette lands ansøgning 
om EU-medlemskab, som også blev afgivet den 9. november. 
                                                 
4 Se Kommissionens meddelelse om civilsamfundsdialogen mellem EU og kandidatlandene 
(KOM(2005) 290). 
5 Kommissionen rapporterede den 25. oktober 2005 om sit tilsyn med Bulgariens og Rumæniens 
fremskridt (se Kommissionens meddelelse KOM(2005) 534). 
 
DA 5   DA 2. T YRKIET OG KROATIEN  
1.1 Tyrkiets fremskridt 
Tyrkiet er under politisk omstilling, og landet opf ylder stadig de politiske kriterier fra 
København. Vigtige lovreformer er nu trådt i kr aft og burde føre til strukturændringer i 
retssystemet, særlig domstolene. Dog er tempoet for forandringerne aftaget i 2005, og 
gennemførelsen af reformerne er ujævn. Tende nsen til menneskerettighedskrænkelser er 
ganske vist faldende, men de forekommer st adig, og der er et hastende behov for at 
gennemføre allerede gældende lovgivning og på visse områder at tage yderligere 
lovgivningsinitiativer. Der skal  gøres en yderliger e indsats med hensyn til de grundlæggende 
friheder og menneskerettighederne, særlig hvad angår ytringsfriheden, kvinders rettigheder, 
trosfrihed, fagforeningsrettigheder, kulturelle rettigheder og en yderliger e styrkelse af kampen 
mod tortur og mishandling. Tyrkiet bør tilstræbe at integrere reformprocessen bedre i alle offentlige myndigheders arbejde. Tyrkiets t ilslutning til yderliger e politisk reform bør 
omsættes i mere konkrete resultater til fordel for a lle tyrkiske statsborgere uanset oprindelse. 
Tyrkiet har gjort fundamentale fremskridt på  det økonomiske område og kan nu betragtes som 
en fungerende markedsøkonomi, så længe lande t fastholder de nylige  stabiliserings- og 
reformresultater. Tyrkiet burde også være i stand til at klar e konkurrencepresset og 
markedskræfterne inden for Unionen på melleml ang sigt, forudsat at  det fastholder sin 
stabiliseringspolitik og tager yderligere afgørende skridt til strukturreform. 
Hvad angår overtagelsen og gennemførelsen af EU-retten, har Tyrkiet gjort fremskridt på 
flere felter, men det drejer sig om en tidligt stadium på de fleste områder. Der kræves et 
yderligere arbejde på alle områder, ny lovgi vning skal holdes på linje med EU-retten, og 
diskrimination mod ikke-tyrkiske tjenesteydere eller produkter eller forskelsbehandling af 
medlemsstaterne skal bringes til ophør. Forpligtelserne i henhold til toldunionsbestemmelserne skal overholdes.  Den administrative og retslige kapacitet skal 
styrkes med henblik på anvendelse af EU-regl er, efterhånden som de indføres i landet. 
1.2 Kroatiens fremskridt 
Kroatien har ingen større vanskeligheder me d at opfylde de politiske kriterier for 
medlemskab. Der har været fremskridt på de fl este områder, men skal  endnu gøres en større 
indsats for reform af retssystemet, ogs å hvad angår uvildig retsforfølgning af 
krigsforbrydelser, for bekæmpel se af korruption, for forbedring af mindretallenes situation og 
for lettelse af flygtninges tilbagevenden. Der er gjort gode fremskridt med det regionale samarbejde, både i de bilaterale forbindelser  med nabolande og med re gionale initiativer. Det 
manglende samarbejde med Det Internationa le Krigsforbrydertribunal vedrørende det 
Tidligere Jugoslavien (ICTY) forhindrede EU i at indlede tiltrædelsesforhandlinger som 
planlagt i marts 2005; der er nu konstateret et  komplet samarbejde, som skal opretholdes.  
Kroatien kan, hvad angår de økonomiske kriteri er, anses for at være en fungerende 
markedsøkonomi. Det skulle væ re i stand til at klare konkurre ncepresset og markedskræfterne 
i EU på mellemlang sigt, forudsat at det vide refører sit reformprogram med henblik på at 
fjerne de resterende svagheder.  
Kroatien har gjort visse fremskridt med overtag else og gennemførelse af EU-retten, særlig 
hvad angår lovgivningstilpasning. Kroatien skal fo rtsætte med lovgivningstilpasningen på alle 
 
DA 6   DA felter og samtidig styrke den administrative og retslige kapacitet til at håndhæve EU-retten. I 
mange tilfælde er håndhævelsen for svag, og den administrative kapacitet er ujævn.  
1.3 Tiltrædelsesstrategi 
Tiltrædelsesforhandlingernes forløb 
Forbindelserne mellem EU og Ty rkiet og Kroatien trådte ind i en ny historisk fase med 
indledningen af tiltrædelsesforhandlingerne den 3. oktober 2005. EU har indfriet sine tilsagn i 
den forbindelse. Forhandlingerne vil give begge lande mulighed for at demonstrere, at de er 
besluttede på og i stand til at foretage den nødvendige omstilli ng og opfylde alle kravene til 
medlemskab.  
Undertegnelsen af tillægsprotokol len til Ankara-aftalen i somm er var en forudsætning for 
indledningen af tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet. EU vil føre nøje tilsyn med, hvordan 
protokollen gennemføres, og vil i 2006 foretage en evaluering, særlig med hensyn til om alle 
restriktionerne for de frie varebevægelser, he runder transportmidler, er blevet hævet.  
ICTY's chefanklagers vurdering, at Kroatien nu  samarbejder fuldt ud med tribunalet, har 
banet vejen for Rådets beslutning om at indl ede tiltrædelsesforhandl inger. Et konsekvent 
samarbejde med ICTY vil fortsat være en forudsætning for fremskridt igennem 
tiltrædelsesprocessen. Mindre end et fyldes tgørende samarbejde med ICTY på noget 
tidspunkt vil påvirke forløbet i almindelighed i forhandlingerne og kunne føre til suspension 
af forhandlingerne.  
Forhandlingerne vil blive ført på basis af klar e og stramme forhandli ngsdirektiver, som Rådet 
udsteder, og som indeholder metoder og vejledende principper6. Forhandlingerne baseres på 
hvert lands egen fortjeneste, og tempoet i forh andlingerne afhænger af landets fremskridt med 
opfyldelsen af kravene til medlemskab. Uni onen forventer, at be gge lande opfylder de 
politiske kriterier og arbejder på  en yderligere forbedring i løbe t af forhandlingerne. Hvis et 
land gør sig skyldig i en alvorlig krænkelse af principperne om frihed, demokrati, respekt for 
menneskerettighederne og de grundlæggende fr ihedsrettigheder og retsstaten, som Unionen 
bygger på, kan tiltrædelsesforhandlingerne suspende res. Begge lande skal acceptere EU-retten 
for at blive medlem af Unionen. Der kan som under alle tidligere tilt rædelsesforhandlinger 
aftales særlige ordninger.  
Unionen vil specificere benchmarks for forel øbig afslutning og eventuelt også for åbning af 
de enkelte kapitler. Blandt benchmarks for kapitlerne på det økonomiske område vil 
Kommissionen særlig være opmærksom på, at  forpligtelserne over for Unionen og alle 
medlemsstaterne i henhold til associeringsaftalerne opfyldes, herunder for Tyrkiets vedkommende toldunionen og tillægsprotokolle n, hvilket også gælder  kriteriet om en 
fungerende markedsøkonomi. Hv is Kommissionen senere konklude rer, at et kandidatland 
ikke længere opfylder disse forpligtelser og kr iterier, kan den foresl å medlemsstaterne, at 
tiltrædelsesforhandlingerne om de re levante kapitler suspenderes.  
Det første skridt i forhandlingerne var be gyndelsen på den analytiske gennemgang, den 
såkaldte 'screening', af EU-retten den 20. okt ober 2005. I screeningen deltager eksperter fra 
Tyrkiet og Kroatien og fra Komm issionen til at forklare EU-re glerne og undersøge hvert af 
                                                
 
6 Forhandlingsdirektiverne er offentliggjort på: http://europa.eu.int/comm/enlargement/turkey/docs.htm  
og http://europa.eu.int/comm/enlargement/croatia/key_documents.htm  
 
DA 7   DA landenes planer for overtagelse og gennemførelse af dem. Det forventes at tage indtil efteråret 
2006, før alle kapitler i EU-retten er  screenet. Når et kapitel er sc reenet, vil EU på forslag af 
Kommissionen tage stilling til, om det kan åbne s, eller hvilke benchmarks der skal opfyldes 
inden da.  
Støtte af reformer 
En af søjlerne i Kommissionens strategi for Tyrkiet er den aktive støtte af processen for 
politiske reformer. Det løbende tilsyn med de politiske kriterier er intensiveret med hyppige 
møder på politisk plan og eksper tplan til at foretage en deta ljeret undersøgelse af anliggender 
og problemer, som bringes op i forbindelse med de forskellige hovedpunkter for de politiske kriterier. De vigtigste udestående spørgsmål vil skulle løses på et tidligt tidspunkt i 
tiltrædelsesforhandlingerne, eventuelt ved en benchmarking af nødvendige initiativer 
vedrørende de relevante forh andlingskapitler, hvis tempoet i forhandlingerne skal kunne 
opretholdes. 
Kommissionen yder fortsat aktivt støtte til processen for pol itisk, økonomisk og anden reform 
i forbindelse med tiltrædelsesprocessen i Kroati en, særlig i forbindelse med stabiliserings- og 
associeringsaftalen, som tråd te i kraft i februar 2005.  
For begge landes vedkommende foreslår Ko mmissionen tiltrædelsespartnerskaber, som 
afspejler de vigtigste prioriteter, der er i ndkredset i situationsra pporterne. De omsætter 
kravene til fremskridt mod EU  i konkrete tiltag. EU-bistands projekterne er  udformet med 
sigte på samme prioriteter.  
Kroatien er nu, efter at landet har fået kandidatstatus, beret tiget til adgang til alle tre 
førtiltrædelsesfinansieringsinstrumenter:  Phare til institutio nsopbygning og økonomisk og 
social samhørighed, ISPA til miljø- og transportinfrastruktur og SAPARD til landbrug og udvikling af landdistrikter. Kroa tien har desuden fortsat ad gang til det regionale CARDS-
program i 2005 og 2006. Førtiltrædelsesfinansieri ngen beløber sig til 105 mio. EUR i 2005 og 
140 mio. EUR i 2006. Kroatien kan også deltage i EF-programmer. 
Førtiltrædelsesprogrammet for finansiel bistand 2005 til Tyrkiet består af et nationalt program 
og tilknyttede udgifter via multilandeprogra mmer, kommunikation og forvaltning, som 
beløber sig til i alt 300 mio. EUR i 2005 og 500 mio. EUR i 2006. Hovedprioriteterne i 2005-
programmet afspejler EU's prior iteter vedrørende de politiske kriterier,  økonomisk og social 
samhørighed, gennemførelsen af EU-retten på vigtige områder og den politiske og sociale 
dialog mellem EU og Tyrkiet. De omfatter også finansiering til at forberede Tyrkiet på gennemførelsen af store infrastrukturprojekter og  foranstaltninger af st rukturfondstypen fra og 
med 2007. 
 
DA 8   DA 3. D ET VESTLIGE BALKAN  
3.1 Fremskridt i Albanien, Bosnien-H erzegovina, Den Tidligere Jugoslaviske 
Republik Makedonien7, Serbien og Montenegro samt Kosovo8 
Den politiske udvikling 
Den politiske situation i almindelighed er u nder bedring, men der be står endnu større 
udfordringer.  Albanien er politisk mere stabilt, hvilk et det gnidningsløse  regeringsskifte i 
juli/august 2005 vidner om; forva ltningsformerne skal dog endnu forbedres betydeligt. 
Bosnien-Hercegovina har gjort betydelige fr emskridt med at rea lisere prioriteterne i 
gennemførlighedsundersøgelsen, men landets ko mplicerede forfatnings mæssige strukturer 
fører ofte til blokeringer og en ineffektiv beslutningstagning. Den Tidligere Jugoslaviske 
Republik Makedonien har vist et stærkt engage ment i gennemførelsen af Ohrid-rammeaftalen 
og har gjort store fremskridt siden 2001 med at  styrke landets stabilitet. Serbien og 
Montenegro lider under strukturbetingede sv agheder og koordinationsproblemer, særlig på 
områder, hvor kompetencen deles mellem statsunionen og republikkerne. Kosovos 
institutioner har endnu ikke den politiske modenhed, som er  nødvendig til at opbygge et 
virkeligt demokratisk, sikkert og multietnisk samfund.  
De demokratiske institutioner fungerer efterh ånden bedre. Landene skal endnu lægge sidste 
hånd på deres valgreformer. Valg standarderne er blevet forbedret. Parlamenterne bliver 
efterhånden mere effektive på tværs af re gionen, men ressourceknaphed og en ukonstruktiv 
politisk atmosfære hindrer i nogle lande deres arbejde. Den offentlige forvaltning er sårbar 
over for politisk indblanding og lider under en svag administrativ kapacitet og 
gennemførelseskapacitet. Landene vil skulle sæ tte mere ihærdigt ind med reformer. De vil 
også skulle opbygge en højt kvalific eret og uafhængig offentlig tjeneste, som kan forvalte den 
europæiske integrationsproces.  
Retssystemerne undergår reform, og lovgivningen  er blevet forbedret. Domstolene er dog 
generelt fortsat svage og mangler uafhæ ngighed. Ineffektivitet, ressourceknaphed, 
sagsophobning og kraftesløs gennemførelse og håndhævelse af lovgivning er fælles 
problemer for alle landene. I Kosovo er det en pr ioritet for retssystemet at rekruttere personale 
fra minoritetsgrupper. Lovgivningen om beskyttels e af menneskerettighederne og mindretal er 
ganske vist på plads i næsten alle lande, men der forekommer stad ig diskrimination i praksis.  
Reformen af politiet skal fortsætte, således at det kan operere uden politisk indblanding og 
organisere sig efter tekniske og professionelle kr iterier. Organiseret kriminalitet og korruption 
er stadig et stort problem i he le regionen. Landenes strategi fo r bekæmpelse af korruption vil 
skulle afpudses og ajourføres me d realistiske mål og tidsplaner. 
Antallet af personer, som er registreret som flygtninge eller internt fordrevne, er faldet, 
hovedsagelig som følge af en genregistrering af flygtninge og internt fo rdrevne i Se rbien og i 
Bosnien-Hercegovina. Voldelighederne i Ko sovo i marts 2004 var et hårdt slag mod 
processen for tilbagevenden af flygtninge, og di alogen mellem Beograd og Pristina om dette 
emne er fortsat problematisk. 
                                                 
7 Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens fremskridt beskrives i Kommissionen udtalelse, som 
offentliggøres særskilt (KOM(2005) 562). 
8 Kosovo administreres i øjeblikket i henhold til FN-Sikkerhedsrådets resolution 1244. 
 
DA 9   DA Bosnien-Hercegovina og Serbien og Montenegro har gjort store fremskridt med samarbejdet 
med ICTY med udlevering af mange tiltalte til do mstolen i Haag, men de skal endnu bevise, 
at de er indstillet på et kom plet samarbejde. Næsten alle lande har tilsluttet sig Rådets 
afgørelse om indefrysning af aktiver tilhørende fysiske personer, som er tiltalt af ICTY9.  
Et udvidet regionalt samarbejde er vigtigt for den videre stab ilisering og forsoning. Det giver 
en antydning af, hvorvidt et land er i stand til at klare sig i mere avancerede forbindelser med 
EU. Den serbiske præsidents nylige undskyldni ng for krigsforbrydelser begået af hans 
landsmænd i Bosnien-Hercegovina var et opmuntrende tegn på en uddybning af 
forsoningsprocessen. Samarbejdet om flygtninge s tilbagevenden er blevet forbedret og 
udvikler sig i positiv retning på området re tfærdighed, frihed og sikkerhed, også hvad angår 
bekæmpelse af organiseret kriminalitet.  
I de sidste seks år har stabilitetspagten ydet et værdifuldt bidrag, men dens funktionsgrundlag 
har ændret sig. Regionen overtager  gradvis ejerskabet til det re gionale samarbejde, f.eks. via 
den sydøsteuropæiske samarbejdsproces. Nøglefunk tionerne i en reformeret stabilitetspagt vil 
gradvis og på hensigtsmæssig måde kunne overdra ges til regionen for at holde gang i det 
regionale samarbejde. 
Den økonomiske udvikling 
Den makroøkonomiske stabilitet er i almindeli ghed blevet yderligere styrket. Dette har 
bidraget til en støt vækst og en moderat inflation. De store underskud på de løbende poster er 
dog stadig kilde til økonomiens sårbarhed.  
Strukturreformerne er skredet frem i et ujævnt tempo. Privatiserings- og 
omstruktureringsprocessen befinde r sig på forskellige stadier. Det er stadig vanskeligt at 
håndhæve ejendomsrettigheder og – kontrakter. Den store uformelle sektor er fortsat kilde til 
skæv konkurrence og skatteunddra gelse. Handelsliberaliseringe n er blevet fremmet med 
fuldførelsen af et regionalt net af frihandels aftaler. Med henblik på at skabe fungerende 
markedsøkonomier vil landene skulle sikr e en yderligere makroøkonomisk stabilisering og 
strukturreformer, herunder liberalisering og privatisering. Dette kræver egnede 
forskriftsrammer og struktur er til selskabsstyring.  
1.1. Førtiltrædelsesstrategien 
Realisering af udsigten til medlemskab: en køreplan  
Alle landene på Vestbalkan har fået stillet i udsigt, at de kan blive medlem af EU, når de 
opfylder de nødvendige betingelser10. EU står fast på dette løft e. Hvert af landene vil nærme 
sig dette mål ved egen hjælp afhængigt af, hvilk e fremskridt de gør med at opfylde kravene. 
Landene befinder sig på forskellige stadier på vejen mod EU, men alle vil være i stand til at 
realisere deres ambitioner om EU-medlemskab ve d at følge den nedenfor beskrevne køreplan. 
Som potentielle kandidatlande har de allerede  adgang til en række instrumenter, som også 
hjælper kandidatlandene. Her kan nævnes adgang til EF-programmer (inden for f.eks. uddannelse, videnskab og forskning ), hjælp til at nå EU-standa rder, handelspræferencer for 
deres varer, regelmæssig rapporte ring fra Kommissionens side og EU's politiske prioritering.  
                                                
 
9 Rådets afgørelse 2004/767/FUSP om gennemførelse af fælles holdning 2004/694/FUSP. 
10 Det Europæiske Råd i Thessaloniki i juni 2003. 
 
DA 10   DA Hvert land kan indgå en vidtgående stabiliserings- og associeringsaftale  med EU. En sådan 
aftale hjælper til at forberede landene på Vestba lkan på fremtidigt medlemskab ved at indføre 
EU-regler på forskellige områder længe før tiltrædelse. Kroatien og Den Tidligere 
Jugoslaviske Republik Makedonien har så vidt en  stabiliserings- og associeringsaftale med 
EU. Albanien er ikke langt fra afslutning af fo rhandlingerne om en af tale, medens Serbien og 
Montenegro netop har indledt fo rhandlinger, hvilket også Bosnie n-Hercegovina snart vil gøre. 
EU undersøger, inden der indledes forhandlinger om en stabiliserings- og 
associeringsaftale , om basisbetingelserne er til st ede. En tilstrækkelig grad af stabilisering  er 
en forudsætning for indle dning af forhandlinger.  
EU støtter yderligere stabiliser ingen i regionen med en række  instrumenter fra den fælles 
udenrigs- og sikkerhedspolitik, f.eks. EU's sæ rlige repræsentant, EU's overvågningsmission, 
EU's militærstyrke i Bosnien-Hercegovina og EU's politimission i Bosnien-Hercegovina og i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. EU  vil skulle tilpasse sin tilstedeværelse i 
landene, efterhånden som de stabiliserer sig og gør fremskridt mod europæisk integration. 
Unionen tog et vigtigt skridt i 2005 med udnæ vnelsen af én og samme person som chef for 
Kommissionens delegation og EU's særlige repræsentant i Skopje. 
Når der er sikret tilstrækkelig stabilitet, kan Kommissionen i en gennemførlighedsrapport  
henstille til Rådet, at der eventuelt indled es forhandlinger om en stabiliserings- og 
associeringsaftale og på hvilke vilkår. Af talemæssige forbindelser er vigtige, og 
Kommissionen ser det derfor som en prioritet så snart som muligt at forhandle om og siden 
indgå stabiliserings- og associer ingsaftaler med de resterende lande. Der blev i oktober 2005 
indledt forhandlinger med Serbien og Montenegro om en stabiliserings- og associeringsaftale. Også i oktober henstillede Kommissionen til Rådet om indledning af forhandlinger med 
Bosnien-Hercegovina om en stabil iserings- og associeringsaftale. 
Forhandlingerne kan afsluttes , når landet har gjort tilstrækkelige fremskridt i almindelighed 
på reformområderne, som er væsentlige for aftalens gennemførelse. Når aftalen engang er 
undertegnet, skal den ratificeres af EU og det fremtidige associerede land. I mellemtiden 
anvendes handelsbestemmelserne i stabiliseri ngs- og associeringsaftalen ved hjælp af en 
interimsaftale. Aftalen træder i kraft efter ratifikationen. 
Kroatien og Den Tidligere Jugoslaviske Repub lik Makedonien har en stabiliserings- og 
associeringsaftale med EU. Albanien har gj ort tilstrækkelige fremskridt med udvikling af 
lovgivning og institutioner og de n nødvendige administrative kap acitet til at gennemføre den 
fremtidige aftale på hensigtsmæssig måde; dette baner vejen for en afslutning af 
forhandlingerne om stabiliserings- og associeringsaftalen.  
Kommissionen skønner, at forhandlingern e med Serbien og Montenegro og Bosnien-
Hercegovina vil kunne afsluttes inden for et år efter indledningen. Det er et ambitiøst mål, 
som afhænger af konkrete fremskridt med de politiske, økonomiske og institutionelle 
reformer. 
Hvis et land kan føre forhandlinger om en aftale og bringe dem til en afslutning, kan det 
bevise, at det er i stand til at klare sig i mere avancerede forbindelser med EU. Den rette gennemførelse af aftalen er derfor  et bedste grundlag for en vurde ring af, om et land er parat 
til at gå videre til de næste faser, nemlig kandidatstatus og siden tiltrædelsesforhandlinger. Positive resultater med indfrielsen af forpligtels erne i forbindelse med en stabiliserings- og 
 
DA 11   DA associeringsaftale (herunder handelsbestemmelserne) er såle des en væsentlig forudsætning 
for, at EU vil tage en eventuelt ansøgning  om medlemskab under overvejelse. 
EU kan efter at have modtaget  en ansøgning om medlemskab på  basis af en udtalelse fra 
Kommissionen beslutte  at give et land kandidatstatus . Det er en politisk anerkendelse af 
nærmere forbindelser med et land, der er på ve j mod medlemskab. I praksis betyder det, at 
EU-bistanden kan anvendes på alle områder, der har relevans til landets evne til med tiden at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab, såsom forberedelse til anvendelse af strukturfondene. Det medfører dog ikke en auto matisk generel forøgelse af den bistand, der 
tildeles landet. Kandidatstatus betyder, at det pågældende land går ind i en ny fase i sine forbindelser med EU og vil drage fordel af  en mere intens politisk dialog og et udvidet 
økonomisk samarbejde med Komm issionen og medlemsstaterne.  
Kandidatstatus er en forudsætning for indledning af tiltrædelsesforhandlinger , men det er 
ikke nok. Inden der kan indledes ti ltrædelsesforhandlinger, skal landet i tilstrækkeligt omfang 
opfylde Københavnskriterierne i almindelighed. De  politiske kriterier skal være opfyldt
11, 
også hvor det gælder uindskrænket samarbejde  med ICTY. Landet skal  endnu sætte kraftigt 
ind på at opfylde de økonomiske kriterier og indfri forpligtelserne ved medlemskab. 
Kommissionen undersøger i sin udtalelse om landets ansøgning og medlemskab, hvor langt 
landet er nået med hensyn til opf yldelse af betingelserne, og ra pporterer derefter jævnligt om 
fremskridtene. Det Europæiske Råd beslutter, om der kan indl edes forhandlinger og hvornår, 
på grundlag af en henstilling fra Kommissionen. Når denne  beslutning er tru ffet, indkaldes der 
til en regeringskonference på basis af de forhandlingsdirektiver, som Rådet havde udstedt på 
forslag af Kommissionen. 
Som angivet i forhandlingsdirektiverne for Kroatien  skal landet helt indtil tiltrædelsen arbejde 
på at opfylde de specifikke kriterier i stabiliserings- og associeringsprocessen og for 
gennemførelsen af stabiliserings- og associerin gsaftalen. Ujævnheder i opfyldelsen af disse 
krav vil påvirke forhandlingstempoet. Tidliger e erfaringer har vist, at  der kan være år til 
forskel i tiltrædelsesforha ndlingerne afhængigt af, hvilk et land det drejer sig om. 
Forhandlingerne er i kraft af deres art en fl eksibel proces. Når de engang er bragt til ende, 
nedfældes forhandlingsresultaterne i en tiltr ædelsestraktat. Denne tr aktat danner grundlaget 
for tiltrædelsen af Unionen, når den engang er godkendt af Europa-Parlamentet og ratificeret 
af alle medlemsstater og  det tiltrædende land.  
Støtte af reformer 
De europæiske partnerskaber  ligger til grund for landenes re formbestræbelser og angiver, 
hvilke konkrete tiltag der er nødvendige til at sikre fremskridt med køreplanen. De beskriver 
prioriteterne på kort og mellemla ng sigt for hvert enkelt stadium i førtiltrædelsesprocessen. 
Landene skal så hurtigt som muligt reagere på de  af EU foreslåede prioriteter med deres egne 
handlingsplaner. For bedst muligt at udnytte de tte instrument skal landene indarbejde 
partnerskabsprioriteterne i de res indenlandske politiske dagsorden, og ikke blot i 
lovgivningsplanlægningen men også i den budgetm æssige og administrative planlægning. De 
europæiske partnerskaber skal fortsat danne  grundlag for CARDS-bistandsprogrammet for 
landene på Vestbalkan12. 
                                                 
11 Som specificeret af Det Europæiske  Råd i Helsinki i december 1999. 
12 CARDS = fællesskabsbistand til genopb ygning, udvikling og stabilisering. 
 
DA 12   DA Unionen støtter reformdagsordenen i de europæis ke partnerskaber med en række virkemidler. 
EU-bistanden  til Vestbalkan omfatter en tildeli ng på 539 mio. EUR i 2005 alene, herunder 
støtte til det regionale program , som Kroatien fortsat har adgang til. Bistanden fokuserer på de 
udfordringer, der er indkredset i forbindelse med de europæiske partnerskaber. De fleste nye 
EU-bistandsinstrumenter, som blev godkendt på  topmødet i Thessaloniki i 2003, er nu på 
plads. Landene har fået mulighed for at deltag e i EF-programmer, således at de kan gøre sig 
bekendt med EU's politikker og arbejdsmetoder.  Kommissionen overvejer snarest at stille 
forslag om anvendelse af diagonal oprinde lseskumulation i handelen mellem landene i 
regionen, som har indgået en frihandelsafta le med EU. Kommissione n har side om side 
hermed foreslået en femårig forlængelse af landenes frie adgang til EU-markedet for i det 
væsentlige alle produkter. Fremskridt mod indgåelse  af aftaler om tilbagetagelse og lempelse 
af visumreglerne vil signalere, at der er gensid ig tilslutning til et yderligere samarbejde på 
området retfærdighed, frihed og sikkerhed. 
4. K ONKLUSIONER OG HENSTILLINGER  
(1) Kommissionens udvidelsespolitik bygger på konsolidering, betingethed og 
kommunikation. En omhyggeligt forvaltet udvide lsesproces bidrager til at udbrede 
fred, stabilitet, velfærd, demokrati og rets statsprincipperne på tværs af Europa. 
Unionen står ved de tilsagn, den har afgivet, når landene  engang opfylder de strenge 
tiltrædelsesbetingelser. Hvert land vil blive vurderet efter egen fortjeneste. 
Kommissionen vil bistå landene og overvåge deres fremskridt for at garantere en 
hensigtsmæssig gennemførelse og håndhævels e af reglerne. Samtidig vil EU som 
helhed skulle sørge for en bedre kommuni kation om målene med og udfordringerne i 
tiltrædelsesprocessen. 
(2) Med indledningen af tiltrædelsesforhandli nger med Tyrkiet og Kroatien den 3. oktober 
blev der påbegyndt en ny fase i den politiske og økonomiske integration. I 
tiltrædelsespartnerskaberne fastsættes de centrale opgaver, som hvert land skal løse 
løbende under forhandlingerne. 
(3) Vestbalkans plads er i EU i fremtiden. Landene  på Vestbalkan er i færd med at udvikle 
sig fra stabilisering og genopbygning til bære dygtig udvikling, associering med og 
integration i de europæiske strukturer og realiserer således de mål, som Det 
Europæiske Råd havde sat sig på mødet i Thessaloniki i 2003. Kommissionen sigter 
mod, at alle landene indgår en stabiliseri ngs- og associeringsaftale med EU som et 
solidt grundlag for aftalemæssige forbindelser . Hvis et land opviser tilfredsstillende 
resultater med gennemførelsen af stabi liserings- og associeringsaftalen (herunder 
anvendelse af handelsbestemmelserne i form af en interimsaftale), vil EU velvilligt 
overveje en eventuel ansøgning og medlemskab. 
(4) Kommissionen henstillede i år, at EU skulle indlede forhandlinger om en 
stabiliserings- og associeringsaftale med Serbien og Montenegro og Bosnien-
Hercegovina. Afhængigt af disse landes fremskridt me d politiske, økonomiske og 
institutionelle reformer burde det være mu ligt at fuldføre forhandlingerne om en 
stabiliserings- og associeringsaftale i nden for et år efter indledningen af 
forhandlingerne. Albanien har gjort tilfre dsstillende fremskridt i almindelighed på 
reformområder, som er vigtige for gennemfør elsen af landets fremtidige stabiliserings- 
og associeringsaftale; dette baner vejen for en afslutning af forhandlingerne. 
 
DA 13   DA (5) EU drager omsorg for, at Kosovo har adga ng til de centrale bist andsinstrumenter, som 
tilbydes regionen. Drøftelserne om Kosovos st atus er en udfordring for hele regionen 
og for verdenssamfundet. Det er vigtigt, at  alle parter bakker stærkt op om et 
multietnisk, stabilt og demokratisk Kosovo, for at der kan findes en bæredygtig løsning, som kan styrke sikkerheden og stab iliteten i regionen og bidrage til yderligere 
fremskridt mod EU. 
(6) Kommissionen anbefaler i sin udtalelse, at Det Europæiske Råd indrømmer Den 
Tidligere Jugoslaviske Republik Ma kedonien status som kandidatland. 
Tiltrædelsesforhandlinge rne bør gå i gang, nå r landet engang opfylder 
medlemskabskriterierne i tilstrækkeligt omfang. Kommissionen vil forelægge Rådet 
en rapport senest ved udgangen af 2006 om  udviklingen i Den Tidligere Jugoslaviske 
Republik Makedonien.  
 
DA 14   DA Bilag: Konklusioner af statusra pporterne om Albanien, Bosnien-
Hercegovina, Kroatien, Serbie n og Montenegro og Kosovo, 
Tyrkiet 
Albanien 
Hvad angår den politiske situation, har Albanien gjort fremskridt med styrkelsen af de 
demokratiske institutioner, de retslige institutioner og de offentlige forvaltningsinstitutioner, men må implementere strategierne og lovgivningen mere energisk for at få dem til at fungere stadig bedre. Der er gjort en indsats for at bekæmpe korruption og forbedre 
menneskerettighedssituationen. Der må sættes yderl igere ind på at opnå betydelige resultater. 
Albanien har fortsat spillet en positiv politisk og handelsmæssig rolle i regionen. 
Parlamentet har fortsat været hovedforum for de n politiske debat, og det har vedtaget en 
betydelig mængde vigtig lovgivn ing. En skarp politisk konfr ontation har hindret politisk 
konsensus om reformspørgsmål og forsinket fr emskridtene. Nye forretningsordensregler i 
Parlamentet og især det styrkede udvalg for euro pæisk integration kunne bi drage til at fremme 
konstruktiv konsensus. Parlamentsvalget i juli 2005 foregik grundlæggende på forsvarlig vis 
og førte til et gnidningsløst ma gtskifte, men viste også mangler, der tydede på, at yderligere 
valgreformer er påkrævet. 
Regeringen har udviklet vigtige nye strategier  og koordineringsværktøjer af betydning for 
Albaniens EU-fremskridt. I mange tilfælde kræv es der yderligere energi  og engagement for at 
anvende dem til at nå konkret forb edrede resultater. Ministeriet for europæisk integration er 
blevet styrket, men har brug for yderligere ressourcer til at forbedre sit lederskab og 
koordineringen med hensyn til EU-spørgsmål. En  fusion af flere ministerier kunne forbedre 
koordineringen på beslægtede politikområder,  men det vil være nødvendigt omhyggeligt at 
sikre et passende kontrolsystem. 
Albanien har forbedret tilsynet med den offe ntlige forvaltning, he runder ansættelse og 
uddannelse af personale, og taget skridt til at udbygge de retlige rammer for den. Det er nu 
nødvendigt at sikre en passende sondring mellem det politiske og det administrative niveau og 
at forbedre bedømmelsesprocedurerne og ansættelsesvilkårene for forvaltningens embedsmænd. 
Der er gjort fremskridt med forbedringen af den måde, retsvæsenet fungerer på i Albanien. 
Uddannelsen af dommere og anklagere er blev et forbedret, og der bør nu tages yderligere 
skridt til at sikre deres uafhængighed og til at  forbedre ansættelsesvilkårene for det øvrige 
domstolspersonale. Der er truffet forans taltninger til at øge gennemsigtigheden og 
koordineringen i retsvæsenet, men yderligere sk ridt er påkrævet. Se lv om flere domme nu 
fuldbyrdes, er fuldbyrdelsespr ocenten stadig forholdsvis lav. Der bør nu anvendes nye 
retsredskaber og regionale aftaler for at opnå  bedre konkrete resultate r i bekæmpelsen af 
organiseret kriminalitet og terrorisme. 
Der er gjort en vis indsats for at  bekæmpe korruption: arbejdet er fortsat i internationale fora, 
der er vedtaget ny lovgivning om interessekonfli kter, flere offentlige embedsmænd er blevet 
retsforfulgt for korruption, og der er sat stærkt  ind over for korruption i politiet. De konkrete 
resultater er imidlertid stadig begrænsede: de r kræves fortsat en stor indsats med hensyn til 
håndhævelse af den nugældende lovgivning og vedtagelse af nye foranstaltninger i tråd med 
 
DA 15   DA Albaniens handlingsplan for korruptions bekæmpelse, GRECO-a nbefalingerne og de 
internationale konventioner t il bekæmpelse af korruption. 
På menneskerettighedsområdet har Albanien gjort en  vis indsats for at forbedre forholdene for 
fængselsindsatte med en ny adfærdskodeks og in tern kontrollov for fængsler, men de fysiske 
forhold er stadig dårlige som følge af utilstrækkelig infrastruktur. Kendskabet til og håndhævelsen af landets lovgi vning og de internationale konventioner om behandling af 
fanger bør forbedres. Der er ikke gjort st ørre konkrete fremskridt med forbedring af 
mediefriheden. Der er gjort lovgivningsm æssige fremskridt med styrkelsen af 
ejendomsrettighederne, men det er i høj grad  nødvendigt at accelerere implementeringen. 
Albanien er et eksempel på religiøs tolerance,  men der kræves yderligere fremskridt inden for 
menneske- og mindretalsrettigheder for at nå op på internationale standarder. 
Albanien har fortsat spillet en positiv rolle i regionen og er ak tivt blevet ved med at uddybe de 
politiske og handelsmæssige forbindelser med sine  naboer på grundlag af frihandelsaftaler og 
regionale multilaterale initiativer, ligesom lande t fortsat har ført en konstruktiv politik over 
for Kosovo.  
Albaniens økonomi fungerer til en vis grad efter markedsprincipper. Det er nødvendigt at gå 
videre med en stærk reformindsats for at afhjælpe økonomiens konkurrencemæssige mangler. 
Væksten var fortsat stærk, og inflationspresset dæmpet. Underskuddet på de løbende poster er 
blevet mindre. Den finanspolitiske konsolider ing fortsatte, og budgetu nderskuddet er faldet. 
Reformen af den offentlige forvaltning er gået  fremad, og skatteforvaltningens administrative 
kapacitet er blevet forbedret. Der er gjort visse fremskridt med hensyn til finanskontrol og intern revision i den offentlige sektor. Privatiseringen af små og mellemstore virksomheder er 
tilendebragt. Salget af sparekassen afsluttede s i 2004, og privatiseringen af Albtelecom blev 
indledt i begyndelsen af 2005. Tilsynet er blevet styrket ved indførelse af en risikobaseret 
tilsynsproces. Arbejdsmarkedet betragtes som forholdsvis fleksibelt. 
Styringen i den offentlige sektor må imidle rtid styrkes, og privatiseringen af store 
virksomheder er blevet forsinket. Finanssektoren s evne til at kanalisere  opsparede midler ind i 
produktive investeringer er på de t seneste blevet forbedret, me n er stadig beskeden. Der er 
fortsat problemer med at få fastslået og hån dhævet ejendomsrettigheder, hvilket skader 
potentialet for investeringer og økonomisk aktivite t. Der var fortsat hindr inger for oprettelsen 
af virksomheder, såsom svag infrastruktur, dårlig lovgivning og mangelfuld implementering 
af skattelovgivning. Illoyal konkur rence fra virksomheder i den grå økonomi er stadig et 
problem. Uddannelsesniveauet er fortsat rela tivt lavt, og udbuddet af faglært arbejdskraft 
begrænset.  
Albanien har gjort nogle fremskridt med opfyldelsen af europæiske standarder . Det har 
navnlig drejet sig om vedtagelse af ny lovgivni ng og oprettelse af nye institutioner. Der er 
også gjort en vis indsats for at st yrke den administrative kapacite t, men i en række tilfælde er 
større engagement og flere midler en forudsætning for yderligere fremskridt. 
Hvad angår det indre marked , har Albanien fortsat gj ort fremskridt inden for frie 
varebevægelser . Der er gjort tilfredsst illende fremskridt vedrør ende standardisering og 
certificering, men der bør lægges større vægt  på implementering af den nye og globale 
metodes og den gamle metodes direktiver. Der har ikke været nogen udvikling i lovgivningen 
vedrørende metrologi, og prøveudstyret er mang elfuldt. Der kræves betydelige yderligere 
lovgivningsmæssige og administra tive fremskridt for at få en  behørig markedsovervågning. 
 
DA 16   DA Forbrugerbeskyttelseslovene bør forb edres og implementeres. Hvad angår bevægelighed for 
personer og tjenesteydelser og etableringsret , har Albanien fortsat et problem med 
emigration. Lovgivningen om etableringsret er for holdsvis åben, men må æ ndres for at fjerne 
forskelsbehandlingen af indenlandske og udenlandske virksomheder. Reglerne for 
tjenesteydelser er ret liberale. Der er ikke  sket nogen væsentlig udvikling med hensyn til 
kapitalbevægelser . 
Albanien har gjort betydelige fremskridt med hensyn til reglerne på toldområdet , og der er 
blevet opkrævet flere indtægter, men på andr e beslægtede områder har fremskridtene været 
mere begrænsede, og der må sættes yderligere i nd på at bekæmpe korruption i toldvæsenet. 
Skattelovgivningen  er blevet forbedret, særlig til ga vn for SMV. Det har været positivt, at 
afdelingen for opkrævning af so cial- og sygeforsikringsbidra g er blevet overført til 
skatteforvaltningen. Skattelovgivningen bør im plementeres på en fair og gennemsigtig måde, 
og skatteopkrævningen bør forbedres.  
Med hensyn til konkurrence  må der satses mere på at give markedsaktørerne en øget 
forståelse af principperne. Der er gjort særlig e fremskridt vedrørende  statsstøtte, bl.a. med 
oprettelsen af et departement for statsstøtte og vedtagelse  af ny lovgivning. De gældende 
regler for offentlige indkøb  bør overholdes, og der kræves et betydeligt lovgivningsarbejde i 
relation hertil for at kunne overholde EU-stand arderne. Der er vedtaget ny lovgivning om 
intellektuelle ejendomsrettigheder , men håndhævelsen bør styr kes. Der er gjort visse 
fremskridt med hensyn til statistikker , særlig vedrørende klassi ficering og oprettelse af et 
virksomhedsregister, som nu bør udbygges. De  makroøkonomiske statistikker bør forbedres.  
Hvad angår sektorpolitikker , har der kun kunnet ses begrænsede fremskridt for industri- og 
SMV-sektoren , men de ovennævnte skridt med hensyn til beskatning kom sektoren til gode. 
Albanien bør fuldt ud implementere sin handlings plan for formindskelse af administrative 
hindringer, og det bør også tage  fat på den uformelle økonomi.  
For landbrug og fiskeri  har fremskridtene været små. La ndbruget fungerer stadig som en 
økonomisk og social stødpude, der mindsker fatti gdommen og arbejdsløsheden, selv om dets 
andel af BNP til stadighed falder. Der mangl er endnu et stort arbejde med hensyn til 
forbedring af kvaliteten af landbrugsprodukter og fiskevar er, særlig i relation til 
fødevaresikkerhed. 
Fremskridtet med hensyn til miljø  er begrænset. Der er vedtaget  forbedret lovgivning på visse 
felter, men håndhævelsen er fortsat prob lematisk. Den administrative kapacitet til 
implementering af miljølovgivningen bør styrkes.  
Der er gjort visse fremskridt på transportområdet , særlig med hensyn til lovgivning og 
deltagelse i internationale fora, men transportinfra strukturen er fortsat utilstrækkelig og dårligt 
vedligeholdt. Albanien bør implementere  sin transportmasterplan og forbedre 
transportsikkerheden for de forskellige transportformer. Investeringerne i transportsektoren bør være gennemsigtige og respektere reglerne for offentlige indkøb.  
Albanien har gjort gode fremskridt med hensyn til energi , særlig ved implementering af 
energihandlingsplanen, tilpasning af lovgivning en og underskrivelse af traktaten om det 
sydøsteuropæiske energifællesskab. Det må fort sat nøje implementere energihandlingsplanen 
for at mindske de stadig hyppige strø mafbrydelser og ulovlige tilslutninger. 
 
DA 17   DA Der er gjort visse fremskridt på området informationssamfund og medier , særlig i kraft af 
liberaliseringen af telekommunikationssektoren  og forbedret distribution af elektroniske 
meddelelser. Privatiseringen af Albtelecom skal afsluttes tilfredsstillend e, og der bør udvikles 
lovgivning om telekommunikation fo r at tiltrække yderlig ere investeringer. Der skal gøres en 
yderligere indsats for at tilnærme l ovgivningen om elektronisk kommunikation, 
informationsteknologi og den audiovisuelle se ktor og sikre, at den implementeres uden 
forskelsbehandling. 
Albanien har udarbejdet et udkast til et politik papir om intern finanskontrol i den offentlige 
sektor, men det må udvikles yderligere. Hvad angår ekstern revision, bør Albaniens øverste 
revisionsinstitution forbedres i overensstemme lse med INTOSAI-retningslinjerne, og dens 
finansielle uafhængighed bør sikres. 
På området retfærdighed, frihed og sikkerhed  er rejsedokumenter blevet gjort mere sikre, men 
der bør arbejdes videre  med at computerisere visumsystemet  og bringe visumlovgivningen på 
højde med EU-normerne. Albanien har i betydelig grad forbedret grænsekontrollen  i kraft af 
en bedre forvaltning og IT-infrastruktur og et bedre samarbejde med nabolandene, men 
smugling er fortsat et vigtigt problem, som der bør tages fat på med en integreret 
grænseforvaltningsstrategi, der forbed rer det tværtjenstlige samarbejde og 
ressourcesituationen. Der er vedtag et nationale strategier for migration  og asyl, og Albanien 
har undertegnet en tilbagetagelsesaftale med EU . De skal nu finansieres og implementeres. 
Der er gjort fremskridt  med bekæmpelsen af pengehvidvask  i kraft af nye 
gennemførelsesbestemmelser og skridt til forbedring af det tværtjenstlige og regionale samarbejde. Der må imidlertid arbejdes vide re med disse aspekter, så der fokuseres på 
resultater, og den finansielle efterretnings enhed, anklagemyndigheden og politienheden for 
økonomisk kriminalitet må have flere ressourcer  for fuldt ud at kunne fungere effektivt. 
Albanien har gjort et vist fremskridt  i bekæmpelsen af ulovlig handel med narkotika. Der er 
vedtaget en national strategi for bekæmpelse af narkotika og  indført lovgivning om særlige 
undersøgelsesmidler og beslaglæggels e af aktiver. Albanien er im idlertid fortsat et vigtigt 
transitland for narkotikasmugling og bør priori tere implementeringen af strategien for 
bekæmpelse af narkotika højere og afsætte flere midler til finansiering af den. Det bør styrke 
håndhævelsen yderligere, forbedre koordinering en både i landet selv og med udenlandske 
partnere og forebygge, at offentligt ansatte obstruerer narkotikaundersøgelser.  
Der er gjort visse fremskridt med at effektivisere det albanske statspoliti ved styrkelse af de 
afdelinger, der beskæftiger sig med organiseret kriminalitet og korruption, og retsforfølgning og afskedigelse af et større an tal ofte overordnede politifolk på grund af korruption. Albanien 
må ikke desto mindre forbedre politiets forva ltning og udstyr yderligere, særlig hvad angår 
menneskelige ressourcer, gennemsigtighed, autonomi  og strafferegistre, og bør søge hurtigere 
at nå frem til en aftale med Europol. 
Albanien har gjort fremskridt i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og terrorisme  og 
vedtaget en målrettet lovpakke. Albanien har fortsat implementeringen  af de specifikke 
handlingsorienterede foranstaltninger mod organiseret kriminalitet og opgraderet de 
ministerielle nøgleorganer og forbedret lovgivni ngen om udbytte af kriminalitet. Politiets 
efterretningsanalyse er blevet forbedret, og me nneskesmuglingen til søs er blevet reduceret. 
Der bør imidlertid gøres hurtigere fre mskridt med implementeringen af de 
handlingsorienterede foranstaltninger, og der må snarest tages konkrete skri dt til at forbedre 
beskyttelsen af vidner. Albanien bør forbedre det tværtjenstlige samarbejde, satse stærkere på 
 
DA 18   DA regionalt og internationalt samarb ejde og mere målrettet anvende sine nye retsredskaber til at 
anholde og retsforfølge personer, der deltager  i organiseret kriminalitet. Bekæmpelsen af 
terrorisme  er blevet styrket med oprette lsen af en speciel politiafd eling. Albanien har støttet 
internationale initiativer på området, udvist fo rmodede tilhængere af terrorisme og er i gang 
med at forbedre lufthavnssikkerheden. Det bør fremskynde implementeringen af internationale konventioner og forbedre si kkerheden i Tiranas lufthavn yderligere. 
Bosnien-Hercegovina 
Hvad angår den politiske situation , har Bosnien-Hercegovina gjort fremskridt med en 
yderligere konsolidering af stab iliteten i de institutioner, der skal sikre demokrati, 
retsstatsforhold, menneskerettigheder og respekt fo r og beskyttelse af mindretal. De fleste af 
forpligtelserne efter tilt rædelsen af Europarådet er blevet opfyldt. Der må dog fortsat gøres en 
indsats for at garantere en uo mstødelig, selvbærende stat, der kan tage fuldt ansvar for 
regeringsanliggender. 
For så vidt angår de demokratiske principper,  tog Bosnien-Hercegovina fuldt organisatorisk 
og finansielt ansvar for kommunalvalget i 20 04. Der er gjort yderlig ere fremskridt med 
implementeringen af loven om ministerrådet og  loven om ministerierne. Der må nu fortsat 
sættes ind på at gøre de udøvende og lovgivende or ganer mere effektive, sikre institutionerne 
på statsniveau de fornødne ressourcer til at  løse deres opgaver og styrke koordineringen 
mellem stat og enheder.  
Der er taget nogle positive skridt vedrørende de n offentlige forvaltning. Der er oprettet et 
koordineringskontor for reform af den offentlig e forvaltning; direktoratet for europæisk 
integration er blevet styrket; og der er fo retaget en gennemgang af nøglesektorer i den 
offentlige forvaltning. Der må nu i højere grad sættes ind på at skabe en moderne og effektiv offentlig administration. Den samlede handlingspl an for reform af den offentlige forvaltning 
er endnu ikke vedtaget. Manglen på tilstræ kkeligt personale og passende bygninger til de 
forskellige forvaltninger er et tilbagevende nde spørgsmål. Opbygning af uddannelseskapacitet 
for offentligt ansatte er også af afgørende betydning.   
Der er gjort fremskridt med hensyn til retsvæsene t. Lovgivningen om oprettelse af et enkelt 
øverste retsvæsens- og anklag eråd er vedtaget. Denne lovgi vning har styrket domstolenes 
uafhængighed i hele landet. Bosnien-Hercegovina er gradvis ved at overtage ansvaret fra det 
internationale samfund, når det gæld er forvaltning af retsvæsenet. 
Det er nødvendigt, at der gøres mere for at bekæmpe korruption. Mens der er sikkerhed for 
retsforfølgning i en række specifikke korrupt ionssager, er der også mange, som aldrig 
kommer for retten. Der må udarbejdes og imp lementeres passende handlingsplaner til 
bekæmpelse af korruption. Vedtagelsen af l oven om interessekonflikte r har været et positivt 
skridt. Det må sikres, at den implementeres konsekvent. 
Der har været en positiv udvikling med hensyn til forsvarsreformen i kraft af vedtagelsen af 
den nødvendige lovgivning til oprettelse af en enkelt mindre og professionel hær i tråd med 
NATO’s partnerskab for fred-krav. Hvad angå r reformen af politiet, er stats- og 
enhedsparlamenternes tilslutning til en aftale om omstrukturering af politiet i 
overensstemmelse med EU-krav et velkomme nt skridt. Der kræves nu en korrekt 
implementering.  
 
DA 19   DA Den resterende lovgivning om støtte til tilbag evendende flygtninge er blevet vedtaget, og 
fonden for tilbagevendende flygtninge er blev et operationel. Der er gjort betydelige 
fremskridt med flygtninges og fo rdrevnes tilbagevenden til de områder, hvor de boede før 
krigen. Det bør nu prioriteres at  afslutte processen og arbejd e hen imod en socioøkonomisk 
integration af de hjemvendte. Der er sk et en betydelig udvikling, når det gælder 
menneskerettighedsorganernes ov erførsel fra internationalt til nationalt regi. Der kræves 
imidlertid fortsatte fremskridt for at leve op til internationale standarder for menneske- og mindretalsrettigheder. I den forbindelse bør de r lægges tilstrækkelig vægt på at undgå en 
opdeling af skolerne efter etniske linjer. Der bø r også sættes ind på at forbedre integrationen 
af roma-mindretallet. 
Der har kunnet konstateres forbedringer i samarb ejdet med ICTY. Der bør imidlertid sættes 
ind på at nå frem til fuldt samarbejde med tribuna let, så alle anklagede stilles for retten. Der 
har fortsat været et konstruktivt samarbejde med nabolandene. Det bør imidlertid sikres, at de 
regionale frihandelsaftaler gennemføres på korrekt vis. Bosnien- Hercegovina bør også 
bestræbe sig på at opfylde de resterende krav efter tiltrædels en af Europarådet, særlig hvad 
angår valg og uddannelse. 
Økonomien  i Bosnien-Hercegovina fungerer kun i begrænset omfang efter 
markedsprincipper. Det er nødvendigt at gå videre  med en stærk reformindsats for at afhjælpe 
økonomiens alvorlige konkurre ncemæssige mangler. 
Den økonomiske vækst tog et nyt opsving i 2004, og industriproduktionen gik frem. 
Inflationen var fortsat lav, og landet modtog be tydelige udenlandske di rekte investeringer. 
Der skete en yderligere harmonisering mellem enhederne, særlig på området indirekte 
beskatning, hvor der blev overf ørt kompetence fra enhederne til myndigheden for indirekte 
beskatning. Det skabte en ny samarbejdsplatform , og der blev også gjort andre bestræbelser 
på at øge koordineringen vedrørende finans politikken og den økonomiske politik, f.eks. ved 
oprettelse af et nationalt finans politisk råd. Der blev taget vi sse skridt til at forbedre 
erhvervsklimaet. Bankernes formidlerrolle bl ev uddybet, da reguleringsrammerne fortsat 
forbedredes. 
Arbejdsløsheden og ubalancen uda dtil var imidlertid fortsat stor, og de finanspolitiske 
udfordringer er vokset. For at bevare makroøkono misk stabilitet og sikre valutapuljens 
bæredygtighed bliver det nødvendigt at sammen sætte en forsigtig makroøkonomisk politik. 
For at styrke økonomiens produktionsgrundlag kræves der en hurtig og gennemgribende 
omstrukturering af den overvejende tabsgi vende offentlige virksomhedssektor, og 
privatiseringen må fremskyndes. Det vil desuden væ re vigtigt, at der sættes ind på at mindske 
den samlede statslige indblanding i økonomi en og at forbedre erhvervsklimaet. 
Arbejdsmarkedets fleksibilitet bør øges, og re tsvæsenet bør styrkes, særlig med hensyn til 
behandling af konkurser og ejendomsrettigheder.  For at det skal lykkes at klare de 
finanspolitiske udfordringer, må koordinerings- og analyseevnen forbedres, og de offentlige udgifter må formindskes realt set. Løsningen af disse krævende opgaver forudsætter hurtig 
handling og et solidt politisk engageme nt og samarbejde mellem de forskellige 
regeringsniveauer.  
Siden den sidste rapport har Bosnien-Her cegovina gjort yderligere fremskridt med 
opfyldelsen af europæiske standarder . Det har navnlig drejet sig om vedtagelse af ny 
lovgivning og oprettelse af en række nye instit utioner. Der har også kunnet konstateres en vis 
indsats for at styrke den admi nistrative kapacitet. Det er nu nødvendigt at sikre en fortsat 
 
DA 20   DA indsats for at øge implementeringskapacite ten, særlig med henblik på en fremtidig 
stabiliserings- og associeringsaftale. 
Hvad angår det indre marked , har Bosnien-Hercegovina gjort visse fremskridt på området frie 
varebevægelser , navnlig ved vedtagelse af ny lovgi vning om standarder , certificering, 
overensstemmelsesvurdering, generel produktsi kkerhed og markedsovervågning. Den nye 
lovgivning implementeres imidlertid endnu i kke korrekt. De menneskelige og tekniske 
ressourcer er begrænsede, og den manglende anvendelse af overensstemmelsesvurdering for 
den lokale produktion hæmmer fo rtsat Bosnien-Hercegovinas ek sportkapacitet. Hvad angår 
bevægelighed for personer og tjen esteydelser og etableringsret , er der gjort endnu nogle 
fremskridt vedrørende tjenesteydelser og etable ring, særlig ved vedtagel se af lovgivning inden 
for forsikringssektoren og oprettelse af et enke lt virksomhedsregister. Der er ikke sket nogen 
væsentlig udvikling med hensyn til kapitalbevægelser . 
Bosnien-Hercegovina har gjort fremskridt inden for told og beskatning  i og med, at der er 
vedtaget ny toldlovgivning, oprettet en e nkelt toldadministration og foretaget en 
reorganisering af toldvæsenet. Der er vedtaget en lov om moms og truffet forberedelser til at implementere den. Implementeringen af denne lov og den faktiske opkrævning af moms er dog stadig vigtige udfordringer. Der kræves en fortsat indsats for at øge skatte- og 
afgiftsopkrævningen, bekæmpe skatteunddrage lse, korruption og grænseoverskridende 
kriminalitet og også for at sikre, at frizoner, toldværdiansættelse og oprindelsesspørgsmål forvaltes efter EU-standarder. Særlig i forbindelse med toldværdiansættelse er brugen af prislister et problem. Hvad angår konkurrence , har oprettelsen af konkurrencerådet og 
vedtagelsen af en ny konkurrencelov været positive skridt. Der kan imidlertid ikke konstateres 
nogen væsentlig udvikling med hensyn til statsstøtte. Vedrørende offentlige indkøb  er der sket 
en yderligere tilnærmelse af systemet. Der må nu gøres en yderligere indsats for at oprette 
organet og tilsynsinstansen for offentlige indkøb og gøre dem operationelle. Med hensyn til 
intellektuelle, industr ielle og kommercielle  ejendomsrettigheder  skal der ifølge en ny 
lovgivning oprettes et særskilt institut for intell ektuel ejendomsret. Bosnien-Hercegovina har 
underskrevet en samarbejdsaftale med Den Europæiske Patentorga nisation og gennemført 
nogle aktioner vedrørende piratkopiering. Implementeringen og håndhævelsen af lovgivningen om intellektuell e, industrielle og kommercielle  ejendomsrettigheder er 
imidlertid stadig begrænset og må forbedres. 
Hvad sektorpolitikker  angår, har Bosnien-Hercegovina fo rtsat bestræbt sig på at fjerne 
hindringer for erhvervslivet og implementere det europæiske SMV-charter. Det er imidlertid 
ikke lykkedes at udvikle passende strategier for industri- og SMV-sektoren . For landbrugets  
vedkommende er der sket nogle forbedringer med vedtagelsen af lovgivn ing på veterinær-, 
plantesundheds- og fødevaresikker hedsområdet, men der har mangl et en overordnet strategisk 
planlægning, og nogle af de institutioner, de r skulle oprettes efter den nye lovgivning, 
eksisterer endnu ikke. Koordineringen melle m staten og enhederne og mellem enhederne 
indbyrdes bør også forbedres. På miljøområdet  har Bosnien-Hercegovina truffet nogle 
foranstaltninger vedrørende lu ft, vand og affald. Implementeri ngskapaciteten er imidlertid 
fortsat begrænset som følge af knappe me nneskelige og tekniske ressourcer. I den 
sammenhæng bør oprettelse af et veludrustet statsmiljøagentur stå som en prioritet.  
På transportområdet  fortsætter bestræbelserne på at  forbedre transportinfrastrukturen. 
Jernbanelovgivningen er blevet  vedtaget. Der har også kunnet kons tateres en positiv udvikling 
på luftfartsområdet, herunder med hensyn til regi onalt samarbejde. Der kræves imidlertid en 
fortsat indsats for at udvikle den strategiske planlægning, forbed re infrastrukturen yderligere 
og sikre en gradvis tilnærmelse bl.a. med hensyn til tekniske og  sikkerhedsmæssige 
 
DA 21   DA standarder, sociale standarder  og markedsliberalisering. På energiområdet  har der været en 
positiv udvikling i elektricitetssektor en, hvor der bl.a. er oprettet et tilsyn på statsligt niveau 
og en uafhængig systemoperatør og et nationalt transmissionsselskab. Begge enheder har også 
vedtaget handlingsplaner for omstrukturering af sektoren, og samarbejdet om etablering af et 
regionalt energimarked er fortsat. Bosnien-He rcegovina bør nu sikre, at de forskellige 
handlingsplaner gennemføres, og konsolidere statens og enhede rnes tilsynsorganer, sætte 
gang i reformen af gassektoren og forberede en  samlet energipolitik. Bosnien-Hercegovina 
har underskrevet traktaten om det sydøsteuropæiske energifællesskab. 
På området informationssamfund og medier  er der gjort et vist fremskridt. Der er truffet nogle 
foranstaltninger til at styrke tilsynsmyndighe den for kommunikation, men loven om oprettelse 
af en informationssamfundsmyndigh ed er ikke blevet vedtaget, og der er ikke gjort fremskridt 
med liberaliseringen af de oligopolistiske fast nettjenester. Vedtagelsen af loven om det 
offentlige radio- og tv-system og fremskridtene med vedtagelsen af en statslov om offentlig radio- og tv-virksomhed er en positiv udvikling.  I enhederne bør der vedtages en tilsvarende 
lovgivning, når loven om offentlig radio- og tv-virksomhed er officielt vedtaget. 
Med hensyn til retfærdighed, frihed og sikkerhed  er der gjort fremskridt på områderne 
visumkrav, grænsekontrol og asyl og migration . Der er vedtaget en integreret 
grænseforvaltningsstrategi og gjort en indsat s for at reducere den ulovlige migration og øge 
effektiviteten ved udstedelse af visa. De opgaver i forbindelse me d asyl, der hidtil har været 
varetaget af internationale organer, ove rtages gradvis af statsmyndighederne. Et 
utilstrækkeligt personale i sikkerhedsministeriet medfører imidlertid risiko for, at opgaverne 
ikke løses korrekt. Antallet af visa, der udstede s ved grænserne, bør reduceres yderligere. Med 
hensyn til pengehvidvask  er det positivt, at der er vedtag et ny lovgivning, og at de nødvendige 
strukturer er blevet etable ret. Det bør nu sikres, at de nne lovgivning implementeres og 
håndhæves korrekt. Der er ikke opnået mange  resultater, hvad angår bekæmpelse af 
narkotika . Bosnien-Hercegovina bør udvi kle en statspolitik for na rkotika, vedtage passende 
lovgivning om narkotika og prækursorer og oprette  et statskontor for narkotika for at gøre 
bekæmpelsen af narkotikahandel mere effektiv. 
Der er sket visse fremskridt med hensyn til politi . Foruden at der er op nået enighed om den 
overordnede politireform, er  der oprettet statsorganer, som nu også er operationelle. 
Efterretningstjenesterne er blevet forenet. Der er sørget for uddannelse og udstyr. I 
forbindelse med bekæmpelse af organiseret kriminalitet og terrorisme  er der vedtaget en 
strategi for bekæmpelse af menneskesmugling og menneskehandel. Der er taget yderligere 
skridt med hensyn til strategi, lovgivning og str ukturer, og der har været et godt samarbejde 
med det internationale samfund vedrørende bekæmp else af terrorisme. Der kræves imidlertid 
en øget indsats, navnlig da organiseret krimin alitet betragtes som en  betydelig trussel mod 
Bosnien-Hercegovinas stabilitet og genere lle socioøkonomiske udvikling. Lovgivningen om 
databeskyttelse er stadig underv ejs og bør vedtages snarest. En behørig implementering af 
lovgivningen og retsforfølgning af kr iminelle er af største betydning. 
Kroatien 
Kroatien har ingen større pr oblemer med at opfylde de politiske kriterier  for medlemskab. 
De problemer, der siden udtalelsen
13 er opstået vedrørende kravet om fuldt samarbejde med 
Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrør ende Det Tidligere Jugoslavien (ICTY), er i 
                                                 
13 KOM(2004) 257 af 20. april 2004. 
 
DA 22   DA mellemtiden blevet løst. Kroatien har som helh ed fortsat gjort fremskridt, men der kræves 
stadig en indsats på en række vigtige områder.  
Der er sket fremskridt med he nsyn til retsvæsenet, herunder vedt agelse af en reformstrategi 
for det og forskellige procedur emæssige og organisatoriske forbedringer, men områdets 
omfang og udfordringer kræver fortsat en stor i ndsats, særlig med hensyn til behandlingen af 
de mange forsinkede sager og nødvendigheden af at sikre en behørig fuldbyrdelse af 
dommene. Der er sket forbedringer i retsfo rfølgningen af krigsfor brydelser, men der ses 
fortsat etnisk forskelsbehand ling af tiltalte serbere. 
Trods fremskridt med etableringen af de nødve ndige lovgivningsmæssige og institutionelle 
rammer er det nødvendigt at øge indsatsen for at  bekæmpe korruption, der til stadighed er et 
alvorligt problem i Kroatien.  
Med hensyn til menneskerettigheder og mindretal er der fastlagt pass ende retlige rammer. 
Mindretallenes stilling er  generelt fortsat blevet forbedre t siden udtalelsen. Men især er det 
gået langsomt med at få implementeret forfatni ngsloven om nationale mindretal. Serberne og 
romaerne er fortsat udsat for diskrimination, og deres situation må forbedres, særlig hvad 
angår jobmuligheder, ligesom det er en haste nde prioritet at skabe et mere lydhørt klima 
blandt flertalsbefolkningen. Implementeringen af en ny roma-strategi er kommet i gang, men 
der er stadig store udfordringer.  Der bør lægges særlig vægt på  at sikre, at alle etnisk 
motiverede hændelser undersøges ordentligt, og at de ansvarlige retsforfølges.  
Hvad angår regionale spørgsmål, er en række fris ter ikke blevet overholdt, selv om der er sket 
gode fremskridt med flygtninges tilbagev enden og genovertagelse og genopbygning af 
boliger. Specielt er der kun sket meget få fremskridt med implementeringen af 
bolighjælpsprogrammer for tidligere indehavere af lejeboliger. De  igangværende bestræbelser 
på at skabe de nødvendige økonomiske og soci ale forudsætninger for bæredygtigheden af 
flygtninges tilbagevenden må fr emskyndes. Der er sket gode fremskridt med hensyn til 
regionalt samarbejde, både hvad angår de bila terale forbindelser med nabolande og hvad 
angår regionale initiativer. Kroatien har underskrevet trakta ten om det sydøsteuropæiske 
energifællesskab. Der må imidlert id gøres en klar indsats for at finde endelige løsninger på 
alle udestående bilaterale spørgsmål, herunder særlig grænsespørgsmål, og også alle uløste 
ejendomsrelaterede spørgsmål. Der er siden ud talelsen opstået problemer i forbindelse med 
kravet om fuldt samarbejde med Det Internat ionale Krigsforbrydertribunal vedrørende Det 
Tidligere Jugoslavien (ICTY), og det ha r direkte været medvirkende til, at 
tiltrædelsesforhandlingerne ikke som forudset kunne indledes i mart s 2005. Situationen har 
dog i mellemtiden forbedret sig, så ICTY’s chefanklager i oktober 2005 kunne konkludere, at 
der nu var tale om fuldt samarbejde. Det ba nede vejen for, at Rådet den 3. oktober 2005 
kunne konkludere, at den sidste betingelse for indledning af tiltrædelsesforhandlinger var 
opfyldt. Forhandlingerne blev officielt sat i gang samme dag. Rådet bekræftede i sine 
konklusioner, at et fortsat fuldt samarbejde med ICTY ville forblive en forudsætning for 
fremskridt igennem hele tiltrædelsesprocessen. Hvis der på noget tidspunkt  skulle blive tale 
om mindre end fuldt samarbejde med ICTY, kunne det medføre suspension af 
forhandlingerne.  
Hvad angår de økonomiske kriterier , kan Kroatiens økonomi anses for at fungere som en 
markedsøkonomi. Landet skulle være i stand til at klare konkurrencepresset og 
markedskræfterne i EU på mellemlang sigt, foru dsat at det viderefører sit reformprogram med 
henblik på at fjerne de resterende svaghede r. Den politiske konsensus om de grundlæggende 
principper i en markedsbaseret økonomi synes at være fastholdt. En stabilitetsorienteret 
 
DA 23   DA makroøkonomisk politik har bidraget til en forholds vis lav inflation og en stabil valutakurs. 
De betydelige underskud på budgettet og de løbende poster er blevet nedbr agt, og der er taget 
skridt til at forbedre kontrollen med udgi fterne til sundheds- og pensionssystemet. 
Privatiseringsprocessen har taget me re fart i 2005, og vi rksomheds- og 
ejendomsregistreringsprocedurerne er blevet fo renklet. Banksektoren er fortsat med at vokse, 
og tilsynet er blevet  yderligere styrket. Veji nfrastrukturen er blevet forbedret som følge af 
store investeringer i motorvejsnettet. Der er  gjort fremskridt me d liberaliseringen af 
telekommunikationssektoren, og det har påvirket infrastrukturudviklingen positivt, efter at der er kommet private tjenesteleverandører til. Der er taget vigtige indledende skridt til at 
omstrukturere det tabsgivende jernbanesystem. Kroatiens økonomi er allerede velintegreret 
med EU's økonomi, og den regionale hande lsintegration er blevet stærkere. 
Der er imidlertid betydelige eksterne og fina nspolitiske ubalancer, so m potentielt indebærer 
en risiko for den makroøkonomiske stabilitet. Den finanspolitis ke konsolidering må derfor 
styrkes yderligere og støttes effektivt med st rukturforanstaltninger,  særlig hvad angår 
subsidier og sociale ove rførsler. En større udvikling af de n private sektor og de udenlandske 
direkte investeringer er blevet hæmmet af komplekse regler og mangler i den offentlige 
forvaltning og retsvæsenet og også af langsomme procedurer for at komme ind på markedet 
og forlade det. Håndhævelsen af ejendoms- og kr editorrettigheder undermineres fortsat af et 
ineffektivt retsvæsen. De statslige indgreb i økono mien er fortsat betydelige, og der er ikke 
gjort større fremskridt med omstruktureringen af store statsejede virksomheder, særlig i 
skibsbygnings-, stål- og energisekt oren. Styrkelse af den finansie lle disciplin i de statsejede 
virksomheder er stadig en særlig udfor dring i den økonomiske politik. For at øge 
konkurrenceevnen og forbedre udsigterne til fort satte investeringer og stadig vækst må 
Kroatien målbevidst tage fat på de id entificerede svagheder og problemer.  
Med hensyn til Kroatiens evne til at påtage sig forpli gtelserne ved et medlemskab har 
Kroatien gjort et vist fremskri dt siden udtalelsen, særlig når det gælder tilnærmelse af 
lovgivningen til de gældende EU-bestemmelser på områder som frie varebevægelser, offentlige indkøb og informationssamfundet. Der er  også gjort gode fremskridt på områderne 
uddannelse og kultur og udenrigs-, si kkerheds- og forsvarspolitik.  
Kroatien må imidlertid fortsætte med at ti lpasse lovgivningen som helhed, men må også 
samtidig styrke de administrative og retslig e strukturer, der er nødvendige for en effektiv 
håndhævelse af de gældende EU-bestemmelser.  I mange tilfælde er håndhævelsen svag, og 
den administrative kapacitet er fortsat ujævn. 
Det vil især være påkrævet at øge indsatsen for at tilpasse lovgivninge n til de gældende EU-
bestemmelser og for at opnå en effektiv implementering og håndhævelse på følgende 
områder: frie kapitalbevægel ser, selskabsret, informati onssamfund og medier, fiskeri, 
transport, energi, forbruger- og sundhedsb eskyttelse, toldunion og finanskontrol. 
Kroatien må gøre en betydelig og stadig indsats for at tilpasse lovgivn ingen til de gældende 
EU-bestemmelser og for at opnå en effektiv implementering og håndhævelse på følgende områder: frie varebevægelser, offentlig e indkøb, arbejdskraftens fri bevægelighed, 
etableringsret og fri bevægelighed for tjene steydelser, finansielle tjenesteydelser, 
konkurrencepolitik, landbrug og ud vikling af landdistrikter, f ødevaresikkerhed, beskatning, 
socialpolitik og beskæftigelse, regionalpolitik , retsvæsen og grundlæggende rettigheder og 
retfærdighed, frihed og sikkerhed. 
 
DA 24   DA En stor indsats vil være påkrævet på miljøområ det, også i form af betydelige investeringer og 
styrkelse af den administrativ e kapacitet til at håndhæve de  gældende EU-bestemmelser. 
 
DA 25   DA Serbien og Montenegro 
Hvad angår den politiske situation og demokrati og retsstaten  i Serbien og Montenegro, er 
forfatnings- og retssikkerheden fortsat prekær. Statsunionens parlament har fået genoprettet 
sin legitimitet, og det serbiske parlament fungerer bedre nu efter vedtagelsen af nye 
procedureregler, men den måde, hvorpå de demokr atiske institutioner funge rer på generelt, er 
stadig præget af strukturelle svagheder. Der er ikke gjort konkrete fremskridt med revisionen 
af de to republikkers forfatninger. 
Forfatningsmæssige anliggender i Serbien og Mont enegro, især vedrørende forholdet mellem 
de to delrepublikker og den måde, hvorpå statsunionens instituti oner fungerer på, bør 
behandles konstruktivt og med fuld respekt for forfatningscharteret for Serbien og 
Montenegro. Det gælder også en eventuel folk eafstemning om uafhængighed for hver enkelt 
republik. En folkeafstemning vil skulle følg e internationalt anerkendte demokratiske 
standarder og de kommende hens tillinger fra Venedig-kommissionen. 
Der er gjort fremskridt i begge  republikker med hensyn til retsrammerne for en reform af den 
offentlige forvaltning, men implementeringen af refo rmen er stadig på et meget tidligt stade. 
Der er ikke gjort fremskridt med reformen af statsunionens offentlige administration. Den 
administrative kapacitet ligger st adig generelt set på et lavt  niveau. De administrative 
strukturer for forhandlingerne om  stabiliserings- og associeringsaf talen er blevet fastlagt for 
statsunionen og for de to republikker.   
Forsvarsreformen støder stadig på alvorlige forhindringer på grund af utilstrækkelig 
demokratisk kontrol og mangel på gennemsigtighed i finansforvaltningen.  
Statsunionens domstol er begyndt  at arbejde, men dens kap acitet er fortsat beskeden, og 
aftalen om omfanget af dens beføjelser er stad ig i vid udstrækning uafprøvet. Overførelsen af 
beføjelser fra militæret til civile domstole er  gået glat med undtagel se af en betydelig 
ophobning af administrative sager. Retsvæsenet er, specielt i Serbien, fortsat præget af 
alvorlige svagheder, og dets uafhængighed er un dermineret af utilladelig politisk indblanding.  
Korruption giver fortsat anledning til alvorlig  bekymring. Der er gjort nogle fremskridt med 
udviklingen af strategier til bekæmpelse af ko rruption, og de må nu færdiggøres – i Serbien – 
og implementeres effektivt. 
Hvad angår respekten for menneskerettigheder, så har Serbien og Montenegro gjort 
fremskridt med at implementere de tilsagn, de gav, da de tiltrådte Euro parådet, blandt andet 
med udpegningen af det statslige or gan vedrørende Den Europæiske 
Menneskerettighedsdomstol. Der har været prob lemer med ytringsfrihed og civilsamfundet. 
Der har været tilfælde med mishandling fr a politiets side. Der er kun gjort beskedne 
fremskridt med undersøgelse af forbrydelser beg ået under det tidligere styre. Der er endnu 
ikke nogen omfattende lovgivning  mod forskelsbehandling. De r har været fremskridt med 
hensyn til respekten for mindretalsrettigheder , men der opstår stadig episoder.  
Serbien og Montenegro har gjort betydelige fremskridt med hensyn til samarbejdet med ICTY 
lige op til Kommissionens rapport om, hvorvidt Bosn ien-Hercegovina er rede til at forhandle 
om en stabiliserings- og associeringsaftale, is ær hvad angår udlevering af et betydeligt antal 
tiltalte til Domstolen i Haag. Siden da ha r der været et godt samarbejde omkring 
vidnefritagelse og dokumentadgang, selv om denne  proces stadigvæk t il tider obstrueres af 
dele af administrationen og hæ ren. Serbien og Montenegro har gjort nogle yderligere, men 
 
DA 26   DA dog begrænsede fremskridt med at stille flygt ede personer for en domstol. Der må stadig 
gøres fremskridt, indtil der er opnåe t et fuldt samarbejde med ICTY. 
Hvad angår respekt for FN’s Sikkerhedsråds resolution 1244 om Kosovo,  så har Beograd 
uddybet dialogen med Pristina om tekniske anligge nder af fælles interesse. Beograd har dog 
ikke aktivt opfordret kosovoserbere til at deltag e i den provisoriske selv styreregering. Ved en 
konstruktiv indsats fra regeringen i Beograds side i Kosovo-spørgsmålet vil Serbien og 
Montenegro kunne komme tættere på europæ isk integration, hvorimod modarbejdelse kan 
skabe forhindringer for denne integration.  
Det regionale samarbejde på multilateralt og bilateralt plan bliver fortsat bedre, selv om der 
kan opstå sporadiske problemer. 
I begge republikker fungerer økonomierne til en vis grad efter markedsprincipper. Det er 
nødvendigt med energiske reformbestræbelser for at overvinde manglerne i konkurrenceevne. 
I Serbien var den økonomiske aktivitet re lativt robust i første  halvdel af 2005. Den 
finanspolitiske stramning fortsatt e, hvilket hovedsageligt afspejle de en stærk efterspørgsel på 
hjemmemarkedet og bedre inddrivelse af ska tter. Handelsunderskuddet blev mindre i første 
halvdel af 2005, og det gik bedre med valuta reserverne. Takket være afslutningen af 
forhandlingerne med London-klubben af kommercielle kreditorer i 2004 kunne 
udlandsgælden nedbringes. Der er igen kommet ga ng i strukturreformerne, og der er især gjort 
yderligere fremskridt med omstruktureri ng og privatisering af banksystemet.  
Regeringens indsats med hensyn til makroøkonomisk  stabilisering af strukturreform har dog 
været blandet. Inflations- og l ønpresset er steget, og uligevægten over for udlandet er fortsat 
høj. Også arbejdsmarkedet fortsætter med at udvise meget betydelige uligevægte. 
Erhvervslivet har stadig problemer med bureaukr atiske forhindringer,  og retssystemet er 
langsomt og ineffektivt, hvilket i høj grad på virker den økonomiske u dvikling. Den private 
sektors andel i BNP er fortsat relativt beskeden, og konku rrenceniveauet er lavt . På trods af at 
der er gjort fremskridt med privatiseringe n, er der endnu ikke skabt en konkurrencedygtig, 
dynamisk privat sektor. Den stats lige sektor sluger fortsat en st or del af ressourcerne, hvilket 
underminerer markedskræfternes frie spil og hind rer en effektiv ressour ceallokering. Tabene i 
offentligt ejede og kollektivt ejede virksomheder er  fortsat en byrde for de offentlige finanser. 
I Montenegro er den økonomiske vækst styrket.  Inflationen fortsatt e med at falde, og 
prisliberaliseringen er næsten  helt gennemført. Privatiser ingen er nået endnu længere. 
Arbejdsløsheden er faldet en smule. B udgetunderskuddet blev mindre i 2004. Bankudlån er 
steget fra et lavt niveau, efterhånden som tilliden til banksektoren er begyndt at vende.  
Men uligevægtene over for udlandet er blevet større, og udlandsgælden er steget endnu mere. 
Den private sektors andel er stad ig relativt beskeden. Udviklinge n i den private sektor bliver 
stadig bremset af sva gheder i retssystemet. En  høj lønstigning påvirk ede konkurrenceevnen på 
eksportmarkederne og beskæftigel sestallet i negativ retning.  
Serbien og Montenegro har gjort frem skridt i retning af at overholde europæiske standarder.  
Hvad angår det indre marked,  så har begge republikker ge nerelt set gjort nogle gode 
fremskridt. De må nu fortsætte med at gøre en vedholdende indsats for at forbedre den 
lovgivningsmæssige og den admini strative kapacitet med henblik på kommende forpligtelser 
under stabiliserings- og associeringsaftalen. De skal også undgå at skab e nye barrierer mellem 
hinanden.  
 
DA 27   DA Begge republikker gør nogle fremskridt på området frie varebevægelser.  Der har ikke været 
nogen særlig udvikling inden for standard isering og certificering. Hvad angår fri 
bevægelighed for personer og etableringsretten,  så er der ikke sket nogen væsentlig 
udvikling. Hvad angår fri udveksling af tjenesteydelser , så kan der rapporteres om gode 
fremskridt i Serbien, som har vedtaget en ny lo vpakke vedrørende finans ielle tjenesteydelser. 
Der er konstateret en begrænset udvikling i begge republikker inden for frie 
kapitalbevægelser.  I Montenegro blev der vedtaget en ny lov om udenlandsk valuta og en lov 
om udenlandske løbende transaktioner og kapita ltransaktioner, som yder ligere liberaliserer 
kapitalbevægelser. Der blev ikke  gjort fremskridt med at sikr e frie kapitalbevægelser inden 
for statsunionen, da de to republikkers central banker endnu ikke har opfyldt aftalen om et 
fuldt ud operationelt system med korresponderende konti.  
Der er konstateret nogle fremskridt på toldområdet . Serbien har vedtaget ændringer til 
toldloven og til toldtarifloven, som skal harmonisere toldnomenklaturen efter EU’s 
kombinerede nomenklatur. Montenegro har vedtag et ændringer til told loven og til loven om 
toldydelser. Den administrative og operatione lle kapacitet hos de  to republikkers 
toldmyndigheder er ved at blive bedre, men de r er stadig behov for en væsentlig styrkelse 
heraf. På konkurrenceområdet  har begge republikker vedtaget  en ny antitrust-lovgivning og 
har etableret grundstruk turer til at overvåge statsstøtte. Det er nødvendigt med yderligere 
bestræbelser for at gøre republikkernes ordninger for antitrust-  og statsstøttekontrol 
operationelle. På området for offentlige indkøb  er der ikke konstateret nogen udvikling på det 
lovgivningsmæssige eller admini strative plan i Serbien. Monten egro har gjort nogle beskedne 
fremskridt ved at inddrage statsunionens inst itutioner i anvendelsesområdet for indkøbsregler. 
Den administrative kapacitet til at gennemf øre og håndhæve indkøbslovgivningen må styrkes 
betydeligt, især i Montenegro. Begge republikke r bør sikre, at erhvervsdrivende fra den ene 
republik kan nyde godt af nati onal behandling i den anden republik, og at statsunionens 
institutioner er dækket af lovbe falede indkøbsregler. Hvad angår intellektuel ejendomsret  er 
der konstateret nogen lovmæssige fr emskridt i begge republikker. Montenegro har vedtaget en 
rammelov for implementering af intellektuel ejendomsret. Håndhævelsen er gradvis blevet 
bedre, men der må gøres en yderligere kraftig i ndsats. Den rolle, som statsunionens kontor for 
intellektuel ejendom spiller, må anerkendes fuldt ud af de to republikker, og kontoret må have 
den fornødne administrative kapaci tet til at udføre sine opgaver. 
Hvad angår sektorpolitikker har der været nog le ret ujævne fremskridt. På området for 
industri og små og mellemstore virksomheder  har begge republikker gjort nogle fremskridt 
med implementeringen af det europæiske char ter for små og mellemstore virksomheder. Der 
er gjort nogle fremskridt på landbrugsområdet.  Blandt andet har Serbien styrket den 
administrative kapacitet i landbrugsministeriet  og indført nye veterinære rammelove. På 
miljøområdet har der været nogle beskedne fremskridt  i begge republikker. Blandt andet har 
Montenegro vedtaget en lov om integreret  forebyggelse og kontrol af  forurening. Begge 
republikker har gjort nogle fremskridt på transportområdet, især ved at deltage i det 
sydøsteuropæiske regionale net af basale transportf orbindelser. På energiområdet har begge 
republikker gjort fremskridt. I Serbien er ener giagenturet blevet operationelt og der er 
godkendt en energiudviklingsstrategi for pe rioden indtil 2015. Udskillelsen af statens 
elektricitetsværker fortsætter. I Monteneg ro er der gjort nogle fremskridt med 
omstruktureringen af elektricitetssektoren. Se rbien og Montenegro ha r undertegnet traktaten 
om det sydøsteuropæiske energifællesskab. 
Hvad angår informationssamfund og medier er der konstateret nogle fremskridt. I Serbien er 
den eksklusive eneret på fast e linjer ophørt, men telekommuni kationsagenturet er stadigvæk 
ikke operationelt som følge af manglende finans iering. I Montenegro er privatiseringen af 
 
DA 28   DA fastnet-telekomudbyderne blevet afsluttet. På det audiovisuelle område  er der ikke gjort 
nogen fremskridt i Serbien med at ændre se ndeloven og udvide fristen for ændringen af 
serbisk radio og fjernsyn fra den nuværende rege ringskontrollere de rolle som public service-
organ og heller ikke med at uds ætte privatiseringen af stati oner, der sender for lokale 
myndigheder. I Montenegro har radio- og fjer nsynsrådet offentliggjort et udbud om licenser 
til brug af frekvenser. 
Hvad angår retfærdighed, frihed og sikkerhed  er der ikke for øjeblikke t gjort fremskridt på de 
områder, hvor ansvaret er delt mellem stats unionen og de to republikker. De to republikker 
fortsætter med at have forskellige visumordninger . I begge republikker ar bejdes der stadig 
med nationale strategier for integreret grænsekontrol  og – i Serbien – er  overførelsen af 
grænsekontrollen fra statsunionens hær til politiet blevet udskudt. På asylområdet  har de to 
republikker endnu ikke vedtaget de love, der er nødvendige for gennemførelsen af 
statsunionens rammelov. Hvad angår migration  må tilbagetagelsesaftalerne håndhæves fuldt 
ud. 
Med hensyn til de områder, de r falder ind under republikkernes kompetence, er der gjort 
nogle fremskridt med bekæmpelse af hvidvaskning af penge. For så vidt angår reform af 
politiet  er der gjort fremskridt i Montenegro med vedtagelsen af loven om politiet og loven 
om det nationale sikkerhedsagentur. I Serbien er den nye lovgivning om politi og 
sikkerhedsydelser endnu ikke færdigbehandlet. Organiseret kriminalitet  er fortsat kilde til 
alvorlig bekymring i begge republikker. En strategi til bekæmpelse af korruption og 
organiseret kriminalitet er blevet vedtaget af Montenegro. 
Kosovo 
Den politiske situation i Kosovo var stabil under parlamentsvalget og den efterfølgende 
dannelse af koalitionsregeringen samt i fo rbindelse med ICTY’s anklageproces og den 
frivillige overgivelse af den tidligere premie rminister. Men de betydelige demokratiske 
svagheder og den manglende effe ktivitet svækker de provisori ske selvstyreinstitutioners 
resultater. 
Forholdet mellem kosovoserbere og kosovoalban ere er fortsat anspændt. På grund af 
kosovoserbernes boykot af valget i 2004 var de ikke i stand til at ordne deres samfunds 
legitime problemer gennem demokratiske mi dler. Samtidig mislykkedes det for det 
kosovoalbanske flertal at skabe de nødvendige betingelser for at lette kosovoserbernes 
deltagelse i den politiske pro ces. Gennemførelsen af reformen af lokalt selvstyre blev i 
betydelig grad bremset på grund heraf. 
Generelt må retsstaten st yrkes betydeligt. En bagvedl iggende vanskelighed er den 
retsusikkerhed, der er i forhold til de love, de r styrer Kosovo. Administrationen af retsvæsenet 
er fortsat et stort problem, eftersom antallet af ubehandlede sager stiger. Retsinstitutionerne og lovhåndhævelsesorganerne må forbedres væsentligt , hvis de skal være i stand til fuldt ud at 
håndhæve loven, især for så vidt angår ejendomsr et og bekæmpelse af organiseret og finansiel 
kriminalitet. Korruptionen er udbredt, og de r mangler en sammenhængende og kraftfuld 
indsats herimod. 
Kosovos administrative kapacitet er fortsat yderst svag. Den offentlige forvaltning er 
ineffektiv og genstand for politisk indblanding, og den handler ikke altid  ret og rimeligt. Selv 
om der findes et retsgrundlag for offentligt an satte og for forvaltning af offentlige midler, 
mangler der gennemsigtighed og ansvarlighed. De r må være et bedre samarbejde mellem 
 
DA 29   DA myndighederne, og forholdet mellem det centrale og kommunale niveau må fastlægges 
nøjere. En forbedring af den basale offentlige service for alle samfund må prioriteres højt, 
ikke mindst for at kunne nedbringe efters pørgslen efter ydelser , der leveres af 
parallelstrukturer, som fortsætter med at fungere  i de fleste kommuner, der er domineret af 
kosovoserbere. 
Der er gjort yderligere fremskri dt med at fremme ytringsfrihe d, idet der er etableret en 
reguleringsramme for uafhængige medier og to nye akademiske in stitutioner, der skal fremme 
god journalistik. Der er vedtaget en lov om  forbud mod forskelsbehandling, men den må 
gennemføres i fuld udstrækning, hvis den skal  kunne give en ordentlig beskyttelse af 
rettighederne for de mest så rbare, især kvinder og børn. Ombuds mandsinstitutionen fortsatte 
med at spille en væsentlig rolle med hensyn til sikring af menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal. 
Der er gjort nogle vidtgående forsøg fra Kos ovos institutioners side på at fordømme 
voldshandlinger over for mindretalsgrupper, at øge mindretalsrepræsent ation og at tilskynde 
flygtninge til at vende tilbage, men kun som retori ske erklæringer, der ikke er blevet omsat i 
praksis på lokalt plan. Derfor er situationen for etniske mindr etal fortsat yderst vanskelig. 
Mindretallenes sprog bruges ikke i tilstr ækkelig grad hos centrale og kommunale 
myndigheder, og det er til hinder for deres delta gelse i institutionerne.  Mindretallenes adgang 
til offentlige ydelser er også et problem. Hvad  angår tilbagevenden for flygtninge og internt 
fordrevne personer, så er der stadig meget få , der vender tilbage. Usikkerheden over Kosovos 
kommende status og frygten for si kkerhed afholder sammen med de dystre 
beskæftigelsesudsigter kosovoser bere og andre samfund fra at ve nde tilbage. Der skal udvises 
særlig opmærksomhed for at sikre et bæredyg tigt udkomme for alle mindretalssamfund, der 
allerede bor i Kosovo, men situ ationen for romaer, ashkalijaer  og egyptiske samfund, især 
dem, der bor under sundhedsfarlige vilk år, kræver en øjeblikkelig indsats. 
Den tekniske dialog med Beograd er genopt aget, og Kosovos deltagelse i regionale 
samarbejdsinitiativer er øget. 
Indledningen af drøftelser om Kosovos kommende  status er en udfordr ing for hele regionen. 
Det er vigtigt, at alle parter engagerer si g indgående i at få et multietnisk, stabilt og 
demokratisk Kosovo, hvis der skal opnås en bæ redygtig ordning, som forbedrer sikkerhed og 
stabilitet i regionen, så der gøres  yderligere fremskridt mod EU.  
For Kosovos økonomi  er der nye rammer med fungere nde markedsprincipper. Det er 
nødvendigt med yderligere kraftige reformbestræ belser, hvis de alvorlige mangler med 
hensyn til økonomiens konkurrenceevne skal overvindes. 
Den monetære stabilitet blev opr etholdt ved at benytte euroen som vigtigste betalingsmiddel. 
Inflationen blev negativ i anden halvdel af 2004 i begyndelsen af 2005. Det gik fremad med 
strukturreformerne, og det er især gået hurtig ere med privatiseringen af kollektivt ejede 
virksomheder siden midten af 2004. To offen tligt ejede virksomheder blev omdannet til 
aktieselskaber. Myndighederne fortsatt e med at følge liberale handels- og 
arbejdsmarkedspolitikker og sikre en relativt  åben markedsadgang og et i vid udstrækning 
gunstigt iværksættermiljø. Der var en beskeden strøm af udenlandsk direkte investering i 
forbindelse med den hurtige privatisering.  
Men den økonomiske vækst har været temmelig sv ag, blandt andet på grund af mindre støtte 
fra udenlandske donorer og mangl ende dynamik i økonomien. Arbejdsløsheden er fortsat høj, 
 
DA 30   DA og underskuddet på betalingsbalancen er fortsat meget stort. Den politis ke blanding var ikke 
den bedste: blandt andet ha r betydelige udgiftsstigninge r givet et betragteligt 
budgetunderskud i 2004. Omstruktureri ngen af elektricitetsværkerne er blevet forsinket, især 
på grund af manglende midler til at finansiere deres inve steringsbehov. Spørgsmålet om 
ejendomsret er stadigvæk en udfordring. Rets usikkerhed og svaghe der i lovgennemførelsen 
og kontrakthåndhævelse er fortsat en hindring for udvikling af og investering i den private 
sektor. Markedsudtrædelse er stadig vanske lig og langvarig, hvilket hovedsageligt skyldes 
svagheder i retssystemet. Der er en utilstrække lig basisinfrastruktur, som fortsætter med at 
forhindre økonomisk aktivitet. Realløns stigningerne har undergravet Kosovos 
konkurrenceevne på eksportområdet. 
Kosovo har gjort fremskridt med at bringe sig på linje med europæiske standarder  på mange 
områder, men på en ret ujævn måde.   
I forbindelse med ny lovgivning og nye politikke r bliver det nu allere de i konceptfasen og 
tidligt i selve udarbejdelsen kont rolleret i store træk, om der er overensstemmelse med EU’s 
bestemmelser, og det både i fagministerier og gennem kontoret for europæisk integration. Syv 
ministerier har oprettet kontorer for EU-integra tion, og nogle af dem får bistand fra eksterne 
eksperter. Manglen på kvalificerede lokale re tseksperter i EU-ret er en hindring, og der har 
været problemer med oversættelse af ny lovgivni ng. Der er gjort fremskridt, men strukturerne 
i den offentlige forvaltning er ikke fuldt ud konsoliderede, og den parlamentariske kommission om internationalt samarbejde og EU -integration heller ikke fuldt ud operationel 
endnu. 
Hvad angår det indre marked er der gjort nogle fremskridt med hensyn til vedtagelse af ny 
lovgivning. Den reviderede lov om offentlige indkøb  er baseret på EU-regler, men den er 
stadig til behandling i parlamentet. Der er ikke konstateret fremskridt på området for 
intellektuel ejendomsret.  Der har været en positiv udvikling på toldområdet , hovedsageligt 
med implementering af en integreret toldtari f for Kosovo og toldkodeksen. Der er gjort nogle 
fremskridt på beskatningsområdet , hvor der er en gradvis tilpas ning til EU-retten på vej. I 
2005 gik Kosovo over til et forenklet sy stem med to typer indkomstskat. 
Skatteadministrationens opkrævnings- og kontrolkap acitet må forbedres, og der må gribes fat 
om svig med punktafgifter. 
Med hensyn til udvikling af sektorpolitikker  fortsatte man med implementeringen af det 
europæiske charter for små og mellemstore virk somheder. Der er offentliggjort en lov om 
støtte til SMV’er. På trods af det store potentiale er Kosovos landbrug  stadig underudnyttet, 
og der må tages fat om hovedudfordringer so m dårlig infrastrukt ur, ejendomsret, 
utilstrækkelig kredit, ineffektive meka nismer til kvalitetskontrol og et ringe 
uddannelsesniveau. På miljøområdet  har Kosovo gjort fremskridt i retning af tilnærmelse til 
EU-retten med vedtagelsen af lovgivning om  vand- og luftkvalitet og vedtægter om 
miljømæssig konsekvensanalyse. Regeringen har godkendt en miljøbeskyttelsesstrategi, og 
der er ved at blive udarbejdet en femårs m iljøhandlingsplan. Der kan konstateres fremskridt 
på transportområdet , hvor Kosovo deltager i de regionale  transportinitia tiver. Pristina 
lufthavn er kommet under civil kontrol og er  blevet et aktieselskab. Kosovo deltager i 
udvidelsen af det fælles europæiske luftfa rtsområde til Sydøsteuropa. Hvad angår energi, så 
har Kosovo undertegnet trakta ten om det sydøsteuropæiske  energifællesskab. Inden for 
telekommunikation og posttjenester blev  der i 2005 indført nye postnumre.  
Hvad angår retfærdighed, frihed og sikkerhed er situationen stadig utilfredsstillende. Der er 
gjort nogle fremskridt med etablering af retsrammerne for bekæmpelse af hvidvaskning af 
 
DA 31   DA penge , men gennemførelsesmekanismerne må stadig i høj grad forbedres. Der mangler endnu 
at blive opstillet en alsidig strategi til bekæ mpelse af narkotika, både med hensyn til handel og 
det stigende lokale narkotikamisbrug. Overgivelsen af beføjelser til Kosovos politi er i gang. Men der er brug for yderligere kapacitetsopbygni ng, især til efterforskning, management og 
ledelse. Der er behov for flere fremskridt med he nsyn til at stille lovovert rædere for retten og 
håndhæve retsstaten. Kampen mod organiseret kriminalitet  og mod finansiel kriminalitet må 
optrappes, og den lokale kapacitet må udbygge s, således at der fremover kan overføres 
yderligere beføjelser til lokale myndigheder.  
Tyrkiet 
Den politiske overgang er i gang i Tyrkiet, og landet fortsætter med i tilstrækkelig grad at 
opfylde de politiske Københavnskriterier . Der er trådt vigtige lovreformer i kraft, og det vil 
kunne føre til strukturændringer i retssystemet, især inden for retsvæsenet. Men tempoet er 
gået ned i 2005, og gennemførelsen af reformerne  er fortsat ujævn. Selv om der er færre 
tilfælde af overtrædelse af menneskerettighede rne, forekommer de stadig, og der er stort 
behov for både at gennemføre allerede gæld ende lovgivning og på visse områder at tage 
yderligere lovgivningsmæssige in itiativer. Det er nødvendigt med en yderligere betydelig 
indsats hvad angår grundlæggende  friheder og menneskerettighe der, især ytringsfrihed, 
kvinders rettigheder, religionsfrihed, fagforen ingsrettigheder, kulture lle rettigheder og en 
yderligere styrkelse af kampen m od tortur og mishandling. Tyrkie t bør især sørge for bedre at 
integrere reformprocessen i alt arbejde inden for det offentlige. Tyrkiets tilsagn om yderligere 
politiske reformer bør give sig udslag i mere k onkrete resultater til ford el for alle tyrkiske 
borgere uanset deres oprindelse. 
Hvad angår demokrati og retsstaten , så er der indført vigtige strukturreformer, især af 
retsvæsenets funktion. De seks retsakter, de r er nævnt i Kommissionens henstilling fra 2004, 
er trådt i kraft. Men i praksis bliver de a nvendt ret ujævnt. På den ene side lader mange 
dommere forstå, at retsvæsenet i stigende grad  handler i overensstemme lse med retspraksis i 
Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol. Og på den anden side har der været en række 
afgørelser, især vedrørende yt ringstilkendegivelser om traditionelt set følsomme emner, der 
har ført til både retsforfølgel se og domfældelse. Reformerne  af forholdet mellem civile og 
militære myndigheder fortsatte, men de væbne de styrker har stadigvæk en betydelig 
indflydelse og udsteder offentlige erklæringe r om den politiske udvikling og regeringens 
politikker.  
Angående beskyttelse af menneskerettigheder og mindretal  er der ganske vist gjort nogle 
fremskridt, men billedet er blandet. Med hensyn til kampen mod tortur og mishandling er der 
trådt yderligere bestemmelser i kraft ud over de n omfattende lovramme, der allerede er på 
plads, og der er færre tilfælde af sådan prak sis. Der rapporteres dog stadig hyppigt om tortur 
og mishandling, og ofte bliver bødl erne stadig ikke straffet.  
Der er gjort fremskridt på lovgivnings området hvad angår udøvelse af grundlæggende 
friheder, især med ikrafttrædelsen af en ny st raffelov og en ny lov om foreninger, og i praksis 
har både enkeltpersoner og civils amfundets organisationer større frihed nu end tidligere. Ikke 
desto mindre bliver enkeltpersoner fortsat re tsforfulgt og dømt for ikke-voldsbetonede 
ytringer, og nogle foreni nger bliver fortsat hindret i deres aktiviteter. I den forbindelse vil 
sager baseret på artikel 301 blive nøje overvåget. 
Der rapporteres stadig om, at sikkerhedsstyr kerne benytter uforholds mæssigt stor magt i 
forbindelse med demonstrationer. Hvad angår relig ionsfrihed, så er der truffet en del ad hoc-
 
DA 32   DA foranstaltninger, men de religiøse mindretal og samfund har stadig ikke status som juridisk 
person. Der er et hastende behov for at løse de res problemer gennem vedtagelse af en alsidig 
lovramme på linje med europæiske standarder. Der bliver lagt større vægt på kvinders 
rettigheder, men vold mod kvinder giver fortsat anledning til alvorlig bekymring.  
Selv om der udvises større tolerance over for andr e sprog end tyrkisk, er det stadig et problem 
at kunne udøve kulturelle rettig heder. Det er endnu ikke tilla dt at sende lokal radio og 
fjernsyn på kurdisk, de kurdiske sprogkurser er blevet lukket, og politikerne bliver stadigvæk 
dømt for at benytte kurdisk i visse sammenhænge. Tyrkiet har fortsat en restriktiv tilgang til 
mindretal og kulturelle rettigheder. 
Selv om der er voksende enighed om, at der må tages fat om den økonomiske, kulturelle og 
sociale udvikling i den sydøstlige del, er der kun gjort få konkrete fremskridt, og sikkerhedssituationen er blevet dårligere, si den PKK genoptog sine voldshandlinger. Internt 
fordrevne personer har stadi gvæk en række problemer.  
Hvad angår regionale spørgsmål , så har den tyrkiske regering ve d flere lejligheder erklæret, at 
den er indstillet på at få løst Cypern-problem et efter den plan, som FN ’s generalsekretær har 
fremlagt. Den 29. juli undertegnede Tyrk iet tillægsprotokollen om tilpasning af 
associeringsaftalen mellem EF og Tyrkiet i forbindelse med tiltrædelsen af de 10 nye medlemsstater. Samtidig udsendte Tyrkiet en ensidig erklæring om, at denne undertegnelse 
ikke var det samme som en formel anerkend else af Republikken Cypern. EU vedtog den 
21. september en erklæring om, at Tyrkiets er klæring ikke får indflydelse på Tyrkiets 
forpligtelser i henhold til tillæ gsprotokollen. EU understregede i sin erklæring, at det for 
tiltrædelsesprocessen var nødvendi gt med godkendelse fra alle medlemsstater. Det blev også 
understreget, at det var nødvendigt at støtte FN 's generalsekretærs forsøg på at finde en 
løsning på Cypern-problemet, som kunne bi drage til fred, stabilitet og harmoniske 
forbindelser i regionen. Tyrkiet fortsatte med at  nedlægge veto mod Cyperns medlemskab af 
visse internationale organi sationer og mod Wassenaar-aftalen om adfærdskodeksen for 
våbeneksport og varer med dobbelt anvendelse . Forbindelserne mellem Grækenland og 
Tyrkiet fortsatte med at udvikle sig positivt. Men på trods af at der er afholdt 31 møderunder 
siden 2002, har parterne endnu  ikke kunne finde en lø sning på de verserende 
grænsestridigheder.  
Hvad angår de økonomiske kriterier , så kan Tyrkiet anses for at have en fungerende 
markedsøkonomi, så længe det fastholder den seneste stabilisering og reformresultater. 
Tyrkiet bør også kunne klare konku rrencepresset og markedskræft erne inden for Unionen på 
mellemlang sigt, forudsat at det fastholder sin stabiliseringspolitik og tager yderligere skridt i 
retning af strukturreformer. 
Der er opnået yderligere væsentlig fremgang med hensyn til makroøkonomisk stabilisering 
det seneste år. Takket være en stringent og forsigtig politikblanding fortsatte den finanspolitiske konsolidering, gældsudviklinge n blev forbedret, og inflationen faldt 
yderligere, og også den økonomiske vækst blev ved med at være r obust. Der er gjort 
betydelige fremskridt med at forbedre den o ffentlige finansforvaltning og -kontrol, og som 
følge heraf blev den finanspolitiske gennemsigti ghed større. Der er ved at blive foretaget et 
gennemgribende eftersyn af det sociale sikkerhedssystem og sundhedssystemet. Med den gradvise forbedring af tilsyns- og reguleri ngsrammerne for banksektoren og fremgangen med 
privatiseringen er der ved at ske en stramning af de erhvervsdrivendes finansielle disciplin og 
en forbedring af erhvervs- og investeringsklimaet  i Tyrkiet. Udenlandske direkte investeringer 
er kommet i gang igen. 
 
DA 33   DA For at bygge videre på disse fremskrid t bør Tyrkiet fortsætte med makroøkonomisk 
stabilisering på grundlag af budgetstramni nger. Den seneste voldsomme stigning i 
underskuddet på betalingsbalancen må overvåges  nøje, så der hurtigt kan gribes ind. Med 
yderligere strukturreformer, der især er rettet  mod en styrkelse af retsstaten, fremme af 
privatiseringen og virksomhedsomlægning, afhjæl pning af skævheder på arbejdsmarkedet og 
reduktion af den uformelle økonomi, vil stab iliseringsprocessen kunne underbygges og 
styrkes. Ressourceallokeringen bør gøres mere effektiv, blandt ande t ved en reform af 
nøglefaktormarkeder. Tilsagnet om at ville be grænse den samlede lønsum bør overholdes. 
Reformen af budgetprocedurerne for offentlige udgift er bør fortsættes, og det bør sikres, at de 
forbedrede regulerings- og lovrammer gennemføres fuldt ud. 
Hvad angår Tyrkiets evne til at vedtage og gennemføre EU’s retsorden har der være nogle, 
men ujævne fremskridt siden 2004. Der har været fremskridt inden for fri bevægelighed for 
varer , først og fremmest med gennemførelsesbeste mmelserne efter den nye fremgangsmåde, 
blandt andet muligheden for at Tyrkiet kan anmelde overensstemmelsesvurderingsorganer, og 
med markedsovervågning. På de andre område r, dvs. den gamle fremgangsmåde og ikke-
harmoniserede områder, er der ikke gjort fr emskridt. Til trods for toldunionen mellem EF og 
Tyrkiet er vareomsætningen endnu ikke fuldstændig fri. 
Frie kapitalbevægelser  er blevet lettere forbedret. Der er fjernet visse restriktioner, men 
udlændinge kan ikke købe fast ejendom og give sig af med vi sse økonomiske sektorer. Der er 
gjort nogle fremskridt på  det vigtige område pengehvidvaskni ng, men tilpasningen er stadig 
ikke komplet. 
Der er gjort nogle fremskridt med selskabslovgivning , især med hensyn til 
regnskabsstandarder og revisi on. Den generelle tilpasning er  fortsat begrænset for dette 
kapitel. 
Tilpasningen vedrørende intellektuel ejendomsret  er nået langt og er blevet yderligere 
forbedret. Der har også været nogen forbedri ng med håndhævelse af lovgivningen, men det er 
fortsat det svageste aspekt i systemet.  
Inden for konkurrencepolitik  er bestemmelserne vedrøre nde foretagender (antitrust og 
fusionskontrol) tilpasset og gennemført på tilf redsstillende måde af konkurrencemyndigheden. 
På den anden side kan der for så vidt angår st atsstøtte ikke konstateres nogen fremskridt med 
tilpasning eller håndhævelse. Derfor er tilpas ningen meget beskeden, til trods for særlige 
bilaterale tilsagn. Der bør udvises særlig opmærksomhed over for statsstøttekontrol i 
stålsektoren. 
Der er gjort nogle fremskridt med finansielle tjenesteydelser , navnlig inden for 
forsikringssektoren og suppleren de pensionsordninger. Fremsk ridtene inden for banksektoren 
må konsolideres. Den generelle tilpasning på dette område er dog begrænset, og den 
administrative kapacitet må styrkes. 
På området informationssamfund og medier kan der konstateres nogle fremskridt med 
elektronisk kommunikation og info rmationsteknologier, hvor der er foregået liberalisering, og 
med informationssamfundsydelser. En effektiv  gennemførelse af lovgivningen vil kræve 
yderligere udvikling af den administrative kapacite t. Inden for audiovisue l politik har såvel de 
seneste fremskridt som den generelle tilpasning været begrænset.  
 
DA 34   DA For landbrug  og fiskeri  har fremskridtene været meget begrænsede. Der er taget nogle 
initiativer omkring udvikling i landdistrikter, men de må styrkes. Generelt er tilpasningen og 
den administrative kapacitet meget begrænset. 
Tilpasningen inden for områderne fødevaresikkerhed, veterin ær- og plantesundhedspolitik  er 
også temmelig begrænset. Tilpasningen er højere  inden for visse specifikke delområder af 
almindelig fødevarepolitik, men den er stadig ikke komplet, og gennemførelsen viser sig at 
være vanskelig. Den generelle ramme for veterinæ rpolitik er ikke på plads. Administrationen 
er dog begyndt at identificere pr oblemerne på stedet og se på, hvilke administrative ændringer 
der er nødvendige for at løse  disse problemer. For plantes undhedspolitikken har der været 
nogle begrænsede fremskridt. De administrativ e strukturer må moderniseres betydeligt. 
Fremskridtene inden for transport  er meget forskellige for de forskellige transportformer. 
Nogle fremskridt er der gjort inden for vejtransport, hvor tilpa sningen er nået længst, men 
implementeringen er fortsat ikke færdig. De r er behov for væsentlige lovgivningsmæssige og 
institutionelle reformer i jernbanesektoren. Inden for søtransport er der konstateret nogle 
fremskridt med lovtilpasning og styrkelse af admi nistrativ kapacitet. Hvad angår flytransport 
kan der konstateres nogle fremskridt, men den gene relle tilpasning er fortsat begrænset. Inden 
for energi  er der opnået nogle fremskridt, især  med hensyn til forsyningssikkerhed og 
vedvarende energi. Der var be grænsede fremskridt med etablering af det interne 
energimarked, men der var slet ingen vedrørende statsstøtte inden for se ktoren og heller ikke 
energieffektivitet. Hvis Tyrkiet udvikler en kapacitet til fremstilling af atomenergi, skal den administrative kapacitet styrkes for at sikre et højt sikkerhedsniveau. Der er gjort nogle 
fremskridt med strålingsbeskyttelse. 
Fremskridtene på beskatningsområdet  er begrænsede, både hvad angår indirekte beskatning 
og direkte beskatning. Generelt set er den tyrkiske skatteor dning delvis i overensstemmelse 
med EU-retten, men det er stadig nødvendigt me d væsentlig tilpasning. Omfanget af den 
uformelle økonomi er fortsat et problem. De n administrative kapacitet må have en 
gennemgribende modernisering. 
Der er konstateret nogle fremskridt inden for statistik , særlig hvad angår tarifering og 
sektorstatistikker. Tilp asningen til EU-retten er for øjeb likket begrænset, men samarbejdet 
mellem Eurostat og statens statistiske institut forsætter. Der er gjort nogle fremskridt på 
området beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik.  Tilpasningen er relativt langt 
fremme inden for sundhed og sikkerhed på arbe jdspladsen, men det er dog stadig nødvendigt 
med en væsentlig indsats på områder som dial ogen på arbejdsmarkedet, ligestilling mellem 
mænd og kvinder og forskelsbehandling. Der li gger et større arbejde forude med at 
implementere og styrke ad ministrativ kapacitet.  
Den tyrkiske strategi for industripolitik er allerede i vid udstrækning på linje med 
grundprincipperne i EU. Siden sidste rapport ka n der konstateres endnu nogle fremskridt, især 
med hensyn til politik for SMV’er. De r er ujævne fremskridt hvad angår regionalpolitik og 
koordinering af st rukturinstrumenter.  Der har ikke været nogen udvikling siden den sidste 
rapport med territorial organisering og pl anlægning. Der er gjort fremskridt med 
lovgivningsrammen og med finansfo rvaltning og finanskontrol. Det er fortsat nødvendigt med 
en betydelig indsats for at få etableret de institutionelle struktur er. Der bør etableres 
forvaltninger til varetagelse af regionalpolitik  både på centralt og regionalt plan, og de bør 
efterfølgende udbygges. 
 
DA 35   DA På de områder, der omfattes af retsvæsen og grundlæggende rettigheder  har Tyrkiet gjort 
nogle fremskridt med tilpasning til EU-standarder og praksis i EU vedrørende retsvæsen og 
antikorruptionsforanstaltninger. Me n der er brug for yde rligere skridt for at  sikre retsvæsenets 
uafhængighed og effektivitet. Hvad angår ko rruption er det nødvendigt med en yderligere 
indsats for at øge effektiviteten hos de rele vante organer, der er etableret til at bekæmpe 
korruption og gøre befolkningen som helhed opmærksom på, at  korruption er en alvorlig 
forbrydelse. 
Tyrkiet fortsatte med at tilpasse si n lovgivning til EU-retten på området retfærdighed, frihed 
og sikkerhed . Generelt set er tyrkisk lovgivning delvis på linje med EU-retten. Det er 
nødvendigt med yderligere fremskridt på en ræ kke områder som vedtagelse af en lov om 
beskyttelse af persondata, vedtagelse og impl ementering af en national handlingsplan om 
grænseforvaltning, implementering af en na tional handlingsplan om migration og asyl, 
ophævelse af den geografiske begrænsning af Genève-konventionen og udvikling af et 
samarbejde mellem de forskellige myndigheder. 
På miljøområdet  har Tyrkiet gjort begrænsede fremskrid t. Generelt set er overtagelsen af EU-
retten beskeden, med undtagelse af affaldsfor valtning og støj, hvor ov ertagelsen er gået 
fremad. Svaghederne med ge nnemførelse og håndhævelse giver stadig anledning til 
bekymring. Tyrkiet må tage skridt til at  inddrage miljøpolitik ved definitionen og 
implementeringen af alle andre politikker. 
Tilpasningen på området for forbruger- og sundhedsbesk yttelse går støt fremad  Der er især 
gjort fremskridt med implementering af ikke -sikkerhedsrelaterede foranstaltninger. For 
sikkerhedsrelaterede foranstaltninger har der ikke været yderligere fremskridt. Der er 
konstateret nogen udvikling vedrørende folkes undhed, især inden for tobakslovgivning. Den 
administrative kapacitet bør styrkes.  
Bestemmelserne vedrørende toldunionen er i vid udstrækning tilpas set, også i forhold til 
bilaterale aftaler mellem EF og Tyrkiet. Men de r er stadig behov for yderligere tilpasning af 
den tyrkiske toldkodeks til EF-toldkodeksen. De ikke-toldretlige forskrifter, der anvendes i 
frizoner, og den fortsat beskedne håndhævelse af intellektuel eje ndomsret ved toldkontrol 
giver anledning til bekymring.  
Tyrkiet følger stort set alle de hande lsmæssige aspekter i EU’s politik om eksterne 
forbindelser , da der er tale om en forpligtelse i henhold til toldunionen mellem EF og Tyrkiet. 
Der er blandt andet blevet undertegnet nye frih andelsaftaler med tredjelande. Det er lykkedes 
for Tyrkiet i vid udstrækning at tilpasse sig EF ’s generelle præferenceo rdning. Tyrkiet er nået 
langt med tilpasningen til EU’s fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.  De bilaterale 
forbindelser med nabolandene, herunder med Gr ækenland, er blevet yderligere forbedret. 
Grænsen til Armenien er stadig lukket. Tyrk iet og EU har ikke den samme fortolkning af 
”Berlin Plus”-aftalerne mellem EU og NATO, hvilket virker som en bremse for det 
strategiske samarbejde mellem EU og NATO inden for krisehåndtering.