Der blev modtaget besvarelser fra 21 medlemsstater, som står for 93,1 % af importen efter forordningen om luftdygtighed i den omfattede periode. Visse medlemsstater indgav svar og tal til alle spørgsmål, mens andre ikke altid var i stand til at svare, navnlig når der blev bedt om kvantificerbare oplysninger.

Med henblik på at indhente de nødvendige oplysninger sendte Kommissionen den 29. juni 2017 et spørgeskema til alle medlemsstater. Spørgeskemaet bestod af 11 spørgsmål, som var opdelt i fire emner:

Ifølge artikel 4 i forordningen om luftdygtighed skal der indgives en rapport om anvendelsen af forordningen til Rådet på baggrund af de oplysninger, som medlemsstaterne har indsendt. Formålet med denne rapport er at fremlægge resultater og konklusioner vedrørende gennemførelsen af forordningen om luftdygtighed på baggrund af de oplysninger, der modtages fra medlemsstaterne for den treårige periode fra 2014 til 2016 ("den omfattede periode").

Ved Rådets forordning (EF) nr. 1147/2002 ("forordningen om luftdygtighed") fastsættes midlertidig suspension af de autonome satser i den fælles toldtarif ved indførsel af visse varer med luftdygtighedsattester. Den giver mulighed for at anvende forenklede toldprocedurer for toldfri indførsel fra lande uden for EU af dele, komponenter og andre varer, der anvendes til fremstilling, reparation, vedligeholdelse, genopbygning, ændring eller ombygning af luftfartøjer. Tidligere blev disse importeret under særlige toldprocedurer såsom endelig anvendelse, aktiv forædling eller toldoplag. Import under de særlige toldprocedurer krævede forudgående og/eller efterfølgende godkendelse eller overvågning af toldmyndighederne, mens der under forordningen om luftdygtighed kan gives tilladelse på grundlag af forelæggelse af en særlig luftdygtighedsattest. Denne procedure er mindre besværlig end de tidligere suspensionsprocedurer.

Som nævnt i afsnit 1.3 blev der gennemført en rundspørge blandt medlemsstaterne i 2014 med henblik på at kortlægge mulige forbedringer af forordningen om luftdygtighed. Deres svar gav vigtige oplysninger om gennemførelsen af forordningen og nyttige råd med hensyn til visse områder, hvor der var behov for forbedring for at tage hensyn til enten den juridiske eller teknologiske udvikling.

I deres svar i undersøgelsen pegede medlemsstaterne på forordningens betydning: Den mindsker den administrative byrde for toldembedsmændene ved at give dem mulighed for at anvende andre toldprocedurer end bevillinger på baggrund af endelig anvendelse og opfølgning og overvågning af andre særlige toldprocedurer (f.eks. aktiv forædling, toldoplag).

En række medlemsstater har dog påpeget, at forordningen om luftdygtighed skal præciseres yderligere med hensyn til de godkendte certifikater, der er berettiget til suspension af de autonome satser i den fælles toldtarif. Øget klarhed på dette område vil efter deres opfattelse fjerne usikkerheden med hensyn til, hvilke attester der kræves, og den vil anspore luftfartøjsoperatørerne til at gøre brug af de muligheder, som forordningen om luftdygtighed giver. De bad også om yderligere forbedringer af procedurerne for varer, der skal repareres.

Medlemsstaterne var også åbne over for muligheden for en yderligere forenkling for luftfartøjsoperatører ved også at tillade toldfri import på grundlag af certifikater for militære luftfartøjer. Dette skyldes, at dele meget ofte kan anvendes til begge typer af luftfartøjer, og den endelige anvendelse er ikke altid kendt ved indførslen. Dette ville også være i overensstemmelse med artikel 324, stk. 1, litra c), i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447, hvori der ikke skelnes mellem civile og ikke-civile luftfartøjer for så vidt angår forenklet afslutning af proceduren for aktiv forædling. En sådan forenkling supplerer også og er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 150/2003 om suspension af told på visse våben og forsvarsmateriel.

Svarene var blandede med hensyn til opførelsen på en liste af varer, som er berettigede til denne suspension ifølge forordningen om luftdygtighed. Nogle medlemsstater foretrak status quo, mens andre gik ind for en detaljeret liste over position eller underposition i KN, såfremt denne ville kunne ændres hurtigt. I den forbindelse skal det ligeledes bemærkes, at ikke alle KN-koder i kapitel 25 til 97 i den kombinerede nomenklatur i forordningen om luftdygtighed er blevet integreret i TARIC, men at listen over koder blev reduceret under drøftelserne i Toldekspertgruppen vedrørende TARIC-spørgsmål.





Som reaktion herpå er Kommissionen i færd med at udarbejde et forslag til Rådet, der skal erstatte forordningen om luftdygtighed og ajourføre, strømline og forenkle procedurerne for toldfri import af visse varer, der kan indarbejdes i eller anvendes til luftfartøjer. Denne proces forventes afsluttet ved udgangen af 2017.

2.2Effektivitet

Medlemsstaterne blev stillet tre spørgsmål i forbindelse med vurderingen af forordningen om luftdygtighed, hvori de blev bedt om at angive, i hvilket omfang forenklingen af toldprocedurerne for erhvervslivet og toldmyndighederne har bidraget til at nå forordningens mål. Svarene ses i følgende diagrammer:

S1: Nåede forordningen om luftdygtighed sit mål om at forenkle toldprocedurerne for toldfri indførsel af dele, komponenter og andre varer, der anvendes til fremstilling, reparation, vedligeholdelse, genopbygning, ændring eller ombygning af fly?

Tabel 1