Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 471/11)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Colinele Dobrogei«

PGI-RO-A0612-AM03

Meddelelsesdato: 28.9.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1. Ændringen af det geografiske produktionsområde ved inddragelse af nye lokaliteter

Der blev ansøgt om, at det afgrænsede geografiske område til fremstilling af vine med den beskyttede geografiske betegnelse Colinele Dobrogei suppleres med landsbyen Baia, der ligger i Baia kommune i Tulcea amt.

Baia kommune ligger i den sydøstlige del af Tulcea amt, grænsende op til Stejaru kommunes administrative område, sydøst for Beidaud kommune, vest for Ceamurlia de Jos kommune og nord for Constanța amt. Lokaliteten Baia ligger 57 km fra Tulcea, som er amtshovedstad, og 20 km fra lokaliteten Babadag, som er et afgrænset produktionsområde for den beskyttede geografiske betegnelse.

Baia kommune/landsby har klima- og jordbundsforhold svarende til dem, der gælder i området for BGB Colinele Dobrogei, takket være sin placering i den administrative territoriale enhed og i umiddelbar nærhed af lokaliteter, der er omfattet af den geografiske betegnelse, hvor der i øjeblikket fremstilles kvalitetsvine.

Klimaforholdene i Baia kommune er kendetegnet ved mange solskinstimer og den nødvendige solstråling til, at de organiske stoffer kan skabe en stærk koncentration af sukkerstoffer i druerne og således også i mosten, hvilket giver fyldige, men dog friske stille vine med farver fra strågul til gul med grønne reflekser og komplekse aromaer af blomster (hyldeblomst og akacie) og eksotiske frugter samt organoleptiske egenskaber svarende til de stille vine med den geografiske betegnelse Colinele Dobrogei.

Kapitel III i produktspecifikationen og punkt 6 i enhedsdokumentet ændres.

2. Tilføjelse af teknologiske metoder til fremstilling af visse typer vin

I produktspecifikationen tilføjes visse betingelser vedrørende teknologiske metoder (fremgangsmåder), der muliggør fremstilling af hvidvine af røde druer, stille rosévine af hvide druer og stille orange vine af hvide druer (proces med udblødning af hvid druemost på skallerne).

Nye forbrugs- og præferencetendenser og rosévine, som man udforsker nye teknologiske metoder til at fremstille, vækker interessen for disse typer stille vine.

Kapitel X i produktspecifikationen og punkt 5.1 i enhedsdokumentet ændres.

3. Indførelse af nye druesorter som primære sorter i produktionen

Produktspecifikationen suppleres med følgende nye druesorter til vinfremstilling: Crâmpoșie selecționată, Busuioacă de Bohotin og Băbească gri.

Crâmpoșie selecționată — rumænsk sort, der dyrkes i Dobrogea-områderne.

Området for BGB Colinele Dobrogei er et område, der er tilpasset til sen høst. Det sikrer sorten crâmpoșie selecționată, som har en tyk skal, en vældig god modning med henblik på fremstilling af frugtagtige og velafbalancerede vine, som er kendetegnet ved en frisk duft og smag, aromaer af frugt (pære og grønne æbler) og til tider blomster, en vedvarende smag og noter af citrusfrugter og mineraler. Vinens farve kan være gul med krystallinsk skær og lette grønne reflekser.

Druer af sorten Busuioacă de Bohotin opsamler et stort sukkerindhold, der kvalitativt højner indholdet af de aromaer, der er karakteristiske for busuioacă. Når vinen udvikler sig, får den et strålende rosa skær og aromaer af jordbær og jordbærtræ, en intens smag af frugt og middel syrlighed.

Băbească gri — rumænsk sort, der giver vine med noter af friske blomster og sommerfrugter, grønne æbler, lette aromaer af akaciehonning og bikage. Vinen kan få nuancer af hvidgult, gulgrønt eller rosa efter en kort udblødning af druerne.

Kapitel IV, V, VI og XI i produktspecifikationen og punkt 4 og 7 i enhedsdokumentet ændres.

ENHEDSDOKUMENT

1. Produktets betegnelse

Colinele Dobrogei

2. Type geografisk betegnelse

BGB — beskyttet geografisk betegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

—

1. Hvidvine, rosévine

KORT BESKRIVELSE

Hvidvine/rosévine

Farve: grøngul, undertiden gyldengul, strågul og svagt/moderat laksefarvet. Duft og smag: aroma af nyslået hø, akacieblomster, en bouquet med strejf af søde mandler. Et godt sukkerindhold giver vinene en fyldig, rund karakter med noter af fersken, abrikos og mango. En afbalanceret smag, hvor den fyldige krop ikke er for markant. I næsen har vinene noter af engblomster, honning, ristet brød og roser med et let strejf af citrus, som er typisk i de aromatiske sorter, og langvarige noter af bikage i de lagrede vine (af aromatiske sorter).

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) 15,00 Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 10,00 Minimalt totalt syreindhold 3,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) 200

2. Rødvine

KORT BESKRIVELSE

Rødvine

Farve: rubinrød, granatrød, purpurrød og mørkerød. Duft og smag: Vinene har kraftige farver og udvikler friske aromaer af skovfrugter, et strejf af svesker, en fløjlsblød fornemmelse og fyldig smag i munden, aromaer af friske hindbær, ribs, tranebær, surkirsebær, kryddernelliker, brombær og blåbær. Vinene har tanninstruktur og karakter med en veludviklet bouquet af blåbær og kryddernelliker, med pebrede/krydrede noter, noter af vanilje ved kort lagring, noter af sorte kirsebær og et optimalt syreindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) 15,00 Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 10,00 Minimalt totalt syreindhold 3,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 20 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) 150

5. Vinfremstillingsmetoder

5.1. Særlige ønologiske fremgangsmåder

1. Fremstilling uden for det afgrænsede område Relevante restriktioner for vinfremstillingen Det er ligeledes tilladt at fremstille vine med den beskyttede geografiske betegnelse Colinele Dobrogei i området i umiddelbar nærhed af det afgrænsede område, inden for samme administrative enhed, inden for en tilstødende administrativ enhed eller i naboområder med geografiske betegnelser. Det nationale kontor for vinavl og vin (ONVPV) skal underrettes 48 timer, inden der gøres brug af denne undtagelse.

2. Fremstillingsmetode Særlig ønologisk fremgangsmåde Blanding er tilladt. Den skal foretages i henhold til gældende lovgivning.

3. Ønologisk fremgangsmåde Særlig ønologisk fremgangsmåde Det er ligeledes tilladt at fremstille rosévine af de druesorter, der anvendes til fremstilling af rødvine, ved hjælp af teknikken med kort udblødning, og idet kendetegnene for den eller de anvendte rødvinssorter bevares.

4. Ønologisk fremgangsmåde Særlig ønologisk fremgangsmåde Fremstilling af hvidvin på røde druer Mange producenter vil gerne indføre teknikker, der kan udnytte sorternes aromatiske potentiale, og især fremstilling af hvidvine af røde druer, hvilket giver en vin, der kaldes »blanc de noirs«. Teknikken til fremstilling af hvidvin på røde druer udnytter disse druesorters potentiale, hvilket giver sig udslag i vine, der er let robuste og kendetegnet ved en let plantesmag domineret af subtile aromaer af brombær, lind, grapefrugt og gule blommer. Syrligheden intensiverer friskheden. Stille rosévin lavet på hvide druer — af sorterne Pinot Gris, Băbească gri eller Traminer roz med en skal som farvede druer med nuancer af violet, gråviolet og blå (grå, når det er Pinot Gris og Băbească gri) og rosa til perlemorsrosa og rosagrå, når det er Traminer roz. Det er muligt at fremstille stille vine med farvetoner fra hvidgul over strågul til rosa. Alt efter vinproducentens valg kan der fremstilles stille hvidvine og rosévine, heraf sidstnævnte ved udblødning. Stille orange vin af hvide druer Den teknologi, der anvendes til at fremstille disse vine med, omfatter udblødning af hvid druemost på skallerne i et tidsrum, der afhænger af den farveintensitet, som producenten ønsker i den færdige vin. Vinen har en orangegul/ravgul farve, en kompleks struktur og en aromatisk bouquet af lindeblomster, honning, appelsinskal og tørret frugt. En bred og fyldig smag med meget tydelige syrlige træk forstærket af en mineralsk intensitet.

5.2. Maksimale udbytter

1. Sorterne Petit Verdot og Sangiovese 14 000 kg druer pr. hektar.

2. Sorten Viognier 14 500 kg druer pr. hektar.

3. Sorterne Negru de Drăgășani, Crâmpoșie selecționată og Băbească gri 15 000 kg druer pr. hektar.

4. Sorterne Cabernet Sauvignon, Malbec og Mourvèdre 15 400 kg druer pr. hektar.

5. Sorten Busuioacă de Bohotin 16 000 kg druer pr. hektar.

6. Sorterne Chardonnay og Pinot Gris 16 300 kg druer pr. hektar.

7. Sorten Semillon 16 600 kg druer pr. hektar.

8. Sorterne Muscat Ottonel, Pinot Noir, Syrah, Burgund mare og Băbească Neagră 17 100 kg druer pr. hektar.

9. Sorterne Sauvignon, Riesling Italian, Riesling de Rhin, Merlot, Fetească Neagră, Fetească Regală, Fetească Albă og Tămâioasă Românească 18 000 kg druer pr. hektar.

10. Sorterne Traminer aromat, Traminer roz, Crâmpoşie, Columna, Aligoté, Iordană, Aromat de Iaşi og Rkaţiteli 18 000 kg druer pr. hektar.

11. Sorterne Saint Émilion, Novac, Mamaia, Cristina og Alicante Bouschet 18 000 kg druer pr. hektar.

12. Sorterne Petit Verdot og Sangiovese 105 hektoliter pr. hektar.

13. Sorten Viognier 109 hektoliter pr. hektar.

14. Sorterne Negru de Drăgășani, Crâmpoșie selecționată og Băbească gri 112 hektoliter pr. hektar.

15. Sorterne Cabernet Sauvignon, Malbec og Mourvèdre 115 hektoliter pr. hektar.

16. Sorten Busuioacă de Bohotin 120 hektoliter pr. hektar.

17. Sorterne Chardonnay og Pinot Gris 122 hektoliter pr. hektar.

18. Sorten Semillon 124 hektoliter pr. hektar.

19. Sorterne Muscat Ottonel, Pinot Noir, Syrah, Burgund mare og Băbească Neagră 128 hektoliter pr. hektar.

20. Sorterne Sauvignon, Riesling Italian, Riesling de Rhin, Merlot, Fetească Neagră, Fetească Regală, Fetească Albă og Tămâioasă Românească 135 hektoliter pr. hektar.

21. Sorterne Traminer roz, Traminer aromat, Crâmpoşie, Columna, Aligoté, Iordană, Aromat de Iaşi og Rkaţiteli 135 hektoliter pr. hektar.

22. Sorterne Saint Émilion, Novac, Mamaia, Cristina og Alicante Bouschet 135 hektoliter pr. hektar.

6. Afgrænset geografisk område

Constanța amt

– lokaliteterne Murfatlar og Siminoc i byen Murfatlar

– landsbyen Valu lui Traian i kommunen Valu lui Traian

– landsbyerne Poarta Albă og Nazarcea i kommunen Poarta Albă

– byen Ovidiu og landsbyen Poiana i kommunen Ovidiu

– landsbyen Ciocârlia i kommunen Ciocârlia

– lokaliteterne Medgidia, Remus Opreanu og Valea Dacilor i byen Medgidia

– landsbyerne Castelu, Cuza Vodă og Nisipari i kommunen Castelu

– landsbyen Siliştea i kommunen Siliştea

– landsbyen Tortoman i kommunen Tortoman

– landsbyerne Peştera og Ivrinezu Mic i kommunen Peştera

– landsbyerne Mircea Vodă, Satu Nou, Ţibrinu, Saligny, Stefan cel Mare og Gherghina i kommunen Mircea Vodă

– landsbyerne Adamclisi, Abrud, Haţeg, Urluia og Zorile i kommunen Adamclisi

– byen Cernavodă i kommunen Cernavodă

– landsbyerne Seimeni og Seimenii Mici i kommunen Seimeni

– landsbyerne Rasova og Cochirleni i kommunen Rasova

– landsbyerne Mihai Viteazu og Sinoie i kommunen Mihai Viteazu

– landsbyerne Istria og Nuntaşi i kommunen Istria

– landsbyerne Cogealac, Tariverde og Fântânele i kommunen Cogealac

– byen Mangalia

– byen Hârşova’

– landsbyen Chirnogeni i kommunen Chirnogeni

– landsbyen 23 August i kommunen 23 August

– landsbyerne Horia og Tichileşti i kommunen Horia

– landsbyen Crucea i kommunen Crucea

– landsbyen Topalu i kommunen Topalu

– landsbyen Ciobanu i kommunen Ciobanu

– landsbyen Gârliciu i kommunen Gârliciu

– landsbyen Saraiu i kommunen Saraiu

– landsbyen Viişoara i kommunen Cobadin

Tulcea amt

– byen Babadag

– landsbyerne Enisala, Visterna, Zebil og Sabangia i kommunen Sarichioi

– landsbyerne Valea Nucarilor, Agighiol og Iazurile i kommunen Valea Nucarilor

– byen Tulcea

– landsbyerne Ostrov og Piatra i kommunen Ostrov

– landsbyerne Somova, Mineri og Parcheş i kommunen Somova

– landsbyen Niculiţel i kommunen Niculiţel

– landsbyerne Izvoarele og Alba i kommunen Izvoarele

– landsbyen Valea Teilor i kommunen Valea Teilor

– landsbyerne Teliţa og Poşta i kommunen Frecăţei

– byen Isacea

– landsbyen Luncaviţa i kommunen Luncaviţa

– landsbyen Văcăreni i kommunen Văcăreni

– landsbyen Jijila i kommunen Jijila

– byen Măcin

– landsbyen Greci i kommunen Greci

– landsbyen Cerna i kommunen Cerna

– landsbyen Carcaliu i kommunen Carcaliu

– landsbyen Baia i kommunen Baia.

7. Druesorter til vinfremstilling

Alicante Bouschet N — Alicante Henri Bouschet

Aligoté B — Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Aromat de Iași B

Burgund Mare N — Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Busuioacă de Bohotin Rs — Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus og Tămâioasă violetă

Băbească gri G

Băbească neagră N — Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldărușă og Serecsia

Cabernet Sauvignon N — Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B — Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Columna B

Cristina N

Crâmpoşie B

Crâmpoșie selecționată B

Fetească albă B — Păsărească albă, Poama Fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N — Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B — Königliche Mädchentraube, Königsast, Királyleányka, Dănășană og Galbenă de Ardeal

Iordană B — Iordovană, Iordan

Malbec N — Cotes rouges, Pied de Perdrix, Plant d'Arles

Mamaia N

Merlot N — Bigney rouge

Mourvedre N

Muscat Ottonel B — Muscat Ottonel blanc

Negru de Drăgăşani N

Novac N

Petit Verdot N

Pinot Gris G — Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Noir N — Blauer Spätburgunder, Burgund Mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Riesling de Rhin B — Weisser Riesling, White Riesling

Riesling Italian B — Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Rkatiteli B — Dedali Rkatiteli, Korolioc Rkatiteli

Saint Emilion B — Trebbiano Toscano, Ugni blanc

Sangiovese N — Brunello di Montalcino, Morellino

Sauvignon B — Sauvignon verde

Syrah N — Shiraz, Petit Syrah

Semillon B — Semillon blanc

Traminer Roz Rs — Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Traminer aromat alb B

Tămâioasă românească B — Rumänische Weihrauchtraube, Tamianka

Viognier B — Petit Vionnier, Viogne, Galopine, Vugava bijela

8. Tilknytning til det geografiske område

8.1. Oplysninger om det geografiske område

Området ligger i Dobrogea i det sydøstlige Rumænien, der afgrænses af den nedre del af Donau (mod vest og nord), Sortehavet (mod øst) og den bulgarske grænse (mod syd). Det kendetegnes ved dominansen af plateauagtige terrænformer med en undergrund af løss og ved at have økologiske forhold, jordbunds- og klimaforhold, der klassificeres i steppe- og skovsteppekategorierne. Alle disse faktorer er med til at skabe et økologisk miljø, der er velegnet til vindyrkning.

De fleste af vinmarkerne ligger på en geologisk undergrund af løss (med en tykkelse på 3-40 m), som delvist dækker hårde, gamle klipper (fra præ-Palæozoikum, Palæozoikum, Mesozoikum og Tertiær), der er oprindelige klipper eller vandreblokke.

Det nordlige Dobrogea er meget bjergrigt (højlandsområder med beskyttede lavninger, der ligger mellem 100 m og 467 m over havets overflade), mens det sydlige Dobrogea har et strukturelt, tabulært plateaulandskab (under 200-300 m). Disse to landskaber adskilles af det i overvejende grad bakkede erosionsplateau i det centrale Dobrogea (250-350 m).

Det er den region i Rumænien, hvor der er størst knaphed på nedbør og grundvand. Tilgængeligheden er uregelmæssig, og vandet er ofte mere mineraliseret.

For at afhjælpe denne situation anvendes der opmagasinering, vandindvinding og vanding. Det typiske fastlandsklima er delvist tempereret som følge af Sortehavets, Donaumarsklandets og Donaudeltaets nærhed. Den årlige gennemsnitstemperatur ligger på ca. 11 °C med et temperaturinterval på over 25 °C mellem gennemsnitsværdierne for januar og juli og over 75 °C udtrykt i absolutte ekstremværdier over flere år. Den gennemsnitlige årlige nedbørsmængde er ofte under 400 mm. Området nyder godt af gode varmeforhold, da det ligger i en af Rumæniens varmeste regioner (med en solstråling på over 120-125 kalorier pr. cm2 og over 2 200 solskinstimer og positive daglige middeltemperaturer på op til 4 000-4 200 °C om året). Dette sikrer, at druerne kan blive modne og endda overmodne.

Zonal jord er langt den mest dominerende jordkategori i vindyrkningsarealerne. Der er tale om steppemollisoler (kastanozemer og chernozemer) og skovsteppemollisoler (calciumchernozemer og, hvilket er sjældnere, alluviale lerchernozemer, rendzina og greyzemer), som oftest er dannet på en undergrund af løss.

8.2. Produktoplysninger

Vine med den beskyttede geografiske betegnelse Colinele Dobrogei kan være hvidvine, rødvine eller rosévine.

Hvidvinene og rosévinene har et klart udseende, er grøngule til gyldengule eller svagt/moderat laksefarvede og har en fløjlsblød smag.

Vinene har et godt sukkerindhold. De er runde og har noter af honning, roser, citrus (for de aromatiske sorters vedkommende) og undertiden bikage i de lagrede vine, der fremstilles af aromatiske sorter.

Rødvinene giver en fløjlsblød fornemmelse i munden og har en rubinrød, granatrød, dyb purpurrød eller mørkerød farve.

Duften og smagen bærer præg af godt modne skovfrugter med et strejf af svesker, en fløjlsblød fornemmelse og fyldig smag i munden samt aromaer af friske hindbær, ribs, tranebær, brombær og blåbær. Vinene har tanninstruktur og karakter samt en bouquet af blåbær og kryddernelliker, og de har undertiden markante pebernoter, mens en kort lagring frembringer vaniljearomaer. De er velegnede til lagring på egefade.

8.3. Årsagssammenhæng

Den særlige karakter, som vine med den beskyttede geografiske betegnelse Colinele Dobrogei har, skyldes den most, der anvendes til fremstillingen. Dette hænger sammen med druesorterne, som nyder godt af de mange solskinstimer — takket være varmeforholdene, der er de gunstigste i Rumænien — og den ringe nedbør. Disse faktorer bidrager til en god modning af druerne, hvilket resulterer i most med et højt sukkerindhold. Påvirkningen fra havet kan mærkes i området. Det har især en gavnlig virkning om efteråret, da det virker temperaturregulerende. Donaus tilstedeværelse har indflydelse på Cernavodă, navnlig på de vinmarker, der ligger tættest på Donau. Jorden, som er rig på calciumcarbonat, er en vigtig faktor for vinkvaliteten. Vinenes kvalitet bærer præg af den gavnlige indflydelse fra de nærliggende søer Razim og Sinoe, den velegnede jord til vindyrkning og den kendsgerning, at vinene har et afbalanceret alkohol- og syreindhold og har veludtrykte organoleptiske kendetegn (noter af blomster/skovfrugter og krydrede noter).

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, supplerende krav)

Produktionsbetingelser

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Ved behørig underretning af de kompetente myndigheder er det tilladt at emballere og aftappe vinene uden for vindyrkningsområdet.

Disse processer kan finde sted inden for samme administrative enhed, inden for en tilstødende administrativ enhed eller i naboområder med geografiske betegnelser.

I så fald skal producenten eller aftapningsvirksomheden og aftapningsstedet være angivet på etiketten alt efter omstændighederne.

Hvad aftapningen angår — og som svar på den kommercielle efterspørgsel fra EU-markedet og eksportmarkederne — er det tilladt at sælge uaftappede vine med den beskyttede geografiske betegnelse Colinele Dobrogei.

Myndighederne skal underrettes om salg af uaftappede vine via det lokale kontrolorgan. Ved salg skal uaftappede vine ledsages af de relevante papirer og en attest, der dokumenterer retten til at anvende den beskyttede geografiske betegnelse ved markedsføringen af vinen.

Link til produktspecifikationen

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_ig_colinele_dobrogei_modif_cf_cerere_3_2021_modif_anterioare_cerere_989_18.05.2022_no_track_changes_0.pdf.

(1) EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.