* * ii it it 
it it 
it it *** KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 22.04.1998 
KOM(1998) 244 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS 
FINANSIELLE INTERVENTIONER 
PÅ ENERGIOMRÅDET FRA 1995 TIL 1997 

DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS 
FINANSIELLE INTERVENTIONER PÀ ENERGIOMRÅDET FRA 199S TIL 1997 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. INDLEDNING 
2. SAMMENDRAG 
- Oversigt 
- Støtte 
- Lån 
Lånegarantier 
Finansielle interventioner i tredjelande s. 3 
s. 4 
AFSNITA: 
AFSNIT B: 
AFSNIT C: 
AFSNIT D; 
AFSNIT E: 
AFSNIT F; 
AFSNIT G; 
AFSNTTH: 
AFSNIT I: Finansiering af energipolitikken 
Transeuropæiske energinet 
Forskning og udvikling på energiområdet 
Strukturfondene 
Finansielle instrumenter i det internationale 
samarbejde 
EKSF-støtte til kulindustrien 
Lån fra EIB 
EKSF- og Euratom-lån 
Garantier fra EIF s. 7 
s. 9 
s. 10 
s. 14 
s. 16 
s. 18 
s. 20 
s. 23 
s. 24 
INDLEDNING 
De Europæiske Fællesskaber har betydelige finansielle instrumenter til rådighed med 
henblik på at støtte gennemførelsen af de fælles politikker. 
På grund af den strategiske rolle, som energien spiller for gennemførelsen af flere af de 
grundlæggende mål, navnlig dem, der angår økonomisk vækst, styrkelse af 
samhørigheden, livskvalitet og forbindelser med tredjelande, har De Europæiske 
Fællesskaber mobiliseret og mobiliserer stadig finansielle instrumenter til fordel for 
aktioner og projekter inden for energisektoren. 
De elementer af energipolitikken, der hidtil er blevet lagt vægt på i EU, og som har dannet 
rammen om de finansielle interventioner inden for energisektoren, angår hovedsageligt: 
- forholdet mellem den eksterne afhængighed og forsyningssikkerheden 
- integreringen af de europæiske energimarkeder med henblik på at forbedre 
konkurrenceevnen 
- udbygningen af energinet på tværs af grænserne og i regioner med utilstrækkelig 
forsyning 
- overensstemmelsen mellem energimålene og miljømålene med henblik på en bæredygtig 
udvikling 
- udviklingen af teknologi og forskning på energiområdet. 
Nærværende meddelelse om de finansielle interventioner for perioden 1995 til 1997 er et 
led i bestræbelserne på at opnå gennemsigtighed, som blev indledt med meddelelsen om en 
"samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger'*0, de igangværende 
drøftelser om forslaget til Rådets beslutning om et "flerårigt rammeprogram for aktioner 
inden for energisektoren (1998-2002) og dertil knyttede foranstaltninger'^ samt 
anskueliggørelsen a£ hvor stor en del energien udgør af fondenes interventioner og af de 
horisontale finansielle instrumenter. 
(l) KOM/97/0167 endelig udg. af 23.4.1997. 
ft KOM/97/0550 endelig udg. af 18.11.1997. 
3-
SAMMENDRAG 
1. Nærværende meddelelse er et informationsdokument, som omfatter alle data om 
De Europæiske Fællesskabers finansielle interventioner på energiområdet for 
perioden 1995 til 1997. Interventionerne kan tage form af støtte (tilskud), EF-
medfinansiering af projekter af interesse for Fællesskabet, lån eller lånegarantier og 
kan efter omstændighederne stamme fra: 
- finansielle instrumenter, der er specifikke for energiområdet, som f. eks. 
programmerne SAVE(J), ALTENERW, SYNERGY^, de transeuropæiske 
energinet^ og EKSF-støtten til kulindustrien 
- finansielle instrumenter, der er specifikke for andre interne politikker, men som 
indeholder et energiafsnit, som f. eks. JOULE-THERMIE-programmet(7) under 
rammeprogrammet for forskning og udvikling 
- horisontale finansielle instrumenter som strukturfondene eller Den Europæiske 
Investeringsbank, der blandt deres mange interventioner støtter bestræbelserne 
på udvikling og investering inden for energisektoren 
- finansielle instrumenter, der er specifikke for det internationale samarbejde, og 
som indeholder et energiafsnit, som f. eks. programmerne PHARE(>> og 
TAOS00 eller Den Europæiske Udviklingsfond. 
2. Nedenstående tabel viser beløbene for de finansielle interventioner, der stammer 
fra de forskellige instrumenter. 
(i mio. ECU) 
FINANSIELLE INSTRUMENTER 
I. ST0TTE 
A. Finansiering af energipolitikken 
B. Transeuropaeiske energinet 
C. Forskning og udvikling pa energiomradet 
D. Strukturfondene 
E. Finansielle instrumenter i det internationale 
samarbejde 
F. EKSF-st0ttetilkulindustrien 
it. LAN 
G. Lan fra EIB 
H. EKSF- og Euratom-lan 
m. GARANTBER 
I. Garantier fra EIF 1995 
1848,6 
41,7 
12,2 
775,6 
500,0 
393,2 
125,9 
3100,8 
3083,0 
17,8 
11,9 
11,9 1996 
1393,3 
37,8 
8,9 
524,1 
500,0 
245,0 
77,5 
4957,2 
4945,0 
12,2 
270,2 
270,2 1997 
1414,7 
36,8 
24,2 
580,1 
500,0 
184,8 
88,4 
2171,0 
2090,4 
80,6 
3,7 
3,7 TOTAL 
4656,6 
116,3 
45,3 
1879,8 
1500,0 
823,0 
291,8 
10229,0 
10118,4 
110,6 
285,8 
285,8 
(,) Rådets 
(4) Rådets 
(5) Rådets 
^Rådets 
° Rådets 
^Rådets 
° Rådets beslutning 96/737/EF af 16. december 1996 (EFT L 335 af 24.12.1996). 
beslutning 93/500/EF af 13. september 1993 (EFT L 235 af 18.9.1993). 
forordning (EF) nr. 701/97 af 14. april 1997 (EFT L 104 af 22.4.1997). 
forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 (EFT L 228 af 23.9.1995). 
beslutning 94/806/EF af 23. november 1994 (EFT L 334 af 22.12.1994). 
forordning (EØF) nr. 3906/89 af 18. december 1989 (EFT L 375 af 23.12.1989). 
forordning (Euratom, EF) nr. 1279/96 af 25. juni 1996 (EFT L 165 af 4.7.1996). 
-4-
EF-støtten til energisektoren stammer fra det almindelige budget og fra EKSF-
budgettet. 
På det almindelige budget tegner energidelen af rammeprogrammet for forskning 
og udvikling, herunder JOULE-THERMIE-programmet, og strukturfondene sig 
for de største beløb på energiområdet. 
EKSF-budgettet finansierer aktioner inden for kulsektoren, navnlig vedrørende 
omskoling af arbejdstagere, rentegodtgørelse i forbindelse med lån til industriel 
omstilling samt forskningsprogrammer inden for denne sektor. 
Støtten til og EF-medfinansieringen af energisektoren beløber sig til 4 656,6 mio. 
ECU for referenceperioden (1995-1997). Af denne støtte og medfinansiering 
stammer 93,7 %, hvilket svarer til 4 364,8 mio. ECU, fra det almindelige budget. 
Lån fra De Europæiske Fællesskabers finansielle instrumenter til energiprojekter 
stammer næsten udelukkende fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB). De 
bevilgede lån for referenceperioden beløber sig til 
10 229 mio. ECU, hvoraf 10 118,4 mio. ECU hidrører fra EIB og 110,6 mio. ECU 
fra EKSF. 
Det finansielle instrument, som kan yde lånegarantier inden for energisektoren, er 
Den Europæiske Investeringsfond (EIF). 
I referenceperioden har EIF ydet lånegarantier for et samlet beløb på 285,8 mio. 
ECU. 
Den Europæiske Union yder Ugeledes finansiel bistand og lån til tredjelande som 
led i den internationale samarbejdspolitik. 
Nedenstående tabel giver en oversigt over interventionerne uden for Den 
Europæiske Union set i relation til samtlige interventioner på energiområdet. 
(i mio. ECU) 
FINANSIELLE 1NSTRUMENTER IALT 
I. Stette 4656,6 
heraf i tredjelande 823,0 
hvilket udgor 17,7% 
II. Lan 10229,0 
heraf i tredjelande 1986,0 
hvilket udgor 19,4 % 
HI. Garantier 285,8 
heraf i tredjelande 182,0 
hvilket udgor 63,7 % 
7. I de følgende ni kapitler gives der en detaljeret præsentation af EF's støtte, lån og 
garantier til energisektoren fra 1995 til 1997, opdelt efter midlernes oprindelse: 
A. Finansiering af energipolitikken 
B. Transeuropæiske energinet 
C. Forskning og udvikling på energiområdet 
D. Strukturfondene 
E. Finansielle instrumenter i det internationale samarbejde 
F. EKSF-støtte til kulindustrien 
G. Lån fra EIB 
H. EKSF- og Euratom-lån 
I. Garantier fra EIF 
6-
FINANSIERING AF ENERGIPOLITIKKEN 
Nedenstående tabel viser de beløb, der er forpligtet fra 1995 til 1997 til diverse 
aktioner som led i energipolitikken. 
(i mio. ECU) 
PROGRAMMER / AKTIONER 
SAVE 
ALTENER 
SYNERGY 
Observatorium 
Energiplanlaegning pa regionalt plan(l0) 
0vrige aktioner 
I ALT 1995 
7,20 
13,17 
13,77 
2,06 
5,50 
-
41,70 1996 
15,00 
10,00 
9,00 
1,77 
-
2,00 
37,77 1997 
17,91 
8,92 
6,86 
2,15 
-
0,99 
36,83 
SAVE Il-programmet, som hovedsageligt omhandler forbedringen af 
energieffektiviteten, har faet bevilget et vejledende budget på 45 mio. ECU for 
perioden 1996-2000. Siden 1996 har den regionale energiplanlægning været en 
integreret del af SAVE I I-programmet under benævnelsen "energiplanlægning for 
regioner og byer". Der blev forpligtet 5,2 mio. ECU i 1996 og 5,7 mio. ECU i 
1997 til denne del. 
ALTENER-programmet, som har til formål at fremme vedvarende energi, råder 
over et budget på 46,4 mio. ECU for perioden 1993-1997. 
(0) Siden 1996 har planlægningen været en integreret del af SAVE 11-programmet. 
-7-
SYNERGY er et program for internationalt samarbejde, der udelukkende vedrører 
energisektoren og navnlig assistance til, udformning og udarbejdelse af 
energipolitikken i tredjelande. 
For perioden fra 1995 til 1997 var fordelingen af de forpligtede beløb på de 
vigtigste regioner i verden som følger: 
Fordeling af SYNERGY-aktionerne på regioner 
Horisontalt 
0st- og central-
europaeiske lande 
SNG 
Middelhavsomradet 
Asien 
Latinamerika 
Afrika 
Flere regioner 
1 ALT 1995 
242 
4820 
2666 
2520 
1131 
1040 
-
573 
12992 % 
1,9 
37,1 
20,5 
19,4 
8,7 
8,0 
-
4,4 
100,0 1996 
634 
2146 
742 
1437 
1730 
1168 
224 
889 
8970 % 
7,1 
23,9 
8,3 
16,0 
19,3 
13,0 
2,5 
9,9 
100,0 0 
1997 
950 
622 
1266 
1079 
1047 
948 
209 
739 
6860 mio. ECU) 
% 
13,6 
8,5 
18,2 
15,5 
15 
13,3 
3 
10,6 
100,0 
NB: Rubrikken "Flere regioner" vedrører fælles aktioner i Sortehavet for lande, der 
hovedsageligt tilhører de øst- og centraleuropæiske lande, SNG og landene i Middelhavsområdet. 
5. Det Europæiske Energiobservatorium blev oprettet i 1995. Dets formål er: 
- fortsat at observere energimarkederne, tendenserne, udviklingen og 
prognoserne for udbuddet af samt efterspørgslen og priserne på de forskellige 
former for energi 
- at evaluere og formidle viden på dette område 
- at udvikle en fælles analysemetode 
- at etablere specialiserede netværk for energisektorens samspil med alle 
videnskabelige, økonomiske og sociale aktiviteter. 
Bevillingerne for perioden 1995-1997 beløb sig til 5,98 mio. ECU. 
6. Euratom finansierer aktiviteter inden for "transport af radioaktivt materiale". De 
indgåede forpligtelser nåede op på 2 mio. ECU i 1996 og 0,7 mio. ECU i 1997 
(opført under "Øvrige aktioner" i tabellen under punkt A. 1.). 
7. Europa-Kommissionen vedtog den 18. november 1997 et forslag til Rådets 
beslutning om samling af alle EF-aktioner og -programmer henhørende under 
energipolitikken under ét flerårigt rammeprogram (1998-2002) med henblik på at 
forbedre gennemsigtigheden, effektiviteten og samordningen af EU's indsats på 
det energipolitiske område. 
8-
B. TRANSEUROPÆISKE ENERGINET 
Dette program, som har et vejledende budget på 112 mio. ECU for perioden 1995-
1999, har som formål at bidrage til etableringen og udbygningen af de 
transeuropæiske energinet ved at fremme sammenkoblingen af og 
mteroperabiliteten mellem nationale net samt adgangen til disse* net og 
forlængelsen af dem uden for Fællesskabet. 
TEN-programmet dækker en del af udgifterne forbundet med gennemførelsen af 
økonomiske og tekniske gennemførlighedsundersøgelser samt forberedende 
undersøgelser og evalueringer. Programmet kan ligeledes, i behørigt begrundede 
tilfælde, anvendes til at yde rentegodtgørelser, til at reducere omkostningerne ved 
en lånegaranti eller til at yde direkte tilskud. 
For referenceperiodens vedkommende drejer aktionerne sig udelukkende om 
medfinansieringen af undersøgelser vedrørende projekter af fælles interesse. 
Nedenstående tabel viser de indgåede forpligtelser pr. sektor fra 1995 til 1997: 
(i mio. ECU) 
SEKTOR 
Elektricitet 
Naturgas 
I ALT 1995 
6,5 
5,7 
12,2 1996 
3,7 
5,2 
8,9 1997 
9,2 
15,0 
24,2 
Fordelingen af den finansielle støtte til de transeuropæiske energinet opdelt efter 
prioriteringen af EF-aktionerne er som følger: 
(i mio. ECU) 
PRIORITERING 
Udbygning af de elektriske sammenkoblinger mellem 
medlemsstaterne, herunder de indenlandske sammenkoblinger, 
der er nodvendige for udnyttelsen af sammenkoblingerne mellem 
medlemsstaterne 
Udbygning af medlemsstaternes elektriske sammenkoblinger med 
tredjelande i Europa og med landene i Middelhavsomradet 
Indforelse af naturgas i nye regioner i medlemsstaterne, herunder 
tilslutning af de isolerede ledningsnet til de sammenkoblede 
europaeiske gasledninger 
Foragelse af den modtagelses- og transportkapacitet (LNG 
(flydende naturgas)) samt den lagringskapacitet, der er 
ruadvendige for at tilfredsstille eftersporgslen, samt diversificering 
af energikilderne og af naturgassens tilferselsveje. 1995 
2,39 
4,09 
1,92 
3,76 1996 
0,72 
3,00 
0,97 
4,21 1997 
4,53 
4,65 
0,58 
14,44 
9-
C FORSKNING OG UDVIKLING PÅ ENERGIOMRÅDET 
Det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (1994-1998) 
finansierer eller medfinansierer specifikke aktioner til fordel for energien på 
nedenstående områder med et disponibelt budget p$ 2 403 mio. ECU: 
- Ikke-nuklear energi 
Programmet for "Ikke-nuklear energi" indeholder et forskningsafsnit (JOULE) og 
et demonstrationsafsnit (THERMIE). Programmet har fået bevilget 1 039 mio. 
ECU. 
- Nuklear fissionsenergi 
Programmet vedrørende sikkerhed i forbindelse med nuklear fission har fået 
bevilget 170,5 mio. ECU og omfatter følgende områder: 
• udforskning af nye strategier 
• reaktorsikkerhed 
• håndtering og deponering af radioaktivt affald samt nedlukning 
• bestrålingens virkninger for mennesket og miljøet 
• kontrol over tidligere indtrufne hændelser. 
- Kontrolleret termonuklear fusion 
Programmet, som omfatter al den forskning inden for fusionsenergi, der udføres i 
medlemsstaterne, har fået bevilget 846 mio. ECU og dækker følgende områder: 
• "Next Step"-aktiviteterne, navnlig i ITER-samarbejdet (International 
Thermonuclear Experimental Reactor) 
• fællesforetagendet JET (Joint European Torus) 
• konceptforbedringer 
• langsigtet teknologi. 
-10 
2. THERMIE-programmet sigter specielt på at støtte demonstrationsprojekter samt 
strategi, formidling og incitamenter for små og mellemstore virksomheder. 
2.1. THERMIE-programmets mål er følgende: 
- forbedre den effektive energiudnyttelse på efterspørgsels- og udbudssiden 
- fremme en bredere udnyttelse af vedvarende energikilder 
- tilskynde til en renere og mere effektiv udnyttelse af kul og de øvrige former for fast 
brændsel 
- optimere udnyttelsen af EU's olie- og gasressourcer. 
2.2. THERMIE-programmet består af to afsnit : 
THERMIE • aktioner af type A : finansiel støtte til demonstrationsprojekter med 
omkostningsdeling, der inddrager nyskabende energiteknologier inden for de tre 
følgende sektorer: 
• rationel energiudnyttelse 
• vedvarende energikilder 
• fossile brændstoffer. 
THERMIE - aktioner af type B : finansiel støtte til andre aktiviteter på følgende 
områder: 
• udvikling og gennemførelse af en strategi for forskning og teknologisk 
udvikling på energiområdet 
• udbredelse af energiteknologier 
• samordnede aktioner og samordningsnet 
• forberedende foranstaltninger, ledsage- og støtteforanstaltninger 
• incitamenter for at fremme og lette små og mellemstore virksomheders 
deltagelse i aktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling. 
2.3. THERMIE-programmet kan Ugeledes anvendes til interventioner i tredjelande. I 
denne forbindelse er der indledt 106 aktioner af type B (tilknyttede 
foranstaltninger) for 10,2 mio. ECU fra 1995 til 1997. 
2.4. Nedenstående tabel viser fordelingen af de indgåede THERMEE-forpligtelser fra 
1995 til 1997. 
THERMIE-programmet 
• Demonstration (Aktioner af type A) 
• Tilknyttede foranstaltninger (Aktioner af 
typeB) 
• Diverse 
I ALT 1995 
110,5 
29,0 
1,3 
140,8 1996 
113,3 
17,7 
-
131,0 (i mio. ECU) 
1997 
148,1 
10,1 
1,5 
159,7 
-11-
4. JOULE-programmet har til formål at stimulere forskning og teknologisk udvikling 
inden for rene og effektive energiteknologier med henblik på at bidrage til 
energisikkerhed og til en bæredygtig udvikling. 
JOULE-programmet omfatter tekniske områder vedrørende: 
- en strategi for forskning og teknologisk udvikling på energiområdet og en 
analyse af samspillet mellem energi, miljø og økonomi 
- rationel energiudnyttelse 
- vedvarende energi 
- fast brændsel. 
For JOULE-programmet er der indgået forpligtelser for et samlet beløb på 183,7 
mio. ECU i 1995, 42,8 i 1996 og 132,7 i 1997. 
Fællesskabets aktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling på området 
for fusionsenergi har som langsigtet formål i fællesskab at fremskaffe reaktorer, 
prototyper på kraftværker, som opfylder samfundets behov, såsom driftssikkerhed, 
miljøvenlighed og økonomisk levedygtighed. Aktiviteterne gennemføres 
hovedsageligt som led i foranstaltninger med omkostningsdeling sammen med 
organisationer i medlemsstaterne (associeringer), inden for fællesforetagendet JET 
(Joint European Torus) og som led i multilaterale aftaler. Specifikke aktiviteter 
vedrørende fusionsteknologi gennemføres Ugeledes i Det FæUes Forskningscenter 
(FFC). Nedenstående tabel viser fordelingen af EF-bidraget til udbetalingerne fra 
1995 til 1997. 
(i mio. ECU) 
Associeringer 
JET 
FFC 
Diverse 
I ALT 1995 
88,0 
65,3 
10,8 
28,3 
192,4 1996 
89,7 
58,6 
10,1 
37,4 
195,8 1997 
(sk0n) 
107,4 
65,2 
40,9 
223,1 
12 
5. Nedenstående tabel viser en detaljeret oversigt over udviklingen i alle udgifterne til 
forskning og udvikling inden for energisektoren for årene 1995-1997. 
(i mio. ECU) 
FORPLIGTELSER 
A. Direkte aktioner - FFC 
1. Nuklear fissionsenergi 
(reaktorsikkerhed, handtering af radioaktivt afifald, fissilt 
materiale, nukleart braendsel) 
2. Termonuklear fusion 
3. Ikke-nuklear energi (solenergi, RUE) 
4. St0tte til energipolitikken (GD XVII) ° ° 
5. Det supplerende HFR-program 
B. Aktioner med omkostningsdeling 
1. Nuklear fissionsenergi 
(handtering og deponering af radioaktivt affald, nedlukning 
af atomkraftvaerker, Teleman, sikkerhed i forbindelse med 
nuklear fission) 
2. Termonuklear fusion™ 
(det generelle program, deltagelse i JET) 
3. Ikke-nuklear energi 
(vedvarende energi, RUE): - JOULE 
-THERMIE 
I ALT A + B 1995 
108,1 
63,8 
11,4 
-
14,4 
18,5 
667,5 
71,9 
270,8 
184,0 
140,8 
775,6 1996 
83,6 
63,2 
10,3 
3,8 
-
6,3 
440,5 
68,6 
198,3 
42,8 
130,8 
524.1 1997 
(forelebige) 
88,1 
62,8 
12,3 
4,8 
-
8,2 
492,0 
12,7 
186,9 
132,7 
159,7 
580,1 
Uden for energiprogrammerne findes der i de øvrige programmer under det fjerde 
rammeprogram aktioner, som også vedrører energi, f. eks. i programmerne 
ESPRIT og INCO (samarbejdsprogrammer inden for forskning og teknologisk 
udvikling med tredjelande og internationale organisationer, som finansierer 
energiaktiviteter, navnlig i de øst- og centraleuropæiske lande og 
udviklingslandene). 
(ll) FFC's støtte til energipolitikken har fra 1996 hørt under den nukleare fissionsenergi. 
(>2) Herunder forpligtelsen for flerårige kontrakter. 
13 
D. STRUKTURFONDENE 
Strukturfondene (EFRU, ESF, EUGFL etc.) spiller en aktiv roUe for finansieringen 
af en række programmer, der har til formål at løse energiproblemer i de dårligst 
stillede regioner gennem EF-støtterammer og EF-initiativer. 
Den største del af strukturfondenes støtte til energisektoren går til 
mål 1-områderne. 
Således medfinansierer Fællesskabet energiprojekter i alle EF-støtterammerne for 
tilbagestående regioner (mål 1) med henblik på at forbedre de grundlæggende 
økonomiske infrastrukturer. EF-tilskuddet stammer hovedsageligt fra EFRU. 
Nedenstående tabel viser en detaljeret fordeUng pr. land af støtten til mål 1-
områderne for strukturfondenes programmeringsperiode 1995-1999. Da det på 
grund af strukturfondenes opbygning er vanskeligt at isolere og angive den årlige 
støtte til energisektoren, er der anvendt en metode med ligelig fordeUng pr. år. 
EF-støtte til enereisektoren i mål 1-områderne via strukturfondene 
(i mio. ECU) 
MEDLEMSSTAT Perioden 1994-1999 ArBgt gennemsnit 
(1994-priser) 
0strig 4 0,7 
Graskenland 1065 177,5 
Spanien 704 117,3 
Frankrig 8 1,3 
Irland 70 11,7 
Italien 392 65,4 
Portugal 566 94,3 
Det Forenede Kongerige 190 31,7 
1ALT 2999 500,0 
Beløbene i ovenstående tabel omfatter den støtte, der er ydet som led i EF-
støtterammerne for 1994-1999, samt de beløb, der er ydet gennem programmerne 
for EF-initiativer (hovedsagehgt INTERREG H). 
14 
3. Navnlig EF-initiativet INTERREG II (REGEN-afsnittet) med en bevilling på 500 
mio. ECU for programmeringsperioden 1994-1999 har til formål at færdiggøre de 
transeuropæiske energinet, herunder især: 
- tilførsel af russisk gas fra den græsk-bulgarske grænse til Athen samt 
modtagelse, behandling og transport af flydende gas fra Algeriet 
- færdiggørelse af arbejdet med indførelse af naturgas i Portugal 
- færdiggørelse af systemerne for sammenkobling, modtagelse og transport af 
naturgas meUem Spanien og Portugal 
- færdiggørelse af sammenkoblingen af de elektriske systemer mellem 
Grækenland og Italien. 
Nedenstående tabel viser fordelingen pr. land af finansielle interventioner 
vedrørende EF-initiativet INTERREG H (REGEN-afcnittet) for perioden 1994-
1999 (beløbene indgår i foregående tabel over fordelingen pr. medlemsstat). 
(i mio. ECU) 
LAND I INTERREG U (REGEN-afsnittet) 
1994 - 1999 
Spanien 80 
Graekenland 200 
Italien 80 
Portugal 140 
I ALT I 500 
Det samlede EF-tilskud, der er fastsat i EF-støtterammerne for tilbagestående 
regioner og i programmerne for EF-initiativer, beløber sig til 2 999 mio. ECU for 
perioden 1994-1999, hvilket svarer til 2,7 % af strukturfondenes samlede tilskud til 
mål 1-områderne og 4,3 % af EFRU-støtten. 
15-
E. FINANSIELLE INSTRUMENTER I DET INTERNATIONA! .F. SAMARBEJDE 
PHARE 
PHARE-programmet har til formål at hjælpe landene i Øst- og Centraleuropa med 
at nå op på det europæiske udviklingsniveau og med at etablere tættere politiske og 
økonomiske forbindelser meUem disse lande og Den Europæiske Union inden for 
rammerne af Europaaftalerne og før-tiltrædelses-strategien. 
PHARE-programmet omhandler blandt andet energiinfrastrukturer og nuklear 
sikkerhed. Følgende tabel angiver størrelsesordenen af de beløb, der er anvendt på 
energiområdet fra 1995 til 1997: 
(i mio. ECU) 
SEKTOR 
Nuklear 
Ikke-nuklear 
I ALT Energi 1995 
27 
75 
102 1996 
6 
42 
48 1997 
13,2 
12,6 
25,8 
TACIS 
TACIS-programmet har til formål at støtte saneringen og den økonomiske 
genopbygning i de nye uafhængige stater (SNG) og MongoUet. 
De aktioner, der gennemføres via TACIS-programmet, angår blandt andre sektoren 
for energi og nuklear sikkerhed. 
Nedenstående tabel viser fordelingen af de beløb, der er anvendt på energisektoren 
fra 1995 til 1997: 
(i mio. ECU) 
SEKTOR 
Nuklear 
Ikke-nuklear 
I ALT Energi 1995 
96<1J> 
42 
138 1996 
117,5 
46 
163,5 1997 
68 
45,6 
U3.6 
LANDE I MIDDELHAVSOMRÅDET - MEDA 
MEDA-programmet(u) (1995-1999) vedrører ledsageforanstaltninger til reformer af 
økonomiske og sociale strukturer i tredjelande i Middelhavsområdet. Et af målene 
med MEDA-programmets interventioner er et samarbejde inden for energi og 
transeuropæiske net. 
(,,) Inkl. 37,5 mio. ECU fra G7-aktionen. 
(M) Rådets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 (EFT L 189 af 30.7.1996). 
16 
Der er tale om aktioner, som gennemføres enten inden for rammerne af bilaterale 
protokoller mellem Fællesskabet og et tredjeland i Middelhavsområdet eller som led 
i et horisontalt finansielt samarbejde, der berører flere lande i regionen. I 1995 og 
1996 var de beløb, der blev tildelt energisektoren, på henholdsvis 1 og 0,2 mio. 
ECU. 
4. DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGSFOND (AVS-LANDENE) 
Inden for rammerne af EUF er der blevet tildelt energisektoren 127,7, 21,5 og 32,7 
mio. ECU i 1995, 1996 og 1997. Disse beløb dækker hovedsageligt finansieringen 
af vandkraftprojekter og rehabilitering af infrastrukturer. 
5. UDVIKLINGSLANDE I ASIEN OG LATINAMERIKA 
I Rådets forordning 443/92(M) af 25. februar 1992 er der fastsat aktioner for teknisk 
og finansiel bistand samt et økonomisk samarbejde med udviklingslandene i Asien 
og Latinamerika. Energisektoren er blandt de højt prioriterede områder i dette 
program 
Nedenstående beløb blev bevilget til energisektoren i 1995 og 1996. For 
udviklingslandene i Asien(,6) angives størrelsesordenen af de bevilgede beløb (på 
nuværende tidspunkt meUem 8 og 10 mio. ECU pr. år). Der gøres opmærksom på, 
at Kommissionen i 1996 fremlagde en meddelelse om en europæisk-asiatisk 
samarbejdsstrategi inden for energi, og at et særprogram for energisamarbejde med 
Latinamerika er blevet etableret. 
(i mio. ECU) 
Udviklingslande i Asien 
Udviklingslande i Latinamerika 
I ALT 1995 
7,5 
17,0 
24,5 1996 
7,5 
4,3 
11,8 1997 
5 
7,7 
12.7 
6. OVERSIGT OVER INSTRUMENTERNE I DET INTERNATIONALE SAMARBEJDE 
Nedenstående tabel viser en oversigt over de beløb, der er tildelt energisektoren 
gennem de finansielle instrumenter i det internationale samarbejde. 
(i mio. ECU) 
FINANSIELT INSTRUMENT 
PHARE 
TACIS 
LANDEI MIDDELHAVSOMRADET 
UDVIKLINGSLANDE (Asien og Latinamerika) 
EUF (AVS-lande) 
I ALT 1995 
102,0 
138,0 
1,0 
24,5 
127,7 
393,2 1996 
48,0 
163,5 
0,2 
11,8 
21,5 
245,0 1997 
25,8 
113,6 
-
12,7 
32,7 
184,8 
(,5) EFT L 052 af 27.2.1992. 
<**> KOM/96/0308 endelig udg. af 18. juli 1996. 
17 
F. EKSF-STØTTE TIL KULINDUSTRIEN 
EKSF finansierer et vist antal aktioner over aktionsbudgettet. Aktionerne tager 
navnlig sigte på omskoling af arbejdstagere, rentegodtgørelse i forbindelse med lån 
til industriel omstilling samt finansiering af forskningsprogrammer inden for kul- og 
stålsektoren og sociale støtteforanstaltninger. 
EU-støtten til energisektoren (kul) vedrører to hovedgrupper: 
- støtte til omskoling 
- støtte til forskning. 
Nedenstående tabeller viser udviklingen i de forskellige typer EKSF-støtte til 
kulindustrien i perioden 1993-1997 samt fordelingen på medlemsstater fra 1995 til 
1997(,7). 
Fordeling af EKSF-støtte til kulindustrien 
Stette til omskoling 
- traditionel stette 
- socialedel af kulstertten 
Stette til forskning 
- projekter 
- formidling 
I ALT 1993 
120,3 
70,3 
50,0 
51,8 
51,2 
0,6 
172,1 1994 
117,2 
77,2 
40,0 
17,0 
16,9 
0,1 
134,2 1995 
104,3 
64,3 
40,0 
21,6 
21,4 
0,2 
125,9 ( 
1996 
46,5 
23,3 
23,2 
31,0 
30,7 
0,3 
77,5 i mio. ECU) 
1997 
59,8 
30,8 
29,0 
29,0 
28,7 
0,3 
88,8 
Fordeling nå medlemsstater af støtte til omskoling 
Belgien 
Tyskland 
Spanien 
Frankrig 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 
IALTEF Traditionel støtte 
1995 
1,0 
31,2 
7,2 
1,8 
0,4 
22,7 
64,3 1996 
1,4 
18,6 
2,6 
-
0,1 
0,6 
23,3 1997 
-
20,6 
5,8 
3,6 
-
0,8 
30,8 ( i mio. ECU) 
Sociale del af kidstetten 
1995 
1,6 
19,0 
9,6 
1,8 
0,2 
7,8 
40,0 1996 
1,4 
13,4 
3,2 
4,6 
-
0,6 
23,2 1997 
-
13,7 
7,5 
7,0 
-
0,8 
29?0 
(,7) Kilde: EKSF's finansberetninger. 
18 
Inden for teknisk forskning på kulområdet blev 29 projekter udvalgt til finansiel 
støtte i 1995, 23 projekter i 1996 og 31 projekter i 1997. 
Projekternes hovedformål er effektiv beskyttelse af miljøet og bevidstgørelse af 
borgerne omkring kullets roUe som energikilde, forbedring af kullets 
konkurrencemæssige situation og rationel udnyttelse af fællesskabsressourcerne. 
Den finansielle fordeling på de forskellige forskningsområder var som følger: 
(i mio. ECU) 
Mineteknik: 
- udgravningssystemer 
- minegas, ventilation, klima 
- kuludvindingsteknikker 
- mineinfrastruktur 
- minedrift 
Udnyttelseafkul: 
- forarbejdning af kul 
- anvendelse af kul inden for metalhirgi 
- omdannelse af kul 
- forbraending og forgasning af kul 
Formidling 
I ALT 1995 
5,2 
2,3 
2,7 
-
-
0,2 
16,2 
1,8 
1,9 
1,4 
11,1 
0,2 
21,6 1996 
11,0 
1,6 
2,1 
0,6 
0,9 
5,8 
19,7 
3,2 
5,5 
1,6 
9,4 
0,3 
31,00 1997 
10,0 
4,7 
0,5 
2,7 
1,2 
0,8 
18,7 
4,2 
3,4 
-
11,2 
0,3 
29,0 
19 
G. LÅN FRA EIB 
Den Europæiske Investeringsbank har til opgave at bidrage til medlemsstaternes 
integration, afbalancerede udvikling samt økonomiske og sociale samhørighed. Til 
dette formål kanaliserer EIB betydelige midler til finansiering af investeringer, der er 
i overensstemmelse med EU's målsætninger, herunder energimålene. 
Følgende tabel viser den historiske udvikling i EIB's finansiering1 o») 
(i mio. ECU) 
Lan fra EIB 
Finansiering ydet til 
energisektoren 
%afEIB'saktivitet 1993 
2576 
15,4 % 1994 
3384 
20,4 % 1995 
3083 
17,3 % 1996 
4945 
25% 1997 
2090 
10% 
2. Den finansiering, der er ydet fra 1995 til 1997, vedrører hovedsageligt: 
• produktion af oUe og gas samt elektricitet - navnlig ved hjælp af 
vandkraftværker eller naturgasfyrede combined-cycle-anlæg 
• transport og forsyning af elektricitet og naturgas 
• ledningsnet til transport af naturgas og elektricitet, herunder fire 
højtprioriterede TEN-projekter 
• opførelse af kraftvarmeværker til forbrænding af affald 
• opførelse af varmekraftværker, der anvender brunkul. 
(,8) Kilde : EIB's årsberetninger. 
20 
Nedenstående tabel viser fordelingen på de forskelUge sektorer. 
(i mio. ECU) 
Produktion 
• Fossilt fyrede kraftvaerker 
• Vandkraftvaerker 
• Fjernvarmevaerker 
• Udnyttelse afolieog gas 
• Fast braendsel 
• Alternativ geotermisk energi 
Transport, lagring og oparbejdning 
• Elektricitet 
• Naturgas, oUe 
Forsyning 
• Elektricitet 
• Naturgas 
• Varme 
I ALT 1995 
1842,2 
609,8 
292,1 
363,4 
582,7 
0,2 
-
966,3 
154,4 
811,9 
268,6 
68,9 
190,8 
8,9 
3083,1 1996 
2722,0 
2181,0 
31,7 
302,2 
176,9 
-
30,2 
1693,3 
305,5 
1387,8 
529,6 
271,4 
203,9 
54,3 
4944,9 1997 
1100,5 
556,2 
189,4 
96,1 
182,4 
-
76,4 
370,8 
87,5 
283,3 
619,1 
282,5 
148,4 
188,2 
2090,4 
EIB's interventioner til fordel for højtprioriterede transeuropæiske net til 
transmission af elektricitet og naturgas var på 522 mio. ECU i 1995, 695 mio. ECU 
i 1996 og 300 mio. ECU i 1997. 
I overensstemmelse med energipolitikken udgør udviklingen af de interne 
energiressourcer, diversificeringen af indførslen og en mere rationel udnyttelse af 
energien EIB's udvælgelseskriterier. Gennemførelsen af det indre marked fører 
Ugeledes til, at der lægges vægt på sammenkoblingen af gas- og elektricitetsnet, 
såvel inden for som uden for Fællesskabet. 
11995 gik 30 % af investeringerne til udvikling af de interne energiressourcer, 26 % 
til diversificering af indførslen og 44 % til forvaltning og rationel udnyttelse af 
energien. 
For 1996 og 1997 er taUene henholdsvis 17 og 21 %, 49 og 19 % samt 34 og 60 %. 
21 
Fordelingen på medlemsstater af den finansiering, EIB har ydet til energisektoren i 
Fællesskabet, er som følger: 
(i mio. ECU) 
Lan fra EIB 
LAND 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Graekenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
0strig 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Det Forenede Kongerige 
0vrige 
I ALT Energisektoren 
1995 
34 
84 
626 
36 
315 
4 
-
625 
-
-
-
134 
-
111 
636 
479 
3083 1996 
7 
15 
924 
379 
539 
3 
-
1637 
-
140 
26 
489 
-
111 
674 
-
4945 1997 
-
84 
489 
126 
169 
17 
-
351 
-
30 
212 
30 
45 
80 
349 
109 
2090 
Den finansiering, som EIB har bevilget uden for Fællesskabet som led i EU-
politikken for udviklingsbistand til tredjelande, udgjorde i 1995 2 805 mio. ECU, 
heraf 689 mio. ECU til energisektoren, 2 294 mio. ECU i 1996, heraf 704 mio. 
ECU til energisektoren og 3 144 mio. ECU i 1997, heraf 593 mio. ECU til 
energisektoren. 
Lånene til fordel for energisektoren tager hovedsageligt sigte på opførelse og 
modernisering af kraftværker, forøgelse af transport- og forsyningskapaciteten for 
elektricitet samt udviklingen af olieressourcerne. 
Finansiering uden for EU 
Energisektoren 
(i mio. ECU) 
LAND 
AVS-landene 
Sydafrika 
Middelhavslandene 
0st- og Centraleuropa 
Latinamerika 
Asien 
OLT 
IALT 1995 
108 
-
149 
290 
18 
125 
-
689 1996 
109 
56 
174 
363 
-
-
2 
704 1997 
35 
45 
346 
70 
-
93 
4 
593 
(l9> Projekter af europæisk interesse uden for medlemsstaternes område. 
-22-
H. EKSF- OG EURATOM-LÅN 
1. EKSF-LÅN 
1.1. I 1995 faldt de samlede EKSF-lån (402,8 mio. ECU) med 40,2 % i forhold til 1994.1 1996 
lå de samlede EKSF-lån (279,7 mio. ECU) ligeledes langt under 1995-beløbet I 1997 blev 
den samlede EKSF-långivning (541,2 mio. ECU) til gengæld noget højere end i 1996. 
Denne stigning skyldes, at 1997, og helt konkret første halvdel af året, var sidste periode, 
hvor der kunne udbetales EKSF-lån, med undtagelse af visse særtilfælde. 
De retningslinjer, som Kommissionen fastlagde i 1994 med hensyn til omlægning af EKSF's 
lånoptagelses- og långivningsaktiviteter i forbindelse med EKSF-traktatens udløb i år 2002, 
kan have haft en (sidste) ekspansiv virkning over for potentielle låntagere. Disse kan nu ikke 
længere håbe på at fa langfristede lån, dvs. lån som løber længere end til år 2002, undtagen 
for visse store infrastrukturprojekter af europæisk interesse, for hvilke det er muligt at få en 
statsgaranti. 
1.2. 11995 og 1996 fik Spanien bevilget to lån på henholdsvis 17,8 mio. ECU og 12,2 mio. ECU 
til kulindustrien. I 1997 blev der bevilget et lån på 80,6 mio. ECU til finansiering af det 
portugisiske naturgasnet. 
Følgende tabel giver en oversigt over EKSF-lån for perioden 1995-1997(M). 
(i mio. ECU) 
EKSF-lan i alt 
Energi i alt 
Energiens andel (%) 
Fordeling 
- Kulindustrien (art. 54, stk. 1) 
- Varmekraftvaerker 
- 0vrige sektorer 1995 
402,8 
17,8 
4.42% 
17,8 1996 
279,7 
12,2 
4,36% 
12,2 1997 
541,2 
80,6 
14,89% 
80,6 
2. EURATOM-LÅN 
Siden 1988 er der ikke gennemført en eneste lånetransaktion som følge af den ugunstige 
konjunktur i denne sektor. 
Rådets afgørelse 94/179/Euratom(2l) af 21. marts 1994 bemyndiger Kommissionen til at 
bevilge lån, der har til formål at forbedre sikkerheden og effektiviteten i atomkraftværkerne i 
de øst- og centraleuropæiske lande samt i det tidligere Sovjetunionen. Indtil nu er der ikke 
gennemført nogen lånetransaktioner, men der er udpeget projekter, for hvilke det 
forberedende arbejde er i gang. 
^ Kilde: EKSF's finansberetninger. 
°l) EFT L 084 af 29.3.1994. 
-23 
1. GARANTIER FRA EIF 
Den Europæiske Investeringsfond (EIF), et partnerskab mellem den offentlige og 
den private sektor etableret i juni 1994, udsteder langfristede garantier til fordel for 
små og mellemstore virksomheder og store infrastrukturprojekter, herunder de 
transeuropæiske energinet. EIF's hovedmål inden for energisektoren er at gøre det 
lettere for privat kapital at deltage i TEN-projekterne. 
Siden etableringen var der i slutningen af 1997 i alt undertegnet garantier for 2 165 
mio. ECU, heraf 23,8 % til energisektoren (TEN). 
Nedenstående tabel viser fordelingen af de undertegnede garantier i 1995, 1996 og 
1997 på interventionsområder(M). 
(i mio. ECU) 
SEKTOR 
Transeuropaeiske infrastrukturnet 
heraf energi: 
- iEU 
- udenforEU 
Sma og meUemstore virksomheder 
I ALT 1995 
116,5 
11,9 
11,9 
-
116,5 1996 
582,1 
270,2 
88,2 
182,0 
251,3 
833,4 1997 
335,2 
3,7 
3,7 
364,8 
700,0 
* * * 
^ Kilde : EIF's årsberetninger. 
24 
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 244 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 09 12 15 
Katalognummer : CB-CO-98-265-DA-C 
ISBN 92-78-35272-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
2£"