BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Årsager til og formål med forslaget

Rammerne for de bilaterale handelsforbindelser mellem Den Europæiske Union ("EU") og Det Hashemitiske Kongerige Jordan ("Jordan") er fastsat ved associeringsaftalen mellem EU og Jordan ("associeringsaftalen"), der trådte i kraft den 1. maj 2002. Ved associeringsaftalen oprettes der et frihandelsområde, hvor Jordan i vidt omfang har præferenceadgang til EU, og hvor kun et meget begrænset antal varer ikke kan markedsføres i EU på et told- og kvotefrit grundlag. Jordan har imidlertid ikke draget fordel af den mulighed, som præferenceadgangen er udtryk for, og eksporten fra Jordan til EU forbliver på et vedvarende lavt niveau. Værdien af EU's import fra Jordan var i gennemsnit på 323 mio. EUR i perioden 2012-15. Dette repræsenterede kun 0,02 % af EU's samlede import af varer. EU var i 2014 den femtevigtigste destination for eksporten fra Jordan (4,1 % af landets samlede eksport). De langvarige civile uroligheder i Syrien har skabt en kompleks og alvorlig humanitær udfordring i området, idet det skønnes, at over halvdelen af den syriske befolkning nu er blevet tvangsfordrevet, og at flere millioner mennesker er flygtet ind over grænserne til de omkringliggende stater. Omfanget af fordrivelsen og de stadig mere langvarige uroligheder i Syrien har haft en dramatisk indvirkning på de omkringliggende værtsstater, herunder Jordan. Jordan har på nuværende tidspunkt taget imod 1 265 millioner syrere, herunder 639 000 UNHCR-registrerede flygtninge, der samlet set repræsenterer omkring 20 % af befolkningen før krisen. Dette er en betydelig udfordring og byrde for landet. Flygtningestrømmen har medført et større økonomisk chok og er en mulig kilde til sårbarhed. Spændinger i området har ført til forstyrrelser af Jordans traditionelle handelsmønstre, til færre turister og til svækket tillid hos investorerne. Den økonomiske vækst er blevet nedjusteret til 2,5 % i 2015 på grund af udviklingen i området; et niveau, der er utilstrækkeligt til at have positive virkninger på den meget høje arbejdsløshed. Fra begyndelsen af krisen i Syrien har EU, sammen med andre donorer, ydet betydelig humanitær bistand og anden udviklingsbistand til Jordan. På den internationale konference "Supporting Syria and the Region" (støtte til Syrien og regionen), der blev afholdt i London den 4. februar 2016, gav EU igen udtryk for sin vilje til at støtte Jordan på disse områder. EU har erklæret, at den har til hensigt at konsolidere støtten til Jordan i form af en pagt, der på nuværende tidspunkt er under udarbejdelse.

Det er i den sammenhæng, at Jordan har forelagt en række forslag om en holistisk tilgang, der skal gøre den syriske flygtningekrise til en udviklingsmulighed, og som både Jordan og de syriske flygtninge vil nyde godt af, for EU. Grundlaget for disse forslag er en idé om at skabe yderligere beskæftigelse og andre økonomiske muligheder for syriske flygtninge i Jordan, samtidig med at Jordan tager skridt til at fremme investeringer og lette flygtningenes deltagelse i den formelle økonomi. Det forventes, at forslagene vil smitte positivt af på den jordanske økonomi generelt og på Syriens økonomi efter konflikten. Jordans forslag består af et sæt praktiske foranstaltninger, der skal tiltrække investeringer og skabe økonomisk aktivitet i udvalgte udviklingszoner i Jordan.

I forbindelse med konferencen i London erklærede Jordan, at det er hensigten at tillade syriske flygtninge at deltage på det formelle arbejdsmarked, og landet definerede også et antal skridt, som det vil tage hen imod et mål om at skabe omkring 200 000 jobmuligheder for syriske flygtninge i de kommende år. Med en arbejdsstyrke i Jordan, som Verdensbanken har anslået til omkring 1,78 millioner mennesker i 2014, ville dette antal job repræsentere 11 % af den nuværende arbejdsstyrke.

Jordan vender sig mod det internationale samfund — og navnlig mod EU — for at få støtte til sin indsats i denne retning. Som et vigtigt element, der skal bidrage til at nå målet, anmoder Jordan i sine forslag EU om at lempe de regler for præferenceoprindelse, der anvendes ved bilateral handel, for at landet kan tiltrække flere investeringer i produktionsaktiviteter rettet mod EU-markedet. Jordan mener, at de regler for præferenceoprindelse, der er fastsat i associeringsaftalen, i praksis udgør en hindring for udviklingen af landets handel med EU. Kommissionen har behandlet Jordans anmodning og foreslår som svar herpå et tidsbegrænset og målrettet initiativ for at støtte Jordan gennem lettere adgang til EU-markedet. Det vil tage form af en midlertidig lempelse af de oprindelsesregler, der er fastsat i protokol 3 til associeringsaftalen. Lempelsen vil omfatte et udvalgt antal varer af interesse for Jordan og vil blive gjort tilgængelig for producenter i Jordan som et alternativ til de nuværende regler. Den vil i første omgang være underlagt særlige betingelser, der skal sikre, at fordelen ved lempelsen kun opnås af eksportører, der bidrager direkte til målet om at sikre yderligere beskæftigelse til syriske flygtninge. Disse betingelser vedrører stedet for produktionen (i et antal udviklingszoner og industriområder udpeget af Jordan) og anvendelsen af en vis andel arbejdskraft bestående af syriske flygtninge i de relevante produktionsanlæg (mindst 15 % i begyndelsen, stigende til 25 % fra det tredje år). De alternative oprindelsesregler, der gøres tilgængelige med dette forslag, er dem, der anvendes af EU ved import fra de mindst udviklede lande i kraft af "alt undtagen våben"-initiativet (EBA) i den generelle præferenceordning (GSP). For så vidt angår industrivarer indebærer dette, at tærsklen for materialer uden oprindelsesstatus, som jordanske eksportører kan anvende med henblik på præferencebehandling i EU, vil blive øget væsentligt (sædvanligvis op til 70 % i stedet for 40 %). For så vidt angår beklædning er de lempede regler baseret på princippet om en enkelt transformation i stedet for en dobbelt transformation. I anden omgang, når Jordan har nået det mål om at skabe omkring 200 000 job til syriske flygtninge, der blev fastsat i forbindelse med konferencen i London, foreslås det, at EU og Jordan forenkler støtteforanstaltningen yderligere ved at eliminere betingelserne vedrørende stedet for produktionen og anvendelsen af syrisk arbejdskraft i de relevante produktionsanlæg. Dette vil på effektiv vis udvide muligheden for at anvende de alternative oprindelsesregler til alle producenter i Jordan i anerkendelse af den betydelige indsats, som Jordan til den tid vil have gjort for at sikre integrationen af en så stor andel af syriske flygtninge på det formelle arbejdsmarked og i økonomien generelt. Associeringsudvalget vil skulle træffe en ny afgørelse om ændringen. Initiativet er ikke omfattet af Refit.

•Overensstemmelse med gældende bestemmelser inden for dette politikområde

Den foreslåede lempelse af oprindelsesreglerne er en tidsbegrænset afvigelse fra de nuværende oprindelsesregler, der anvendes ved bilateral handel i henhold til associeringsaftalen. Disse regler er sammenlignelige med de oprindelsesregler, der anvendes ved præferencehandel mellem kontraherende parter i den paneuropæiske middelhavszone ("PEM"). Initiativet er udformet således, at der sikres en klar sammenhæng mellem indsatsen for at støtte Jordan under den nuværende flygtningekrise og skabelsen af yderligere beskæftigelsesmuligheder for syriske flygtninge i landet. Muligheden for, at det vil have indvirkning på igangværende forhandlinger med henblik på at ajourføre oprindelsesregler, der anvendes i forbindelse med PEM eller andre lande, der kunne tænkes at anmode om en lignende afvigelse på et bilateralt grundlag, er derfor begrænset.

2.RETSGRUNDLAG OG PROPORTIONALITET

•Retsgrundlag og valg af retsakt