Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Grønbog om radiospektrumpolitik - set i sammenhæng med Fællesskabets politik for områderne telekommunikation, radio-/tv-spredning, transport og FTU"

(1999/C 169/02)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 15. december 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Yvonne Thompson til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 13. april 1999.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 363. plenarforsamling af 28.-29. april 1999, mødet den 28. april 1999, følgende udtalelse med 66 stemmer for, 1 imod og 1 hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. Anvendelsen af radiospektret og den komplekse beslutningstagning på dette vigtige økonomiske og sociale område har de seneste år været behandlet såvel i grønbogen om konvergens mellem telesektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren(1) som i andre EU-tekster. Nu er der behov for at tage emnet op igen, eftersom sektoren er i massiv vækst og udviser stor økonomisk aktivitet.

1.2. Landene har hidtil koordineret anvendelsen af radiospektrum inden for rammerne af Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU), et særligt FN-organ. På ITU's verdensomspændende radiokommunikationskonferencer (WRC) vedtager 186 lande hvert andet år foranstaltninger, som skal fremme den internationale samordning af anvendelsen af radiospektrum. I Europa koordinerer 43 lande, herunder EU-medlemsstaterne, anvendelsen af radiospektrum inden for rammerne af Den Europæiske Telestyrelse (CEPT) og et underudvalg herunder: Den Europæiske Radiokommunikationskomité (ERC).

1.3. De kommende to år vil området blive genstand for politiske drøftelser: "99 review" inden for telesektoren, betydningsfuldt arbejde i transportsektoren og den forestående verdensomspændende radiokommunikationskonference (WRC-2000).

1.4. Anvendelsen af spektret er blevet et væsentligt emne i medlemsstaterne, EU, Europa og verden som helhed. Tekniske forbedringer samt erhvervslivets og forbrugernes krav igennem de seneste år har gjort spektret til en knap ressource. Det har ikke kunnet undgås, at der har udviklet sig forskelle i anvendelse og lovgivning på nationalt og internationalt plan. I Europa har CEPT sikret en fornuftig anvendelse og begrænset de tekniske problemer. Ud fra en objektiv betragtning rummer beslutninger vedrørende radiospektrum elementer af politisk, social, økonomisk og teknisk art.

1.5. Radiospektret er grundstammen i mange industrielle aktiviteter inden for telekommunikation, radio-/tv-spredning, transport, FTU og universelle tjenesteydelser. Fællesskabet har derfor en betydelig interesse i udviklingen af en sammenhængende politik for radiospektrum.

1.6. I grønbogen diskuteres, hvordan man bedst forholder sig til og gennemfører en EU-radiospektrumpolitik.

1.7. I en situation, der til stadighed forandrer sig, står Europa over for nye udfordringer:

- antallet af nye kommercielle og ikke-kommercielle systemer er voksende,

- globaliseringen gør internationalt samarbejde stadig mere påkrævet.

2. Kommissionens grønbog

2.1. EU og radiospektret

2.1.1. Placeringen og størrelsen af det radiospektrum, som er til rådighed for de enkelte tjenester, varierer fra land til land, og kun en lille del af radiospektret er harmoniseret over landegrænserne.

2.1.2. EU's radiospektrumforanstaltninger er meget forskellige fra sektor til sektor, hvilket følgende eksempler viser:

2.1.2.1. Antallet af ansøgere er vokset på telekommunikationsområdet som følge af ny teknologi og den verdensomspændende liberalisering af telekommunikationsmarkederne.

2.1.2.2. På den anden side har man endnu ikke behandlet radio/tv-spredning i EU som et område, der kræver politisk og lovgivningsmæssig handling - når der ses bort fra Rådets resolution om public service-radio- og -tv-virksomhed(2).

2.1.2.3. Det er til fordel for transportpolitikken, hvis radiospektret er tilgængeligt på næsten eksklusiv og international basis.

2.1.2.4. Selv om EU giver betydelige summer til jordobservationer og radioastronomi, er det radiospektrum, som er til rådighed til disse formål, under pres.

2.2. EU's radiospektrumpolitik. Debatoplæg

2.2.1. Kommissionen ønsker en stillingtagen til følgende 5 spørgsmål:

- strategisk planlægning af anvendelsen af radiospektret,

- samordning af radiospektrumallokering,

- tildeling af radiospektrum og licenser,

- radioudstyr og standarder,

- de institutionelle rammer for samordning af radiospektrum.

2.3. I bilag I til grønbogen gives en oversigt over fællesskabspolitikker, som involverer radiospektrum.

3. Generelle bemærkninger

3.1. ØSU hilser Kommissionens grønbog velkommen. ØSU er enig i, at der er behov for en tilbundsgående debat om radiospektret.

3.2. I lyset af den betydning, som de fem spørgsmål, som er nævnt under punkt 2.2.1, har for en række EU-politikker, er det vigtigt, at EU påtager sig en mere fremtrædende rolle i spektrumpolitikken. En sådan politik skal bygge på det udmærkede arbejde, som allerede er udført, især i CEPT og dens underorganer.

3.3. Det bør undersøges, hvordan beslutningsprocessen for øjeblikket er i ITU, på WRC og i CEPT/ERC, og EU bør af flere grunde involveres mere direkte i udviklingen af en radiospektrumstrategi. Der redegøres klart for den nuværende procedure i grønbogen.

3.4. Der skal for denne knappe ressources vedkommende skabes balance mellem den nuværende tekniske evalueringsprocedure og eventuelle fremtidige procedurer af mere politisk, økonomisk og social art.

3.5. Radiospektrets pengeværdi betragtes normalt ikke som en fremherskende faktor i den aktuelle spektrumpolitik, selv om de relevante myndigheder i stigende grad gør brug af bortauktionering eller salg af definerede og regulerede radiospektrumlicenser. ØSU vil dog gerne advare mod en sådan holdning, fordi den kan have negativ effekt på beskæftigelsen og føre til øgede omkostninger for forbrugerne.

3.6. Nogle af grønbogens nøgleemner er i modstrid med hinanden; for eksempel er det vanskeligt altid at afspejle radiospektrets økonomiske værdi, samtidig med at man overlader et tilstrækkeligt spektrum til offentligheden. Der er dog en klar tendens i retning af større og større konvergens i de tjenester, som anvender radiospektret.

3.7. Beslutninger på dette område har vidtrækkende konsekvenser. Nogle gange er det beslutninger om millioner af euro, andre gange har de social betydning - tag f.eks. alarmer til ældre mennesker eller anvendelsen af radiofrekvenser til små lokalradioer.

3.8. Det står helt klart, at EU's målsætninger ikke altid kan opfyldes med den gældende lovgivningsramme.

3.9. Områder, der i særlig grad er berørte:

- nye tendenser og konkurrence,

- etablering af en klar rammelovgivning,

- medvirken til at skabe balance mellem nationale og europæiske behov,

- styrkelse af EU's rolle på den internationale arena,

- tekniske standarder og harmonisering.

3.10. Det er indlysende, at EU ved at dele spektret op i 5 hovedområder(3) (alle under kraftig indflydelse fra forskningen):

- telekommunikation,

- radio-/tv-spredning,

- transport,

- myndigheder (forsvar og politi), og

- FTU,

vil få bedre mulighed for at påvirke de enkelte områder.

3.11. Efter ØSU's opfattelse bør der indføres en mekanisme, der kan give EU større indflydelse på spektrumpolitikken. Dette er et så omfattende og komplekst emne, at EU ikke bør gå ind i ledende og detaljerede funktioner, som varetages kompetent af CEPT/ERC og de nationale regeringer. EU skal derimod påtage sig at medtænke de vigtige økonomiske, politiske og sociale aspekter. Denne rolle vil desuden virke befordrende på enhedsmarkedet, konkurrenceevnen og EU's position på verdensmarkedet og i de relevante internationale fora.

3.12. ØSU støtter enhver mekanisme, som omfatter ovennævnte proces, men ønsker samtidig at sikre, at EU tager fuldt hensyn til medlemsstaternes aktiviteter og allerede eksisterende mekanismer, hvis det påtager sig nye funktioner på området.

3.13. ØSU insisterer på, at enhver mekanisme skal være klar, åben og gennemskuelig, så diskrimination forhindres. Også de nugældende mekanismer skal gøres mere åbne og gennemsigtige, så de let kan forstås af dem, der søger om tilladelse til at anvende radiospektret. Dette vil også bidrage til at vise, hvordan de økonomiske og sociale aspekter behandles.

3.14. Efter ØSU's mening er det vigtigt, at god praksis inden for spektrumforvaltning udbredes til alle medlemsstater. EU bør fremme en sådan udbredelse. Ved tildeling af radiolicenser er det f.eks. vigtigt at udvikle såvel den sociale som den økonomiske ramme. Ud fra en social betragtning er det vigtigt, at man forpligter sig på diversitet, hvad angår kultur, programformat og ejerskab(4).

4. Særlige bemærkninger

4.1. I grønbogen undervurderes de nationale regeringers potentielle modvilje mod ændringer i spektrumallokering, der i stigende grad er blevet brugt til at sikre statskassen indtægter.

4.2. Det er værd at overveje, om en betydelig del af indtægterne fra myndighedernes salg eller bortauktionering af radiospektrumlicenser eventuelt kunne øremærkes til særligt relaterede aktiviteter som FTU i stedet for udelukkende at tilfalde statskassen.

4.3. Forslag om videre "genopdyrkning" bør være markedsstyret. Alle andre forslag skal klart overbevise de nuværende brugere om de økonomiske fordele ved at ændre spektret, såfremt en sådan ændring direkte medfører ekstraomkostninger.

4.4. Spektrumharmonisering vil betyde større økonomisk udbytte. Standardisering vil styrke EU's position, men det er værd at bemærke, at de direkte økonomiske fordele vil blive af marginal betydning. Harmonisering af radiospektrum og standardudstyr kan give slutbrugeren betydelige fordele, nogle gange også i økonomisk henseende. Udviklingen af standarder bør i vid udstrækning være styret af markedet.

4.5. Grønbogen sætter ikke tal på de mulige fordele ved at anvende digital teknologi. Hvilke frekvenser vil blive frigivet, og hvordan vil de blive anvendt i fremtiden?

4.5.1. Den forbedrede ramme skal kunne tilpasse sig den meget hurtige teknologiske udvikling. Selv om det er meget vanskeligt at forudse den fremtidige udvikling på dette område med nogen som helst nøjagtighed, er det ikke desto mindre en passende opgave for EU.

4.6. ØSU ønsker at sikre størst mulig sundhedsbeskyttelse. ØSU er opmærksom på arbejdet vedrørende elektromagnetiske felters indvirkning på sundheden(5), og ser frem til en stærk og klar politik og løbende overvågning og forskning på området.

4.7. Enhver ændring i den nuværende beslutningstagningsproces skal ske i overensstemmelse med EU's subsidiaritetprincip.

5. Konklusioner

5.1. Radiospektrum er grundstammen i en meget bred vifte af forskellige vigtige industrielle sektorer. I øjeblikket træffes beslutninger hovedsageligt på et teknisk grundlag, men beslutningerne bør efter ØSU's mening fremover også tage højde for de økonomiske, sociale og politiske aspekter af spektrumanvendelsen.

5.2. ØSU mener, at der skal oprettes en fond til særlige formål, f.eks. FTU, og at denne fond skal finansieres med en procentdel af de indtægter, myndighederne får ved at sælge eller bortauktionere radiospektrumlicenser.

5.3. Enhver ændring i de nuværende beslutningsprocedurer skal tage hensyn til CEPT's og ERC's rolle og forhindre, at EU bliver inddraget i alt for konkrete spørgsmål i forbindelse med spektrumforvaltningen. EU varetager i telekommunikationssektoren en samordnende funktion med hensyn til adgangen til radiospektrum.

5.4. Efter ØSU's opfattelse bør EU spille en mere fremtrædende og bedre koordineret rolle i forbindelse med spektrumpolitik ved at udvikle en gennemskuelig ramme, der lægger vægten på de økonomiske, sociale og politiske aspekter. Planlægningsrammen skal også omfatte teknologien: den skal tage hensyn til den seneste teknologiske udvikling og i bedste fald forudse fremtiden.

Bruxelles, den 28 april 1999.

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) KOM(97) 623 endelig udg.; ØSU's udtalelse: EFT C 214 af 10.7.1998, s. 79.

(2) Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 25. januar 1999 om public service-radio- og -tv-virksomhed; EFT C 30 af 5.2.1999, s. 1.

(3) Se Femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002); EFT L 26 af 1.2.1999, s. 1. ØSU's udtalelse om "Femte rammeprogram for FTU (1998-2002) - Særprogrammerne"; EFT C 407 af 28.12.1998, s. 123. ØSU's udtalelse om "Mod det femte rammeprogram: videnskabelige og teknologiske mål", EFT C 355 af 21.11.1997, s. 38.

(4) ØSU er i færd med at udarbejde en initiativudtalelse om "Pluralisme og koncentration i medierne".

(5) KOM(1998) 268 endelig udg. "Forslag til Rådets henstilling om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter 0 Hz-300 GHz".