I. INDLEDNING

Dette er den tredje månedlige statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion, og den beskriver udviklingen i to hovedsøjler: bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet og finansieringen heraf, og styrkelse af vores forsvar og opbygning af modstandsdygtighed over for disse trusler. Det feje og foragtelige angreb den 19. december i Berlin og de andre forfærdelige angreb i 2016 minder os endnu en gang om vores sårbarhed og om behovet for at fortsætte samarbejdet om at styrke vores kollektive sikkerhed, så vi kan beskytte vores frihedsrettigheder og vores levevis. I løbet af rapporteringsperioden er der opnået konkrete fremskridt med at indsnævre råderummet for terrorister og deres støtter. I denne rapport beskrives den nye pakke til bekæmpelse af finansiering af terrorisme, som er vedtaget i dag. Den udgør et vigtigt skridt på vejen mod at afskære de økonomiske ressourcer, som understøtter i terrorismen. For at indskrænke terroristernes råderum yderligere er Kommissionen desuden i færd med at forbedre informationsudvekslingen ved at vedtage et sæt forslag, der skal styrke Schengeninformationssystemets effektivitet. I løbet af denne rapporteringsperiode er der også sket betydelige fremskridt med EU's centrale lovgivning til bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet og med styrkelsen af sikkerheden ved vores grænser. Europa-Parlamentet og Rådet er nu nået til politisk enighed om direktivet om bekæmpelse af terrorisme, revisionen af direktivet om skydevåben og revisionen af Schengengrænsekodeksen, så der kan foretages systematisk kontrol af EU-borgere.

Der er også gjort vigtige fremskridt med bekæmpelsen af onlineradikalisering. På det andet møde på højt plan i EU's internetforum bebudede en række større internetplatforme et hashtag-udvekslingsinitiativ, der vil sætte de deltagende virksomheder i stand til at anvende hashtags til at afdække terrorrelateret indhold for at sikre, at det fjernes permanent. Dette nye redskab forventes yderligere at begrænse terrororganisationers adgang til et medie, der spiller en vigtig rolle i forbindelse med propaganda, rekruttering og radikalisering. På forummet har Kommissionen også iværksat et program til styrkelse af civilsamfundet, hvortil der er afsat 10 mio. EUR, og som skal støtte civilsamfundspartneres indsats for at øge mængden af effektive modfortællinger online.

Der har også fundet en vigtig udvikling sted på en række andre områder. Da det er af afgørende betydning, at EU's passagerlistedirektiv (PNR) gennemføres fuldt ud og rettidigt, har Kommissionen fremlagt en PNR-gennemførelsesplan til vejledning af medlemsstaterne. Kommissionen har også fremlagt en handlingsplan til styrkelse af EU's indsats mod rejsedokumentsvig. Handlingsplanen indeholder operationelle anbefalinger til medlemsstaterne om håndteringen af de stigende problemer med rejsedokumentsvig, herunder om registrering af identitet, dokumentudstedelse, dokumentudarbejdelse og dokumentkontrol. Endelig har Kommissionen i energiunionspakken, der blev vedtaget den 30. november, taget fat på sikkerheden i vores energinet med henblik på at bidrage til at beskytte borgerne og den kritiske infrastruktur. Pakken er udformet med henblik på at bistå medlemsstaterne med risikovurdering, risikoberedeskab og krisestyring vedrørende elektricitetssystemerne i EU.



II. NY EU-LOVGIVNING TIL BEKÆMPELSE AF TERRORISME OG ORGANISERET KRIMINALITET

Terrorhandlinger

Den 17. november nåede Europa-Parlamentet og Rådet efter intense forhandlinger til politisk enighed om det forslag til direktiv om bekæmpelse af terrorisme, som Kommissionen havde fremsat i december 2015. Det er et skridt af stor vigtighed i vores kamp mod terrorister og deres støtter. Med direktivet sker der en konsolidering af eksisterende lovgivning og de internationale standarder vedrørende kriminalisering af terrorhandlinger, og i direktivet indarbejdes "nye" terrorrelaterede strafbare handlinger, herunder finansiering af terrorisme og udlandsrejser med terror eller ophold i træningslejre for øje så vel som tilbagevenden efter at have udført sådanne aktiviteter samt varetagelse eller modtagelse af oplæring. Det er en hovedhjørnesten i kampen mod udenlandske terrorkrigere. Direktivet indeholder også bestemmelser, der opfylder terrorofres særlige behov for information, bistand og beskyttelse. Europa-Parlamentet og Rådet skal nu hurtigt vedtage teksten formelt, hvorefter medlemsstaterne har 18 måneder til at gennemføre den.

Kontrolordninger for skydevåben

På grundlag af Kommissionens forslag fra november 2015 og gentagne opfordringer nåede Europa-Parlamentet og Rådet den 13. december 2016 frem til en politisk aftale om en revision af EU's direktiv om skydevåben. Det er et afgørende skridt i indsatsen for at bringe lovlig adgang til militære automatvåben til ophør. I det reviderede direktiv udvides rækken af våben, som forbydes, og som derfor er omfattet af den strengeste kategori A-kontrol, herunder automatiske våben, som er blevet ombygget til halvautomatiske våben, og halvautomatiske våben med højkapacitetsmagasiner og ladeanordninger. I fremtiden vil det kun være en meget snævert afgrænset gruppe af indehavere af våbentilladelse – f.eks. museer eller sportsskytter – der har mulighed for at købe eller handle med disse våben, og de vil blive underlagt strenge sikkerheds- og overvågningskrav. For første gang vil der blive indført grænser for magasinstørrelsen i både lang- og kortløbede halvautomatiske våben, og alle vigtige komponenter i skydevåben skal mærkes og registreres.

Parallelt med styrkelsen af kontrollen med lovlige skydevåben arbejder Kommissionen på at styrke bekæmpelsen af ulovlig handel med skydevåben, særlig på det vestlige Balkan, jf. handlingsplanen for perioden 2015-2019. Mødet på ministerplan med landene på det vestlige Balkan den 16. december udgjorde en milepæl på dette område, og EU og landene på det vestlige Balkan vedtog en fælles erklæring, der skal sætte fokus på de skridt, der skal tages for mere effektivt at bekæmpe ulovlig handel med skydevåben både i Europa og på det vestlige Balkan.

Kommissionen har desuden strammet foranstaltningerne vedrørende udgangsstoffer til eksplosivstoffer for at gøre det endnu vanskeligere for terrorister at skaffe sig adgang til de råmaterialer, der anvendes til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer. Forordning (EU) nr. 98/2013 indeholder harmoniserede regler for tilgængelighed, indførsel, besiddelse og brug af stoffer eller blandinger, der kan misbruges til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer. Målet er at begrænse den brede offentligheds adgang til disse stoffer eller blandinger og sikre en passende indberetning af mistænkelige transaktioner i hele leverandørkæden. Der er vedtaget tre delegerede forordninger med henblik på at kontrollere brugen af aluminiumpulver, magnesiumpulver og magnesiumnitrat som udgangsstoffer til eksplosivstoffer. Forordningen pålægger en udvidet rapporteringsforpligtelse i forbindelse med salg af udgangsstoffer for at forhindre, at de anvendes til ulovlig fremstilling af hjemmelavede eksplosivstoffer.

Systematisk grænsekontrol

Der foretages allerede systematisk sikkerhedskontrol af tredjelandsstatsborgere og kontrol af deres dokumenter i relevante databaser ved indrejse. Nu indføres der med den målrettede reform af Schengengrænsekodeksen, som Parlamentet og Rådet nåede til enighed om den 5. december, systematisk kontrol af EU-borgere i relevante databaser. Desuden vil der nu blive foretaget systematisk kontrol af tredjelandsstatsborgere ved udrejse i Schengeninformationssystemet (SIS) og Interpols database over stjålne og bortkomne rejsedokumenter. Denne ændring vil bidrage til at opspore efterlyste personer, om hvilke der er foretaget indberetning, bl.a. udenlandske terrorkrigere.

III. GENNEMFØRELSE AF HANDLINGSPLANEN TIL STYRKELSE AF BEKÆMPELSEN AF FINANSIERING AF TERRORISME

For at sætte ind over for redskaber, som terrorister anvender til at rejse midler og flytte dem rundt, fremlagde Kommissionen i februar 2016 en samlet handlingsplan med henblik på at styrke bekæmpelsen af terrorfinansiering. I dag har Kommissionen vedtaget en ny forslagspakke til gennemførelse af de foranstaltninger, som den havde forpligtet sig til at færdiggøre ved udgangen af 2016. De foreslåede instrumenter vil både gøre det vanskeligere for kriminelle at finansiere deres aktiviteter og gøre det lettere at spore deres finansielle transaktioner, stoppe dem og retsforfølge dem. Foranstaltningerne har fokus på at imødegå hvidvaskning af penge og ulovlige kontantbevægelser med forbindelse til terrorisme og kriminalitet ved at gøre indefrysning og konfiskation af aktiver mere effektiv og ved at undersøge, hvordan terroristers finansielle bevægelser bedre kan afdækkes og spores.