DA Den Europæiske Unions Tidende C 264/1

ENDELIGT ÅRSREGNSKAB FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER

REGNSKABSÅRET 2005

Bind I

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB OG KONSOLIDERET BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

(2006/C 264/01)

INDHOLDSFORTEGNELSE

Væsentligste begivenheder og nøglepunkter

Del I: Konsolideret årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber og forklarende bemærkninger

A. Balance

B. Resultatopgørelse (inkl. oplysninger om segmenter)

C. Pengestrømsopgørelse

D. Bevægelser i nettoaktiver

E. Bemærkninger til årsregnskabet

Del II: konsolideret beretning om gennemførelsen af De Europæiske Fællesskabers budget og forklarende bemærkninger

A. Konsolideret beretning om budgetgennemførelsen

B. Forklarende bemærkninger til den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen

VÆSENTLIGSTE BEGIVENHEDER OG NØGLEPUNKTER

OVERGANGEN TIL PERIODISERET REGNSKABSFØRELSE OG VIRKNINGEN HERAF

Hvorfor denne ændring?

De Europæiske Fællesskaber forpligtede sig til gradvis at følge med den udvikling, der er i gang i mange lande, og som en række internationale instanser, såsom IFAC (1) og OECD, anbefaler, ved at modernisere deres regnskaber. Dette betød, at periodiseringsprincippet afløste et regnskabssystem med hovedvægten på en beskrivelse af udgifts- og indtægtstransaktionerne på budgettet efter »cash basis«-regnskabsprincippet (kasseregnskabsprincippet).

Formålet med skiftet til periodiseringsprincippet var at skaffe forvaltningen bedre oplysninger til dens beslutningstagning og at forbedre gennemsigtigheden og kvaliteten af de årlige regnskabsdata. Det nye system skal sikre, at både interne brugere af systemet og eksterne læsere af regnskaberne får mere pålidelige og relevante oplysninger.

Det udførte arbejde

Arbejdet tog for alvor sin begyndelse i 2003 med projektet »modernisering af regnskabssystemet«, hvis formål var at give EU en førerstilling på internationalt plan med hensyn til modernisering af regnskaberne i den offentlige sektor.

Det nye regnskabssystem blev som planlagt taget i brug i januar 2005 sammen med et nyt sæt regnskabsregler og en ny kontoplan. Dette er dermed det første årsregnskab, der er udarbejdet i henhold til de nye periodiserede regnskabsregler (kasseregnskabsprincippet vil stadig blive anvendt til budgetregnskabet). Disse nye regler og metoder er, når det gælder den offentlige sektor, baseret på internationalt accepterede standarder — dvs. IPSAS-standarderne — og når det gælder regnskabstransaktioner, der endnu ikke er dækket af IPSAS, på International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS). Disse regler er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører efter udtalelse fra en rådgivende ekspertgruppe for regnskabsstandarder, der har bidraget med uafhængig faglig vejledning. It-arkitekturen er blevet opdateret for at sikre, at hver regnskabsbegivenhed, og ikke blot kontantbevægelse, bliver registreret fuldstændigt, når den indtræffer. It-systemerne vil fortsat blive forbedret med henblik på at styrke integreringen af systemerne og give bedre indberetninger til ledelsen. Endelig blev konsolideringen i 2005 udvidet til for første gang at omfatte de forskellige Fællesskabsagenturer.

Slutresultatet blev udarbejdelsen af en balance pr. 31. december 2004 på grundlag af de nye regnskabsregler.

De vigtigste følger af ændringerne

Den første betydelige ændring er, at den balance og de elementer uden for balancen, der præsenteres her i forbindelse med det foregående regnskabsår (2004), vil adskille sig fra dem, der blev offentliggjort i årsregnskabet for 2004, da de er udarbejdet efter forskellige regler. Fællesskaberne har således taget de oprindelige tal fra 2004, som de blev udarbejdet i henhold til de gamle regler, og foretaget justeringer af dem for at bringe dem i overensstemmelse med de nye regler.

Den periodiserede regnskabsførelse betyder primært, at indtægter og udgifter bogføres, når de indtjenes/påløber og ikke kun, hvis der går kontant betaling ind eller ud De fire væsentligste virkninger på årsregnskabet som følge af de nye regnskabsregler var følgende:

1. Forfinansiering: Et aktiv, der betegnes forfinansiering, bogføres nu på Fællesskabernes balance som udtryk for forskud udbetalt til modtagerne, for at disse kan få et kontant beløb. Beløbet på balancen dækker penge, som modtageren endnu ikke har anvendt, eller som vedkommende endnu ikke har indsendt beretning om/krav på med angivelse af, hvordan beløbet er brugt. Forfinansiering i alt pr. 31. december 2004 beløb sig til 28 mia. EUR, hvilket er en betydelig forøgelse af balancen (jf. DEL II, afsnit E, bemærkning 3.5 og 3.9).

2. Kortfristet gæld: Beløbene bogføres nu i regnskabet som omkostninger og gæld, så snart de er vurderet som påløbne og støtteberettigede af de anvisningsberettigede tjenestegrene. På grund af de nye it-værktøjer og regler viser den korrigerede balance pr. 31. december 2004 et tal på 9,4 mia. EUR bogført som kortfristet gæld (jf. DEL II, afsnit E, bemærkning 3.18.2).

3. Cut-off: Det er et nøgleelement i den periodiserede regnskabsførelse, at det sikres, at indtægter og udgifter bogføres i den regnskabsperiode, de vedrører. Det har derfor været en stor indsats for De Europæiske Fællesskaber at anslå de posteringer, der skulle foretages ved regnskabsårets afslutning for at sikre, at indtægter og udgifter blev korrekt fordelt på de to år. Denne type transaktioner betegnes som »cut-off«-transaktioner, og et godt eksempel herpå er, at udgifter til elektricitet for december 2004 skal bogføres i regnskabet for 2004, selv om fakturaen hverken er modtaget eller betalt førend i 2005. Opførelsen af disse beløb har betydet, at der er bogført skyldige omkostninger på i alt 64,2 mia. EUR pr. 31. december 2004 (jf. DEL II, afsnit E, bemærkning 3.18.4).

4. Pensionsfordringer på medlemsstaterne: Som led i anvendelsen af de nye regnskabsregler besluttede Kommissionens regnskabsfører, efter råd fra og drøftelse med den rådgivende ekspertgruppe, at en medlemsstats garanti om at ville finansiere pensionerne ikke opfylder kriterierne for at blive bogført som fordring på balancen. Fjernelsen af dette aktiv fra balancen pr. 31. december 2004 har nedbragt de samlede aktiver med 26 mia. EUR (jf. DEL I, afsnit E, bemærkning 3.12).

I DEL I, afsnit E2, redegøres der fyldestgørende for ændringens konsekvenser.

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne

På baggrund af nye regler skal Fællesskaberne vurdere og regnskabsføre de udgifter, der skal finansieres over det almindelige budget, men som ved årets slutning endnu ikke er angivet. Der opføres således et stort antal udgifter i henhold til periodiseringsprincippet i år N, selv om de måske første reelt bliver betalt i år N+1 over budgettet for år N+1. Ikke desto mindre indkræver Fællesskaberne kun midler fra medlemsstaterne, når de mangler penge til at betale et skyldigt beløb, for at give medlemsstaterne den størst mulige fleksibilitet i forvaltningen af deres offentlige midler. Denne postering under Fællesskabernes passiver resulterer sammen med det forhold, at de tilsvarende beløb til finansiering af disse poster først bogføres i fremtidige regnskaber, i en passivside, der langt overstiger aktivsiden ved årets slutning.

For at præsentere disse forhold på den mest forståelige måde for læseren af regnskaberne blev der indført en lodret opstillet balance, der viser Fællesskabets aktiver først og derefter passiverne. Forskellen udgøres hovedsagelig af de beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne. At der findes negative nettoaktiver afspejler blot forskellen mellem kasseregnskabsmetoden og periodiseringsmetoden for en enhed, der finansieres efter sit pengestrømsbehov. Der tages ikke højde for medlemsstaternes pligt til at tilvejebringe de nødvendige midler i fremtiden til at betale for de påløbne udgifter, når de forfalder. Man må huske, at Fællesskaberne kun kan foretage budgetterede betalinger, og at alle budgetterede udgifter er finansieret af de budgetterede indtægter fra medlemsstaterne (jf. DEL I, afsnit E, bemærkning 3.20).

En ny struktur

Mens budgetlægningen ikke var påvirket af overgangen til periodiseringsprincippet, omfatter de nye regnskaber mange flere oplysninger end tidligere. Størst betydning har det, at der nu findes en resultatopgørelse, en pengestrømsopgørelse og en opgørelse over bevægelser i nettoaktiver ud over selve den nye opstilling af balancen og elementerne uden for balancen.

DE VIGTIGSTE PUNKTER I ÅRSREGNSKABET FOR 2005

— Budgetoverskuddet har fortsat sit fald fra 2,7 mia. EUR til 2,4 mia. EUR

— Regnskabsårets økonomiske resultat (tab) beløb sig til 7,8 mia. EUR

— De samlede aktiver steg fra 53,6 mia. EUR i 2004 til 58,7 mia. EUR, og den samlede gæld steg fra 105,2 mia. EUR til 120, 9 mia. EUR.

DEL I

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

INDHOLDSFORTEGNELSE

A. Balance

B. Resultatopgørelse (inkl. oplysninger om segmenter)

C. Pengestrømsopgørelse

D. Bevægelser i nettoaktiver

E. Bemærkninger til årsregnskabet

1. Regnskabspraksis

2. Virkning af overgangen til periodiseringsprincippet

3. Bemærkninger til balancen

4. Bemærkninger til resultatopgørelsen

5. Bemærkninger til pengestrømsopgørelsen

6. Elementer uden for balancen og bemærkninger

7. Finansiel risikostyring

8. Oplysninger i regnskaber om afhængige parter

9. Begivenheder efter balancedagen

10. Konsoliderede enheder

11. Ikke-konsoliderede enheder

A. BALANCE

EUR Bemærkning 31.12.2005 Korrigeret I. LANGFRISTEDE AKTIVER: 31 415 180 633,30 30 142 730 492,69 Immaterielle anlægsaktiver 3.1 26 676 624,50 17 137 089,53 Materielle anlægsaktiver 3.2 4 141 220 250,32 4 084 425 922,70 Investeringer 3.3 1 874 420 306,00 2 150 177 300,19 Lån 3.4 2 397 326 503,16 2 298 277 591,00 Langfristet forfinansiering 3.5 22 731 731 325,85 21 284 928 692,20 Langfristede tilgodehavender 3.6 243 805 623,47 307 783 897,07 II. OMSÆTNINGSAKTIVER: 27 291 395 093,09 23 450 507 504,46 Lagre 3.7 126 470 335,92 63 255 048,68 Kortsigtede investeringer 3.8 1 439 652 311,41 1 442 821 890,84 Kortsigtet forfinansiering 3.9 6 633 481 985,52 6 727 929 511,29 Kortsigtede tilgodehavender 3.10 7 237 854 523,32 7 139 062 014,64 Likvide midler 3.11 11 853 935 936,92 8 077 439 039,01 AKTIVER I ALT 58 706 575 726,39 53 593 237 997,15 III. LANGFRISTET GÆLD: 38 025 870 323,61 30 556 735 482,10 Ydelser til medarbejdere 3.12 33 155 884 938,00 26 012 130 886,00 Hensættelser til tab og omkostninger 3.13 1 096 842 934,71 1 013 020 111,03 Finansielle forpligtelser 3.14 1 920 492 514,34 1 688 032 288,29 Anden langfristet gæld 3.15 1 852 649 936,56 1 843 552 196,78 IV. KORTFRISTET GÆLD: 82 825 446 775,06 74 633 599 508,87 Hensættelser til tab og omkostninger 3.16 275 440 997,63 240 240 253,60 Finansielle forpligtelser 3.17 22 018 193,71 152 154 480,63 Diverse kreditorer 3.18 82 527 987 583,72 74 241 204 774,64 PASSIVER I ALT 120 851 317 098,67 105 190 334 990,97 NETTOAKTIVER (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82) Reserver 3.19 2 808 609 579,99 2 567 532 141,28 Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne 3.20 (64 953 350 952,27) (54 164 629 135,10) Pensionsordning (langfristet) (2) (33 155 884 938,00) (26 012 130 886,00) Andre beløb (3) (31 797 466 014,27) (28 152 498 249,10) V. NETTOAKTIVER (4) (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82)

B. RESULTATOPGØRELSE (herunder oplysninger om segmenter)

EUR Bemærkning 2005 DRIFTSINDTÆGTER: 4.1 107 890 098 965,56 Egne indtægter og indtægter fra bidrag: 103 964 129 385,85 BNI-indtægter 70 861 050 698,58 Momsindtægter 16 018 121 497,86 Traditionelle egne indtægter 14 264 712 942,61 Budgetjusteringer 2 606 103 308,82 Bidrag fra tredjelande (herunder EFTA-lande) 214 140 937,98 Driftsindtægter: 3 925 969 579,71 Bøder 719 616 062,54 Inddrevne udgifter 1 385 693 507,89 Indtægter fra administrativ drift 895 083 199,67 Andre driftsindtægter 925 576 809,61 DRIFTSUDGIFTER: 107 597 505 955,88 Administrative udgifter: 4.2 6 127 531 024,91 Personaleudgifter 3 612 990 701,52 Udgifter vedrørende anlægsaktiver 320 308 630,81 Andre administrative udgifter 2 194 231 692,58 Driftsudgifter: 4.3 101 469 974 930,97 Direkte centraliseret forvaltning 11 281 191 742,49 Indirekte centraliseret forvaltning 350 673 116,96 Decentraliseret forvaltning 1 732 823 172,49 Delt forvaltning 86 925 465 101,27 Fælles forvaltning 248 168 777,58 Andre driftsudgifter 4.4 931 653 020,18 OVERSKUD PÅ DRIFTEN 292 593 009,68 Indtægter fra finansielle transaktioner 4.5 399 088 528,72 Udgifter til finansielle transaktioner 4.6 (368 650 139,19) Stigning i pensionsforpligtelser 3.12 (8 044 529 533,33) (UNDERSKUD) FRA IKKE-DRIFTSMÆSSIGE AKTIVITETER (8 014 091 143,80) DEL AF NETTO(-UNDERSKUD) AF ASSOCIEREDE SELSKABER OG JOINT VENTURES 4.7 (90 966 231,35) (UNDERSKUD) AF ORDINÆR VIRKSOMHED (7 812 464 365,47) REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT (7 812 464 365,47)

OPLYSNINGER OM SEGMENTER

I denne beretning redegøres for opdelingen i driftsindtægter og driftsudgifter for hvert af Kommissionens politikområder på grundlag af den aktivitetsbaserede budgetstruktur. Disse politikområder kan samles under tre hovedoverskrifter — Aktiviteter inden for Den Europæiske Union, Aktiviteter uden for Den Europæiske Union og Tjenesteydelser og andet.

»Aktiviteter inden for Den Europæiske Union« er det største af disse udgiftsområder, da det dækker de mange politikområder inden for Den Europæiske Union. »Aktiviteter uden for Den Europæiske Union« vedrører politikker uden for Unionen, såsom handel og bistand. »Tjenesteydelser & andet« er de interne og horisontale aktiviteter, der er nødvendige for, at Fællesskabernes institutioner og organer kan fungere.

De konsoliderede agenturer er integreret i de politikområder, hvorfra de modtager størstedelen af deres EU-finansiering. De øvrige institutioner, bortset fra Kommissionen, er samlet under et særligt politikområde. Tallene for de forskellige politikområder er bruttotallene før den konsoliderede eliminering, og disse opføres samlet i en enkelt kolonne.

Bemærk, at egne indtægter og bidrag ikke er delt op på de forskellige aktiviteter, da de beregnes, opkræves og forvaltes af centrale tjenestegrene i Kommissionen. De vises her, så man kan sammenligne nettoresultatet med resultatopgørelsen.

OPLYSNINGER OM SEGMENTER — OVERBLIK

EUR Aktiviteter inden for EU Aktiviteter uden for EU Tjenesteydelser og andet EKFS under afvikling Andre EU-institutioner Konsoliderede elimineringer I alt Driftsindtægter: Bøder 719 616 062,54 719 616 062,54 Inddrevne udgifter 1 353 084 760,41 36 722 410,81 1 290 942,71 (5 404 606,04) 1 385 693 507,89 Indtægter fra administrativ drift 89 082 518,18 62 742 860,77 597 208 561,21 (53 875 000,00) 261 789 487,91 (61 865 228,40) 895 083 199,67 Andre driftsindtægter 688 188 532,20 272 916 001,90 460 493 351,82 305 161,77 (496 326 238,08) 925 576 809,61 DRIFTSINDTÆGTER I ALT 2 849 971 873,33 372 381 273,48 1 058 992 855,74 (53 875 000,00) 262 094 649,68 (563 596 072,52) 3 925 969 579,71 Administrative udgifter: 1 809 140 421,50 890 182 701,55 1 382 452 884,00 5 648,00 2 120 615 781,21 (74 866 411,35) 6 127 531 024,91 Personaleudgifter 1 344 955 579,32 620 812 260,57 617 749 601,28 1 036 675 272,43 (7 202 012,08) 3 612 990 701,52 Udgifter vedrørende anlægsaktiver 59 471 934,18 52 618 748,62 98 316 368,04 5 648,00 109 895 931,97 320 308 630,81 Andre administrative udgifter 404 712 908,00 216 751 692,36 666 386 914,68 974 044 576,81 (67 664 399,27) 2 194 231 692,58 Driftsudgifter: 94 580 031 861,20 5 613 725 860,31 1 764 946 870,63 (488 729 661,17) 101 469 974 930,97 Direkte centraliseret forvaltning 6 548 039 671,23 3 479 353 565,16 1 493 894 876,89 (240 096 370,79) 11 281 191 742,49 Indirekte centraliseret forvaltning 293 199 308,89 298 361 244,31 1 886 514,00 (242 773 950,24) 350 673 116,96 Decentraliseret forvaltning 378 103 058,75 1 354 720 113,74 1 732 823 172,49 Delt forvaltning 86 925 465 101,27 86 925 465 101,27 Fælles forvaltning 21 703 755,76 226 465 021,82 248 168 777,58 Andre driftsudgifter 413 520 965,30 254 825 915,28 269 165 479,74 (5 859 340,14) 931 653 020,18 DRIFTSUDGIFTER I ALT 96 389 172 282,70 6 503 908 561,86 3 147 399 754,63 5 648,00 2 120 615 781,21 (563 596 072,52) 107 597 505 955,88 NETTODRIFTSUDGIFTER (93 539 200 409,37) (6 131 527 288,38) (2 088 406 898,89) (53 880 648,00) (1 858 521 131,53) - (103 671 536 376,17) Egne indtægter og indtægter fra bidrag 103 964 129 385,85 Overskud på driften 292 593 009,68 Finansielle nettoindtægter 30 438 389,53 Stigning i pensionsforpligtelser (8 044 529 533,33) Andel af associerede selskaber/joint ventures (90 966 231,35) Regnskabsårets økonomiske resultat (7 812 464 365,47)





OPLYSNINGER OM SEGMENTER — AKTIVITETER INDEN FOR EU

EUR Økonomiske og finansielle anliggender Erhvervs- og virksomhedspolitik Konkurrence Beskæftigelse Landbrug Transport og energi Miljø Forskning Informationssamfundet Driftsindtægter: Bøder 0,00 0,00 699 616 062,54 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Inddrevne udgifter 268 064,24 1 411 811,20 0,00 69 163 331,89 1 095 501 773,52 2 827 282,13 204 297,96 (1 503 012,75) 3 613 410,74 Indtægter fra administrativ drift 0,00 3 137 099,27 0,00 373 252,58 0,00 318 726,24 30 420,36 53 874 389,18 0,00 Andre driftsindtægter 943 047,15 106 245 197,98 6 125 594,59 34 792 023,86 21 463 750,70 48 081 050,89 37 864 063,91 214 975 609,38 7 744 634,28 DRIFTSINDTÆGTER I ALT 1 211 111,39 110 794 108,45 705 741 657,13 104 328 608,33 1 116 965 524,22 51 227 059,26 38 098 782,23 267 346 985,81 11 358 045,02 Administrative udgifter: 46 199 829,19 153 298 881,17 64 600 631,78 92 340 382,46 104 677 605,13 126 763 660,30 85 759 340,45 192 972 695,88 111 446 861,32 Personaleudgifter 40 170 815,78 112 782 404,99 60 914 198,97 73 291 049,30 93 011 388,22 105 529 494,62 63 297 071,72 144 070 879,70 85 744 021,81 Udgifter vedrørende anlægsaktiver 0,00 5 333 212,01 0,00 562 643,68 0,00 492 141,91 620 795,93 0,00 31 272,69 Andre administrative udgifter 6 029 013,41 35 183 264,17 3 686 432,81 18 486 689,48 11 666 216,91 20 742 023,77 21 841 472,80 48 901 816,18 25 671 566,82 Driftsudgifter: 59 307 959,45 195 709 789,69 452 045,97 10 986 548 855,98 54 319 611 969,20 1 079 402 884,03 226 522 697,46 2 573 004 377,31 848 420 984,23 Centraliseret direkte forvaltning 59 307 959,45 153 040 733,18 452 045,97 179 672 789,83 36 689 337,94 1 023 432 786,76 193 960 751,76 2 572 954 268,52 847 440 934,53 Centraliseret indirekte forvaltning 0,00 0,00 0,00 1 525 090,20 0,00 5 677 018,73 16 882 600,85 0,00 0,00 Decentraliseret forvaltning 0,00 0,00 0,00 0,00 226 312 553,13 4 751 688,31 0,00 0,00 0,00 Delt forvaltning 0,00 0,00 0,00 10 788 124 831,35 54 040 432 329,95 0,00 0,00 0,00 0,00 Fælles forvaltning 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 0,00 0,00 0,00 Andre driftsudgifter 0,00 42 669 056,51 0,00 17 226 144,60 16 177 748,18 23 837 634,47 15 679 344,85 50 108,79 980 049,70 DRIFTSUDGIFTER I ALT 105 507 788,64 349 008 670,86 65 052 677,75 11 078 889 238,44 54 424 289 574,33 1 206 166 544,33 312 282 037,91 2 765 977 073,19 959 867 845,55 NETTODRIFTSUDGIFTER (104 296 677,25) (238 214 562,41) 640 688 979,38 (10 974 560 630,11) (53 307 324 050,11) (1 154 939 485,07) (274 183 255,68) (2 498 630 087,38) (948 509 800,53) Det Fælles Forskningscenter Fiskeri Indre marked Regionalpolitik Beskatning og toldunion Uddannelse og kultur Sundhed og forbrugerbeskyttelse Retfærdighed, frihed og sikkerhed Aktiviteter inden for EU i alt Driftsindtægter: Bøder 0,00 20 000 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 719 616 062,54 Inddrevne udgifter 197 689,90 (577 716,70) 0,00 123 765 779,64 214 784,18 57 757 136,14 99 895,16 140 233,16 1 353 084 760,41 Indtægter fra administrativ drift 26 916 536,65 0,00 0,00 0,00 3 706 530,65 674 748,67 0,00 50 814,58 89 082 518,18 Andre driftsindtægter 12 811 935,20 776,79 7 153,49 2 432,19 461 868,81 131 777 307,45 34 783 584,53 30 108 501,00 688 188 532,20 DRIFTSINDTÆGTER I ALT 39 926 161,75 19 423 060,09 7 153,49 123 768 211,83 4 383 183,64 190 209 192,26 34 883 479,69 30 299 548,74 2 849 971 873,33 Administrative udgifter: 324 372 209,78 32 051 379,81 44 690 462,16 57 972 095,34 47 405 108,82 156 840 485,76 115 039 261,94 52 709 530,21 1 809 140 421,50 Personaleudgifter 191 769 343,19 25 946 002,86 41 167 654,18 49 647 357,38 39 143 285,61 89 648 655,85 82 770 631,38 46 051 323,76 1 344 955 579,32 Udgifter vedrørende anlægsaktiver 44 625 365,19 0,00 4 395,68 0,00 3 445 604,19 1 330 513,59 2 055 405,38 970 583,93 59 471 934,18 Andre administrative udgifter 87 977 501,40 6 105 376,95 3 518 412,30 8 324 737,96 4 816 219,02 65 861 316,32 30 213 225,18 5 687 622,52 404 712 908,00 Driftsudgifter: 60 714 249,27 697 841 194,30 4 552 640,19 21 526 122 538,25 31 530 486,25 1 211 876 717,33 307 247 898,55 451 164 573,74 94 580 031 861,20 Centraliseret direkte forvaltning (30 348 138,27) 215 276 482,20 4 552 640,19 94 989 892,49 31 530 486,25 791 695 562,00 283 223 089,90 90 168 048,53 6 548 039 671,23 Centraliseret indirekte forvaltning 0,00 0,00 0,00 (601 257,04) 0,00 269 715 856,15 0,00 0,00 293 199 308,89 Decentraliseret forvaltning 0,00 0,00 0,00 147 021 849,64 0,00 16 967,67 0,00 0,00 378 103 058,75 Delt forvaltning 0,00 470 531 514,01 0,00 21 272 810 053,16 0,00 (543 390,71) 0,00 354 109 763,51 86 925 465 101,27 Fælles forvaltning 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 Andre driftsudgifter 91 062 387,54 12 033 198,09 0,00 11 902 000,00 0,00 150 991 722,22 24 024 808,65 6 886 761,70 413 520 965,30 DRIFTSUDGIFTER I ALT 385 086 459,05 729 892 574,11 49 243 102,35 21 584 094 633,59 78 935 595,07 1 368 717 203,09 422 287 160,49 503 874 103,95 96 389 172 282,70 NETTODRIFTSUDGIFTER (345 160 297,30) (710 469 514,02) (49 235 948,86) (21 460 326 421,76) (74 552 411,43) (1 178 508 010,83) (387 403 680,80) (473 574 555,21) (93 539 200 409,37)





OPLYSNINGER OM SEGMENTER — AKTIVITETER UDEN FOR EU

EUR Eksterne forbindelser Handel Udvikling Udvidelse Humanitær bistand Aktiviteter uden for EU i alt Driftsindtægter: Inddrevne udgifter 8 350 389,23 (46 083,70) 19 226 652,13 9 131 176,72 60 276,43 36 722 410,81 Indtægter fra administrativ drift 60 781 919,99 0,00 (1 666,30) 1 962 607,08 0,00 62 742 860,77 Andre driftsindtægter 6 204 915,71 12 110,81 1 301 147,76 265 258 510,04 139 317,58 272 916 001,90 DRIFTSINDTÆGTER I ALT 75 337 224,93 (33 972,89) 20 526 133,59 276 352 293,84 199 594,01 372 381 273,48 Administrative udgifter: 626 640 536,51 47 074 129,27 131 434 686,78 67 097 824,88 17 935 524,11 890 182 701,55 Personaleudgifter 410 582 923,68 42 521 599,62 117 424 692,35 37 307 451,22 12 975 593,70 620 812 260,57 Udgifter vedrørende anlægsaktiver 51 282 367,01 0,00 0,00 1 336 381,61 0,00 52 618 748,62 Andre administrative udgifter 164 775 245,82 4 552 529,65 14 009 994,43 28 453 992,05 4 959 930,41 216 751 692,36 Driftsudgifter: 2 082 953 186,40 10 013 446,62 780 048 497,43 2 205 715 297,71 534 995 432,15 5 613 725 860,31 Direkte centraliseret forvaltning 1 776 530 787,59 9 450 379,12 652 893 731,15 505 802 026,55 534 676 640,75 3 479 353 565,16 Indirekte centraliseret forvaltning 36 126 501,89 0,00 25 091 165,92 237 143 576,50 0,00 298 361 244,31 Decentraliseret forvaltning 135 528 670,41 0,00 50 981 058,43 1 168 210 384,90 0,00 1 354 720 113,74 Fælles forvaltning 121 491 031,79 563 067,50 53 531 324,69 50 879 597,84 0,00 226 465 021,82 Andre driftsudgifter 13 276 194,72 0,00 (2 448 782,76) 243 679 711,92 318 791,40 254 825 915,28 DRIFTSUDGIFTER I ALT 2 709 593 722,91 57 087 575,89 911 483 184,21 2 272 813 122,59 552 930 956,26 6 503 908 561,86 NETTODRIFTSUDGIFTER (2 634 256 497,98) (57 121 548,78) (890 957 050,62) (1 996 460 828,75) (552 731 362,25) (6 131 527 288,38)





OPLYSNING OM SEGMENTER — TJENESTEYDELSER OG ANDET

Presse og kommunikation OLAF Samordning Personale og administration Eurostat Budget Revision Andet Tjenesteydelser og andet i alt Driftsindtægter: Inddrevne udgifter 254 215,17 11 015,16 1 863,82 1 059 619,16 (185 770,60) 150 000,00 0,00 0,00 1 290 942,71 Indtægter fra administrativ drift 95 190,18 3 523 760,83 1 322 227,41 557 920 364,69 352,24 34 346 665,86 0,00 0,00 597 208 561,21 Andre driftsindtægter 862 671,22 18 764,17 403 925,30 31 078 188,31 868 179,59 10 585 303,45 19,09 416 676 300,69 460 493 351,82 DRIFTSINDTÆGTER I ALT 1 212 076,57 3 553 540,16 1 728 016,53 590 058 172,16 682 761,23 45 081 969,31 19,09 416 676 300,69 1 058 992 855,74 Administrative udgifter: 89 419 856,47 40 610 680,45 150 294 222,02 1 011 508 432,30 58 596 845,23 48 657 820,36 7 447 379,66 (24 082 352,49) 1 382 452 884,00 Personaleudgifter 58 300 245,12 29 732 231,14 129 417 384,41 298 586 990,65 55 477 451,07 39 086 578,59 7 019 015,87 129 704,43 617 749 601,28 Udgifter vedrørende anlægsaktiver 1 164 191,40 42 659,29 0,00 97 109 517,35 0,00 0,00 0,00 0,00 98 316 368,04 Andre administrative udgifter 29 955 419,95 10 835 790,02 20 876 837,61 615 811 924,30 3 119 394,16 9 571 241,77 428 363,79 (24 212 056,92) 666 386 914,68 Driftsudgifter: 59 553 544,34 5 863 831,35 551 345,73 51 155 987,10 70 448 743,57 1 352 046 593,25 15 995,00 225 310 830,29 1 764 946 870,63 Direkte centraliseret forvaltning 57 845 829,45 5 863 831,35 0,00 49 824 082,51 68 507 973,48 1 313 199 252,25 0,00 (1 346 092,15) 1 493 894 876,89 Indirekte centraliseret forvaltning 1 630 514,00 0,00 0,00 256 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1 886 514,00 Andre driftsudgifter 77 200,89 0,00 551 345,73 1 075 904,59 1 940 770,09 38 847 341,00 15 995,00 226 656 922,44 269 165 479,74 DRIFTSUDGIFTER I ALT 148 973 400,81 46 474 511,80 150 845 567,75 1 062 664 419,40 129 045 588,80 1 400 704 413,61 7 463 374,66 201 228 477,80 3 147 399 754,63 NETTODRIFTSUDGIFTER (147 761 324,24) (42 920 971,64) (149 117 551,22) (472 606 247,24) (128 362 827,57) (1 355 622 444,30) (7 463 355,57) 215 447 822,89 (2 088 406 898,89)

C. PENGESTRØMSOPGØRELSE

EUR Bemærkning 2005 PENGESTRØMME FRA ORDINÆR VIRKSOMHED Underskud på ordinær virksomhed (7 812 464 365,47) Pengestrømme fra driften: 5.2 Nedskrivning 6 842 720,30 Afskrivning 277 733 537,93 Værdiforringelse af investeringer (11 983 099,95) (Stigning)/fald i investeringer (62 602 039,59) (Stigning)/fald i lån (99 048 912,16) (Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering (1 446 802 633,65) (Stigning)/fald i langfristede fordringer 63 978 273,60 (Stigning)/fald i lagre (63 215 287,24) (Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering 94 447 525,77 (Stigning)/fald i kortfristede fordringer (98 792 508,68) Stigning/(fald) i langfristede hensættelser 83 822 823,68 Stigning/(fald) i langfristede finansielle forpligtelser 232 460 226,05 Stigning/(fald) i anden langsigtet gæld 9 097 739,78 Stigning/(fald) i kortfristede hensættelser 35 200 744,03 Stigning/(fald) i kortfristede finansielle forpligtelser (130 136 286,92) Stigning/(fald) i diverse kreditorer 8 286 782 809,08 Budgetoverskud for 2004 bogført som ikke-likvid indtægt i 2005 (2 736 707 563,42) Andre ikke-likvide bevægelser 1 527 550,43 Pengestrømme fra investeringsaktiviteter: 5.3 (Stigning)/fald i immaterielle og materielle anlægsaktiver (350 910 120,82) (Stigning)/fald i investeringer 76 469 510,70 (Stigning)/fald i likvide investeringer 3 169 579,43 Langfristede personaleydelser 3.12 7 143 754 052,00 NETTOPENGESTRØM FRA ORDINÆR VIRKSOMHED 3 502 624 274,88 NETTOSTIGNING/(-FALD) I LIKVIDE MIDLER 3 502 624 274,88 LIKVIDE MIDLER VED ÅRETS BEGYNDELSE (5) 3.11 8 667 335 685,27 LIKVIDE MIDLER VED ÅRETS SLUTNING (5) 3.11 12 169 959 960,15

D. BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER

EUR Reserver Akkumuleret overskud/ (underskud) Regnskabsårets økonomiske resultat I alt Dagsværdireserve Andre reserver BALANCE PR. 31. DECEMBER 2004 (6) 0,00 1 055 268 223,85 9 258 037 564,68 4 194 018 305,10 14 507 324 093,63 Ændringer i regnskabspraksis (7) 88 457 197,90 1 423 806 719,53 (67 616 685 004,88) 0,00 (66 104 421 087,45) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2004 (korrigeret) 88 457 197,90 2 479 074 943,38 (58 358 647 440,20) 4 194 018 305,10 (51 597 096 993,82) Bevægelser i Garantifondens reserve 145 081 942,86 (145 081 942,86) 0,00 Bevægelser i dagsværdien (7 094 661,12) (7 094 661,12) Andet (450 782,03) 9 072 993,58 8 622 211,55 Tildeling af det økonomiske resultat for 2004 103 540 939,00 1 353 769 802,68 (1 457 310 741,68) 0,00 Budgetresultat for 2004 krediteret medlemsstaterne (2 736 707 563,42) (2 736 707 563,42) Regnskabsårets økonomiske resultat (7 812 464 365,47) (7 812 464 365,47) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2005 81 362 536,78 2 727 247 043,21 (57 140 886 586,80) (7 812 464 365,47) (62 144 741 372,28)

E. BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET

1. Regnskabspraksis

2. Virkning af overgangen til periodiseringsprincippet

3. Bemærkninger til balancen

4. Bemærkninger til resultatopgørelsen

5. Bemærkninger til pengestrømsopgørelsen

6. Elementer uden for balancen og bemærkninger

7. Finansiel risikostyring

8. Oplysninger om afhængige parter

9. Begivenheder efter balancedagen

10. Konsoliderede enheder

11. Ikke-konsoliderede enheder

1. REGNSKABSPRAKSIS

1.1 LOVGIVNINGEN OG FINANSFORORDNINGEN

Regnskaberne føres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16. september 2002, s. 1, og berigtigelse i EFT L 25 af 30. januar 2003, s. 43) om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser for denne finansforordning.

I medfør af artikel 133 i finansforordningen vedtager Kommissionens regnskabsfører de regnskabsregler og -metoder, som skal anvendes af alle EU's institutioner og organer. Regnskabsføreren vedtog således de nye regnskabsregler for Fællesskaberne den 28. december 2004. Denne nye regnskabspraksis er baseret på periodisering og tager udgangspunkt i de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS) eller IFRS-standarderne, International Financial Reporting Standards, som disse er udarbejdet af henholdsvis bestyrelsen for International Public Sector Accounting Standard (IPSASB) og bestyrelsen for International Accounting Standard Board (IASB). Disse regler er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører efter udtalelse fra en rådgivende ekspertgruppe for regnskabsstandarder, der gav uafhængig faglig vejledning.

Reglerne for værdiansættelse og regnskabsførelse, som de er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, finder anvendelse på alle EU-institutioner og organer, der i øjeblikket omfattes af konsolideringen, for at sikre, at bestemmelserne for regnskabsførelse, værdiansættelse og præsentation af regnskaberne anvendes ensartet, således at proceduren for udarbejdelse og konsolidering af årsregnskabet kan samordnes.

Kommissionens regnskabsfører skal udarbejde det foreløbige konsoliderede regnskab og fremsende det til revision hos Revisionsretten inden 31. marts det følgende år. Kommissionen skal senest den 31. juli godkende det endelige konsoliderede regnskab, som derefter offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende senest den 31. oktober sammen med Revisionsrettens revisionserklæring.

Både det foreløbige og endelige årsregnskab for 2005 præsenteres således: Bind I omfatter det konsoliderede årsregnskab og bind II Kommissionens årsregnskab.

1.2 REGNSKABSPRINCIPPER

Formålet med årsregnskaber er at give en række oplysninger om et organs finansielle stilling, resultater og pengestrømme, som måtte være nyttige for en bred vifte af brugere. For et offentligt organ som De Europæiske Fællesskaber er formålet mere specifikt at give oplysninger, der kan være nyttige i forbindelse med beslutningsprocessen, og at bevise organets ansvarlighed over for de ressourcer, det har fået betroet.

Hvis årsregnskabet skal give et retvisende billede, skal det give de relevante oplysninger om arten og rækkevidden af en EU-institutions eller et agenturs aktiviteter og forklare, hvorledes de finansieres, samt give udtømmende oplysninger om dens/dets transaktioner. Men det skal gøres på en klar og forståelig måde, der tillader sammenligning mellem de forskellige regnskabsår. Det er med disse mål for øje, at nærværende dokument er udarbejdet

EU-institutionernes og agenturernes regnskaber består af et almindeligt regnskab og et budgetregnskab. Regnskaberne føres i euro på basis af kalenderåret. Budgetregnskabet giver mulighed for at følge budgettets gennemførelse i detaljer. Det gældende princip for dette regnskab er et ændret kasseregnskabsprincip. (8) Det almindelige regnskab gør det muligt at udarbejde årsregnskabet, da det viser alle udgifter og indtægter i regnskabsåret og er beregnet til at vise den finansielle stilling i form af en balance pr. 31. december.

Finansforordningens artikel 124 omhandler de regnskabsprincipper, der skal anvendes ved opstillingen af årsregnskaberne, dvs. principperne om:

— going concern

— forsigtighed

— kontinuitet i regnskabsmetoderne

— anvendelse af sammenlignelige oplysninger

— væsentlighed

— bruttoprincippet

— indhold frem for formalia

— periodisering.

Da årsregnskabet for 2005 er udarbejdet på et andet grundlag end i 2004, dvs. fuld periodisering i henhold til Fællesskabernes regnskabsregler, blev der foretaget justeringer af den oprindelige balance pr. 31. december 2004 for at nå frem til den periodiserede åbningsbalance pr. 31. december 2004 (f. eks. medregning af forfinansiering) Disse justeringer er forklaret nærmere i note E2.

1.3 KONSOLIDERING

Konsolideringen af De Europæiske Fællesskaber omfatter 26 kontrollerede enheder, et associeret selskab og et joint venture. Den fulde fortegnelse over konsoliderede enheder findes i bemærkning E10. I forhold til 2004 er omfanget af konsolideringen blevet udvidet med 16 kontrollerede enheder for at leve op til De Europæiske Fællesskabers ajourførte regnskabsregler.

Kontrollerede enheder

Kontrollerede enheder er enheder, hvori De Europæiske Fællesskaber har beføjelse til at styre såvel drift som økonomi og dermed få udbytte af enhedens aktiviteter. Denne beføjelse skal kunne udøves umiddelbart. Den mest almindelige kontrolindikator, flertal af stemmerettigheder, gælder i de fleste tilfælde ikke for De Europæiske Fællesskaber, da der normalt ikke er nogen kapitalforbindelser mellem enhederne.

EU-institutionerne, der er omfattet af konsolideringen, er oprettet på grundlag af en oprettelsestraktat. Disse institutioner udgør grundlaget for den organisatoriske struktur i De Europæiske Fællesskaber og bidrager uomtvisteligt til opfyldelsen af De Europæiske Fællesskaber målsætninger. De kan derfor anses som fuldt undergivet De Europæiske Fællesskabers kontrol.

Ud fra samme synsvinkel betragtes alle EU-agenturer, der er oprettet ved en afledt retsakt, som værende undergivet De Europæiske Fællesskabers kontrol og er derfor for første gang omfattet af konsolideringen. Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling (EKFS) betragtes desuden som en kontrolleret enhed. Derimod er Harmoniseringskontoret for det Indre Marked (Alicante) og EF-Sortsmyndigheden (Angers), som ikke modtager støtte over Fællesskabernes almindelige budget, ikke medtaget i konsolideringen i årsregnskabet for 2005.

De kontrollerede enheder konsolideres ved hjælp af den fulde konsolideringsmetode. Alle transaktioner og saldi mellem De Europæiske Fællesskabers kontrollerede enheder elimineres. Urealiserede gevinster og tab på transaktioner mellem enheder er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Associerede selskaber

Associerede selskaber er enheder, som De Europæiske Fællesskaber har betydelig indflydelse på, men ikke kontrol over, idet aktieandelen generelt svarer til 20-50 % af stemmerettighederne. Investeringer i associerede selskaber bogføres ved hjælp af equity-metoden og opføres indledningsvis til anskaffelsesværdien.

De Europæiske Fællesskabers andel af de associerede selskabers over- eller underskud efter købet opføres i resultatopgørelsen og deres andel af bevægelserne i reserverne efter købet opføres under reserverne. De akkumulerede bevægelser efter købet justeres i forhold til den regnskabsmæssige værdi af investeringen. Modtagne udlodningsbeløb fra et associeret selskab nedbringer investeringens regnskabsmæssige værdi.

Urealiserede fortjenester og tab på transaktioner mellem De Europæiske Fællesskaber og deres associerede selskaber er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Regnskabspraksis for de associerede selskaber kan adskille sig fra den, som De Europæiske Fællesskaber har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder. Af praktiske grunde er der ved anvendelse af equity-metoden ikke foretaget nogen justering af de associerede selskabers årsregnskab.

I tilfælde hvor De Europæiske Fællesskaber har en andel på 20 % eller mere af en risikokapitalfond, har Fællesskaberne ikke ønske om at øve nogen betydelig indflydelse. Disse fonde behandles derfor som aktiver, der besiddes med handel for øje (»available for sale«), hvorfor equity-metoden ikke anvendes.

Joint ventures

Et joint venture er et kontraktligt arrangement, hvori De Europæiske Fællesskaber og en eller flere (risikovillige) parter er fælles om at drive og kontrollere en økonomisk aktivitet. Fælles kontrol er en kontraktligt fastsat deling af kontrollen med en økonomisk aktivitet. Investeringer i enheder, der kontrolleres i fællesskab, bogføres efter equity-metoden og opføres indledningsvis til anskaffelsesværdien.

De Europæiske Fællesskabers andel af over- eller underskud i de fælles kontrollerede enheder opføres i resultatopgørelsen, og andelen af bevægelserne i reserven opføres i reserven. De akkumulerede bevægelser justeres i forhold til andelens regnskabsmæssige værdi.

Urealiserede fortjenester og tab på transaktioner mellem De Europæiske Fællesskaber og deres fælles kontrollerede enheder er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Regnskabspraksis for joint ventures kan adskille sig fra den, som De Europæiske Fællesskaber har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder. Af praktiske grunde er der ved anvendelse af equity-metoden ikke foretaget nogen justering af årsregnskaberne for joint ventures.

Ikke-konsoliderede enheder

De midler, der forvaltes af Fællesskaberne på vegne af den fælles sygeforsikringsordning og Den Europæiske Udviklingsfond, er ikke omfattet af konsolideringen i De Europæiske Fællesskabers regnskab. Pr. 31. december 2005 var disse to fondes samlede aktiver henholdsvis 260 mio. EUR og 3,5 mia. EUR — jf. bemærkning E11.

1.4 VALUTA OG KONVERTERINGSGRUNDLAG

Funktionel valuta og indberetningsvaluta

Det konsoliderede årsregnskab aflægges i euro, der er De Europæiske Fællesskabers funktionelle valuta og indberetningsvaluta.

Transaktioner og balancer

Valutatransaktioner omregnes til euro ved hjælp af de gældende kurser på transaktionsdagen.

Gevinster og tab på udenlandsk valuta fra valutatransaktioner og fra omregning pr. ultimo året af kurserne på monetære aktiver og forpligtelser i fremmed valuta opføres i resultatopgørelsen.

Balancen pr. ultimo året for monetære aktiver og forpligtelser i fremmed valuta omregnes til euro på basis af valutakurserne pr. 31. december 2005:

Kursen på EURO pr. 31. december 2005 CYP 0,5735 CZK 29,0000 DKK 7,4605 EEK 15,6466 GBP 0,6853 HUF 252,8700 LVL 0,6962 LTL 3,4528 MTL 0,4293 PLN 3,8600 SKK 37,8800 SIT 239,5000 SEK 9,3885 USD 1,1797

For følgende områder anvendes særlige omregningsmetoder:

— Materielle og immaterielle anlægsaktiver: værdiansættelse til købsprisen omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen, og

— forfinansieringer, der udbetales af Garantisektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, omregnes til den kurs, der er gældende den 10. i måneden efter den måned, hvor forskuddet bevilges.

Ændringer i dagsværdien af monetære værdipapirer i fremmed valuta, som er klassificeret som besiddet med handel for øje (AFS), analyseres ud fra de omregningsforskelle, der hidrører fra ændringerne i de amortiserede omkostninger for værdipapiret, og de øvrige ændringer i dettes regnskabsmæssige værdi. Omregningsforskellene opføres i resultatopgørelsen, og de andre ændringer i den regnskabsmæssige værdi bogføres i dagsværdireserven. Omregningsforskellene vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver og forpligtelser, der holdes til dagsværdi gennem resultatet, opføres i resultatopgørelsen. Omregningsforskelle vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver, der er klassificeret som besiddet med handel for øje, er indregnet i dagsværdireserven.

1.5 BALANCE

1.5.1 Immaterielle anlægsaktiver

Softwarelicenser kapitaliseres på grundlag af omkostningerne ved køb og idriftsættelse. Disse udgifter amortiseres over perioden for deres forventede levetid (4 år). Internt fremstillede immaterielle aktiver bogføres i øjeblikket som udgifter i resultatopgørelsen.

Udgifter forbundet med udvikling og vedligeholdelse af software opføres som påløbne udgifter.

1.5.2 Materielle anlægsaktiver

Bygninger, installationer og udstyr

Bygninger, installationer og udstyr opføres til den historiske anskaffelsesværdi med fradrag af afskrivning (undtagen for grunde, kunstværker og aktiver under udførelse) og værdiforringelse. Den historiske anskaffelsesværdi omfatter udgifter, der direkte kan henføres til anskaffelsen af elementerne.

Efterfølgende omkostninger medregnes kun i aktivets regnskabsmæssige værdi eller indregnes som et selvstændigt aktiv, alt efter hvad der er relevant, når det er sandsynligt, at det fremtidige økonomiske udbytte heraf vil tilfalde De Europæiske Fællesskaber, og elementets værdi kan ansættes pålideligt. Al anden reparation og vedligeholdelse opføres på resultatopgørelsen for den regnskabsperiode, hvori udgifterne er påløbet.

Grunde, kunstværker og aktiver under udførelse afskrives ikke. Andre aktiver afskrives efter den lineære metode, så anskaffelsesværdien deles ud på den resterende værdi i henhold til den skønsmæssige levetid, som følger:

Afskrivningssatser Type af aktiv Lineære afskrivningssatser Immaterielle aktiver 25 % Bygninger 4 % Installationer, maskiner og udstyr 10 % til 25 % Møbler 10 % til 25 % Inventar og tilbehør 10 % til 33 % Køretøjer 25 % Hardware 25 % Andre anlægsaktiver 10 % til 33 %

Aktivernes restværdi og levetid vurderes årligt og korrigeres om nødvendigt ved hver balancedag. Et aktivs regnskabsmæssige værdi nedskrives straks til det erholdelige beløb, såfremt den regnskabsmæssige værdi er større end de anslåede erholdelige beløb.

Gevinst og tab på afhændelser fastlægges ved at sammenligne provenuet med den regnskabsmæssige værdi. Disse er inkluderet i resultatopgørelsen.

Leasing

Leasing af materielle aktiver, hvor De Europæiske Fællesskaber bærer alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som finansiel leasing. Finansiel leasing kapitaliseres pr. datoen for indgåelse af leasingaftalen til den laveste værdi af dagsværdien for det leasede aktiv eller nutidsværdien for minimumsbetalingerne på leasingaftalen. Hver leasingbetaling fordeles mellem restgælden og de finansielle afgifter, så der fremkommer en konstant sats på den udestående finanssaldo. Lejeforpligtelserne fratrukket finansielle afgifter medregnes i anden gæld (langfristet og kortfristet). Renteelementet i de finansielle afgifter bogføres i resultatopgørelsen over leasingperioden, så der for hver periode fremkommer en konstant periodisk rentesats på den resterende gældssaldo. Aktiver, der er erhvervet i henhold til finansiel leasing, afskrives over den korteste periode af aktivets levetid og leasingperioden.

Lejeaftaler, hvor udlejeren bærer en væsentlig del af risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som operationel leasing. Betalingerne for operationel leasing opføres på resultatopgørelsen på lineær basis over leasingperioden.

1.5.3 Værdiforringelse af ikke-finansielle aktiver

Aktiver med ubestemt brugstid amortiseres ikke, men vurderes årligt med hensyn til nedskrivning på grund af værdiforringelse. Nedskrivning af aktiver tages op til overvejelse, hver gang en begivenhed eller en ændring i omstændighederne antyder, at den regnskabsmæssige værdi måske ikke er erholdelig. Tab som følge af værdiforringelse opføres til differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb. Det erholdelige beløb er det højeste beløb af et aktivs dagsværdi minus salgsomkostninger og dets brugsværdi.

1.5.4 Investeringer

Investeringer i associerede selskaber og andele i joint ventures

Investeringer i associerede selskaber og andele i joint ventures regnskabsføres efter equity-metoden.

Investeringer i risikokapitalfonde

Klassifikation og måling

Investeringer i risikokapitalfonde klassificeres som aktiver, der besiddes med handel for øje, og skal derfor regnskabsføres til dagsværdi, mens gevinster og tab fra ændringer i dagsværdien (herunder omregningsforskelle) opføres i dagsværdireserven.

Dagsværdi

Eftersom investeringer i risikokapitalfonde ikke har en noteret markedsværdi på et aktivt marked, og da der ikke er nogen pålidelig værdiansættelsesteknik, værdiansættes de på en linje for linje-basis til den laveste værdi af anskaffelsesværdien og den af fondens forvalter tilskrevne nettoværdi på balancedagen, hvorved eventuelle urealiserede gevinster i den underliggende portefølje udelukkes. Investeringer i risikokapitalfonde med mindre end to års varighed pr. balancedagen, værdiansættes efter de samme principper med undtagelse af urealiserede tab, der alene skyldes administrative udgifter, idet tabene ikke medregnes pga. den underliggende porteføljes tidlige stadium.

Det bør fremhæves, at Den Europæiske Investeringsfond for nylig i overensstemmelse med IAS 39 har udviklet en »dagsværdimetode«. Denne metode kan dog kun anvendes på De Europæiske Fællesskabers investeringer i risikokapitalfonde pr. ultimo 2005. På baggrund af oplysningerne fra 2004 er det nemlig ikke muligt at korrigere investeringer i risikokapitalfonde pr. ultimo det foregående år. Som følge heraf og i sammenligningsøjemed er den ovenfor beskrevne nuværende værdiansættelsesmetode konsekvent blevet anvendt pr. ultimo 2005. Den dagsværdi, der fremkommer ved anvendelsen af »dagsværdimetoden«, fremgår af bemærkning E 3.3.31, men kun til information. Skiftet fra den nuværende værdiansættelsesmetode til »dagsværdimetoden« træder i kraft den 1. januar 2006, og de dermed forbundne korrektioner opføres i dagsværdireserven.

Med den nye metode opnås dagsværdien af investeringer i risikokapitalfonde ved hjælp af begrebet de samlede nettoværdier, hvor det indirekte antages, at hvis fondens nettoværdier opfylder IAS 39-standarden, vil det også gælde for fondens samlede nettoværdier.

I henhold til denne metode klassificeres fondene i tre kategorier:

— Kategori I — fonde, der anvender kravene til dagsværdi ifølge IAS 39.

— Kategori II — fonde, der anvender andre retningslinjer for værdiansættelse (f.eks. AFIC, BVCA og EVCA -retningslinjer) eller standarder, der må anses for at være i overensstemmelse med IAS 39-standarden.

— Kategori III — fonde, der ikke anvender IAS 39-kravene til dagsværdi eller andre retningslinjer for værdiansættelse, der er i overensstemmelse med IAS 39.

For kategori I og II indregnes urealiserede gevinster fra dagsværdimålingen i reserven, og urealiserede tab vurderes med hensyn til værdiforringelse for at afgøre, om de bør indregnes som værdiforringelsestab i resultatopgørelsen eller som ændringer i dagsværdireserven.

Dagsværdien for de samlede nettoværdier bestemmes enten ved at anvende de Europæiske Fællesskabers procentvise ejerandel i fondene på nettoværdien, som denne fremgår af den seneste beretning, eller, så vidt den forefindes, ud fra den præcise aktieværdi pr. samme dato oplyst af fondens forvalter.

Investeringer i kategori III værdiansættes til anskaffelsesværdien minus værdiforringelse.

Andre investeringer

Klassifikation

De Europæiske Fællesskaber rubricerer deres investeringer i følgende kategorier: Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, lån og tilgodehavender, hold til udløb-investeringer samt finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS-aktiver). Klassifikation af investeringerne bestemmes ved den første bogføring og revurderes pr. hver balancedag.

(i) Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet

Denne kategori har to underkategorier: finansielle aktiver i handelsbeholdningen og finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet ved påbegyndelse. Et finansielt aktiv klassificeres i denne kategori, hvis det hovedsagligt er erhvervet med henblik på salg på kort sigt, eller hvis De Europæiske Fællesskaber betegner det således. Afledte aktiver rubriceres også i handelsbeholdningen, medmindre de kan indgå som regnskabsmæssig sikring. Aktiver i denne kategori klassificeres som omsætningsaktiver, hvis det kan forventes, at de realiseres inden 12 måneder fra balancedagen.

(ii) Lån og tilgodehavender

Lån og tilgodehavender er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger, der ikke er noteret på et aktivt marked. De fremkommer, når Fællesskaberne tilvejebringer penge, varer eller tjenesteydelser direkte til debitor uden at have til hensigt at handle tilgodehavendet. De er inkluderet i de langfristede aktiver, undtagen hvis de udløber inden for tolv måneder fra balancedagen.

(iii) Hold til udløb-investeringer (HTM)

Hold til udløb-investeringer er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger og fast løbetid, som De Europæiske Fællesskaber agter og formår at beholde til udløb. I dette regnskabsår har De Europæiske Fællesskaber ikke haft investeringer, der hører til denne kategori.

(iv) Investeringer, der besiddes med handel for øje (AFS)

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, er ikke-afledte aktiver, der enten hører under denne kategori eller ikke er rubriceret i nogen anden kategori. De er inkluderet i de langfristede aktiver, medmindre Fællesskaberne har til hensigt at afsætte investeringen inden for tolv måneder fra balancedagen.

Første indregning og måling

Køb og salg af finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, hold til udløb-aktiver samt aktiver, der besiddes med handel for øje, indregnes på handelsdatoen, som er den dato, hvor De Europæiske Fællesskaber forpligter sig til at købe eller sælge aktivet. Udlån bogføres, når lånerne får et kontant beløb. Investeringer indregnes først til dagsværdi plus transaktionsomkostninger for alle de finansielle aktiver, som ikke er indregnet til dagsværdi gennem resultatet. Finansielle aktiver, der indregnes til dagsværdi gennem resultatet, opføres til dagsværdi, og transaktionsomkostningerne bogføres under udgifter i resultatopgørelsen.

Dagsværdien af et finansielt aktiv ved første indregning er normalt transaktionsprisen (dvs. dagsværdien af det modtagne vederlag). Når et langfristet lån, der er rentefrit eller forrentes under markedsvilkår, bevilges, kan dets dagsværdi dog vurderes til nutidsværdien af alle fremtidige kontantbetalinger skønnet ved hjælp af gældende markedsrentesats for lignende instrumenter med en lignende kreditvurdering.

For personalelån bevilget af EKSF under afvikling anvendes af praktiske grunde og ud fra en væsentlighedsbetragtning transaktionsprisen som dagsværdi ved påbegyndelse uanset eventuelle præferencerentesatser.

Investeringer slettes fra regnskabet, når rettighederne til at modtage pengestrømme fra investeringerne er ophørt eller overført, og De Europæiske Fællesskaber har overdraget alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten.

Efterfølgende målinger

AFS-aktiver og finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet regnskabsføres efterfølgende til dagsværdi.

Gevinst og tab som følge af ændringer i dagsværdien af de finansielle aktiver, der er klassificeret til dagsværdi gennem resultatet, medregnes i resultatopgørelsen i den periode, hvor de opstår.

Ændringer i dagsværdien for monetære finansielle aktiver i fremmed valuta, der er klassificeret som AFS-aktiver, analyseres ud fra de omregningsforskelle, der hidrører fra ændringerne i de amortiserede omkostninger for værdipapiret, og de øvrige ændringer i dettes regnskabsmæssige værdi. Omregningsforskellene opføres i resultatopgørelsen og de andre ændringer i den regnskabsmæssige værdi bogføres i dagsværdireserven. Ændringer i dagsværdien for ikke monetære finansielle aktiver, der er klassificeret som AFS-aktiver, opføres i dagsværdireserven.

Når finansielle aktiver, der er klassificeret som aktiver, der besiddes med handel for øje, sælges eller nedskrives, skal de akkumulerede dagsværdijusteringer, der før blev opført i dagsværdireserven, bogføres i resultatopgørelsen.

Renter af finansielle AFS-aktiver, der udregnes efter den effektive rentemetode, opføres i resultatopgørelsen. Udbytte af AFS-aktier bogføres fra det tidspunkt, hvor De Europæiske Fællesskaber har ret til at modtage betaling.

Dagsværdien af noterede investeringer på et aktivt marked baseres på budprisen. Hvis markedet for et finansielt aktiv ikke er aktivt (og i tilfælde af unoterede værdipapirer), ansætter De Europæiske Fællesskaber dagsværdien ved hjælp af værdiansættelsesteknikker, f.eks. nylige armslængdetransaktioner, henvisninger til andre i hovedtræk identiske instrumenter, tilbagediskonteret pengestrømsanalyse, modeller for prisfastsættelse af optioner og andre værdiansættelsesteknikker, som i almindelighed benyttes af markedsdeltagerne.

Når dagsværdien af investeringer i aktier, som ikke er noteret på et aktivt marked, ikke kan måles pålideligt, værdiansættes disse investeringer til anskaffelsesværdien minus værdiforringelse.

Lån og tilgodehavender og HTM-investeringer regnskabsføres til den amortiserede anskaffelsesværdi ved anvendelse af den effektive rentemetode. Ud fra en væsentlighedsbetragtning anvendes den effektive rentemetode i tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser ikke nødvendigvis særskilt på udlån og låntagning. De transaktionsomkostninger, som påløber De Europæiske Fællesskaber, og som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Nedskrivning af finansielle aktiver

De Europæiske Fællesskaber vurderer på hver balancedag, hvorvidt der er objektive beviser for, at værdien af et finansielt aktiv er blevet forringet. Et finansielt aktivt bliver udelukkende værdiforringet og påløber som sådan, hvis der er objektive beviser for en værdiforringelse som følge af en eller flere begivenheder, som er indtruffet efter første indregning af aktivet, og denne tabsgivende begivenhed (eller begivenheder) har indflydelse på de skønnede fremtidige pengestrømme fra det finansielle aktiv, som kan værdiansættes pålideligt.

(i) Aktiver regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi

Hvis der er objektive beviser for, at der er opstået et værdiforringelsestab på lån og tilgodehavender eller HTM-investeringer, som bogføres til amortiseret anskaffelsesværdi, måles den beløbsmæssige størrelse af tabet som forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme (med fradrag af fremtidige kredittab, som endnu ikke er opstået) diskonteret til det finansielle aktivs oprindelige effektive rentesats. Aktivets regnskabsmæssige værdi reduceres, og tabet opføres i resultatopgørelsen. Hvis et lån eller en HTM-investering er variabelt forrentet, er diskonteringssatsen til måling af eventuelle værdiforringelsestab den gældende effektive rentesats, der er fastsat i kontrakten.

Beregningen af nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme fra et finansielt aktivt, som er stillet i pant, afspejler de pengestrømme, som kan hidrøre fra overtagelse af pantet med fradrag af omkostninger forbundet med erhvervelse og salg af pantet, uanset om en sådan overtagelse af pantet er sandsynlig.

Hvis den beløbsmæssige størrelse af værdiforringelsestabet i et efterfølgende regnskabsår formindskes, og denne nedsættelse objektivt kan henføres til en begivenhed, som er indtruffet efter værdiforringelsen blev bogført, tilbageføres det tidligere bogførte værdiforringelsestab gennem resultatopgørelsen.

(ii) Aktiver regnskabsført til dagsværdi

For aktier, der klassificeres som AFS-aktiver, tages der ved vurderingen af, om aktierne er værdiforringet, hensyn til, hvorvidt der er tale om et væsentligt eller længerevarende fald i aktiens dagsværdi til under anskaffelsesværdien. Hvis der findes belæg herfor for finansielle AFS-aktiver, bliver det akkumulerede tab, der måles som forskellen mellem anskaffelsesværdien og den aktuelle dagsværdi med fradrag af eventuelle værdiforringelsestab, som tidligere er opført i resultatopgørelsen, fjernet fra reserverne og bogført i resultatopgørelsen. Værdiforringelsestab på aktier, der er opført i resultatopgørelsen, tilbageføres ikke gennem resultatopgørelsen. Hvis dagsværdien af et AFS-gældsinstrument stiger i et efterfølgende regnskabsår, og stigningen objektivt kan henføres til en begivenhed, som er indtruffet efter at værdiforringelsestabet er bogført, tilbageføres afskrivningstabet gennem resultatopgørelsen.

1.5.5 Lagre

Lagre opføres til det mindste beløb af kostprisen eller den reducerede salgsværdi. Kostprisen bestemmes efter først ind, først ud-metoden (FIFU). I særlige tilfælde kan WACC-formlen (de vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger) anvendes. Kostprisen på færdigvarer og varer under fremstilling omfatter udviklingsomkostninger, råmaterialer, direkte løn, andre direkte omkostninger og tilknyttede produktionsomkostninger (baseret på normal driftskapacitet). Den reducerede salgsværdi er den skønnede salgspris i et normalt forretningsforløb med fradrag af færdiggørelsesomkostninger og salgsomkostninger.

Når lagerbeholdninger gratis eller for et symbolsk beløb opbevares til distribution, måles de til det laveste beløb af kostprisen eller de aktuelle genanskaffelsesomkostninger. De aktuelle genanskaffelsesomkostninger er de omkostninger, som ville påløbe De Europæiske Fællesskaber, hvis de erhvervede aktivet på tidspunktet for regnskabsaflæggelse.

1.5.6 Forfinansiering

Forfinansiering er en betaling, der skal forsyne modtageren med et kasseforskud, dvs. et kontant beløb. Det kan opdeles i et antal betalinger over en periode defineret i den særlige forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet tilbagebetales eller anvendes til det formål, det er ydet til, inden for den i aftalen fastlagte periode. Hvis modtageren ikke får udgifter, som er støtteberettigede, skal forskuddet tilbagebetales til De Europæiske Fællesskaber. Forfinansieringsbeløbet reduceres (helt eller delvis), når støtteberettigede udgifter bliver godkendt, og ubrugte beløb returneres.

Ved årets udgang værdiansættes udestående forfinansiering til de(t) oprindeligt udbetalte beløb minus returnerede beløb, frigjorte beløb til støtteberettigede udgifter, anslåede støtteberettigede udgifter, der endnu ikke er frigjort dækning til ved årets udgang, samt værdinedsættelser.

Renter af forfinansiering bogføres, når de indtjenes i henhold til bestemmelserne i den relevante aftale. Ved årets udgang foretages et skøn over indtægten fra den vedhængende rente på baggrund af de mest pålidelige oplysninger, og indtægten opføres på balancen. Garantier knyttet til forfinansieringsbeløb opføres som eventualaktiver uden for balancen.

1.5.7 Tilgodehavender

Tilgodehavender regnskabsføres til det oprindelige beløb med fradrag af nedskrivninger for værdiforringelse. En nedskrivning for værdiforringelse af et tilgodehavende foretages, når der er objektive beviser for, at De Europæiske Fællesskaber ikke vil modtage alle forfaldne beløb i henhold til de oprindelige betingelser for tilgodehavendet. Størrelsen af nedskrivningen er forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb, der er nutidsværdien af de forventede fremtidige pengestrømme diskonteret til markedets rentesats for tilsvarende låntagere. Nedskrivningsbeløbet bogføres i resultatopgørelsen. Der bogføres også en almindelig nedskrivning på 20 % om året for udestående opkrævningsordrer, som endnu ikke specifikt er blevet nedskrevet.

Se også nedenstående bemærkning 1.5.13 om behandlingen af periodiserede indtægter, der bogføres pr. ultimo året.

1.5.8 Likvide midler

Likvide midler defineres som kortfristede aktiver. De omfatter kontantbeholdning, anfordringsindskud og andre kortfristede letomsættelige investeringer med oprindelige løbetider på tre måneder eller mindre samt bankovertræk. Bankovertræk er på balancen omfattet af finansielle forpligtelser under kortfristede forpligtelser.

1.5.9 Ydelser til medarbejdere

Pensionsforpligtelser

De Europæiske Fællesskaber forvalter ydelsesbaserede pensionsordninger. En ydelsesbaseret pensionsordning er en ordning, hvor det generelt defineres, hvilken pension en ansat vil modtage, når vedkommende går på pension, og den afhænger af en eller flere faktorer som alder, anciennitet og godtgørelse.

Den forpligtelse, der opføres i balancen i forbindelse med ydelsesbaserede pensionsordninger, er nutidsværdien af den ydelsesbaserede forpligtelse på balancedagen med fradrag af dagsværdier for pensionsaktiverne. Den fastsatte ydelsesbaserede forpligtelse bliver beregnet af uafhængige aktuarer ved hjælp af den metode, der kaldes projected unit credit-metoden. Nutidsværdien af en ydelsesbaseret forpligtelse fastsættes ved at diskontere de skønnede fremtidige udgående pengestrømme ved hjælp af rentesatserne for højkvalitets-erhvervsobligationer, der er udstedt i den valuta, som pensionerne vil blive udbetalt i til modtagerne, og med løbetider, der er nogenlunde de samme som for pensionsforpligtelserne.

Aktuarmæssige gevinster og tab fra erfaringsbaserede justeringer og fra ændringer i de aktuarmæssige forudsætninger opføres umiddelbart i resultatopgørelsen.

Omkostninger vedrørende tidligere tjenesteår indregnes umiddelbart under indtægterne, medmindre ændringerne i pensionsordningen afhænger af, om de ansatte forbliver i tjeneste for en bestemt periode (vestingperioden). I dette tilfælde afskrives omkostningerne vedrørende tidligere tjenesteår på lineær basis over vestingperioden.

1.5.10 Hensættelser til tab og omkostninger

Hensættelser til tab og omkostninger posteres, når De Europæiske Fællesskaber som følge af tidligere begivenheder har en gældende juridisk forpligtelse eller en implicit forpligtelse, og når det er overvejende sandsynligt, at udgående ressourcestrømme bliver nødvendige for at opfylde denne forpligtelse, og når beløbet herfor kan skønnes pålideligt. Hensættelser opføres ikke under fremtidige driftstab.

Størrelsen af hensættelsen er det bedst mulige skøn over de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne den aktuelle forpligtelse på tidspunktet for regnskabsaflæggelse. Når hensættelserne omfatter et stort antal poster, værdiansættes forpligtelsen ved at vægte alle mulige udfald og disses sandsynlighed (expected value-metoden).

Når virkningen af den tidsmæssige værdi af penge er væsentlig, er størrelsen af hensættelsen nutidsværdien af de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne forpligtelsen. Den anvendte diskontosats er en sats, der afspejler markedets aktuelle vurdering af tidsværdien af penge og de risici, der specifikt er forbundet med forpligtelsen, men ikke de risici, for hvilke skønnene over fremtidige pengestrømme er blevet justeret.

1.5.11 Finansielle forpligtelser

Finansielle forpligtelser omfatter lånoptagelser og forpligtelser i handelsbeholdningen.

Lånoptagelser omfatter lån hos kreditinstitutioner og gældsbeviser. Lånoptagelser opføres først til dagsværdi, der er deres emissionsprovenu (dagsværdien af modtagne vederlag) fratrukket påløbne transaktionsomkostninger, efterfølgende regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi ved hjælp af den effektive rentemetode. Forskelle mellem provenuet med fradrag af påløbne transaktionsomkostninger og indløsningsværdien opføres i resultatopgørelsen i lånoptagelsesperioden ved hjælp af den effektive rentemetode. De klassificeres som langfristede forpligtelser, undtagen hvis de udløber inden for tolv måneder fra balancedagen.

Ud fra en væsentlighedsbetragtning anvendes den effektive rentemetode i tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser ikke nødvendigvis særskilt på udlån og låntagning. De transaktionsomkostninger, som påløber De Europæiske Fællesskaber og som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Forpligtelserne i handelsbeholdningen omfatter afledte instrumenter, der ikke kan regnes som regnskabsmæssig sikring, når deres dagsværdi er negativ. Regnskabsmæssigt behandles de på samme måde som aktiver i handelsbeholdningen, jf. bemærkning 1.5.4.

1.5.12 Gæld

En betydelig del af De Europæiske Fællesskabers gæld er ikke forbundet med køb af varer eller tjenesteydelser. I stedet er de ubetalte udgiftsgodtgørelseskrav fra modtagere af støtte eller anden finansiering fra Fællesskaberne. De opføres som gæld på det krævede beløb, når godtgørelseskravet er modtaget, verificeret og godkendt som støtteberettiget af de relevante finansieringsmedarbejdere. På dette tidspunkt værdiansættes de til det godkendte og støtteberettigede beløb.

Gæld, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, bogføres ved modtagelse af regningen på det oprindelige beløb, og de tilsvarende udgifter opføres i regnskaberne, når ydelserne er leveret til og accepteret af De Europæiske Fællesskaber.

1.5.13 Opdeling af regnskabsperioderne — periodeafgrænsningsposter

Ved skiftet til periodiseret regnskabsførelse er det vigtigt at sikre, at de foretagne transaktioner posteres på det korrekte årsregnskab. Det kaldes cut-off at opføre transaktioner i den periode, de vedrører.

Det er i særdeleshed nødvendigt med en vurdering af de støtteberettigede udgifter, der påløber modtagere af EU-støtte, men som endnu ikke er indberettet til Fællesskaberne (skyldige omkostninger). Til opnåelse af det bedste skøn over disse beløb er der benyttet forskellige metoder afhængig af typen af aktiviteter og tilgængelige oplysninger. Omvendt opføres visse udgifter i regnskabet for indeværende år, selvom de vedrører en efterfølgende periode (udskudte omkostninger), og disse må identificeres og bogføres i regnskaberne for den relevante periode.

Indtægt skal også regnskabsføres i den periode, den vedrører. Hvis der ikke er sendt en regning, og tjenesteydelsen eller varerne er blevet leveret, eller hvis der findes en kontraktlig aftale (dvs. med henvisning til en traktat), skal størrelsen af beløbet værdiansættes pr. ultimo året og opføres i regnskabet som indtjent, men ikke modtagen indtægt.

Ved regnskabsårets slutning, og hvis der er sendt en regning, der ikke vedrører regnskabsperioden, skal beløbet udskydes og opføres som en nedsættelse af indtægterne. Formålet er at reducere indtægterne med det udskudte beløb.

Eftersom det er det første år med denne type regnskab, og i betragtning af Fællesskabets særlige aktiviteter er der ikke nogen referencemetode, der kan anvendes til sammenligning af de to værdiansættelsesmetoder.

1.6 RESULTATOPGØRELSE

1.6.1 Indtægter

Kommercielle indtægter

Indtægter fra salg af varer opføres, når alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten til varerne er overgået til køber.

Indtægter fra transaktioner i forbindelse med tjenesteydelser bogføres på tidspunktet for regnskabsaflæggelse, efter hvor stor en del af transaktionen der er fuldført.

Ikke-kommercielle indtægter

Disse udgør langt størstedelen af Fællesskabernes indtægter og omfatter hovedsagligt direkte og indirekte afgifter samt egne indtægter. Udover afgifter kan De Europæiske Fællesskaber også modtage betalinger fra andre parter, f.eks. told, bøder og donationer.

BNI-baserede indtægter og momsindtægter

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter bogføres, når De Europæiske Fællesskaber indkræver bidrag fra medlemsstaterne. De måles til deres »indkaldt beløb«. Da momsindtægter og BNI-baserede indtægter bygger på skøn, kan de ændres i henhold til indtrufne forandringer, indtil de endelige oplysninger kommer fra medlemsstaterne. Et ændret skøn bogføres, når nettooverskuddet eller -underskuddet for den periode, hvor ændringerne indtraf, skal bestemmes.

Traditionelle egne indtægter

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter bogføres, når de relevante månedlige A-regnskaber (herunder told og skyldige beløb, som er garanteret og ikke anfægtes) indbetales af medlemsstaterne. På tidspunktet for regnskabsaflæggelse foretages et skøn over de af medlemsstaternes indtægter, der endnu ikke er betalt til De Europæiske Fællesskaber, og de opføres som tjente, men endnu ikke modtagne indtægter. De kvartalsmæssige B-regnskaber (herunder told, der hverken er indbetalt eller garanteret, såvel som garanterede beløb, som anfægtes af debitor), der indbetales af medlemsstaterne, posteres under indtægter fratrukket omkostninger i forbindelse med opkrævningen (25 %). Derudover bogføres en værdinedskrivning i resultatopgørelsen på det beløb, der mangler at blive inddrevet.

Bøder

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter opføres, når Fællesskaberne har truffet beslutning om at give en bøde, og det officielt er meddelt debitor. Hvis der er tvivl om foretagendets solvens, skal der bogføres en værdinedskrivning af fordringen.

Efter at der er truffet beslutning om en bøde, har debitor to måneder fra meddelelsen til enten:

— at acceptere beslutningen og derfor betale bøden inden for den fastsatte frist, hvorved Fællesskaberne har inkasseret beløbet endeligt

— eller ikke at acceptere beslutningen og klage til EF-domstolen.

Uanset dette skal bødens hovedstol indbetales inden for den fastsatte frist, idet klagen ikke har opsættende virkning (EF-traktatens artikel 242).. Debitor hat to muligheder, idet han enten stiller en bankgaranti eller indbetaler bøden foreløbigt.

Hvis foretagendet påklager beslutningen og allerede foreløbigt har betalt bøden, bogføres beløbet som en eventualforpligtelse. Da en klage over Fællesskabernes beslutning ikke har opsættende virkning, anvendes det modtagne beløb til at frigøre tilgodehavendet. Hvis der er modtaget en garanti i stedet for betaling, posteres denne under eventualaktiver.

Hvis der er en risiko for, at Retten i Første Instans ikke træffer afgørelse til fordel for Fællesskaberne, opføres en hensættelse til dækning af denne risiko, hvis der allerede er modtaget en foreløbig betaling. Hvis der i stedet er blevet givet en garanti, nedskrives det udestående tilgodehavende som foreskrevet. De akkumulerede renter, som Fællesskaberne modtager på de bankkonti, hvor det modtagne beløb er deponeret, opføres som indtægt, og eventualforpligtelserne øges tilsvarende.

Renteindtægter og -udgifter

Renteindtægter og -udgifter opføres i resultatopgørelsen ved hjælp af den effektive rentemetode. Dette er en metode til at beregne den amortiserede anskaffelsesværdi på et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse og til allokering af renteindtægter eller renteudgifter i den relevante periode. Den effektive rentesats er den sats, der præcist diskonterer skønnede fremtidige kontante ud- eller indbetalinger ud fra det finansielle instruments forventede løbetid (eller, hvis det er hensigtsmæssigt, en kortere periode) til det finansielle aktivs eller den finansielle forpligtelses regnskabsmæssige nettoværdi. Når den effektive rente beregnes, skønner De Europæiske Fællesskaber pengestrømmen og tager hensyn til alle det finansielle instruments kontraktlige betingelser (f.eks. optioner på førtidig indfrielse), men tager ikke hensyn til fremtidige kredittab. I beregningen medtages alle de gebyrer og rentetillæg kontrahenterne imellem, som udgør en integrerende del af den effektive rente, transaktionsomkostninger samt anden over- eller underkurs.

Ud fra en væsentlighedsbetragtning anvendes den effektive rentemetode i tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser ikke nødvendigvis særskilt på udlån og låntagning. De transaktionsomkostninger, som påløber De Europæiske Fællesskaber, og som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Så snart et finansielt aktiv eller en gruppe af finansielle aktiver er blevet nedskrevet som følge af et værdiforringelsestab, bogføres renteindtægterne, ved at rentesatsen, som anvendes til at diskontere fremtidige pengestrømme med, bruges til måling af værdiforringelsestabet.

Udbytte

Udbetalt udbytte bogføres, når retten til at modtage betaling er indtrådt.

1.6.2 Udgifter

Kommercielle udgifter, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, opføres, når ydelserne er leveret til og accepteret af De Europæiske Fællesskaber. De værdiansættes til den oprindelige fakturapris.

Ikke-kommercielle udgifter er et særtræk ved De Europæiske Fællesskaber og udgør størsteparten af udgifterne. De vedrører overførsler til modtagere og kan opdeles i tre typer: fordringer, overførsler i henhold til aftaler samt støtte, bidrag og donationer ydet inden for rammerne af de skønsmæssige beføjelser.

Overførslerne posteres som udgifter i den periode, hvor den udløsende begivenhed fandt sted, for så vidt overførslen er tilladt ved forordning (finansforordningen, tjenestemandsvedtægten eller andre retsakter), eller der er indgået en kontrakt om tilladelse til overførslen, såfremt modtageren opfylder berettigelseskriterierne, og hvis beløbets størrelse med rimelighed kan anslås.

Når en betalingsanmodning eller et godtgørelseskrav modtages og opfylder kriterierne for postering, opføres det som en udgift på det støtteberettigede beløb. Ved regnskabsårets udgang skønnes og bogføres støtteberettigede udgifter, der allerede er skyldige, men som endnu ikke er anmeldt, som skyldige udgifter i regnskabet.

1.7 EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER

Eventualaktiver

Et eventualaktiv er et muligt aktiv, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af De Europæiske Fællesskaber, indtræffer eller ej. Et eventualaktiv bliver synligt, når det er sandsynligt, at der indløber økonomiske gevinster eller opstår mulighed for tjenesteydelser.

Eventualaktiver vurderes løbende for at sikre, at udviklingen heri fremgår korrekt af regnskabet. Hvis det er blevet så godt som sikkert, at der indløber økonomiske gevinster eller opstår mulighed for tjenesteydelser, og at aktivets værdi kan måles pålideligt, opføres aktivet og de dertil knyttede indtægter i regnskabet i den periode, hvor ændringerne indtræffer.

Eventualforpligtelser

En eventualforpligtelse er en mulig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af De Europæiske Fællesskabers, indtræffer eller ej, eller en nutidig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, men endnu ikke er blevet bogført, fordi det ikke er sandsynligt, at en udgående strøm af ressourcer med økonomiske fordele eller muligheder for tjenesteydelser vil være nødvendig for at opfylde forpligtelsen, eller i de meget sjældne tilfælde, hvor beløbet for forpligtelsen ikke kan måles tilstrækkeligt pålideligt.

En eventualforpligtelse fremgår af regnskabet, medmindre muligheden for en udgående strøm af ressourcer med økonomiske fordele eller muligheder for tjenesteydelser, er ubetydelig.

Eventualforpligtelser vurderes løbende for at bestemme, om en udgående strøm af ressourcer med økonomiske fordele eller mulighed for tjenesteydelser er blevet sandsynlig. Hvis det bliver sandsynligt, at det bliver nødvendigt med udbetaling af ressourcer med økonomiske fordele eller mulighed for tjenesteydelser for en post, der behandles som en eventualforpligtelse, opføres der en hensættelse i regnskabet for den periode, hvor denne ændrede sandsynlighed indtræffer.

Forpligtelser til kommende betalinger

En forpligtelse til kommende betalinger er en juridisk eller implicit forpligtelse, der normalt er kontraktfastsat, som De Europæiske Fællesskaber har indgået, og som kan kræve en fremtidig udgående strøm af ressourcer.

Garantier

Garantier er mulige aktiver eller forpligtelser, som hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens bekræftes ved, at genstanden for garantien indtræffer eller ej. Garantier betragtes derfor som eventualaktiver eller eventualforpligtelser. En garanti ophører, når genstanden for garantien ikke længere eksisterer. Den træder i kraft, når betingelserne for at anmode om en betaling fra kautionisten, er opfyldt.

1.8 ANVENDELSE AF OVERSLAG

I henhold til almindeligt accepterede regnskabsprincipper omfatter regnskabet nødvendigvis beløb, der er baseret på overslag og forvaltningens antagelser på baggrund af de mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Vigtige overslag omfatter, men er ikke begrænset til, pensioner, hensættelser til fremtidige omkostninger, værdiansættelse af lagerbeholdningerne af publikationer, de finansielle risici forbundet med lageropgørelser og tilgodehavender, periodeafgrænsningsposter, eventualaktiver og -forpligtelser og værdiforringelsesgraden af anlægsaktiver. De faktiske resultater kan vise sig at være forskellige fra overslagene. Ændringer i overslagene henføres til den periode, hvori de er blevet kendt.

2. VIRKNING AF OVERGANGEN TIL PERIODISERINGSPRINCIPPET

2.1 GRUNDLAG FOR UDARBEJDELSEN

Fællesskabernes åbningsbalance er blevet udarbejdet i henhold til de nye regnskabsregler, der blev vedtaget den 28. december 2004, og som for første gang finder anvendelse på regnskabsåret 2005.

2.2 PRÆSENTATION AF REGNSKABET

Årsregnskabet omfatter følgende regnskaber: balance, resultatopgørelse, bevægelser i nettoaktiver og pengestrømsopgørelse.

2.3 AFSTEMNING AF EGENKAPITAL

ÅBNINGSBALANCE

EUR Bemærkning 31.12.2004 Korrigeret Justeringer 31.12.2004 I. LANGFRISTEDE AKTIVER: 30 142 730 492,69 (4 143 923 005,85) 34 286 653 498 54 Immaterielle anlægsaktiver 17 137 089,53 10 795 517,23 6 341 572,30 Materielle anlægsaktiver 2.3.1 4 084 425 922,70 257 822 280,52 3 826 603 642,18 Investeringer 2.3.2 2 150 177 300,19 123 900 459,79 2 026 276 840,40 Lån 2.3.3 2 298 277 591,00 (30 831 701,00) 2 329 109 292,00 Langsigtet forfinansiering 2.3.4 21 284 928 692,20 21 284 928 692,20 0,00 Langfristede tilgodehavender 2.3.5 307 783 897,07 (25 790 538 254,59) 26 098 322 151,66 II. OMSÆTNINGSAKTIVER: 23 450 507 504,46 7 700 336 944,33 15 750 170 560,13 Lagre 63 255 048,68 (5 972 804,31) 69 227 852,99 Kortsigtede investeringer 2.3.2 1 442 821 890,84 46 841 216,60 1 395 980 674,24 Kortsigtet forfinansiering 2.3.4 6 727 929 511,29 6 727 929 511,29 0,00 Kortfristede tilgodehavender 2.3.5 7 139 062 014,64 263 155 996,45 6 875 906 018,19 Likvide midler 2.3.6 8 077 439 039,01 668 383 024,30 7 409 056 014,71 AKTIVER I ALT 53 593 237 997,15 3 556 413 938,48 50 036 824 058,67 III. LANGFRISTET GÆLD: 30 556 735 482,10 (1 143 539 962,90) 31 700 275 445,00 Ydelser til medarbejdere 26 012 130 886,00 3 744 986,00 26 008 385 900,00 Hensættelser til tab og omkostninger 2.3.7 1 013 020 111,03 (1 254 230 501,43) 2 267 250 612,46 Finansielle forpligtelser 2.3.8 1 688 032 288,29 109 698 482,45 1 578 333 805,84 Anden langfristet gæld 1 843 552 196,78 (2 752 929,92) 1 846 305 126,70 IV. KORTFRISTET GÆLD: 74 633 599 508,87 70 804 374 988,83 3 829 224 520,04 Hensættelser til tab og omkostninger 2.3.7 240 240 253,60 240 240 253,60 0,00 Finansielle forpligtelser 2.3.8 152 154 480,63 (74 095 519,37) 226 250 000,00 Diverse kreditorer 2.3.9 74 241 204 774,64 70 638 230 254,60 3 602 974 520,04 PASSIVER I ALT 105 190 334 990,97 69 660 835 025,93 35 529 499 965,04 NETTOAKTIVER (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63 Reserver 2.3.10 2 567 532 141,28 1 512 263 917,43 1 055 268 223,85 Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne 2.3.10 (54 164 629 135,10) (67 616 685 004,88) 13 452 055 869,78 Pensionsordning (langfristet) (26 012 130 886,00) 0,00 (26 012 130 886,00) Andet (28 152 498 249,10) (67 616 685 004,88) 39 464 186 755,78 V. NETTOAKTIVER (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63

Ovenstående tabel viser virkningen af de ændringer, der er foretaget for at korrigere balancen pr. 31. december 2004 i henhold til de nye regnskabsregler.

Opstillingen af balancen pr. 31. december 2004 (før korrektion) adskiller sig en anelse fra den, der er offentliggjort i regnskabet for 2004. Dette skyldes, at visse balancer er blevet omklassificeret inden for balancen for at gøre det muligt at foretage relevante sammenligninger med de korrigerede tal. Det oprindelige beløb for nettoaktiver på 14,5 mia. EUR (den såkaldte egenkapital) pr. 31. december 2004 svarer til det offentliggjorte tal.

Næsten alle ændringerne slår igennem i Kommissionens regnskab og i meget mindre udstrækning i regnskabet for EKSF under afvikling. At det er første gang, at agenturerne er omfattet af konsolideringen, har haft en begrænset indvirkning på det konsoliderede regnskab, idet den største ændring er, at likviditetsbalancen er steget.

2.3.1 Materielle anlægsaktiver

Den største ændring i regnskabspraksis for materielle anlægsaktiver angår praksis for afskrivning. I henhold til de tidligere regler blev nyligt erhvervede aktiver afskrevet over en fuld periode på 12 måneder i det år, hvor de blev købt (uanset købsdatoen). I henhold til de nye regler afskrives der fra den måned, hvor købet fandt sted. Aktiverne har derfor tidligere været »overafskrevne«. Denne og andre ændringer i regnskabspraksis har ført til en forøgelse af nettoværdien af Kommissionens materielle anlægsaktiver på 169 mio. EUR og Parlamentets på 137 mio. EUR. Stigningen skyldes hovedsagelig, at agenturerne for første gang er medregnet.

2.3.2 Investeringer

Garantifondens investeringsportefølje og porteføljen for EKSF under afvikling, der består af værdipapirer, opførtes tidligere til den laveste værdi af anskaffelsesværdien (eller i tilfælde af over- eller underkurs den amortiserede anskaffelsesværdi efter den lineære metode) eller markedsværdi. Disse værdipapirer klassificeres nu som aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS-aktiver), og opføres derfor til dagsværdi. Virkningerne af denne værdiansættelse til dagsværdi posteres i dagsværdireserven og beløber sig til 88 mio. EUR.

Garantifonden ejede pr. 31. december 2004 tre floating rate notes udstedt af De Europæiske Fællesskaber for et beløb af 121 mio. EUR, inklusive påløbne renter. Disse værdipapirer er blevet udlignet mod de tilsvarende gældsbeviser udstedt fra MFA-programmet (se bemærkning 2.3.8).

Værdipapirer, der beløber sig til 38 mio. EUR og inden for budgetinstrumenterne forvaltes af trustees på vegne af Europa-Kommissionen, blev medtaget i beregningen af nettoværdien af disse instrumenter og som sådan klassificeret som kortfristede tilgodehavender pr. 31. december 2004. Med de nye regnskabsregler er elementerne i budgetinstrumenterne nu klassificeret under de relevante udgiftsområder i regnskabet efter art og, når det er muligt, efter restløbetid.

Afledte finansielle instrumenter med positiv dagsværdi, der omfatter påløbne renter (33 mio. EUR) opføres som aktiver i handelsbeholdningen, hvor de førhen blev opført uden for balancen. Balancen for bevægelser (33 mio. EUR) skyldes andre omklassificeringer, nye værdiansættelser og medregning af påløbne renter under dette udgiftsområde.

2.3.3 Lån

Lån med særlige betingelser blev tidligere opført til anskaffelsesværdien med fradrag af hensættelser til værdiforringelse. Med de nye regnskabsregler opføres lån, der ydes til gunstige rentesatser, indledningsvis til dagsværdien, som for lån med renter under markedsvilkår svarer til nettonutidsværdien af de forventede pengestrømme diskonteret til den herskende gennemsnitlige EIB-udlånsrente på lån ydet til låntagere i de pågældende lande og derefter målt til amortiseret anskaffelsesværdi. Hensættelser til værdiforringelse baseres i givet fald på foreløbige eller endelige nedskrivninger, som det er fastlagt i de respektive finansielle kontrakter. Den kombinerede virkning af værdiansættelsen af disse lån til deres amortiserede anskaffelsesværdi (152 mio. EUR), på den ene side, og deres samlede klassificering som langfristede aktiver, idet de alle har endelige løbetider på over et år efter balancedagen (20 mio. EUR), på den anden side, er blevet bogført i regnskabet over det samlede underskud og beløber sig til – 132 mio. EUR.

Lån til socialt boligbyggeri udstedt til præferencerente af EFKS under afvikling blev tidligere opført til deres udestående nominelle værdi med fradrag af hensættelser til værdiforringelser. Med de nye regnskabsregler opføres disse lån indledningsvis til dagsværdien, som svarer til nettonutidsværdien af de forventede pengestrømme diskonteret til den herskende markedsrente på obligationer med lignende løbetider udstedt af de medlemsstater, hvor låntagerne er hjemmehørende, og derefter målt til amortiseret anskaffelsesværdi. Hensættelser til værdiforringelser baseres i givet fald på foreløbige eller endelige nedskrivninger, som det er fastlagt i de finansielle kontrakter. Virkningen af værdiansættelsen af disse lån til amortiseret anskaffelsesværdi beløber sig til - 21 mio. EUR.

Lån ydet gennem lånoptagelser er også blevet klassificeret som langfristede aktiver, når den endelige løbetid var over et år fra balancedagen, hvilket har ført til en forøgelse af balancen for langfristede lån på 123 mio. EUR og en nedsættelse af kortfristede tilgodehavender på samme beløb (se bemærkning 2.3.5).

2.3.4 Forfinansiering

De regnskaber for De Europæiske Fællesskaber, der er offentliggjort før 2005, omfattede blandt de kortsigtede tilgodehavender et begrænset antal beløb i forbindelse med forfinansiering af specifikke projekter (finansielle formidlere). I 2004 udarbejdede hver EU-institution og agentur en fortegnelse over alle åbne forfinansieringsbeløb udbetalt frem til 31. december 2004.

Den viste balance for forfinansiering pr. 31. december 2004 er imidlertid dette samlede beløb, der skyldes modtagerne pr. denne dato med fradrag af skyldige omkostninger. Disse skyldige omkostninger udgør modtagernes anslåede aktuelle udnyttelse af forfinansieringsbeløbene på dette tidspunkt, som De Europæiske Fællesskaber endnu ikke har modtaget en omkostningsopgørelse på.

Da mange af de projekter, der finansieres af De Europæiske Fællesskaber Strukturfond, i sagens natur er langsigtede, er de dertil knyttede forskud tilgængelige i over et år. Disse forfinansieringsbeløb optræder derfor både under kortfristede og langfristede aktiver.

2.3.5 Tilgodehavender

De langfristede tilgodehavender er blevet kraftigt nedbragt, da medlemsstaternes garantier i forbindelse med Kommissionens pensionsforpligtelser over for personalet ikke lever op til de nye regnskabsreglers kriterier for at blive bogført som aktiver. Oprindelig beløb dette sig til 26 mia. EUR pr. 31. december 2004.

De kortfristede tilgodehavender er steget, som følge af at der er medregnet periodiserede egne indtægter på 2,3 mia. EUR pr. 31. december 2004. De samlede bevægelser på balancen opvejes dog af, at tidligere inkluderede forfinansieringsbeløb, nettoaktiverne i de budgetinstrumenter, der forvaltes af trustees på vegne af De Europæiske Fællesskaber, og de låneandele, der har en endelig løbetid på mere end et år efter balancedagen, samt vedhængende rente, er overført til forskellige udgiftsområder.

2.3.6 Likvide midler

Den største virkning af inddragelsen af agenturerne har været på dette udgiftsområde, som er øget med 339 mio. EUR.

Anfordringskonti og kortfristede indlån på 323 mio. EUR, der inden for budgetinstrumenterne forvaltes af trustees på vegne af De Europæiske Fællesskaber, indgik i beregningen af disse instrumenters nettoaktiver, og blev som sådan klassificeret som kortfristede tilgodehavender pr. 31. december 2004. Med de nye regnskabsregler er elementerne i budgetinstrumenterne nu klassificeret under de relevante udgiftsområder i regnskabet efter art og, når det er muligt, efter restløbetid.

2.3.7 Hensættelser

Balancen for hensættelser er blevet opskrevet ved anvendelse af mere præcise diskontosatser på hensættelsen til afvikling af anlæg i Det Fælles Forskningscenter (59 mio. EUR). Som følge af en mere detaljeret gennemgang af verserende retssager har der også været en forøgelse i de specifikke hensættelser hertil.

Den væsentlige ændring har været, at tidligere bogførte hensættelser vedrørende Garantifonden (1 086 mio. EUR) og EFKS under afvikling (328 mio. EUR) med de nye regler ikke længere lever op til kravene for at kunne blive klassificeret som hensættelse og derfor er fjernet fra dette udgiftsområde. Der er til gengæld opført reserver for de samme beløb.

Derudover er der opført finansielle hensættelser (239 mio. EUR) inden for budgetinstrumentet, hvor de tidligere blev posteret uden for balancen. Endelig er der for første gang medtaget hensættelser i forbindelse med retssager for 81 mio. EUR og hensættelser på 21 mio. EUR fra andre institutioner og agenturer (se bemærkning 3.13).

2.3.8 Finansielle forpligtelser

Som det er tilfældet med långivning, er lånoptagelser med en endelig løbetid på mere end et år efter balancedagen blevet klassificeret som langfristede forpligtelser, hvorved balancen for langfristede lånoptagelser er forøget med 109 mio. EUR, mens de kortfristede lånoptagelser er blevet nedbragt med det samme beløb.

Derudover har Garantifonden tegnet gældsbeviser, som er udstedt af det makrofinansielle bistandsprogram (MFA) og bogført som langfristede lånoptagelser. Denne gæld er blevet elimineret mod de tilsvarende aktiver i Garantifonden.

Afledte finansielle instrumenter med negativ dagsværdi (19 mio. EUR) opføres som aktiver i handelsbeholdningen, hvor de førhen kun blev opført uden for balancen.

2.3.9 Diverse kreditorer

Den største indvirkning på balancen (70,6 mia. EUR) har været på dette udgiftsområde, og det skyldes primært to procedurer, der blev indført i forbindelse med moderniseringsprojektet: registrering af fakturaer og skyldige omkostninger:

— Ifølge finansforordningen opføres de betalingsbevillinger, som fremføres til det følgende regnskabsår, som budgetudgifter. Indtil regnskabsåret 2004 fandtes modposteringen til disse fremførte bevillinger, som endnu ikke er udnyttet, under kortfristede forpligtelser på balancen. Denne klassificering eksisterer ikke mere, da al udestående gæld er blevet opgjort. Justeringen medregnes under »diverse kreditorer«. Beløb for 2,8 mia. EUR, der tidligere var opført under dette udgiftsområde og vedrørte budgetbevillinger, der skulle fremføres til det efterfølgende regnskabsår, medregnes som følge af de nye regnskabsregler ikke længere heri.

— Alle fakturaer, godtgørelseskrav og kreditnotaer, som Fællesskaberne har modtaget, bliver systematisk registreret i regnskabssystemet. Denne proces begyndte i fjerde kvartal af 2004, og i januar 2005 blev de udestående beløb på 9,4 mia. EUR overført til det nye regnskabssystems åbningsbalance.

— Skyldige omkostninger udgjorde pr. 1. januar 2005 i alt 64,2 mia. EUR, hvilket er den største virkning på åbningsbalancen i sammenligning med det offentliggjorte årsregnskab for 2004. Disse vedrører løbende gæld, der allerede er forfalden til betaling til støtteberettigede modtagere (medlemsstater, EU-institutioner, leverandører af varer eller tjenesteydelser, privatpersoner osv.), men som endnu ikke er opført på datoen for regnskabsaflæggelse, da der hverken er modtaget godtgørelseskrav eller faktura herfor. I henhold til de nye regnskabsregler registreres transaktioner og begivenheder i regnskabssystemet og opføres i regnskaberne i den periode, de vedrører. Hvis beløbene ikke kan opføres inden for den tidsramme, der er nødvendig for udarbejdelsen af regnskaberne, opføres de beløb, der kendes med rimelig sikkerhed før færdiggørelsen af regnskabet, som skyldige udgifter. I medfør af kriterierne for postering skal De Europæiske Fællesskaber opføre en udgift på det beløb, der svarer til det skønnede beløb for forpligtelsen til overførsel for perioden. For at opnå det bedst mulige skøn over de skyldige omkostninger har Fællesskaberne analyseret alle de aspekter, der er forbundet med en offentlig enheds cut-off. Fællesskaberne har udarbejdet en fuldstændig opgørelse over de gældende regler og overvejet, hvordan regnskabet skal præsenteres. Det endelige mål var at sikre, at den foreslåede metodologi ville formindske risikoen for, at regnskabet ikke gav et retvisende billede. Fællesskaberne omsatte derefter denne tilrettelagte cut-off-strategi i operationelle og praktiske instruktioner, herunder den anbefalede metodologi og en beskrivelse af de forskellige teknikker efter emne.

— De vigtigste beløb her drejer sig om skyldige omkostninger vedrørende udgifter under EUGFL, Garantisektionen: 26,3 mia. EUR dækker påløbne udgifter mellem 16. oktober og 31. december 2004, som et angivet af medlemsstaterne efter den frist, der er sat af hensyn til udarbejdelsen af årsregnskabet, 21,2 mia. EUR dækker markedsforanstaltninger, herunder katastrofebistand (bestående af fordringer stiftet i 2004 med finansielle konsekvenser i 2005) og udvikling af landdistrikter (bestående af støtteberettigede udgifter påløbet hos operatørerne eller betalingsmyndighederne frem til den 31. december 2004, som der endnu ikke er sendt betalingsanmodning for til Kommissionen). Et andet betydeligt beløb udgøres af de skyldige omkostninger til strukturfondene: pr. 31. december 2004 6,3 mia. EUR til EFRU 2000-2006, ISPA, nyskabende aktioner og 5,1 mia. EUR til ESF. Det resterende beløb på 5,3 mia. EUR dækker skyldige omkostninger på andre politikområder, hvoraf det vigtigste er forskningsområdet med ca. 1,5 mia. EUR, jf. bemærkning 3.18.4.

2.3.10 Reserver og akkumuleret overskud/underskud

I medfør af de nye regnskabsregler er justeringen til dagsværdi af aktiver, der besiddes med handel for øje, nu bogført gennem dagsværdireserven (88 mio. EUR). Den største indvirkning på reserven var imidlertid indlemmelsen af Garantifondreserven (1 086 mio. EUR), hvilket svarer til det målsatte beløb på 9 %, og af andre reserver i EFKS under afvikling (328 mio. EUR). Tidligere blev disse beløb opført som hensættelser.

Alle andre ændringer end dagsværdijusteringerne, der er nødvendige for at korrigere åbningsbalancen, blev foretaget gennem regnskabet over det akkumulerede overskud/underskud, hvilket giver den store indvirkning på balancen.

3. BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN

I. LANGFRISTEDE AKTIVER

3.1 IMMATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

Ved immaterielle anlægsaktiver forstås ikke-monetære aktiver, som kan identificeres, og som er uden fysisk substans. For at kunne medtages som aktiver på balancen skal de være kontrolleret af enheden og skabe fremtidige økonomiske fordele for De Europæiske Fællesskaber.

Immaterielle anlægsaktiver

EUR Beløb Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2004 (korrigeret) 43 147 504,22 Tilkommet i årets løb 15 428 793,99 Afhændelser (473 054,00) Andre ændringer 6 445 391,79 Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2005 64 548 636,00 Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2004 (korrigeret) 26 010 414,69 Afskrivningsbyrde for regnskabsåret 6 842 720,30 Afhændelser (200 762,00) Andre ændringer 5 219 638,51 Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2005 37 872 011,50 REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2005 26 676 624,50

3.2 MATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

3.2.1 Grunde og bygninger

Det er i visse lande umuligt at skelne mellem grund- og bygningsværdi af ejendomme, der benyttes af delegationerne.

I december 2005 købte Kommissionen sammen med Parlamentet en bygning i København til en værdi af 9,9 mio. EUR. De to parter ejer hver 50 %, selvom Parlamentet betalte det fulde beløb for bygningen, og Kommissionen afdrager sin del af købesummen til Parlamentet i løbet af bygningens levetid. Samme måned underskrev de to institutioner ligeledes i fællesskab en købskontrakt til 7,4 mio. EUR for en bygning i Haag, men da bygningen ikke blev taget i brug førend 2006, fremgår værdien ikke af balancen pr. 31. december 2005.

3.2.2 Installationer og udstyr

For ca. 20 % af delegationernes vedkommende foreligger der ingen oplysninger om materielle anlægsaktiver pr. 31. december 2005. Et initiativ for at gøre oplysningerne fra delegationerne mere pålidelige og udtømmende, som blev startet i januar 2003, skulle sammen med et projekt fra 2004 om specifikke formuefortegnelser medvirke til at løse dette problem på længere sigt. Desuden vil den direkte integrering af delegationernes transaktioner i det centrale regnskabssystem i 2007 også forbedre situationen.

Justeringer som direkte følge af disse projekter beløber sig til i alt 3,6 mio. EUR og fremgår under området »andre ændringer« i nedenstående tabel. De samlede materielle anlægsaktiver for delegationerne er pr. 31. december 2005 72,3 mio. EUR.

3.2.3 Finansiel leasing (og lignende udgifter)

Den største af de bygninger, der huser Publikationskontoret, er ikke opført i balancen, idet den er klassificeret som operationel leasing. Selv om Publikationskontoret råder over to købsoptioner (i 2006 og i 2010), hvis værdi er baseret på markedsværdien, vurderes det ikke, at risici og fordele ved ejendomsretten til aktivet i væsentligt omfang er overgået til Publikationskontoret. Klassificeringen vil blive taget op til revision senere i 2006 i forbindelse med udløbet af den første købsoption.

Den 21. september 2005 underskrev Kommissionen en 27-årig finansiel leasingkontrakt på en bygning i Bruxelles, der var værdiansat til 50 mio. EUR.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg (ØSU) og Regionsudvalget har opført lejekontrakterne vedrørende bygningen i rue Belliard i Bruxelles under aktiver i balancen. Den samfinansieres efter følgende fordelingsnøgle: ØSU: 50 % — Regionsudvalget: 50 %. Den 27-årige finansielle leasingkontrakt, som disse to udvalg underskrev i maj 2004 på en anden bygning i Bruxelles, indgår i den korrigerede åbningsbalance for 2005. Den samfinansieres efter følgende fordelingsnøgle: ØSU: 40 % — Regionsudvalget: 60 %.

3.2.4 Anlægsaktiver under udførelse

I marts 2003 undertegnede Rådet en kontrakt om opførelse og erhvervelse af LEX-bygningen i Bruxelles. Den anslåede pris ved færdiggørelse var 258 mio. EUR pr. 31. december 2005. I 2005 er der indbetalt 64 mio. EUR som forskud på denne bygning, og 59 mio. EUR de foregående år, i alt 123 mio. EUR.

I oktober 2004 indgik Parlamentet en finansiel leasingkontrakt med en købsoption på et bygningskompleks i Bruxelles, og opførelsen indledtes i løbet af 2004. I november 2004 blev der erlagt en udbetaling på 40 mio. EUR. Indtil underskrivelsen af den foreløbige godkendelsesrapport har Parlamentet ret til at betale yderligere forskud, hvilket hidtil er sket som følger (i mio. EUR):

Balance pr. 31. december 2004 40,0 mio. EUR Betalinger i 2005 for arbejde udført i 2004 (inkl. den korrigerede åbningsbalance) 82,3 mio. EUR Udgifter for arbejde udført i 2005 73,7 mio. EUR I alt pr. 31. december 2005 196,0 mio. EUR





Materielle anlægsaktiver

EUR Grunde og bygninger Installationer og udstyr Inventar og køretøjer Hardware Andre materielle anlægsaktiver Finansiel leasing og lignende udgifter Anlægsaktiver under udførelse I alt Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2004 (korrigeret) 2 798 459 908,84 314 685 311,72 151 655 006,60 359 450 313,77 94 848 414,86 2 128 258 298,61 204 629 792,33 6 051 987 046,73 Tilkommet i årets løb 22 183 255,17 28 503 264,15 13 886 120,31 58 804 654,05 13 083 916,15 60 966 303,61 142 094 984,67 339 522 498,11 Afhændelser 0,00 - 18 802 716,65 - 5 955 058,02 - 48 288 305,99 -1 639 942,74 0,00 - 099 843,00 - 74 785 866,40 Overførsel fra ét udgiftsområde til et andet 3 986 584,00 1 173 719,60 - 322 248,13 281 086,13 -1 134 157,60 1,600,00 - 3 986 584,00 0,00 Andre ændringer - 1 971 063,00 - 8 036 654,33 - 23 723 883,65 - 3 096 256,80 353 124,82 0,00 0,00 - 36 474 732,96 Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2005 2 822 658 685,01 317 522 924,49 135 539 937,11 367 151 491,16 105 511 355,49 2 189 226 202,22 342 638 350,00 6 280 248 945,48 Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2004 (ko