ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONEN om beregning, finansiering, betaling og opførelse på budgettet af korrektionen af budgetuligevægte til fordel for Det Forenede Kongerige ("UK-korrektionen") i overensstemmelse med artikel 4 og 5 i Rådets afgørelse 2014/xxx/EU, Euratom om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter /* COM/2014/0271 final */





INDLEDNING I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 7. og 8. februar 2013 og Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter af (.........) erstatter dette dokument Kommissionens arbejdsdokument 9851/07 af 23. maj 2007[1]. Medmindre andet er angivet, vedrører alle artikelhenvisninger afgørelsen om egne indtægter af (…..), herefter benævnt "afgørelsen om egne indtægter for 2014". Dokumentet indeholder følgende bestemmelser vedrørende UK-korrektionen: · Beregning af korrektionsbeløbets størrelse for et givet år. · Beløbets finansiering i det følgende år. · Fastlæggelse af de budgetmæssige aggregater. · Korrektionens opførelse på budgettet. Ændringerne af ordningen for EU's egne indtægter som følge af konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 7. og 8. februar 2013 har ingen indvirkning på UK-korrektionen i årene før 2014. I betragtning af tidspunktet for ikrafttrædelsen af afgørelsen om egne indtægter for 2014 får bestemmelserne i dette dokument virkning pr. 1. januar 2014. De anvendes derfor fra og med beregningen af UK-korrektionen for 2014, der første gang skal opføres på budgettet i 2015. En eventuel brug af Unionens almindelige budget, som medfører kompensation i henhold til artikel 12 i den mellemstatslige aftale om funktionen af den fælles afviklingsfond[2] ("udgifter vedrørende den fælles afviklingsmekanisme"), får ingen indvirkning på UK-korrektionen. Både udgifterne vedrørende den fælles afviklingsmekanisme og den tilsvarende yderligere brug af BNI-indtægten skal derfor udelukkes fra beregningen. 1. UK-KORREKTIONEN 1.1. Beregning af korrektionen (artikel 4 i afgørelsen om egne indtægter for 2014) Korrektionsbeløbets størrelse for år t fastsættes i henhold til artikel 4 ved: a) at beregne forskellen mellem: - Det Forenede Kongeriges procentvise andel af den samlede sum af ikke-reducerede momsgrundlag og - Det Forenede Kongeriges procentvise andel af de samlede fordelte udgifter b) at multiplicere den således beregnede forskel under a) med de samlede fordelte udgifter c) at multiplicere resultatet under b) med 0,66 · Resultatet af beregningerne under a) til c) benævnes UK-korrektionens oprindelige beløb d) fra resultatet under c) at trække forskellen mellem - produktet af Det Forenede Kongeriges procentvise andel af de ikke-reducerede momsgrundlag multipliceret med summen af alle medlemsstaternes betalinger i henhold til artikel 2, stk. 1, litra b) og c), med undtagelse af betalinger til finansiering af udgifter vedrørende den fælles afviklingsmekanisme, vedrørende det pågældende regnskabsår t (dvs. de betalinger, som Det Forenede Kongerige skulle have foretaget, hvis BNI-indtægten ikke havde eksisteret, og momsindtægten ikke var blevet reduceret) til finansiering af de samlede udgifter (som defineret i punkt 3.1 nedenfor) og - Det Forenede Kongeriges betalinger i henhold til artikel 2, stk. 1, litra b) og c), vedrørende regnskabsåret t til finansiering af de samlede udgifter (som defineret i punkt 3.1 nedenfor), med undtagelse af betalinger til finansiering af bruttoreduktionerne af Østrigs, Danmarks, Nederlandenes og Sveriges BNI-baserede bidrag i henhold til artikel 2, stk. 5, og med undtagelse af betalinger til finansiering af udgifter vedrørende den fælles afviklingsmekanisme · Den under d) omhandlede forskel benævnes UK's fordel (fordi den udgør den fordel, som UK opnår ved momsreduktionen, reduktionen af den ensartede momssats og indførelsen af BNI-indtægten) · Det resultat, som opnås ved at trække UK's fordel fra det oprindelige beløb (dvs. resultatet af beregningerne under d)) benævnes UK's kernekorrektion e) fra resultatet under d) at trække Det Forenede Kongeriges gevinster som følge af forhøjelsen (fra 10 % til 20 %) af den procentdel af indtægterne i artikel 2, stk. 1, litra a), som medlemsstaterne tilbageholder for at dække deres opkrævningsomkostninger. Dette indebærer, at man fra resultatet af beregningerne under d) trækker resultatet af multiplikationen af: - 12,5 %[3] af de samlede nettoindtægter i artikel 2, stk. 1, litra a), der er opført på EU's budget efter fradrag af opkrævningsomkostningerne, med - forskellen mellem Det Forenede Kongeriges andel af indtægterne i artikel 2, stk. 1, litra a), og dets andel af det ikke-reducerede EU-momsgrundlag. · Gevinsterne under e) benævnes ekstragevinsterne i forbindelse med de traditionelle egne indtægter · Når ekstragevinsterne i forbindelse med de traditionelle egne indtægter er blevet fratrukket UK's kernekorrektion, er beregningen af UK-korrektionen (dvs. resultatet under e)) afsluttet. f) De samlede fordelte udgifter, der er nævnt under a), andet led, og b) ovenfor, reduceres med de samlede fordelte udgifter i de medlemsstater, der er tiltrådt EU efter den 30. april 2004, med undtagelse af direkte betalinger til landbruget og markedsrelaterede udgifter samt den del af udgifterne til udvikling af landdistrikterne, der hidrører fra EUGFL, Garantisektionen. De andele, som er angivet i nedenstående tabel, anvendes til at beregne den del af udgifterne til udvikling af landdistrikterne, der hidrører fra EUGFL, Garantisektionen, for hver berørt medlemsstat. 1.2. Formalisering af beregningen af UK-korrektionen UK-korrektionen for år t (der skal opføres på budgettet for første gang i år t+1) er lig med: Den præcise fastsættelse af hvert element er følgende: OPRINDELIGT BELØB (punkt 1.1.a) til 1.1.c) og 1.1.f)) hvor: : Ikke-reduceret momsgrundlag for medlemsstat/gruppe af medlemsstater XX (hvor XX = UK eller EU) i år t : EU's udgifter fordelt til XX (hvor XX = UK eller EU) i år t : Ikke landbrugsrelaterede EU-udgifter (som defineret i punkt 1.1.f) ovenfor) fordelt i år t til alle medlemsstater, der er tiltrådt EU efter den 30. april 2004 UK'S FORDEL (punkt 1.1.d) ovenfor) hvor: : Ikke-reduceret momsgrundlag for medlemsstat/gruppe af medlemsstater XX (hvor XX = UK eller EU) i år t : Samlede BNI-indbetalinger foretaget af XX (hvor XX = UK eller EU) i år t : Samlede reducerede momsindbetalinger foretaget af XX (hvor XX = UK eller EU) i år t EKSTRAGEVINSTERNE I FORBINDELSE MED DE TRADITIONELLE EGNE INDTÆGTER (punkt 1.1.e) ovenfor) hvor: : Traditionelle egne indtægter, netto, for medlemsstat/gruppe af medlemsstater XX (hvor XX = UK eller EU) i år t : Ikke-reduceret momsgrundlag for medlemsstat/gruppe af medlemsstater XX (hvor XX = UK eller EU) i år t 2. FINANSIERING AF UK-KORREKTIONEN I DET FØLGENDE ÅR (ARTIKEL 5 I AFGØRELSEN OM EGNE INDTÆGTER FOR 2014) UK-korrektionen for år t finansieres af de øvrige medlemsstater i år t+1 efter følgende retningslinjer: a) Medlemsstaternes andel i denne finansiering beregnes på grundlag af deres respektive andel i de i artikel 2, stk. 1, litra c), omhandlede indbetalinger for år t+1, idet der ses bort fra Det Forenede Kongerige og ikke tages hensyn til de bruttoreduktioner af Østrigs, Danmarks, Nederlandenes og Sveriges BNI-baserede bidrag, der er nævnt i artikel 2, stk. 5. b) Den tilpasses dernæst således, at Tysklands, Nederlandenes, Østrigs og Sveriges finansieringsandel kan nedsættes til en fjerdedel af den andel, som fremkommer ved beregningen i punkt a). Korrektionsbeløbet ydes Det Forenede Kongerige i form af fradrag i momsindbetalingerne; hvis korrektionsbeløbet overstiger momsindbetalingerne, ydes korrektionen ved en nedsættelse af BNI-indbetalingerne. De øvrige medlemsstaters andel heri lægges til deres moms- og BNI-indbetalinger. Nedenstående tabel viser et eksempel på gennemførelsen af ovennævnte beregningsmetode på grundlag af de BNI-overslag, der er anvendt i forbindelse med det vedtagne budget for 2013. BEREGNING AF FINANSIERINGEN AF UK-KORREKTIONEN Medlemsstat || Andel af BNI || Andel uden UK || 3/4 af andelen for DE, NL, AT og SE i kolonne (2) || Kolonne (3) fordelt på medlemsstaterne ekskl. UK, DE, NL, AT og SE || Finansieringsnøgle || (1) || (2) || (3) || (4) || (5)=(2)+(3)+(4) Belgien || 2,95 || 3,47 || || 1,51 || 4,98 Bulgarien || 0,30 || 0,36 || || 0,16 || 0,51 Tjekkiet || 1,08 || 1,27 || || 0,56 || 1,83 Danmark || 1,95 || 2,29 || || 1,00 || 3,29 Tyskland || 20,93 || 24,59 || -18,44 || 0,00 || 6,15 Estland || 0,13 || 0,15 || || 0,07 || 0,22 Irland || 1,02 || 1,20 || || 0,52 || 1,72 Grækenland || 1,39 || 1,63 || || 0,71 || 2,34 Spanien || 7,86 || 9,24 || || 4,03 || 13,27 Frankrig || 15,97 || 18,76 || || 8,19 || 26,95 Kroatien || 0,16 || 0,19 || || 0,08 || 0,28 Italien || 11,87 || 13,94 || || 6,09 || 20,03 Cypern || 0,12 || 0,14 || || 0,06 || 0,20 Letland || 0,18 || 0,21 || || 0,09 || 0,30 Litauen || 0,25 || 0,30 || || 0,13 || 0,43 Luxembourg || 0,25 || 0,29 || || 0,13 || 0,42 Ungarn || 0,72 || 0,85 || || 0,37 || 1,22 Μalta || 0,05 || 0,06 || || 0,03 || 0,08 Nederlandene || 4,65 || 5,46 || -4,10 || 0,00 || 1,37 Østrig || 2,42 || 2,85 || -2,13 || 0,00 || 0,71 Polen || 2,93 || 3,45 || || 1,51 || 4,95 Portugal || 1,21 || 1,43 || || 0,62 || 2,05 Rumænien || 1,05 || 1,24 || || 0,54 || 1,78 Slovenien || 0,26 || 0,31 || || 0,14 || 0,44 Slovakiet || 0,55 || 0,65 || || 0,28 || 0,93 Finland || 1,52 || 1,79 || || 0,78 || 2,56 Sverige || 3,31 || 3,89 || -2,92 || 0,00 || 0,97 Det Forenede Kongerige || 14,89 || 0,00 || || 0,00 || 0,00 I alt || 100,00 || 100,00 || -27,59 || 27,59 || 100,00 BNI-prognose opført i FÆB 6/2013. Medlemsstaternes andele i BNI-indbetalingerne (artikel 2, stk. 1, litra c)) i år t+1 vises i første kolonne i tabellen. Anden kolonne viser de andele, der opnås i henhold til punkt a) ovenfor. Tredje kolonne viser nedsættelsen af Tysklands, Nederlandenes, Østrigs og Sveriges andele (tre fjerdedele af deres andele i henhold til punkt a) ovenfor). Fjerde kolonne afspejler fordelingen af nedsættelserne for Tyskland, Nederlandene, Østrig og Sverige på de andre medlemsstater ekskl. disse fire lande og Det Forenede Kongerige. Endelig viser femte kolonne andelene i finansieringen af UK-korrektionen som følge af denne beregning. 3. FASTLÆGGELSE AF DE BUDGETMÆSSIGE AGGREGATER 3.1 Samlede udgifter i år t Det udgiftsbegreb, der skal anvendes ved beregningen af UK-korrektionen, svarer til de faktiske betalinger (udnyttelse af bevillinger til betalinger) vedrørende det pågældende år (år t) i henhold til enten dette års budgetbevillinger eller fremførsler af ikke-udnyttede bevillinger til det følgende år (fra år t til år t+1). Kun udnyttede bevillinger til betalinger, dvs. faktisk foretagne betalinger, skal tages i betragtning. 3.2. Samlede fordelte udgifter Fordelingen mellem medlemsstaterne af de samlede udgifter, som defineret i punkt 3.1 ovenfor, sker efter følgende regler: Generelt fordeles betalingerne til den medlemsstat, hvor hovedmodtageren er bosat. I tilfælde, hvor Kommissionen har kendskab til, at den pågældende modtager handler som formidler, skal betalingerne, når det er muligt, dog fordeles til den eller de medlemsstater, hvor den eller de endelige modtagere er bosat, i overensstemmelse med deres andel af disse betalinger. Udgifter i forbindelse med den fælles afviklingsmekanisme udelukkes. Visse udgiftsposter kan, helt eller delvis, ikke fordeles til medlemsstaterne. Med udgangspunkt i de samlede udgifter i Den Europæiske Unions almindelige budget er der mindst to hovedkategorier af udgifter, der skal udelukkes (selv om denne liste er vejledende og ikke nødvendigvis udtømmende): 1. Eksterne udgifter, der hovedsagelig svarer til udgiftsområde 4 – EU som global aktør – i den finansielle ramme for 2014-2020. Denne kategori omfatter også udgifter under andre udgiftsområder, der er til fordel for modtagere uden for EU, såsom udgifter til udviklingssamarbejde, forskningsudgifter, der afholdes uden for EU, administrative udgifter til modtagere uden for EU osv. 2. Udgifter, der ikke kan fordeles eller identificeres. Dette kan skyldes begrebsmæssige vanskeligheder, f.eks. i forbindelse med udgifter til repræsentation, tjenesterejser og formelle møder og andre møder samt betalinger i forbindelse med grænseoverskridende fællesskabsinitiativer, fremme af aktioner vedrørende interregionalt samarbejde og andre grænseoverskridende foranstaltninger. Definitionen af de fordelte udgifter svarer i princippet til udgiftsområde 1, 2, 3, 5 og 6 i den finansielle ramme for 2014-2020. 4. OPFØRELSE AF UK-KORREKTIONEN FOR ÅR t PÅ BUDGETTET 4.1. Foreløbigt overslag (til opførelse på budgetforslaget for år t+1) En foreløbig beregning af UK's korrektionsbeløb for år t foretages i forbindelse med budgetforslaget for år t+1. Beregningen baseres på de seneste disponible data for både bidrag og udgifter. UK's korrektionsbeløb har form af en reduktion af UK's moms- og BNI-indbetalinger. De øvrige medlemsstater vil få deres moms- og BNI-indbetalinger forhøjet med deres respektive andel i finansieringen. 4.2. Ajourføring af det foreløbige overslag (mellem år t+1 og år t+3) Hvis det er nødvendigt, kan Kommissionen foreslå en ajourføring af det foreløbige overslag når som helst mellem år t+1 og år t+3. En sådan ajourføring opføres i et forslag til ændringsbudget (FÆB). Ajourføring skal foreslås, hvis Kommissionen har grund til at antage, at det oprindelige overslag på grundlag af den foreløbige beregning vil adskille sig væsentligt fra den endelige beregning (jf. nedenfor) af UK-korrektionen, der skal foreslås i FÆB for år t+4. En ajourføring kan også foreslås, hvis det viser sig, at de skønnede BNI-grundlag, der er opført i budgetforslaget for år t+1, vil adskille sig væsentligt fra de endelige BNI-grundlag og således vil ændre andelene i finansieringen af UK-korrektionen væsentligt. 4.3. Endelig beregning af UK-korrektionen (til opførelse i FÆB for år t+4) 4.3.1. Beregning af det endelige beløb Proceduren for beregning af det endelige korrektionsbeløb er beskrevet i afsnit 1 i dette dokument. De tal, der skal anvendes ved beregningen af den endelige UK-korrektion, er moms- og BNI-grundlagene og de fordelte udgifter vedrørende år t, således som de foreligger pr. 31. december t+3, og de omregnes til euro til den årlige gennemsnitlige vekselkurs for år t. For at vurdere "UK's fordel" med henblik på den endelige beregning (afsnit 1.1.d)) skal der tages hensyn til bidrag af traditionelle egne indtægter og andre indtægter i år t. Det betyder, at det er nødvendigt at foretage en fornyet beregning af et fiktivt budget på grundlag af de endelige tal for hver form for indtægt. 4.3.2. Beregning af den endelige finansiering af korrektionen og dens opførelse på budgettet. Afsnit 2 ovenfor beskriver proceduren for beregning af finansieringen af den endelige korrektion. De endelige finansieringstal er moms- og BNI-grundlagene for år t+1, således som de foreligger pr. 31. december t+3. De endelige finansieringstal sammenlignes med de indbetalinger, der allerede er opført på budgettet (dvs. på budgettet for t+1 og muligvis på budgettet for t+2 eller t+3, hvis der er foretaget en ajourføring i de år). Forskellene pr. medlemsstat opføres under et passende kapitel i et FÆB for år t+4 og omregnes til national valuta til den årlige gennemsnitlige vekselkurs for det år, hvor korrektionen finansieres (år t+1). [1] Beregning, finansiering, betaling og opførelse på budgettet af korrektionen af budgetuligevægte i overensstemmelse med artikel 4 og 5 i Rådets afgørelse om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter, Rådet for Den Europæiske Union, 9851/07 ADD 2, af 23. maj 2007. [2] Der er tale om tilfælde af ansvar uden for kontraktforhold og dermed forbundne omkostninger i forbindelse med EU-institutionernes udøvelse af beføjelser i henhold til forordning (xx fælles afviklingsmekanisme). [3]12,5 % er den del af den yderligere andel af de traditionelle egne indtægter (10 %), som medlemsstaterne tilbageholder som opkrævningsomkostninger, delt med de traditionelle egne indtægter, netto, som opkræves (80 %).