Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et fællesskabsprogram for energieffektivitetsmærkning af kontor- og kommunikationsudstyr"

(2000/C 204/05)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 1. marts 2000 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Staffan Nilsson til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. maj 2000.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 373. plenarforsamling af 24. og 25. maj 2000, mødet den 24. maj 2000, med 103 stemmer for, 1 imod og 1 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. En af de vigtigste målsætninger på miljøområdet er at reducere CO2-emissionerne. I 1990 enedes man i Rådet om at træffe foranstaltninger med henblik på at stabilisere de samlede CO2-emissioner på 1990-niveau senest år 2000. Med Kyoto-protokollen påtog EU sig at reducere emissionerne yderligere, især af drivhusgassen CO2. Den centrale strategi for opfyldelse af målsætningerne i energisektoren består i at øge energieffektiviteten, dvs. udnytte elektriciteten mere effektivt og derved reducere forbruget.

1.2. Kommissionen har fastlagt større energieffektivitet som ét af de energipolitiske mål. I Rådets resolution af 7. december 1998 om energieffektivitet i Det Europæiske Fællesskab, der fulgte efter hvidbogen "En energipolitik for Den Europæiske Union", noterer Rådet, at det økonomiske potentiale for energibesparelse i Fællesskabet som helhed anslås til i år 2010 at ligge på omkring 18 % af energiforbruget i 1995.

1.3. Endvidere mener Rådet, at energibesparelser kan opnås og stimuleres gennem øget og udvidet anvendelse af mærkning, certificering og standardisering samt øget anvendelse af forhandlingsaftaler og langtidsaftaler om energieffektivitet på et frivilligt grundlag.

1.4. Kommissionens forslag om et fællesskabsprogram for kontor- og kommunikationsudstyrs energieffektivitet skal ses som et led i gennemførelsen af disse bestræbelser.

2. Kommissionens forslag

2.1. Med Kommissionens forslag vil der blive indført et frivilligt mærkningsprogram for IT- og kommunikationsudstyr, så købere kan finde frem til det mest omkostningseffektive udstyr på markedet.

2.2. Kommissionen foreslår en EF-forordning, så en forhandlingsaftale med USA kan gennemføres, hvorved producenter får ret til at anvende det amerikanske og i dag veletablerede mærkningsprogram ENERGY STAR - et frivilligt mærkningssystem med tekniske specifikationer, der skal fremme energieffektivt kontorudstyr.

2.3. ENERGY STAR-programmet blev indført i 1993 af USA's naturbeskyttelsesmyndighed, Environmental Protection Agency (EPA), og er i dag et veletableret system til mærkning af bl.a. kopimaskiner, computere, skærme, printere og faxmaskiner.

2.4. Arbejdet med at indføre et mærkningsprogram for IT- og kontorudstyr startede i 1994, hvor Kommissionen enedes med medlemsstaterne og de europæiske fabrikanter om, at det ville være hensigtsmæssigt at indføre en effektivitetsmærkning, og at det bedste ville være at anvende ENERGY STAR-programmet. I 1996 gav Rådet Kommissionen mandat til at forhandle med USA og Japan om mærkningsprogrammet. Japan er dog ikke aftalepartner, eftersom landet har selvstændige aftaler på området. Forhandlingerne mundede ud i et udkast til aftale, som blev forelagt Rådet den 2. juli 1999(1).

2.5. En række bestemmelser i aftaleforslaget forudsætter vedtagelse af en EF-forordning. Hovedsigtet med denne forordning er at gøre det muligt at tage ENERGY STAR-symbolet i anvendelse samt at opstille regler for anvendelse af symbolerne og mærkningen og for senere revision af aftalen.

2.6. ENERGY STAR-programmet opstiller deltaljerede tekniske specifikationer. Et eksempel fra aftalen er, at skærme, computere og andet kontorudstyr skal have energibesparende funktioner. Der opstilles normer for effekt ved standby, og f.eks. computere skal fra starten være programmeret, så de går fra normalt effektniveau til et lavere standbyniveau, når de ikke har været anvendt i et vist tidsrum. Programmet omfatter en lang række tekniske specifikationer af denne type.

2.7. Når produkter opfylder de opstillede betingelser, kan virksomhederne ved hjælp af enten egen kontrol eller anden certificering få tilladelse til at mærke deres produkter med ENERGY STAR og det tilhørende logo.

2.8. Forordningen åbner også mulighed for, at producenter kan benytte en anden mærkning med strengere regler, såfremt disse er godkendt af de nationale myndigheder. Energieffektivitetsmærkningen kan også kombineres med anden EU-godkendt miljømærkning.

2.9. Kommissionen lægger vægt på, at den foreslåede forordning skal kunne holde trit med en hurtig teknologisk udvikling. Aftaleforslaget åbner mulighed for interne revisionsprocedurer, som skal være fleksible og kunne gennemføres hurtigt.

2.10. Ansvaret for forvaltningen af mærkningsprogrammet ligger hos Kommissionen. Et særligt råd, EU-rådet for ENERGY STAR-programmet, skal fungere som assisterende teknisk organ. Medlemsstaterne udpeger nationale organer, der også skal være repræsenteret i ENERGY STAR-Rådet. Indsatsen finansieres via SAVE-programmet.

3. Generelle og særlige bemærkninger

3.1. ØSU glæder sig både over den aftale, der nu foreligger som udkast, og den EF-forordning, denne udtalelse omhandler. ØSU støtter forslaget og gør opmærksom på, at der er opbakning blandt brancheorganisationerne i EU.

3.2. IT- og kommunikationsudstyr tegner sig for en betydelig del af elforbruget i tertiærsektoren og i husholdningerne. Det samlede forbrug anslås til 50 TWh om året. Elforbruget i de 15 EU-lande stiger i gennemsnit med 2 % om året. Samtidig er væksten størst inden for servicesektoren, hvor anvendelsen af informationsteknologi stiger kraftigt med anvendelsen af IT og forskelligt kontorudstyr. Forbruget af elektricitet til kontorudstyr stiger hurtigere end andet elforbrug i kontorbygninger. Dette energiforbrug vil måske femdobles i løbet af de næste 10 år, medmindre der træffes foranstaltninger.

3.3. Energieffektivt udstyr kan sænke elforbruget med mere end 60 % alene ved hjælp af elbesparende funktioner, der aktiveres, når udstyret ikke bruges. Dette gælder navnlig kopieringsudstyr, der ofte står tændt med fuld effekt døgnet rundt. En indprogrammeret standby-mulighed reducerer elforbruget betydeligt.

3.4. Inden for rammerne af SAVE-programmet(2) er der foreslået en række forskellige foranstaltninger med henblik på at øge energieffektiviteten ved forskellige typer elektrisk udstyr. ØSU har tidligere afgivet udtalelser om direktiverne om varmtvandskedler fra 1992(3) og om køleskabe og dybfrysere fra 1996(4), samt om de frivillige aftaler om fjernsyn og videoer og senest om direktivet om energieffektivitetskrav for ballaster til lysstofbelysning(5).

3.5. ØSU sætter pris på forslagets frivillighedsprincip og mener, at det er den bedste metode til at opnå et godt resultat. ØSU har i tidligere udtalelser om energieffektivitet peget på, at frivillige aftaler giver det bedste udgangspunkt.

3.6. Et af Kommissionens motiver for at vælge frivillighed og egen certificering er, at dette gør det lettere at holde trit med den teknologiske udvikling. Dette er rigtigt, men Kommissionen og EU-rådet for ENERGY STAR-programmet skal ikke desto mindre følge nøje med i den teknologiske udvikling, og uden hindringer og forsinkelser tilpasse aftalen efter ny teknologi, der forbedrer energieffektiviteten. Aftalen med USA, der giver ret til at anvende ENERGY STAR-mærkningen, omfatter nemlig bestemte og meget detaljerede specifikationer. Selv et frivilligt system af denne type kan udgøre en hindring eller i hvert fald bremse mere intelligente - og endnu mere energibesparende - løsninger og systemer. Det er således afgørende, at specifikationerne regelmæssigt tages op til revision og ændres i takt med den teknologiske udvikling og de nye muligheder. I artikel 15 foreslår Kommissionen en revision efter senest fem år, hvilket måske indebærer en risiko for en alt for sen evaluering på et område, hvor teknologien udvikles meget hurtigt. I konsekvens heraf kan det også blive nødvendigt om få år at tage denne forordning op til fornyet vurdering og revision.

3.7. Selv når udstyr står på standby, er det samlede forbrug ganske betydeligt. Ofte kræves der stadig en aktiv handling fra brugerens side for at aktivere de energibesparende funktioner. Kommissionen nævner således, at de energibesparende funktioner kun er aktiveret i 10 % af pc'erne og skærmene i private virksomheder(6). Det er vigtigt, at ny, mere intelligent teknologi også fremmes i tilknytning til revisionen af ENERGY STAR-programmet, således at elforbrug, som i praksis ikke har nogen nyttevirkning, kan reduceres yderligere.

3.8. Måske kunne også en øget anvendelse af såkaldte livscyklusanalyser i forbindelse med offentlige indkøb af kontorudstyr motivere købere til mere præcist at beregne de samlede omkostninger til kontorudstyret i hele den formodede anvendelsesperiode.

3.9. Ifølge Kommissionens forslag skal effektivitetsmærkning og miljømærkning kunne bruges parallelt. Spørgsmålet er imidlertid, om det er muligt og hensigtsmæssigt, at flere former for mærkning forekommer samtidig. Hvor mange symboler kan man bruge i kommunikationen med køberne, uden at mærkningen mister sin værdi eller får mindre betydning? Denne bekymring underbygges af konsekvensanalysen i Kommissionens forslag, hvor eksperter og andre brancherepræsentanter peger på risikoen for negative konsekvenser af et øget antal nationale mærker. Kommissionen bør arbejde med og konkretisere en mulig samordning af ENERGY STAR-mærkningen og miljømærkningen, således at mærkningsystemer, der er så godt som ens, ikke optræder parallelt.

3.10. Ifølge Kommissionen vil forslaget ikke få budgetmæssige konsekvenser, da det finansieres via SAVE-programmet, om end Kommissionen selv må stå for udgifterne til forvaltningsorganet "EU-rådet for ENERGY STAR-programmet". ØSU finder det særlig vigtigt, at Kommissionen benytter SAVE-programmet til, i overensstemmelse med forslaget, at samfinansiere medlemsstaternes fremme af og spredning af information om ENERGY STAR-programmet.

3.11. Den bedste mulighed for at reducere elforbruget ved hjælp af mere energieffektivt udstyr har man i forbindelse med nye investeringer. ØSU er derfor enig med Kommissionen i, at ENERGY STAR skal være et mindstekrav.

3.12. ØSU understreger også, at det er meget vigtigt, at Kommissionen tager teten, når det gælder udviklingen af energieffektiviteten på alle områder. ØSU har flere gange udtalt sig om SAVE-programmet og dets betydning. Også det nye femte rammeprogram for forskning og udvikling(7) omfatter store muligheder for forskning i energibesparelser, som skal udnyttes optimalt.

4. Konklusioner

4.1. ØSU mener, at ENERGY STAR er et godt og effektivt system til mærkning af energieffektivt kontorudstyr. ØSU støtter Kommissionens forslag. ØSU sætter pris på forslagets frivillighedsprincip og mener, at det er den bedste metode til at opnå et godt resultat. ØSU understreger, at det er vigtigt, at aftalen kan ændres hurtigt og holde trit med den rivende teknologiske udvikling. ØSU mener endvidere, at det kan være nødvendigt at foretage en revision, inden der er gået fem år. Efter ØSU's opfattelse bør livscyklusanalyser indføres og anvendes i større omfang i forbindelse med offentlige indkøb af kontorudstyr. ØSU rejser spørgsmålet om, hvor mange former for mærkning man kan bruge i kommunikationen med køberne. Endelig peger ØSU på SAVE-programmets store betydning og fremhæver, at det femte rammeprogram for forskning og udvikling giver store muligheder for forskning i energieffektivitet.

Bruxelles, den 24. maj 2000.

Beatrice Rangoni Machiavelli

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) KOM(1999) 328 endelig udg. - CNS 99/0135, EFT C 274 E af 28.9.1999, s. 16.

(2) ØSU's udtalelse: EFT C 264 af 11.9.1996.

(3) EFT C 102 af 18.4.1991, s. 46.

(4) EFT C 155 af 21.6.1995, s. 18.

(5) EFT C 368 af 20.12.1999, s. 11.

(6) KOM(1999) 328 eller EFT C 274 E af 28.9.1999, s. 16.

(7) ØSU's udtalelse: EFT C 407 af 28.12.1998.