DA    DA DA 
EN    EN  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 10.9.2009 
SEK(2009) 937 
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
 
Ledsagedokument til 
RÅDETS FORORDNING 
 
Ændret forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
 
om oprettelse af "Eurodac" til sammenligni ng af fingeraftryk med henblik på en 
effektiv anvendelse af forordning (EF) nr . […/…] [om fastsættelse af kriterier og 
procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsst at der er ansvarlig for behandlingen af en 
ansøgning om international beskyttelse, der er  indgivet af en tred jelandsstatsborger eller 
statsløs i en af medlemsstaterne] 
 
(omarbejdet udgave) 
 
og til  
 
forslag til 
 
RÅDETS AFGØRELSE 
 
om medlemsstaternes retshåndhævende myndigh eders og Europols adgang til at indgive 
anmodning om sammenligning med Eurodac-oplysninger med henblik på 
retshåndhævelse 
  
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN
 
  
{KOM(2009) 342 endelig} 
{KOM(2009) 344 endelig} 
{SEK(2009) 936}  
DA    DA 1. PROBLEMFORMULERING 
I konklusionerne fra det blandede udvalg under Rådet (retlige og indre anliggender), der holdt 
møde den 12. og 13. juni 2007, var det opfattelsen, at  for at målet om at forbedre sikkerheden 
og forstærke bekæmpelsen af terrorisme kan nås fuldt ud, bør medlemsstaternes 
politimyndigheder og retshåndhævende myndigheder sa mt Europol på visse betingelser have 
adgang til Eurodac for at foretage søgninger so m led i udførelsen af deres opgaver i relation 
til forebyggelse, afsløring og efterforskning af  terrorhandlinger og andre grove strafbare 
handlinger. Det opfordrede derfor Kommissi onen til snarest muligt at forelægge de 
nødvendige forslag til at nå dette mål. 
De retshåndhævende myndigheders manglende mu lighed for at få adgang til "Eurodac" for at 
bekæmpe terrorisme og anden grov kriminalit et blev derfor påpeget som en mangel ved 
Kommissionens meddelelse af 24. november 200 5 til Rådet og Europa-Parlamentet om øget 
effektivitet, kompatibilitet og synergi blandt europæiske databaser inden for retlige og indre 
anliggender1.  
"Eurodac" er et fællesskabssystem for sammenli gning af asylansøgeres fingeraftryk. Det blev 
oprettet ved "Eurodac"-forordningen, der tråd te i kraft den 15. december 2000. Systemet 
betjener alle stater, de r gennemfører Dublinreglerne. Formål et med "Eurodac" er at gøre det 
lettere at anvende Dublinforordningen2, der har til formål at skabe en klar og anvendelig 
metode til fastsættelse af ansvaret for asylansø gninger, at forhindre asylshopping og sikre en 
effektiv adgang til de relevante procedurer. Dette mål nås ved hjælp af et system til identifikation af fingeraftryk af tredjeland sstatsborgere, der under klart definerede og 
harmoniserede regler for lagring, sammenligning og sletning af fingeraftryk er omfattet af 
forordningens anvendelsesområde.  
Databasen indeholder kun følgende oplysninger:  fingeraftryk, den medl emsstat, de kommer 
fra, sted og dato for indgivelse af asylan søgningen, køn, det refere ncenummer, der blev 
anvendt i den medlemsstat, de kommer fra, den dato, hvor fingeraftrykkene  blev taget, og den 
dato, hvor de blev indl æst i den centrale enhed. 
Selv om medlemsstaterne har held med at s øge på asylansøgeres fingeraftryk på nationalt 
plan, lader det til, at det er mere problematisk at få adgang til databaser over asylansøgeres fingeraftryk i andre medlemsstater i forbindelse med retshåndhævelse. 
Selv om der på nuværende tidspunkt findes visse EU-instrumenter, der gør det muligt for en 
medlemsstat at søge i fingeraftryksoplysninger og andre retshåndhævelses oplysninger, som en 
anden medlemsstat ligger inde med, blev  det konstateret, at der var en strukturel mangel på 
information og kontrol  i forbindelse med udveksling af data vedrørende asylan søgere på tværs 
af grænserne, hvilket fører til tidskrævende og tunge procedurer  i forbindelse med dette 
samarbejde. 
Denne mangel skyldes, at der på nuværende tidspunkt ikke fi ndes et enkelt system, som de 
retshåndhævende myndigheder har adgang til, og som gør det muligt at afgøre, hvilken 
medlemsstat der har oplysninger om en asylansø ger. Hvis der ikke opnås noget resultat ved 
søgning i et nationalt system til automatisk iden tifikation af fingeraftr yk under anvendelse af 
Rådets afgørelse 2008/615/RIA om intensiveri ng af det grænseoverskridende samarbejde, 
navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænse overskridende kriminalitet (Prümafgørelsen), 
er det ikke dermed sikkert, at  der ikke foreligger nogen oply sninger i en medlemsstat. De 
                                                
 
1 KOM(2005) 597, s. 6.  
2 EUT L 50 af 25.2.2003, s. 1. 
DA    DA retshåndhævende myndigheder vil derfor ikke al ene stadig være uvidende om, hvorvidt der 
overhovedet findes oplysninger og i hvilken medl emsstat, men ofte også om, hvorvidt disse 
oplysninger vedrører den samme person. De retshåndhævende myndi gheder vil kun få at vide, 
om der foreligger oplysninger i en anden medlemsstats database, hvis deres retlige 
myndigheder udsteder en begæring om gensid ig juridisk bistand, hvori den anden 
medlemsstat anmodes om at foretage en søgning  i sine databaser og fremsende de relevante 
oplysninger i medfør af konventionen om gens idig retshjælp i st raffesager mellem Den 
Europæiske Unions medlemsstater3. Rådets rammeafgørelse 2006/960/RIA om forenkling af 
udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlem sstaternes retshåndhævende 
myndigheder kan kun anvendes, når det vides, hvilken medlemsstat der ligger inde med 
oplysninger om en asylansøger. 
Samarbejdet forhindres yderligere af, at de nuv ærende instrumenter ikke gør det muligt at 
udveksle sådanne oplysninge r hurtigt og effektivt.  Hvis en Prümsøgning ikke giver et positivt 
resultat, er den eneste mulighed, en medlemsstat har, at anmode alle de andre medlemsstater 
om gensidig juridisk bistand. Uden effektiv e midler til at afgøre, om der foreligger 
oplysninger eller ej i en anden medlemsstat, bliver det urimelig t dyrt og tidskrævende for de 
offentlige myndigheder at gøre noget, hvilket i al vorlig grad bringer anvendelsen af loven i 
fare. Det er navnlig relevant, at  der hurtigt foreligger oplysninger,  hvis det skal forhindres, at 
der gøres skade på personer eller varer, eller at  kritiske infrastrukturer beskadiges. Det er også 
nødvendigt med hurtig adgang til oplysninger for at  hindre ødelæggelse af beviser for en grov 
forbrydelse eller forsøg på at  begå grov kriminalitet.  
2. ANALYSE  AF SUBSIDIARITETSPRINCIPPET 
EU's ret til at handle på dette  område er fastsat i afsnit VI (politisamarbejde og retligt 
samarbejde i kriminalsager) i traktaten om  Den Europæiske Union. De nuværende EU-
instrumenter vedrørende politisamarbejdet er utilstrækkelige til at lette samarbejdet mellem 
medlemsstaterne, når det dr ejer sig om konsultationer vedrørende og udveksling af 
fingeraftryk af asylansøgere. Uden hensigts mæssige foranstaltninger på EU-plan vil de 
retshåndhævende myndigheder ikke være i stand til at dække den eksisterende strukturelle 
mangel på oplysninger og kontrol. 
Kriminaliteten på tværs af grænserne er stigende  og udgør ifølge Europol en af de alvorligste 
trusler mod vores samfund. Uden et hensigts mæssigt og effektivt samarbejde mellem 
medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder, herunder adgang til relevante oplysninger, 
andre medlemsstater ligger inde med, vil det være  meget svært, om ikke umuligt, for disse 
myndigheder effektivt at bekæmpe kriminalitet på  tværs af grænserne. Som følge af disse 
forbrydelsers art kræves der på EU-plan instru menter, der kan danne grundlag for samarbejdet 
mellem medlemsstaterne. 
Derudover vil en indsats på EU-plan hjælpe med til at sikre harmonisere de bestemmelser om 
garanti for databeskyttelse. Hv is derimod medlemsstaterne selv  skal lovgive uafhængigt af 
hinanden, vil det være meget vanskeligt at opnå  et harmoniseret databeskyttelsesniveau.  
Selv om det potentielle antal asylansøgere, der kunne være involveret i terrorhandlinger på 
tværs af grænserne eller andre alvorlige lovovert rædelser, måske ikke er  så stort, bør alene 
sådanne forbrydelsers grovhed og indvirkni ng på samfundet og hverdagslivet være 
tilstrækkelig begrundelse for at gøre en indsats på EU-plan. 
                                                 
3 Rådets retsakt af 29. maj 2000 om udarbejdelse i henhold til artikel 34 i traktaten om Den Europæiske 
Union af konventionen om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions 
medlemsstater (EFT C 197 af 12.7.2000, s. 1). 
DA    DA 3. INITIATIVETS  MÅL 
De generelle mål er:  
• Forebyggelse, opdagelse og efterf orskning af terrorhandlinger og anden grov kriminalitet. 
• Beskyttelse af ofre for terrorisme og anden grov kriminalitet. 
Specifikke mål: 
• At øge sikkerheden i EU ved at gøre det lettere at kontrollere bestemte kategorier af 
tredjelandsstatsborgeres ident itet og dække den strukturelle  mangel på oplysninger og ved 
at sikre hurtige og mindre besværlige procedurer  for kontrollen af disse  personers identitet. 
• At gøre det lettere at identificer e ofre ved brug af samme midler. 
Ovenstående strategiske mål bør forfølges, sa mtidig med at de grundlæggende rettigheder 
altid beskyttes, navnlig retten til asyl og retten  til beskyttelse af personoplysninger ved, at der 
fastsættes betingelser og garantie r for adgangen til oplysninger. 
4. STRATEGISKE  VALGMULIGHEDER 
4.1. Ikke tage problemet op på EU-plan – op retholdelse af status quo (strategisk 
valgmulighed A) 
Denne valgmulighed indebærer, at EU ikke træ ffer nogen foranstaltninger.  Identifikations- og 
kontrolprocedurerne vil de rfor fortsat tage lang tid. De vil fortsat være uforholdsmæssigt 
tunge, og resultatet heraf vil fortsat være usikkert.  
4.2. Regulering af adgangen til "Eurodac " med henblik på retshåndhævelse 
(strategisk valgmulighed B) 
Med denne valgmulighed fastlægges grundlag et for medlemsstaternes retshåndhævende 
myndigheders og Europols betinge de adgang til "Eurodac" på grundlag af en ændring af 
"Eurodac"-forordningen, og den faktiske adgang og anvendelse af  personoplysninger i 
"Eurodac" reguleres ved hjælp af et ledsagende forslag til Rådets afgørelse. Et hit vil blive ledsaget af de typer oplysninger, der fi ndes i "Eurodac". Anmodni nger om supplerende 
oplysninger, efter at der er opnå et et hit, vil ikke blive re guleret i forslaget til Rådets 
afgørelse, men snarere omfattet af eksister ende instrumenter såsom rammeafgørelse 
2006/960/RIA og gensidig juridisk bistand. 
Der findes to mulige underli ggende valgmuligheder: i) udel ukkende at give mulighed for 
søgning i "Eurodac" på grundlag af  fingeraftryk eller ii) på grundl ag af fingeraftryk og latente 
aftryk. På nuværende tidspunkt giver "Eurodac"  ikke mulighed for at søge på grundlag af 
latente aftryk, og denne funktion skal derfor tilfø jes "Eurodac"-systemet. Søgninger på grundlag 
af latente aftryk er imidlertid af grundlæggende betydning i retshåndhævelsessager, hvor der på gerningsstedet normalt kun er muli ghed for at finde latente aftryk. 
4.3. Regulering af adgangen til "Eurodac" med henblik på retshåndhævelse samt 
udveksling af supplerende oplysninge r om asylansøgere (strategisk 
valgmulighed C) 
Med denne valgmulighed fastlægges grundlag et for medlemsstaternes retshåndhævende 
myndigheders og Europols betinge de adgang til "Eurodac" på grundlag af en ændring af 
"Eurodac"-forordningen, og den faktiske adgang og anvendelse af  personoplysninger i 
"Eurodac" reguleres ved hjælp af et ledsagende forslag til Rådets afgørelse. Et hit vil blive ledsaget af de typer oplysninger, der findes i "Eurodac". I forslaget vil der også blive fastsat 
en særlig procedure, hvorved den anmodende medl emsstat i tilfælde af et hit kan anmode om 
DA    DA supplerende oplysninger fra den medlemsstat, som asylansøgeren kommer fra, om den 
asylansøger, fingeraftrykkene tilhører, snarer e end at fremkomme med en sådan begæring ved 
brug af de eksisterende instrumenter som i tilfælde af strategisk valgmulighed B.  
I lighed med valgmulighed B er der her også to  underliggende valgmuligheder: i) udelukkende 
at give mulighed for søgning i "E urodac" på grundlag af fingeraftryk eller ii) på grundlag af 
fingeraftryk og latente aftryk. 
4.4. Regulering af adgangen til nationale data om asylansøgere med henblik på 
retshåndhævelse (strategisk valgmulighed D) 
Med denne valgmulighed oprettes der en decent raliseret netværksmekanisme, der gør det 
muligt for hver enkelt medlemsstat automatisk at søge i alle de andre medlemsstaters 
nationale databaser over asyl ansøgere. Medlemsstaterne skal  oprette særskilte nationale 
databaser, der kun skal anvendes til retshåndhævels e, samt en særskilt mekanisme for at koble 
alle medlemsstaternes databaser sammen i et netværk.  Dette nye netværk vil være en model af 
"Eurodac", hvad angår de data, "Eurodac" indehol der, og dets funktioner. Denne vil ligne den 
model, der blev oprettet ved Prümafgørelsen,  nemlig søgning med/uden genkendelse. Det vil 
være muligt at få adgang til supplerende oplys ninger ved hjælp af sæ rlige bestemmelser i 
Eurodac-afgørelsen eller ved brug af eksisterende instrumenter.  
Omkostningerne ved denne valgmulighed vil bliv e uforholdsmæssigt store. Det vil medføre, 
at der oprettes særlige databaser i hver medl emsstat, og at der etableres et kompliceret 
netværk, der skal koble alle medlemsstat ernes databaser sammen. Det forekommer 
unødvendigt og uhensigtsmæssigt at skabe en fuldstændig ny, komp liceret teknisk arkitektur 
alene for at gøre det muligt for de retshåndhævende myndigheder at søge efter oplysninger, der allerede findes i en eksister ende database. Af disse årsage r blev denne valgmulighed ikke 
anset for hensigtsmæssig og derfor afskrevet. 
5. KONSEKVENSANALYSE 
Virkningerne af de foreslåede valgmuligheder vurderes i lyset af følgende kriterier: 
– Øge sikkerheden i EU ved at gøre det lett ere at kontrollere bestemte kategorier af 
tredjelandsstatsborgeres iden titet og dække den strukturelle mangel på oplysninger.  
– Øge sikkerheden i EU og gøre det lettere at identificere ofre ved at  sikre hurtige og mindre 
besværlige procedurer til at  kontrollere deres identitet. 
– Virkninger for de grundlæggende rettigheder, vi rkninger for retten til as yl og beskyttelse af 
personoplysninger. 
– Gennemførelsesomkostninger for medlemsstaternes administrationer. 
– EU's budget. 
Valgmulighed B og C vil have de samme store positive virkninger, hvad angår sikkerheden i 
EU, og de samme virkninger, hvad angår de  grundlæggende rettigheder. De to 
valgmuligheder er dog forskellige, hvad angår medlemsstaternes administrationers 
gennemførelsesomkostninger, idet valgmulighe d C er dyrere. Valgmulighed C vil medføre 
supplerende omkostninger til oprettelsen af en  ny administrativ og te knisk arkitektur for 
udveksling af supplerende oplysninger.  Disse omkostninger kan være store, da det er 
nødvendigt, at medlemsstaterne sikr er, at de supplerende oplysninge r stilles til rådighed inden 
for en bestemt tidsramme. Det vil også være nødve ndigt at sikre, at der hurtigt foreligger 
oplysninger i tilfælde  af nødsituationer. 
DA    DA 6. SAMMENLIGNING  AF VALGMULIGHEDERNE 
Valgmuligheden, hvor status quo bevares, forbed rer ikke sikkerheden i EU. At opretholde 
status quo betyder, at de rets håndhævende myndigheder fortsat ikke vil vide, hvorvidt der 
overhovedet findes oplysninger om fi ngeraftryk, i hvilken medlemsst at de i givet fald findes, 
og hvorvidt oplysningerne vedrør er samme person, og de retshåndhævende myndigheder vil 
heller ikke kunne indhente sådann e oplysninger. Alternativet me d at anmode om eventuel 
gensidig juridisk bistand fra alle medlemsstater  tager for lang tid og er for besværligt til at 
udgøre en realistisk løsning.  
Valgmulighed B og C, hvor der fremsættes de nødve ndige forslag til, at de retshåndhævende 
myndigheder får adgang til "Eurodac", indebærer en  klar fordel, fordi de er med til at øge 
sikkerheden i EU ved at  gøre det lettere at kontrollere be stemte tredjelandsstatsborgeres 
identitet og dække den strukturelle mangel på op lysninger og samtidig sikre hurtige og mindre 
besværlige procedurer for at kont rollere disse personers identitet  og mulighed for at søge i 
"Eurodac" på grundlag af latente aftryk. 
Selv om målene mere effektivt vil kunne nås med valgmulighed C end B, vurderes det, at 
omkostningerne ved at gennemføre valg mulighed C vil være høje i forhold til 
valgmulighed B. Derudover er der på nuværende tidspunkt ikke tegn på , at rammeafgørelse 
2006/960/RIA som instrument ikke er tilstrækkelig t il at udveksle supplerende oplysninger.  
Valgmulighed B vil stadig gøre det muligt og enkelt at udveksle supplerende oplysninger, 
samtidig med at de eksisterende undtagelser og betingelser for almindelig udveksling af 
oplysninger i forbindelse med retshåndhævelse resp ekteres. Der synes ikke at være grund til 
at skabe særlige regler for at regulere udve kslingen af oplysninger om asylansøgere. Der 
synes heller ikke at være grund til at skabe en ny (dyrere) organi satorisk og teknisk arkitektur 
for at udveksle supplerende oplysninger, når de  nuværende systemer er hensigtsmæssige til 
formålet. B er den foretrukne valgmulighed. 
Der kan være adskillige underliggende valgmuli gheder under B. Der foretages ikke et valg 
mellem disse i denne konsekvensanalyse. Det ov erlades til de politiske  beslutningstagere.  
En af disse underliggende valgmuligheder ve drører instrumentets anvendelsesområde. 
Anvendelsesområdet vil blive begrænset til forebyggelse, opdagelse og  efterforskning af 
terrorhandlinger og andre alvorl ige lovovertrædelser. Det foresl ås, at begrebet "alvorlige 
lovovertrædelser" henviser til: i) listen over alvorlige lovovert rædelser i rammeafgørelsen om 
den europæiske arrestordre afhængigt af, hvad medlemsstaterne foretrækker, ii) en mere 
begrænset liste over alvorlige lovovertrædelser, der kunne ve dtages specifikt for dette 
instrument, og som ikke udelukker nogen form fo r lovovertrædelse, de r kan være særlig 
relevant i forbindelse med asylansøgere såsom ulovlig indrejse afhængi gt af, hvad eksperterne 
på området frihedsrettigheder mener, eller ii i) listen over alvorlige lovovertrædelser i den 
europæiske arrestordre med visse  særlige garantier for straffelovsovertrædelser i forbindelse 
med asylansøgere.  
En anden underliggende valgmulighed vedrører spørgsmålet om, hvilken type offentlige 
myndigheder der skal have adga ng til "Eurodac"-opl ysninger. Det bør væ re de myndigheder, 
der er ansvarlige for forebyggelse, opdagelse og  efterforskning af te rrorhandlinger og andre 
alvorlige lovovertrædelser. Udpege lsen af disse myndigheder i) kan være fuldstændigt op til 
medlemsstaternes skøn eller skal godkendes af  Kommissionen. I førstnævnte tilfælde bør 
medlemsstaterne informere Kommissionen.  
Et tredje sæt af underliggende valgmuligheder vedr ører instrumentets varighed. 
Hovedforskellen mellem den tre underliggende valgmuligheder er, om de indeholder en 
tidsbegrænsning (tidsbegrænsningsklausul) el ler ej, og i givet fald dennes varighed.  
DA    DA 7. OVERVÅGNING  OG  EVALUERING 
Hver medlemsstat gennemfører årlige evalueri nger af effektiviteten i forbindelse med 
"Eurodac"-søgninger, og Kommissionen tager efte r fem år fra forordningens ikrafttræden den 
måde, hvorpå adgangen til Eurodac fungerer, op til fornyet overvejelse og forelægger Rådet 
en rapport.