Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser

(2003/C 40/03)

Med denne offentliggørelse åbnes der mulighed for at fremsætte indsigelser, jf. artikel 7 i nævnte forordning. Enhver indsigelse mod denne ansøgning skal fremsættes via myndighederne i en medlemsstat senest seks måneder efter denne offentliggørelse. Offentliggørelsen er begrundet i de forhold, som er beskrevet nedenfor, navnlig under 4.6, der giver grundlag for at betragte ansøgningen som berettiget efter forordning (EØF) nr. 2081/92.

RÅDETS FORORDNING (EØF) Nr. 2081/92

REGISTRERINGSANMODNING: ARTIKEL 5

BOB ( ) BGB (x)

Nationalt sagsnr. 011/03

1. Medlemsstatens ansvarlige myndighed Navn: Hoofdproductschap Akkerbouw

Adresse: Postbus 29739

Tlf. (31-70) 370 87 08

Fax (31-70) 370 84 44

2. Ansøgende sammenslutning 2.1. Navn: Stichting "De Westlandse druif"

2.2. Adresse: Postbus 666

2675 ZX Honselersdijk

Tlf. (31-174) 64 26 73

Fax (31-174) 64 06 45

2.3. Sammensætning: Producenter og virksomheder samt forhenværende vindruedyrkere

3. Produktkategori: 1.6 Frugt, grøntsager og korn

4. Varespecifikation

(sammenfatning af betingelserne i artikel 4, stk. 2)

4.1. Navn: "Westlandse druif". Den sunde spisedrue fra Westland, der er letfordøjelig og har et højt indhold af naturligt druesukker, vitaminer og minerale, kan fås i forskellige farver og sorter og er bestemt til direkte konsum.

4.2. Beskrivelse: I Westland dyrkes der forskellige druesorter i drivhuse. Det drejer sig om store klaser med runde til ovale druer. På skindet findes der er lag dug, hvilket er det bedste bevis på, at der er tale om et rent produkt, der ikke må røres. Alt efter sort varierer farven fra (mørke)blå til hvid/grøn. Klasernes vægt ligger mellem 300 og 1250 gram, med en gennemsnitsvægt på 500 gram. Frugtkødet er saftigt og fast med en frisk og sød smag. Smagen er sød med en udtalt aroma.

4.3. Geografisk område: Det geografiske område er Westland, som ligger i den vestlige del af provinsen Zuid Holland (Sydholland), der omfatter følgende kommuner: Naaldwijk (Honselersdijk), 's-Gravenzande (Maasdijk), Maasland, De Lier, Monster (Poeldijk), Wateringen (Kwintsheul) og Hoek van Holland. De fleste drivhuse befinder sig i Monster, Wateringen og Poeldijk. Det er også muligt at dyrke druen i moderne drivhuse.

4.4. Bevis for oprindelse Historie: I Westland begyndte gartnerne at dyrke druerne i det 17. århundrede, især takket være en særlig indsats fra Pastor Verburgh fra Poeldijk. Længe derefter var der kun tale om dyrkning af begrænset omfang. Det var først i det 19. århundrede, at der rigtig kom gang i dyrkningen igen. I 1716 anvendte man hovedsagelig tidlige sorter. I anden halvdel af det 19. århundrede begyndte man at bygge drivhuse op ad murene. Fra 1830 begyndte man at eksportere druer, hvilket gav anledning til, at dyrkningen yderligere blev udvidet. Der blev bygget sydvendte mure, således at vinstokkene i så høj grad som muligt kunne få gavn af sol og varme. Fra 1850 begyndte man at bruge de såkaldte "forskudsvinduesrammer", så dyrkningen blev mere sikker. Derefter kom murdrivhusene, og i 1888 blev det første rigtige drivhus (et hus med glas på begge sider) bygget. I Nederlandene rådede man indtil 1880 over 180000 løbende meter vindruemure og et antal murdrivhuse. Efter 1900 forsvandt frilandsdyrkningen fuldstændigt. Højdepunktet for vindruedyrkningen i Nederlandene finder man i 20'erne. I 1928 nævnes Westland i "Staten van Landbouw in het Koninkrijk Holland" (rapport om landbrugets situation i Kongeriget Holland) for første gang som centrum for dyrkning af druer og eksport heraf til England. Den største produktion nåede man op på i 1936, nemlig 22000000 kg. Efter krigen blev der ryddet store druearealer hovedsagelig som følge af den stærke omkostningsstigning og tiltagende konkurrence fra frilandsdruer fra Syden. Derfor er der nu tale om langt mindre arealer. Det skønnes således, at det areal, hvorpå der dyrkes drivhusvindruer i Nederlandene, for øjeblikket udgør ca. 10 ha. Tidligere var vindruedyrkningen i Westland af stor økonomisk betydning. Til og med den anden verdenskrig bestod det glasoverdækkede areal hovedsagelig af drivhuse, der var beplantet med vindruer. Efter 1940 er vindruedyrkningen gået stærkt tilbage på grund den faste prisordning og den mere rentable tomatdyrkning. Denne lækre vindruesort dyrkes dog fortsat i mindre omfang af og for liebhavere.

4.5. Fremstillingsmetode: Vindruedyrkerne arbejder udelukkende med håndkraft, der er altså tale om ægte håndværk. Ca. to måneder før druerne er modne, bliver de dårlige druer frasorteret. Denne frasortering foretages, når druerne er på størrelse med en stor ært. Dette forbedrer druernes kvalitet og holdbarhed. Drivhusene kan opvarmes, således at druerne allerede kan være modne i juni. Opvarmes drivhusene ikke, kan druerne være modne i begyndelsen af august måned. Høsttiden varer til udgangen af oktober. Enkelte sorter kan fås indtil udgangen af december, hvis de opbevares køligt. Gemmevindruerne afsættes ofte via handelen, og de øvrige sorter sælges på auktion. En stor del af høsten går også direkte til privatpersoner eller specialforretninger, der sælger frugt og grønt.

4.6. Tilknytning: Druens kvalitet bliver bedst på sand- eller lerjord. I Westland er jorden særdeles velegnet til vindruedyrkning. De bedste vindruer fra Westland markedsføres udelukkende som et egnsprodukt. Vindruedyrkerne hæger om et unikt egnsprodukt af fremragende kvalitet og med en herlig smag.

Druen fra Westland yder på grund af sin lange historie og økonomiske betydning et vigtigt bidrag til Westlands image. Derfor oprettede man i maj 1999 foreningen "De Westlandse druif", som arbejder for at bevare den kulturhistorisk værdifulde vindruedyrkning.

4.7. Kontrolinstans Navn: KCB

Adresse: Postbus 43133

Tlf. (31-70) 308 80 00

Fax (31-70) 308 80 01

4.8. Mærkning: Westlandse druif.

4.9. Krav i nationale bestemmelser: Druerne skal være i overensstemmelse med kvalitetskravene i gartneribranchens forordning om kvalitetskrav til frugt og grønt fra 1997.

EF-nummer: G/NL/00215/01.11.26.

Dato for modtagelsen af den fuldstændige ansøgning: 31. maj 2002.