Detaljeret arbejdsprogram for opfølgning af uddannelsessystemernes mål i Europa

(2002/C 142/01)

INDHOLD

>TABELPOSITION>

SAMMENFATNING

Politisk samarbejde om de fremtidige mål for uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa

Det politiske samarbejde om uddannelse og erhvervsuddannelse har med godkendelsen den 14. februar af arbejdsprogrammet for uddannelsessystemernes fremtidige mål taget fart i EU. Det sætter fokus på følgende tre strategiske mål, der er opdelt i 13 tilknyttede mål:

- forbedring af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes kvalitet og effektivitet i EU,

- lette adgangen for alle til uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne,

- gøre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne åbne over for den videre verden.

Politiske fremskridt i samarbejdet om uddannelse og erhvervsuddannelse kan yde et afgørende bidrag til den vellykkede gennemførelse af Lissabon-strategien, som det erkendes i Kommissionens sammenfattende rapport, der skal forelægges Det Europæiske Råd i Barcelona. Det bredere sigte med uddannelsessystemerne skal fortsat anerkendes for at sikre, at systemerne bidrager fuldt ud til Lissabon-målene, og for at opnå den støtte fra undervisere og samfundet som helhed, som er absolut nødvendig. På baggrund heraf anmoder Rådet og Kommissionen i fællesskab om, at uddannelse og erhvervsuddannelse nu anerkendes udtrykkeligt som et centralt prioriteret område i Lissabon-strategien.

Rådet og Kommissionen understreger, at de er besluttet på at give et omfattende svar på de udfordringer, som vidensamfundet, globaliseringen og udvidelsen af EU udgør, og derfor sætter sig ambitiøse, men realistiske mål. Til gavn for borgerne og EU som helhed skal følgende gennemføres på uddannelsesområdet inden 2010:

- der skal opnås den højeste kvalitet inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, og Europa vil blive anerkendt som en global reference på grund af sine uddannelsessystemers og -institutioners kvalitet og relevans,

- uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa skal være tilstrækkeligt kompatible til, at borgerne kan bevæge sig fra det ene til det andet og drage fordel af deres forskelligartethed,

- personer med kvalifikationer, viden og færdigheder, der er erhvervet et eller andet sted i Europa, skal kunne få dette godkendt i hele EU med henblik på en karriere og yderligere læring,

- europæere i alle aldre skal have adgang til livslang læring,

- Europa skal være åbent for samarbejde til gensidig fordel med alle andre regioner og skal være det foretrukne sted for studerende, videnskabsmænd og forskere fra andre regioner i verden.

Arbejdet med de tre mål, der vedrører nye grundlæggende færdigheder, informationsteknologi og matematik, naturvidenskabelige fag og teknologi er allerede i gang, og der vil blive iværksat foranstaltninger vedrørende alle de andre mål senest i 2003. Hvis de vedtagne mål skal nås, vil det kræve et samarbejde om politikkerne under anvendelse af den nye åbne koordinationsmetode for at øge den ekstra fordel ved en europæisk indsats i overensstemmelse med traktatens artikel 149 og 150. Som grundlag herfor bør der fastlægges fælles ønsker og mål, god praksis bør udbredes, og fremskridtene bør måles ved hjælp af vedtagne instrumenter, der sammenligner resultater både mellem de europæiske lande og med resten af verden. På det næste uformelle møde mellem EU's og kandidatlandenes undervisningsministre i Bratislava i juni 2002 vil der blive udarbejdet ordninger, så kandidatlandene også kan deltage. Rådet (uddannelse) vil sammen med Kommissionen have ansvaret for styring af og kontrol med strategien som helhed. Den næste fælles rapport forventes forelagt for Det Europæiske Råd i 2004.

1. Indledning

1.1. På mødet i Lissabon i marts 2000 erkendte Det Europæiske Råd, at EU står over for en helt ny situation som følge af globaliseringen og de udfordringer, som en ny videnbaseret økonomi frembyder, og fastlagde et strategisk mål for 2010, nemlig at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed. Det Europæiske Råd understregede, at disse ændringer kræver ikke blot en radikal forandring af den europæiske økonomi, men også et ambitiøst program for modernisering af de sociale velfærdssystemer og uddannelsessystemerne, og bad samtidig Rådet (uddannelse) "om - med henblik på at bidrage til Luxembourg-processen og Cardiff-processen og forelægge Det Europæiske Råd en generel rapport i foråret 2001 - mere overordnet at overveje de konkrete mål for uddannelsessystemerne, idet der skal fokuseres på fælles problemer og prioriteter, samtidig med at den nationale mangfoldighed respekteres."

1.2. Rapporten om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål blev forelagt for Det Europæiske Råd i Stockholm i marts 2001. Den indeholdt følgende tre strategiske mål, som der er enighed om og som opdeles i 13 tilknyttede mål:

- forbedring af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes kvalitet og effektivitet i EU,

- lette adgangen for alle til uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne,

- gøre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne åbne over for den videre verden.

I Stockholm-konklusionerne anmodes der om, at opfølgningen af uddannelsessystemernes fremtidige mål fortsættes, og at der forelægges et arbejdsprogram på Det Europæiske Råds forårsmøde i 2002, herunder en vurdering af opfyldelsen af målene inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode og i et globalt perspektiv.

1.3. Vedlagte detaljerede arbejdsprogram blev vedtaget af Rådet og Kommissionen i fællesskab den 14. februar 2002. Det indeholder de nøglespørgsmål, der skal behandles for at nå de tre strategiske mål og de 13 tilknyttede mål der er enighed om. Det omhandler forskellige elementer og uddannelsesniveauer, fra grundlæggende kvalifikationer til erhvervsuddannelse og videregående uddannelse med særlig vægt på princippet om livslang læring. Det udpeger de vigtigste instrumenter, der vil blive anvendt til at måle fremskridtene og sammenligne Europas resultater såvel internt som med andre dele af verden.

1.4. På dette grundlag forelægger Rådet (uddannelse) og Kommissionen i fællesskab denne rapport for Det Europæiske Råd på mødet i Barcelona i marts 2002. I rapporten understreges den væsentlige rolle, som uddannelse og erhvervsuddannelse spiller for en højnelse af europæernes kvalifikationsniveau og dermed ikke blot for opfølgningen af Lissabon-konklusionerne, men også i indsatsen for at opfylde borgernes og samfundets bredere behov. Denne fælles rapport afspejler Rådets og Kommissionens engagement i og ambitioner for uddannelse og erhvervsuddannelse som en fundamental del af det europæiske vidensområde. Endelig indeholder den en beskrivelse af, hvordan der skal gøres fremskridt under anvendelse af den åbne koordinationsmåde på uddannelse og erhvervsuddannelse i henhold til traktatens artikel 149 og 150 (jf. afsnit 4 og 5 nedenfor).

2. Uddannelse og erhvervsuddannelse, et prioriteret nøgleområde i Lissabon-strategien

2.1. Siden Det Europæiske Råds møde i Lissabon for to år siden er der taget mange initiativer i medlemsstaterne og på europæisk plan, og der er allerede opnået væsentlige resultater med hensyn til mobilitet, livslang læring, erhvervskompetencegivende uddannelse, videregående uddannelse, kvalitetsevaluering og -sikring, e-læring og internationalt samarbejde.

Efter den omfattende høring om livslang læring forelagde Kommissionen i november 2001 Europa-Parlamentet og Rådet en meddelelse om livslang læring som et grundprincip i uddannelse og erhvervsuddannelse og med konkrete prioriterede aktioner. Handlingsplanen vedrørende e-læring er under gennemførelse, og der er oprettet to fora, der skal beskæftige sig med hhv. gennemsigtigheden i erhvervsmæssige kvalifikationer og erhvervsuddannelsens kvalitet.

Det Europæiske Sprogår i 2001 understregede betydningen af sproglig mangfoldighed i uddannelse og erhvervsuddannelse i Europa. Bologna-processen, der skal gøre europæiske videregående uddannelser lettere at sammenligne og mere attraktive, blev videreført på ministerkonferencen i Prag i maj 2001, og Rådet (uddannelse) ser det som en støtte for arbejdet med de fremtidige mål for uddannelsessystemerne i EU.

Meddelelsen om øget samarbejde med tredjelande inden for videregående uddannelse blev forelagt for Rådet og Europa-Parlamentet i september 2001, og overvejelserne om den afgørende rolle, som uddannelsessamarbejde i almindelighed kan spille på tværs af politiske og kulturelle skel, er siden blevet udvidet. Hvidbogen om ungdom indeholder betragtninger om både den formelle og den non-formelle uddannelses rolle. Endelig har Kommissionen for nylig foreslået en handlingsplan på grundlag af rapporten fra den Taskforce på Højt Plan vedrørende Kvalifikationer og Mobilitet, der blev nedsat efter Det Europæiske Råds møde i Stockholm.

2.2. Siden Det Europæiske Råds møde i Lissabon har alle disse begivenheder og initiativer vist, at udviklingen af uddannelsessystemerne i den livslange lærings- og globaliseringens perspektiv i stadig højere grad er blevet anerkendt som en afgørende faktor for Europas fremtid i en tid, hvor der lægges vægt på viden.

2.3. Uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne skal gennemgå en forandring i betragtning af udfordringerne fra vidensamfundet og globaliseringen, men de har også bredere formål og et bredere ansvar over for samfundet. De spiller en vigtig rolle i opbygningen af social samhørighed, i forebyggelse af forskelsbehandling, udstødelse, racisme og fremmedhad og dermed i fremme af tolerance og respekt for menneskerettighederne.

Uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes rolle i udbredelsen af de grundlæggende værdier, som de europæiske samfund har til fælles, understreges både i rapporten om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål og i meddelelsen om livslang læring. I begge dokumenter understreges det også, at de generelle mål, som et samfund sætter for uddannelse og erhvervsuddannelse, går langt videre end til at ruste europæerne til deres arbejdsliv, idet de også skal bidrage til deres personlige udvikling, således at de kan få et bedre liv og blive aktive borgere i demokratiske samfund, der respekterer kulturel og sproglig mangfoldighed.

Rådet (uddannelse) og Kommissionen bekræfter på ny, at selv om uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne spiller en afgørende rolle i Lissabon-strategien, omfatter deres rolle mere end blot at være instrumenter til at gøre befolkningen beskæftigelsesegnet. Systemernes bredere mission skal fortsat anerkendes for at sikre, at de bidrager fuldt ud til Lissabon-målene, og at uddannelseskredsene og samfundet som helhed yder den støtte, der er så vigtig.

2.4. De mange begivenheder, der har fundet sted, og de initiativer, der er taget på uddannelsesområdet viser områdets voksende betydning, men antallet af initiativerne, deres forskelligartethed og de mange bindeled til andre politikker (navnlig beskæftigelsesstrategien og strategien for bekæmpelse af social udstødelse) har øget behovet for større strategisk sammenhæng. Rådet og Kommissionen vil koncentrere deres indsats om ved hjælp af dette omfattende arbejdsprogram at indføre en konsekvent ramme, der sikrer denne sammenhæng i de forskellige grene af uddannelsespolitikken i Det Europæiske Fællesskab.

2.5. Rådet og Kommissionen anmoder om, at et uddannelses- og erhvervsuddannelsesområde nu udtrykkeligt anerkendes som et prioriteret nøgleområde i Lissabon-strategien. Dette ville sende det klare budskab, at uanset hvor effektive politikkerne på andre områder er, vil EU kun kunne blive verdens førende videnbaserede økonomi på grundlag af et afgørende bidrag fra uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne som faktorer i økonomisk vækst, innovation, holdbar beskæftigelsesegnethed og social samhørighed. Undervisningsministrene erkender deres ansvar i denne proces og bekræfter på ny, at de er fast besluttede på at tage udfordringen op.

3. Prøve at nå ambitiøse, men realistiske mål

3.1. Ud over at følge Det Europæiske Råds opfordring til at arbejde med fælles mål for uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne og fremlægge et fælles, detaljeret arbejdsprogram er Rådet og Kommissionen fast besluttede på at tage alle nødvendige initiativer til en samlet reaktion på de udfordringer, som vidensamfundet og globaliseringen samt EU's udvidelse udgør.

3.2. Rådet og Kommissionen sætter sig derfor nogle ambitiøse, men realistiske mål, som også bør deles af de lande, der tiltræder EU i de kommende år. Til gavn for borgerne og EU som helhed skal følgende opnås inden for uddannelse og erhvervsuddannelse inden 2010:

1) Der skal opnås den højeste kvalitet inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, og Europa vil blive anerkendt som en global reference på grund af sine uddannelsessystemers og -institutioners kvalitet og relevans

2) Uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa skal være tilstrækkeligt kompatible til, at borgerne kan bevæge sig fra det ene til det andet og drage fordel af deres forskelligartethed

3) Personer med kvalifikationer, viden og færdigheder der er erhvervet et eller andet sted i Europa skal kunne få dem godkendt i hele EU med henblik på en karriere og yderligere læring

4) europæere i alle aldre skal have adgang til livslang læring

5) Europa skal være åbent for samarbejde til gensidig fordel med alle andre regioner og skal være det foretrukne sted for studerende, videnskabsmænd og forskere fra andre regioner i verden.

4. Vejen frem: anvendelse af den åbne koordinationsmetode på uddannelse og erhvervsuddannelse

4.1. Den nye åbne koordinationsmetode vil blive anvendt som et instrument i udviklingen af en sammenhængende, samlet strategi på uddannelsesområdet i henhold til traktatens artikel 149 og 150. I Lissabon-konklusionerne defineres den åbne koordinationsmetode som et middel til at udbrede god praksis og opnå større konvergens hen imod EU's vigtigste mål, og det anføres, at den skal være en fuldt decentraliseret tilgang ved hjælp af forskellige former for partnerskab og skal hjælpe medlemsstaterne til gradvis at udvikle deres egne politikker.

Den åbne koordinationsmetode vil trække på redskaber såsom indikatorer og benchmarks samt sammenligning af god praksis, periodisk tilsyn, evaluering og peer review osv., der tilrettelægges som gensidige læreprocesser.

4.2. I det detaljerede arbejdsprogram er de tre strategiske mål opdelt i 13 mål og 42 nøglespørgsmål, der afspejler det brede spektrum af områder, der er forbundet med uddannelse og erhvervsuddannelse. Arbejdet med gennemførelsen er allerede indledt for så vidt angår tre mål (vedrørende nye grundlæggende færdigheder, informationsteknologi og matematik, naturvidenskabelige fag og teknologi). Det vil blive indledt i løbet af 2002 eller 2003 for de andre ti efter den aftalte tidsplan. Arbejdet med alle målene vil således være indledt i 2004.

4.3. Den åbne koordinationsmetode vil blive anvendt for hvert af disse mål, hvorved de får større gennemslagskraft på europæisk plan. Den vil dog blive anvendt forskelligt på de forskellige mål, således at de mest hensigtsmæssige redskaber anvendes i hvert enkelt tilfælde. Derved bliver det muligt at fokusere indsatsen og bruge de begrænsede finansielle og menneskelige ressourcer på den mest effektive måde. Der vil blive ført tilsyn med fremskridtene over hele linjen, idet der i hvert enkelt tilfælde anvendes de bedst egnede kvantitative og/eller kvalitative redskaber, der er til rådighed.

5. En samlet strategi for uddannelse og erhvervsuddannelse

5.1. Som led i den åbne koordinationsmetode vil der blive gennemført en samlet strategi som beskrevet i vedlagte detaljerede arbejdsprogram. Den skal bestå i to hovedområder, nemlig arbejdet med fælles udfordringer, der skal støtte medlemsstaternes indsats for at forbedre deres egne uddannelsessystemer, og bestræbelser på at udnytte potentialet i grænseoverskridende aktiviteter inden for uddannelse og erhvervsuddannelse.

Gennemførelsen af arbejdsprogrammet vil give sammenhæng i de forskellige sektorpolitikker på uddannelsesområdet og samtidig tage hensyn til bidragene fra disse og til det spørgsmål, der er det centrale punkt i dem. Specifikke eller nye aktionsområder som dem, der foreslås i Kommissionens meddelelse om livslang læring, vil ikke føre til, at der iværksættes en parallel koordinationsproces, men vil, når det er relevant, blive indarbejdet i de tre strategiske og de 13 tilknyttede mål i programmet.

5.2. Gennemførelsen af det detaljerede arbejdsprogram vil også blive støttet af andre former for europæisk samarbejde, såsom fællesskabsprogrammer, handlingsplaner, besøg af beslutningstagere, sammenlignende og sonderende undersøgelser, statistiske og andre undersøgelser, pilotprojekter m.m. Mange af disse bygger på og supplerer arbejdet i andre internationale organisationer (såsom OECD og Europarådet), net, samarbejdsordninger eller pilotprojekter mellem medlemsstaterne eller med kandidatlande (f.eks. om holdbar professionalisering eller grundlæggende færdigheder).

5.3. Desuden vil der blive søgt synergi med andre aktiviteter, især vedrørende øget gennemsigtighed, anerkendelse og kvalitetssikring i alle sektorer af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i EU og med andre EU-aktiviteter såsom forskning.

Det samme gælder aktiviteter, der gennemføres uden for EU-regi, som f.eks. Bologna-processen eller Lissabon-konventionen om anerkendelse af videregående uddannelser.

5.4. Rådet (uddannelse) vil i samarbejde med Kommissionen styre og overvåge strategien og gennemførelsesprocessen som helhed i overensstemmelse med Rådets konklusioner fra november 2001 om opfølgning af rapporten om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål. En rapport om fremskridtene vil blive forelagt for Det Europæiske Råd på forårsmødet i 2004.

6. Åbning af processen for andre europæiske lande

Det Europæiske Råd besluttede allerede på mødet i Stockholm i marts 2001, at kandidatlandene skal inddrages i Lissabon-strategiens mål og procedurer. Ændring og reform af uddannelsessystemerne kræver et mellem- til langsigtet perspektiv, og der skal straks indledes en dialog på disse områder, ikke mindst fordi kandidatlandene på mange områder kan bidrage med eksempler på god praksis. Der vil blive udarbejdet ordninger for deres faktiske deltagelse i denne proces på det ordinære møde mellem undervisningsministrene fra EU og kandidatlandene, der finder sted i juni 2002 i Bratislava.

DETALJERET ARBEJDSPROGRAM FOR GENNEMFØRELSEN AF DE 13 MÅL

Strategisk mål 1

FORBEDRING AF UDDANNELSES- OG ERHVERVSUDDANNELSESSYSTEMERNES KVALITET OG EFFEKTIVITET I EU

MÅL 1.1 - FORBEDRING AF LÆRERES OG UNDERVISERES GRUNDUDDANNELSE OG EFTER- OG VIDEREUDDANNELSE

Adgang til viden er af den største betydning i et videnbaseret samfund. Lærere og undervisere er derfor nøglefigurer i enhver strategi, der tager sigte på at stimulere samfundets og økonomiens udvikling. At tiltrække og fastholde velkvalificerede og motiverede personer i undervisningssektoren, som har massive ansættelsesbehov, fordi et stort antal lærere nærmer sig pensionsalderen, er på kort og mellemlang sigt en prioritet i de fleste europæiske lande.

Hvis det skal lykkes Europa at nå dette mål, hvilket bliver stadig vanskeligere i Europa som helhed, er det nødvendigt at forbedre den støtte, der gives lærere og undervisere i forbindelse med de ændringer, deres rolle undergår, og i forbindelse med ændringerne i offentlighedens opfattelse af dem; der skal være almindelig enighed, også blandt lærerne og underviserne, om, hvilke kvalifikationer de alle skal have.

A. Nøglegspørgsmål

1. Indkredse de færdigheder, som lærere og undervisere bør have i betragtning af deres skiftende rolle i det videnbaserede samfund

2. Skabe de rette betingelser for, at lærere og undervisere støttes på en passende måde, mens de tilpasser sig det videnbaserede samfunds udfordringer, herunder gennem deres grunduddannelse og gennem efter- og videreuddannelse set i den livslange lærings perspektiv

3. Sikre en tilstrækkelig tilgang til lærererhvervet inden for alle undervisningsfag og på alle niveauer samt opfylde erhvervets behov på længere sigt ved at gøre erhvervet som lærer eller underviser endnu mere attraktivt

4. Tiltrække ansøgere til erhvervet som lærer og underviser, som har erhvervsmæssig erfaring inden for andre områder

B. Tilrettelæggelse af opfølgningen

a) Startperiode: i løbet af 2002 (2. etape).

b) Indikatorer for måling af fremskridtene (Vejledende liste, der eventuelt skal revideres):

- mangel på/overskud af kvalificerede lærere og undervisere på arbejdsmarkedet,

- udviklingen i antallet af ansøgere til uddannelsesprogrammer (lærere og undervisere),

- procentdel af lærerne og underviserne, der tager videreuddannelse.

c) Emner for udveksling af erfaringer, god praksis og eventuelt peer review (Vejledende liste):

- evaluering af uddannelsesprogrammer for lærere og undervisere,

- krav til lærer- og underviseruddannelsen på de forskellige uddannelsesniveauer,

- medtagelse af følgende områder i studie- og uddannelsesplaner: IKT, fremmedsprog, den europæiske dimension i uddannelsen og interkulturel uddannelse,

- forfremmelsessystemer inden for lærererhvervet,

- forbedring af lærernes arbejdsvilkår.

MÅL 1.2 - UDVIKLING AF FÆRDIGHEDER MED HENBLIK PÅ DET VIDENBASEREDE SAMFUND

I EU er der i øjeblikket ingen fælles opfattelse af, hvad grundlæggende færdigheder er. For mange har "grundlæggende" stærke overtoner af talforståelse og læsefærdighed, og ordet "færdigheder" opfattes generelt ikke som holdninger, evner og viden på samme måde som "kompetence". Kommissionen er ved at udarbejde det første dokument om, hvad nøglekompetencer kunne være. Under hensyntagen både til konklusionerne fra Lissabon-topmødet og undervisnings- og forskningsministrenes uformelle møde i Uppsala samt vilje til livslang læring, til personlig indsats og kulturelle dimensioner kunne nøglekompetencerne være sammensat af følgende hovedelementer:

Læsefærdighed og talforståelse (grundlæggende færdigheder)

Grundlæggende kompetence i matematik, videnskab og teknologi

Fremmedsprog

IKT-kompetence og brug af teknologi

Indlæringsevne

Sociale færdigheder

Iværksætterånd

Almen dannelse

Undervisningens kvalitet er et afgørende kriterium for erhvervelsen af nøglekompetencerne. Der skal derfor være en tæt forbindelse med mål 1.1 "Forbedring af læreres og underviseres uddannelse".

At sikre og overvåge, at alle erhverver nøglekompetencer kræver, at der udformes egnede læseplaner for dem, der går i skole, og sørges for adgang til og effektiv brug af muligheder for livslang læring for voksne, idet der lægges særlig vægt på ugunstigt stillede grupper.

Nøglekompetencer skal valideres med passende instrumenter. Der skal gennemføres et systematisk arbejde på disse områder, selv om en evaluering kan være vanskelig på nogle områder som for eksempel erhvervelse af sociale færdigheder. Disse områder er imidlertid nødvendige af hensyn til social samhørighed og aktivt borgerskab.

A. Nøglespørgsmål

1. Fastlæggelse af nye grundlæggende færdigheder og hvorledes disse færdigheder sammen med de traditionelle grundlæggende færdigheder kan integreres bedre i læseplanerne, læres og opretholdes livet igennem

2. At gøre adgang til grundlæggende færdigheder mulig for alle, herunder vanskeligt stillede personer, personer med særlige behov, personer der forlader skolen uden afgangseksamen og voksne lærende

3. Bedre mulighed for officiel validering af grundlæggende færdigheder med henblik på at fremme efter- og videreuddannelse og beskæftigelsesegnethed

B. Tilrettelæggelse af opfølgningen

a) Startperiode: anden halvdel af 2001 (1. etape).

b) Indikatorer for måling af fremskridtene (Vejledende liste, der eventuelt skal revideres):

- personer, der gennemfører uddannelse på sekundærtrinnet,

- efter- og videreuddannelse for lærere på områder med nye kompetencebehov,

- niveauer for læsefærdighed (PISA),

- niveauer for talforståelse og matematikfærdigheder (PISA),

- niveauer for at lære at lære,

- procentdel af voksne, der ikke har afsluttet en uddannelse på sekundærtrinnet, som har deltaget i en form for voksenundervisning, pr. aldersgruppe.

c) Emner for udveksling af erfaringer, god praksis og eventuelt peer review (Vejledende liste):

- udbytte af og resultater på modersmålet, fremmedsprog og matematik frem til afslutningen af den obligatoriske skolegang,

- udviklingen i læsefærdighed og talforståelse i skolerne og i voksenundervisningen.

MÅL 1.3 - ADGANG TIL IKT FOR ALLE

Adgang til fyldestgørende udstyr og software til undervisningsformål som foreslået under det første nøglespørgsmål kræver en indsats på flere punkter. Alle skoler skal have en passende infrastruktur, hvilket er en af forudsætningerne for en kvalitetsuddannelse, der omfatter fuld IKT-kompetence. Hertil hører udstyr, bredbåndskommunikation (Internet/Intranet) og almindelig vedligeholdelse. Der skal også leveres tjenester og indhold, der svarer til de mange forskellige undervisningsbehov: digitalt undervisningsindhold af høj kvalitet, software til undervisningsformål, fjerntjenester og lokale (virtuelle/reelle) tjenester, forskellige former for vejledning, passende undervisningsniveauer og støtte fra ledelsen.

Der er andre afgørende forudsætninger for bedst mulig brug af innovativ undervisning- og læringsteknik baseret på IKT, som det understreges i det andet nøglespørgsmål:

- IKT bør anvendes til at højne uddannelsens kvalitet. Der er behov for at udforme en praksis, hvor IKT har en positiv indvirkning på undervisning og læring, således at uddannelsessystemerne kommer til at omfatte metoder, der har den lærende i centrum, og som tager fuldt hensyn til de studerendes forskellige læringsmetoder og pædagogiske behov. I den forbindelse er det vigtigt at støtte lærerne i deres stadig mere omfattende roller.

- Det er vigtigt at vurdere, om og hvordan IKT faktisk udnyttes fuldt ud, og hvordan IKT indvirker på resultaterne af læringsprocesserne i form af tilegnelse af kompetence og viden.

- Der er behov for at støtte beslutningstagerne på alle niveauer, når de skal takle aktuelle uddannelsespolitiske spørgsmål såsom integrering af nye lærende, innovation og europæisk og internationalt samarbejde, og de bør have de nødvendige midler til at gennemføre ændringer i læseplanen som følge af IKT.

Endelig blev der i beskæftigelsesretningslinjerne for 2001 mindet om følgende:

- alle skoler skal have internetforbindelse og være udstyret med multimedieressourcer inden udgangen af 2001,

- det nødvendige antal lærere skal inden udgangen af 2002 være uddannet i at anvende disse teknologier, så alle elever kan få mulighed for at erhverve sig et bredt kendskab til IT.

A. Nøglespørgsmål

1. Adgang til fyldestgørende udstyr og software til undervisningsformål, så IKT og eLearning-processer kan anvendes bedst muligt i uddannelses- og erhvervsuddannelsessammenhænge

2. Tilskyndelse til bedst mulig brug af innovativ undervisnings- og læringsteknik på grundlag af IKT

B. Tilrettelæggelse af opfølgningen

a) Startperiode: anden halvdel af 2001 (1. etape).

b) Indikatorer for måling af fremskridtene (Vejledende liste, der eventuelt skal revideres):

- procentdel af lærerne, der er uddannet i at bruge IKT i skolerne,

- procentdel af elever og studerende, der bruger IKT i deres studier,

- procentdel af timer i uddannelsesinstitutioner, hvor der anvendes IKT.

c) Emner for udveksling af erfaringer, god praksis og eventuelt peer review (Vejledende liste):

- kvalitetshardware og -software i skolerne,

- anvendelse af IKT i forskellige fag,

- anvendelse af IKT i non-formel uddannelse,

- kvalitativ vurdering af anvendelsen af IKT i undervisningen.

MÅL 1.4 - FORØGELSE AF TILGANGEN TIL NATURVIDENSKABELIGE OG TEKNISKE STUDIER

Den naturvidenskabelige og teknologiske udvikling er af fundamental værdi for et konkurrencepræget vidensamfund. Der bliver stadig større behov for almen og specialiseret naturvidenskabelig eller teknologisk viden i arbejds- og dagliglivet, i offentlige debatter og i forbindelse med beslutningstagning og lovgivning. Alle borgere har brug for et grundlæggende kendskab til matematik, naturvidenskab og teknologi. Hvis Europa skal opretholde, eller forbedre, sin position i verden og opfylde Lissabon-målene, må det gøre mere for at tilskynde børn og unge til at interessere sig mere for naturvidenskab og matematik og for at sikre, at de, der allerede arbejder med naturvidenskab og forskning, er så tilfredse med deres karriere, muligheder og løn, at de bliver. I den forbindelse bør der arbejdes for en ligelig deltagelse af begge køn.

På det uformelle møde mellem undervisnings- og forskningsministrene i Uppsala (marts 2001) blev det understreget, at det er vigtigt at øge rekrutteringen til de naturvidenskabelige og teknologiske fag, bl.a. ved en generel fornyelse af den anvendte pædagogik og tættere forbindelser til arbejdslivet og erhvervslivet i hele uddannelses- og erhvervsuddanelsessystemet. Dette ville bidrage til opbygningen af det europæiske forskningsrum.

A. Nøglespørgsmål

1. Øge interessen for matematik, naturvidenskab og teknologi fra en tidlig alder

2. Motivere flere unge til at vælge at studere og arbejde inden for matematik, naturvidenskab og teknologi, især inden for forskning og naturvidenskabelige discipliner, hvor der er mangel på kvalificeret arbejdskraft, på kort og mellemlang sigt, navnlig gennem udformning af strategier for uddannelses- og erhvervsvejledning og -rådgivning

3. Forbedre ligevægten mellem kønnene inden for matematik, naturvidenskab og teknologi

4. Sikre et tilstrækkeligt antal kvalificerede lærere inden for matematik og naturvidenskabelige og tekniske fag

B. Tilrettelæggelse af opfølgningen

a) Startperiode: anden halvdel af 2001 (1. etape).

b) Indikatorer for måling af fremskridtene (Vejledende liste, der eventuelt skal revideres):

- stigningen i tilgangen til kurser i matematik, naturvidenskab og teknologi (øverste sekundærtrin på højt niveau og videregående uddannelser, efter køn),

- stigningen i antallet af personer, der tager afgangseksamen i matematik, naturvidenskab og teknologi, efter køn,

- stigningen i antallet af naturvidenskabsfolk og ingeniører i samfundet, efter køn,

- stigningen i antallet af uddannede lærere i matematik, naturvidenskab og teknologi (sekundærtrinnet).

c) Emner for udveksling af erfaringer, god praksis og eventuelt peer review (Vejledende liste):

- indførelse af naturvidenskabelige og tekniske fag i undervisningen på sekundærtrinnet,

- udviklingsstrategier med sigte på skolernes indsats med hensyn til at tilskynde eleverne til at tage naturfag, teknologi og matematik og til at tilbyde undervisning i disse fag.

MÅL 1.5 - DEN BEDST MULIGE ANVENDELSE AF RESSOURCERNE

Det vil forøge det samlede behov for investering i uddannelse og erhvervsuddannelse, hvis målet om at tilbyde livsbred og livslang læring i det videnbaserede samfund skal opfyldes. Dette gælder for de offentlige udgifter til menneskelige ressourcer, udgifterne i private virksomheder og den enkeltes investeringer. Men selv om der generelt sker stramninger i de offentlige finanser i EU-landene, har Europa ikke råd til at bremse på dette område. I Lissabon-konklusionerne(1) anføres det, at investeringerne pr. indbygger i menneskelige ressourcer bør øges betydeligt hvert år, og det påpeges, at den europæiske økonomis fremtid i meget høj grad er afhængig af de europæiske borgeres færdigheder, og at det er nødvendigt at ajourføre disse færdigheder løbende, hvilket er et karakteristisk træk ved det videnbaserede samfund. På den anden side er det nødvendigt, at uddannelses- og erhvervsuddannelsessektoren bruger presset på de offentlige finanser til at tilskynde til, at ressourcerne anvendes og fordeles så effektivt som muligt, og at der opnås det højst mulige kvalitetsniveau.

A. Nøglespørgsmål

1. Øge investeringen i menneskelige ressourcer og sikre en retfærdig og effektiv fordeling af de midler, der er til rådighed, for at lette adgangen til og styrke kvaliteten i uddannelsen og erhvervsuddannelsen

2. Støtte udviklingen af kompatible systemer til sikring af kvaliteten, som respekterer mangfoldigheden i Europa

3. Udvikle mulighederne for partnerskaber mellem det offentlige og den private sektor

B. Tilrettelæggelse af opfølgningen

a) Startperiode: i løbet af 2002 (2. etape).

b) Indikatorer for måling af fremskridtene (Vejledende liste, der eventuelt skal revideres):

- stigningen i investeringerne i menneskelige ressourcer pr. indbygger (strukturindikator).

c) Emner for udveksling af erfaringer, god praksis og eventuelt peer review (Vejledende liste):

- selvevaluering til forbedring af uddannelsens kvalitet,

- offentlige og private udgifter til uddannelse (strukturindikator).

Strategisk mål 2

LETTE ADGANGEN FOR ALLE TIL UDDANNELSES- OG ERHVERVSUDDANNELSESSYSTEMERNE

MÅL 2.1 - ET ÅBENT UDDANNELSESMILJØ

Omstillingen til et videnbaseret samfund indebærer, at adgangen til uddannelse og erhvervsuddannelse forenkles og gøres mere demokratisk, og at overgangen fra en del af uddannelsessystemet til en anden gøres lettere. Samtidig er det nødvendigt at gøre arbejde tilgængeligt for så bredt et udsnit af befolkningen som muligt og forøge ikke blot beskæftigelsesfrekvensen, men også det generelle kompetenceniveau. Den komplekse karakter af vore uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer skyldes som regel, at man har ønsket at gøre kvalifikationssystemerne så gode som muligt; de bør imidlertid forenkles, så mennesker, der har behov for at flytte fra en del af systemet til en anden, kan anvende deres tidligere indsats og resultater og få en rimelig meritoverførsel.

A. Nøglespørgsmål

1. Udvide adgangen til livslang læring gennem information, rådgivning og vejledning om alle de uddannelsesmuligheder, der er til rådighed

2. Tilbyde uddannelse og erhvervsuddannelse, som voksne faktisk kan deltage i, og som giver dem mulighed for at kombinere deres deltagelse i uddannelsen med andre ansvarsområder og aktiviteter

3. Sikre, at uddannelse er tilgængelig for alle, som et middel til at tage det videnbaserede samfunds udfordring op

4. Befordre fleksible læringsforløb for alle

5. Fremme af net af uddannelsesinstitutioner på forskellige niveauer inden for livslang læring

B. Tilrettelæggelse af opfølgningen

a) Startperiode: mellem anden halvdel af 2002 og udgangen af 2003 (3. etape).

b) Indikatorer for måling af fremskridtene (Vejledende liste, der eventuelt skal revideres):

- procentdel af befolkningen mellem 25 og 64 år, der deltager i uddannelse og erhvervsuddannelse (strukturindikator).

c) Emner for udveksling af erfaringer, god praksis og eventuelt peer review (Vejledende liste):

- mulighederne for børnepasning og fleksible undervisningstider for lærende,

- mulighederne for uddannelsesorlov for arbejdstagere,

- godskrivning af tidligere uddannelse,

- finansieringsordninger og incitamenter for voksne.

MÅL 2.2 - GØRE DET MERE ATTRAKTIVT AT LÆRE

Hvis man vil gøre det attraktivt at lære hele livet igennem, skal man først og fremmest gøre læring relevant for den enkelte. Alle bør i en tidlig alder forstå betydningen af uddannelse og erhvervsuddannelse hele livet igennem. Uddannelsessystemerne spiller en væsentlig rolle i denne sammenhæng, men også familien, de lokale myndigheder og arbejdsgiverne skal spille en betydelig rolle, hvis det skal lykkes at gøre læring til en del af alle menneskers aktivitet. Det skal gøres attraktivt at lære, hvis den ønskede øgede beskæftigelse skal kombineres med det høje kompetenceniveau, der er behov for. Mennesker, der ikke mener, at det har nogen værdi for dem selv at videreuddanne sig, vil aldrig gøre sig de nødvendige anstrengelser, og dermed vil det høje kompetenceniveau, der er behov for i det videnbaserede samfund som erkendt af Det Europæiske Råd i Lissabon aldrig blive nået.

Målet i beskæftigelsesretningslinjerne for 2001 om at halvere antallet af 18-24-årige, der kun har gennemført en uddannelse på det laveste sekundærniveau, og som ikke er under uddannelse og erhvervsuddannelse inden 2010, er en måde til at måle, om unge voksne finder uddannelse attraktiv.

A. Nøglespørgsmål

1. Tilskynde unge til at fortsætte deres uddannelse eller erhvervsuddannelse efter afslutningen af den obligatoriske skolegang og motivere voksne til at deltage i læring senere i livet

2. Udvikle metoder til officiel validering af kompetence erhvervet gennem non-formel læring

3. Finde metoder til at gøre læring mere attraktivt, både inden og uden for de formelle uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer

4. Fremme af en kultur med læring for alle og øge bevidstheden hos potentielle lærende om de sociale og økonomiske fordele ved læring

B. Tilrettelæggelse af opfølgningen

a) Startperiode: mellem anden halvdel af 2002 og udgangen af 2003 (3. etape).

b) Indikatorer for måling af fremskridtene (Vejledende liste, der eventuelt skal revideres):

- procentdel af arbejdstiden, som arbejdstagere tilbringer med efter- og videreuddannelse pr. aldersgruppe,

- deltagelse i videregående uddannelse,

- andel af befolkningen i alderen 18-24, der kun har gennemført en uddannelse på det laveste sekundærniveau, og som ikke er under uddannelse eller erhvervsuddannelse (strukturindikator).

c) Emner for udveksling af erfaringer, god praksis og eventuelt peer review (Vejledende liste):

- efter- og videreuddannelseskurser med henblik på at motivere lærende,

- muligheden for at følge kurser på åbne uddannelser, online- eller fjernundervisning,

- validering af den erhvervede kompetence.

MÅL 2.3 - STØTTE AKTIVT MEDBORGERSKAB, LIGE MULIGHEDER OG SOCIAL SAMHØRIGHED

Uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer spiller en vigtig rolle som støtte for de demokratiske samfund i Europa. Alle borgere bør have lige adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse. Medlemsstaterne skal varetage sårbare gruppers behov, især behovene hos handicappede og personer, der har vanskeligt ved at lære, og personer, der bor på landet eller i fjernere områder, eller som har vanskeligt ved at forene deres arbejds- og familiemæssige forpligtelser. Det er ikke acceptabelt, at et betydeligt antal mennesker forlader uddannelsessystemet i utide og derefter mangler de væsentlige grundlæggende færdigheder og kvalifikationer, der er nødvendige for at kunne deltage aktivt i samfundet, medmindre man accepterer det tab for samfundet og for økonomien, som deres ubrugte potentiale repræsenterer. Andre aspekter, som vedrører borgerskab, ligestilling og social samhørighed, udgør i sig selv en væsentlig dimension af uddannelse og erhvervsuddannelse.

Et specifikt mål, som medlemsstaterne allerede har vedtaget i henhold til Lissabon-konklusionerne, er, at antallet af 18-24-årige, der kun har gennemført en uddannelse på det laveste sekundærniveau, og som ikke er under uddannelse eller erhvervsuddannelse, skal halveres inden 2010 (beskæftigelsesretningslinjerne for 2001, nr. 4).

A. Nøglespørgsmål

1. Undervisning af alle skolens parter i demokratiske værdier og demokratisk deltagelse skal fremmes med henblik på at forberede folk til aktivt medborgerskab

2. Overvejelser om lige muligheder skal integreres fuldstændigt i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne og deres mål

3. De dårligst stillede eller de, der i øjeblikket har mindst udbytte af uddannelsessystemet, skal have lige adgang til at erhverve færdigheder og motiveres til at deltage i læring.

B. Tilrettelæggelse af opfølgningen

a) Startperiode: i løbet af 2002 (2. etape).

b) Indikatorer for måling af fremskridtene (Vejledende liste, der eventuelt skal revideres):

- andel af befolkningen i alderen 18-24, der kun har gennemført en uddannelse på det laveste sekundærniveau, og som ikke er under uddannelse eller erhvervsuddannelse (strukturindikator).

c) Emner for udveksling af erfaringer, god praksis og eventuelt peer review (Vejledende liste):

- deltagelse af elever, forældre og andre interessenter i ledelsen af skolen,

- ligestilling mellem mænd og kvinder inden for videregående uddannelser og efteruddannelse,

- modeller for ugunstigt stillede gruppers integrering i og adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse; modeller for, hvordan de kan tilskyndes til at erhverve formelle kvalifikationer.

Strategisk mål 3

GØRE UDDANNELSE OG ERHVERVSUDDANNELSESSYSTEMERNE ÅBNE OVER FOR DEN VIDERE VERDEN

MÅL 3.1 - STYRKELSE AF FORBINDELSERNE MED ERHVERVSLIVET, FORSKNINGEN OG SAMFUNDET I ALMINDELIGHED

Uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa har gjort store fremskridt i det seneste tiår, men de er på mange måder stadig selvcentreret. Der er behov for et større samarbejde med en lang række forskellige aktører i erhvervslivet, inden for forskningen og i samfundet i det hele taget, herunder arbejdsmarkedets parter. Uddannelsesinstitutionerne har brug for denne kontakt for selv at blive lærende institutioner og være åbne over for ændringer i omverdenen, bidrag, idéer og talent, og for fortsat at være relevante for de menneskers tilværelse, de arbejder for. Dette vil sætte institutionerne i stand til at stimulere den igangsætterånd, som studenter og elever har behov for. Alle i samfundet, der har en interesse i uddannelse og erhvervsuddannelse, skal være i stand til at yde et bidrag, og uddannelsesinstitutionerne skal være åbne og i stand til at modtage de intellektuelle og praktiske bidrag, verden uden for dem kan yde.

A. Nøglespørgsmål

1. Fremme af tæt samarbejde mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne og samfundet i almindelighed

2. Etablering af partnerskaber mellem alle typer uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner, virksomheder og forskningsfaciliteter til gavn for alle parter(2)

3. Fremme af de relevante interessenters rolle i udvikling af erhvervsuddannelse, herunder grunduddannelsen, og læring på arbejdspladsen

B. Tilrettelæggelse af opfølgningen

a) Startperiode: mellem 2. halvdel af 2002 og udgangen af 2003 (3. fase).

b) Indikatorer for måling af fremskridtene (Vejledende liste, der eventuelt skal revideres):

- procentdel af studerende og lærlinge på grunduddannelsen, der er omfattet af praktikordninger (vekseluddannelse).

c) Emner for udveksling af erfaringer, god praksis og eventuelt peer review (Vejledende liste):

- forældrenes deltagelse i skolens dagligdag og i børnenes skolegang generelt,

- lokale repræsentanters deltagelse i skolens dagligdag,

- samarbejde mellem skoler og lokale organisationer,

- samarbejde mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner og erhvervsvirksomheder, f.eks. om praktik og lærepladser,

- læreres deltagelse i uddannelser, der tilrettelægges og gennemføres i samarbejde med erhvervslivet,

- beskrivende undersøgelser af, hvordan uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner forsøger at tiltrække og inddrage personer, der i øjeblikket står uden for uddannelsessystemerne.

MÅL 3.2 - UDVIKLING AF IVÆRKSÆTTERÅND

Uddannelsen og erhvervsuddannelsen bør give eleverne en forståelse af iværksætteråndens værdi og forsyne dem med vellykkede eksempler på iværksætterkultur, få dem til at forstå værdien af risikovillighed og af behovet for, at alle er i besiddelse af initiativsans. De ændringer i samfundet og i økonomien, som det videnbaserede samfund vil medføre, og den nuværende tendens til, at økonomien kommer til at hvile på tjenesteydelser, vil give millioner af enkeltpersoner mulighed for at starte deres egen virksomhed, og dette bør studenterne se som en opnåelig karrieremulighed. I de seneste år er det blevet anerkendt, at det er vigtigt at udvikle nye former for virksomheder, der ofte tager deres udgangspunkt i lokale samfunds behov. At udvikle iværksætterånden er vigtigt både for individdet, for økonomien og for samfundet som helhed.

At fremme uddannelse i iværksætterkultur og selvstændig virksomhed er også et mål i beskæftigelsesretningslinjerne for 2001 (nr. 9).

A. Nøglespørgsmål

1. Fremme af initiativ og kreativitet i hele uddannelsessystemet for at udvikle iværksætterånden ("entrepreneurship")

2. Lette tilegnelsen af de færdigheder, der er nødvendige for at etablere og drive egen virksomhed

B. Tilrettelæggelse af opfølgningen

a) Startperiode: mellem 2. halvdel af 2002 og udgangen af 2003 (3. fase).

b) Indikatorer for måling af fremskridtene (Vejledende liste, der eventuelt skal revideres):

- fremme af selvstændig virksomhed i forskellige sektorer i vidensøkonomien (især for 25-35-årige),

- procentdel af uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner, der tilbyder rådgivning og vejledning i at starte egen virksomhed.

c) Emner for udveksling af erfaringer, god praksis og eventuelt peer review (Vejledende liste):

- kvalitativ vurdering af unge nyuddannede, der starter egen virksomhed, efter økonomisk sektor; disse virksomheders levedygtighed,

- fremme af selvstændig erhvervsvirksomhed,

- undervisning i iværksætterkultur på forskellige uddannelsestrin.

MÅL 3.3 - FORBEDRING AF UNDERVISNINGEN I FREMMEDSPROG

Europas mangfoldighed kommer først og fremmest til udtryk i dets sprog. Hvis Europa skal drage nytte af denne mangfoldighed, er borgerne nødt til at kunne kommunikere med hinanden. Kendskab til fremmede sprog er en del af de grundlæggende færdigheder, som det videnbaserede samfund i Europa gør påkrævet. Som hovedregel bør alle være i stand til at tale to fremmedsprog. Undervisningen i fremmedsprog, også sprogundervisning af børn i en tidlig alder når det er hensigtsmæssigt, skal forbedres. Det betyder, at metoderne i fremmedsprogundervisningen skal forbedres, og at kontakten mellem lærerne og eleverne og de fremmedsprog, de arbejder med, skal styrkes. Uddannelsen af sproglærere er derfor af central betydning for dette mål.

Siden 1995 har Fællesskabet flere gange fremmet målene vedrørende tilegnelse af andre sprog end modersmålet (Rådets resolutioner af 31. marts 1995 og 14. februar 2002 samt henstillingen om mobilitet af 10. juli 2001). Målene i henstillingen og resolutionerne kunne konkret nås ved en betydelig reduktion af antallet af borgere over 15 år, der ikke kan andre sprog end deres modersmål.

A. Nøglespørgsmål

1. Tilskynde alle til at lære to eller eventuelt flere sprog ud over deres modersmål, og øge bevidstheden om betydningen af at lære fremmedsprog på ethvert alderstrin

2. Tilskynde skoler og erhvervsuddannelsesinstitutioner til at anvende effektive metoder i undervisningen og motivere til fortsat læring af sprog senere i livet

B. Tilrettelæggelse af opfølgningen

a) Startperiode: mellem 2. halvdel af 2002 og udgangen af 2003 (3. fase).

b) Indikatorer for måling af fremskridtene (Vejledende liste, der eventuelt skal revideres):

Rådet og Kommissionen noterer sig, at der ikke foreligger pålidelige data om unge menneskers kendskab til fremmedsprog; der skal derfor arbejdes videre med at skaffe disse. I mellemtiden vedtages følgende vejledende liste:

- procentdel af elever og studerende, der lærer at tale to fremmedsprog flydende(3),

- procentdel af sproglærere, der har deltaget i grunduddannelse eller efter- og videreuddannelse, der omfatter mobilitet og direkte kontakt med det sprog/den kultur, de underviser i.

c) Emner for udveksling af erfaringer, god praksis og eventuelt peer review (Vejledende liste):

- metoder i tilrettelæggelsen af sprogundervisningen,

- tidlig sprogindlæring,

- metoder til fremme af tilegnelse af fremmedsprog.

MÅL 3.4 - ØGE MOBILITET OG UDVEKSLINGER

Mobilitet bidrager til at skabe en fornemmelse af at have et tilhørsforhold til Europa, til at udvikle en europæisk bevidsthed og et europæisk borgerskab. Mobiliteten giver de unge mulighed for at styrke deres personlige kvalifikationer og deres beskæftigelsesegnethed, og den giver endvidere underviserne mulighed for at udvide deres erfaringer og styrke deres kompetence. I et stadigt mere komplekst Europa er det nødvendigt at anvende alle til rådighed stående midler på den mest effektive måde, så borgerne, og især de unge borgere, kan identificere sig med Europa. Mobilitet inden for alle former for uddannelse, herunder ph.d.-forskeruddannelse, bidrager ligeledes til etablering af et europæisk område for uddannelse og erhvervsuddannelse og kan bidrage til gennemførelsen af det europæiske forskningsrum.

EU har allerede skabt et solidt grundlag på dette felt. Programmerne Socrates, Leonardo og Ungdom og støtte til forskeres mobilitet er områder, hvor EU's aktioner indtager en førerstilling på verdensplan, også selv om denne konkrete erfaring viser, at mobilitet som redskab endnu ikke har ydet det, det kunne, til støtte for Lissabon-målet.

Mange andre fællesskabsinitiativer, som f.eks. handlingsplanen om mobilitet, der blev godkendt af Det Europæiske Råd i Nice, Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om samme emne, oprettelsen af en taskforce om nye europæiske arbejdsmarkeder, som blev understøttet af Det Europæiske Råd i Stockholm, viser mobilitetens betydning og den politiske anerkendelse af dette forhold. De nye aktiviteter vil blive gennemført i snævert samarbejde med mobilitetsinitiativerne i det europæiske forskningsrum.

Der findes specifikke mål i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon (nr. 13 vedrørende forskermobilitet og nr. 26 vedrørende mobilitet for studerende, lærere og uddannelses- og forskningspersonale).

A. Nøglespørgsmål

1. Sikre den bredest mulige adgang til mobilitet for personer og for uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner, herunder dem der har de mindre privilegerede elever, og begrænse de resterende hindringer for mobilitet

2. Overvåge omfanget, retningerne, frekvensen samt de kvalitative aspekter af mobilitetsstrømmene tværs over Europa

3. Lette validering og anerkendelse af kompetence, der erhverves under mobiliteten

4. Udbrede kendskabet til og anerkendelsen af europæiske uddannelser og erhvervsuddannelser i verden samt gøre dem mere tiltrækkende for studerende, akademikere og forskere fra andre verdensdele

B. Tilrettelæggelse af opfølgningen

a) Startperiode: i løbet af 2002 (2. fase).

b) Indikatorer for måling af fremskridtene (Vejledende liste, der eventuelt skal revideres):

- andel af nationale studerende og praktikanter, som foretager en del af deres studier i et andet EU-land eller i et tredjeland,

- andel af lærere, forskere og akademikere fra andre EU-lande, som er beskæftigede på forskellige uddannelsesniveauer,

- antal og fordeling af studerende og praktikanter inden for uddannelse og erhvervsuddannelse fra EU-lande og tredjelande.

c) Emner for udveksling af erfaringer, god praksis og eventuelt peer review (Vejledende liste):

- finansiering, deltagelse og geografisk fordeling af EU- og nationale udvekslingsprogrammer,

- sociale fordele, f.eks. i forbindelse med kollektiv trafik, museer, mv., for personer under mobiliteten,

- evaluering af resultaterne og udviklingen vedrørende Europass,

- oplysning om tilbud og vilkår i forbindelse med mobilitet i EU og medlemsstaterne,

- ECTS (det europæiske meritoverførselssystem) inden for erhvervsuddannelse,

- udvikling af et "supplement til erhvervsuddannelsescertifikater" (svarende til supplementer til eksamensbeviser inden for de videregående uddannelser),

- mulighed for at medtage national støtte under studie- og praktikophold i udlandet.

MÅL 3.5 - STYRKELSE AF DET EUROPÆISKE SAMARBEJDE

I det nye europæiske vidensamfund skal borgerne kunne lære og arbejde overalt i Europa og drage den fulde nytte af deres kvalifikationer, uanset hvor de befinder sig. Især inden for de videregående uddannelser arbejdes der allerede med at nedbryde hindringer for mobilitet og sikre anerkendelse af kvalifikationer, både gennem EU-redskaber (som f.eks. det europæiske meritoverførselssystem ECTS eller universitetspartnerskaber inden for Socrates-programmet) og gennem "Bologna-processen". På mange områder er der imidlertid stadig et stort arbejde at gøre. Universiteter og højere læreanstalter samt andre uddannelsesmyndigheder må derfor tilskyndes til at udvikle mere kompatible kvalifikationssystemer overalt i Europa og en fælles opfattelse af, hvad der er det mindste kvalitetsniveau, der kræves for at opnå godkendelse. Politikkerne vedrørende transparens og anerkendelse af kvalifikationer skal styrkes. Udviklingen af fælles eksaminer og kvalifikationer samt af godkendelsessystemer skal støttes, hvis uddannelses- og erhvervsinstitutioner i Europa skal anerkendes i hele verden som ekspertisecentre.

A. Nøglespørgsmål

1. Øge effektiviteten og afkorte forløbet af anerkendelsesprocessen med henblik på videregående studier, erhvervsuddannelse og beskæftigelse i hele Europa

2. Fremme samarbejde mellem ansvarlige organisationer og myndigheder med henblik på at gøre kvalitetssikring og godskrivningssystemer mere kompatible

3. Fremme gennemsigtigheden i oplysningerne om uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder og -strukturer med henblik på at skabe et åbent europæisk område for uddannelse

4. Fremme den europæiske dimension i undervisning og erhvervsuddannelse

B. Tilrettelæggelse af opfølgningen

a) Startperiode: i løbet af 2002 (2. fase).

b) Indikatorer for måling af fremskridtene (Vejledende liste, der eventuelt skal revideres):

- andel af universitetsstuderende, ph.d.-studerende og forskere, som fortsætter deres studier i et andet EU-land eller i et tredjeland,

- procentdel af kandidater, der tager fælles eksaminer i Europa,

- procentdel af studerende og praktikanter inden for ECTS eller Europass og/eller som erhverver supplement til eksamensbevis inden for de videregående uddannelser/supplement til erhvervsuddannelsescertifikater.

c) Emner for udveksling af erfaringer, god praksis og eventuelt peer review (Vejledende liste):

- fremme af godskrivning i videregående uddannelser,

- fremme af internationalt anerkendte fælles kurser og grader i Europa; fremme af relevante initiativer,

- inddragelse af den europæiske dimension i uddannelse og erhvervsuddannelse.

TIDSPLAN FOR INDLEDNINGEN AF OPFØLGNINGSARBEJDET FOR MÅLENE

Fase 1 (starter: 2. halvdel af 2001)

Mål 1.2. - Udvikling af færdigheder med henblik på det videnbaserede samfund

Mål 1.3. - Adgang til IKT for alle

Mål 1.4. - Forøgelse af tilgangen til naturvidenskabelige og tekniske studier

Fase 2 (starter: i løbet af 2002)

Mål 1.1. - Forbedring af læreres og underviseres grunduddannelse og efter- og videreuddannelse

Mål 1.5. - Den bedst mulige anvendelse af ressourcerne

Mål 2.3. - Støtte aktivt medborgerskab, lige muligheder og social samhørighed

Mål 3.4. - Øge mobilitet og udvekslinger

Mål 3.5. - Styrkelse af det europæiske samarbejde

Fase 3 (starter: mellem 2. halvdel af 2002 og udgangen af 2003)

Mål 2.1. - Et åbent uddannelsesmiljø

Mål 2.2. - Gøre det mere attraktivt at lære

Mål 3.1. - Styrkelse af forbindelserne med erhvervslivet, forskningen og samfundet som helhed

Mål 3.2. - Udvikling af iværksætterånd

Mål 3.3. - Forbedring af undervisningen i fremmedsprog

I slutningen af 2002 vil de første resultater af indikatorerne og i relevante tilfælde benchmarkene vedrørende fase 1 foreligge. De første resultater vedrørende fase 2 vil foreligge i midten af 2003 og vedrørende fase 3 i slutningen af 2003.

Resultaterne vedrørende erfaringsudveksling vedrørende fase 1 forventes at foreligge i slutningen af 2003. Medlemsstaterne vil desuden iværksætte peer reviews.

En midtvejsrapport om gennemførelsen af arbejdsplanen vil blive forelagt Det Europæiske Råd i foråret 2004 af Rådet og Kommissionen i fællesskab.

Tabel:

Model til brug for opfølgningen af kvantitative indikatorer til støtte for gennemførelsen af målene ved hjælp af den åbne koordinationsmetode

>TABELPOSITION>

Kilde:

...

MÅL 1.2 - UDVIKLING AF FÆRDIGHEDER MED HENBLIK PÅ DET VIDENBASEREDE SAMFUND

>TABELPOSITION>

Kilde:

PISA, OECD, 2001

MÅL 1.4 - FORØGELSE AF TILGANGEN TIL NATURVIDENSKABELIGE OG TEKNISKE STUDIER

Antal kandidater som procentdel af det samlede antal (2000 for de fleste lande)

>TABELPOSITION>

Noter

Kilde:

Eurostat, UOE dataindsamling 2000 - foreløbige data

MÅL 1.5 - DEN BEDST MULIGE ANVENDELSE AF RESSOURCERNE

Offentlige udgifter til uddannelse som procent af BNP((På grundlag af den strukturelle indikator (http://europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/print-product/EN?catalogue=Eurostat& product=1-ir010-EN& mode=download)))

>TABELPOSITION>

Noter:

MÅL 2.2 - GØRE DET MERE ATTRAKTIVT AT LÆRE

>TABELPOSITION>

Kilde:

a) Eurostat, UOE.

b) LFS.

Beregning:

a) Studerende på ISCED 5, 6 / samlede antal studerende.

b) (Antal adspurgte 25-34-årige med uddannelse <=ISCED2) / samlede antal adspurgte 25-34-årige.

MÅL 2.3 - STØTTE ET AKTIVT MEDBORGERSKAB, LIGE MULIGHEDER OG SOCIAL SAMHØRIGHED

>TABELPOSITION>

Kilde:

LFS (Strukturel indikator: elever, der forlader skolen tidligt).

(1) punkt 26, første afsnit.

(2) Jf. Lissabon-konklusionerne, punkt 26, tredje led.

(3) Som f.eks. når op på niveau B2 i Europarådets fælles europæiske referenceramme.