DA Den Europæiske Unions Tidende C 235/13

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 235/06

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

»CHÂTAIGNE D'ARDÈCHE«

EF-Nr.: FR-PDO-0005-0874-12.04.2011

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse

»Châtaigne d'Ardèche«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Oprindelsesbetegnelsen »Châtaigne d'Ardèche« er forbeholdt frugt af gamle lokale sorter af ægte kastanje, Castanea sativa Miller, som tilhører en population, der er tilpasset de lokale miljøbetingelser i Ardèche (økotype) og har følgende fælles egenskaber:

Disse frugter har ellipseform og et fremspring i toppen, der slutter i en lille dusk. Farven varierer fra lys til mørk kastanjebrun og har lodrettet striber. Bladarret (hilum) er lille. Når hinden er fjernet, fremstår nødden cremefarvet til lysegul og har tydelige årer på overfladen. Garvebarken (hinden) kan trænge så langt ind i nødden, at den deles i to.

Oprindelsesbetegnelsen »Châtaigne d'Ardèche« dækker friske, upillede kastanjer, hele pillede, tørrede kastanjer og kastanjemel.

»Châtaigne d'Ardèche« har en typisk aroma, der er kendetegnet ved diskrete noter af brioche, pain au lait (mælkebrød), græskar, sød kartoffel og honning. I de tørrede udgaver (tørret kastanje og mel) er der desuden en duft af tørret frugt i retning af mandel og hasselnød og af kage. Kastanjen har en sød smag, der tydeligt kan skelnes, eventuelt ledsaget af en let bitterhed. Disse to sanseindtryk forstærkes i de tørrede udgaver.

Næringsholdet i 100 g frisk nød er følgende:

— tørstofindhold: over 37 %

— kulhydrat i alt: mindst 34 %.

Ferske frugter sælges til forbrugerne i ensartede partier med højst 100 frugter pr. kg, mens de øvrige frugter kan pakkes med op til 200 frugter pr. kg.

Der findes følgende salgsformer:

— Den ferske kastanje har en skinnende frøhinde og en svulmende nød. I hver pakke må højst 10 % af frugterne have spor efter svampe- eller insektangreb.

— Den hele pillede, tørrede kastanje er offwhite til lysegul. De lodrette årer på nødden er klart synlige og kan have spor af garvebark, men højst 5 % af de tørrede kastanjer må have fejl. Kastanjen har et fugtindhold på højst 10 %.

— Kastanjemel er offwhite til lysegult. Fugtindholdet er højst 10 %. Kornstørrelsen på højst 800 μm (og for mindst 80 % af mængden højst 300 μm) giver melet en fin tekstur.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle stadier fra høst til færdigvare skal foregå i det geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7. Specifikke mærkningsregler

Mærkningen på enhedsemballagen skal indeholde følgende elementer inden for samme synsfelt og på emballagens forside:

— oprindelsesbetegnelsen »Châtaigne d'Ardèche« trykt med mindst lige så store typer som de største typer på mærkningen i øvrigt

— afhængigt af varianten en af følgende betegnelser »Farine de châtaignes« (kastanjemel), »Châtaignes sèches entières« (hele tørrede kastanjer) umiddelbart efter oprindelsesbetegnelsen, uden andre oplysninger imellem

— EU's BOB-logo

— høstår (undtagen for ferske kastanjer).

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område »Châtaigne d'Ardèche« ligger vest for Rhône-dalen på grænsen til Massif Central og falder hovedsagelig sammen med departementet Ardèche.

Dette geografiske område er defineret ved anvendelse af kriterier, der knytter sig til naturbestemte faktorer (et ujævnt terræn, magre, sure jorder, skråninger osv.) og menneskelige faktorer (gamle kastanjeplantager, bygninger med tilknytning til kastanjedyrkning, produktionsmetoder efter traditionen »Châtaigne d'Ardèche« osv.), som alle kendetegner »Châtaigne d'Ardèche«-området.

Det udgøres af 197 kommuner, hvoraf 188 ligger i Ardèche, 7 i Gard og 2 i Drôme. Dette geografiske område strækker sig over følgende landområde:

departementet Ardèche: — alle kantonerne Lamastre, Vernoux-en-Vivarais, Saint-Pierreville, Thueyts, Privas, Vals-les-Bains, Aubenas og Valgorge. — kantonen Antraigues-sur-Volane undtagen kommunen Lachamp-Raphaël. — kantonen Cheylard undtagen kommunerne Chambon og Saint-Andéol-de-Fourchades. — kantonen Joyeuse undtagen kommunerne Beaulieu, Chandolas, Grospierres, Labeaume og Saint-Alban-Auriolles. — kantonen Largentière undtagen kommunerne Chauzon, Uzer og Vinezac. — kantonen Saint-Félicien undtagen kommunen Lafarre. — kantonen Vans undtagen kommunerne Banne, Berrias-et-Casteljau, Saint-André-de-Cruzières og Saint-Sauveur-de-Cruzières. — kantonen Voulte-sur-Rhône undtagen kommunerne Charmes-sur-Rhône og Voulte-sur-Rhône. — kommunerne Burzet, Pereyres, Saint-Pierre-de-Colombier, Rochessauve, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Montpezat-sous-Bauzon, Roux, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Pierre-la-Roche, Sceautres, Labatie-d'Andaure, Saint-Agrève, Saint-Jeure-d'Andaure, Borne, Laval-d'Aurelle, Saint-Laurent-les-Bains, Lachapelle-sous-Chanéac, Intres, Saint-Jean-Roure, Saint-Julien-Boutières, Saint-Martin-de-Valamas, Alboussière, Champis, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sylvestre, Toulaud, Boucieu-le-Roi, Colombier-le-Jeune, Saint-Barthélémy-le-Plain, Saint-Jean-de-Muzols, Aubignas, Berzème, Darbres, Lussas, Mirabel, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Laurent-sous-Coiron og Saint-Pons.

departementet Gard: — kommunerne Bordezac, Gagnières, Peyremale, Aujac, Courry, Meyrannes og Saint-Brès.

departementet Drôme: — kommunerne Tain-l'Hermitage og Gervans.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Naturbestemte faktorer

Det geografiske område ligger langs den sydøstlige grænse til Massif Central. De jorder, som kastanjetræerne plantes i, er primært af vulkansk eller metamorfisk oprindelse og har det til fælles, at de er sure (pH fra 4,8 til 5,5), fattige på næringsstoffer og veldrænede. Kastanjetræets foretrukne voksested vise sig at være stejle arealer og skråninger, hvor træerne får maksimal solbelysning, og det var umuligt at dyrke intensive eller mere krævende afgrøder. Kastanjedyrkningsområdet i Ardèche er i øvrigt kendetegnet ved at ligge 300-900 m over havet og få gennemsnitligt 700-800 mm nedbør om året med højst to måneder uden nedbør. Området har varmt tempereret klima, hvilket vil sige tempererede lange sommerperioder og kolde vintre.

Menneskelige faktorer

Kastanjetræet af været genstand for omfattende dyrkning i Ardèche siden Middelalderen.

Siden det 17. århundrede har producenterne i Ardèche parallelt med en stor udvidelse af kastanjeskovene i området foretaget en empirisk udvælgelse af gamle lokale sorter af Castanea sativa Miller, der er tilpasset de lokale pedoklimatiske forhold, ved at pode med kviste fra de mest fordelagtige sorter. Kastanjeproduktionen i Ardèche blev således meget tidligt tilrettelagt ud fra de sorter, der var bedst tilpasset dette landområde, og som derfor har specifikke og overlegne smagskvaliteter til fælles. Produktionen af disse sorter foregår i øvrigt stadig kun i Ardèche.

»Châtaigne d'Ardèche« dyrkes i traditionelle frugtplantager af ekstensiv karakter på skråninger, hvor der ofte er anlagt terrasser, med en tæthed på højst 100 kastanjetræer pr. hektar. Træerne podes på en podestamme af typen Castanea. Ud over vedligeholdelse af kastanjeplantagerne med respekt for deres forskellige funktioner, de traditionelle landskaber og de lokale metoder (græsdække og blåbærdække er tilladt) har man foretrukket de naturlige løsninger på dyrkningsforløbet. Således er gødning og kemisk jordbundsforbedring forbudt, og behandling i dyrkningsforløbet forekommet stort set ikke i dag. Det årlige udbytte af hvert kastanjetræ overstiger ikke 100 kg ferske kastanjer, og det årlige udbytte pr. plantage overstiger ikke 5 tons ferske kastanjer i gennemsnit pr. hektar på bedriften.

Kastanjerne høstes, når de er helt modne, efter at frugterne er faldet af træet. Det er forbudt at bruge vibrerende anordninger eller kemiske midler til at fremskynde nedfaldet med. Frugterne skal høstes hurtigt efter nedfaldet, så de kan leveres i sund stand til frugtpakkeanlæggene. Før frugten forarbejdes eller lægges i kølerum, lagres den i ventileret emballage i et tørt, ventileret rum uden lyspåvirkning.

Man har længe arbejdet med opbevaringsteknikker til at forlænge de ferske, skrøbelige frugters holdbarhed. Blandt disse teknikker er tørring med varm luft uden tvivl den ældste. I det 17. århundrede kunne tørringen af kastanjerne foregå på et gitter i skorstenen, i dertil indrettede ovne eller i »clèdes«, bygninger i to etager af sten lagt uden mørtel. I dag varer tørringen mindst syv dage. Kastanjerne tørres moderat og gradvis ved fordeling af varm luft med en temperatur på mindst 50 °C for at undgå en brat udtørring, som ville denaturere frugten, indtil der opnås et vandindhold på højst 10 %, så de kan holde sig godt. Denne tørring foregår senest den 31. januar efter høsten. Når kastanjerne er tørret, fjernes hinden ved hjælp af en maskine, hvorefter de sorteres for at fjerne frugter med fejl (højst 5 % af frugterne må have været angrebet af svamp eller insekter). Disse frugter kan herefter markedsføres i form af tørrede kastanjer eller sendes til en mølle for at blive malet til mel af en given finhed.

5.2. Produktets egenart

Betegnelsen »Châtaigne d'Ardèche« har udelukkende sin oprindelse i de gamle lokale sorter af »Castanea sativa Miller«, som er udvalgt og fremstillet i det område, som har fostret dem.

De forskellige gamle lokale sorter fra denne population har fået forskellige navne efter lokaliteterne, men de har specifikke egenskaber til fælles.

»Châtaigne d'Ardèche« adskiller sig fra andre kastanjer på markedet i dag ved følgende egenskaber.

— Frugten er lille til mellemstor. De høstede frugter fordeler sig som følger i pakkestørrelserne: — 30 % mellemstore frugter (65-85 frugter/kg) — 50 % små frugter (86-100 frugter/kg) — 20 % meget små frugter (100-200 frugter/kg)

— Et lille bladar, der er rektangulært og ikke når op ad siderne

— En rig aroma og i fersk form en smeltende tekstur efter tilberedning Organoleptiske analyser af frugten efter tilberedning viser følgende specifikke sensoriske egenskaber: — en forholdsvis fast tekstur, som udvikler sig efterhånden i retning af et meget markant indtryk af smeltende og cremet konsistens — en let bitterhed — typisk duft: diskrete noter af brioche, pain au lait (mælkebrød), græskar, sød kartoffel og honning

— En markant sød smag. Analyserne af sukkersammensætningen i »Châtaigne d'Ardèche« viser et stort indhold af monosakkarider og disakkarider, normalt over 14 % (i tørstof), hvilket er højere end de værdier, der almindeligvis iagttages, og forklarer den søde smag i munden.

»Châtaigne d'Ardèche« i tørret form (tørrede kastanjer eller kastanjemel) er nærmere bestemt kendetegnet ved:

— foruden de førnævnte aromatiske egenskaber en duft af tørret frugt i retning af mandel og hasselnød og af kage

— en mere mærkbar smag af sukker og bitterhed end i den ferske frugt

— en lys farve fra offwhite til lysegul

— et lavt fugtindhold på højst 10 %

— en fin tekstur i melet.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber

Den bemærkelsesværdige tilpasning af Ardèche-området til kastanjeproduktionen udmøntedes i en meget tidlig indvandring af kastanjetræet, først i sin vilde form (allerede i tertiærtiden) og sidenhen i dyrket form (siden Middelalderen ifølge skriftlige kilder). Det ses den dag i dag i Ardèches skrånende landskaber med tørstensmure og terrasser, som er de traditionelle voksesteder for kastanjeplantagen.

De specifikke egenskaber ved »Châtaigne d'Ardèche« skyldes:

— lette, veldrænede og sure jorder, som giver en god grobund for de udvalgte kastanjetræsorter

— klimaet, som i kraft en omfattende solbelysning og nedbør i begyndelsen af efteråret er gunstigt for udviklingen af frugten

— tilpasningen af de gamle lokale sorter af Castanea sativa Miller til de lokale naturbetingelser og traditionelle fremstillingsteknikker, hvilket giver kastanjerne deres rige aroma og smeltende tekstur

— placeringen af kastanjetræerne på skrånende terræn, hvilket giver en optimal solbestråling, som igen bidrager til, at sukkeret i frugterne lagres i stort omfang

— den lave tæthed i plantagerne og en lidet intensiv dyrkning, som fremmer frugter, der har nået deres fulde aromatiske potentiale

— de lokale metoder fra høst til færdigvare, som bevarer dette potentiale: — høst af frugten ved fuld modenhed, hvilket gør det muligt for frugten at bevare den rige aroma og karakteristiske sukkerholdighed — en sortering af kastanjerne, der er tilpasset de lokale sorter og de fastlagte betingelser for opbevaring og forarbejdning, som gør det muligt at bevare deres egenskaber frem til færdigvaren — sorteringen af de tørrede kastanjer før formaling, hvilket bidrager til melets karakteristiske lyse farve — en gradvis og moderat tørring, som fremmer det organoleptiske udtryk af »Châtaigne d'Ardèche« uden at give en tvebagt smag og gør det muligt at opnå den lyse farve i de tørrede kastanjer og melet — den omhyggelige formaling for at opnå den ønskede finhed — og endelig det lave fugtindhold i de tørrede kastanjer og melet, som bidrager til at øge den søde smag og duften.

Disse særlige træk har gjort det muligt for »Châtaigne d'Ardèche«, såvel i fersk som i tørret form og som mel, at gå fra en status som væsentligt næringsmiddel for lokalbefolkningen indtil det 19. århundrede til en status som uomgængelig bestanddel i vore dages lokale gastronomi.

Flere lokale hundredårige og velrenommerede virksomheder har siden slutningen af det 19. århundrede udviklet kendte produkter som glaserede kastanjer og kastanjecreme med kastanjerne fra Ardèche som hovedingrediens.

Man finder »Châtaigne d'Ardèche« på de berømte kokkes menukort. På listen over Frankrigs kulinariske arv, som Conseil National des Arts Culinaires udarbejder, betegnes kastanjen fra Ardèche i sine forskellige anvendelsesformer som et symbolladet produkt.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCChataigneDArdeche2013.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Se fodnote 2.