DA    DA DA 
 
DA 1   DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 23.2.2009 
SEK(2009) 203  
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TI L EUROPA-PARLAM ENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
En fællesskabsstrategi for forebyggelse af naturkatastrofer og menneskeskabte 
katastrofer  
  
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
 
{COM(2009) 82} 
{SEC(2009) 202}  
 
 
 
DA 2   DA 1. I NDLEDNING  
Konsekvensanalysen er udarb ejdet af Kommissionens tjen estegrene til støtte for 
meddelelsen om “En fællesskabsstrategi for forebyggelse af naturkatastrofer og 
menneskeskabte katastrofer”.  
Målet med meddelelsen er at pege på  foranstaltninger, som kunne indgå i 
Fællesskabets strategi for forebyggelse af naturkatastrofer og menneskeskabte 
katastrofer, ved at bygge videre på og sa mmenkæde bestående foranstaltninger. Det 
er også meningen, at den skal igangsætte  en debat med interesserede parter og 
strategidrøftelser melle m EU-institutionerne.  
I denne tidlige fase af strategiudv iklingen er konsekvensanalysens mål: 
– at tilvejebringe de nødvendige oplysninger til støtte for den politiske beslutning 
om, hvorvidt der skal udvikles en EU-strategi for katastrofeforebyggelse 
– at vurdere og undersøge muligheder, so m eventuelt kan indgå i meddelelsen.  
2. H ØRING AF INTERESSEREDE PARTER  
Konsekvensanalysen bygger på resultaterne af  to eksterne uafhængige undersøgelser, 
som dels pegede på bestående instrume nters mangler på forebyggelsesområdet og 
dels analyserede nogle medlemsstat ers tilgang til forebyggelse.  
De vigtigste grupper af interesserede parter blev inviteret til at deltage i en generel 
konsultation og til at fremsætte bemærkninger til et debatoplæg. Der blev herudover 
afholdt tre specifikke møder for inte resserede parter, hvor eksperter fra 
medlemsstaternes forvaltninger og privat e organisationer mødtes for at drøfte 
økonomiske og miljømæssige aspekter, her under navnlig skovbrande, og spørgsmål 
vedrørende kortlægning af arealanvendelse/risici.  
Der var bred enighed blandt de intere sserede parter om behovet for styrke 
katastrofeforebyggelsesindsatsen, både på  medlemsstatsniveau og EU-niveau, og der 
var også enighed om, at en EU-indsats tilf ører processen en merværdi. Ifølge de 
interesserede parter har medlemsstaterne - selv om katastrofeforebyggelse primært er 
de enkelte landes ansvar - sårbare punkter, som er ens for dem alle, og der er brug for 
øget samordning og samarbejde på fællesskabsniveau.  
3. P ROBLEMAFGRÆNSNING OG STRATEGISKE MÅL  
De senere års sørgelige begi venheder har ført til en styrkelse af den europæiske 
civilbeskyttelseslovgivning om katastrofeberedskab og –indsats med en styrket 
fællesskabsordning for civilbeskyttelse1 og vedtagelsen af det finansielle 
civilbeskyttelsesinstrument2. Der er nu en politisk vilje fra alle interesserede parters 
                                                 
1 Rådets beslutning 2007/779/EF om indførelse af Fællesskabets civilbeskyttelsesordning (omarbejdet). 
2 Rådets beslutning om indførelse af et finansielt civilbeskyttelsesinstrument (2007/162/EF, Euratom). 
 
DA 3   DA side til at styrke forbindelserne me llem forebyggelse, beredskab, indsats og 
genopretning; investeringer i katastrofebe redskab og -indsats må sammenkædes med 
en tilsvarende styrkelse af forebyggelsen.  
Medlemsstaterne har allerede i varierende  grad strategier for forebyggelse af 
katastrofer. Forebyggelse vil fortsat væ re overladt til de t enkelte land, men 
fællesskabsindsatsen er vigtig, fordi: 
– de europæiske borgere bliver stadig  mere sårbare over for katastrofer 
– katastrofer har grænseoverskridende vi rkninger og påvirker flere lande ad 
gangen 
– katastrofer forårsager betydelige skad er og påvirker den økonomiske vækst og 
konkurrenceevnen i EU.  
Målet med initiativet er derfor at forbed re beskyttelsen af borgerne, miljøet og 
ejendom, herunder kulturarven, ved at lukk e eksisterende huller, sørge for bedre 
forbindelser mellem de forskellige sektorer  og interesserede parter, opstille politiske 
rammer for iværksættelse af tematiske  initiativer, indf øre horisontale og 
overgribende værktøjer og ops tille retningslinjer for katastrofeforebyggelse.  
Dette søges nået ved hjælp af tre specifikke mål:  
– ved at skabe vilkårene for at udvikle videnbaserede 
katastrofeforebyggelsesstrategier på alle forvaltningsniveauer 
– ved at sammenkæde aktører og strategier i alle katastrofehåndteringens stadier 
– ved at udnytte bestående instrumenter  mere effektivt i forbindelse med 
katastrofeforebyggelse. 
4. K ONSEKVENSANALYSE AF DE FORSKELLIGE STRATEGISKE SCENARIER  
Kommissionen har identificeret og vurderet  de strategiske muligheder således: 
– et grundscenarie , hvor der ikke træffes nogen yderligere foranstaltninger 
inden for katastrofeforebyggelse. Dette  scenarie giver ikke tilstrækkelig 
mulighed for at mindske følgerne af katastrofer og sikrer ikke et rimeligt beskyttelsesniveau for alle EU-borgere 
– specifikke scenarier for den videre indsats inden for de udpegede områder. De 
omfatter følgende foranstaltninger, som ikke udelukker hinanden, og som kan 
kombineres indbyrdes:  
– “Bløde” foranstaltninger , f.eks. retningslinjer for opbygning af en 
videnbase om katastrofer, sammenkæ dning af aktører og strategier 
og/eller forbedret udnyttelse af EU -midler. Foranstaltningerne kunne 
grupperes som aktiviteter under en multisektoral styregruppe, der anvender en åben samordningsmetode. 
 
DA 4   DA – Ledsageforanstaltninger : integrering af katastrofeforebyggelse i 
revisionen af relevant lovgivning vil sandsynligvis være fordelagtig, idet 
det på en logisk måde supplerer forløbet forebyggelse-beredskab-indsats-
genopretning. Oprettelsen af et “kat astrofeobservatorium”, som samler 
bestående data og oplysninger om kata strofer i EU, kan forventes at give 
hurtige og omfattende resultater uden store omkostninger.  
– Støtteforanstaltninger , som eventuelt forudsætter en forhøjelse af de 
nuværende støttemidler, kan bidrage til, at EU-støtte udnyttes mere konsekvent og effektivt i forbindelse med katastrofeforebyggelse. Indførelse af specifikke finansie lle instrumenter målrettet mod 
katastrofeforebyggelse anses for at være  den mindst fordelagtige løsning.  
– Lovgivningsmæssige foranstaltninger  kan omfatte integrerede 
instrumenter, f.eks. kortlægning af risici og katastrofeforebyggelse 
generelt, eller det kan være lodrette instrumenter, som er målrettet mod specifikke katastrofer, f.eks. skovbr ande. Sådanne foranstaltninger vil 
være mest effektive til at mindske de negative virkninger af katastrofer, men de forudsætter en betydelig inds ats på EU- og medlemsstatsniveau.  
5. K
ONKLUSION  
En fællesskabsstrategi for katastrofeforebyggelse ville mindske forskellene i EU, når 
det gælder beskyttelsen af borgerne,  økonomien og miljøet mod virkningerne af 
katastrofer. Den vil også højne oplysningsni veauet hos de politiske beslutningstagere 
og offentligheden, fremme bedste praksis og øge modstandskraften hos EU og dens 
økonomi til at kunne modstå den tiltagen de trussel fra naturkatastrofer og 
menneskeskabte katastrofer. 
På kort sigt kan specifikke foranstaltninger bidrage til udviklingen af en videnbase, 
til en bedre sammenkædning af  aktører og strategier og ti l en forbedret udnyttelse af 
bestående politiske instrume nter i forbindelse med katastrofeforebyggelse. Det giver 
mulighed for en fleksibel fællesskabsindsats, som kan tilpasses de forskellige behov og ressourcer i medlemsstaterne, samtidig  med at der sikres en EU-dækkende 
sammenhæng og samordning. Dette scenarie har potentialet til at give resultater til en 
forholdsvis lav pris, giver øge t forståelse af katastrofefo rebyggelsesspørgsmål på alle 
niveauer og skaber grundlaget for fr emtidige overvejelser af, hvordan dette 
politikområde kan videreudvikles.  
På lang sigt kan denne tilgang udvikles yderligere og føre frem til en konsolideret 
fællesskabsstrategi for forebyggelse af naturkatastrofer og menneskeskabte 
katastrofer.