KOMVII SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(91) 268 endelig udg. 
Bruxelles, den 17. juli 1991 
FORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE OM 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKABS TILTRÆDELSE 
AF PROTOKOLLEN TIL GENEVE-KONVENTIONEN 
OM GRÆNSEOVERSKRIDENDE FORURENING OVER STORE AFSTANDE, 
ANGÅENDE BEGRÆNSNING AF EMISSIONEN AF KVÆLSTOFOXIDER 
OG DISSES TRANSPORT PA TVÆRS AF GRÆNSERNE 
(forelagt af Kommissionen) 

- 1 
BEGRUNDELSE 
1. INDLEDNING 
Fællesskabet savel som alle dets medlemsstater er parter i konventio­
nen om grænseoverskridende forurening over store afstande (Geneve-kon­
ventionen, 1979), udarbejdet inden for rammerne af De Forenede Natio­
ners Økonomiske Kommission for Europa. 
Protokollen om begrænsning af emissionen af kvælstofoxider (N0X) og 
disses transport på tværs af grænserne er udformet inden for rammerne 
af denne konvention. 
Fællesskabet har en udstrakt lovgivning om bekæmpelse af luftforure­
ning og vil kunne opfylde de grundlæggende betingelser i NOx-proto--
kollen på grundlag af denne lovgivning, i givet fald efter en vis 
skærpelse heraf. 
Elleve medlemsstater af Fællesskabet har undertegnet NOx-protokol-
len. 
Kommissionen foreslår Rådet at træffe afgørelse om Det Europæiske øko­
nomiske Fællesskabs tiltrædelse af protokollen om begrænsning af emis­
sionen af kvælstofoxider og disses transport på tværs af grænserne. 
2. NP^iJl^IOKOUJLN 
En af NOx-protokollens grundlæggende forpligtelser er følgende: "Som 
første skridt træffer parterne hurtigst muligt effektive foranstalt­
ninger til at kontrollere og/eller nedbringe deres årlige nationale 
emissioner af kvælstofoxider og disses grænseoverskridende transport, 
så emissionen senest den 31. december 1994 ikke overskrider den årlige 
nationale emission af kvælstofoxider eller disses grænseoverskridende 
transport i kalenderåret 1987 eller et tidligere år, der i så fald 
skal angives ved undertegnelse eller tiltrædelse af protokollen, for­
udsat at den nationale grænseoverskridende transport eller den natio­
nale emission af kvælstofoxider for en part, der angiver et tidligere 
år, desuden i perioden fra 1. Januar 1987 - 1. Januar 1996 ifcke på 
årsbasis overskrider landets grænseoverkridende transport eller emis­
sion i kalenderåret 1987". 
To år efter protokolSsns ikrafttræden suppleres disse forpligtelser af 
følgende forholdsregler: 
- anvendelse af emissionsnormer for nye stationære og mobile kilder, 
baseret på den bedste, økonomisk acceptable teknologi, 
- 2 -
indførelse af forureningsbekæmpelsesforanstaltninger for bestående 
store stationære anlæg. 
Senest seks måneder efter protokollens ikrafttræden (Juli 1991) for­
pligter parterne sig til at indlede forhandlinger om strengere for­
holdsregler, herunder nedbringelse af den årlige nationale emission, 
under hensyntagen til de på internationalt plan accepterede kritiske 
belastninger. 
Protokollen indeholder endvidere bestemmelser om: 
- teknologiudveksling 
- tilstrækkelig adgang til blyfri benzin 
- forskellige forsknings- og overvågningsaktiviteter 
- udveksling af oplysninger og anmeldelse til forvaltningsorganet af 
de programmer, politikker og strategier, som parterne opstiller. 
3. FÆLLESSKABSBESTEMMELSER PA OMRÅDET 
3.1. EF-dlrektlver 
Fællesskabets retsforskrifter til nedbringelse af NOx-emissionen og 
luftens indhold af N0X: 
a) direktiv 84/360/EØF(1) om bekæmpelse af luftforurening fra indu-
str ianlæg 
b) direktiv 85/203/EØF^2) om luftkvalitetsnormer for så vidt angår 
ni trogendiox id 
c) direktiv 85/210/EØF(3) om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgiv­
ning om blyindholdet i benzin 
d) direktiv 88/76/EØF og 89/458/EØF<4) om luftforurening forårsaget 
af udstødningsgas fra personbiler og fra personbiler med lille 
motors lagvolumen (under 1,4 I) 
e) direktiv 88/77/EØF(5> om luftforurening forårsaget af erhvervs­
køretøjer 
f) direktiv 88/609/EØF^6^ om begrænsning af luftforurenende emis­
sioner fra store fyringsanlæg. 
(1) EFT L 188 af 16.7.1984, s. 20. 
(2) EFT L 87 af 27.3.1985, s. 1. 
(3) EFT L 36 af 9.2.1988, s. 1. 
EFT L 226 af 3.8.1989, s. 1. 
(4) EFT L 36 af 9.2.1988, s. 33. 
(5) EFT L 372 af 31.12.1985, s. 37 
(6) EFT L 336 af 7.12.1988, s. 1 . 
- 3 -
Fællesskabet vil pâ grundlag af denne lovgivning kunne opfylde sine 
forpligtelser med hensyn til stabilisering af NOx-emissionen, her­
under navn Iig: 
- fastsættelse af emissionsnormer for visse nye stationære kilder (f) 
under hensyntagen til den bedste disponible teknologi 
- fastsættelse af emissionsnormer for visse nye mobile kilder (d og 
e) under hensyntagen til den bedste disponible teknologi 
- vedtagelse af luftforureningsbekæmpeIsesforanstaItninger for visse 
bestående stationære kilder (a og f) 
- anvendelse af den bedste disponible og økonomisk acceptable tekno­
logi (stationære kilder) (a) 
- generel indførelse af blyfri benzin i Fællesskabet (c). 
3.2. Udviklingen i Fællesskabets lovgivning og fremtidige foranstaltninger 
til kontrol med NOx-emisstonen 
På møderne i december 1990 og marts 1991 indvilligede Rådet i at skær­
pe lovgivningen om emissionen af visse forurenende stoffer fra person­
biler og tunge lastvogne. 
Kommissionen agter endvidere om kort tid at forelægge Rådet et forslag 
om begrænsning om luftforureningen fra gasturbiner. 
Fællesskabet vil desuden kunne deltage i den tekno I og i udveksl ing og de 
foranstaltninger, der er omhandlet i protokollen, på grundlag af andre 
af sine energi- eller forskningspolitiske foranstaltninger. 
3.3. NOy-emlsslonen I Fællesskabet 
Kommissionen har inden for rammerne af CORINAIR-programmet foretaget 
en opgørelse over emissionerne af SO2, NOx og flygtige organiske 
forbindelser for året 1985. 
- 4 -
For de store kildekategorier ser NOx-emissionen således ud 
I 
Ki Ide emission N0x 
(kt) (%) 
Trafik 5422 50 
Store fyringsanlæg (>50MW) 3987 37 
Andet<1> 1471 13 
I ALT 10880 100 
Tabel 1: NOx-emissioner i Fællesskabet i 1985. 
Nogle eksperter*2^ har ment, at NOx-emissionen fra trafikken var 
sat lidt for lavt; deres beregninger viser 6237 kt, hvorved den sam­
lede mængde nar op på 11695 kt. 
Kommissionen har ikke de tilsvarende tal for 1987. 
Parterne i Geneve-konventionen skal anmelde deres årlige emissioner. 
Tallene for 1985 og 1987*3> er henholdsvis 11400 kt og 11659 kt. Hvis 
man hertil føjer tallene for det tidligere DDR, bliver den samlede 
mængde henholdsvis 12355 kt og 12660 kt. 
Spanien og Grækenland har endnu ikke givet meddelelse om deres emis­
sioner for 1987; for disse to landes vedkommende har man derfor med­
taget 1985-emissionen i den samlede mængde for 1987, selvom deres 
1987-emission formodentlig er lidt større. 
Fællesskabet agter at beholde 1985-tal lene for 1987, dvs 
lavere end krævet i protokollen og derfor et "strengere" 
for Fællesskabets stabilisering af den samlede emission. tal, som er 
udgangspunkt 
(1) Bolig- og servicesektoren, industriprocesser. 
(2) Study on the forecast of emissions form motor vehicles in the European 
Community, Z.C Samaras and K.H. Zierock n* B6611-50-89 & B6611-51-89. 
(3) EB.AIR/GE.I/16/Add.1. 
- 5 -
Tabel 2 indeholder de disponible oplysninger om emissionen i 1985 og 
1987. 
CORINAIR COR/SAM*1) FN-ECE*2) FN-ECE/DDR*3) 
35 (kt) 
87 (kt) 10880 11695 11400 
11659 12355 
12660**) 
Tabel 2: Opgørelser over NOx-emissionen i 1985 og 1987. 
For de pålideligste NOx-opgørelser må man regne med en usikkerheds­
margen på omkring 15%. 
Tallene fra de forskellige opgørelser over NOx-emissionen i Fælles­
skabet for 1985 ligger inden for denne usikkerhedsmargen. 
For 1987 vil NOx-emissionerne for Fællesskabet (inklusive DDR) blive 
sat til 12660 kt. 
Beregningen af NOx-emissionen for protokollens mâl-âr, dvs. 1994, 
hviler på følgende hypoteser: 
1. Vurderingen af bilparken er ekstrapoleret på grundlag af tendensen 
i arene 1970-1985 og en række socioøkonomiske parametre (BNP, antal 
husholdninger, vejnet ....). 
2. I beregningen af emissionerne fra trafikken er der taget hensyn til 
de direktiver, der allerede er vedtaget af Rådet, de direktivfor­
slag, Kommissionen har fremsat*4), samt skærpede foranstaltninger 
i nogle medlemsstater. 
3. I direktivet om store fyringsanlæg er der for alle medlemsstaterne 
fastsat mål for nedbringelse af N0x-emissionen fra bestående an­
læg, der skal nas i 1993 og 1998. 
Nogle medlemsstater kan fà en yderligere frist pa to ar (Tyskland + 
det tidligere DDR: 3 år) til at nà 1993-malet. 
(1) CORsNAIR-tallene ændret i henhold til SAMARAS et al. 
(2) Tal meddelt af parterne i Genève-konventionen (EF-total). 
(3) do + DDR. 
(*) Tal valgt for referenceåret (1987). 
(4) EFT C 81 af 30.3.1990. 
KOM (90) 174 endelig, udg. 
- 6 -
4. Med hensyn til nye anlæg: de anlæg, der er eller vil blive sat i 
drift i tiden indtil 1992, er medregnet som bestående anlæg. 
Kun anlæg, der sættes i drift mellem 1992 og 1995, anses for nye 
anlæg. 
De skal overholde direktivets emissionsgrænser. Mellem 1992 og 1995 
ventes 10600 MWe sat i drift i Fællesskabet. 
5. Stigningen i brændstofforbruget (uanset brændstoftype) er beregnet 
til 9,6% for i ndustr i processer og 15% for bolig- og servicesekto­
ren. 
I denne beregning er der imidlertid ikke taget hensyn til den ned­
bringelse i brændstofforbruget, som nogle medlemsstater i givet 
fald vil realisere. 
6. For det tidligere DDR har man beholdt tallet for N0x-emissionerne i 
1987, nemlig 1001 kt (formodentlig en pessimistisk hypotese). 
For 199; er NOx-emissionen i Fællesskabet beregnet til: 
KiIde emission 
(kt) 
DDR 1001 
Trafik 6751 
Store fyringsanlæg 3452 
Andet 1632 
I ALT 12836**) 
Tabel 3: Beregning af NOx-emissionen i Fællesskabet i 1994. 
4. KONKLUSION 
Tallene**) i tabel 2 og 4 viser, at NOx-emissionsniveauerne i Fæl­
lesskabet for 1994 er lidt højere end 1987-tal lene. Under hensyntagen 
til visse pessimistiske hypoteser og den usikkerhed, beregninger af 
emissionen af denne forureningstype altid er behæftet med, og som er 
(*) Beregnet mængde for mål-året (udgangen af 1994) 
7 -
langt større end denne beskedne forskel, mener Kommissionen dog, at 
Fællesskabet vil være i stand til at sikre en stabilisering af NOx-
emissionen på 1987-niveauet inden udgangen af 1994. Kommisionen vil, 
efterhånden som det viser sig nødvendigt og på grundlag af de kommende 
emissionsopgørelser, fremsætte forslag om supplerende foranstaltninger 
til nedbringelse af emissionen til det foreskrevne niveau. 
Med undtagelse af Portugal har alle medlemsstaterne undertegnet N0x-
Protokollen*1). Nogle medlemsstater har endvidere undertegnet en 
erklæring om, at de senest i 1998 agter at nedbringe deres årlige 
NOx-emissioner med 30%, idet de som udgangspunkt for beregningen af 
denne nedbringelse anvender emissionstallene for et givet år mellem 
1980 og 1986. 
Kommissionen mener på denne baggrund, at Fællesskabet i teknisk hen­
seende vil være i stand til at opfylde NOx-protokollens forpligtel­
ser. Fællesskabet bør endvidere påtage sig sit ansvar i henhold til 
Traktaten ved konkret at deltage i bekæmpelsen af grænseoverskridende 
luftforurening på internationalt plan, herunder den skærpelse, N0X-
Protokollen indebærer. Kommissionen foreslår derfor, at Rådet træf­
fer nærværende afgørelse. 
(1) Pr. 1.10.1990 havde kun Frankrig og Nederlandene ratificeret NOx-
ProtokoI len. 
J. 
Rådets afgørelse af om Fællesskabets tiltrædelse 
af protokollen til Geneve-konventionen 
om orænseoverskridene forurening over store afstande. 
angående begrænsning af emissionen af kvælstofoxider 
og disses transport DÅ tværs af grænserne 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 130 S, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
i henhold til Traktatens artikel 130 R, stk. 5, skal Fællesskabets og dets 
medlemsstater samarbejde aktivt om internationale mi I Jøbeskyttelsesforan-
staltninger, og da luftforurening er grænseoverskridende, er det i Fælles­
skabets interesse at deltage i internationale foranstaltninger til bekæm­
pelse af denne forurening; 
Fællesskabet er part i konventionen om grænseoverskridende forurening over 
store afstande*1) (Genève-konventionen, 1979) under De Forenede Nationers 
Økonomiske Kommission for Europa og i en af protokollerne hertil om finan­
siering af EMEP*2) (samarbejdsprogram for overvågning og vurdering af 
transport af luftforurenende stoffer over store afstande i Europa); 
(1) EFT L 171 af 27.6.1981, s. 11 
(2) EFT L 181 af 4.7.1986, s. 1. 
- 2 
i Traktatens artikel 130 R, stk. 2, hedder det, at Fællesskabets foran­
staltninger bygger på principperne om forebyggende indgreb og om udbedring 
af miljøskader fortrinsvis ved kilden, og disse principper er, med hensyn 
til luftforurening, blevet konkretiseret i en række fællesskabsretsfor-
skrifter om begrænsning af emissionen af kvælstofoxider fra de vigtigste 
kilder (motorkøretøjer og store fyringsanlæg); 
princippet om udbedring af miljøskader ved kilden er ét af målene med kon­
ventionens NOx-protokol, som blandt andet fastsætter et overordnet mål 
for stabilisering af de samlede emissioner af kvælstofoxider, og som 
foreskriver anvendelse af emissionsnormer og indførelse af 
forureningsbekæmpelsesforanstaltninger, samtidig med at forpligtelserne 
skal skærpes på grundlag af yderligere forhandlinger; 
anvendelse af den bedste disponible teknologi, som er en af protokollens 
grundlæggende forpligtelser, har siden 1984 været et princip i Fællesska­
bets lovgivning om bekæmpelse af luftforurening fra industrien, og dette 
princip har endvidere siden 1989 været udgangspunkt for bekæmpelse af 
emissioner fra motorkøretøjer; 
da emissionen af kvælstofoxider forårsager miljøskader, og da luftforure­
ning over store afstande er grænseoverkridende, er der behov for en fælles 
indsats på internationalt plan, hvorfor Fællesskabet bør tiltræde proto­
kollen om begrænsning af emissionen af kvælstofoxider og disses transport 
på tværs af grænserne -
3 -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Det Europæiske Økonomiske Fællesskab tiltræder protokollen til konventionen 
af 1979 om grænseoverskridende luftforurening over store afstande, angående 
begrænsning af emissionen af kvælstofoxider og disses transport på tværs 
af grænserne. 
Teksten til protokollen er knyttet som bilag til denne afgørelse. 
Artikel 2 
Rådets formand foranstalter den deponering af akterne, der er omhandlet i 
protokollens artikel 14. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
PROTOKOL TIL KONVENTIONEN AF 1979 
OM GRÆNSEOVERSKRIDENDE FORURENING OVER STORE AFSTANDE, 
ANGÅENDE BEGRÆNSNING AF EMISSIONEN AF 
KVÆLSTOFOXIDER OG DISSES TRANSPORT PA TVÆRS AF GRÆNSERNE 
Parterne. 
som er fast besluttede På at gennemføre konventionen om grænseoverskridende 
luftforurening over store afstande, 
som frygter, at den nuværende emission af luftforurenende stoffer 
forårsager skader på naturressourcer af vital miljømæssig og økonomisk 
betydning i udsatte dele af Europa og Nordamerika, 
som er indrer sig, at forvaltningsorganet for konventionen på sit andet møde 
erkendte behovet for, at der senest i 1995 blev gennemført en effektiv 
nedskæring i den samlede årlige emission af kvælstofoxider fra stationære 
og mobile kilder og i den grænseoverskridende transport heraf, samt behovet 
for, at de medlemsstater, som allerede er begyndt at begrænse disse 
emissioner, fastholder og reviderer deres emissionsnormer for 
kvælstofox i der, 
som tager hensyn t i I de foreliggende videnskabelige og tekniske data om 
emissionen af kvælstofoxider og disses biprodukter, om disse stoffers 
transport i atmosfæren og deres indvirkning på miljøet samt om 
bekæmpe Isesmetoderne, 
som er kI ar over. at de miljøskadelige virkninger af emissionen af 
kvælstofoxider varierer fra land til land, 
som er fast besluttede på at træffe effektive bekæmpelsesforanstaltninger 
og at nedbringe landenes årlige emission af kvælstofoxider og disses 
grænseoverskridende transport, bl.a. i kraft af passende nationale 
emissionsnormer for nye mobile kilder og nye store stationære kilder samt 
ombygning af de bestående store stationære kilder, 
som erkender. at den videnskabelige og tekniske viden om disse spørgsmål er 
i stadig udvikling, og at der bør tages hensyn til denne udvikling, når 
gennemførelsen af denne protokol skal vurderes, og når der skal træffes 
afgørelse om yderligere forholdsregler, 
som mærker sig, at udarbejdelse af en fremgangsmåde baseret på kritiske 
belastninger sigter mod at etablere et videnskabeligt grundlag orienteret 
mod virkningerne, hvortil der bør tages hensyn, nar gennemførelsen af denne 
protokol skal vurderes, og når der skal træffes afgørelse om nye 
forholdsregler på internationalt plan med henblik på at begrænse og 
nedbringe emissionen af kvælstofoxider og disses grænseoverskridende 
transport, 
som erkender. at man ved hurtigt at etablere procedurer for skabelsen af 
bedre betingelser for teknologiudveksling vil bidrage ti i en effektiv 
nedbringelse af emissionen af kvælstofoxider i Fællesskabet, 
som med tilfredshed mærker sig, at flere lande har givet hinanden tilsagn 
om straks at realisere en væsentlig reduktion i deres årlige nationale 
emission af kvælstofoxider, 
- 2 -
som mærker sig de foranstaltninger, som nogle lande allerede har truffet, 
og som har medført en nedbringelse af emissionen af kvælstofoxider, 
er blevet enige om følgende 
Artikel 1 
Définit ioner 
I denne protokol forstås ved 
1. "Konvention": Konventionen om grænseoverskridende luftforurening over 
store afstande, vedtaget i Geneve den 13. november 1979. 
2. "EMEP": Samarbejddsprogrammet for overvågning og vurdering af transport 
af luftforurenende stoffer over store afstande i Europa. 
3. "Forvaltningsorganet": Forvaltningsorganet for konventionen, oprettet i 
medfør af konventionens artikel 10, stk. 1. 
4. "EMEP's geografiske omrade": Det areal, der er defineret i artikel 1, 
stk. 4, i protokollen til 1979-konventionen om grænseoverskridende 
luftforurening over store afstande, om langsigtet finansiering af 
samarbejdsprogrammet for overvågning og vurdering af transport af 
luftforurenende stoffer over store afstande i Europa (EMEP), vedtaget i 
Genève den 28. september 1984. 
5. "Parter": Medmindre andet fremgår af teksten, parterne i nærværende 
protokol. 
6. "Kommission": De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa. 
7. "Kritisk belastning": En kvantitativ beregning af det niveau for 
udsættelse for et eller flere forurenende stoffer, under hvilket der, 
ifølge den nuværende viden, ikke er tale om nævneværdige skadelige 
virkninger på bestemte følsomme miljøfaktorer. 
8. "Stor bestående stationær kilde": Enhver bestående stationær kilde med 
en indfyret effekt på mindst 100 MW. 
9. "Ny stor stationær kilde": Enhver ny stationær kilde med en indfyret 
effekt på mindst 50 MW. 
10. "Stor kildekategori": Enhver kategori af kilder, der udsender eller kan 
udsende luftforurenende stoffer i form af kvælstofoxider, bl.a. de i 
det tekniske bilag beskrevne kategorier, og som tegner sig for mindst 
10% af den årlige samlede nationale emission af kvælstofoxider, målt 
eller beregnet i det første kalenderår efter ikrafttrædelsesdatoen for 
denne protokol, og derefter hvert fjerde ar. 
- 3 -
n. "Ny stationær kilde": Enhver stationær kilde, for hvilken opførelsen 
eller en betydelig ombygning er påbegyndt efter udløbet af to ar efter 
Ikrafttrædelsesdatoen for denne protokol. 
12. "Ny mobil kilde": Et motorkøretøj eller anden mobil kilde, der er 
fremstillet efter udløbet af to ar efter ikrafttrædelsesdatoen for 
^nne protokol. 
Artikel 2 
Grundlæggende forpligtelser 
1. Som første skridt træffer parterne hurtigst muligt effektive 
foranstaltninger til at kontrollere og/eller nedbringe deres årlige 
nationale emissioner af kvælstofoxider eller disses grænseoverskridene 
transport, for at emissionen senest den 31. december 1994 ikke 
overskrider den årlige nationale emission af kvælstofoxider eller 
disses grænseoverskridende transport i kalenderåret 1987 eller et 
tidligere år, der i så fald skal angives ved undertegnelsen eller 
tiltrædelsen af protokollen, forudsat at den nationale 
grænseoverskridende transport eller den nationale emission af 
kvælstofoxider for en part, der angiver et tidligere ar, desuden i 
perioden fra den 1. Januar 1987 til den 1. Januar 1996 ikke på årsbasis 
overskrider landets grænseoverskridende transport eller emission i 
kalenderåret 1987. 
2. Desuden træffer parterne senset to år efter protokollens ikrafttræden 
bl.a. følgende forholdsregler: 
a) Anvendelse af nationale emissionsnormer for nye store stationære 
kilder og/eller kildekategorier og, for stærkt ombyggede 
stationære kilder i de store kildekategorier, anvendelse af 
normer baseret på de bedste, økonomisk acceptable teknologier, 
under hensyntagen til det tekniske bilag. 
b) Anvendelse af nationale emissionsnormer på nye mobile kilder i 
alle de store kildekategorier, baseret på de bedste, økonomisk 
acceptable teknologier, under hensyntagen til det tekniske bilag 
og relevante afgørelser truffet i Kommissionens Transportkomité. 
c) Vedtagelse af forureningsbekæmpelsesforanstaltnnger for bestående 
store stationære anlæg under hensyntagen til det tekniske bilag 
og de pågældende anlægs egenskaber, alder og udnyttelsesgrad og 
behovet for at undgå uberettiget afbrydelse af driften. 
3. a) Som andet skridt indleder parterne senest seks måneder efter 
ikrafttrædelsesdatoen for denne protokol forhandlinger om 
yderligere foranstaltninger til nedbringelse af den årlige 
nationale emission af kvælstofoxider eller disses 
grænseoverskridende transport, under hensyntagen til de bedste 
foreliggende videnskabelige og tekniske nyskabelser, de på 
internationalt plan accepterede kritiske belastninger og andre 
elementer, som det i artikel 6 omhandlede arbejdsprogram 
resulterer i. 
- 4 -
b) I dette øjemed samarbejder parterne om at fastsætte: 
i) kritiske belastninger 
i i) hvor meget den årlige nationale emission af kvælstofoxider 
og disses grænseoverskridende transport skal reduceres, for 
at de fastsatte mål baseret på de kritiske belastninger kan 
nås 
i i i) foranstaltninger til realisering af denne reduktion og en 
tidsplan herfor, der skal begynde senest den 1. Januar 
1996. 
4. Parterne kan træffe strengere forholdsregler end foreskrevet i denne 
art ikei . 
Artikei 3 
Tekno log I udveksling 
1. Parterne fremmer, i overensstemmelse med deres nationale love, 
bestemmelser og praksis, tekno Iog i udveksling med sigte på at nedbringe 
emissionen af kvælstofoxider, navnlig ved at anspore til: 
a) samhandel med de disponible teknikker 
b) direkte kontakter og samarbejde i industrisektoren, herunder 
konsort i er 
c) udveksling af oplysninger og erfaringer 
d) ydelse af teknisk bistand. 
2. Ved at anspore ti I de under litra a)-d) anførte aktiviteter skaber 
parterne gunstige betingelser ved at fremme kontakter og samarbejde 
mellem kompetente organisationer og personer i den offentlige og 
private sektor, der kan levere fornøden teknologi, konstruktionsteknisk 
knowhow, materiel eller finansiering. 
3. Senest seks måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for denne protokol 
vurderer parterne, hvilke foranstaltninger der behøves til at skabe 
bedre betingelser for udveksling af teknikker til begrænsning af 
emissionen af kvælstofoxider. 
Artikel 4 
Blyfri benzin 
Parterne sørger snarest muligt og senest to år efter ikrafttrædelsesdatoen 
for denne protokol for, at blyfri benzin er tilgængelig i tilstrækkeligt 
omfang, i særlige tilfælde mindst langs de store internationale 
gennemkørselsveje, for at bedre anvende Isesvi I kårene for køretøjer udstyret 
med katalysator. 
- 5 -
Artikel 5 
Rev I s i onsprocedurer 
1. Parterne reviderer denne protokol regelmæssigt på grundlag af den 
bedste videnskabelige dokumentation og den teknologiske udvikling. 
2. Den første revision finder sted senest ét år efter * 
ikrafttrædelsesdatoen for denne protokol. 
Artikel 6 
Foranstaltninger 
Parterne lægger stor vægt på forskning i og overvågning af udviklingen og 
anvendelsen af en metode baseret på kritiske belastninger, sa de på 
videnskabeligt grundlag kan fastsætte den nødvendige reduktion i emissionen 
af kvælstofoxider. På grundlag af nationale forskningsprogrammer, 
forvaltningsorganets arbejdsplan og andre samarbejdsprogrammer inden for 
rammerne af konventionen søger parterne navnlig: 
a) at påvise og kvantificere kvælstofoxidemissionens virkning på 
mennesker, planter og dyr, vand, Jord og materialer, under hensyntagen 
til virkningerne fra kvælstofoxider, der ikke stammer fra 
luftforurening; 
b) at finde frem til, hvorledes de følsomme områder er fordelt geografisk; 
c) at udvikle målesystemer og modeller, herunder harmoniserede metoder til 
beregning af emissionen, for at kvantificere fjerntransporten af 
kvælstofoxider og dermed forbundne foruren ingsstoffer ; 
d) at Justere overslagene over resultaterne af og omkostningerne ved 
metoderne til reduktion af kvælstofoxidemissionen og registrere 
udviklingen af bedre eller nye teknikker; 
e) som led i en fremgangsmåde baseret på kritiske belastninger at udvikle 
metoder, der giver mulighed for at integrere de videnskabelige, 
tekniske og økonomiske faktorer med henblik på at fastlægge egnede 
bekæmpelsesstrategier. 
Artikel 7 
Nationale programmer, politikker og strategler 
Parterne udvikler hurtigst muligt nationale programmer, politikker og 
strategier til opfyldelse af betingelserne i medfør af denne protokol med 
henblik på bekæmpelse og begrænsning af emissionen af kvælstofoxider og 
dises grænseoverskridende transport. 
- 6 -
Artikel 8 
Udveksling af oplysninger og årsrapporter 
i. Parterne udveksler oplysninger ved at meddele forvaltningsorganet de 
nationale programmer, politikker og strategier, som de opstiller i 
overensstemmelse med artikel 7 ovenfor, og ved at forelægge det en 
årlig rapport om fremskridtene og eventuelle ændringer i disse 
programmer, politikker og strategfar, herunder navnlig vedrørende: 
a) den nationale årlige emission af kvælstofoxider og beregningsgrundlaget 
her for 
b) fremskridt i anvendelsen af nationale emissionsnormer, som omhandlet i 
artikel 2, stk. 2, litra a) og b), og de allerede anvendte eller 
planlagte nationale emissionsnormer samt de berørte kilder og/eller 
kiIdekategor ier 
c) fremskridt i vedtagelsen af forureningsbekæmpelsesforanstaltninger, som 
omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra c), de berørte kilder og de 
vedtagne eller planlagte foranstaltninger 
d) fremskridt i offentlighedens adgang til blyfri benzin 
e) foranstaltninger til fremme af tekno Iog i udveksling 
f) fremskridt i fastlæggelsen af kritiske belastninger. 
2. Disse oplysninger meddeles så vidt muligt i form af ensartede 
rapporter. 
Artikel 9 
Beregninger 
EMEP skal i god tid før de årlige møder i forvaltningsorganet tilsende 
dette beregninger, foretaget med passende modeller, over kvæI stofbudgetter, 
grænseoverskridende transport og deposition af kvælstofoxider inden for 
EMEP's geografiske område. I områder uden for EMEP's geografiske område 
anvendes modeller, der svarer ti I de særlige forhold for parterne i disse 
områder. 
Artikel 10 
Teknisk bi lag 
Det tekniske bilag til denne protokol skal forstås som en henstilling. Det 
udgør en integrerende del af protokollen. 
- 7 -
Artikel 11 
Ændringer til protokollen 
1. Enhver part kan foreslå ændringer til denne protokol. 
2. Ændringsforslag forelægges skriftligt for eksekutivsekretæren for 
Kommissionen, som videresender dem til samtlige parter. 
Forvaltningsorganet behandler ændringsforslagene på sit næste årsmøde, 
forudsat at eksekutivsekretæren mindst 90 dage forud har rundsendt 
forslagene til parterne. 
3. Ændringer til denne protokol, bortset fra ændringer til det tekniske 
bilag, vedtages ved konsensus af parternes repræsentanter på et møde i 
forvaltningsorganet og træder i kraft for de parter, som har godkendt 
dem, på den halvfemsindstyvende dag efter den dag, på hvilken to 
tredjedele af parterne har deponeret deres godkendelsesinstrument for 
disse ændringer. Ændringerne træder i kraft for enhver part, som har 
godkendt dem, efter at to tredjedele af parterne har deponeret deres 
godkendelsesinstrumenter for disse ændringer, på den 
halvfemsindstyvende dag efter den dag, på hvilken den pågældende part 
har deponeret sit godkendelsesinstrument for ændringerne. 
4. Ændringer til det tekniske bilag vedtages ved konsensus af parternes 
repræsentanter på et møde i forvaltningsorganet og træder i kraft på 
den tredvte dag efter den dag, på hvilken ændringerne er blevet meddelt 
i overensstemmelse med stk. 5. 
5. Eksekutivsekretæren giver alle parterne meddelelse om de i stk. 3 og 4 
omhandlede ændringer snarest muligt efter deres vedtagelse. 
Artikel 12 
Bilæggelse af tvister 
Hvis der mellem to eller flere parter opstår en tvist med hensyn til 
fortolkningen eller anvendelsen af denne protokol, søger disse parter 
tvisten bilagt gennem forhandling eller ved enhver anden metode til 
bilæggelse af tvister, som tvistens parter kan acceptere. 
- 8 -
Artikel 13 
Undertegnelse 
1. Denne protokol er åben for undertegnelse i Sofia fra den 1. til og med 
den 4. november 1988, derefter i De Forenede Nationers hovedsæde i New 
York indtil den 5. maj 1989, for de stater, der er medlemmer af 
Kommissionen, og for stater, som i medfør af stk. 8 i resolution 36(IV) 
af 28. marts 1947, vedtaget af Det Økonomiske og Sociale Råd, har 
rådgivende status ved Kommissionen, samt for organisationer for 
regional økonomisk samordning, som består af suveræne stater, der er 
medlemmer af Kommissionen og som har kompetence til at forhandle, indgå 
og anvende internationale aftaler om anliggender, som er omfattet af 
denne protokol, under forudsætning af at de pågældende stater og 
organisationer er parter i konventionen. 
2. For så vidt angår spørgsmål, som henhører under deres kompetence, 
udøver disse organisationer for regional økonomisk samordning på egne 
vegne de rettigheder og påtager sig de forpligtelser, som denne 
protokol tillægger deres medlemsstater. I sådanne tilfælde er disse 
organisationers medlemsstater ikke bemyndiget til at udøve sådanne 
rettigheder individuelt. 
Artikel 14 
Rait if I kat ion, accept, godkendelse og tiltrædelse 
1. Denne protokol skal ratificeres, accepteres eller godkendes af 
signatarerne. 
2. Denne protokol er fra den 6. maj 1989 åben for tiltrædelse af de i 
artikel 13, stk. 1, omhandlede stater og organisationer. 
3. En stat eller organisation, der tiltræder denne protokol efter den 31. 
december 1993, skal gennemføre artikel 2 og 4 senest den 31. december 
1995. 
4. Ratifikations-, accept-, godkendelses- el ler tiltrædelsesinstrumenterne 
deponeres hos De Forenede Nationers generalsekretær, der fungerer som 
depositar. 
- 9 -
Artikel 15 
Ikrafttræden 
1. Denne protokol træder i kraft den halvfemsindstyvende dag efter datoen 
for deponering af det sekstende ratifikations-, accept-, godkendelses-
eller tiltrædelsesinstrument. 
2. For hver i artikel 13, stk .1, omhandlet stat eller organisation, som 
ratificerer, accepterer, godkender eller tiltræder denne protokol efter 
deponering af det sekstende ratifikations-, accept-, godkendelses-
eller tiltrædelsesinstrument, træder protokollen i kraft på den 
halvfemsindstyvende dag efter datoen for den pågældende parts 
deponering af sit ratifikations-, accept-, godkendelses- eller 
t i I træde I ses instrument. 
Artikel 16 
Opsigelse 
En part kan når som helst efter fem år regnet fra den dato, på hvilken 
denne protokol trådte i kraft for den pågældende part, opsige protokollen 
ved skriftlig meddelelse herom til depositaren. Opsigelsen får virkning på 
den halvfemsindstyvende dag efter datoen for depositarens modtagelse af 
ops i geIsesmeddeIeI sen. 
Artikel 17 
Autent iske tekster 
Originaleksemplaret af denne protokol, hvis engelske, franske og russiske 
tekster er lige autentiske, deponeres hos De Forenede Nationers 
generalsekretær. 
TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, som er behørigt bemyndiget hertil, 
underskrevet denne protokol. 
UDFÆRDIGET i Sofia den 31. oktober 1988. 
- 10 
TEKNISK BILAG 
1. Oplysningerne om emissionsresultaterne og om omkostningerne er baseret 
på forvaltningsorganets og dettes udvalgs officielle dokumentation, 
navnlig på dokumenterne EB.EIR/WG. 3/R.8, R.9 og R.16 samt 
ENV/WP.1/R.86 og Corr.1, gengivet i "Effect and Control of 
Transboundary Air Polution"*. Hvis intet andet er angivet, anses de 
anførte teknikker for at være gennemprøvet og hvile på 
dr iftserfarInger**. 
2. Oplysningerne i dette bilag er ufuldstændige. Da erfaringer med nye 
motorer og nye anlæg udstyret med emissionsbegrænsende teknik stadig 
vokser og stadig flere bestående anlæg ombygges, vil det være 
nødvendigt at ændre bilaget med regelmæssige mellemrum. Formålet med 
bilaget - som ikke er en udtømmende gennemgang af de tekniske 
muligheder - er at hjælpe parterne med at finde økonomisk realiserbare 
teknikker til opfyldelse af de forpligtelser, der følger af 
protokol len. 
I. TEKNIKKER TIL BEKÆMPELSE AF N0X-EMISS IONER FRA STATIONÆRE 
KILDER 
3. Forbrænding af fossilt brændsel er den vigtigste stationære kilde til 
menneskeskabt NOx-emission. Udover forbrænding kan en række andre 
processer bidrage til NOx-emissionen. 
4. Af store kategorier af stationære kilder til NOx-emission kan nævnes: 
a) fyringsanlæg 
b) industriovne (f.eks. cementfremstilling) 
c) stationære motorer (gasturbiner og forbrændingsmotorer) 
d) processer, der ikke indebærer forbrænding (f.eks. fremstilling af 
saltpetersyre). 
5. Metoderne til nedbringelse af NOx-emissionen består først og fremmest 
i at ændre forbrændingen eller processen og - navnlig for de store 
kraftværker - at behandle røggassen. 
Air Pollution Studies, nr. 4 (FN-publikation, salgsnr.: F.87.11.E.36). 
Det er endnu vanskeligt at give pålidelige oplysninger, i absolutte 
tal, om omkostningerne ved emissionsbekæmpelsesmetoderne. For de 
omkostninger, der er anført i dette bilag, bør der derfor snarere 
lægges vægt på forholdet mellem omkostningerne ved de forskellige 
metoder end på de absolutte talværdier. 
11 
6. Hvad angår ombygning af bestående anlæg, kan de negative virkninger på 
driften eller andre forhold ved det pågældende an!æg begrænse 
anvendelsen af lav-NOx-teknik. For ombygning gives der derfor kun 
omtrentlige overslag over den typisk realisable reduktion af NOx-
em i ss ionerne. For nye anlæg kan de negative sekundære virkninger 
bringes ned på et minimum eller helt undgås ved hensigtsmæssig 
konstrukt ion. 
7. Ifølge de foreliggende oplysninger kan omkostningerne ved ændring af 
forbrændingen i nye anlæg anses for beskedne. For ombygning af f.eks. 
store kraftværker kunne disse omkostninger (i 1985) derimod variere 
mellem ca. 8 og 25 sfr. pr. KWQ. Investeringsomkostningerne for 
systemer til behandling af røggas er generejt langt større. 
8. For de stationære kilder udtrykkes emissionskoefficienterne i mg N02 
pr. norma I kubikmeter (O'C, 1013 mb) (mg/m3)» tørvægt 
Fyr ingsanlæg 
9. Kategorien af fyringsanlæg omfatter forbrænding af fossilt brændsel i 
ovne, kedelanlæg med indirekte opvarmning og andre fyringsanlæg med en 
indfyret effekt på over 10 MW, uden blanding af røggasserne med andre 
emissioner eller behandlede stoffer. For nye og bestående anlæg findes 
nedenstående forbrænd ingsmetoder, som kan anvendes alene eller 
kombineret : 
a) Lav temperatur i fyrrummet, herunder forbrænding i fluidiseret 
leje 
b) drift med lavt luftoverskud 
c) installering af særlige lav-NOx-brændere 
d) genanvendelse af røggasserne i forbrændingsluften 
e) trinvis forbrænding/supplerende lufttilførsel 
f) genforbrænding (trindeling af brændslet) *** 
De realiserbare resultater er anført i tabel 1. 
*** Dr iftserfaringerne med denne teknik er begrænsede 
Too« I 1. Resul toter for NOx (mg/m^), der kon nas ved ændring of forbrændingen 
Type anlæg o) Referenceniveau 
(uden reduktions 
foranstaltning) Ombygning af bestående anlæg b) 
Interval Typisk værdi Nyt anlæg 02 
Fast brændsel Forbrænding pi rist (kul) 
Forbrænding i fluidiseret 
10 MWc/1) fast 
til 
300 MW 2) cirkulerende 
Forbrænding af kulstøv 
1) tørt underlag 
2) fugtigt underlag leje 
Forbrænding af kulstøv 
> 300 MM 1) tørt undørlog 
2) fugtigt undørlog 300 - 1 000 
300 - 600 
150 - 300 
700 - 1 700 
1 000 - 2 300 
700 - 1 700 
1 000 - 2 300 600 
600 - 1 100 
1 000 - 1 400 
600 - 1 100 
1 000 - 1 400 800 400 
400 
200 
< 600 
> 1 000 
< 600 
< 1 000 
10 MW c/Forbrænding af let 
brændsel so I le 
til 
300 MW 
Fast brændsel 
> 300 M* Forbrænding af svær 
brændsel sol ie 
Forbrænding af svær 
brændsel so I iø 500 - 1 400 
500 - 1 400 200-400 
200-400 300 
400 
10 MW ç/ 
til 
300 MW 
Gasformigt 
brændsel 
> 300 MW 150 - 1 000 
250 - 1 400 100-300 
100-300 < 300 
< 300 
a) kopocltetsangivelserne viser døn indfyrødø øffokt i MW-termlsk (nødrø brændværdi). 
b) Som følgø af dø ønkøltø anlægs særlige karakteristika og den betydelige usikkerhed med hensyn til resultaterne af ombygning af bestående anlæg er det kun 
muligt at anføre omtrentlige tal. 
c) For ami anlæg (10-100 MW) indeholder alle de anførte tal en større usikkerhedsmargen. 
- 13 
10. Behanding af røggas med selektiv katalytisk reduktion (SCR) er en 
supplerende foranstaltning til reduktion af NOx-emissionen, som giver 
resultater på 80% eller derover. I det af Kommissionen omfattede område 
har man nu omfattende erfaringer med driften af nye eller ombyggede 
anlæg, bl.a. for kraftværker på over 300 MW-termisk. Hvis man dertil 
føjer ændringer af forbrændingen, kan man nemt realisere 
emissionsværdier på 200 mg/m3 (fast brændsel, 6% O2) og på 150 
mg/m3 (flydende brændsel, 3% O2). 
11. Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR), en metode til behandling af 
røggas, der tillader en reduktion på 20-60% af N0X, er mindre kostbar 
og har særlige anvendelser (f.eks. raffinaderiovne og forbrænding af 
gas med lavlast). 
Stationære motorer: gasturbiner og forbrændingsmotorer 
12. Man kan mindske N0X-emissionen fra stationære gasturbiner ved at 
ændre forbrændingen (tør metode) eller ved indstrpøjtning af vand/damp 
(våd metode). Disse to metoder er vel gennemprøvede. Man kan på denne 
måde opnå emissionsværdier på 150 mg/m3 (gas, 15% O2) og 300 mg/m3 
(brændsel so Iie, 15% O2)• Ombygning er mulig. 
13. NOx-emissionen fra stationære forbrændingsmotorer med styret tænding 
kan reduceres ved at ændre forbrændingen (f.eks. mager blanding og 
genanvendelse af udstødningsgassen) eller ved at behandle 
udstødningsgassen (reguleret 3-veJs-katalysator, SCR). Den tekniske og 
økonomiske mulighed for at anvende disse forskellige metoder afhænger 
af motorens størrelse, type (2-takt/4-takt) og motorens driftsmåde 
(konstant eller variabel belastning). Med systemet med mager blanding 
kan man realisere N0x-emissioner på 800 mg/m3 (5% O2), mens SCR-
systemet giver værdier et godt stykke under 400 mg/m3 (5% O2); med 
3-veJs-katalysatoren er det endog muligt at nå ned under 200 mg/m3 
(5% 02). 
Industriovne - cementbrænding 
14. Metoden med forudgående brænding undersøges nu i det af Kommissionen 
dækkede område som en mulig metode til at bringe N03-koncentrat ionen 
i røggas fra nye eller bestående cementovne ned til ca. 300 mg/m3 
(10% 02). 
Andre processer end forbrænding - Fremstilling af salpetersyre 
15. Fremstilling af salpetersyre med absorption under højt tryk (over 8 
bar) giver mulighed for at holde N0x-koncentrationn under 400 mg/m3 
i den ufortyndede emission. Det samme resultat kan nås ved absorption 
under middelhøjt tryk kombineret med en SCR-metode eller envher anden 
tilsvarende effektiv metode til reduktion af N0X. Anlægsombygning er 
muI i g. 
- 14 
II. METODER TIL REDUKTION AF NOx-EMISSIONEN FRA MOTORKØRETØJER 
16. Dette b:ag omfatter motorkøretøjer til vejtransport, dvs. personbiler, 
lette eg tunge erhvervskøretøjer, der kører på benzin eller diesel. Om 
nødvendigt nævnes køretøjernes klasse (M-j, M2, M3, N1, N2, 
N3) som defineret i ECE-forordning nr. 13 udstedt i henhold til 
af ta Ian fra 1958 om vedtagelse af ensartede betingelser for 
typegodkendelse og gensidig godkendelse af typegodkendelsen af udstyr 
og komponenter til motorkøretøjer. 
17. Vejtransport er l mange EF-1 ånde en vigtig kilde til menneskeskabt 
NOx-ems3sion; den tegner sig for 40-80% af landenes samlede 
emissioner. Benzindrevne biler tegner sig i alt for 2/3 af N0X-
em i ss i oners fra vejtransport. 
18. Tabel 3 og 6 viser, hvilke metoder der findes til reduktion af 
nitrogenoxider fra motorkøretøjer. Det er praktisk at opsille metoderne 
på grundlag af eksisterende eller foreslåede nationale og 
internationale emissionsnormer, som ikke er lige strenge. Da de 
nuværende foreskrevne prøvnsngscyk1er kun svarer til kørsel i 
byområder, er der i da nedenstående skøn over NOx~emissionen taget 
hensyn tit kørsel med større hastigheder, når der er fare for særlig 
stor NOx-emission. 
19. De supplerende produktionsomkostninger, der er anført i tabel 3 og 6 
for de forskellige metoder, er overslag over 
fremstillingsomkostningerne og ikke detailpriserne. 
20. Overensstemmelsen skal både kontrolleres i produktionsfasen og på 
grundlag af de resultater, køretøjet viser i brug, for at sikre, at den 
reduktion, emissionsnormerne tager sigte på, faktisk realiseres i 
praksis. 
21. Metoder, hvor der anvendes katalysatorer, eller som er baseret på 
anvendelsen heraf, kræver blyfri benzin. Forudsætningen for, at biler 
udstyret med sådans a katalysatorer kan cirkulere frit, er at der kan 
fås blyfri benzin overalt. 
Benzin- og dieseldrevne personbiler (M-|) 
22. Tabel 2 indeholder fire emissionsnormer. Disse normer anvendes i tabel 
3 som udgangspunkt for opdeling af de forskellige motor teknikker for 
benzindrevne køretøjer på grundlag af deres NOx-reduktionspotentiel. 
- 15 -
Norm 
A ECE F 15-04 
B. "Luxembourg 
1985" 
C: "Stockholm 
1985" Tabel 2: Definition af emissionsnormerne 
Grænser Bemærkninger 
HC+N0X: 19-28 
g/prøvning 
HC+N0X: 
1,4-2,01: 8 g/prøvning 
Denne norm anvendes kun 
på denne motorkategor i 
(<1,4 1 15,0 g/prøvning 
>2,0 1: 6,5 g/prøvning) 
N0X: 0,62 g/km 
NOx: 0,76 g/km Nuværende ECE-norm (forordning 
nr. 15, herunder ændringsrække 
nr. 4, vedtaget i 
overensstemmelse med 
overenskomsten fra 1958 nævnt 
i afsnit 16), i igeledes 
vedtaget af Det Økonomiske og 
Europæiske Fællesskab 
(direktiv 83/351). 
Prøvningscyklus for bykørsel 
ECE R.15. 
Emissionsgrænsen varierer med 
køretøjets masse. 
Disse normer vil blive indført 
i Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab i tiden 1988-1993 
på grundlag af drøftelserne på 
ministerrådets møde i 
Luxembourg i 1985 og den 
endelige afgørelse fra 
december 1987. Prøvningscyklen 
for bykørsel ECE R.15 
anvendes. Normen for motorer > 
2 I svarer generelt til US-
normen fra 1983. Normen for 
motorer < 1,4 I er foreløbig, 
den ende S sge norm er endnu 
ikke fastlagt. Normen for 
motorer på 1,4-2,0 gælder for 
alle biler udstyret med 
dieselmotor > 1,4 I. 
Normen for den nationale 
lovgivning efter 
"rammedokumentet", som blev 
udarbejdet efter mødet for 
miljøministrene fra 8 lande i 
Stockholm i 1985. Svarer ti i 
US-normerne fra 1987 med 
følgende prøvningsprocedurer: 
US Federal Test Procedure 
(1975) 
Highway fuel economy test 
procedure 
D. "Californien 
1989" NOx: 0,25 g/km Denne norm vil blive indført i 
staten Califonien (De Forenede 
Stater) for modeller fra 1989 
og derefter. 
US Federal Test Procedure. 
- 16 -
TABEL 3: 
Norm Teknikker for benzinmotorer, emissionsresultater. omkostninger og 
brændstofforbrug svarende til emissionsnormerne 
Teknik Kombineret 
NOx-reduk-
tion a) (%) Ekstra pro­
dukt ions-
omkostninger 
b) (sfr. 1986) Indeks 
for 
brændstof­
forbrug a) 
A. Reference (nuværende - c) 
klassisk motor med 
styret tænding og 
karburator) 
B. a) Brændstof indsprøjt- 25 
ning + GUG + sekundær 
luft d) 
b) Ureguleret tre- 55 
vejs-katalysator 
(+ GUG) 
c) Motor ti I mager 60 
blanding med 
ox idat ionskata-
lysator (+ GUG) e) 
C. Treguleret tre- 90 
vejs-katalysator 
D. Reguleret tre-vejs- 92 
katalysator (+ GUG) 100 
200 
150 
200-600 105 
103 
90 
200-600 
350-650 95 
98 
a) Overslagene over kombineret N0x-reduktion og brændstoffor­
brugsindekset er baseret på en europæisk middelstor bil anvendt under 
gennemsnitlige kørselsbetingelser i Europa. 
b) Det ville være mere relevant at udtrykke de supplerende 
produktionsomkostninger som procentdel af køretøjets samlede 
omkostninger. Men da omkostningsoverslagene først og fremmest skal 
anvendes til relativ sammenligning, har man anvendt angivelserne i 
or i g i naI dokumenterne. 
c) Koefficient for kombineret NOx-emission - 2,6 g/km. 
d) GUG: Genanvendelse af udstødningsgas. 
e) Udelukkende i henhold til resultater fra eksperimentelle motorer. Der 
findes praktisk taget ingen produktion af biler med motor til mager 
benzinblanding. 
23. Emissionsnormerne A, B, C og D omfatter ikke blot 
emissionsgrænseværdien for NOx, men også for carbonhydri der (HC) og 
carbor.monoxid (CO). Tabellen indeholder overslag over 
emsisionsreduktionen for disse foruren ingsstoffer i forhold til 
referencen ECE R.15-04: 
17 -
Tabel 4: Overslag over reduktionen af af HC- og CO-emissionen fra 
benzindrevne personbiler på grundlag af forskellige 
teknikker 
Norm Reduktion af HC Reduktion af CO 
(%) (%) 
B a) 30 - 40 50 
b) 50-60 40-50 
c) 70-90 70-90 
C. 90 90 
D. 90 90 
24. De nuværende dieseldrevne køretøjer kan opfylde de NOx-emissionskrav, 
der er fastsat i normerne A, B og C. De strenge krav til partikel­
emissionen og de strenge grænseværdier for N0X i D-normen indebærer, 
at dieseldrevne personbiler skal forbedres yderligere, herunder 
sandsynligvis elektronisk styring af brændstofpumpen, bedre 
brændstof indsprøjtningssystemer, genanvendelse af udstødningsgassen og 
partikelfiltre. Der findes endnu kun eksperimentelle biler af denne 
type. (Jf. også tabel 6, fodnote a). 
Andre lette last- og varevogne (NI) 
25. De samme reduktionsmetoder som for personbiler, men følgende faktorer 
kan afvige: N0x-reduktionen, omkostningerne og tiden, indtil den 
kommercielle produktion kan sættes igang. 
Tunge benzindrevne køretøjer (M2. M3. N2. N3) 
26. Disse køretøjer har ringe betydning i Vesteuropa og er i nedgang i 
Østeuropa. NOx-emissionsnormerne US-1990 og US-1991 (se tabel 5) kan 
opfyldes med beskedne omkostninger og uden betydelige tekniske 
forbedr inger. 
Tunge dieseldrevne køretøjer (M2. M3. N2. N3) 
27. Tabel 5 indeholder tre emissionsnormer. De er medtaget i tabel 6 til 
klassificering af de motor-teknikker, der kan anvendes til tunge 
dieseldrevne køretøjer på grundlag af teknikkernes N0X-
reduktionspotentiel. Motorkonstruktionen ændres efterhånden, da 
tendensen nu er at erstatte motorer med naturlig indsugning med 
turboladede motorer. Denne udvikling indvirker på de forbedrede værdier 
for referencebrændstofforbruget. Der gives derfor intet komparativt 
overslag over forbruget her. 
- 18 
Tabel 5: Definition af emissionsnormerne 
Norm 
I ECE R.49 
il US-1990 
i I I US-1991 NOx-grænseværdier 
(g/kWh) 
18 
8,0 
6,7 Bemærkninger 
Prøvning med 13 tilstande 
Prøvning under transiente 
bet ingelser 
Prøvning under transiente 
bet ingelser 
Tabel 6: Tunge dieselmotorer: Teknikker, emissionsresultater (a) og 
omkostninger svarende til normernes emissionsnivau 
Norm Teknik Beregnet 
NOx-re-
dukt ion 
(%) Supplerende produktionsom­
kostninger (US-dollars 1984) 
115 US-dollårs 
(heraf 69 US-dolSars som 
følge af NOx-normen) c) I Nuværende klassisk 
dieselmotor med direkte 
indsprøjtning 
II b) Turboladning + 40 
ladeluftkøs ing + 
forskydning af ind-
sprøjtningst idspunktet 
(ændr ing af 
forbrænd ingskammer og 
luftkanaler) 
(Motorer med naturlig 
i ndsugn i ng vil 
sandsynligvis ikke kunne 
opfylde denne norm) 
1Mb) Forbedring af de under 50 
I I anførte teknikker 
samt variabelt 
indsprøjtningst idspunkt 
og anvendelse af 
elektroniske systemer 
a) En ændring i dieselbrændstoffets kvalitet ville indvirke negatfvt på 
emissionen og ville kunne påvirke brændstofforbruget for både tunge og 
lette last- og varevogne. 
b) Det er endnu ikke foretaget omfattende undersøgelser af, om de nye 
kompontenter foreligger i handelen. 404 US-dollars (heraf 68 US-
dollars som følge af NOx-
normen) c) 
c) Forskellen skyldes reduktion af partikelemissionen og andre hensyn. 

ISSN 0254-1459 
KOM(91) 268 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 14 
Katalognummer : CB-CO-91-309-DA-C 
ISBN 92-77-74222-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg