DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 25.1.2007 
KOM(2007) 26 endelig 
  
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING 
om indførelse af en endelig udligningstold på  importen af polyethylenterephthalat (PET) 
med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning 
(EF) nr. 2026/97 
(forelagt af Kommissionen) 
 
DA 2   DA BEGRUNDELSE  
1) BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET  
 • Begrundelse og formål  
Dette forslag vedrører anvendelsen af Rå dets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 
1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det 
Europæiske Fællesskab, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 461/2004 af 8. 
marts 2004 (i det følgende benævnt "grundf orordningen"), i pro ceduren vedrørende 
importen af visse typer polyethylent erephthalat med oprindelse i Indien. 
 • Generel baggrund  
Dette forslag er fremsat som led i ge nnemførelsen af gr undforordningen og som 
resultat af en undersøgelse, der blev  foretaget i overensstemmelse med de 
indholdsmæssige og proceduremæs sige krav i grundforordningen. 
 • Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører  
Der er ingen gældende bestemmelser på  det område, som forslaget vedrører. 
 • Overensstemmelse med and re EU-politikker og -mål  
Ikke relevant. 
2) HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE  
 • Høring af interesserede parter  
 De interesserede parter, der er berørt af pr oceduren, har allerede haft mulighed for at 
forsvare deres interesser i forbindelse med undersøgelsen i overensstemmelse med grundforordningen. 
 • Ekspertbistand  
 Der har ikke været behov for ekstern ekspertbistand. 
 • Konsekvensanalyse  
Forslaget er udarbejdet som følge af  gennemførelsen af grundforordningen. 
Grundforordningen foreskriver ikke en anal yse af de generelle konsekvenser, men 
indeholder en udtømmende liste over de forhold, der bør evalueres. 
3) FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER  
 
DA 3   DA  • Resumé af forslaget  
Den 1. december 2005 offentliggjorde Kommis sionen en meddelelse (i det følgende 
benævnt "indledningsmeddelelsen") i Den Europæiske Unions Tidende1 om indledning 
af en udløbsundersøgelse af de gældende  udligningsforanstaltninger vedrørende 
importen til Fællesskabet af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i 
Indien.  
Udløbsundersøgelsen blev indledt som følge af en anmodning, der blev indgivet den 
30. august 2005 af Polyethylene Terephthalate (PET) Committee of Plastics Europe (i 
det følgende benævnt "ansøgeren") på vegne  af producenter, der tegner sig for en 
betydelig del, i dette tilfælde mere end 90 %, af Fællesskabets samlede produktion af 
visse typer polyethylenterephthalat. 
Vedlagte forslag fra Kommissionen til Råde ts forordning indeholder de endelige kon-
klusioner vedrørende subsidiering, sk ade, årsagssammenhæng og Fællesskabets 
interesse.  
Medlemsstaterne blev hørt i antisubsidieudv algene den 16. januar. 26 medlemsstater 
var positivt indstillede over for den fo reslåede foranstaltning, og 1 var imod. 
Det foreslås, at Rådet vedtager vedlag te forslag til en forordning, som bør 
offentliggøres i Den Europæiske Uni ons Tidende senest den 28. februar 2007. 
 • Retsgrundlag  
Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. okt ober 1997 om beskyttelse mod subsidieret 
indførsel fra lande, der ikke er medlemme r af Det Europæiske Fællesskab, senest 
ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 461/2004 af 8. marts 2004. 
 • Subsidiaritetsprincippet  
Forslaget falder ind under Fællesskabets enekompetence. Subsidiaritetsprincippet 
finder derfor ikke anvendelse. 
 • Proportionalitetsprincippet  
Forslaget er i overensstemmelse med propor tionalitetsprinc ippet af følgende grund: 
 Foranstaltningens form er beskrevet i ovennævnte grundforordning og giver ikke 
mulighed for nationale beslutninger. 
 Det er ikke nødvendigt at fork lare, hvordan byrder af finansie l eller administrativ art, 
der pålægges Fællesskabet, nationale regeri nger, regionale og l okale myndigheder, 
erhvervsdrivende og borgere begrænses mest muligt og står i rimeligt forhold til 
forslagets mål. 
 • Reguleringsmiddel/reguleringsform  
                                                 
1 EUT C 304 af 1.12.2005, indledningsmeddelelse (2005/C 304/03 ), s. 4. 
 
DA 4   DA  Foreslået instrument: forordning. 
 Andre midler ville ikke være hens igtsmæssige af følgende grund: 
Ovennævnte grundforordning foreskrive r ikke alternative muligheder. 
4) BUDGETMÆSSIGE VIRKNINGER  
 Forslaget har ingen virkninger for Fællesskabets budget. 
 
 
DA 5   DA Forslag til 
RÅDETS FORORDNING 
om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalat (PET) 
med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning 
(EF) nr. 2026/97 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — 
under henvisning til traktaten om opre ttelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til Rådets forordning (EF)  nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse 
mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke  er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab2 (i 
det følgende benævnt "grundforor dningen"), særlig artikel 18, 
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse 
mod dumpingimport fra lande, der ikke er  medlemmer af Det Europæiske Fællesskab3, særlig 
artikel 14, stk. 1, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter hør ing af det rådgivende udvalg, 
og 
ud fra følgende betragtninger: 
A. PROCEDURE 
1. Gældende foranstaltninger 
(1) Den 30. november 2000 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 2603/20004 en endelig 
udligningstold på importen af visse type r polyethylenterephthala t (i det følgende 
benævnt "PET") med oprindelse i Indien, Ma laysia og Thailand (i  det følgende be-
nævnt "de pågældende lande ") (i det følgende benæ vnt "den oprindelige under-
søgelse"). De pålagte foranstaltninger var baseret på en undersøgelse af udlignings-
foranstaltninger, der var indledt i henhold til grundforordningens artikel 10. Samtidig 
pålagde Rådet ved forordning (EF) nr. 2604/20005 den endelige antidumpingtold på 
import af den samme vare med oprindels e i de samme lande. De pålagte foran-
staltninger var baseret på en antidumpingundersøgelse, de r var indledt i henhold til 
grundforordningens artikel 5 i Rådets fo rordning (EF) nr. 384/96, som er nævnt i 
præamblen. 
                                                 
2 EFT L 288 af 21.10.1997, s. 1. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 
13.3.2004, s. 12). 
3 EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 
23.12.2005, s. 17). 
4 EFT L 301 af 30.11.2000. s 1. 
5 EFT L 301 af 30.11.2000. s 21. 
 
DA 6   DA (2) Rådets forordning (EF) nr. 2604/2000, som anført  i betragtning (1), er blevet ændret 
ved Rådets forordning (EF)  nr. 496/2002, 823/2004, 83/2005 og 1646/20056. 
Ændringerne var enten resultat et af fornyede undersøgelser , som var blevet indledt i 
henhold til artikel 11, stk. 3 og 4, eller pristi lsagn, der var blevet godkendt i henhold til 
artikel 8, stk. 1, i Rådets forordning (EF)  nr. 384/96, som er nævnt i præamblen og 
betragtning (1). 
(3) Desuden indførte Rå det den 19. august 20047 den endelige antidumpingtold på 
importen af visse typer PET med oprindels e i Australien og Folkerepublikken Kina 
(det det følgende benævnt "Kina") og af sluttede proceduren i forbindelse med 
importen af PET med oprindelse i Pakistan. 
(4) Den 11. oktober 2005 ændrede Rådet niveau et for de gældende udligningsforan-
staltninger over for importen af  PET med oprindelse i Indien8. Ændringerne var 
resultatet af en fremskyndet fornyet unders øgelse i henhold t il grundforordningens 
artikel 20.  
2. Anmodning om fornyet undersøgelse (5) Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb modtog Kommis-
sionen den 30. august 2005 en anmodning om en  fornyet undersøgelse af de gældende 
foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 18 (i det følgende benævnt "udløbsundersøgelse").  
(6) Anmodningen blev indgivet den 30. augus t 2005 af Polyethylene Terephthalate 
Committee of Plastics Europe (i det følg ende benævnt "ansøge ren") på vegne af 
producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde  mere end 90 %, af 
Fællesskabets samlede produktion af PET. 
(7) Anmodningen om en udløbsunde rsøgelse blev indgivet, fordi foranstaltningernes 
udløb sandsynligvis ville resulter e i fortsat eller fornyet s ubsidiering og deraf følgende 
skade for EF-erhvervsgrenen.  
(8) Kommissionen fastslog efter hør ing af det rådgivende udval g, at der forelå tilstræk-
kelige beviser til at berettige indledni ngen af en udløbsundersøgelse i henhold til 
grundforordningens artikel 18 og indledte undersøgelsen den 1. december 2005
9. 
(9) Det bør bemærkes, at forud for indle dningen af udløbsundersøgelsen underrettede 
Kommissionen i henhold til grundforordningens  artikel 10, stk. 9, og artikel 22, stk. 1, 
Indiens regering om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret anmodning om 
en fornyet undersøgelse, og inviterede den indiske regering til konsultationer med henblik på at klarlægge situationen vedr ørende klagens indhold og nå frem til en 
gensidigt acceptabel løsning. Kommissionen modt og imidlertid ikke noget svar fra den 
indiske regering på dens tilbud om konsultationer.  
                                                
 
6 EFT L 78 af 21.3.2002 s. 4, EUT L 127 af 29.4.2004,  s.7, EUT L 19 af 21.1. 2005, s. 1, EUT L 266 af 
11.10.2005, s. 10. 
7 Rådets forordning (EF) nr. 1467/2004 (EUT L 271 af 19.8.2004, s.1). 
8 EUT L 266 af 11.10.2005, s. 1. 
9 EUT C 304 af 1.12.2005, s. 4. 
 
DA 7   DA 3. Sideløbende undersøgelser 
(10) Den 1. december 2005 indledte Kommissionen også en fornyet undersøgelse i henhold 
til artikel 11, stk. 2, i Rådets  forordning (EF) nr. 384/9610 om antidumpingforan-
staltninger i forbindelse med importen af  PET med oprindelse i Indien, Indonesien, 
Malaysia, Republikken Korea, Thailand og Taiwan11. I henhold til artikel 11, stk. 3, i 
Rådets forordning (EF) nr. 384/96 blev de r samtidig indledt en delvis interims-
undersøgelse vedrørende importen af den samme vare med oprindelse i Republikken 
Korea og Taiwan, som var begrænset til dumping12.  
4. Perioden for den fornyede undersøgelse (11) Den fornyede undersøgelse omfattede pe rioden fra den 1. oktober 2004 til den 30. 
september 2005 (i det følgende benævnt "undersøgelsesperioden" eller "UP"). 
Undersøgelsen af udviklingstendenser af rele vans for spørgsmålet om skade omfattede 
perioden fra den 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende 
benævnt "den betragtede periode"). 
5. Parter, som er berø rt af undersøgelsen 
(12) Kommissionen underrettede officielt de eks porterende producenter, repræsentanterne 
for eksportlandet, importørerne, EF-pr oducenterne, brugerne og ansøgeren om 
indledningen af udløbsundersøgels en. De berørte parter fik le jlighed til at tilkendegive 
deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for tidsfristen i 
indledningsmeddelelsen. Alle berørte parter, som anmodede om det og påviste, at der 
var særlige grunde til, at de  burde høres, blev hørt. 
(13) På baggrund af det store antal eksportere nde producenter fra Indien, EF-producenter 
og importører, som var anført i anmodningen om udløbsundersøgelsen, blev det i overensstemmelse med grundforordningens ar tikel 27 anset for hensigtsmæssigt at 
undersøge, om der burde udtages stikprøver. For at sætte Kommissionen i stand til at 
afgøre, om det var nødvendigt at anvende s tikprøver, og i bekræftende fald at udtage 
en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 27, anmodet 
om at give sig til kende senest 15 dage  efter indledningen af undersøgelserne og 
meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indlednings-
meddelelsen. 
(14) Efter en undersøgelse af de afgivne oplysni nger og i betragtning af det ringe antal 
eksporterende producenter i Indi en, der gav udtryk for vilje t il at samarbejde, blev det 
besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver for de eksporterende 
producenter i Indien. 
(15) Efter en undersøgelse af de oplysninger, som EF-producenterne og importørerne havde 
afgivet, og i betragtning af de t ringe antal besvarelser, blev  det besluttet, at der ikke 
skulle anvendes stikprøv er på disse kategorier. 
                                                
 
10 EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved Rå dets forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 
23.12.2005, s. 17). 
11 EUT C 304 af 1.12.2005, s. 9. 
12 EUT C 304 af 1.12.2005, s. 9.  
 
DA 8   DA (16) Der blev derfor udsendt spørgeskemaer til a lle kendte eksporterende producenter i det 
pågældende land, til importører, le verandører, EF-producenter og brugere. 
(17) Der blev modtaget besvarelser fra tre produ center i Indien, tolv EF-producenter, en 
importør og fra ti forarbejdningsvirksomheder/brugere. 
(18) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for 
nødvendige med henblik på analysen, og  aflagde kontrolbesøg hos følgende 
virksomheder: 
1. EF-producenter Voridian BV (Nederlandene) M & G Polimeri Italia Spa (Italien) Equipolymers Srl (Italien) La Seda de Barcelona SA (Spanien) Novapet SA (Spanien) Selenis Industria de Po límeros SA (Portugal) 
Selenis Itália Spa (Italien) Leverandører i Fællesskabet Interquisa SA (Spanien) Ikke-forretningsmæssigt for bundne importører i Fællesskabet 
Global Services International SRL (Italien) Brugere i Fællesskabet Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgien)  2. Den indiske regering Handelsministeriet, New Delhi Government of Maharashtra  - Directorate of Industries, Mumbai 
3. Eksporterende producenter i Indien 
 SENPET Ltd, Calcutta (tidligere  Elque Polyesters Limited) 
 Futura Polyesters Limited, Chennai (tidligere Futura Polymer Limited)  Pearl Engineering Polymers Limited, New Delhi. 
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 
 
DA 9   DA 1. Den pågældende vare 
(19) Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. PET 
med viskositetsindeks på 78 ml/g og de rover ifølge ISO- standard 1628-5, med 
oprindelse i det pågældende land. Den klassificeres i øj eblikket under KN-koden 3907 
60 20. 
2. Den samme vare (20) Som i den oprindelse undersøgelse blev det konstateret, at den på gældende vare, PET 
fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i det pågældende land, og PET fremstillet og solgt af EF-producenterne havde de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. Det konklude res derfor, at alle typer PET med en 
viskositet på 78 ml/g og derover er samme  vare i overensstemmelse med betydningen 
af grundforordningens artikel 1, stk. 5. 
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSA T ELLER FORNYET SUBSIDIERING 
I. Fortsat subsidiering - Indledning 
(21) På grundlag af de oplysninger, der var i ndeholdt i anmodningen om en undersøgelse, 
og besvarelserne af Kommissionens spørge skema, undersøgte Kommissionen følgende 
ordninger, som angiveligt indebæ rer, at der ydes subsidier: 
1. Subsidieordninger, der oprindeligt blev undersøgt Landsdækkende ordninger 
a) "Duty Entitlement Passbook Scheme " (DEPBS) (toldgodtgø relsesordning) 
b) "Income Tax Exemption Scheme" (ITES) (ordning for fritagelse af 
indkomstskat) 
c) "Export Promotion Capital Goods Sc heme" (EPCGS) (eksportfremmeordning 
for investeringsgoder) 
d) "Special Processing Zones" (EPZ) (o rdning for særlige forarbejdningsområder) 
/ "Special Economic Zones" (SEZ) (or dning for særlige økonomiske områder) / 
"Export Oriented Units" (EOU) (eksportorienterede virksomheder). 
2. Subsidieordninger, der ikke  oprindeligt blev undersøgt 
Landsdækkende ordninger  
e) "Advance License Scheme" (ALS) (forhåndslicensordning) 
f) "Export Credit Scheme" (pre-shipment and post-shipment) (ECS) 
(eksportkreditordning (før og efter forsendelse) 
Regionale ordninger 
 
DA 10   DA g) "Gujarat Sales Tax Incentive Sc heme" (GSTIS) (incitamentsordning 
vedrørende omsætningsafgift i Gujarat) 
h) "Gujarat Electricity Duty Exempt ion Scheme" (GEDES) (toldfritagelses-
ordning for elektricitet i Gujarat) 
i) "West Bengal Incentive Scheme" (WBI S) (vestbengalsk incitamentsordning) 
j) "Package Scheme of Incentives" (PS I) of the Government of Maharashtra 
(incitamentsordning fra de lstaten Maharashtra). 
(22) De ovennævnte ordninger a) og c)-e) er ba seret på "Foreign Trade (Development and 
Regulation) Act 1992 (no. 22 of 1992)" (i  det følgende benævnt "loven om 
udlandshandel"), der trådte i kraft de n 7. august 1992. Ved loven om udlandshandel 
bemyndiges den indiske regering til at udstede beke ndtgørelser vedrørende eksport- og 
importpolitikken. Disse bekendtgørelser opføres i kort udgave i "Export and Import Policy"-dokumenter, der siden den 1. sept ember 2004 er blevet kaldt "Foreign Trade 
Policy", og som udstedes af Handelsmini steriet hvert femte år og ajourføres 
regelmæssigt. Et af disse dokumenter er re levant for den fornyede undersøgelses-
periode i denne sag, nemlig femårsplanen  for perioden den 1. september 2004 til den 
31. marts 2009 (i det følgende benæ vnt "EXIM-policy 2004-2009"). Desuden 
fastlægger den indiske regering også de pr ocedurer, der styrer EXIM-policy for 2004-
2009 i en procedurehåndbog kaldet "Handbook of Procedures – 1 September 2004 to 
31 March 2009, Volume I" (i det fø lgende benævnt "HOP I 2004-2009"). 
Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt. 
(23) Den under punkt b) nævnte indkomstskatteordn ing er baseret på "Income Tax Act of 
1961" (i det følgende benævnt "indkomstskatt eloven af 1961"), som ændres årligt ved 
"Finance Act" (i det følgende benævnt "finansloven"). 
(24) Den under f) nævnte eksportkreditordning er  baseret på section 21 og 35A i Banking 
Regulation Act 1949 (i det følgende benæ vnt "bankloven af 1949"), der tillader 
Reserve Bank of India (i det følgende benæ vnt "RBI") at vejlede forretningsbanker på 
eksportkreditområdet.  
(25) Den under g) nævnte incitamentsordning (G ujarat Sales Tax Incentive Scheme) 
forvaltes af delstaten Gujarat og er ba seret på delstatens politik vedrørende 
incitamenter til erhvervslivet. Den under h)  nævnte toldfritagelsesordning (Gujarat 
Electricity Duty Exemption) er baseret på Bombay Electricity Du ty Act of 1958 (loven 
af 1958 om elektricitetsa fgifter i Bombay).  
(26) Den under j) nævnte ordning forv altes af delstaten Mahara shtra og er baseret på 
beslutninger, som er truffet af ministeriet for industri, energi og arbejde i delstaten 
Maharashtra. 
(27) Den under i) nævnte ordning er etableret af  regeringen i Vestbengalen ved en 
bekendtgørelse fra det vestbengalske handels - og industriministerium nr. 588-CI/H af 
22. juni 1999 (i det følgende benævnt "WBI S 1999"), senest erstattet af bekendt-
gørelse nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I af 24. marts 2004 (i det følgende benævnt 
"WBIS 2004"). 
 
DA 11   DA (28) Efter offentliggørelsen af resultaterne om den påståede subsidiering gentog den 
indiske regering sine betænkeligheder med hensyn til, om ordningerne var udlignings-
berettigede og med hensyn til beregningen af subsidiebeløbene. Den gentog også 
argumenterne om, at der ikke var sandsynli ghed for fortsat subsidiering i denne sag. I 
den forbindelse bør det bemærkes, at det i ndiske indlæg ikke indeholder nye argu-
menter, der kunne medføre ændringer i konklusionerne i nærværende forordning. 
II. Landsdækkende ordninger 
1. Duty Entitlement Passbook Scheme  (DEPBS) (toldgodtgørelsesordning) 
a) Retsgrundlag 
(29) DEPB-ordningen er beskrevet detaljeret  i section 4.3 i EXIM -policy 2004-2009 og i 
section 4.3 – 4.4 i HOP I 2004-2009.  
(30) Det konstateredes, at ingen af de sama rbejdende eksporterende producenter havde 
opnået udligningsberettigede subsidier unde r denne ordning. Det blev derfor ikke 
anset for nødvendigt at analysere denne or dning yderligere i forbindelse med under-
søgelsen. 
2. Income Tax Schemes (indkomstskatteordninger) 
(31) Det konstateredes, at ingen af de sama rbejdende eksporterende producenter havde 
opnået udligningsberettigede subsidier unde r denne ordning. Det blev derfor ikke 
anset for nødvendigt at an alysere denne ordning yderl igere i forbindelse med 
undersøgelsen. 
3. Export Promotion Capital Goods Sche me (EPCGS) (eksportfremmeordning for 
investeringsgoder)  
a) Retsgrundlag 
(32) EPCG-ordningen er beskrevet detaljeret  i kapitel 5 i EXIM-policy 2004-2009 og i 
kapitel 5 i HOP I 2004-2009.  
b) Støtteberettigelse 
(33) Denne ordning kan benyttes af producent-eksp ortører, forhandler-eksportører, som er 
knyttet til støtteproducenter, samt leverandører af tjenesteydelser.  
c) Praktisk gennemførelse 
(34) Med forbehold af en eksportforpligtelse har en virksomhed lov til at importere (nye og 
siden april 2003 også indtil 10 år gamle brugte) investerin gsgoder til nedsat toldsats 
eller til nulsats. Med henb lik herpå udsteder den indisk e regering efter anmodning og 
betaling af et gebyr en EPCG-licens. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de 
importerede investeringsgoder anvendes til at  fremstille en vis mængde eksportvarer 
inden for en bestemt periode. 
(35) Indehaveren af EPCG-license n kan også købe investeringsg oderne i Indien. I så fald 
kan den lokale producent af investeringsgode r benytte fordelen ved toldfri import af 
 
DA 12   DA dele, der er nødvendige til fr emstilling af sådanne investeringsgoder. Alternativt kan 
den lokale producent gøre krav på en fordel for den anslåede eksport, for så vidt angår 
levering af investeringsgoder til en  indehaver af en EPCG-licens. 
d) Konklusion vedrørende EPCG-ordningen  
(36) Ved EPCG-ordningen ydes der subsidier i he nhold til grundforor dningens artikel 2, 
stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. Tol dnedsættelsen er et finansielt bidrag fra 
Indiens regering, da denne indrømmelse reducer er de toldindtægter, som staten ellers 
ville have haft. Desuden medfører toldnedsæt telsen en fordel for eksportøren, fordi 
toldbesparelsen ved import forbedrer virksomhedens likviditet. 
(37) Endvidere er EPCG-ordningen retligt betinget af  eksportresultater, da  licenser ikke kan 
opnås uden en eksportforpligtelse. Den an ses derfor for at være specifik og 
udligningsberettiget i henhol d til grundforordningens ar tikel 3, stk. 4, litra a).  
(38) Ordningen kan derfor ikke betragtes som en tilladt toldgodt gørelsesordning eller 
substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra 
a), nr. ii). Investeringsgode r er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne 
tilladelige ordninger (jf. grundfor ordningens bilag I, punkt i), da de ikke forbruges ved 
produktionen af de eksporterede varer. 
e) Beregning af subsidiebeløbet  
(39) Ingen af de samarbejdende eksportører havde anskaffet sig investeringsgoder i 
undersøgelsesperioden. En virksomhed drog dog fortsat fordel af toldfritagelse for 
investeringsgoder, der var anskaffet før undersøgelsesperioden, med det beløb, som 
var fastsat i den oprindelige undersøgelse. Su bsidiebeløbet, som var blevet tildelt i 
undersøgelsesperioden, blev i overensstem melse med grundforordningens artikel 7, 
stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke-bet alte told på importerede investeringsgoder 
fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for den 
eksporterende producents investeringsgoder.  Efter fast praksis er det således 
beregnede beløb for den fornyede undersøgels esperiode blevet justeret ved at tillægge 
renter i denne periode, sålede s at det afspejler den fulde værdi af fordelen over tid. 
Gebyrer, som var nødvendige for at opnå s ubsidiet, blev i overensstemmelse med 
grundforordningens artikel 7, stk. 1, litr a a), fratrukket dette beløb, og således 
fremkom subsidiebeløbet som tæller. Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt ove r eksportomsætningen i den 
fornyede undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af 
eksportresultater og ikke blev ydet i forhol d til de fremstillede, producerede, udførte 
eller transporterede mængder. Subsidiebel øbet for den virksomhed, der fortsat drog 
fordel af ordningen, var på 0,38 %. 
4. Export Credit Scheme (ECS) (eksportkreditordning)  
a) Retsgrundlag 
(40) Ordningen er beskrevet i Master Ci rcular IECD No. 5/04.02.01/2002-03 (Export 
Credit in Foreign Currency) og i Ma ster Circular IE CD No. 10/04.02.01/2003-04 
(Rupee Export Credit) fra RBI, der er rettet  til alle forretningsbanker i Indien.  
 
DA 13   DA b) Støtteberettigelse 
(41) Denne ordning kan benyttes af producent-eksp ortører og forhandler-eksportører. Det 
blev konstateret, at én af de virksomh eder, der samarbejder i proceduren, opnåede 
fordele under ECS. 
c) Praktisk gennemførelse 
(42) Under denne ordning fastsætter RBI oblig atoriske maksimumsrentesatser for 
eksportkreditter såvel i indiske rupees som i udenlandsk valuta, som forretningsbanker 
kan pålægge eksportører "med henblik på at stille kreditter til rå dighed for eksportører 
til internationalt konkurrencedygtige renter". ECS består  af to underordninger, nemlig 
en ordning for eksportkredit før forsendelse (i det følgende benæ vnt "pakkekredit"), 
som omfatter kreditter, der er ydet en eksportør med henblik på finansiering af køb, 
forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, 
samt en ordning for eksportkre dit efter forsendelse, der ti lvejebringer arbejdskapitallån 
til finansiering af eksporttilgodehavender. RBI  pålægger også bankerne at afsætte en 
vis andel af deres nettobankkred it til eksportfinansiering. 
(43) Som følge af disse RBI Master  Circulars (i det følgende  benævnt "RBI-cirkulærer") 
kan eksportører opnå eksportkre ditter til rentesat ser, der er gunstigere end renten for 
almindelige kommercielle kreditter (i det følgende benævnt "kassekreditter"), der 
udelukkende fastsættes på markedsvilkår.  
d) Konklusioner vedrørende ECS 
(44) For det første kan de præferentielle rentesat ser for en ECS-kredit, der er fastsat i RBI-
cirkulærerne, reducere en eksportørs renteomkostninger i forhold til kreditom-kostninger, der udelukkende er fastsat på ma rkedsvilkår, og i dette tilfælde medføre en 
fordel for en sådan eksportør, jf. grundf orordningens artikel 2, stk. 2. Kun for de 
samarbejdende eksportører, hvor der blev kons tateret sådanne forske lle i rentesatserne, 
konkluderedes det, at der var tale om en fo rdel. Forskellene i rentesatser mellem de 
kreditter, der ydes i henhold til RBI-cirkulærerne, og rentesatserne for de kommer-cielle kassekreditter kan ikke bare forkla res ved forretningsbankens markedsadfærd.  
(45) For det andet og til trods for, at de præf erentielle kredi tter i henhold til ECS ydes af 
forretningsbanker, er denne fordel et finans ielt bidrag fra staten  i henhold til grund-
forordningens artikel 2, stk. 1, nr. iv). RBI er et offentligt organ og er derfor omfattet af den definition af "staten", der er anført  i grundforordningens artikel 1, stk. 3. Ban-
ken er 100 % statsejet, forfølger mål for den offentlige politik (f.e ks. pengepolitikken), 
og dens ledelse udpeges af den indiske regering. RBI pålægger private organer 
betingelser, idet forretningsba nkerne er forpligtet til at ove rholde bl.a. de  rentelofter 
for eksportkreditter, der er fastsat i RBI-cir kulærerne, samt RBI's bestemmelser om, at 
forretningsbanker skal afsætte  en vis del af deres netto bankkredit til eksportfinan-
siering. Dette forpligter forretningsbankerne t il at udføre funktioner,  der er omhandlet i 
grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. i), i dette tilfælde långivning i form af 
præferentiel eksportfinan siering. En sådan direkte overførse l af midler i form af lån på 
særlige vilkår ville normalt påhvile staten, og denne praksis afvige r ikke reelt fra nor-
mal statslig praksis, jf. grundf orordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv). Dette sub-
sidie anses for at være speci fikt og udligningsberettiget, da de præferentielle rente-
 
DA 14   DA satser kun indrømmes i forbindelse med fina nsiering af eksporttra nsaktioner og derfor 
er betinget af eksportresu ltater, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a).  
e) Beregning af subsidiebeløbet 
(46) Subsidiebeløbet er blevet beregnet på gr undlag af forskellen mellem den rente, der 
blev betalt for de eksportkreditter, de r var anvendt i den fornyede undersøgelses-
periode, og det beløb, der ville være bl evet betalt, hvis der var anvendt samme 
rentesatser som for de almindelige kreditte r på markedsvilkår, der var anvendt af 
denne bestemte virksomhed. Dette subsidie beløb (tæller) er i overensstemmelse med 
grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt i forhold til den samlede eksport-omsætning i den fornyede undersøgelsesperio de som behørig nævner, da subsidiet er 
betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, udførte eller transportere de mængder. Subsidiebeløbet for den 
virksomhed, der nød godt af fordelene ved ECS, var på 0,1 %. 
5. Export Oriented Unit Scheme (EOUS)/Special  Economic Zones Scheme (SEZS) (ordning 
for eksportorienterede virksomheder/o rdning for særlige økonomiske zoner) 
(47) Det konstateredes, at ingen af de sama rbejdende eksporterende producenter havde 
opnået udligningsberettigede fordele under denne ordning. Men to indiske virksom-
heder havde status af EOU og modtog ud ligningsberettigede subsidier i undersøgel-
sesperioden. Nedennævnte beskrivelse og evalue ring er derfor begræn set til EOU'erne.  
a) Retsgrundlag 
(48) EOU-ordningen er beskrevet detaljeret i kapitel 6 i EXIM-policy 2004-2009 og i HOP 
I 2004-2009.  
b) Støtteberettigelse 
(49) Med undtagelse af rene hande lsvirksomheder kan enhver virksomhed, der i princippet 
forpligter sig til at eksportere hele sin produktion af varer eller tjenesteydelser, 
etableres under EOU-ordningen. Industrivirksom heder skal imidlertid opfylde et krav 
om minimumsinvesteringer i anlægsaktiver på 10 mio. indiske rupees for at være 
berettigede til EOU. 
c) Praktisk gennemførelse 
(50) Ligesom for den oprindelige undersøgelses ve dkommende kan EOU'er være etableret 
hvor som helst i Indien.  
(51) Ansøgninger om EOU-status skal indeholde  nærmere oplysninger for en periode på 
fem år om bl.a. planlagte produktionsmæ ngder, forventet værdi af eksporten, 
importbehov og behov for indenlandske varer. Hvis myndighederne godtager 
virksomhedens ansøgning, vil den blive underrettet  om de vilkår og betingelser, der er 
knyttet til godtagelsen. Aftalen om at blive godkendt som EOU-virksomhed er gyldig i 
fem år. Aftalen kan fornye s i yderliger e perioder. 
(52) En EOU-virksomhed har ifølge EXIM-polic y 2004-2009 en central fo rpligtelse til at 
opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, hvi lket vil sige, at den samlede værdi af 
 
DA 15   DA eksporten i en referenceperiode på 5 år sk al være højere end den samlede værdi af de 
importerede varer. 
(53) EOU-virksomheder er berettiget til følgende fordele: 
i) Fritagelse fra importtold på alle t yper varer (herunder i nvesteringsgoder, 
råmaterialer og forbrugsgoder), som er  nødvendige for fremstilling, produktion 
og forarbejdning eller i forbindelse hermed. 
ii) Fritagelse for punktafgift på varer indkøbt hos indenlandske leverandører. 
iii) Godtgørelse af central omsætni ngsafgift på varer indkøbt lokalt. 
iv) Mulighed for at sælge en del af produktionen på hjemmemarkedet (op til 50 % 
af de eksporterede varers fob-værdi) på betingelse af, at  man opnår en positiv 
nettoindtjening i udenlandsk valuta efte r indbetaling af gældende told, dvs. 
punktafgifter på den færdige vare. 
v) Delvis tilbagebetaling af den afgift, der er betalt på fyringsolie købt hos 
hjemlige olieselskaber. 
vi) Fritagelse i 10 år efter indledningen af driften, men højst frem til 2010, for den 
skat på indtægter, der normalt skal be tales af fortjeneste af eksportsalg i 
overensstemmelse med section 10B i indkomstskatteloven. 
vi) Mulighed for 100% udenlandsk ejerskab af egenkapital. 
(54) Virksomheder, der drives under disse ordn inger, er underlagt toldmyndighedernes 
tilsyn, jf. section 65 i toldloven. 
(55) De er retligt forpligtede til at føre nøjagti gt regnskab med alle importerede varer og 
med forbrug og anvendelse af alle importerede  materialer og den foretagne eksport i 
henhold til section 6.11.1 i HOP 2004-2009. Disse dokumenter skal regelmæssigt fremlægges for de kompetente myndighede r i form af kvartalsvise og årlige 
statusrapporter. 
(56) På intet tidspunkt stilles der dog krav om, at  EOU-virksomheder skal redegøre for den 
indbyrdes forbindelse mellem enhver importtransa ktion og deres eksport, salg til andre 
virksomheder, salg på hjemmemarkedet el ler lagre som anført i section 6.11.2 i HOP I 
2004-2009.  
(57) Hjemmemarkedssalget forsendes og registrere s ved selvcertificering. Ekspeditionen af 
en EOU-virksomheds eksportforsendelser ove rvåges af en embedsmand fra told- og 
punktafgiftsmyndighederne, der er perman ent udstationeret i virksomheden.  
(58) I det aktuelle tilfælde bl ev EOU-ordningen benyttet af to af de samarbejdende 
eksportører. De samarbejdende eksportø rer benyttede ordningen til toldfrit at 
importere råmaterialer og investeringsgoder,  til punktafgiftsfrit at købe varer på 
hjemmemarkedet og opnå godtgørelse af omsætni ngsafgifter samt til at sælge en del af 
deres produktion på hjemmemarkedet. En af de eksporterende virksomheder anvendte 
den også til at opnå delvis tilbagebetaling af den afgift, der er betalt på fyringsolie købt 
hos hjemlige olieselskaber. Virksomhederne opnåede således alle de fordele, der er 
 
DA 16   DA beskrevet i betragtning (53) under nr. i)-v ). Af undersøgelsen fremgik det, at de 
pågældende eksportører ikke opnåede fo rdele i henhold til be stemmelserne om 
fritagelse for indkomstskat for EOU-virksomheder.  
d) Konklusioner om EOU-ordningen 
(59) En EOU-virksomheds fritagelse for to type r importtold (basistold og særlig tillægs-
told) og godtgørelsen af omsætningsafgift er finansielle bidrag fra den indiske 
regering, jf. grundforordningens ar tikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Der gives afkald på 
offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, således at EOU-virksomheden desuden opnår en fordel i henhold til gr undforordningens artikel  2, stk. 2, da den 
sparer likviditet ved ikke at skulle betale afgifter, der normalt ville påløbe, og ved at opnå godtgørelse af omsætningsafgift.  
(60) Fritagelsen for punktafgiften og den tilsva rende importtold ("tillægstold") fører 
imidlertid ikke til, at der gives afkald på indtægter, de r ellers ville være indgået. 
Punktafgifter og tillægstold kan, hvis de betales, benyttes som kredit for fremtidige afgiftsforpligtelser (den så kaldte "CENVAT-mekanisme"). Disse afgifter er derfor 
ikke endelige. Ved anvendelse af CENVAT -kreditter er der kun endelig told på 
værditilvæksten og ikke på råmaterialerne.  
(61) Det er således kun fritagelsen for basistold, særlig tillægstold og den delvise godt-
gørelse af afgiften på brændstof købt hos hjemlige olieselskaber og omsætningsafgift, 
der udgør subsidier i henhold ti l grundforordningens artikel 2. De er retligt betinget af 
eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede i 
henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a) . Det er en ufravigelig 
betingelse for at opnå fordelene, at en EOU-virksomhed har eksport som mål, jf. 
paragraph 6.1 i EX IM-policy 02-07. 
(62) En af de samarbejdende eksportører hævdede, at Kommissi onen fraveg den be-
grundelse, der var blevet anvendt i den oprindelige undersøgelse, med hensyn til 
vurderingen af toldfritagelsen af råmaterialer , og at kun eventuel for stor eftergivelse 
burde udlignes. Som svar herpå bør det imidle rtid bemærkes, at på tidspunktet for den 
oprindelige undersøgelse blev de r i vurderingen af det udlig ningsberettigede beløb kun 
taget stilling til, om EOU-ordningen var en  tilladt toldgodtgørelsesordning eller ej, 
uden at foregribe spørgsmålet om, hvorvi dt ordningen er en godtgørelsesordning i 
henhold til bestemmelserne i grundforordningen
13. Ordningen som helhed og 
kontrolsystemet blev omhyggeligt unders øgt som led i denne undersøgelse. 
(63) Af undersøgelsen fremgik det, at disse subsidier ikke kan betragtes som tilladte 
toldgodtgørelsesordninger eller substitu tionsgodtgørelsesordninger i henhold til 
grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). De overholder ikke de strenge 
regler, der er fastsat i grundforordningens bila g I, punkt h) og i), bila g II (definition af 
og regler for godtgørelse) og bilag III (d efinition af og regler for substitutions-
godtgørelse). I det øjeblik bestemmelserne om godtgørelse af om sætningsafgift og 
fritagelse for importtold benyttes til at købe investeringsgoder, er  de allerede ufor-
enelige med reglerne for till adte godtgørelsesordninger, da investeringsgoderne ikke 
                                                 
13 Betragtning 26, Rådets forordning (EF) nr. 2603/2000 EFT L 301 af 30.11.2000. s 1. 
 
DA 17   DA forbruges i produktionsprocessen, således som det kræves i henhold til bilag I, punkt 
h) og i) (henholdsvis godtgør else af omsætningsafgift og fritagelse for importtold). 
(64) Det blev desuden fastslået, at den indisk e regering ikke har noge n kontrolordning eller 
–procedure til effektivt at be kræfte, hvorvidt der blev forb rugt told- og/eller omsæt-
ningsafgiftsfrie råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4), samt for substitutionsgodt-
gørelsesordninger grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). Hensigten med den 
indførte kontrolordning er at overvåge forpligtelsen t il at opnå nettoindtjening i 
udenlandsk valuta og ikke forbruget af import i forbindelse med fremstilling af 
eksportvarer. 
(65) En EOU-virksomhed har lov ti l at sælge en betydelig de l af sin produktion (indtil 
50 % af årsomsætningen) på hjemmemark edet. Der er derfor  ingen lovfæstet 
forpligtelse til at eksportere alle de færdige varer, der fremstilles. Disse hjemme-markedstransaktioner foregår endvidere uden statens tilsyn og kontrol og er kun 
underkastet en procedure med selvcertificer ing. En EOU-virksomheds toldlokaliteter 
er derfor i det mindste delvist ikke ge nstand for de indiske myndigheders fysiske 
kontrol. Dette forhold gør imidlertid yderlig ere kontrolforanstaltni nger vigtigere, især 
kontrol af sammenhængen mellem toldfri råmate rialer og færdige eksportvarer, for at 
ordningen kan betragtes som en kont rolordning for toldgodtgørelse. 
(66) For så vidt angår yderligere kontroltiltag, sk al det erindres, at en EOU-virksomhed 
allerede retligt og ikke på noget bestemt tids punkt er forpligtet til at redegøre for den 
indbyrdes sammenhæng mellem enhver importf orsendelse og den færdige vare. Kun 
hvis der fandtes en sådan kontrol, ville de indiske myndigheder være i stand til at få 
tilstrækkelige oplysninger om råmaterialernes endelige bestemmelsessted, således at de kan foretage en effektiv undersøgelse af, hvorvidt fritagelserne for told og 
omsætningsafgift overstiger råmaterialerne  til eksportproduktion. Månedlige selvan-
givelser af hjemmemarkedssalget, der rege lmæssigt vurderes af  de indiske myndig-
heder, er ikke nok. Formålet med den må nedlige selvangivels e er endvidere at 
overvåge punktafgifterne og ikke at kontro llere råmaterialernes bestemmelsessted. 
Virksomhedsinterne systemer, som er etableret uden retlig forpligtelse, vil som sådan ikke være tilstrækkelige, da en kontrolord ning for toldgodtgørelse skal udarbejdes og 
håndhæves af en regering; det bør ikke ov erlades til ledelsen af den pågældende 
individuelle virksomhed. Det bekræftes derfor ved undersøgelsen, at den indiske 
EXIM-politik udtrykkeligt ikke forpligte r EOU-virksomheder til at dokumentere 
sammenhængen mellem råmaterialer og færdig e varer, og at den in diske regering ikke 
har etableret en effektiv kontrolmekanisme til at afgøre, hvilke råmaterialer der blev forbrugt ved eksportproduk tionen og i hvilke mængder.  
(67) Den indiske regering foretog desuden heller ikke nogen yd erligere undersøgelse på 
grundlag af de faktisk involverede råmateri aler, selv om dette normalt ville være 
nødvendigt, når der ikke fandtes en effek tiv kontrolordning (grundforordningens bilag 
II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3). Endvide re forelagde den indiske 
regering ingen beviser for, at der ikke blev eftergivet for store afgiftsbeløb. 
(68) I lyset af ovenstående afvises virksomhed ens påstand om, at Kommissionen fraveg 
den begrundelse, der var blevet anvendt i den oprindelige undersøgelse, med hensyn til 
vurderingen af toldfritagelsen af råmaterialer, og at kun eventuel for stor eftergivelse, 
skulle udlignes. 
 
DA 18   DA e) Beregning af subsidiebeløbet 
(69) Da der ikke er tale om en tilladt to ldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelses-
ordning, er den udligningsberettigede fordel  derfor lig med ef tergivelsen af den 
samlede importtold (basistold og særlig tillægstold), der normalt skal betales ved import, samt godtgørelsen af afgiften på fyringsolie købt hos de hjemlige olieselskaber og godtgørelsen af omsætningsafgiften i den fornyede undersøgelsesperiode. 
i) Fritagelse for importtold (basistold og særlig tillægstold), godtgørelse af omsæt-
ningsafgift på råmaterialer samt godtgørelse af afgiften på fyringsolie købt hos de 
hjemlige olieselskaber 
(70) Subsidiebeløbet for eksportører med EOU-st atus blev beregnet på grundlag af den 
importtold (basistold og særlig tillægstol d), som der var givet afkald på, for de 
materialer, der var importeret til EOU-virksomheden som helhed, samt den godtgjorte omsætningsafgift og told- og afgiftsgodtgørel sen for fyringsolie, der var købt på det 
hjemlige marked i den fornyede unders øgelsesperiode. Gebyrer, som nødvendigvis 
påløber for at opnå subsidiet, blev i ove rensstemmelse med grundforordningens artikel 
7, stk. 1, litra a), fratrukket dette beløb, og resultatet hera f var subsidiebeløbet som 
tæller. Dette subsidiebeløb er i overen sstemmelse med grundforordningens artikel 7, 
stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i den fornyede undersøgel-sesperiode som behørig nævner, da subsidie t er betinget af eks portresultater og ikke 
blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, udførte eller transporterede mængder. Der fremkom herved subsidiema rgener på henholdsvis 0,9 og 5,8 % for de 
to virksomheder.  
(ii) Fritagelse for importtold (basistold  og særlig tillægstold) på investeringsgoder 
(71) Investeringsgoder indgår ikke fysisk i de færdige varer. Fordelen for de undersøgte 
virksomheder er derfor beregnet på grundlag af  størrelsen af den i kke betalte told på 
importerede investeringsgoder fordelt over en periode, der afspejler den normale 
afskrivningstid for sådanne investerings goder i de undersøgte virksomheder, jf. 
grundforordningens artikel 7, stk. 3. For at fastlægge de n normale afskrivningsperiode 
blev de faktiske afskrivningsperioder, so m blev benyttet af de to samarbejdende 
eksportører, anvendt som reference, dvs. 18 år. Det således beregnede beløb kan 
dernæst tildeles den fornyede undersøgels esperiode og er blevet justeret ved at 
tillægge renter i denne periode for at afspe jle værdien af fordelen over tid og derved 
bestemme den fulde fordel af denne ordning for modtageren. Dette subsidiebeløb er i 
henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt på den relevante 
eksportomsætning i den fornyede undersøge lsesperiode som behørig nævner, da 
subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, udførte eller transporterede mængder. Der fremkom herved subsidie-
margener på henholdsvis 1,8 og 0,4 % for de to virksomheder. 
(72) De pågældende virksomheder havde således en samlet subsidiemargen på henholdsvis 
2,7 % og 6,2 % i henhold til EOU-ordningen. 
6. "Advance License Scheme" (A LS) (forhåndslicensordningen) 
a) Retsgrundlag 
 
DA 19   DA (73) Ordningen er beskrevet detaljeret i section 4.1.1 til 4.1.14 i EXIM-policy 2004-2009 
og i chapter 4.1 til 4.30 i HOP I 2004-2009.  
b) Støtteberettigelse 
(74) ALS består af seks underordninger, der er beskrevet nærmere nedenfor. Disse 
underordninger er bl.a. forske llige med hensyn til støttebere ttigelse. Producent-ekspor-
tører og forhandler-eksportører, der er "f orbundet" med støttende producenter, er 
støtteberettiget efter ALS-ordningerne for fysisk eksport og årligt behov. Producent-
eksportører, der leverer til den endelige eksportør, er støtteberettiget efter ALS-
ordningen for mellemleverancer. Hovedlever andører, der leverer til kategorier "lige-
stillet med eksport" som nævnt i paragraph 8.2 i EXIM-policy 2004-2009, og 
leverandører til en EOU-virksomhed, er støtteberettigede efter ALS-ordningen for 
transaktioner ligesti llet med eksport. Endelig er mellemleverandører til producent-
eksportører berettigede til ford ele, der indrømmes transaktio ner ligestillet med eksport, 
i henhold til underordningerne for attester til forudgående frigivelse (i det følgende 
benævnt "Advance Release Or ders" eller "ARO") og løbe nde indenlandsk remburs. 
c) Praktisk gennemførelse 
(75) Forhåndslicenser kan udstedes for: 
i) Fysisk eksport:  Dette er den vigtigste underordning. Den gør det muligt toldfrit 
at importere råmaterialer til fremstilling af en specifik færdig eksportvare. Eksporten skal være "fysisk" således at  forstå, at eksportvaren skal forlade 
indisk territorium. Betingelserne for den tilladte import og den obligatoriske 
eksport (herunder eksportvarens ty pe) er specificeret i licensen. 
ii) Årligt behov:  En sådan licens er ikke knyttet t il en bestemt eksportvare, men til 
en bredere varegruppe (f.eks. kemi ske og dermed forbundne produkter). 
Licensindehaveren kan - op til en bestem t værditærskel, der fastsættes efter 
tidligere eksportresultater - toldfrit im portere ethvert råmateriale, der skal 
benyttes til fremstilling af enhver vare , der henhører under den relevante 
varegruppe. Licensindehaveren kan vælge at eksportere enhver færdig vare i 
varegruppen, hvor sådanne toldfri materialer er anvendt.  
iii) Mellemleverancer:  Denne underordning omfatter tilfælde, hvor to producenter 
har til hensigt at fremstille en enkelt eksportvare og stå for hver sin del af 
produktionsprocessen. Producent-eks portøren fremstiller mellemproduktet. 
Den pågældende kan toldfrit importere råmaterialer og kan til dette formål 
opnå en forhåndslicens for mellemleveran cer. Den endelige eksportør færdig-
gør produktionen og er forpligtet til at  eksportere den færdige vare.  
iv) Transaktioner ligestillet med eksport:  Denne underordning gør det muligt for 
en hovedentreprenør toldfrit at importe re råmaterialer, som er nødvendige for 
produktionen af varer, der skal sælges  som "transaktioner ligestillet med 
eksport" til de kundekategorier,  der er anført i paragraph 8.2, (b - g), og (i - j), i 
EXIM policy 2004-2009. Det er med andre ord ikke nødvendigt, at de færdige 
varer forlader landet, men de  vil i kraft af kundens status  blive anset for at være 
"ligestillet med eksport". Det vil omfa tte levering til en EOU eller til en 
 
DA 20   DA licensindehaver i henhold til eksportfremmeordninge n for investeringsgoder 
(Export Promotion Capital Goods scheme). 
v) Attester til forudgående frigivelse (ARO):  En indehaver af en forhåndslicens, 
der ønsker at købe råmateri alerne fra indenlandske kilder i sted et for at 
importere dem direkte, kan vælge at købe dem ved at anve nde attester til 
forudgående frigivelse. I sådanne til fælde godkendes forhåndslicenserne som 
attester til forudgående frigivelse og påtegnes til fordel for den indenlandske 
leverandør ved levering af de derpå anfø rte varer. Påtegnelse n af attesten til 
forudgående frigivelse giver den indenla ndske leverandør ret til de fordele, der 
indrømmes transaktioner lig estillet med eksport, jf. paragraph 8.3 i EXIM-
policy 02-07 (dvs. forhåndslicens for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilba gebetaling af endelige punktafgifter). 
Ved ARO-mekanismen ydes der refusion af skatter og afgifter til leverandøren, 
i stedet for at disse beløb tilbagebetales  til den endelige ek sportør i form af 
godtgørelse eller refusion af told. Ska tter og afgifter kan refunderes for både 
lokale og importerede råmaterialer.  
vi) Løbende indenlandsk remburs:  Denne underordning dækker også indenlandske 
leverancer til en indehaver af en forh åndslicens. Indehaveren af en forhånds-
licens kan henvende sig til en bank for at åbne en indenlandsk remburs til fordel for en indenlandsk leverandør . Banken ugyldiggør lice nsen til direkte 
import for den værdi og de varemængder, de r købes i landet i stedet for at blive 
importeret. Den indenlandske leverandør v il være berettiget til de fordele, der 
indrømmes transaktioner lig estillet med eksport, jf. paragraph 8.3 i EXIM-
policy 02-07 (dvs. forhåndslicens for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbag ebetaling af endelige punktafgifter).  
(76) Det blev fastslået, at den eksportør, de r samarbejdede i den fornyede undersøgelses-
periode, kun opnåede indrømmelser i henhold  til tre underordninger i forbindelse med 
den pågældende vare, nemlig forhåndsli censer for i) fysisk eksport og for iv) 
transaktioner ligestillet med eksport og v) attester til forudgående frigivelse. Det er derfor ikke nødvendigt at undersøge, om forhåndslicensordningerne vedrørende ii) 
årligt behov, iii) mellemleverancer  og vi) løbende indenlandsk remburs er udlig-
ningsberettigede.  
(77) Af hensyn til de indiske myndigheders kontro l er licensindehavere retligt forpligtede 
til at føre "korrekt og behørigt regnskab over forbrug og anvendelse af importerede varer i henhold til licenser" i et nærmere angivet format (chapter 4.30 og appendix 23 til HOP I 2004-2009), dvs. et regnskab over det faktiske forbrug ("tillæg 23-regnskabet"). Fra maj 2005 skal tillæg 23 ikke kun opbevares i virksomheden, men 
skal også medunderskrives af en statsautoris eret revisor og inds endes til de indiske 
myndigheder. Forpligtelsen til at indsende tillæg 23 vedrører licen ser, der er udstedt 
efter ikrafttrædelsen af de nye bestemmels er i maj 2005. Den prak tiske gennemførelse 
af dette nye system kunne derfor ikke kont rolleres, da der ikke fandtes nogen rapport 
om disse licenser på tid spunktet for undersøgelsen.  
(78) For så vidt angår de underordninger, de r er nævnt under nr. i), iv) og v) ovenfor, 
fastsætter den indiske regering den mæ ngde og værdi, som importtilladelsen og 
eksportforpligtelsen (herunder for transakti oner ligestillet med ek sport) vedrører, og 
dette fremgår af licensen. Desuden skal de  tilsvarende transakt ioner bekræftes på 
 
DA 21   DA licensen af den indiske stats embedsmænd på import- og eksporttidspunktet. Den 
mængde import, der er tilladt i henhold ti l denne ordning, fastsættes af den indiske 
regering på grundlag af såkald te standard input/output-norme r (i det følgende benævnt 
"SION-normer"). Der er fastsat sådanne normer for de fleste varer (herunder den 
pågældende vare), og de er offentliggjort i HOP II 2004-2009. 
(79) Importerede råmaterialer kan ikke afhændes og skal anvendes til at fremstille den 
færdige eksportvare. Eksportforpligtelsen skal  opfyldes inden for en fastsat frist efter 
udstedelsen af licensen (18 måneder med mulighed for to forl ængelser på hver 6 
måneder).  
(80) Indehavere af forhåndslicenser, som ikke øns ker at importere råmaterialerne direkte, 
men i stedet foretrækker at købe dem fra indenlandske leverandører, kan gøre dette 
ved hjælp af attester til forudgående frig ivelse (ARO'er). I disse tilfælde godkendes 
forhåndslicenserne som ARO'er og overdrages til leverandøren ved levering af de 
varer, der er angivet deri.  
(81) Under den fornyede undersøgelse blev det fastslået, at i henhold til SION-import-
tilladelsen havde den samarbejdende eksportø r importeret større mængder råmaterialer 
toldfrit efter de forskellige underordninger,  end det var nødvendigt for at fremstille 
referencemængden for den færdige eksportvare. Dermed var SION-normerne for den pågældende vare ikke korrekte.  
d) Konklusion 
(82) Fritagelsen for importtold er et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 
1, litra a), nr. ii) og artikel 2, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den indiske regering, 
der har medført en fordel for de undersøgte eksportører.  
(83) Desuden er forhåndslicenserne for fysisk ek sport retligt betinget af eksportresultater 
og anses derfor for at være specifikke og udl igningsberettigede, jf . grundforordningens 
artikel 3, stk. 4, litra a). Uden en eksportf orpligtelse kan en virksomhed ikke opnå 
fordele under disse ordninger. 
(84) Ordningen med forhåndslicens for transakt ioner ligestillet med eksport er reelt 
betinget af eksportresultater. Den blev kun benyttet af én virksomhed i mindre omfang 
og kun ved leverancer til EOU-virksomheder  eller virksomheder i en særlig økono-
misk zone, der begge er kategorier nævnt  i paragraph 8.2(b) i EXIM-policy 02-07. 
Denne virksomhed erklærede, at dens kunde r senere eksporterede den pågældende 
vare. Målet for EOU-virksomheder og virk somheder i særlige økonomiske zoner er 
eksport, jf. paragraph 6.1 i EXIM-polic y 02-07. En indenlandsk leverandør opnår 
således fordele efter ordningen for forhåndslicens for transaktioner ligestillet med eksport, da den indiske regering forven ter, at en eksportør, som er en EOU-
virksomhed eller beliggende i en særlig  økonomisk zone, efterfølgende vil få 
eksportindtægter. Ifølge grundf orordningens artikel 3, stk. 4, litra a), anses et subsidie 
for at være betinget af eksportresultater, når det af faktiske omstændigheder fremgår, 
at ydelsen af subsidiet, om end det ikke er retligt beting et af eksportresultater, i 
virkeligheden er bundet til faktiske el ler forventede eksportindtægter.  
(85) I dette tilfælde anvendte den samarbejdende virksomhed ikke forhåndslicenser til 
toldfri import af råmaterialer. I stedet fo r opnåede virksomheden en fordel ved at købe 
 
DA 22   DA råmaterialerne af de indenlandske leverandør er ved at konvertere licenserne til attester 
til forudgående frigivelse. I henhold til denne  ordning tilfalder rett en til fritagelse for 
skatter og afgifter leverandøren i stedet for den endelige ekspor tør i form af godt-
gørelse eller refusion af told. Fritagelse fo r skatter og afgifter kan opnås for både 
lokale og importerede råmaterialer. Undersøge lsen afslørede, at der var en betydelig 
prisforskel på råmaterialer købt gennem de n indenlandske leve randør, der ikke var 
forretningsmæssigt forbundet, ved at anvende  ordningen om attester til forudgående 
frigivelse i modsætning til råmaterialer købt  gennem en indenlandsk leverandør, når 
der ikke anvendes licens. Ford elen ved fritagelse for skatte r og afgifter blev videre-
givet gennem lavere priser af leverandør en til den virksomhed, der anvender 
råmaterialet og er be rørt af denne proce dure. Virksomheden kunne klart mærke forskel 
i købsprisen på råmaterialer , hvor der var anve ndt licens, og prisen for de samme 
råmaterialer, hvor der ikke var anvendt licen s. Virksomheden defi nerede den således 
opnåede fordel som forskellen i prisen på le verancer købt under a nvendelse af attester 
til forudgående frigivelse og priserne på leverancer købt uden en sådan licens. 
(86) Ingen af de tre underordninge r, der blev benyttet i den ak tuelle sag, kan betragtes som 
tilladte toldgodtgørelsesordni nger eller substitutionsgodtgør elsesordninger i henhold 
til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). De overholder ikke de strenge 
regler i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for 
godtgørelse) og bilag III (definition af og regl er for substitutionsgodtgørelse). Selv om 
den indiske regering anførte, at ordningen va r blevet ændret fra maj 2005, bør det være 
klart, at disse ændringer ingen virkning havde på ordni ngerne i undersøgelsesperioden, 
idet den nye kontrolordning endnu ikke var he lt gennemført. Til trods for den indiske 
regerings eventuelle ændring af kontrolordni ngen fremgik det af undersøgelsen, at den 
indiske regering i undersøgelsesperioden i kke effektivt anvendte sin egen kontrol-
ordning. Den indiske regering a nvendte heller ikke si n egen procedure til at bekræfte, 
hvorvidt der blev forbrugt råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og 
i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4), og for substitutions-godtgørelsesordningers vedkommende grundforor dningens bilag III, del II, punkt 2). 
SION-normerne for den pågældende vare var ik ke tilstrækkelig præcise og førte til en 
overvurdering af forbruget af råmaterial er. Det fremgik af undersøgelsen, at SION-
normerne er ved at blive ændret, således at  de i højere grad afspejler forbruget af 
råmaterialer, men de nye SION-normer var ikke indført i undersøgelsesperioden. Det 
bekræftes således, at SION-normerne i sig selv  ikke kan anses for at være en ordning 
til kontrol af det faktiske forbrug, da disse  meget generøse standardnormer er udformet 
således, at den indiske re gering ikke med tilstrækkelig præcision kan kontrollere, 
hvilke mængder råmaterialer der er forbrugt i produktionen til eksport. Endvidere foretog den indiske regering ikke en effe ktiv kontrol ud fra korrekte regnskaber over 
det faktiske forbrug ("tillæg 23-regnskab", tidligere kaldet tillæg 18) for licenser 
anvendt i undersøgelsesperioden. Den indi ske regering foretog desuden ikke nogen 
yderligere undersøgelse på grundl ag af de faktisk involverede råmaterialer, selv om 
dette normalt er nødvendigt, nå r kontrolordningen ikke anvendes effektivt (grund-
forordningens bilag II, del II, punkt 5, og b ilag III, del II, punkt 3), og den beviste 
heller ikke, at der ikke blev ef tergivet for store afgiftsbeløb.  
(87) Disse tre underordninger er de rfor udligningsberettigede.  
e) Beregning af subsidiebeløbet 
 
DA 23   DA (88) Idet der ikke findes tilladte toldgodtgørelses- eller subs titutionsgodtgørelsesordninger, 
er subsidiebeløbet som vist af  virksomheden blevet fastsat ud fra prisforskellen på det 
samme råmateriale købt med og uden licens.  
(89) Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens  artikel 7, stk. 2, 
blevet fordelt på den samlede eksportomsæt ning som behørig nævner, da subsidiet er 
betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, produ-cerede, udførte eller tr ansporterede mængder.  
(90) En virksomhed opnåede fordele under de nne ordning i undersøgelsesperioden og 
modtog subsidier på 20,9 %. 
III. Regionale ordninger 
1 Gujarat Sales Tax Incentive Scheme (GSTIS)  (incitamentsordning i forbindelse med 
omsætningsafgift i Gujarat)  og Gujarat Electricity Duty  Exemption Scheme (GEDES) 
(toldfritagelsesordning for elektricitet i Gujarat)  
(91) Det konstateredes, at ingen af de sama rbejdende eksporterende producenter havde 
opnået udligningsberettigede fordele under Gujarat Sales Tax Incentive Scheme 
(GSTIS) eller Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES). Det blev derfor 
ikke anset for nødvendigt at analysere di sse ordninger yderliger e i forbindelse med 
denne undersøgelse. 
2 West Bengal Incentive Scheme (WBIS)  (vestbengalsk incitamentsordning) 
(92) WBIS er nærmere beskrevet i det vestbenga lske handels- og industriministeriums be-
kendtgørelse nr. 588-CI/H af 22. juni 1999 (W BIS 1999), senest erstattet af bekendt-
gørelse nr. 134-CI/O/Incen tive/17/03/I af 24. marts 2004 (WBIS 2004). Støttemod-
tageren får gennem ordningen en række fordel e så som betalingshenstand i forbindelse 
med omsætningsafgift, støtte til insta llering af invester ingsgoder og udviklings-
subsidier. Ved undersøgelsen bl ev det fastslået, at én virksomhed tidligere havde 
draget fordel af disse ordninger. Imidler tid var virkningen af  disse fordele i under-
søgelsesperioden ubetydelig. Det blev derfor  ikke anset for nødvendigt at analysere 
disse ordninger yderligere i forb indelse med denne undersøgelse. 
3 Maharashtras regerings incitamentspakkeordning 
a) Retsgrundlag 
(93) For at tilskynde til udbredels en af industrier ti l de mindre udvikled e egne i delstaten 
har Maharashtras regering siden 1964 begunstiget nyoprettede enheder i områder 
under udvikling i delstaten. Denne  ordning er blevet ændret  flere gange, siden den 
blev indført, og 2001-ordningen blev anve ndt fra den 1. april 2001 til den 31. marts 
2006, hvorefter den blev forlænget med et år indtil den 31. marts 2007. Incitaments-
pakkeordningen i Maharashtra be står af flere underordninger, hvoraf de vigtigste er: i) 
acciserefusion, ii) fritagelse for elektricitet safgift og iii) fritagelse for lokal 
omsætningsafgift, som udløb den 24.10.2004. Af  undersøgelsen fremgik det, at den 
eneste underordning, der blev anvendt af de samarbejdende eksporterende produ-center, var fritagelse for den lokale omsætningsafgift.  
b) Støtteberettigelse 
 
DA 24   DA (94) For at være støtteberettigede skal virk somhederne som regel investere i mindre 
udviklede områder enten ved at oprette et nyt industriforetagende eller ved at foretage 
en omfattende kapitalinvestering i udvidelse el ler diversificering af et eksisterende 
industriforetagende. Disse områder er opdelt  i forskellige kategor ier alt efter deres 
økonomiske udvikling (f.eks. mindre udviklet  område og mindst udviklet område). 
Hovedkriteriet for fastsættelsen af inci tamenternes omfang er det område, hvori 
virksomheden befinder sig eller vil blive et ableret, samt investeringens størrelse. 
c) Praktisk gennemførelse 
(95) I henhold til ordningen om fritagelse for de n lokale omsætnings afgift, som udløb i 
oktober 2004, skal nærmere udpegede enheder ikke opkræve omsætningsafgift på deres salgstransaktioner. De udpegede enheder er ligeledes fritaget for at betale lokal 
omsætningsafgift for de varer, de køber fra leverandører, der selv er omfattet af 
ordningen. Idet fritagelsen med hensyn til salgstransaktionen ikke medfører nogen 
fordel for den udpegede salgsenhed, medfører  købstransaktionen til gengæld en fordel 
for den udpegede enhed, der køber varen. Ved undersøgelsen blev det fastslået, at den 
berørte virksomhed nød godt af  fritagelse for omsætningsaf gift indtil den 24. oktober 
2006. 
d) Konklusion 
(96) Ved Maharashtras regerings incitamentsp akkeordning ydes der subsidier i henhold til 
grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a) , nr. ii), og artikel 2, stk. 2. Den undersøgte 
underordning er et finansielt  bidrag fra Maharashtras re gering, da denne indrømmelse 
reducerer de toldindtægter, som delstaten e llers ville have haft. Desuden giver denne 
fritagelse/refusion virksomheden en fordel, da den forbedrer virksomhedens likviditet. 
(97) Ordningen er kun åben for virksomheder, so m har foretaget investeringer i visse 
udpegede geografiske områder i delstaten Maharashtras retsområde. Den kan ikke 
benyttes af virksomheder uden for disse område r. Fordelens størrelse varierer alt efter 
det pågældende område. Ordningen er specif ik i henhold til grundforordningens artikel 
3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 3, og er derfor udligningsberettiget. 
e) Beregning af subsidiebeløbet 
(98) For så vidt angår fritagelse n for omsætningsafgift, blev subsidiebeløbet beregnet på 
grundlag af det omsætningsafgi ftsbeløb, der normalt skulle væ re betalt i den fornyede 
undersøgelsesperiode, men som forblev ubeta lt i henhold til ordni ngen. Idet ordningen 
om fritagelse for omsætningsafgift udløb den 24.10.2004, blev der kun taget højde for den salgsmængde, der i perioden 1.10.2004 - 24.10.2004 ikke var betalt, idet kun den periode faldt ind under den fornyede undersøgelsesperiode. Disse subsidiebeløb 
(tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt 
over det samlede salg i den fornyede unders øgelsesperiode som behørig nævner, da 
subsidiet ikke er betinget af eksportres ultater og ikke blev ydet i forhold til de 
fremstillede, producerede, udførte eller transporterede mængder. I undersøgelses-perioden opnåede én virksomhed fordele af denne underordning, men subsidiebeløbet 
var på mindre end 0,1 %, med andre ord ubetydeligt. 
IV. Udligningsberettigede subsidiebeløb 
 
DA 25   DA (99) For de undersøgte eksporterende producenter ligger de udligningsberettigede subsidie-
beløb, der blev fastsat i overensstemmels e med bestemmelserne i grundforordningen, 
på mellem 2,7 % og 20,9 %, udtrykt i værdi. 
(100)  Selv om der var en høj grad af samarbejde i forhold til eksporten til Fællesskabet, bør 
det bemærkes, at en række eksporterende pr oducenter ikke samarbej dede i proceduren, 
herunder også den eksporterende producent, der havde den højeste subsidiemargen i den oprindelige undersøgelse. De indiske i kke-samarbejdende producenters kapacitet 
og produktion er af betydeligt omfang, og det er også sandsynligt, at disse ekspor-
terende producenter fortsat vil drage fordel af de undersøgte subsidieordninger i 
mindst samme omfang, som det blev fast slået i den oprindelige undersøgelse. 
ORDNING  DEPBS  ITES  EPGS  EOU  ALS  ECS  GSTIS  GEDES  WBIS  PSI I alt 
VIRKSOMH.   % %  %  %  %  %  %  %  %  %  %  
Senpet (tidl. 
Elque) intet  intet  intet  2,7 intet  intet  intet  intet  intet  intet  2,7 
Futura  intet  intet  intet  6,2 intet  0,1 intet  intet  intet  intet  6,3 
Pearl  intet  intet  0,3 intet  20,6 intet  intet  intet  intet  neg 20,9 
V. KONKLUSIONER 
(101)  I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, blev det undersøgt, om 
det var sandsynligt, at de gæ ldende foranstaltningers udløb v ille føre til, at der fortsat 
eller igen vil blive ydet subsidier. 
(102)  Som beskrevet i betragtning (21)  til (100) blev det fastslået,  at indiske eksportører af 
den pågældende vare i den fornyede undersøg elsesperiode fortsat drog fordel af en 
betydelig udligningsberettiget subsidiering fra de indiske myndigheders side. Faktisk er de subsidiemargener, der blev konstate ret under den fornyede  undersøgelse, højere 
end de margener, som blev fastsat i den oprindelige unders øgelse, når bortses fra én 
eksporterende producent. De berørte subsidie ordninger medfører fortsat fordele, og der 
er ingen tegn på, at de vil blive afvikl et inden for en overskuelig fremtid. Da der 
mangler oplysninger om, hvordan ændringe n af ALS-kontrolordningen vil blive 
gennemført i praksis, kan der ikke drages  konklusioner om den mulige virkning af 
disse ændringer. I mellemtiden vil ekspor tørerne af den pågæld ende vare fortsat 
modtage udligningsberettigede subsidier. Hver  eksportør er beret tiget til støtte under 
flere af subsidieordningerne.  Under disse omstændigheder blev det anset for rimeligt 
at konkludere, at der i fremtiden sandsynli gvis fortsat vil forekomme subsidiering. 
(103)  Da det er blevet påvist, at der fortsat fo rekom subsidiering på tidspunktet for den 
fornyede undersøgelse, og at det sandsynligvi s vil fortsætte i fremtiden, er spørgsmålet 
om sandsynligheden for fornyet subsidiering i fremtiden irrelevant. 
D. DEFINITION AF EF-ERHVERVSGRENEN 
1. EF-produktion 
(104)  PET fremstilles i Fællesskabet af følgende virksomheder: 
 
DA 26   DA Tolv producenter, som anmodede om udl øbsundersøgelsen, støtte de anmodningen og 
samarbejdede i forbindelse med unde rsøgelsen (se betragtning (107)). 
To producenter, som anmodede om udl øbsundersøgelsen, men som ikke samar-
bejdede i forbindelse med undersøgelsen. 
En dattervirksomhed af en koreansk pr oducent med hjemsted i Fællesskabet, som 
samarbejdede i forbindelse med unde rsøgelsen og støttede anmodningen. 
(105)  PET, der fremstilles af alle disse virk somheder, udgør derfor den samlede EF-
produktion, jf. grundforordni ngens artikel 9, stk. 1. 
2. EF-erhvervsgrenen 
(106)  Kommissionen undersøgte, om de samarbejde nde EF-producenter, som anmodede om 
eller støttede anmodningen om udløbsundersøg else, udgjorde en st ørre andel af den 
samlede produktion af PET i Fællesskabet. Disse EF-producenter tegnede sig for 88 % 
af den samlede EF-produktion af PET. De EF-producenter, som ikke samarbejdede 
fuldt ud, blev udelukket fra definitionen af  EF-erhvervsgrenen. Kommissionen fandt 
derfor, at de tolv EF-producenter, so m samarbejdede fuldt ud, udgør EF-erhvervs-
grenen i henhold til grundforordningens arti kel 9, stk. 1, og artikel  10, stk. 8. I den 
oprindelige undersøgelse udgjorde EF-erhverv sgrenen mere end 85 % af den samlede 
produktion af PET i Fællesskabet på det tidspunkt. 
(107)  EF-erhvervsgrenen bestod af følgende tolv EF-producenter: 
Voridian BV (Nederlandene) M & G Polimeri Italia Spa (Italien) Equipolymers Srl (Italien) La Seda de Barcelona SA (Spanien) Novapet SA (Spanien) Selenis Industria de Po límeros SA (Portugal) 
Aussapol SpA (Italien) 
Advansa Ltd (UK) Wellman BV (Nederlandene) Boryszew subsidiary Elana Wse (Polen) V.P.I. SA (Grækenland) SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Polen). 
E. SITUATIONEN PÅ M ARKEDET I FÆLLESSKABET 
1. Forbruget på EF-markedet 
 
DA 27   DA (108)  Forbruget i Fællesskabet blev fastsat på gr undlag af EF-erhvervsgrenens salgsmængde 
og på grundlag af skøn over de øvrige EF-producenters sa lg på fællesskabsmarkedet, 
der stammede fra oplysninger tilvejebragt på  det tidspunkt, klagen  blev indsendt, og 
fra Eurostats oplysninger om den saml ede import til EU fra tredjelande. 
(109)  Mellem 2002 og undersøgelsesperioden steg EF-forbruget af den pågældende vare i 
Fællesskabet til stadighed og nåede op på  en samlet mængde på 2 400 000 ton i 
undersøgelsesperioden. Den samlede stigning  fordelt på perioden var på 18 %. 
Stigningen skyldtes dels nye a nvendelser (bl.a. øl - og vinflasker), de ls stigningen i for-
bruget i tiltrædelseslandene.  
Tabel 1 2002 2003 2004 UP 
Forbruget i 
Fællesskabet (ton) 
 
Indeks 2 041 836 
 
100 2 213 157 
 
108 2 226 751 
 
109 2 407 387 
 
118 
2. Import fra Indien 
2.1 Importmængde, markedsandel og priser 
(110)  Mellem 2002 og undersøgelsesperioden steg den samlede import fra Indien med 13 %. 
Importen faldt med 17 % fra 2002 til 2003, til ge ngæld steg den med 100 procentpoint 
i 2004 og faldt igen i undersøgelsesperioden til ca. 6 800 ton, dvs. med ca. 70 procent-
point. Importpriserne steg med 5 procen tpoint i 2003 og med yderligere 3 og 7 pro-
centpoint i 2004 henholdsvis i undersøgelses perioden. Denne prisudvikling afspejler 
kun delvist den kraftige stigning i råmate rialeomkostningerne. Markedsandelen for 
indisk import forblev fortsa t relativt lille i den betrag tede periode, dvs. 0,3 % i 2002, 
0,2 % i 2003, 0,5 % i 2004 og 0,3 % i undersøgelsesperioden. 
Tabel 2 2002 2003 2004 UP 
Indien 
Mængde (ton) 
Indeks 
Pris (EUR pr. ton) 
Indeks 
Markedsandel 6 046 
100 
883 
100 
0,3 %  
4 999 
83 
930 
105 
0,2 % 11 079 
183 
955 
108 
0,5 %  
6 831 
113 
1 018 
115 
0,3 % 
3. Importen fra andre lande 
(111)  Importmængden fra andre tredjelande steg med 25 procentpoint i den betragtede 
periode. Den største stigning blev konsta teret i 2003, da importen steg med 41 pro-
centpoint. Efter indførelsen af  antidumpingforanstaltninger på kinesisk eksport i 2004 
faldt importen med 14 procentpoint i 2004 og med yderligere 2 pr ocentpoint i under-
søgelsesperioden. Markedsandelene fulgte en lignende tendens og steg fra 15,9 % i 
 
DA 28   DA 2002 til 20,6 % i 2003 og faldt til 18,5 % i 2004 og til 16,9 % i undersøgelsesperioden. 
Stigningen i markedsandelen for import var lavere end stigningen for importen i 
absolutte tal som følge af et øget forbr ug. Importpriserne lå i gennemsnit konstant 
under EU-priserne mellem 2002 og 2004. Kun i unde rsøgelsesperioden lå de lidt over 
EF-erhvervsgrenens priser. 
Tabel 3 2002 2003 2004 UP 
 
Mængde (ton) 
Indeks 
Gennemsnitspris (EUR/ton) 
Indeks 
Markedsandel 
Vigtigste eksportører 
Korea 
Pakistan 
Kina 
USA 
Taiwan 324 749
100
869
100
15,9 %
113 685
28 558
47 875
20 570
42 136 456 499
141
821
94
20,6 %
129 188
83 208
131 343
16 105
36 986 411 020
127
907
104
18,5 %
139 296
55 125
49 678
49 763
16 796  
406 562 
125 
1 061 
122 
16,9 % 
 
127 734 
73 426 
72 814 
50 393 
29 382 
F. EF-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION 
1. Indledende bemærkninger 
(112)  Ved undersøgelsens begyndelse blev det planla gt at udtage stikprøver blandt EF-
producenterne, men i betragtning af at der ikke var ret mange, blev det besluttet at 
medtage alle producenter, og skadesfaktorer ne er blevet vurderet ud fra de oplys-
ninger, der blev indsamlet hos EF-erhvervsgrenen som helhed. 
(113)  I henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle 
relevante økonomiske faktorer og forhold, de r har indflydelse på EF-erhvervsgrenens 
situation.  
2.1. Produktion 
(114)  EF-erhvervsgrenens produktion steg med 20 % mellem 2002 og undersøgelsesperio-
den, dvs. fra 1 465 000 ton i 2002 til 1 760 000 ton i undersøgelsesperioden. Den 
årlige stigning var på 4,8 % i 2003 og 4,6 % i 2004. Der indtraf en yderligere stigning 
i undersøgelsesperioden, da produktionen steg voldsomt med 150 000 ton, dvs. med 
10,8 %. Det skyldtes den omstrukturerings proces, som erhvervsgrenen havde indledt 
for at få bedre kontrol over produktionsomkos tningerne og derigennem drage fordel af 
det voksende forbrug på fællesskabsmarkedet, der som anført ovenfor steg med 19 % 
 
DA 29   DA mellem 2002 og undersøgelsesperioden (fra 2 mio. ton i 2002 til 2,4 mio. ton i 
undersøgelsesperioden).  
Tabel 4 2002 2003 2004 UP 
Produktion i ton 
Indeks 1 464 522 
100 1 534 480 
105 1 602 086 
109 1 760 828 
120 
2.2. Kapacitet og kapacitetsudnyttelse 
(115)  Produktionskapaciteten steg med 22 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden, dvs. 
fra 1 760 000 ton i 2002 til 2 156 000 ton i undersøgelses perioden. Stigningen indtraf 
hovedsageligt i undersøgelsesperioden, da produktionskapaciteten sammenlignet med 2004 steg med 300 000 ton, dvs. 16,7 %. Den st ore stigning i pr oduktionskapaciteten 
indtraf sideløbende med produktionsstigninge n i den samme periode  (se betragtning 
(114)). Stigningen i produktionskapacitete n skyldtes yderliger e investeringer i 
produktionslinjer, der var tiltænkt det voksende marked.  Kapacitetsudnyttelsen steg 
med 4 procentpoint i 2003, forblev på dette niveau i 2004 og faldt så i undersøgelses-perioden med 5 procentpoint til 82 %. Faldet mellem 2004 og undersøgelsesperioden skyldes den kraftige stigning i produktionskapaciteten i de n periode. Som følge deraf 
var der sammenfald mellem en højere pr oduktionsmængde i undersøgelsesperioden i 
forhold til 2004 og en lavere udnyttelsesgrad. 
Tabel 5 2002 2003 2004 UP 
Produktionskapacitet (ton) 
Indeks 1 760 332 
100 1 762 378 
100 1 848 315 
105 2 156 294 
122 
Kapacitetsudnyttelse 
Indeks 83 % 
100 87 %
105 87 % 
104 82 % 
98 
2.3. Salg og markedsandel 
(116)  EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fæ llesskabsmarkedet steg med 21 % mellem 
2002 og undersøgelsesperioden. En vækst på 2 % i 2003 blev efterfulgt af en stigning i 
både 2004 og undersøgelsesperioden, med he nholdsvis 8 og 11 procentpoint. Til trods 
for stigningen i salget, der skyldtes de t øgede forbrug, faldt EF-erhvervsgrenens 
markedsandel med 4 procentpoint i 2003 og st eg gradvist med 5 procentpoint i 2004 
og 1 procentpoint i undersøgelsesperioden. 
Tabel 6  2002 2003 2004 UP  
Salget i Fællesskabet (ton) 
Indeks  1 306 768
100 1 333 976
102 1 438 883 
110 1 586 902 
121 
Markedsandel  64 % 60 % 65 % 66 % 
2.4. Vækst 
 
DA 30   DA (117)  Generelt bør det bemærkes, at EF-erhverv sgrenens markedsandel steg med 2 procent-
point i den betragtede periode, hvilket viser, at dens væks t ikke fulgte med væksten i 
forbruget på det samlede marked. 
2.5. Beskæftigelse 
(118)  EF-erhvervsgrenens beskæftigelse steg med 18 % i den betragtede periode. Den største 
stigning indtraf i 2003 (11 procentpoint) og i 2004 (yderligere 6 procentpoint). Selv 
om denne stigende tendens fo rtsatte i undersøgelsesperiode n, var stigningen kun på 2 
procentpoint. Stigningen på 18 % i hele  perioden hænger sa mmen med produktions-
niveauet, som steg med 20 %.  
Tabel 7  2002 2003 2004 UP  
Ansatte 
Indeks  1 010
100 1 124
111 1 170
116 1 190 
118 
2.6. Produktivitet 
(119)  EF-erhvervsgrenens produktivitet målt so m produktion i ton pr. ansat pr. år steg 
generelt i den betragtede periode . Efter først at være faldet  med 6 % i 2003 i forhold til 
2002 stabiliserede den sig på dette niv eau i 2004, hvorefter pr oduktiviteten i under-
søgelsesperioden steg betydeligt med mere  end 8 % i forhold til 2004, som var et år, 
hvor der også var en bet ydelig produktionsstigning. 
Tabel 8  2002 2003 2004 UP  
Produktivitet (ton/ansat) 
Indeks  1 450
100 1 365
94 1 369
94 1 480 
102 
2.7. Lønninger 
(120)  Det skal bemærkes, at produktionen af PET-sp åner er en kapitalintensiv erhvervsgren, 
og at lønomkostningerne derfor har en  begrænset indvirkning på de samlede 
omkostninger for varen. I perioden steg lønningerne med 12 % sammenlignet med en 
stigning på 20 % i de samlede produktions omkostninger. En anden betydningsfuld 
indikator er lønomkostningerne pr. producer et ton. I løbet af perioden faldt denne 
omkostning med 6 %. 
Tabel 9  2002 2003 2004 UP  
Lønninger (mio. EUR) 
Indeks 
Lønninger pr. produceret 
ton (EUR) 
Indeks  62,3
100
44,4
 
100 63,0
101
42,9
96 66,3
106
43,6
98 69,5 
112 
41,9 
 
94 
 
DA 31   DA 2.8. Salgspriser og faktorer, som p åvirker priserne i Fællesskabet 
(121)  Enhedssalgspriserne steg fra 924 EUR pr. ton i 2002 til 1 058 EUR pr. ton i under-
søgelsesperioden. Generelt var tendensen stigende (15 % i hele perioden). Denne 
stigning er i vid udstrækning en konsekvens af de stigende priser på råmaterialer, som 
skyldes stigningen i olieprisen. Selv om EF-erhvervsgrenen havde øget priserne, var 
den ikke i stand til at videre give stigningen til et senere  led i det videre produktions-
forløb og lade stigningen i råmaterialeprise rne afspejle sig i erhvervsgrenens salgs-
priser. Det skyldtes hovedsageligt, at stigning en i prisen på råmaterialer var højere end 
stigningen i priserne på P ET. Da EF-erhvervsgrenen ønske de at beholde sin markeds-
andel, kunne den kun forøge sine priser m oderat og blev således udsat for pristryk. 
Tabel 10  2002 2003 2004 UP  
Vejet gennemsnitlig pris 
(EUR/ton) 
Indeks  924
100 902
98 1006
109 1058 
 
115 
2.9. Produktionsomkostninger fo r de vigtigste råmaterialer 
(122)  Der kræves ca. 850 kg ren tere phthalatsyre (i det følgende  benævnt "PTA") og 350 kg 
monoethylenglykol (i det følgende benævnt "M EG") (de vigtigste rå materialer) for at 
producere 1 ton PET, og prisen på råmateri aler (PTA og MEG) steg betydeligt mellem 
2002 og undersøgelsesperioden med henholdsvis 67 % og 31 % for at nå op på 770 EUR/ton (PTA) og 721 EUR/ton (MEG) (gennemsnittet for undersøgelsesperioden). Selv om der er konstateret et lille fald i pr iserne på PTA i det tredje kvartal af 2005, da 
priserne faldt til 700 EUR/ton, og et stort se t stabilt prisniveau for MEG, skal det 
påpeges, at råmaterialerne købe s lang tid i forvejen på la ngtidskontrakter. Deraf følger, 
at EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode  stadig lider under konsekvenserne af de 
stærkt forøgede omkostninger trods det lille fald i priserne på PTA i slutningen af 
undersøgelsesperioden. Endvidere er priserne  på råmaterialer til produktionen af PET 
som følge af oliesituationen på verdensm arkedet underlagt uforudsigelige ændringer, 
men forbliver sandsynligvis på et højt niveau. Alle disse fa ktorer bidrager til øget 
sårbarhed for EF-producenterne af PET. Det bør dog bemærkes, at de vigtigste 
råmaterialer er produkter, der handles globa lt, og de burde derfor også påvirke de 
indiske eksporterende producenter i samme omfang.  
Tabel 11 
Gennemsnitlig omkostning 
(EUR/ton)  2002 2003 2004 UP  
-PTA 
Indeks 
-MEG 
Indeks  460
100
551
100 566
123
550
100 718
156
650
118 770 
167 
721 
131 
 
DA 32   DA (123)  Ved at sammenligne den gennemsnitlige omkostning pr. enhed pr. ton for PET-spåner 
fremstillet af EF-erhvervsgrenen fremkom følgende: 
Tabel 12  2002 2003 2004 UP  
Vejet gennemsnitlig omkost-
ning (EUR/ton) 
Indeks  899
100 918
102 1 013
113 1 092 
 
121 
(124)  I den betragtede periode er de vigtigste råmaterialer so m vist i tabel 11 og 12 fortsat 
steget (PTA med 67 %, MEG med 31 %), hvorimod de samlede produktions-omkostninger steg med kun 21 %. Imidlertid er priserne som vist i tabel 10 kun steget med 15 %, da EF-erhvervsgrenen ikke var i stand til at videregi ve stigningen til et 
senere led i det videre produktionsforløb og lade stigningen i råmaterialepriserne 
afspejle sig i erhvervsgrenens salgspriser. 
2.10. Lagre  
(125)  Der er konstateret en nedgang på 10 % i lagr ene i hele den betrag tede periode, dvs. 
mellem 2002 og undersøgelsesperioden. So m i den oprindelig e undersøgelse bør 
lagrene imidlertid ikke opfattes som en re levant indikator for PET fremstillet af EF-
erhvervsgrenen på grund af PET-markedets sæsonprægede karakter set over et år. Når 
man sammenligner med produktionen, repr æsenterer lagrene ca. 5-6 % af 
produktionen.  
Tabel 13  2002 2003 2004 UP  
Lagre i ton 
Indeks  101 554
100 110 695
109 90 422
89 91 123 
90 
2.11. Rentabilitet, investerin gsafkast og likviditet 
(126)  Rentabiliteten i forbindelse med salget er de n fortjeneste, der opnås ved salget af den 
pågældende vare i Fællesskabet. Afkastet af de samlede aktive r og likviditeten kunne 
kun måles for den snævrest mulige varegrup pe, der indbefattede samme vare, jf. 
grundforordningens artikel 8, stk. 8. Investerin gsafkastet er desuden blevet beregnet på 
grundlag af afkastet af de samlede aktiver, da sidstnævnte anses for mere relevant med 
henblik på analysen af udviklingstendensen.  
Tabel 14  2002 2003 2004 UP  
Fortjenstmargen før skat ved 
salg i Fællesskabet  2,7 % -1,8 % -0,7 %  
-3,2 % 
Afkast af samlede aktiver  2,0 % -1,4 % -0,6 % -2,4 % 
Likviditet (% af det samlede 
salg) 18,1 % 5,5 % 10,1 % -2,6 % 
 
DA 33   DA (127)  Som følge af pristrykket, der begyndte i 2002, og sammenfaldende med en kraftig 
stigning i dumpingimporten fra Kina, Taiw an, Malaysia, Korea og Australien (indtil 
2004) og i den subsidierede import fra I ndien, forværredes EF-erhvervsgrenens 
finansielle situation og førte til et tab i 2003. Efter et mindre opsving i 2004 som følge 
af antidumpingforanstaltninger over for Ki na og Australien forværredes tabet til 
-3,2 % i undersøgelsesperiode n. Der konstateres sålede s en klar nedadgående 
udviklingstendens. 
(128)  Udviklingstendenserne for afkastet af de samlede aktiver og for likviditeten fulgte 
samme mønster, dvs. der var tale om en re lativ god situation i 2002,  et kraftigt fald i 
2003, et mindre opsving i 2004 og en yderliger e forværring i undersøgelsesperioden. 
2.12. Investeringer og muligheden for at tilvejebringe kapital 
Tabel 15  2002 2003 2004 UP  
Investeringer (1 000 EUR) 
Indeks  31 779
100 42 302
133 63 986
201 50 397 
159 
(129)  Investeringerne var dels bere gnet på en kapacitetsstigning, dels en forbedring af pro-
duktionsprocessen. De størst e udgifter blev genereret i 2004 og i undersøgelses-
perioden, hvilket faldt sammen med stigni ngen i kapaciteten og med ønsket om at 
beholde markedsandelen set i lyset af det øgede forbrug. Ikke desto mindre var den 
nuværende situation for EF-erhvervsgrene n og udviklingen på fællesskabs- og ver-
densmarkederne for PET, der var præget af manglende rentabilitet, ikke et incitament 
til at foretage overdrevne investeringer. Se lv om EF-producenterne i nogle tilfælde har 
været i stand til at skaffe kapital (især fra forretningsmæssigt forbundne virksomhe-der), var den manglende rentabilitet i forbi ndelse med PET ikke et incitament til at 
foretage investeringer, og i nogle tilfælde blev beslutningen om investeringer udsat. 
2.13. Den faktiske subsidiemargens størrelse 
(130)  For så vidt angår virkningen på EF-erhverv sgrenen af størrelsen  af den faktiske 
subsidiemargen i forbindelse med importe n fra Indien, kan den ikke anses for 
ubetydelig i betragtning af markedets pris følsomhed med hensyn til denne vare. Det 
bør bemærkes, at denne indikator er mere relevant i forbindelse med analysen af 
sandsynligheden for fornyet skade. Hvis fora nstaltningerne udløber, er det sandsynligt, 
at den subsidierede import igen vil finde sted i sådanne mængder og til sådanne priser, 
at subsidiemargenens størrelse vil have betydelig indvirkning. 
2.14 Genrejsning efter virkningern e af tidligere subsidiering 
(131)  De ovenfor anførte indikatorer viser, at der er  sket en vis forbedring af en række af EF-
erhvervsgrenens økonomiske indikatorer ef ter indførelsen af endelige udlignings-
foranstaltninger i 2001, men de viser også, at  EF-erhvervsgrenen st adig befinder sig i 
en usikker og sårbar situation.  
3. Konklusion om EF-erhvervsgrenens situation 
(132)  Den konstante stigning i forbruget, som dels  skyldtes nye anvendelser (bl.a. øl- og 
vinflasker) dels stigningen i forbruget i tiltrædelseslandene, tvang EF-erhvervsgrenen 
 
DA 34   DA til at øge kapaciteten og produktionen for i kke at miste markedsandele. Det betød, at 
der fandt en omfattende omstrukturerin gsproces sted i 2004 og i undersøgelses-
perioden, som blev ledsaget af hyppige ejer skifter blandt de fo rskellige producenter. 
Sideløbende hermed blev antallet af produkti onslinjer generelt forøget for at følge med 
forbrugsstigningen og samtidig opnå stordr iftsfordele. Dermed fulgte en række 
økonomiske indikatorer, f.eks. forbrug, pr oduktionskapacitet, produktion, EU-salg og 
beskæftigelse, faktisk en positiv tendens . Endvidere steg salgsprisen også i den 
betragtede periode. Imidlertid kunne alle di sse omstruktureringsbestræbelser, der er 
beskrevet ovenfor, ikke udligne virkni ngen af den konstante og massive stigning i 
råmaterialepriserne i den betragtede peri ode. De højere råmaterialeomkostninger 
kunne heller ikke videregives til  et senere led i det videre produktionsforløb i et sådant 
omfang, som det ville have været nødvendigt fo r at opretholde et vist rentabilitets-
niveau. Det betød en alvorlig forværring af  rentabiliteten, som faldt fra +2,7 % i 2002 
til -3,2 % i undersøgelsesperioden. Lignende negative tendenser blev konstateret for 
investeringsafkastet og likviditeten. 
(133)  Det indtraf samtidig med det lave prisni veau for importen fra det pågældende land, 
hvilket klart var medvirkende til at trykke EF-erhvervsgrene ns priser. I betragtning af 
de små mængder af subsidieret import i forbindelse med denne udløbsundersøgelse 
fokuseres der på en analyse af sandsynligheden for fornyet skade. Fællesskabets over-
ordnede finansielle situation forværredes til trods for den tilsyneladende positive 
udvikling inden for produktion, salg og salgsp ris, og dette afspejle des i den negative 
udvikling i rentabilite ten (fra en fortjeneste på 2,7 % i 2002 til et tab på 3,2 % i 
undersøgelsesperioden), eks portsalget, produktionsomkos tningerne, investerings-
afkastet og likviditeten.  
(134)  Hvis ovennævnte udvikling sammenlignes med den udvikling, der er beskrevet i 
forordningerne om indførelse af midlertid ige og endelige udligni ngsforanstaltninger, 
er vurderingen igen blandet. For så vidt  angår markedsandel, mistede EF-erhvervs-
grenen kun et procentpoint mellem 2002 og undersøgelsesperioden, hvorimod den 
havde vundet 5 procentpoint i de fire år, de r lå forud for vedtagelsen af de endelige 
udligningsforanstaltninger. På den anden side var EF-erhvervsgrenens rentabilitet 
mindre negativ i undersøgelsesperioden end før indførelsen af de endelige udlig-
ningsforanstaltninger. Følgelig  er EF-erhvervsgrenens situ ation trods en tilsyneladende 
positiv udvikling, der fremgår af skadesindikato rerne, stadig langt fra det niveau, der 
kunne forventes, hvis EF-erhvervsgrenen havde rejst sig helt efter den skade, der var 
blevet konstateret i de oprindelige undersøgelser. 
(135)  Konklusionen er derfor, at EF-erhvervsgrenens  situation er blevet lidt bedre sammen-
lignet med perioden før indførelsen af foransta ltningerne, men at der stadig er tale om 
en usikker og sårbar situation. Endvidere  tillod pristrykket som følge af importen fra 
det pågældende land ikke EF-erhvervsg renen helt at videre give stigningen i 
råmaterialepriserne til sine salgspriser. 
G. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE 
Sammenhægen mellem eksportmængder og pris er til tredjelande og eksportmængder og 
priser til Fællesskabet 
(136)  Det konstateredes, at den gennemsnitlige eksp ortpris for salg fra Indien til lande uden 
for EU var væsentligt lavere end den genne msnitlige eksportpris til Fællesskabet og 
 
DA 35   DA også lavere end hjemmemarkedspriserne. De n indiske eksportør ha vde et betydeligt 
salg udtrykt i mængde til lande uden for EU , nemlig mere end 95 % af det samlede 
eksportsalg. Kommissionen fandt derfor, at  hvis foranstaltningerne udløb, ville de 
indiske eksportører have et incitament til at omdirigere en be tydelig eksportmængde 
fra andre tredjelande til det mere attraktive fællesskabsmarked til priser, der — selv om de skulle stige — sandsynligvis stadi gvæk ville være lavere end de nuværende 
eksportpriser til Fællesskabet.  
Produktionskapacitet, uudny ttet kapacitet og lagre 
(137)  Som anført i betragtning (140) har de eks porterende producenter i Indien potentiale til 
at øge deres eksportmængde til fællesskabsm arkedet. Indien havde  en betydelig vækst 
i sin produktionskapacitet fra 330 000 ton i 2003 til 600 000 ton i 2005. Ifølge markedsanalyser forventes den at stig e med yderligere 220 000 ton i 2008. I 2005 
udgjorde hjemmemarkedssalget 220 000 ton og  eksporten 290 000 ton (herunder 6 831 
ton til EU). Ud fra de foreliggende oplysninger bør den nuværende uudnyttede kapacitet beløbe sig til ca.  90 000 ton og skal betragtes som betydelig, da den udgør 
ca. 4 % af det nuværende EF-forbrug. Dette skøn bekræftes af resultaterne fra de 
samarbejdende indiske producenter, som havde  betydelige uudnyttede kapaciteter.  
(138)  Med hensyn til lagerbeholdning har undersøgels en vist, at de samarbejdende indiske 
producenters lagre ikke var betydelige. Det bør  imidlertid bemærkes, at lagrene ikke er 
en relevant faktor, idet PET-markedet er cyklisk.  
(139)  Det kan konkluderes, at der er risiko for, at betydelige eksportm ængder omdirigeres til 
EU til trods for, at importen til EU var lav. 
Konklusioner 
(140)  Producenterne i det pågældende land har derf or mulighed for at øge og/eller omdiri-
gere deres eksport til fællesskabsmarkede t. Det fremgik af undersøgelsen, at de 
samarbejdende eksporterende producenter solgte  den pågældende vare til lavere priser 
end EF-erhvervsgrenen. Disse lave priser  vil sandsynligvis fortsat blive opretholdt 
eller endda yderligere reduceret, så de svarer til de lavere priser, der gælder for resten 
af verden, som nævnt i betr agtning (137), også for at ge nvinde samme markedsandele 
som i tiden før indførelsen af foranstaltnin gerne. En sådan prispolitik vil sammen med 
den evne, som eksportørerne i det pågældende land har til at levere betydelige mængder af den pågældende vare til fællessk absmarkedet, højst sandsynligt øge pris-
trykket på markedet, hvilket kan forventes at have en negativ  indvirkning på EF-
erhvervsgrenens økonomiske situation. 
(141)  Som vist ovenfor befinder EF-erhvervsgre nen sig stadig i en  usikker og sårbar 
situation. Hvis EF-erhvervsgrenen udsættes for øget import fra det pågældende land til subsidierede priser, er det sandsynligt, at  dens salg, markedsandel og salgspriser vil 
falde, og at dens finansielle situation forv ærres, således at de n situation, der konsta-
teredes i den oprindelige undersøgelse, igen  vil opstå. Det konklude res derfor, at en 
ophævelse af foranstaltningerne efter al sands ynlighed vil føre til en forværring af den 
allerede problematiske situation og til en endnu mere skadevoldende situation for EF-
erhvervsgrenen. 
 
DA 36   DA (142)  Ud fra ovenstående konkluderes det, at importpriserne efter al sandsynlighed vil være 
lavere på fællesskabsmarkedet, hvis der ikke findes antisubsidieforanstaltninger, idet de indiske producenter eventuelt vil prøve  at øge deres markedsandel. En sådan 
prispolitik sammenholdt med de indiske eksp orterende producenters evne til at sælge 
store mængder PET på fællesskabsmarkedet vil højst sandsynligt betyde et øget 
pristryk på markedet med en forventet ne gativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens 
økonomiske situation. 
H. FÆLLESSKABETS INTERESSER 
1. Indledning 
(143)  Det blev i henhold til grundforordningens arti kel 31 undersøgt, om det ville være imod 
Fællesskabets interesser som helhed at  opretholde de nuværende antisubsidie-
foranstaltninger. Fastlæggelsen af, hvad der er Fællesskabets interesser, blev baseret 
på en vurdering af al le involverede parters interesser.  I denne undersøgel se analyseres 
en situation, hvor der allerede har været antisubsidieforanstaltninger gældende, og den 
giver mulighed for at vurdere, om der fi ndes uønskede negative virkninger af de 
gældende antisubsidieforanstaltn inger for de berørte parter. 
(144)  På dette grundlag undersøgtes det, om der til trods for konklusionerne om 
sandsynligheden for, at der fortsat eller igen  vil finde skadevoldende subsidiering sted, 
fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde. 
2. EF-erhvervsgrenens interesser 
(145)  Som anført ovenfor er der stor sandsynli ghed for, at der vil finde fornyet skade-
voldende subsidiering sted, hvis foranstaltn ingerne ophæves. Alle EF-producenterne 
undtagen to samarbejdede fuldt ud og tilk endegav deres støtte til de gældende 
foranstaltninger.  
(146)  Hvis antisubsidieforanstaltningerne over for importen fra Indien fortsætter, øges 
muligheden for, at EF-erhvervsgrenen opnår en  fornuftig rentabilit et, idet den inden 
for en overskuelig fremtid sandsynligvis vil kunne øge salgsmængden og derigennem 
opnå stordriftsfordele samtidig med, at  erhvervsgrenen sa ndsynligvis kan øge 
salgspriserne moderat og de rmed opnå en fornuftig re ntabilitet. Selv om den 
subsidierede import i undersøgelsesperiod en med oprindelse i Indien var lav og 
dermed ikke kunne have forårsaget alvorl ig skade, vil den sandsynligvis have en 
negativ indvirkning på EF -erhvervsgrenens situati on, hvis antisubsidieforan-
staltningerne blev ophævet. Diss e foranstaltninger er således væsentlige for at sikre en 
levedygtig EF-erhvervsgren for PET-spåner , som i en årrække har været udsat for 
konkurrence fra subsidieret import fra Indien.  
3. Importørernes interesser 
(147)  Importører og forhandlere udviste kun en ringe grad af samarbejde, og blandt de 
samarbejdende importører foretog ingen indkøb i Indien. Imidlertid kunne de samarbejdende importører/forhandlere anses for at være repræsentative, da deres 
salgsmængde udgjorde ca. 5 % af EU-forbruge t. De ville foretrække et marked uden 
told, også selv om de konstant ha r gode finansielle resultater.  
 
DA 37   DA (148)  Det fremgik af undersøgelsen, at der stad igvæk findes alternative forsyningskilder 
uden antisubsidie- eller anti dumpingforanstaltninger, f.ek s. fra Mexico, Brasilien, 
USA, Tyrkiet, Pakistan, Iran og Saudi-Ara bien. Importørerne/forhandlerne ville 
således kunne forlade sig på eller skifte til betydelige alternative forsyningskilder. 
(149)  I betragtning af at de gældende foranstaltninger ikke væsentligt påvirkede impor-
tørerne, konkluderes det, at opretholdelsen af de gældende udligningsforanstaltninger 
over for importen med oprindelse i Indien hell er ikke fremover i betydeligt omfang vil 
påvirke EF-importørernes  situation negativt. 
4. Forarbejdningsvirksomhedernes og brugernes interesser 
(150)  Kommissionen udsendte spørgeskemaer til 47 kendte forarbejdningsvirksom-
heder/brugere. Kun ti forarbejdningsvirkso mheder/brugere, som samlet kun var meget 
lidt repræsentative, besvarede spørgesk emaet. Ifølge oplysningerne om indkøb i 
besvarelserne af spørgeskemaet tegnede de samarbejdende forarbejdningsvirksom-heder/brugere i undersøgelsesperioden sig fo r ca. 20 % af det samlede EF-forbrug af 
PET. I undersøgelsesperioden købte de 95 % af  deres PET af EF-producenterne, og 
resten stammede fra import med oprindelse i andre lande end det land, der er genstand 
for denne undersøgelse. Der blev forelagt  en række argumenter imod indførelsen af 
told. 
(151)  Fem forarbejdningsvirksomheder (som forarb ejder PET-spåner til præforme og flasker 
og udgør 10 % af forbruget) besvarede spør geskemaet. Omkostningerne i forbindelse 
med PET-spåner udgør 55 % af det endelige produkt (som oftest præforme). Det er 
blevet fastslået, at de importerer ubetydeli ge mængder fra Indien og andre tredjelande. 
Ikke desto mindre er de imod en fortsætt else af tolden, idet de hævder, at 
foranstaltningerne kunne føre til en kunstig prisstigning i Europa.  
(152)  Fem brugere, som udgjorde ca. 10 % af forb ruget, afleverede ufuldstændige oplys-
ninger. Den ringe samarbejdsvilje fra de st ørste brugere skyldes sandsynligvis, at den 
sidste undersøgelse om importen af PET med oprindelse i Kina , Australien og 
Pakistan fandt sted for bare to år si den. Omkostningerne i forbindelse med PET 
udgjorde ca. 6-7 % af de saml ede omkostninger og er derfor ret begrænsede. Selv om 
de har erklæret, at de ikke  importerer fra Indien, er forarbejdningsvirksomhederne 
også imod indførelse af told, idet de hævde r, at foranstaltninge rne kunne føre til en 
kunstig prisstigning i Europa. 
(153)  I betragtning af at enhederne i det videre produktionsfo rløb befinder sig i en temmelig 
god økonomisk situation i modsætning til EF -erhvervsgrenen, var der ingen forar-
bejdningsvirksomheder/brugere, som fremført e argumentet om, at opretholdelsen af de 
nuværende toldsatser kunne føre til et tab af  arbejdspladser elle r til, at produktions-
anlæggene forlægges til ove rsøiske destinationer. 
(154)  Endvidere tilpassede EF-erhvervsgrenen, for så vidt angår produktio nen, sin størrelse 
til det øgede forbrug, og derfor er det me get sandsynligt, at EF-erhvervsgrenens 
uudnyttede kapacitet fuldt ud ville kunne dække importmængden. 
(155)  I betragtning af at der stadigvæk findes al ternative forsyningskilder uden antisubsidie- 
eller antidumpingforanstaltninge r, f.eks. Mexico, Brasilien, USA, Tyrkiet, Pakistan, 
 
DA 38   DA Iran og Saudi-Arabien, ville EF-brugerne desu den kunne forlade sig på eller skifte til 
en række forskellige leverandører af den pågældende vare. 
(156)  Med hensyn til brugersektorens resultater fremgik det af undersøgelsen, at i den 
betragtede periode øgede de samarbejde nde brugere deres om sætning, opretholdt 
beskæftigelsesniveauet og forbedrede deres rentabilitet generelt. Det blev derfor 
fastslået, at de ikke blev  negativt påvirket af anti subsidieforanstaltningerne. 
(157)  Ud fra ovenstående konkluderes det, at opr etholdelsen af de gældende antisubsi-
dieforanstaltninger over for import med oprinde lse i Indien ikke vil få en betydelig 
negativ indvirkning på situationen for EF-brugerne.  
5. Leverandørernes interesser 
(158)  Leverandørerne af råmaterialer (monoet hylenglykol (MEG), ren terephthalatsyre 
(PTA), DMT og iso-propylalkohol, som alle  er petrokemiske produkter, der stammer 
fra naphtha, tilkendegav klart deres støtte til foranstaltningerne og ydede et godt samarbejde. De vil drage fordel, hvis fo ranstaltningerne opretholdes, idet EF-
erhvervsgrenen sandsynligvis vil være i stand til at komme sig og forbedre sine resultater.  
6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser 
(159)  Under hensyn til ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til 
ikke at opretholde de nuværende anti subsidieforanstaltninger over for Indien. 
I. UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER 
(160)  Alle interesserede parter blev underrette t om de væsentligste kendsgerninger og 
betragtninger, der lå til grund for, at Ko mmissionen påtænker at anbefale en opret-
holdelse af de gældende fora nstaltninger. De fik også bevi lget en periode, inden for 
hvilken de kunne fremsætte bemærkninger t il de offentliggjorte oplysninger. Den 
indiske regering fremsatte kommentarer til skadesaspekterne og hævdede, at det ikke 
var påvist, at EF-erhvervsgre nen led fortsat skade, og at importpresset fra Indien ikke 
var årsagen til, at EF-erhvervsgrenen ikke l od prisstigningen på råmaterialer afspejle 
sig fuldt ud i deres salgspriser. Der mindes om, at den økonomiske situation 
forværredes som anført i analysen af EF-e rhvervsgrenens situa tion, og som nævnt i 
betragtning (127) bidrog de lave importpriser fra det på gældende land klart til at 
trykke EF-erhvervsgrenens priser. Men i betr agtning af den ringe mængde subsidieret 
import i forbindelse med denne undersøgelse skulle sandsynligheden for fornyet skade 
undersøges. I den forbindelse blev det konklude ret som anført i betragtning (127), at 
hvis der ikke fandtes foranstaltninger, vi lle den øgede importmængde fra Indien til 
lave priser have en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation. Endvidere 
hævdede en indisk eksp ortør, at hvis der ikke fandtes foranstaltninger, ville det ikke 
være sandsynligt, at Indien ville omdirigere salget til Fællesskabet. Denne eksportør 
hævdede, at de nye markeder er mere attraktive end Fællesskabet, at indisk 
efterspørgsel vokser hurtigt, og at der derf or ikke findes uudnyttede kapaciteter. Det 
skal dog tages i betragtning, at på trods af  en stigning i efterspør gslen på det indiske 
marked tydede undersøgelsen af  virksomhederne på, at de r fandtes uudnytte t kapacitet, 
hvilket også blev bekræftet af markedsoplys ninger. Det konkluderes derfor, at ingen af 
de kommentarer, der blev afgivet i forbindels e med de offentliggjorte oplysninger, var 
 
DA 39   DA af en sådan beskaffenhed, at de kunne føre til ændringer i konklusionerne i denne 
forordning. 
(161)  Det følger af ovenstående, at udligningsfo ranstaltningerne over for importen af PET-
spåner med oprindelse i Indien bør oprethol des, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 
2. Der mindes om, at foranstaltningerne består af en særtold. 
(162)  De virksomhedsspecifikke udligningstoldsat ser i denne forordning er udtryk for den 
situation, der blev konstateret under den fornyede undersøgelse med hensyn til de 
samarbejdende eksportører. De gælder  således udelukkende for import af den 
pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågæ ldende vare, der er fremstillet af andre 
virksomheder, som ikke udtrykkeligt er næ vnt i den dispositive del af denne forord-
ning med navn og adresse, herunder forretn ingsmæssigt forbundne enheder til de 
specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen 
for "alle andre virksomheder". 
(163)  Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle udlignings toldsatser (f.eks. 
efter ændring i den pågældende enheds na vn eller efter oprettelse af nye produktions- 
eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen
14 sammen med alle relevante 
oplysninger, navnlig om ændr inger i virksomhedens aktivi teter vedrørende produktion, 
hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring 
eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Efte r konsultation af det 
rådgivende udvalg ændrer Kommissionen, om nødvendigt, forordningen i overens-
stemmelse hermed ved at ajourføre listen over de virksomheder, som er omfattet af 
individuelle toldsatser. 
(164)  For at sikre en korrekt håndhævelse af udli gningstolden bør resttoldsatsen ikke blot 
anvendes på de ikke-samarbejdende ekspor tører, men også på de virksomheder, der 
ikke foretog eksport i undersøgelsesperiode n. Hvis de sidstnævnte virksomheder 
opfylder kravene i grundforor dningens artikel 20, opfordres de imidlertid til at 
fremsætte anmodning om en fornyet undersøgel se i henhold til nævnt e artikel, så deres 
situation kan blive undersøgt individuelt — 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
1. Der indføres en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalat med 
viskositetsindeks på 78 ml/g og derover if ølge ISO-standard 1628-5 henhørende under KN-
kode 3907 60 20 og med oprindelse i Indien. 
2. Udligningstolden fastsættes til følgende af nettoprise n, frit Fællesskabets grænse, 
ufortoldet, for varer fremstillet af nede nnævnte virksomheder, jf. dog artikel 2: 
Land Virksomhed Udlignings-
told Taric-tillægskode 
                                                 
14 Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, J-79 5/17, B-1049 Bruxelles. 
 
DA 40   DA (EUR/ton) 
Indien Reliance Industries Limited  41,3 A181 
Indien Pearl Engineering Polymers 
Ltd.  31,3 A182  
Indien Senpet Ltd   22,2 A183 
Indien Futura Polyesters Ltd  0 A184 
Indien South Asian Petrochem Ltd  106,5 A585 
Indien Alle andre virksomheder  41,3 A999 
 
3. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget  før overgangen til fri omsætning, og hvor den 
pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af 
toldværdien i henhold til artikel 145 i Ko mmissionens forordning (EØF) nr. 2454/9315, 
reduceres den udligningstold, der er beregnet på grundlag af de ovenfor anførte beløb, med en 
procentsats svarende til fordelingen af den pr is, der faktisk er betalt eller skal betales. 
4. Uanset bestemmelserne i stk. 1 og 2, finder de n endelige udligningstold ikke anvendelse på 
import, der er overgået til fri omsætn ing i overensstemmelse med artikel 2. 
5. Gældende bestemmelser vedrørende told fi nder anvendelse, medmindr e andet er fastsat. 
Artikel 2 
1. Importerede varer undtages fra den ved artike l 1 indførte udligningsto ld, forudsat at de 
er fremstillet og direkte eksporteret (dvs. faktureret og sendt) til en virksomhed, der handler som importør i Fællesskabet, af de virksomheder, som er anført i stk. 3, samt at de er angivet 
under den relevante Taric-tillægskode, og at betingelserne i stk. 2 er opfyldt. 
2. Når der fremsættes anmodning om overgang til fri omsætning, er toldfritagelsen 
betinget af, at der over for den relevante me dlemsstats toldmyndigheder fremlægges en gyldig 
"tilsagnsfaktura", som er udstedt af de ekspor terende virksomheder an ført i stk. 3, og som 
indeholder de oplysninger, der er anført i bilaget. Toldfritagelsen er yderligere betinget af, at 
de varer, der er angivet og frembudt for toldmynd ighederne, svarer nøjag tig til besk rivelsen i 
tilsagnsfakturaen. 
3. Importerede varer, der ledsages af en tilsagnsfaktura, angives under følgende Taric-
tillægskoder: 
Land Virksomhed Taric-tillægskode 
                                                 
15 EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2286/2003 (EUT L 343 af 
31.12.2003, s. 1). 
 
DA 41   DA Indien Pearl Engineering Polymers 
Ltd. A182 
Indien Reliance Industries Ltd. A181 
Indien South Asian Petrochem Ltd A585 
Artikel 3 
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions 
Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkelthed er og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, 
 På Rådets vegne 
 Formand 
 
DA 42   DA BILAG  
Oplysninger, der skal fremgå af den i ar tikel 2, stk. 2, omhandlede tilsagnsfaktura: 
1. Tilsagnsfakturaens nummer 2. Den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer kan toldbehandles 
ved Fællesskabets grænse (som anført i forordningen). 
3. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder: - varerapporteringskodenummeret (som fastsat i de t tilsagn, der er afgivet af den pågældende 
eksporterende producent) 
- KN-kode - mængde (i antal enheder). 4. En beskrivelse af salg sbetingelserne, herunder: 
- pris pr. enhed - betalingsbetingelser - leveringsbetingelser - samlede rabatter og nedslag. 5. Navnet på den virksomhed, der handler som importør, og til hvilken fakturaen er udstedt 
direkte af virksomheden. 
6. Navnet på den ansatte i virksomheden, der har udstedt tilsagnsfa kturaen og følgende 
underskrevne erklæring: 
"Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab af de 
varer, der er omfattet af denne faktura, finde r sted inden for rammerne af og i henhold til 
bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet af [virksomheden], og som Europa-Kommissionen 
har godtaget ved afgørelse 2000/745/EF. Jeg erkl ærer, at oplysningerne i denne faktura er 
fuldstændige og korrekte."