KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 15.04.1998 
KOM(1998) 237 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
Operationelle konklusioner 
Den regionale approach over for landene i Sydøsteuropa: 
Opfyldelsen af betingelserne i Rådets konklusioner af 29. april 1997 
Bosnien-Hercegovina. Kroatien. Forbundsrepublikken Jugoslavien. Den Tidligere Jugoslaviske 
Republik Makedonien og Albanien 

INDLEDNING 
Som led i den regionale approach over for landene i Sydøsteuropa1 fastlagde Rådet, hvilke politiske 
og økonomiske betingelser2 disse lande skulle opfylde som grundlag for en sammenhængende og 
gennemsigtig politik til udvikling af de bilaterale forbindelser med disse lande på områderne 
handel, finansiel bistand og økonomisk samarbejde samt de aftalemæssige forbindelser. 
Nærværende konklusioner fra Kommissionen ledsages af en faktuel rapport3, som omhandler 
Bosnien-Hercegovinas, Kroatiens, Forbundsrepublikken Jugoslaviens, Den Tidligere Jugoslaviske 
Republik Makedoniens og Albaniens opfyldelse af disse betingelser. For hvert lands vedkommende 
har kontrollen mpd opfyldelsen fundet sted på følgende områder: demokratiske principper, 
menneskerettigheder og retsstatsprincipper, respekt for og beskyttelse af mindretal, 
markedsøkonomiske reformer, regionalt samarbejde4 og i fornødent omfang opfyldelse af de 
betingelser, der er fastsat i Dayton- og Erdut-aftalerne og på Rådets møder i Sintra og Bonn til 
fremme af fredsprocessen. 
Skønt der er gjort fremskridt på visse områder, har nogle landes indsats på andre områder såsom 
demokratiske reformer, respekt for menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder, 
økonomiske reformer og regionalt samarbejde ikke været tilfredsstillende. Desuden er det 
nødvendigt med forbedringer på områderne flygtninges og internt fordrevnes tilbagevenden til 
deres hjemstavn, samarbejde med Den Internationale Krigsforbryderdomstol for Det Tidligere 
Jugoslavien, gennemførelse af fredsaftalerne (f.eks. skal aftalerne med regionerne i Bosnien-
Hercegovina gøres forenelige med Bosnien-Hercegovinas forfatning, ligesom der skal oprettes 
velfungerende fælles institutioner i Bosnien-Hercegovina), problemet med Østslavonien for 
Kroatiens vedkommende og indførelsen af en konstruktiv dialog med Kosovo-albanerne for 
Forbundsrepublikken Jugoslaviens vedkommende. 
Kommissionen har derfor i øjeblikket draget den konklusion, at de nuværende forbindelser med de 
lande, der er omfattet af den regionale approach, bør opretholdes, dvs. at der ikke skal finde nogen 
udbygning sted af den autonome handelsordning (over for Forbundsrepublikken Jugoslavien) eller 
af Phare-programmet (over for Kroatien eller Forbundsrepublikken Jugoslavien), og at der ikke 
skal indledes forhandlinger om samarbejdsaftaler (med Bosnien-Hercegovina, Kroatien eller 
Forbundsrepublikken Jugoslavien). 
Rådets (almindelige anliggender) konklusioner af 26. februar 1996 efterfulgt af en beretning fra Kommissionen 
om fælles principper for de fremtidige aftalemæssige forbindelser med visse lande i det sydøstlige Europa, 
Rapport til Rådet og Europa-Parlamentet fra Kommissionen (KOM(96) 476 endelig udg. af 2.10.1996. 
Rådets (almindelige anliggender) konklusioner af 29.4.1997. 
Arbejdsdokument fra Kommissionens (icnestegrene: Den regionale approach over for landene i Svdostcuropa: 
Opfyldelsen qf betingelserne i Rådets konklusioner af 29. april 1997: Bosnien-Hercegovina. Kroatien. 
Forbundsrepublikken Jugoslavien. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Albanien [SEK(98)586 af 
30.3.1998]. 
Der henvises til Arbejdsdokument fra Kommissionens (icnestegrene: Anden rapport om de økonomiske 
forbindelser mellem de svdosteuropæiske lande, der er omfattet af EU's regionale approach SEK(98)381 af 
27.2.1998, der vedrører udviklingen i 1997. 
1 
KONKLUSIONER 
På grundlag af de faktuelle oplysninger i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om de 
pågældende fem landes opfyldelse af betingelserne i Rådets konklusioner af 29. april 1997 [SEK(98) 586 af 
30.3.1998] er Kommissionen nået til følgende konklusioner. 
Første del 
I. Bosnien-Hercegovina 
II. Samlet vurdering 
Der er sket fremskridt med hensyn til demokratisering og menneskerettigheder, omend det har været 
nødvendigt med et betydeligt pres fra verdenssamfundets side. Meget mangler dog stadig at blive gjort. 
Hovedvægten skal lægges på private ejendomsrettigheder (i forbindelse med fri bevægelighed og 
flygtninges/internt fordrevnes tilbagevenden) og et helt uafhængigt offentligt fjernsyn. 
Skabelsen af en markedsøkonomi skrider frem, dog ikke uden vanskeligheder, men der er konstateret en 
tydelig mangel på fremskridt i udarbejdelsen af en lovgivningsramme. Betingelserne for en vellykket 
afslutning af de igangværende forhandlinger med IMF og andre internationale finansielle institutioner skal 
opfyldes hurtigt, hvis en alvorlig begrænsning af det videre økonomiske fremskridt skal undgås. 
Privatiseringen er i meget høj grad blevet påvirket af politiske overvejelser. 
Overholdelsen af Dayton-aftalerne har været fragmentarisk, idet der er konstateret overskridelser af frister 
og en klar modvilje fra parternes side mod at overholde visse forpligtelser, dog ikke inden for "High 
Representatives" beføjelser. Hvis der skal blive tale om varig fred i området, skal der være fri 
bevægelighed for borgerne, som også omfatter flygtninges tilbagevenden og bosætteIsesret, og en 
målsætning om fortsat forsoning mellem de etniske grupper. Disse mål mangler endnu at blive ført ud i 
livet, omend der i de seneste måneder er gjort betydelige fremskridt. 
Udnævnelsen af den nye regering i Republika Srpska, som ønsker at respektere Dayton-processen og 
tillægger det økonomiske fremskridt og flygtningenes tilbagevenden høj prioritet, er et meget vigtigt skridt 
fremad. 
12. Operationelle konklusioner 
I øjeblikket nyder Bosnien-Hercegovina som følge af den forbedrede respekt for de grundlæggende 
demokratiske principper og menneskerettighederne fortsat godt af de autonome handelspræferencer, som 
Det Europæiske Fællesskab indrømmer. Landet vil kun blive ved med at nyde godt heraf, hvis der fortsat 
sker fremskridt på disse områder. 
I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 29. april 1997 begrænses Phare-bistanden til Bosnien-
Hercegovina til projekter til direkte støtte for fredsaftalerne, så længe Bosnien-Hercegovina ikke opfylder 
de relevante betingelser for, at der kan ydes fuld Phare-bistand. Bosnien-Hercegovina er i øjeblikket 
berettiget til genopbygningsbistand under Phare-programmet til sikring af genopbygning, opbygning af 
institutioner og flygtninges tilbagevenden. Den seneste politiske udvikling i Republika Srpska har gjort det 
muligt at tildele dette område en voksende andel. Det vil være afgørende for en gradvis udvidelse af Phare-
programmerne, at landet og dets regioner opfylder de relevante betingelser. 
Det er endnu for tidligt at indlede forhandlinger om en samarbejdsaftale med Fællesskabet. 
2. Kroatien 
2.1. Samlet vurdering 
Der har i de seneste uger været afgivet mange erklæringer om Kroatiens opbakning bag de 
europæiske normer og mål, fremskridtene med hensyn til flygtningenes tilbagevenden og ønsket 
om at byde borgere fra alle etniske samfund velkommen, gennemførelsen af Dayton-aftalerne, den 
demokratiske reform og forsoningen. 
I praksis har fremskridtet imidlertid ikke levet op til tilsagnene. Det er nødvendigt med øget respekt 
for de grundlæggende menneskerettigheder og mindretallenes rettigheder og større engagement i 
anvendelsen af demokratiske processer. Der er visse nøgleområder, hvor en lang række forhold 
kunne have ændret konklusionerne, hvis de indgåede forpligtelser havde været overholdt, før denne 
rapport blev udarbejdet; det gælder f.eks. reformen af den statslige radio- og fjernsynsstation (ved 
skabelse af større afstand mellem HRTV og regeringen og regeringspartiet og skabelse af mulighed 
for alternative nationale fjernsynsstationer), ejendomsspørgsmålene (den lovede reform af loven 
om midlertidig overtagelse og forvaltning af særlig ejendom), flygtningenes tilbagevenden (for hvis 
vedkommende der afventes konkrete forslag og længe har været tilbudt bistand) samt klarlæggelsen 
af loven om amnesti. Regeringen skal overbevise landets egne kroatiske serbere om, at de trygt kan 
blive i Kroatien uden frygt for chikane eller intimidering, overbevise flygtningene om, at de trygt 
kan vende tilbage og opholde sig i landet, og gøre lokale myndigheder og enkeltpersoner 
opmærksomme på, at forsoningen skal gennemføres på alle niveauer; myndighederne i Zagreb er 
ikke ansvarlige for individuel chikane eller intimidering, men har i høj grad et ansvar eller 
medansvar for, at der skabes forudsætninger for, at dette sker (ved handling eller undladelse). 
2.2. Operationelle konklusioner 
Ligesom det er tilfældet for de øvrige lande, der er omfattet af den regionale approach, har Kroatien 
reelle muligheder for at føre sine målsætninger ud i livet. Dette kræver imidlertid opfyldelse af de 
relevante betingelser, der er et anliggende, som fuldt ud er under landets kontrol. Uden et klart 
engagement og en klar opfyldelse af forpligtelserne i Dayton- og Erdut-aftalerne, en etnisk 
forsoning og en demokratisk reform lægger Kroatien alvorlige hindringer i vejen for sine chancer 
for at føre sine europæiske ambitioner ud i livet. 
I øjeblikket nyder Kroatien godt af de autonome handelspræferencer, som Det Europæiske 
Fællesskab indrømmer. Medmindre Kroatien gør fremskridt med hensyn til de relevante kriterier 
og undgår at gøre tilbageskridt i sin opfyldelse af betingelserne, kan der sættes et stort 
spørgsmålstegn ved berettigelsen af disse fordele. 
På trods af positive erklæringer fra de kroatiske myndigheder i de seneste måneder er det 
Kommissionens bestemte opfattelse, at Kroatien i øjeblikket ikke opfylder de relevante betingelser 
for. at der kan blive tale om noget yderligere fremskridt i landets forbindelser med Fællesskabet, 
navnlig en (blot partiel) ophævelse af suspensionen af dets berettigelse til Phare-støtte. Det er 
derfor også for tidligt at indlede forhandlinger om en samarbejdsaftale. 
3. Forbundsrepublikken Jugoslavien 
3.1. Samlet vurdering 
Billedet er blandet, idet udviklingsforløbene i de to republikker, som Forbundsrepublikken 
Jugoslavien består af, har været indbyrdes uoverensstemmende. 
Resultaterne af de forskellige valg i Serbien i andet halvår 1997 førte nødvendigvis til forstærkede 
kontakter mellem præsident Milosevics parti og i hvert fald visse dele af oppositionen. Men de 
øvrige mangler på demokratifronten, som blev fastlagt i Gonzales-rapporten fra december 1996, er 
fortsat stort set uændrede. Der er ikke sket nogen fremskridt med hensyn til udøvelsen af visse 
grundlæggende menneskerettigheder. Selv om det til en vis grad erkendes, at det er nødvendigt 
med en markedsøkonomisk reform, og der er taget visse indledende skridt i den retning, er der ikke 
gjort nogen større indsats for at sikre den konkrete gennemførelse, og der er fortsat ikke tale om 
noget troværdigt engagement i en reform. Selv om der er gjort en vis positiv indsats med hensyn til 
udnævnelsen af en regering i Republika Srpska, er der ikke sket nogen generel forbedring i 
henseende til Dayton-forpligtelserne. Der har fundet en markant forringelse sted af beskyttelsen af 
menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder blandt Kosoyu-albanerne, og der er sket 
mange sammenstød under de seneste politiaktioner. Selv om der i næsten hele den af rapporten 
omfattede periode ikke er sket nogen fremskridt i Kosovo, har de seneste ugers massive 
internationale pres givet sig udslag i visse tegn på bevægelse med hensyn til uddannelsesaftalen og 
dialogen. 
I Montenegro har udnævnelsen af Djukanovic derimod ført til visse tegn på et øget engagement i 
demokratiske reformer, selv om det endnu er for tidligt at foretage en endelig vurdering. Der er 
visse tegn på fremskridt med hensyn til grundlæggende menneskerettigheder og 
mindretalsrettigheder og økonomisk reform, ligesom udsigterne for det regionale samarbejde med 
nabostaterne er gode såvel i økonomisk som politisk henseende. Der er afgivet tilsagn om at 
bidrage til opfyldelsen og virkeliggørelsen af alle Dayton-forpligtelserne, herunder et 
fyldestgørende samarbejde med ICTY. 
3.2. Operationelle konklusioner 
Som følge af de seneste begivenheder i Kosovo har Den Europæiske Union fastlagt en fælles 
holdning (19. marts) om forskellige sanktioner, og hvis Forbundsrepublikken Jugoslavien ikke 
respekterer de internationale krav, vil Unionen gå ind for skærpede internationale foranstaltninger. 
Kommissionen vil træffe egnede foranstaltninger til at bidrage til virkeliggørelsen af denne fælles 
holdning. 
Da Forbundsrepublikken Jugoslavien som helhed ikke opfylder betingelserne for optagelse i den 
autonome handelsordning, bl.a. som følge af manglende respekt for de grundlæggende principper 
for demokrati og menneskerettigheder, mener Kommissionen ikke, at Forbundsrepublikken 
Jugoslavien i øjeblikket skal medtages under denne ordning. 
Hidtil har Forbundsrepublikken Jugoslavien som helhed ikke overholdt de relevante betingelser for 
berettigelse til at fa del i Phare-programmet. Det er derfor også for tidligt at drøfte mulighederne 
for at indlede forhandlinger om en samarbejdsaftale. 
Anden del 
4. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien 
4.1. Samlet vurdering 
Som helhed respekterer Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien de demokratiske 
principper og princippet om regionalt samarbejde og giver et troværdigt indtryk af at have 
engageret sig i en videreførelse af demokratiseringen og sikringen af et godt naboskab og 
samarbejdsbetonede forbindelser inden for regionen. Der kan konstateres et troværdigt engagement 
på områderne menneskerettigheder og retsstatsprincipper, respekt for og beskyttelse af mindretal 
samt markedsøkonomisk reform, men det er nødvendigt med yderligere fremskridt, navnlig på 
følgende områder: reform af den offentlige forvaltning inkl. retssystemet og håndhævelsen af love, 
undervisning til det albanske mindretal, mindretallets repræsentation i sikkerhedsstyrkerne, 
udvikling af den private sektor, herunder fremme af udenlandske direkte investeringer, samt 
banksektoren. 
4.2. Operationelle konklusioner 
Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien nyder allerede nu godt af regulær Phare-bistand 
og har aftalemæssig forbindelse med Det Europæiske Fællesskab via en samarbejdsaftale. Der vil 
fortsat blive ydet fællesskabsbistand til landet, navnlig i Phares regi, med henblik på at sikre 
yderligere fremskridt med hensyn til demokratisering, menneskerettigheder og retsstatsprincipper, 
respekt for og beskyttelse af mindretal, markedsøkonomisk reform og regionalt samarbejde. Det er 
vigtigt, at de aftalte programmer gennemføres fuldt ud. Kommissionen vil sammen med Den 
Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens myndigheder undersøge, hvilke muligheder der 
foreligger for specielt via Phare at bidrage yderligere til at forbedre forbindelserne mellem de 
etniske grupper i landet. I sammenhæng hermed vil det blive overvejet at yde støtte til 
gennemførelsen af loven om det pædagogiske fakultet ved universitetet i Skopje. 
Hvad angår de aftalemæssige forbindelser med Fællesskabet, skal samarbejdsaftalen og aftalen på 
transportområdet gennemføres fuldt ud. Afholdelsen af Samarbejdsrådets første møde den 20.-21. 
marts 1998 var et vigtigt skridt, og de arbejdsgrupper, der blev nedsat ved den lejlighed, vil danne 
en hensigtsmæssig ramme for videre forhandlinger på ekspertplan mellem parterne. Forbindelserne 
vil også blive udbygget på dette grundlag, bl.a. som led i den politiske dialog. Det vil på et senere 
trin blive overvejet eventuelt at forbedre forbindelserne mellem Fællesskabet og Den Tidligere 
Jugoslaviske Republik Makedonien på grundlag af gennemførelsen af samarbejdsaftalen og Phare-
bistanden og udviklingen i landet, bl.a. på de ovennævnte områder. 
5. Albanien 
5.1. Samlet vurdering 
Efter den store krise i 1997 har den nye regering givet et troværdigt indtryk af at have engageret sig 
i øget stabilisering, genopretning og demokratisering af landet. Denne proces er indledt, men har 
været forholdsvis ujævn og står over for mange strukturelle problemer, som kan tilskrives tiden før 
krisen. Den nye regering har gjort fremskridt med hensyn til makroøkonomisk stabilisering, der 
skal videreføres og underbygges med et mellemfristet strukturreformprogram, hvorom der i 
øjeblikket føres forhandlinger med IMF. Der forventes en hurtig lukning af pyramidespillene. De 
første resultater med hensyn til institutioner og offentlig forvaltning er opmuntrende, men skal 
bekræftes. Den offentlige orden og sikkerhedsstyrkerne giver imidlertid stadig anledning til 
alvorlige betænkeligheder, og den politiske normalisering i landet lader stadig meget tilbage at 
ønske. Håndhævelsen af lovgivningen og en forbedring af de individuelle borgerrettigheder vil 
kræve en effektiv udbygning af retssystemet. Desuden er det nødvendigt med en forstærket indsats 
med hensyn til elektroniske medier. Princippet om regionalt samarbejde respekteres i 
tilfredsstillende omfang. 
5.2. Operationelle konklusioner 
Albanien vil fortsat nyde godt af bistand fra Fællesskabet, bl.a. inden for rammerne af Phare, med 
henblik på at sikre yderligere fremskridt på områderne stabilisering, genopretning og 
demokratisering i landet samt øget regionalt samarbejde. Det er vigtigt, at de aftalte programmer 
gennemføres, navnlig på områderne reform af den offentlige forvaltning, landbrug, generel 
infrastruktur og udvikling af lokalsamfund. Det er i den sammenhæng af stor betydning, at 
Albanien opfylder de nødvendige betingelser med hensyn til offentlig orden og sikkerhed. Det er 
desuden en forudsætning for stabiliserings- og genopretningsprocessen, at der fortsat gøre en 
betydelig indsats for at omlægge finanssektoren og stabilisere det politiske liv. 
De aftalemæssige forbindelser med Fællesskabet er baseret på handels- og samarbejdsaftalen af 
1992 og den dermed forbundne erklæring om politisk dialog. På Den Blandede Kommissions 
andet møde den 23.-24. marts 1998 blev der lagt stor vægt på en mere aktiv udnyttelse af denne 
aftale ved hjælp af årlige møder i Den Blandede Kommission og om fornødent regelmæssige 
møder i arbejdsgrupper. Det er bydende nødvendigt, at der gøres yderligere fremskridt, navnlig på 
det politiske og det økonomiske område, hvor der stadig konstateres store problemer, inden det kan 
overvejes at udbygge forbindelserne med Det Europæiske Fællesskab. 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 237 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 02 11 13 10 
Katalognummer : CB-CO-98-263-DA-C 
ISBN 92-78-35250-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
9-