BEGRUNDELSE

Sildehaj (Lamna nasus) lever overalt i det nordlige Atlanterhav og i et bredt bælte rundt om den sydlige halvkugle. Lamna nasus er en aktiv, varmblodet, relativt langsomt voksende art med lang levetid, der bliver sent kønsmoden og kun får et lille antal unger. Den henhører under FAO's kategori af sårbare vandarter med laveste reproduktion. Vurderinger af bestanden i Atlanterhavet angav markante historisk høje og nylige fald. Udnyttelsen af bestande i andre have på den sydlige halvkugle er stort set ureguleret og er sandsynligvis heller ikke bæredygtig. Arten er særlig sårbar over for overfiskning. Arten er meget sårbar over for fiskeritrykket på grund af den lave reproduktion. Der er konstateret et voldsomt fald i bestanden i det nordlige Atlanterhav i de sidste årtier, navnlig i det nordøstlige Atlanterhav, hvilket førte til et EU-fiskeriforbud for denne art. Forbuddet gælder for EU-fartøjer og fartøjer, der fører andre flag, og som fisker i EU-farvande. Sildehajfiskeri er også forbudt i den nordøstlige del af Atlanterhavet i kraft af en beslutning truffet af Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC). Der foregår fortsat fiskeri i det nordvestlige Atlanterhav og på den sydlige halvkugle. Bortset fra NEAFC findes der i øjeblikket ingen eller kun ganske få foranstaltninger, der er vedtaget i regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, om forvaltning og beskyttelse af sildehajen, og der er begrænset information om lovgivning i andre forekomststater. Der er ligeledes en generel opfattelse af, at mange sildehajfangster ikke rapporteres.

EU foreslog på denne baggrund i 2007 og 2010, at sildehaj opføres i liste II til CITES-konventionen. Forslagene blev støttet af størstedelen af CITES-parterne, men nåede ikke det nødvendige 2/3 flertal for vedtagelse. EU fremsatte også et forslag om fiskeriforbud i Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) i 2009 og 2010, men det blev afvist.

Der findes kun få oplysninger om omfanget af international handel med sildehaj og virkningerne heraf for artens status. Der er i øjeblikket ikke fastsat internationalt anerkendte specifikke data for sildehaj, der gør det muligt at kvantificere omfanget af handel med den pågældende art. Der er imidlertid tydelige tegn på, at dele eller derivater af sildehaj handles internationalt, og at der er et betydeligt internationalt marked for produkter såsom kød og finner. EU menes at være et af hovedmarkederne for sildehajarter og bærer derfor et væsentligt ansvar for at sikre, at handlen er bæredygtig.

Data om international handel med sildehaj er nødvendige for at vurdere den internationale handels påvirkning af artens bevarelse. Indsamling af data om international handel kræver internationalt samarbejde. Den bedste måde til at sikre en sådant samarbejde er, at EU-medlemsstaterne optager arten i CITES-liste III. Det falder ligeledes fuldt i tråd med Det Europæiske Fællesskabs handlingsplan for hajer, som Kommissionen vedtog i 2009.

Ifølge konventionens artikel XVI kan enhver part til enhver tid forelægge sekretariatet en liste over arter, der bør optages i liste III. En ændring af liste III får automatisk virkning 90 dage efter, at sekretariatet har meddelt den til de øvrige parter.

Hvis en art optages på liste III, betyder det, at eksport af sildehaj fra EU vil skulle ledsages af en eksporttilladelse, der attesterer fangstens lovlighed. Anden type handel (eksport til EU, eller handel mellem ikke EU-parter) vil kræve, at eksportlandet forelægger et oprindelsescertifikat.

Optagelse på liste III vil give alle CITES-parter (et minimum af) data om den handlede arts oprindelse og mængde; det vil forbedre videngrundlaget om de faktorer, der påvirker sildehajens beskyttelse med henblik på mulige bevarings- og/eller handelsmæssige foranstaltninger, som stater eller internationale organisationer måtte ønske at træffe i fremtiden.

Optagelse i liste III vil sikre, at CITES-parter bliver særlig opmærksomme på de betingelser, hvorunder sildehajer fanges og handles, og det kan føre til indførelse af bevarelsesforanstaltninger, hvor de ikke allerede findes, for at sikre en bæredygtig udnyttelse af arten.

2. RESULTATER AF KONSEKVENSANALYSER OG HØRINGER AF INTERESSENTER

Forslaget om at optage sildehaj på CITES-liste III er blevet drøftet ved adskillige lejligheder med EU-medlemsstaterne på møder i EU's resortudvalg den 11. juni 2010, 15. september 2010, 6. december 2010, 22. marts 2011 og 26. juli 2011. Der var bred støtte i udvalget til at optage sildehaj i CITES-liste III.

CITES-parterne blev ligeledes informeret om, at EU's havde til hensigt at optage sildehaj på CITES-liste III ved brev af 27. maj 2011. Bortset fra Japan og Kina (der anfægter, at havarter behandles inden for CITES-rammerne), var de bemærkninger, som Europa-Kommissionen modtog, ret positive (navnlig fra USA, New Zealand, Tyrkiet, Kroatien, Montenegro, hvorimod Australien meddelte, at optagelsen kunne ødelægge chancen for at få arten optaget i CITES-liste II).

Følgerne af optagelsen ville blive begrænsede, hvad angår samfundsøkonomiske og administrative omkostninger: der ville være et krav om, at EU-medlemsstater, der eksporterer sildehaj, udsteder en eksporttilladelse, der attesterer, at de er blevet fanget på lovlig vis. Da sildehajfiskeri er forbudt i langt størstedelen af EU-farvande, vil omfanget sandsynligvis blive begrænset. Andre lande, der handler med sildehajer, ville skulle udstede oprindelsescertifikat.

3. FORSLAGETS JURIDISKE INDHOLD

CITES-konventionen gennemføres i EU ved Rådets Forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed[1]. Optagelse af sildehaj på CITES-liste III ville resultere i, at arten optages i bilag C til Rådets forordning (EF) nr. 338/97, der finder anvendelse, så snart optagelsen på liste III til konventionen får virkning. Da det vil påvirke både EU's miljø- og handelspolitik, bør retsgrundlaget for Rådets afgørelse være artikel 192, stk. 1, og artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Det proceduremæssige retsgrundlag bør være artikel 218, stk. 9, da denne afgørelse vedrører opstilling af en EU-holdning med henblik på ændring af et bilag til CITES-konventionen, der har retsvirkning.

2012/0020 (NLE)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om Den Europæiske Unions forslag til ændring af liste III til konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1, og artikel 207 sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter blev gennemført i Den Europæiske Union (i det følgende EU) med Rådets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996[2].

(2) Arten Lamna nasus er meget sårbar over for fiskeritrykket på grund af den lave reproduktion. Der er konstateret et voldsomt fald i bestanden i det nordlige Atlanterhav i de sidste årtier, navnlig i det nordøstlige Atlanterhav, hvilket førte til et EU-forbud mod fiskeri efter denne art. Forbuddet gælder for EU-fartøjer og fartøjer, der fører andre flag, og som fisker i EU-farvande. Udnyttelsen af bestande i andre have på den sydlige halvkugle er stort set ureguleret og sandsynligvis heller ikke bæredygtig.

(3) Da EU mente, at arten kunne blive udryddelsestruet på globalt plan, medmindre international handel omfattes af en streng regulering for at undgå udnyttelse, der strider mod dens overlevelse, foreslog den at optage arten på CITES-liste II på CITES-partskonferencerne CoP14 (2007) og CoP15 (2010). Forslagene opnåede ikke det 2/3 flertal blandt parterne, der er nødvendigt for vedtagelse under CITES-konventionen. Da der ikke er noget tegn på bedring af artens status og i mangel af en international ordning til at sikre dens forvaltning og beskyttelse i alle dens udbredelsesområder, må Unionen træffe yderligere foranstaltninger for at beskytte arten.

(4) Det menes, at international handel spiller en betydelig rolle for overudnyttelse af sildehajen. Der findes i øjeblikket ingen internationalt anerkendte specifikke data om handel med sildehajer, og indsamling at sådanne data er nødvendig for at vurdere den internationale handels påvirkning af artens bevarelse. Med henblik på internationalt samarbejde om kontrol af handlen med Lamna nasus-arten og en bedre beskyttelse heraf, bør den optages i liste III i CITES-konventionen af alle medlemsstater.

(5) I henhold til CITES-konventionens artikel XVI får en ændring af liste III automatisk virkning 90 dage efter, at sekretariatet har meddelt den til de øvrige parter. Denne ændring af listerne i konventionen vil påvirke den pågældende EU-lovgivning, da eksport af sildehaj fra EU vil skulle ledsages af en eksporttilladelse, der attesterer fangstens lovlighed. Andre typer af handel (eksport til EU, eller handel mellem ikke EU-parter) ville kræve, at eksportlandet forelægger et oprindelsescertifikat.

(6) Da den såkaldte "Gaborone"-ændring af CITES ikke er trådt i kraft, er EU endnu ikke kontraherende part i konventionen.

(7) Derfor bør en EU-afgørelse om optagelse af Lamna nasus i liste III til CITES-konventionen fremsættes samlet af medlemsstaterne, der handler i fællesskab i Unionens interesse i overensstemmelse med pligten til sikre, at EU optræder som en enhed udadtil.

(8) Den medlemsstat, der har formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union, og som handler på medlemsstaternes vegne, bør derfor sende CITES-sekretariatet et fælles forslag om optagelse af Lamna nasus i liste III i CITES-konventionen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Medlemsstaterne, der handler i EU's interesse, anmoder i fællesskab CITES-sekretariatet om at optage arten Lamna nasus i liste III til CITES-konventionen. Det fælles forslag sendes til CITES-sekretariatet af den medlemsstat, der har formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union, som anført i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

BILAG

På EU-medlemsstaternes vegne anmoder [den medlemsstat, der har formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union] CITES-sekretariatet om at optage Lamna nasus i liste III til CITES-konventionen

I henhold til konventionens artikel XVI, stk. 1, og efter høring af andre berørte CITES-parter anmoder [den medlemsstat, der har formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union] om at optage Lamna nasus i liste III til CITES-konventionen.

Sekretariatet anmodes derfor om at optage følgende arter i liste III til CITES-konventionen for de 27 EU-medlemsstater (Belgien, Bulgarien, Tjekkiet, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Cypern, Letland, Litauen, Luxembourg, Ungarn, Malta, Nederlandene, Østrig, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien, Slovakiet, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige):

FAUNA

Chondrichthyes (Underklasse: Elasmobranchii)

Lamniformes

Lamnidae

Lamna nasus (Bonnaterre, 1788)

Fig. 1. Sildehaj Lamna nasus

(Kilde: FAO Species Identification Sheet)

Vedlagte bilag 1 indeholder en oversigt over de foranstaltninger, Den Europæiske Union har truffet for at gennemføre henstillingerne i beslutning Conf. 9.25 (Rev. CoP15).

Med venlig hilsen

Bilag 1

Den Europæiske Unions foranstaltninger til gennemførelse af henstillingerne i beslutning Conf. 9.25 (Rev. CoP15)

– EU-forordninger, der gælder for forvaltning af, bevaring af og handel med sildehaj

EU's forordninger om forebyggelse eller restriktion af udnyttelsen af sildehaj og begrænsning af handel hermed med henblik på artens bevarelse er følgende:

· Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 forbyder fiskeri efter sildehaj[3]. Det gælder for EU-fartøjer og fartøjer, der fører andre flag, og som fisker i EU-farvande

· Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 fastsætter kontrolordningen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik samt sanktioner i forbindelse med overtrædelser[4]. Den gælder for sildehaj som for alle andre arter, der omfattes af EU's fælles fiskeripolitik

· Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008[5] fastsætter reglerne for import af fiskevarer til EU.

Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) blev desuden på årsmødet i november 2010 enig om at forbyde al direkte fiskeri efter sildehaj i 2011 på dens regulerede område.

EU's forordninger gælder direkte i alle Den Europæiske Unions medlemsstater.

[1] EFT L 61 af 3.3.1997, s. 1.

[2] EFT L 61 af 3.3.1997, s. 1.

[3] Link til forordningen: http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:024:0001:0125:DA:PDF Sildehaj omfattes af artikel 5, stk. 1, sammenholdt med bilag IA, s. 29, og artikel 8, stk. 1, litra e).

[4] Link til forordningen: http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:343:0001:0050:DA:PDF

[5] Link til forordningen: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:286:0001:0032:DA:PDF