[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 12.12.2007

SEK(2007) 1662

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010)

Resumé af KONSEKVENSANALYSEN {COM(2007) 797 final} {SEC(2007) 1661}

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010)

1. BAGGRUND OG HØRING AF INTERESSEREDE PARTER

78 millioner mennesker i EU befinder sig i konstant fattigdomsrisiko. Bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse er et af EU's og medlemsstaternes hovedmål. Ved lanceringen af Lissabon-strategien i marts 2000 opfordrede Det Europæiske Råd medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre "en markant indsats for at få udryddet fattigdommen" inden 2010. Dette mål blev bekræftet på efterfølgende møder i Det Europæiske Råd.

Den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration[1] - indført på Det Europæiske Råds møde i Lissabon - har lige fra starten været et vigtigt redskab til at styrke dette politiske engagement og gøre EU bedre til at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forbedre den sociale samhørighed i Europa.

Til trods for disse landvindinger lider store dele af befolkningen i alle medlemsstater fortsat afsavn og har begrænset adgang til basale ydelser eller føler sig udstødt af samfundet.

Denne situation er i klar modstrid med EU's centrale fælles værdier. I sin social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden for 2005-2010 bebudede Kommissionen derfor et forslag, der går ud på at udnævne 2010 til det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse.

Evalueringer af tidligere europæiske år viser, at:

de givetvis er effektive instrumenter, når det drejer sig om at sætte europæiske politiske emner øverst på EU's dagsorden. Aktiviteter med deltagelse af et bredt spektrum af aktører i et begrænset tidsrum har bidraget til at skaffe politisk opbakning og bane vejen for bredere politiske engagementer

de henvender sig til en række forskellige parter med henblik på at bekendtgøre, debattere og udveksle synspunkter om et bestemt emne. De er derfor et effektivt middel til bevidstgørelse

de er effektive instrumenter til at skabe synergieffekter mellem forskellige interventionsområder og på forskellige niveauer (EU, medlemsstaterne og regionalt/lokalt)

de som hovedregel skaber større merværdi end enkeltstående tiltag i medlemsstaterne. Dette har også været vigtigt med hensyn til at skabe politisk gennemslagskraft og bidrage til politikændringer .

I første halvår af 2007 indhentede Kommissionen relevante berørte parters synspunkter vedrørende målene for og gennemførelsen af det europæiske år. Den modtag 58 svar fra de vigtigste aktører på EU-plan og på nationalt og regionalt plan. Resultaterne indeholdt værdifulde indikatorer for udarbejdelsen af konsekvensanalysen og udkastet til afgørelse.

2. IDENTIFIKATION AF PROBLEMET

2.1 Problemanalyse

Hvem berøres og i hvilket omfang

Fattigdom og social udstødelse antager sammensatte og flerdimensionale former. Forbindelsen mellem indkomstforhold og fattigdom er det mest indlysende aspekt af det, der almindeligvis forstås ved "fattigdom". Geografiske forskelle gør sig også gældende, ikke kun mellem forskellige lande, men også i et og samme land (skellet mellem land og by og/eller mellem gunstigt og ugunstigt stillede områder). I alle medlemsstater er der forskelle i sundhedstilstanden og uligheder i adgangen til sundhedspleje mellem forskellige socioøkonomiske befolkningsgrupper. Beskæftigelse er fortsat det bedste værn mod fattigdom og social udstødelse, og modsat er langtidsledighed derfor helt klart forbundet med social nød.

Nogle befolkningsgrupper er særligt udsatte: migranter og etniske minoriteter, kvinder, ældre, børn og unge samt handicappede.

De vigtigste udfordringer

I den nyligt offentliggjorte fælles rapport om social beskyttelse og social integration fra 2007 vurderede man, at den vigtigste udfordring i forbindelse med bekæmpelse af fattigdom og udstødelse består i at bryde det mønster, der gør, at fattigdom går i arv fra generation til generation, ved at bekæmpe børnefattigdom og fremme aktiv integration.

Problemer, der optager borgerne, og hvad de forventer

Ifølge to Eurobarometer-undersøgelser, der blev offentliggjort i 2007[2], er fattigdom og udstødelse social virkelighed for et betragteligt antal EU-borgere. Europæerne anser ledighed for at være hovedårsagen til fattigdom.

2.2 Indgreb fra EU's side

EU's og Europa-Kommissionens rolle er ikke at træde i stedet for de nationale, regionale og lokale myndigheder i forbindelse med planlægning og gennemførelse af politikker, men snarere at katalysere bestræbelserne for at finde frem til en fælles strategisk tilgang til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse.

Medlemsstaterne forelagde i 2006 inden for rammerne af den ændrede åbne koordinationsmetode nationale rapporter, hvori der var redegjort for, hvordan de ville omsætte de aftalte fælles mål til strategiske programmer. Der er blevet fastsat fælles indikatorer på to niveauer til måling af, hvordan arbejdet skrider frem. Medlemsstaternes rapporter blev evalueret i fællesskab af Kommissionen og Rådet i den fælles rapport om social beskyttelse og social integration fra 2007. I 2008 vil medlemsstaterne indsende fuldstændige nationale rapporter om strategier for social beskyttelse og social integration, mens der i 2009 og 2010 ligesom i 2007 vil blive sat fokus på specifikke emner.

2.3 Behov for forbedringer på EU-plan

Det kræver en yderligere indsats på både EU-plan og på nationalt plan, hvis den åbne koordinationsmetodes potentiale skal udnyttes fuldt ud. Hvordan de nationale og regionale politikker koordineres med hinanden, er således ofte uklart. For at der kan være tale om en reel høring og om relevante og effektive foranstaltninger, er det altafgørende, at de udstødte er med til både at gennemføre og overvåge strategien og til at præge politikudviklingen. Den åbne koordinationsmetode betragtes alt for ofte som et projekt på EU-plan mere end som en reel indsats for i fællesskab at styrke samarbejdet på alle niveauer og dermed fremme de aftalte fælles mål.

Hensyntagen til social integration i forbindelse med andre politikområder er fortsat en udfordring. Koordineringen af gennemførelsen af politikkerne for social integration og for sundhedspleje og anvendelsen af strukturfondene, især Den Europæiske Socialfond, er blevet bedre, men sidstnævntes synlighed på dette område kunne forbedres. Til trods for, at der er sket en vis stigning i anvendelsen af indikatorer og mål, har Kommissionen og medlemsstaterne endnu ikke lagt sig fast på en systematisk og gennemsigtig ramme for rapportering om de nationale handlingsplaners gennemførelse og virkninger. Mange medlemsstater har ikke de mekanismer, der skal til for at kunne overvåge og evaluere de prioriteringer, der er opstillet i deres planer.

Disse planer skal målrettes i højere grad end tidligere. I den forbindelse skal der ideelt set fastsættes et mindre antal hovedmål baseret på en stringent analyse af situationen på området fattigdom og social udstødelse, ligesom der skal opstilles klare og kvantificerede resultatmål og fastlægges en række foranstaltninger med henblik på at opfylde disse mål.

2.4 Effektiv gennemførelse af EU's foranstaltninger

I overensstemmelse med analysen og prioriteringerne i den fælles rapport om social beskyttelse og social integration bør det europæiske år fokusere på følgende emner: børnefattigdom og fattigdom, der går i arv fra generation til generation; et rummeligt arbejdsmarked; manglende adgang til uddannelse; adgang til basale ydelser, herunder værdige boligforhold; bekæmpelse af forskelsbehandling og fremme af integration af indvandrere og social og arbejdsmarkedsmæssig inklusion af etniske minoriteter; handicappedes og andre udsatte gruppers behov.

3. MÅL

3.1 Generelle mål

Formålet med forslaget om at udnævne 2010 til det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse er at bekræfte og styrke det politiske engagement, EU oprindeligt indgik ved lanceringen af Lissabon-strategien, om at gøre "en markant indsats for at få udryddet fattigdommen" på grundlag af evalueringer og analyser af eksisterende politikker og foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse. Det europæiske år kan kaste lys over det forhold, at fattigdom skader den sociale og økonomiske udvikling og har alvorlige følger for den enkelte, samfundet som helhed og økonomien. Det kan dermed være med til at modarbejde den opfattelse, at bekæmpelse af fattigdom kun er en udgift for samfundet, og bekræfte betydningen af det kollektive ansvar, der ikke kun påhviler beslutningstagerne, men også offentlige og private aktører samt borgere og andre bosiddende i EU.

På længere sigt vil det europæiske år bidrage til at give den åbne koordinationsmetode større gennemslagskraft i marken og til at styrke opslutningen om EU's sociale værdier.

3.2 Nøglebudskaber og specifikke mål

De specifikke mål vil blive baseret på nøglebudskaber. Disse nøglebudskaber har ikke kun til formål at gøre offentligheden mere bevidst om udbredelsen af fattigdom, men også at vise, at der findes løsninger, og at anspore til nye tiltag:

Anerkendelse - Anerkendelse af fattiges og socialt udstødtes ret til at leve værdigt og deltage fuldt ud i samfundslivet.

Accept - Forbedring af offentlighedens accept af politikker og foranstaltninger for social integration ved at understrege alles ansvar i forbindelse med bekæmpelse af fattigdom og marginalisering. Det europæiske år vil fremme forståelse, deltagelse og engagement samt skabe nye muligheder for, at almindelige borgere kan medvirke hertil.

Samhørighed - Fremme af et samfund præget af større samhørighed ved at gøre borgerne mere bevidste om fordelene for alle ved et samfund, hvor der ikke findes fattigdom, og hvor ingen er nødt til at leve på randen af samfundet.

Engagement - Bekræftelse af EU's stærke politiske engagement i bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og fremme af dette engagement på alle forvaltningsniveauer.

4. POLITIKLØSNINGER

Der blev overvejet fire løsninger: ikke at foretage sig noget; et europæisk år koordineret af og centraliseret i Kommissionen; et fuldstændigt decentraliseret europæisk år; et europæisk år, som er både koordineret og decentraliseret.

Sidstnævnte løsning vil sikre den største gennemslagskraft i form af politisk engagement på alle niveauer og effektiv støtte til den åbne koordinationsmetode. Denne tilgang synes også at være den mest virkningsfulde både med hensyn til at nå ud til aktører og politikker "i marken" og med hensyn til at sikre en stærk forbindelse mellem de forskellige foranstaltninger og interventionsniveauer.

Kommissionens effektive koordinering af de forskellige foranstaltninger vil give de bedste virkninger, når det gælder synligheden af projektet som helhed og mulighederne for at udnytte synergieffekter.

Hermed vil man sikre en effektiv indsats på alle de prioriterede områder i forbindelse med det europæiske år, herunder: bekæmpelse af stereotyper og stigmatisering, drøftelse af de mest egnede modeller for fattiges deltagelse i politikudformningen og tilvejebringelse af en ramme for effektiv læring og uddannelse.

5. GENNEMFØRELSE AF FORANSTALTNINGER INDEN FOR RAMMERNE AF DEN VALGTE LØSNING

5.1 Koordinering og forvaltning af aktiviteter

Den rolle, koordineringsstrukturerne spiller, og den måde, de fungerer på, er en nøglefaktor for det europæiske års succes.

På EU-plan vil der blive udpeget et udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, som skal bistå Kommissionen ved gennemførelsen af aktiviteterne i forbindelse med det europæiske år. Dette udvalg vil overvåge gennemførelsen af aktiviteterne på grundlag af fælles retningslinjer, der udarbejdes af Kommissionen ( det strategiske rammedokument ), så man sikrer overensstemmelse med den fælles rapport om social integration. I det strategiske rammedokumentet, der skal tjene som referencegrundlag for medlemsstaterne, vil nøgleprioriteringerne for det europæiske år blive opstillet sammen med de mål, der er fastsat for året.

På nationalt plan vil hver enkelt medlemsstat være ansvarlig for koordinering og gennemførelse af aktiviteter på nationalt, regionalt og lokalt plan. Hver medlemsstat forelægger Kommissionen et nationalt program for gennemførelse af det europæiske år . De enkelte programmer bør udformes, vedtages og gennemføres i nært samarbejde med og under tilsyn af de nationale gennemførelsesorganer , som udpeges af de lande, der deltager i det europæiske år. De nationale gennemførelsesorganer skal opstille og gennemføre deres nationale strategier efter høring af og i nært samarbejde med en national rådgivende gruppe bestående af en bred vifte af berørte parter, herunder civilsamfundsorganisationer, der repræsenterer de fattiges interesser, repræsentanter for de nationale parlamenter, arbejdsmarkedets parter samt regionale og lokale myndigheder.

5.2 Komplementaritet og synergieffekter

Kommissionen vil sikre sammenhæng mellem aktiviteterne i forbindelse med det europæiske år og andre fællesskabsforanstaltninger og -initiativer, herunder særlig programmerne på følgende områder: beskæftigelse, social solidaritet (herunder kønsaspektet), handicap og bekæmpelse af forskelsbehandling (Progress-programmet); strukturfondene (herunder Den Europæiske Socialfond); uddannelse; medborgerskab; unge; indvandring; forskning.

5.3 Foranstaltninger på fællesskabsplan

De planlagte foranstaltninger på fællesskabsplan er bl.a.: tilrettelæggelse af forskellige solidaritetsinitiativer til begrænsning af fattigdom og social udstødelse, som giver almindelige borgere mulighed for at medvirke direkte eller gennem deres organisationer, også i beskedent omfang og uanset på hvilken måde; mediekampagner, herunder til støtte for kapitalrejsning; tilrettelæggelse af møder og arrangementer på fællesskabsplan med henblik på bevidstgørelse om emner af relevans for det europæiske år og for fattigdom og social udstødelse og for at skabe et forum for udveksling af idéer; udformning af et logo og slogans for det europæiske år.

5.4 Samfinansiering af foranstaltninger på fællesskabsplan

Nogle arrangementer vil blive tilrettelagt på fællesskabsplan, bl.a. arrangementerne i forbindelse med indledningen og afslutningen af det europæiske år.

5.5 Samfinansiering af foranstaltninger på nationalt plan

Der bør i forbindelse med disse foranstaltninger tages hensyn til behovet for støttetilbud, der sikrer adgang for græsrodsorganisationer og projekter, som inddrager de mest marginaliserede grupper. Foranstaltninger på lokalt, regionalt og nationalt plan kan komme i betragtning til finansiering over Fællesskabets budget med op til 50 % af de enkelte deltagerlandes samlede støtteberettigede omkostninger.

De samfinansierede foranstaltninger kan bl.a. være møder og arrangementer samt seminarer for gensidig læring på nationalt, regionalt og lokalt plan; oplysnings-, uddannelses- og pr-kampagner, undersøgelser og rapporter, uddannelsestilbud og samarbejde med medierne; udvikling af regionale og lokale pilothandlingsplaner for social integration.

5.6 Omkostninger i forbindelse med foranstaltningerne: 17 mio. EUR

i mio. EUR

Indsatsområder | Type output | 2009 | 2010 | I ALT |

Antal | Sam-lede om-kost-ninger | Antal | Samlede omkost-ninger | Samlede omkostninger |

På fællesskabsplan (100 %) | Møder og arrangementer | 1 | 0,400 | 0,400 |

Teknisk bistand | 1 | 0,600 | 0,600 |

Oplysnings- og pr-kampagner | 1 | 6,150 | 6,150 |

Evalueringsaktiviteter | 1 | 0,150 | 0,150 |

Samfinansiering af foranstaltninger på fællesskabsplan (80 %) | Foranstaltninger af symbolsk karakter på EU-plan (åbnings- og afslutningsarrangementer) | 1 | 0,350 | 1 | 0,350 | 0,700 |

Samfinansiering af foranstaltninger på nationalt plan (50 %) | Tilskud til nationale gennemførelsesorganer | 30 | 9,000 | 9,000 |

SAMLEDE OMKOSTNINGER | 5 | 7,650 | 31 | 9,350 | 17,000 |

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

Der iværksættes en ekstern evaluering i 2009 for at indsamle grundlæggende data med henblik på at overvåge gennemførelsen af det europæiske år og om nødvendigt fremlægge foreløbige resultater. De endelige evalueringsresultater forventes at foreligge medio 2011.

[1] Jf. netstedet Europa: http://ec.europa.eu/employment_social/index_da.html.

[2] Undersøgelserne findes på http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_273_en.pdf og http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_279.pdf.