ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(81)319
Vol.1981/0103

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
Community andtheEuropeanAtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocuments inthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELIESSKABER
L-J. "V-ÖlLTiA'.î"M Ι~ί 'γ,ν V--ηΗ$·χίίΠ^ Η">&?/IÇV NJ .'V*/-\>,V:*v*>VV.s*-^v\>>>^v> \/ ^r<^\ci"/KOM(81)319 endeligudg.
Bruxelles,den13.juli1981
FN-KONFERENCEN OMDEMINDSTUDVIKLEDE LANDE
Paris,1.-14.september1981
o
(MeddelelsefraKommissionentilRådet)
KOM(81)319endeligudg.

TND'*' ''Si
I,TJAGGiiUNT )FOR OGFORMAL MSii -MBODELELS EN 4
XI.DEMÅLDERSK .ALFASTSÆTTES ISNPA
III .DEVIGTIGSTE BISTANDS OMRÅDER ,DERSKAL FIGURERE ISNPA
-J,andbrugs -"ogfødevareproduktion '(inklusive fis^-ari ,
vandforsyning ogkunstvanding )
-Produktionskapacitet ogeksport
-Energi
-Menneskelige ressourcer
-Kommunikation
-Teknologi
IV.FINANSIERING OGBISTAND
-Omfang
-Bistandsbetingelser og-former
-Procedurer
V. GLOBAL DELTAGELSE * '
-LLDC-landene
-Andre udviklingslande ,inden for rammerne afetøkonomisk
samarbejde mellem udviklingslande
-Bilaterale bistandsydere
-Multilaterale bistandsydere
-Ikke-statslige organisationer
-Samordning afforans taltningerne
VI.OPFØLGNING . ' . " "
VII .KONKLUSIONER
Bilagj Liste over LLDC-lande med angivelse afdatoerne formøder
vedrørende deenkelte lande «

T.BAGGRUND F' ■?OGFORMÅL MED HEDDET ,EI.SEN
1.Harrfrrun d,Doforenedø Nationers konference omde -mindst udviklede
lande (iJ.DC ),derfinder sted iParia itidsrummet l.-l ^.september
1981 ,vi som led iden internationale udviklingsstrategi for FN'3
trodie viklingstiår (DDXll )fåtilopgave atfærdigudarbejde ,
vedtage ogstøtte et"nyt ogomfattende handlingsprogram "(Substan –
tial NewProgramme ofAction (SNPA ))for 1980' erae ,somskal være
etmiddel tilatfremme udviklingen ide31T..LDC-lande (herunder 22
lande iAfrika ,Vestindien ogStillehavet (AVS))*).
Konferencen ,hvortil man erifærd med attræffe forberedelser på
x)enrakke møder ,hvor depågældende landes situation analyseres ',
finder sted umiddelbart efter FN-konf erencen iaugust iNairobi
vedrørende nye ogvedvarende energikilder ogimiddelbart før genop­
tagelsen (ioktober )afdrøftelserne vedrørende deglobale forhand­
linger .Hvad der end måtte blive resultatet med hensyn til sidstnævn­
teforhandlinger ,måParis-konferencen ses som etvigtigt led i
nord -syd-dialogen. Selv omderkan sættes spørgsmålstegn ved de
kriterier **^, derligger tilgrund forFN1snuværende liste over
LLDC-lande (hvilket FN'skomité forudviklingsplanlægning (CDP )net­
opfornylig hargjort ),erdisse 31lande utvivlsomt blandt de
fattigste iverden .
2.Formål med meddelelsen .Hovedformålet med denne meddelelse erat
fremsætte forslag vedrørende programmets hovedbestanddele ,dvs .dets
/
mål }debistandsområder ,der skal have højeste prioritet ;retnings­
linjer ,for finansiering ogbistand }devæsentligste bidrag fra de
forskellige parters side }nødvendigheden afatbygge videre påde
mange multilaterale ogbilaterale foranstaltninger ,der allerede
erunder gennemførelse eller under overvejelse ,samt afatsikre en
hensigtsmæssig koordinering afeksterne oginterne (nationale )for­
anstaltninger }den opfølgning ,der skal ske iløbet aftiåret
- ./.
k)Sebilaget
*«)BNPpercapita ,industriens andel afBNP ,alfabetiseringsgrad .

-2-
(herunder nyvurdsrlng afd©kriterier ,hvorefter det afgøres ,om
etlarid hører tildemindst udviklede ).
2*1 .Imeddelelsen foreslås detendvidere ,atFæ1loeckebot pigrund
afden centrale rolle ,som .det ogdets medlemsstater vil komme
til atspille ,fastlægger fælles retningslir .j vedrørende oven­
nævnte punkter ogdeltager ikonferencen side osnside med med-
lemsstateraej påsamme grundlag somandre hancels –ogbistands -
partnere ,idet der dog ses bort fra visse rent formelle rettig­
heder såsom stemmeretten .
2.1.1 .Det skal erindres ,atFællesskabet erdemindst udviklede lan­
des absolut vigtigste handelspartner ,idet d-;t tegner sig for
mellem 35ogko°/oafdisse landes samlede import ogeksport ,og
atdet erden største multilaterale bistandsyder efter Verdens­
banken ogFN-organisationerne ;atmedlemsstaterne ,som opret­
holder mange nære forbindelser med demindst udviklede lande ,
yder omkring den samlede bilaterale bistand til disse ;
ogendelig atFællesskabet ogdets medlemsstater sammen med en
lang række afdemindst udviklede lande har etableret et-samar -
*
bejde helt uden sidestykke inden for rammerne afLomé-konven -
tioneh . ,
11.DEMÅL DER SKAL FASTSÆTTES ISNPA
1.Overordnet målsætning «Somanført iUNCTAD -resolution 122 (v),skal
programmets overordnede målsætning være atlette ændringer ide
mindst udviklede landes økonomiske ogsociale strukturer med hen­
blik påathjælpe disse lande med atopnå enmere autonom økonomisk
vækst ,idét kun ensådan idet lande løbkan sikre ,atdegrundlæg­
gende behov imødekommes ,oglevestandarden hæves *
Derbørnaturligvis tages hensyn tildeakutte problemer ,mendisse
måsøges løst inden forenmellem –oglangsigtet strategi .for

forbedring afLLDC-landenes økonomiske ogsocxale situation .
Det vedrøre .kort sagt udviklingen som helhed ogikke kun finan­
sielle c./eller andre eksterne foranstaltninger .
Ibetragtning afdemindst udviklede landes forskelligartethed må
konferencen fastlægge etprogram ,som er relevant iforhold til
deenkelte landes situation ogbehov .Denmåsåledes
-angive *hvilke bistandsområder der ifølge analysen afdeenkelte
landes situation samt andre analyser bør prioriteres højest af
størsteparten afLLDC-landene ;
-foreslå ,hvorledes man som led iengenerel forøgelse afbistanden
til LLDC-landene kan undersøge specifikke behov ogindgå nye fi­
nansielle forpligtelser til fordel for deenkelte lande ;
-understrege nødvendigheden afenglobal deltagelse igennemførel­
sen afprogrammet ,det vil sige fra alle landes ,fra alle relevan­
teinternationale organisationers ogfra deikke-statslige orga­
nisationers sidej ,
-fremhæve nødvendigheden atatbygge videre pådeforskellige bi­
laterale ogmultilaterale aktioner ,der erunder gennemførelse el­
lerunder overvejelse (ogsomindebærer ensærlig behandling af
LLDC-landene og/eller erafsærlig interesse fordisse ),samt af
atsikre ,atdisse aktioner koordineres :
-klart angive ,hvilke procedurer der skal anvendes iforbindelse
med opfølgningsmøder –specielt vedrørende deenkelte lande -
itiårsperioden (somvilvære detminimale antal år,derskal til ,
foratdorkanindtræf femærkbare ændringer ).

-u-
III ,DTvVIGTIGST ?;?3TSTANDSOMRADEK ,DF-R SKAI ,FTGT .ilRERf?ISNPA
1.UNCTAD-resoluti on122 (v)eret'nyttigt udgaiigspi mkt,idet deti
(jønne fremhæves ,atstrukturel !&nendrinojer iI7.■>'-landene tren
nødvendig forudsætning 1for ,atderkan .skabe vøkonomisk vækst og
opnås forbedringer medhensyn tiltilfredse tåli-»Isen afdegrund­
læggende behov .Der kan imidlertid indvendes , definansielle
behov søg«3 indkredset ietpolitisk vakuum ,ogatresolutionen i
altforhøjgrad (hvilket naturligvis ikke eroverraskende )erkon­
centreret omdeekst-eme områder ,som TJNCTAJ sølv eransvarlig fors
handel ,overførsel afteknologi samt shipping .Dt ■skal erindres ,
atParis-konferencen erenFN-konf erence ,dervedrører udviklingen
som helhed .
XSNPA måman snarere søge atskitsere samlede strategier ogen
samlet politik ,der dækker såvel nationale som internationale for­
anstaltninger ,inden for følgende tre væsentlige "vertikale "områ­
der ,som erblevet stillet irelief ved analysen afden nuværende
situation ideenkelte landes
-landbrug ,specielt fødevareproduktion (herunder fiskeri ogvand­
forsyning ):
-produktion (landbrugsprodukter ,agro-industrielle produkter ,halv­
fabrikata samt industrivarer )tilhjemmemarkedet såvel som til
eksportmarkederne ,ogiforbindelse hermed mere effektive salgs­
fremmende foranstaltninger ;
-energi ,herunder finansiering ognedskæring afforbruget afim­
porteret brændstof samt udnyttelse aflokale –oghelst vedvarende
–energikilder j
samt inden for tre væsentlige "horisontale "områder :
-uddannelse med henblik pådækning afvæsentlige arbejdskraftbehov
ogomkostningsfaktorer ; ' ,'
-transport ogkommunikation (ikke blot shipping )f
-teknologi ,ikke blot ^overførsel ",men også ,ogiendnu højere
grad ,anvendelsen afteknologi .

-5-
A.'Landbrugs -ogfadevareproduktion
1.Der bor iSNPA tages højde for ,atlandbrugs -ogfødevaresituatio­
nen erersdnu mere alvorlig iLLDC-landene end iudviklingslandene
som helhed :
–disse landes kornimport steg iperioden 1961 /65-1978 gennem­
snitlig 11,6$ p.a .mod 8,8$iudviklingslandene somhelhed ,og
ifølge FAO vil deres samlede import stige til 14mio ti1990 ;
–mens landbrugsproduktionen isamme periode (1961 /65-1978 )iudvik­
lingslandene somhelhed årligt voksede med2,9$ ,voksede den i
LLI)C-landene kunmed 1,6$ ,hvilket eretgodt stykke under den
gennemsnit lige årlige befolknipgs tilvækst ,der erpå2,5$ ;
-mens det erlykkedes udviklingslandene som helhed atforbedre
deres gennemsnit lige kalorie -ogproteinforbrug ensmule ,ersi–
-tuationen iLLDC-landene forblevet uændret med det resultat ,at
«
31% afdisse landes befolkning har etkalorieforbrug ,der ligger
under denkritiske tærskel ,mod22$ iudviklingslandene somhel­
hed , 1
Ydermere har klimaforholdene ofte medført kraftige svingninger i
produktionen ogimporten ,hvilket har fået indvirkning påbetalings­
balancen (f.eks .iBangladesh ,hvis import i1977 »1978 og1979
svingede fra257mioUS#til89mioUS {jogtilbage til263mio
US jj).
2,Som følge aflandbrugssektorens betydning iLLDC –landene har for­
styrrelserne inden for denne sektor ikke blot negative følgevirk­
ninger for befolkningen ilanddistrikterne ,men også i'højgrad for
landets udvikling som sådan ,eftersom
-værditilvæksten ilandbruget tegner sigfor58$afdenindenland­
skebruttoproduktion iLLDC-landene modkun 21$ iudviklingslan­
dene somhelhed ;
-landbrugsproduktionen udgør 66$ afLLDC-landenes samlede eksport
mod 18$ iudviklingslandene somhelhed ;
-83$afLLDC-landenes erhvervsaktive befolkning erbeskæftiget i
landbrugssektoren mod 69$ iudviklingslandene somhelhed .
./•

-6-
3.Forbedringen aflandbrugsproduktd onen ogfødévarc forayninfcen i
LLDC --land sne erenpressorend© -ogkompliceret opgave ,derk^ver
ganske arørlig opmærka omhed påkon'fsrencea ^ogiSNi'-A «Iføl ^,den
nye udvik 1ings strategiskal der gøres énsærlig indsats for såhur­
tigt sommuligt atopnå envådest på -h$>ilandbrugs .y:roduktionen i
deafLLDC-landene ,derharfødevareunderskud ,ogdette temmelig
generelle cg oprigtigt talt -ikke særlig realistiske målkunne
søges konkretiseret ved f.ek3 .atanbefale ,atLLDC-landens -med
hjælp fra R'jvferendø ogpotentielle bistandsydere først søger atnå-
t>ppåenvækstrate ilandbrugsproduktionen ,sommindst svarer til
deres gennemsnit lige befolkningstilvækst på2,5$ (dvs .somikke er
negativ percapita )„-'Samtidig med atkonferencen bekræfter dette
temmelig fjerne målpåh%,kunne densåledes opstille etmellemlig­
gende mål,' der skal nås senest i1985 ,hvilket ikke alene vil være
ennybekræftelse afdegenerelle tilsagn ,der allerede ergivet ,
men også enforøgelse afderes troværdighed .
k.Medhenblik påatvirkeliggøre detopstillede malkunne nogle afde
forans taltninger ,der allerede har vist sig atkunne stimulere land­
brugs -ogfødevareproduktionen iudviklingslandene somhelhed ,til­
passes ogoptages iprograirtmet oganvendes til atløse desærlige
problemer iLLDC-landene .
a.Fodevarestrategier
ILLDC-landene erdet iendnu højere grad end iandre udviklings­
lande bedst atgribe sagen anved atfastlægge en 'fødevares trate­
,gi,der gør det muligt atløse fødevareproblemerne påsystematisk
visinden forrammerne afdennationale udviklingspolitik (der
omfatter afsætning ,prispolitik ,lånefaciliteter ...). Ensådan
strategi bør indebære ,atfødevareproblemerne søges løst ien
større sammenhæng ogpåhøjeste politiske niveau ,ogatder stil­
les denødvendige interne ressourcer til rådighed til dens gennem­
førelse under hensyntagen til defastsatte prioriteringer .
EF-landene ogandre lande bør give alderes støtte til fastlæggel­
senoggennemførelsen afsådanne strategier ,somRådet (udvikling )
iøvrigt gjorde sig til talsmand for sidste november .

-7-
Forøgelse affødevaresikkerheden paverdensplan
.Den intenat ionale hvedeoverenskomst vil komme til atspille en
central ro.le idenne sammenhæng .Enaftale ,som indeholder økono­
miske bes ;mmalser ,der tager .sigte påatstabilisere priserne ,
vil være afstørste betydning ogbør omfatte særlige bestemmelser ,
der tager sigte påathjælpe LLDC-landene med ativærksætte enhen­
sigtsmæssig national eller regional oplagringspolitik .
Don afIMF nylig vedtagne fødevarestøtteordning skulle hjælpe til
atløse problemet vedrørende betalingsbalancesvingningerne ogher­
med også problemet vedrørende usikkerheden med hensyn til fødevare -
importen .
c.Enmere hensigtsmæssig finéinsiel bistand '
For påmere effektiv måde atstøtte LLDC-landenes egne bestræbelser
påattilvejebringe ressourcer erdet nødvendigt ,atdonorlandene
både øger omfanget afden bistand deyder ,ogforbedrer dens kvali­
tet . 1
-Debør øge omfanget afden offentlige udviklingsbistand ,deyder
tiludvikling aflanddistrikterne ,idet demåfastsætte etabso­
lut eller relativt mål for denne med henblik påathjælpe LLDC -
1andene til senest i1985 atnåoppåden tilsigtede årlige vækst
ilandbrugsproduktionen på2,5$-
Iden forbindelse bør bistandsyderne først ogfremmest lægge vægt
påregulering ogforvaltning afvandet (kunstvanding ogdræning ),
der som "Lagos Plan ofAction "viser ,ofte lader enhel del til­
bage atønske iAfrika .Hvor det overhovedet ermuligt ,bør det
hydroelektriske potentiel ,der ermeget betydeligt i.mange LLDC-
lande ,udnyttes til produktion afenergi .
-Bistandsyderne bør generelt være mere åbne over for finansieringen
afdelokale -ogløbende -omkostninger ,som erret betydelige ,
når ,det drejer sig omlandbrugspro jekter ,ogsom detvolder LLDC-
ι
landene vanskeligheder atdække .Donorlandene kunne med henblik
herpå fastsætte nogle retningslinjer -baseret pådeafOECD udar -
;bejdede -der gør det muligt ideenkelte tilfælde atgribe pro-
..iblemerne anpåenmere effektiv måde inden forkonsortier /rådgi -
givende grupper ,der eroprettet for deenkelte lande .
d.Enhensigtsmæssig faglig bistand
Udviklingen afhensigtsmæssige dyrkningsmetoder erenvæsentlig for­
udsætning forudviklingen afLLDC-landenes landbrug ,eftersom disse
landes forskningskapacitet ofte erbegrænset ,børderviaCGXAR og/
eller påbilateral basis sættes altindpåatstyrke dennationale
eller regionale forskningskapacitet • *'*

-a-
Allerf ey-s +■barman ud'bredø krnds'kabsi ;til a.l.i.sred»5 foreli,^iind «>
forskni i:g-^rssu11aterogtilpasse disse resultater tildm "særlige
situation ±7XD0 -landene samt .og'det ermåske detvi*vigste-
bringe dem iejnvendelsa (redhjælp afeneffektiv konsulentvirk­
somhed ).Det -tekniske center forsamarbejde ved-^erenda udvikling
aflandbruget og -1anddistrikt srne ,der erona,'^ét iartikel 88
iLomé II,vil komme til atspille envæsentlig rolle iden for-
%■
bindelse .DetKunne også være formålstjenligt atopfordre CGIAR
til atundersøge ,hvad der kan gøres ,-,især iisd hensyn til frø-
sorter ogafgrøder ,dyrefoder ,kunstvanding ogd.~ming .;oplag -
ringsfaciliteter og-sammen med UNCTAD 1sogGATT 5sITC -markeds­
vilkår for agro-industrielle varer .
e»Forbedring affejdevareh.jrelpen
Som følge afden ,særlige kombination affødevareundersku ^ogfi­
nansielt underskud ,der karakteriserer LLQC-landene ,bør fødevare -
hjælpen px'ioriteres højt ,dog under forudsætning af,atder tages
denødvendige skridt "til atundgå denegative virkninger (øget
afhængighed ,mindre tilskyndelse til atproducere osv .),som _
uvægerlig opstår ,når dergives usædvanlig store mængder ,og/eller
der eruhensigtsmæssige betingelser knyttet til sådanne mængder .
LLBC-landene kunne således fåenvisforsvningsgaranti (der re­
duceres medtiden ),under forudsætning af,at
–den fødevarehjælp ,der ydes ,indgår iklart formulerede udvik -
lingsprogrammer og
–modtagerlandene tager skridt til atreducere forskellen mellem
befolkningstilvæksten ogvæksten ilandbrugsproduktionen .
Denbetydning ,fiskeriet har forenrække LLDC -østater (f.eks .
Comorerne )ogforLLDC-lande medhav–eller søressourcer (f.eks .
Tanzania ,Etiopien ,Malawi ...), børikke glemmes .Fisk erformange
envigtig proteinkilde ogfornogle ennyttig eksportvare (tilkon­
sumeller dyrefoder ). '
Hvor detdrejer sig omhavfiskeri ,erder behov for .finansiel og
faglig bistand tilfiskeflader ogafsætning .Erder tale omindlands -
ressourcer ,erderførst ogfremmest behov forenpassende teknisk
rådgivning xtilknytning til ennormal konsulentvirksomhed paland-
brugsområdet .
/ '

-9-
B.Produktions iteioareksport .
1.Enanaly ^afdemindst udviklede landes produktion oghandel er
vanskelig atfoiotage pågrund afdeforeliggende statistikkers
man^elful ned .Fire forhold skal dog fremhæves :
(i)mengelen påfysisk infrastruktur oguddannet personale virker
ihøj grad hæmmende påproduktion oghandel ; 1
(ii)demindst udviklede landes eksport erikke alene lille ,men
ervokset langsommere end eksporten fra udviklingslandene
somhelhed :i1977 tegnede LLDC-landene sigfor1,7$ (5mil­
liarder S)afudviklingslandenes eksport,' skønt deres befolk­
ning udgør 12$ afdensamlede befolkning iudviklingslandene ;
(iii)eksporten afindustrivarer tegner sigforkun 15$afLLDC-
landenes samlede eksport ,ogkun i6lande (Bangladesh ,Den
centralafrikanske Republik ,Botswana ,Comorerne ,Haiti og
Nepal )ligger industrivarernes andel over lo$ .Ialmindelig­
hed erLLDC-landene afhængige afeksporten aflandbrugsproduk­
ter (kaffe ,bomuld ,olier ogfedtstoffer ,te)ogråstoffer
(tini wolfram ,bauxit ),somerudsat forbetydelige prissving -
ninger ;
(iv)LLDC-landenes eksport erstærkt koncentreret omlande med
markedsøkonomi ,hvilket erenfølge afdet traditionelle han-
delsmønster ogaf,atlandene medmarkedsøkonomi ermere åbne
oghar enstørre absorptionskapacitet ,samt athandelen fore­
går via multinationale selskaber .Som enkontrast hertil er
LLDC-landenes eksport til andre udviklingslande særdeles ringe
,(undtagen forBangladesh 1vedkommende ),ogeksporten tiløst­
bloklandene erhelt ubetydelig (undtagen forSomalias og
Afghanistans vedkommende ).
a
2.Under disse omstændigheder erdet væsentligt ,atder udfoldes yder­
ligere anstrengelser foratsprede produktionen (herunder forat •
forarbejde råvarer påstedet ,når det erberettiget udfra etøkono­
misk synspunkt )ogøgeeksporten ,såLLDC-landene bliver mindre sår­
bare over for svingninger ieksportindtægterne .Iden forbindelse
bør der lægges størst vægt påatforbedre informationen iogved­
.rørende LLDC-landene ,atfremme produktion ogeksport pågrundlag

10
afbrodt anlagt ekriterier samt atsøge ikke blot atlette adganger
tilmarkederne ilande medmarkedsøkonomi ,men også atåbne nyemar­
keder iudviklingslande oglande med planøkonomi .Det internationale
samfund ,bør støtte deforanstaltninger ,LLDC -landen -jselv træffer
inden for disse områder . ,
2.1 .Enforbedring afbasisinformationen vedrørende Og:xLLDC-landene
bør omfatte :
-foranstaltninger truffet afdeenkelte landes regeringer for at
opbygge encentral informationsservice (f.eks ,etstatistisk kon­
tor),foranstaltninger truffet afhandelskamre (omnødvendigt med
<hjælp fraregeringen )ogendelig foranstaltninger truffet afvirk­
somheder }
-foranstaltninger truffet afderelevante internationale organisa­
tioner (GATT ,UNCTAD ,IBRD ,FAO ,UNXDO ,regionale banker osv .).■-
Både bilaterale ogmultilaterale bistandsydere børhjælpe LLDC-lan -
denes regeringer ,med systematisk atindsamle ogudbrede oplysninger
omproduktion og/eller handel ,heltinder investeringer .Debørfor
det første hjælpe med atudarbejde opgørelser over deressourcer ,
der ertil rådighed ,ogmed atsøge efte ^nye ressourcer .For så
vidt angår produktion børFAO ogUNIDO fortsætte udarbejdelsen af
deopgørelser over landbrugs –ogindustrivirksomheder ,der allerede
erpåbegyndt .Pådet handelsmæssige område bør man fremme engene­
rel indsamling ogudbredelse afoplysninger omfattende både den of­
fentlige ogden private sektor .Iden forbindelse ville det være
hensigtsmæssigt ,omDetinternationale Handelscenter (ITC )under
GATT /UNCTAD fikyderligere finansielle ogandre stimulanser ,ibe­
tragtning afden betydelige indsats ,det hidtil har gjort for at
kortlægge LLDC-landenes handelsstrukturer og-mønstre .
2.2 .Fremme afproduktion oghandel efter bredt anlagte kriterier eren
målsætning ,dermågennemføres påforskellig vis ideenkelte lande ,
igenhvis hovedelementer børvære følgende : *
-analyse afudbudet :enanalyse afdeenkelte landes produktions­
kapacitet (ogikke 'kun afdeneksisterende produktion ):
-analyse afefterspørgslen :envurdering afnationale ,regionale og
internationale markedsmuligheder (ogikke kun afdetraditionelle
markeder );
' _./•

-11-
-produktion ;bestemmelse af,hvilke foranstaltninger der ernød­
vendige (o£ikke kun afumiddelbare investeringsbehov ),idet der
lægges særlig vægt påfysisk ogmenneskelig infrastruktur ;
-nationale oginternationale handelsfremmende foranstaltninger
(ogikke kunhånde Ismes ser),herunder uddannelse ,kvalitetskon­
trol ogsikring afetregelmæssigt udbud .
2.2.1 .Den finansielle ogfaglige bistand bør tage sigte' påatudvikle
LLDC-landenes absorptionskapacitet forud for ogmed henblik pågen­
nemførelsen 'afindustriprojekter .Uddannelse erafvital betydning
ogbør støttes ved finansiering afkurser ,seminarer ogstipendier
iudviklingslandene såvel som ideudviklede lande ,idet der samti­
dig ydes bistand til lokale uddannelses –oghandelsfremmeinstitutio -
ner samt til regionale projektér .
V
Det skal erindres ,atAVS-landene har afsat mellem 0,5% og10% af
deres nationale programmer til aktiviteter med ethandelsmæssigt
sigte ,ogatdeAVS-lande ,somhører tilLLDC-gruppen ,vil fåtil­
delt 1^mio ERE tilnationale handelsfremmende foranstaltninger og
fåradgang til sammenlagt **0mio ERE ,tilregionale projekter ,samt
atasiatiske oglatinamerikanske LLDC-lande vil fåbroderparten af
de6,25 mio ERE ,der erafsat til lignende foranstaltninger ide
ikke-associerede lande (2,75 mioERE tildelatinamerikanske og
3,50mi°ERE tildeasiatiske ikke-associerede lande ).
κ
Udviklingen afmindre industrier bør fremmes gennem støtte til ud-
viklingsbanker o.lign .Ved hjælp afDen fælles Fonds anden konto
bør der gives enpassende støtte til forarbejdningen afråstoffer
afsærlig interesse forLLDC –landene (f.eks ..kaffe ,jute ,bomuld ,
te,olier ogfedtstoffer )*,ogendvidere børderydes støtte til
IDA ogTJNCDF ,der gør enstor indsats for atfremme udviklingen af
nye industrier ,til deikke-stat slige organisationer ,der fremmer
græsrodspro jekter ,og-hvor den økonomiske ogfinansielle situa­
tion ergunstig -tiltilvejebringelsen afprivat kapital (f.eks .
ν
EIB ,samfinansiering ...). ■
2.3 *Hvad angar markedsadgang oginternational handel ,børhandelspart­
nerne fortsat udvide deres ordninger med generelle præferencer
(GSP )meddetformål atøgeLLDC-landenes andel afderes samlede im­
port fra detnuværende hsLt ubetydelige niveau påV/o.
*)manbørogså aktivt fortsætte forhandlingen afinternationale •aftaler ,
dertager sigte påatstabilisere markederne ogpriserne forråvarer af
betydning for LLDC-landene . <
- - ' ./•
I

Fællesskabet .{dergiver friadgang tilsit raa-rked -for -all ...indu-
strivarer fraLLDC-landsne )vilforsitv^cLko .ht;..j«u/iuJer ;og© aiu-
lighoden for atudvid© den pntference ,det incrønaner LLDC-landene .
forfir© landbrugsprodukter ,til atomfatte fl • -ro-' .jkter .De
forskellige toistand syds laørbør tage denødvendig skridt til at
fåharmoniseret deres procedurer ,ogt,LBO -landene selv børgøre en
ekstra indsats for atbringe deres varer iovirensstewilse med
GSP-kravene . ' >
Statshandelslandene bør ibetydelig højere grad sørge for ,atLLDC-
landene kan eksportene til deres markeder .
Inden forGATT gjorde Fællesskabet sig som den første inden for
den industrialiserede verden til talsmand for nedsættelsen afen
underkomité vedrørende desærlige handelsproblemer ,torgør sig gæl
dende for deminds't udviklede lande ,ogyder fortsat støtte til
denne .Underkomiteen blev nedsat for enmidlertidig periode -frem
/
tiludgangen af*1-981–men detville være ennyttig gestus ,om
Fællesskabet påParis-konferencen ,som etled isinhidtidige støtt
foreslog atunderkomiteens mandat forlænges for etåreller mere fo
atsætte den istand til atfuldføre sit arbejde .
Udovor bemyndigel sesklausulen ("Enabling Clause "),somindeholder
bestemmelser ,der specielt skal komtne LLDC-landene til gode ,erder
iaftalerne om -henholdsvis tekniske handelshindringer ogstatslige .
indkøb taget hensyn til disse landes særlige behov .Som signatar af
aftalerne bekræfter Fællesskabet sin forpligtelse til atefterleve ,
disse bestemmelser ,ogernaturligvis for sitvedkommende rede til
atdrøft© ethvert særligt problem med LLDC-landene .Det vil dog
være vanskeligt atudmønte disse principper ipraksis ,førend LLDC-
landene eristand til ateksportere etstørre sortiment afvarer .
Man bør iden forbindelse søg© atfåudviklingslandene til attil­
skynde LLDC-landene tilateksportere tilderes markeder (seaf­
snit V).

-13-
€.ΕηθγλΊ
1.Mod honsyn til energi erLLDC-landene karakteriseret ved paden
onø £,id^Jet laveste per capita -forbrug iverden ogpåden anden
side en~'v,get stor importafhængighed .
Selv endønne imports samlede værdi erringe ,erdenikke^jiesto
mindre analvorlig ogundertiden ekstrem hård belastning for be­
talingsbalancen .Som følge afbehovet for infrastrukturinveste -
ringer ogandre investeringer (herunder ikommunikation )ogsom
følge afurbaniseringen erder ydermere entendens til ,atenergir
fort )ruget stiger hurtigere end BNI .Derfor bør betalingsbalance -
overvej eiser iendnu højere grad end iandre udviklingslande være
afgørende iLLDC-landene ved udarbejdelsen afdisse landes energi-
•politik .. *
1.2 .Heraf kan der drages togenerelle konklusioner ,som allerede
ligger til grund for Fællesskabets forslag .vedrørende deaktioner ,
derbør iværksættes ,ogsompåsamme måde bør figurere iSNPA .
a.LLDC-landene bør sigte mod enhøjere selvf orsyningsgrad med
hensyn tilenergi (hvilket erdetgenerelle mål ,der erfast­
sat idenanden Lomé-konvent ionsartikel 7'6)*Eftersom derkun
erfåprojekter iLLDC-landene ,som eregnede tilbankfinansie -
ring ,Vildennødvendige udvikling pådette område (f.eks .
udviklingen afnye ogvedvarende energikilder ,herunder hydro -
i - *
elektriske projekter afforskellig størrelse )kræve enomfat­
tende bistand med etvæsentligt gaveelement .
b.LLDC-landene måsikre ,atenergipolitikken indgår som eninte­
grerende del ideres generelle udviklingspolitik ,dvs .atder
tages fuldt hensyn til energiproblemerne både iforbindelse med
den makroøkonomiske planlægning ogiforbindelse med forberedel­
sen afprojekter ,såatenergiplanlægningen bliver sårationel
som mulig «,
2.FN-konferencen omnye ogvedvarende energikilder ,der finder sted i
Nairobi i1981 ,vil være det rette forum for endetaljeret under­
søgelse afdisse spørgsmål .Konferencen vil blive opfordret til at
vedtage ethandlingsprogram ,hvoraf visse dele eventuelt vil blive
integreret iSNPA .
dvs . eller mere ivisse tilfælde ,f.eks .iSudan ,Tanzania ....
', " ./.

Xafveri-tnim ?a;resul taterne afdenne konference kunne følgende
overveje J3i '
-•LT .DC™land enebørhave hjælp til atudarbejde k\?inplet-te Qpgørel - '
aorover deres energikilder -og --behov •(ikke-kommercieli esåvel
somkommercielle ),således at :deideres ,planiu .;ingvirkelig
bliver istand til atvælge mellom forskellige former for energi
ogtransportsystemer ;
-store energiprojekter (som f.eks .pteernninger )-<t,ir^nnm ""iV.ati.ons -
«projekter b?r ommuligt gerv omføres påregional b^sis under be­
hørig hensyntagen til deres .miljømæssige ,sundhedsmæssige og
sociale virkninger j , 1
for såvidt -angår nye ogvedvarende energikilder børden fælles
indsat3 koncentreres omdeenergiformer ,der allerede imindre
*
målestok har vist sig .lovende ,såsom vandkraft ,solenergi (.foto­
elektrisk energi )ogenergi produceret vedhj^lp a"agroindustri
elt affald ,eller somkan blive betydningsfulde ivisse LLDC-
lande (f.eks .øststater )såsom vind-og bølgeenergi ;
-dermå -systematisk -tages energimæssige hensyn iforbindelse med
projekter inden for alle områder for atreducere forbruget af
importeret fossilt brændsel mest muligt ogforbedre deopnåede
resultater samt for bedre atkunne fastlægge det samlede energi­
behov ;
-dermåydes passende faglig bistand ,bl.a .måman fremme forsk­
ningen vedrørende ogudviklingen afnye teknologier ,som eregne
detil atløse LLDC-landenes problemer .Xden forbindelse bør
LLDC-landene ogbistandsyderae ,hvor Som helst det ermuligt ,
fremme det faglige ogøkonomiske samarbejde mellem LLDC-landene
ogandre udviklingslande (senedenfor ).

-15-
D. •Menn eskg1\fre ^'3-sourcer
1.Økonorois>ø ogsociale tilpasninger padet landbrugsmæssige ,indu­
strielle o;energimæssige område såvel som påandre områder forud-
s-r-tter ■ .høj alfabetiseringsgrad .Som påpeget iBrandt-rapporten
indebrai -ranalfabetisme ikke blot etenormt spild afmenneskelige
evner ,men og'så atdepågældende mennesker ikke ermotiverede for
eller istand til atbidrage til deres egen udvikling .Intet sam­
fund ,hvori analfabetismen erudbredt ,eretudviklet samfund ,og
omvendt erder iintet udviklet samfund enudbredt analfabetisme .
Kampen mod analfabetismen ersåledes afmenneskelige ,kulturelle
ogudviklingsmæssige årsager enfundamental nødvendighed ,ogde
LLDC-lande (somf.eks .Etiopien ),hvor alfabetiseringsgraden er
ringe ,måsætte alt ind påatløse dette problem .Det symposium ,
UNESCO Vil afholde vedrørende dette emne i1982 ,kunne være en
glimrende lejlighed for bistandsyderne til atoverveje ,hvorledes
debedst kan hjælpe .Imellemtiden bør deholde sigklar til at
medvirke ,når oghvis dette bliver nødvendigt ,ved tilrettelæggel­
sen afkampagner ,fremskaffelsen afdet nødvendige materiel og-
eventuelt via ikke-statslige organisationer –gennemførelsen af
foranstaltninger til fremme afpraktiske uddannelser ilanddistrik­
terne (særlig forkvinder ).
2.Det bør iSNPA erkendes ,atuddannelse ibredere forstand erafvæ-
 
sentlig betydning for udviklingen .Som Verdensbanken sagde isit
.Policy Paper 1980 ,eruddannelse "enfaktor ,der går påtværs af
alt ,ogsommåintegreres -såvel horisontalt somvertikalt -i
alle udviklingsbestræbelser ".Dette betyder ,atLLDC-landene jsom
kunkan anvende småprocentdele af,hvad deudviklede lande brugsr
påhvert uddannelsesniveau (3i<>afOECD-landenes per capita-udgif ter
tilprimæruddannelse ,6°/oafudgifterne tilsekundærniveauet og18^6
afudgifterne tildevideregående uddannelser ),står over foren
første ogmeget væsentlig opgave ,som gårudpåatgikre ,atprin­
cippet omfri ret til uddannelsesfaciliteterne ikke fører til en
formindskelse afudbudet afrelevant uddannet arbejdskraft ;det er
særdeles vigtigt ,atder opretholdes enrimelig balance pådette *
område med hensyn til investeringer ogdriftsudgifter inden for
sekundær-uddannelserne ogdevideregående uddannelser .Kort sagt må
TLDC-landene sætte alt ind påatsikre ,atderes uddannelsessystem
virkelig ertilpasset udviklingsbehovene ,hvilket kan skeved at
etablere programmer foruddannelse ilanddistrikterne ,ved atsørge
for ,atsekundæruddanne 1seme ikke bliver for teoretiske og"aka­
demiske "ogendelig »ved iovervejende grad atgøre devideregående
uddannelser ,erhvervsrettede . ■- " '
3.Når dette ersagt ,har LLDC-landene enrække specifikke uddannelses -
problemer ,sorn erblevet bragt frem ilyset afFællesskabet ogdets
AVS-partnrre ogpådemøder ,som stadig .erigang vedrørende deen­
kelte lande .Disse problemer indebærer ,atder iSNPA særlig bør
tages højde for følgendes -

-16-
(l)Mbrbaropfordr'© oghjrelpe LLDC-landene tilatopsHlla ar­
bejdskraft prognoser ogtilmed jævne mellemrum atrevidere
disse ; - -
(ii)LLDC-landene børudarbejde flerårige progravmer ,hvori det
; angives ,ihvilket omfang der skal ydes ;bistand udefra
(stipendier ,eksperter ,udstyr osv .)iforbindelse medetable­
ringen afnationale uddannelsesfaciliteter ;
(iii )derbør iførste række lægges vægt påuddannelser ,derhar
relation tilproduktion ssektorerne (finansierj ng-ii stitutioner
udvikling aflanddistrikterne ,industriua vikling ,fremme af
handelen ,vedligeholdelsespersonale ),menmanbørsamtidig
have for øje ,atuddannelsesforanstaltninger inden for sund­
hedssektoren ligeledes ervigtige idenforbindelse ;1-
(Under Lomé-konventionen gårforeksempel 80$afdetilrådig­
hed stående midler til demindst udviklede ^lande og70°/oer
afsat tiluddannelsesforanstaltninger inden for det økonomiske
landbrugsmæssige ,industrielle ,videnskabelige ogtekniske
område .);
(iv)der bør ydes enomfattende bistand tiluddannelser såvel i
hjemlandet som iudlandet ,herunder til regionale eller inter -
:regionale projekter .Fællesskabet kan iden forbindelse minde
om,at66°/oafLomé-midlerne anvendes til sådanne foranstalt­
ninger (der ,bl.a.omfatter 30regionale projekter omåret med
etsamlet deltagertal på600 ),ogatderkun tilbydes univer -
sitetsuddannelser iEuropa isærlige tilfæXdé ,.hvor LLDC -
landene ikke selv eristand til •attilbyde ^aådaiihej
(v»efterhånden som LLDC-landene istadig højere grad bliver i
; .-..Mem ;;jr ;.
stand til selv atklare uddannelserne inden for ,specifikke om­
råder ,bør disse lande ogdeudviklede lande undersøge mulig­
•hederne for atetablere gensidige forbindelser påinstitutions *
niveau især mellem erhvervsuddannelsesinstitutioner ogmellem
universiteter ogandre højere læreanstalter . . «.
h,Iprogrammet kunne detogså understreges ,atdenmest effektive
måde tilatundgå ,atuddannede personer emigrerer (brain drain ^'
'er,atLLDC-landene selv sørger for ,atuddannelserne indrettes
efter deres særlige kulturelle ogudviklingsmæssige behov ,ogat
deanvender lokale ogregionale uddannelsesinstitutioner snarere
end institutioner ideudviklede lande «

Kommi.mikr cx>1
1.Afstande •« ■deinternationale markeder ogtil leverandørerne er
ethr.rviicr.p for defleste LLDC-lande ogetmeget væsentligt handi *
cap for "15indl ardsstater ogde5østater idenne gruppe .For
biet at ;TVBØ etenkølt eksempel ,lægger transport -ogsalgsomkost -
ninger plus forsikring fortiden beslag på65°/oafComorernes eks­
portindtægter .
1 - • '• . I
2.Detanker ,derkommer tiludtryk iresolution 122 (v),ogsomgår
udpå,atman skal søge atfåshipping-selskaberne til atanvende
særlig gunstige fragtrater ,indebærer næppe enløsning pådette ,
komplicerede problem .Hvad der kræves iSNPA ,ernoget ,der ligger
mere pålinje medUNCTAD 1sretningslinjer forudviklingslande ,der
erindlandsstater eller østater .UNCTAD lægger her vægt påeninte­
greret planlægning ,der tager sigte påatfremme ogkonsolidere
regionale samarbe jdsarrangementer .Ensådan fremgangsmåde vil kunne
omfatte foranstaltninger såsom :
•%. . .
-tilskyndelse tiliværksættelse affællesforetagender (somfor
eksempel de "østafrikanske transportkorridorer ",som man arbejder
med forøjeblikket )eller tiloprettelse affælles shippii^ -o?-.-
skaber (ligesom detselskab ,Jugoslavien ogSudan har oprettet
sammen );
-simplificering ogstandardisering af .deadministrative formalite­
termedhenblik påatlette godsklareringen (foreksempel ved
fælles personale ihavne ogvedgrænseovergange );
-foranstaltninger til atlette den grænseoverskridende vej-og
jernbanetrafik .
Eftersom sådanne foranstaltninger kan være forbundet med betydelige
omkostninger ,erdet særdeles vigtigt ,atman omhyggeligt overvejer
mulige alternativer ogvurderer disse iforhold til deplanlagte
transportruter og-midler ,ogiforhold til den fragtmængde ,der
vil være tale om. -
3.Udfra engenerel betragtning har projekter ,som indgår ietregio­
nalt samarbejde ,debedste chancer for atfalde heldigt ud,idet ka
pitalomkostningerne ogdriftsomkostningeme (somaltid erhøje )kan
holdes nede påetminimum .
Derfor bør bilaterale ogmultilaterale bistandsydere gøre enfælles
indsats for athjælpe med til atdække omkostningerne inden for ram
meme afenveludformet politik forregionalt samarbejde (hvilket
foreksempal ertilfældet iLomé-II ,kapitel 8).

-18-
Tckri'n 1orri ' -
1,Relevant tekno log-x erstvæsentligt element iudviklingen ,r»~ri det
orfuldt udlige såvigtigt atsikre ,aten >-jkr>olo t,iopfyl­
der sitformål ,som det erat-søge defaktorer ,derbegrænser over­
førslen afteknologi mellem stater ogvirksomhed' reduceret til
etminimum .For eksempel tilegnede Kenya --rigknow-h 'vtil dyrkning ,
afgræsarter ,dervår resistente ,over forv~nd ogs;wi'..,ogsom
skulle anvendes tilhåndværksmæssig produktion '-f.oks .iuåcter ),.'
men dot ,der var afgørende fer *atafsætningen afy,Ten tfaldt
heldigt ud,var opfølgnings -ogstøttef oranstaltnin^-vr 1fordel
for småvirksomhed /er.
2.IJXDC-1 andene bør opmærksomheden derfor først ogfremmest rettes
mod evnen til atabsorbere teknologi ,til omnødvendigt attilpasse
den ogtil atanvende denpågræsrodsniveau .Forudsætningen for,' at
dette kan lade sig gøre ,er,atder forefindes relevante .sekundær -
uddannelser ogvideregående uddanh.elser ,ogatderermulighed for
atformidle information ogråd tilnuværende ogpotentielle produ­
center .Der bør iden forbindelse lægges særlig' vægt pådenjrolle ,
somdenmellemstatslige komité for'videnskab ogteknologi tilud-
viklingsformål (inter-Governmental Committee forScience andTech-
nology forDevelopment )ogcentret forvidenskab ogteknologi
(Centre forScience andTechnology ),der ,eroprettet vedFN-general «
forsamlingens resolution 3^/21.8 ,vilkunne spille *ogderbørlige­
ledes tages hexxsyn til Wienerhandlingsprogrammets bestemmelser ved­
.rørende LLDC-1 andene . »<
3«Endvidere vil mange LLDC-lande pådette stadium ofte finde det for­
delagtigt attrække såmeget sommuligt påteknologi ,som andre
udviklingslande allerede har tilpasset oganvender .Som eksempler
herpå kannævnes denbistand ,Brasilien yder Tanzania (produktion
afalkohol påbasis afplanter medhenblik påanvendelse sombrænd­
stof ,produktion afgødningsstoffer osv.),ogsomIndien yder dette
land (inden forlandbrug ogfiskeri ,jernbanetransport ogsundhed ).
Bistandsydeme har således enrolle atspille ,iogmed atdekan
forsyne LLDC -landene med denødvendige financielle midler til at
anskaffe sigdenne knov-how ,særlig inden for dehøjt prioriterede
områder ,ogi.ogmed atdegenerelt kan fremme det økonomiske og
faglige samarbejde mellem demindst udviklede lande ogandre udvik­
lingslande (senedenfor ). '

-19-
FINANSI ERTN rCOG -niSTAND
1.Selv omdestørste forhindringer ,der bremser udviklingen iLLDC -
landonø ,ikico eraffinansiel karakter ,erdet ikke desto mindre en
I·,·
kondsger *~"*g,atdeidefleste tilfælde kun kan overvindes gennem ,
øgotinvestering ogbedre udnyttelse afdemenneskelige ressourcer .
Iensådan situation erdet nødvendigt atprioritere øget indlandsk
opsparing .Mangelen påtilstmekkelige ressourcer iLLDC-landene ,
især til udvikling afproduktionsapparat ,svækkelsen afderes penge -
ogfinansinstitutter ogden kraftige forringelse afderes byttefor­
hold indebærer uvægerlig ,atdeifremtiden vil fåbehov for uden­
landsk udviklingsbistand .
Den "ikke-koncessionelle "bistand vil fortsat være afbetydning .
Doninternationale valutafond (IMF )stillede over 500mio $tilrå­
dighed for LLDC-landene i1980 ogovervejer iøjeblikket yderligere
udvidelser /forbedringer afvisse afdens faciliteter ,derkanvære
afinteresse forLLDC-landene (f.eks .fødevarestøtteordningen ).
Verdensbankens (IBRD )rentebærende lån ,direkte investeringer og
eksportkreditter (forudsat vilkårene erforholdsvis gunstige )vil
også hjælpe.' Udviklingsbistanden skal imidlertid hovedsagelig ydes
iform af"koncessionel "bistand (ODA ),pågrund afLLDC-landenes
yderst begrænsede muligheder for attilbagebetale støtten ,hvilket
afspejler deres begrænsede ogmeget lidt produktive ressourcer .
Det erderfor vigtigt ,atSNPA følger sine betragtninger vedrørende
'prioriterede sektorer opmed klare tilsagn med hensyn til bistandens
omfang ,bistandsbetingelser o^–former ogbistandsprocedurer (her­
under opfølgning ).
2.Omfang
IUNCTAD-resolution 122 (v)blev detbestemt ,atLLDC-landene skulle
modtage envæsentlig del afden samlede ODA ,ogatbistandsyderae
skulle gøre rimelige bestræbelser for "snarest muligt "atfordoble
deres ODA til LLDC-landene .Under udarbejdelsen afstrategien for
det tredje udviklingstiår fremlagde 77-landegruppen forslag ,der
gikudpåatsætte bistanden til LLDC-landene irelation til bi-
standsydernes BNXmedhenblik påatnåfrem til enprocentsats på

-2o -
0,15 i1985 og0,20 i1990 .Pamødet iFN'sgeneralforsamling sidst
årblev der givet udtryk foryderligere ambitioner ,f.eks .attre­
doble bistanden tilLLDC-landene i1984 og -firedobla den i1990 i
faste priser .
Dahverken DAC-landenes finansielle muligheder ei^w LLDC-landenes
absorptionsevne kan øges idet uendelige ,erdisse sidstnævnte mål
fuldstændig urealistiske :til eksempel kan anføres ,atDAG *sbistand
tilLLDC-landene kunrepræsenterede 0,07$ i1979 «
Endvidere erdet generelt -ønskeligt atundgå atfastsætte specifikke
xr . -mål udtrykt iBNI for landegrupper ,fordi
-desandsynligvis enten erurealiserbare (hvis deerforambitiøse ),
eller uattraktive 1(hvis deikke er),ogdeersædvanligvis så
uelastiske ,atde :aldrig kan ændres ,når deførst erfastsat ;
-deikké pr.definition indebærer nogen forbedring afmulighederne
for atforudse bistandens omfang «
Disse argumenter gælder også for mål for bistand til LLDC-landene ,
der udtrykkes som procentdel afden samlede bistand .
; > r ' f '
Detilsagn ,der skal gives iforbindelse med programmet ,bør derfor
omfatte toaspekter irelation til globale bistandsmål ,nemlig bi­
stand .,til LLDC-landene ogbyrdefordeling .
a)Programmet bør ,iforbindelse med detilsagn ,derallerede er
givet inden forrammerne afdennyeudviklingsstrategi for atnå
målet på0,7% ,være rettet mod enstørre koncentration afbistand
påLLDC-landene ogbørindeholde etpræcist ogrealistisk mål ,
medangivelse aftal ,forbistanden til LL£)C -landene .

Afdoforskellige løsninger ,der kan komme patale ,vil
don bedste sandsynligvis være atopfordre DAC-medlemmerne
til atfordoble deres 1979-bistand ,udtrykt iløbende pri­
ser ,isenest 1985 .Denne formel vilhave den fordel ,at
den ;
-vilkunne realiseres (mellem 197^og1979 »dvs .over en
5-års ,ikke en6-årsperiode ,blev DAC-bis tanden tilLLDC-
landene mere endfordoblet )og
-vilmedføre enårlig stigning ifaste priser (større
eller mindre afhængig afinflationen )-somLLDC-landene
vil kunne absorbere ,især hvis bistandsformerne afpasses
bedre efter deres behov ;
b)Ovennævnte tilsagn børformuleres påensådan måde ,atder
tages hensyn til den bistand ,deforskellige bistandsydere
rent faktisk har ydet .Dette princip bør ikke blot følges
indon for DAC-gruppen ,men inden for andre donorgrupper :
eksempelvis bør deøsteuropæiske lande opfordres til atgive
tilsagn ,der ermere ioverensstemmelse med deres økonomiske
vægt iverdeft ,ogOPEC-landene bør opfordres til atsikre ,
atderes bistand ydes med enrimelig koncentration påLLDC-
landene ,ogatdenne fordeles bedre mellem disse lande .
«
Med hensyn til mxiltilateral bistand bør ideen omatoprette
særlige ,"konti "for LLDC-landene inden for Den internationale
sammenslutning forøkonomisk Udvikling (IDA )oginden forregio -
.f
Λ..nåle tidvikling'sf onde oglignende fonde afvises pagrund afden
manglende fleksibilitet ,som etsådant eystem vil medføre for
forvaltningen afdisse fonde ogdekomplikationer ,dervil opstå
iforbindelse med genopfyldning .Bistandsyderae bør hellere for­
pligte sig til :
–rettidigt attilføre tilstrækkelige midler til deinternatio­
nale organisationer ,som tildeler enbetydelig .del afderes ,
bistand tilLLDC-landene og,idet specielle tilfælde med 6.
genopfyldning inden for IDA ,tilskynde USA til atindfri sine
forpligtelser ;
-inden for disse institutioner atarbejde påatsikre ,aten
passende ,ogvoksende andel ,afderes bistand tildeles LDC-
1anden e. • ' «

-22 -
2.3 *Fællesskabet bør henlejde opmærksomheden pådeomfattende for­
pligtelser ,detallerede har indgået iforbindelse medLomé II,
ogdets voksende bistand tilikke-associerede l;:nde ,hvorved
'•*"LLDC-landene opnår væsentlige fordele .
3•Bistandsbotingelser og-former 81).
Hvad angår bistandsbetingelser og-former bør prorrammet fokusere
påvedtagelse afenrække generelle formulerede retningslinjer ,
,dør skal praciseres nærmere påmøder mellem modtagere ogbistands­
ydere ,hvor udviklingen ideenkelte LLDC-2,ande skal analyseres
(jf.nedenfor ).
,;;■':■»"O.J"<"• ' ',•..■■ :
3-1 .Med |hejisyn tilbistandsbetingelserne ,kan bistandsyderne 'even­
tuelt overveje atgøre engestus ,som vil koste dem meget lidt ,
men som vil vwre politisk letsælgelig ,nemlig atgive tilsagn om
atalfVemtidig ODAtilLLDC-landene udelukkende gives iform
afgavebistand (hvilket vil bidrage til enønskelig harmonisering
- mellemi bistaiiiisyderne ).Dereksisterer allerede et .vigtigt for-
vtilfælde nerrililg den efterfølgende tilpasning afbistandsbetingel
serne ,somhyppigst /har bestået ieftergivelse afODA-gæld .
,•{)'–?k'*■ '1•*r*,ilv"»' "v ('7®fP ' ' 'i-X~'*•'* ^ ...Afbinding afbistand eret .kompliceret problem ,som ikke udeluk-
ken(Je eller specielt vedrører LLDC-1'andené :ibetragtning af
deres mangel påmenneskelige ressourcer vil LLDC-landene imidler -
; tidVære særlig interesseret ienafbinding ,'omend delvis ,af
·■>. ■ ,» »...{····'·· Τ; <·.ϊ .,.. ' ·ν1 ;visse aspekter "af'den faglige bistand ,hvis dette indebærer ,at
■„riL fD'i- >an.d ••• ;: 'e.,de/ican' "vælge aeekspérteri (ierérmSst velegnede tilderes beh.ov f
basis afcost /benefit-analyser .Bistandsyderne kan godt gøre en
' -sådfaii gVstus^' somendnu engang ikkeNrxlmedføre større omkost –
; ■.<t ■■ito for / -o iy 'nxnger for dem .
■«,' t. • v :••'e neentr -i-ix: ■
3.2.:^^^ fo^er ;T;. < .
Defle-ste ,LLDCs-landes budgetmæssige ,situatj<on ggvbetalingsbalan -
,.jJii ,;.V\(i1SUaf .• v.-«i'M .T.flj .1-''I--–J- •
•cesituation medfører ,at :deerafhængige afhjælp fraudlandet
tilfinansiering afendej .afdelokale ogperiodisk tilbageven­
dende omkostninger iforbindelse med etprojekt eller etprogram .
^ /lDetervigtigt ,atbistandsyderne ér :så -fleksible sommulig .
vKonferencen børderfor give et ..bindende tilsagn padette punkt ,
uden atderpræciseres érif.ast 'procentsats ,hvilket ville være
uønskeligt . :• '•
*'Etnotat erunder udarbejdelse ,dervilblive omdelt på'Jconferencen ,
ogsompræciserer be/tingelserne ,'formeitne ogderørmere retningsli -
nier fordenbistand ,derydes -under Lomé II.
:v-;r V - • ' •/. .

-23-
Nogle former for programbistand kan være særlig godt tilpasset
LLDC-landenes behov ,f.eks .bistand til enrække små-eller
miniprojekter inden for enbestemt sektors DAC-sekretariatets
idé omatudforme projekt -eller ikke-pro jektbistand "inden
for rammerne afklart definerede sektorstøtteprogrammer "bør
overvejes nærmere ,dadeadministrative mangler ofte gør det
vanskeligt for LLDC-landene atudnytte omfattende programbistand ,
der erudformet efter strenge makro-jakonomiske betingelser .En
sådan bistand bør altid være ledsaget affaglig bistand ,der
tager sigte påathjælpe med gennemførelse ogopfølgning .
Enforenkling ognavnlig enharmonisering afbistandsydernes
bistandsprocedurer vil være enmeget stor fordel for LLDC-landene ,
især for såvidt angår proj ektbistand .Større forudsigelighed ,
der vil kunne sikres gennem udarbejdelse afflerårige sektor --
programmer ,kan også hjælpe ,oghurtig udbetaling ,især afnød­
hjælp ,erihøj grad ønskelig .
Særlig opmærksomhed bør være henvendt påspørgsmålet omfaglig
bistand for atafhjælpe mangelen pålokal ,uddannet arbejdskraft ,
eksempelvis ved athjælpe med til atopbygge den nødvendige lo­
kale arbejdskraft ;denne bistand bør især bidrage til atøge
.LLDC-landene sevne til atabsorbere udviklingsbistanden ;blandt
desærlige vigtige sektorer kan nævnes hjælp til atudvikle
landbrugskonsulentvirksomhed ,vedligeholdelse ,salgsfremmende
foranstaltninger ogservicen inden for penge -ogfinanssektoren .
k.Procedurer ogopfølgning .
Derermange muligheder (jf.nedenfor )forenregelmæssig dialog
mellem bistandsyd erne ogdeenkelte LLDC-lande .Det afgørende er
atbistandsyderne ogmodtagerlandene skal have mulighed for at
mødes for atanalysere deopnåede fremskridt ,for atindgå nye
finansielle forpligtelser ogdrøfte ,hvorledes bistandsbetingel -
serae og-formerne kan anvendes for atopnå den bedste samlede .
virkning for det enkelte land .
./•

-2k-
• \
V.Cl/)RAT,DELTAGET -SE
1.Det fremgår klart afanalysen afhovedsektorerne ,atprogrammets
gonnemførelse vilkræve rimelige ogsupplerende bidrag fra alle
parter ,hvilket bør erkendes "åbent iSNPA .
2.AfLTDC-I aridone kræves a)enmere åben erkendelse afogvilje til
atdrøfte indenrigspolitikkens betydning (f.eks .prisdannelse ,
skattepolitik ,investeringer ,socialpolitik )forudviklingen .- .
med udenlandsk finansiel ogfaglig bistand -afderes produktions -
ogoksportkapacitet ,Ogb)envilje tilatplanlægge påbasis af
denuværende eller sandsynlige ressourcer frem for rent hypote - '
tiske ressourcer ."-Påbaggrund heraf børLLDC-landene udforme en
sammenhængende politik for devigtigste sektorer ,som omfatter
destøtte -oghjælpeforanstaltninger ,der ernødvendige for at
sikre ,atdisse foranstaltninger virkelig når ned til græsrødder­
ne,herunder især landbrugskonsulentvirksomhed ,skridt til at
mobilisere ogkanalisere kreditter til mindre landbrugs -ogindu -
striprojekter ,denødvendige strukturer til gennemførelse afef­
fektive salgsfremmende foranstaltninger iindland ogudland ,
faglig uddftnnelse ogeffektiv vedligeholdelse (f.eks .vedligehol -
delsei afkøretøjer ,landbrugsmaskiner ogindustriudstyr ).
Inden for rammerne af "Collective Self Reliance "bør LLDC-landene
endvidere overveje ati'remme' det regionale samarbejde ,omnødven­
digt gennem oprettelse afformelle eller uformelle regionale
grupper som f.eks .Club duSahel eller deforskellige River Basin
Communities .Deområder ,hvor etsådant samarbejde synes atvære
særlig betydningsfuldt ,ertransport ,investeringsplanlægning ,
teknologi ogarbejdskraft .
2.1 ."Påsamme måde bør alle andre udviklingslande deltage efter evne .
Inden for rammerne afdestore ogvoksende bistandsprogrammer
bør delande ,dérharkapitaloverskud ,forsøge atforøge den an­
delafderes bistand (iøjeblikket 10$),somgives tilLLDC-
landene med kroniske eller strukturelle betalingsbalanceproble -
mer ogtil regionale udviklingsgrupper .

Inden for det bredere omrade afteknisk ogøkonomisk samarbejde
mollem udviklingslandene (TCDC ogECDC -technical endeconomi -
calcooporation betwøen developing countries )børprogrammet
fromh «vo,atmedens princippet "Collective Self Reliance "be-
røror alle lande ,kan ogbør udviklingslandene spille envigtig
rolle idet kollektive ansvar over for LLDC-landene .
-TCDTj ioverensstemmelse med Buenos Aires-programmet (UNGA -
resoLution 33/13*0 ogresultaterne afFN*skomité påhøjt .
niveau vedrørende TCDC (UN's High Level Committee onTCDC )
(NewYork ,1.-8.juni 1981 )børalle udviklingslande ,der
ikke erLLDC-lande ,forsøge atidentificere områder -som
Indien og /Brasilien allerede har gjort -hvor dekan tilbyde
særlig ekspertise .UNDP bør overveje atforøge sin regionale
bistand til LLDC-lande ,medens bilaterale donorlande bl.a .
vil kunne overveje atfinansiere uddannelsesf oranstaltninger
for udviklingslande iandre udviklingslande ogstyrke deforsk
ningsinstitutioner iudviklingslandene ,der arbejder inden
for områder ,der erafinteresse for LLDC-landene .
-EDC :som aftalt påUNCTAD Verman iøjeblikket igang med
atundersøge treaspekter (oprettelse afgenerel handelspræ -
fereneeordning –GSTP General Scheme ofTråde Preferences ,
statshandelsorganisationernes (STO )rolle ogoprettelse af
multilaterale marketing -virksomheder ).Efter deres Caracas -
møde børudviklingslandene overveje ,hvilke specielle fordele
det vil være muligt attilbyde LLDC-landene gennem disse og
andre verdensomspændende -samarbejdsprogrammer .
Ioverensstemmelse medUNCTAD-resolution 122 (v)skal alle ud­
viklede handels -ogbistandspartnere ,iøst som vest ,gøre en
alvorlig indsats for atforøge den samlede bistand til LLDC -
landene ;devestlige lande bør forsøge at .forøge bistanden til
LLDC-landene hurtigere end den samlede bistand ,ogdeøsteuro­
pæiske lande bør yde etbidrag ,der nøje svarer til deres vægt
iverdensøkonomien .Alle bistandsyderne bør fremme udviklingen
afproduktionskapaciteten inden for deiprogrammerne priorite­
rede sektorer ,bør stile mod atopnå størst mulig deltagelse i

idøkonsortier oggrupper ,deryder bistand tilLLDC-lande ,
ogbørudvise enklar vilje til atøge deres bistand ide
tilfælde ,hvor der ersærlige behov ogtilstrækkelig absorb -
tionskapacitet iLLDC -lan,d ene .Debør idenne forbindelse for­
*
søge attage hensyn til demere kortsigtede vækninger påbe-
>talingsbalancen ogdemere langsigtede strukturelle virkninger
afdestigende priser påindustrivarer (især deindustrialise -,
rede donorlande )ogpåenergiimporten (hovedsagelig OPEC-donor -
lande ).BiStandsyderne børendvidere tage alle fornødne skridt
for ,inært samarbejde med hvert LLDC-land ,^atsikre ,atderes
a <;bistandsvilkar og-procedurer erbedst muligt tilpasset situa - .
tionen ihvert enkelt land .hvad angår denglobale virkning .
Handelspartnerne bør I^Llbyde forbedringer iLIJDC -landene søje­
blikkelige markedsadgang ,herunder' ,langt større hensyntagen til
TLDC-landenes interesse ,istatshandelslandenes planer ,ogsikre ,
atfordelen bevares .Debør -med alle disponible midler -sup­
plere disse foranstaltninger ved ihøjere grad athave opmærk­
somheden henvendt påudvikling afproduktion ogafsætning på
LLDC-landenes interne ogeksterne markeder ,f.eks .gennem im-
portinformationskontorer ,kontraktlige arrangementer mellem
STOs ,fagligt samarbejde -ogaktiv fremme afmulighederne påud­
viklingslandenes markeder ,hvilket resulterer ifordelagtig
handel for alle parter .
FN tinternationale udviklingsorganisationer ogfinansierings -
institutter bør fortsat yde ogforøge deres bistand til LLDC -
1andene inden for deres respektive .kompetenceområder ,gavnlig
-berdeinternati onale finansieringsinstitutter (iFIs -Inter -
national Financiel Xnstitutions )
.stille kortfristet betalingsbalancebistand tilrådighed på
*
enmåde ,dertager hensyn tilLLDC-landenes situation på
i
dette omrade } )■ .
•tildele størst mulig^' "koncessionel bistand "tilLLDC–landene
gennem dedisponible' midler ,hejrunder koncentration aflån
pådeudviklingslande ,^£ererbedst istand tilat'drage for­
delafdem ,for atjfirigipre "koncessionel bistand "tildemere
trængende udviklingslande .

-27-
-FNbor sikre ,atdets bestræbelser paativærksætte væsentlige
aspekter afprogrammet koordineres gennem UNDP medhensyn til
arbejde' -imarken (ogpåglobalt plan iUNCTAD ).Hvert FN-organ
bør iværksætte oggennemføre deaktioner ,der hører ind under
dets kompetenceområde ,ogudarbejde statusrapporter til brug
veddonglobale evaluering (jf.nedenfor ).
h.Programmet børendvidere have opmærksomheden henvendt påden rol­
le,NGO kan spille iLLDC-landene ,især inden forudvikling af
landdistrikter ogfødevareproduktion ogopfyldelse afbehovene
inden for uddannelses -ogsundhedssektoren .
NGObruger -ogmobiliserer stort set-ca.1,6milliarder $hvert
Φ-
år (dvs .etbeløb ,dersvarer tilmellem 5og10%afalle DAC-
landenes bistand ).Despiller endvidere envigtig rolle som opi-
nionskatalysator ideudviklede lande .Men deerførst ogfremmest
velegnede til athjælpe LLDC-landene ikraft afderes nære ogpep-
manente kontakt med folk -herunder defattigste befolkningsgrup -
per -pågræsrodsniveau :Deved meget ofte ,hvorledes "^det bedst
ermuligt atmotivere dem ogstimulere aktiviteter imindre måle­
stok ,hvilket erafvæsentlig betydning for udviklingen .
k.l .Konferencen kan eventuelt opfordre LLDC-landenes regeringer til
selv atbestræbe sigpåatfremme oprettelse ogudvikling af
sådanne NGO ogforeslå industrilandenes regeringer ,atdeaktivt
opmunterer NGO-f orbindelser ,eventuelt inden for rammerne af
bredere forbindelser mellem grupper /institutioner /byer oglands­
byer ii-lande ogu-lande .Disse forbindelser vil kunne tjene et
dobbelt formål ,nemlig atinformere i-landenes befolkning omden
tredje verden ogstyrke NGO 1sstilling iLLDC-landene .
(Fællesskabet kanmed fordele henlede opmærksomheden pådet frugt­
bare samarbejde ,det har opbygget mellem NGO iFællesskabet og
AVS-lande pågrundlag af-blandt andet -samfinansierede mikro -
projekter ).
^.2.NGO vil eventuelt kunne tilskyndes til atudtrykke indholdet af
det ovenfor anførte iengenerel erklæring ,der fremsættes på
konferencen ogoptages iSNPA .

-28-
.Samordning afforanstaltningerne
Endelig :måhver deltager iprogrammet erkende behovet for atsik­
re,atdenpolitik ,dervedtages ,ogdeforanstaltninger ,der i-
vrerksættes ,udgør endel afetbredere ogsammenhængende hele .
Hvis LLDC-landene skal hjælpes udafderes øjeblikkelige under­
udvikling ,mådeindenlandske ,bilaterale ogmultilaterale foran­
staltninger ,der iværksættes ,være sammenhængende ,komplementære
ogkunne støtte hinanden .

OPFOT CATNG
\ Μ
X.Hvis SNPA skal gennemføres effektivt ,slcal det iden tiårige
gennemførelsesperiode være underkastet passende revisionsproce -
duror ,især især for såvidt -angår deenkelte lande .Dekrite­
rier ,d(..rskal følges ved fastlæggelsen afdisse procedurer ,
bor .indebære ,atLLDC-landene isåvid udstrækning sommuligt
solv kan træffe deres valg ,men der måikke desto mindre klart
skelnes mellem den globale revision ogden revision ,der vedrø­
rer doenkelte lande ;samtidig måder tages fuldt hensyn til
deeksisterende mekanismer ,ogdeforskellige FN-organers sær­
lige kompetence ogekspertise måudnyttes fuldt ud.
2.Revisionen afdeenkelte landes situation skal være udgangspunk­
tet ogkernen idisse procedurer ,daglobale data for opnåede •
resultater ,oggenerelle målhar entendens til atudviske både
degode resultater ,der ei*opnået ,ogdeproblemer ,der fortsat
eksisterer ivisse tilfælde .
Disse revisioner ,som normalt foretages efter anmodning fra det
berørte LLDC-land cgmed intervaller ,der erafpasset efter det
pågældende lands særlige forhold ,skal især være orienteret mod
konkrete foranstaltninger ogomfatte følgende :
-en*afbalanceret vurdering foretaget afbistandsyder /modtager -
land afdeopnåede resultater ,pågrundlag afSNPA 1spriorite­
ter ,landets indenrigspolitik ogden modtagne udviklingsbistand
-enrevision foretaget afLLDC-landet ogdets bistandsydere af
landets finansielle situation ogdets midler fra udviklings­
bistand -enrevision ,hvorunder der omfornødent kan gives
nye tilsagn ;
-enrevision afbistandskriterier ,-praksis og-procedurer fore­
taget afLLDC-landet ogdets bistandsydere påbaggrund afkon­
ferencens principper med henblik påatkonstatere ,hvorledes
disse generelt vil kunne gøres mere effektive ;
-enundersøgelse foretaget afhandelspartnerne medhenblik på
atudvikle udenrigshandelen påeksisterende eller nye markeder .
\ .
- • a;■
Ved revisionerne vil der kort sagt være lejlighed til atgøre
status ogindgå nye finansielle forpligtelser .

-3o-
/
• '.
2.1 .Soks LLDC-lande deltager allerede iVerdensbankens rådgivende
grupper (f.eks .Bangladesh ,Nepal ,Sudan ,Tanzania ,Uganda og
iprincippet Etiopien )}der synes ikke atvære grund tilat
fastsætte nye procedurer for disse lande ,selv omgruppen af
deltagere kan udvides ,f.eks .til atomfatte potentielle bi–
standsydere ,der ikke ermedlemmer afbanken .
Nogle LLDC–lande mødes medderes bilaterale eller multilaterale
partnere ved rundbordskonferencer ,der afholdes iUNDP 1sregi
(f.eks .Burundi ,Lesotho ,Rwanda ),ogfemandre mødes inden for
rammerne af"Club duSahel ",dvs.CILSS ogUNSSO *) (KapVerde ,
Tchad ,Kali ,Niger ,Øvre Volta ),derblev oprettet med særligt
henblik påa~ttage sig afderes store fælles udviklingsbehov
(vandudvikling ogudvikling afintegrerede landdistrikter ).
Mange afdisse LLDC –lande ermedlemmer afUNDP-finansierede
grupper ,der overlapper hinanden ,vedrørende Kage ra,Senegal og
Tchad River Basins ,samt enrække –hovedsagelig –vestafrikan -
ske regionale økonomiske grupper .Det erikke klart ,omdet vil ~
være ideres interesse ,omend blot udfra enadministrativ syns­
vinkel ,atder opstilles nye nationalt orienterede procedurer
(selv ommuligheden fori efter anmodning fradetenkelte land ,
atopstille disse ,sandsynligvis inden for rammerne afUNDP ,
ikke børudelukkes).'
Ethvert afderesterende LLDC –lande bør tinder alle omstændighe­
der have mulighed for atanmode om,atder oprettes enindivi­
duel eller regional rådgivende gruppe under etFN-organ ,som
har etindgående kendskab til det pågældende land ,formentlig
under UNDP ,dadet erenorganisation ,der råder over etnet af
repræsentanter iudlandet (hvis personale omnødvendigt kan for­
øges ).IRBD vilvære etmuligt alternativ ogkan eventuelt med­
virke ved finansieringen .Det bør under alle omstændigheder un­
derstreges ,atdearrangementer ,der træffes for forskellige
lande ,ikke behøver atvære identiske ,selv omUNCTAD ihvert
!
tilfælde skal have mulighed for atvære repræsenteret ,ogder
ved hver revision bør udarbejdes enrapport ,der skal sendes til -
UNCTAD's generalsekretariat ogindgå som endel iden globale
revision . , . ,
3.Derbør under *behørig hensyntagen tilmålene forden internationa­
leudviklingsstrategi somhelhed med passende ,ikke for hyppige
mellemrum foretages globale revisioner afdefremskridt ,der er
ff~.iort ibestræbelserne påatnåSNPA's målr -
et)' . *Comité permanent Xnter-etats deLutte contre laSecheresse dans le
Sahel :United Nations Sudan and Sahel Organisation . ,

-påolier itilknytning tilUNCTAD VIi1983 ogUNCTAD VII i
1987 ,or/eller etsærligt UNCTAD-møde midt imellem i1985 ;
-i1990 ved slutningen afperioden iforbindelse med den glo­
bale revision ogvurdering -afden tredje udviklingsstrategi .
Hvert ro-organ skal inden for rammerne afdets eksisterende
strukturer ogprocedurer udarbejde rapporter orndeaspekter af
SNPA ,derhører indunder dets kompetenceområde ogforelægge
dem ved deglobale revisioner .
1.Som endnu endel afden globale revisionsprocedure bør FN' s
Økonomiske ogsociale Råd oggeneralforsamlingen snarest mu­
ligt komme med enreaktion påden bekymring ,der erkommet
\ .
til udtryk fra CDP med hensyn til kriterierne for udvælgel­
seafLLDC-lande til optagelse pålisten .UNG-A bør tage de
fornødne skridt for atsikre ,atdisse kriterier tages optil
kompetent professionel ny-vurdering ,således atlisten snarest
muligt kan blive såobjektiv ogsåomfattende sommulig .På
grundlag afdisse kriterier bør listen med passende mellem­
rum gennemgås for attage hensyn tilmuligheden for attil­
føje lande eller –henimod slutningen afårtiet -atfjerne
lande fra listen påbaggrund afdeøkonomiske ogsociale frem­
skridt ,der ergjort ivisse lande .

VII .KONTCT TTSIONER
"3
1.1.Fællesskabet skal sofn sådant deltage ikonferencen side omside
'>med medlemsstaterne' .
2.Programmets vigtigste målsætning skal være atændre deøkonomiske
ogsociale strukturer iLLDC-landene .
3.Iprogrammet bør der fastsættes prioriteringer inden for deenkel­
tesektoref ogopstilles mål efter følgende retningslinjer :
-landbrug ,fiskeri ogfødevarer :målet skal vnere enårlig produk -
tionsstigning ,som erhøjere end LLDC-landenes øjeblikkelige
gennemsnitlige befolkningstilvækst på2,5% omåret ;
-produktion ogeksport :målet skal være atfinde frem til enmere
global fremgangsmåde ,der dækker såvel lokale somudenlandske
markeder ,samt atforøge LLDC-landenes andel af (a)densamlede
verdenshandel og (b)devarer ,<iereromfattet afGSP ;
-energi :målet skal være enøget selvforsyning ogenmere éffek-"
"tiv langtidsplanlægning ?
-uddannelse ogarbejdskraft :målet skal være entilstrækkelig al-
fabetiseringsgrad samt enmere selektiv holdning til teoretisk
ogpraktisk uddannelse baseret påarbejdskraftbehovet :
i■
-kommunikation :målet skal være atfremme udviklingen afregio­
nale kommunikationsnet }
-teknologi :målet skal være athovedvægten lægges påanvendelse
afpassende teknologi inden for deprioriterede sektorer .
4.Medhensyn tilfinansiering bør programmet indeholde enopfordring
til : -
-atalle grupper ,herunder deøsteuropæiske lande ,yder større
5 4
bidrag ;
-atden DAC-bistand der blev ydet til LLDC-landene i1979 for­
dobles iløbende priser inden 1985 ?
–atbistand ydes som gavebistand ,ogatbistandsformerne ogret­
ningslinjerne herfor forbedres .

<&-33-
5..Programmet tor indeholde enopfordring txl alle landegrupper
(JJ,DC -lande „udviklingslande ,industri lande -østogvest )re-
levant© internationale organisationer ogNGQ omatgøre en
fæl-lesr ind .sat s.
6.Programmet' bar omfatte effektive arrangementer for opfølgning
p&nationalt ogglobalt plan ,der fuldt udrespekterer deeksi
sterende konsortier ogrådgivende grupper ,ogfor enkompetent
professionel nyvurdering afkriterierne for definition afLLDC
status .
/

Bilaæ
FN'sLISTE OVER LLDC-LANDE MED ANGIVELSE AF
DATOERNE FOR MØDER VEDRØRENDE DEENKELTE LANDE
AVS-lande Ikke –AVS-lande ajato og 1,1sted for
________ . , mødets afholdelse
LLDC-LANDE Vestsamoa Afghanistan marts -lo.april
IASIEN OG Bangladesh , Wien
STILLEHAVET _~ ' <Bhutan
■-Laos ; -' ■ ;
Maldiverne
Nepal
Den /demokratiske
folkerepublik
••Yemen
ØSTAFRIKANSKE Burundi " '' .:V.v •-13.maj
LLDC-LANDE Comoerne ,■ ■ ■ Addis Ababa
Etiopien • *undtagen Somalia
Rwanda
Somalia * .
Sudan
Tanzania .
Uganda s'
VEST -OG Benin ; ^ ; 25.:maj -6.juni
CENTRALAFRI - ..Kap Verde Haag
KANSKE LLDC - Den centralafrikanske *undtagen Guinea Bissau
LANDE 'Republik „ ..... .... .Tchad åvnov'?av vvu . ■''plus Somalia
Gambia ividen fir.de p/.loritere(.U :s«. - ,
Guinea
.Guinea Bissau
Mali ; •ring baz' f>-rogra.. -me i.xnrlc -h.-.-e
Niger
Øvre Volta .
, . ,(lt;v}ei daøstøaro|).viskt > }.■:
SYDAFRIK AN– Lesotho )
SKELLDC - Botswana L •
LANDE Malawi -;-blevy.W ttil
(riTïfîo :!'?3j.-, j -
LATIN AMERI – 'Iteiti . ./:t .22*.■"26.juniKANSKE LLDC- .^vsb .-.-vr.... ? -\ ■'-<<-–TJenéve
LANDE fcivbs(î,c,. ) kGulhea Bissau -plus