UDTALELSE FRA KOMMISSIONEN i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, litra c), om Europa-Parlamentets ændringerne til Rådets fælles holdning til Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (KOM (97) 49 endelig udg., KOM(97) 614 endelig udg., KOM(98) 76 endelig udg. og KOM(99) 271 endelig udg. OM ÆNDRING AF KOMMISSIONENS FORSLAG i henhold til EF-traktatens artikel 250, stk. 2

BEGRUNDELSE

Ifølge EF-traktatens artikel 251, stk. 2, litra c), skal Kommissionen afgive udtalelse om de ændringsforslag, Europa-Parlamentet vedtager ved andenbehandlingen.

Nedenfor følger Kommissionens udtalelse om Europa-Parlamentets 61 ændringsforslag. Der er i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 250, stk. 2, vedlagt et ændret forslag. Det ændrede forslag indeholder enten fuldt ud, delvis eller med hensyn til princippet 47 af Europa-Parlamentets 61 ændringsforslag.

1. BAGGRUND

Forslag fremsendt til Parlamentet og Rådet: 15.4.1997

Forslag ændret to gange, den 26.11.1997 (COM(97) 614) og den 17.2.1998 (COM(98) 76)

Udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg: 1.10.1997

Udtalelse fra Regionsudvalget: 12.3.1998

Parlamentets udtalelse ved førstebehandling: 11.2.1999

Kommissionens ændrede forslag (KOM(99) 271): 17.6.1999

Rådets fælles holdning fastlagt den: 22.10.1999

Kommissionens udtalelse om den fælles holdning (SEK(1999) 1706): 25.10.1999

I sin udtalelse om den fælles holdning erkendte Kommissionen, at den yderligere udvikler det oprindelige forslag, navnlig hvad angår de tekniske specifikationer. Kommissionen var også tilfreds med at en lang række af Parlamentets ændringsforslag var medtaget. Kommissionen gav imidlertid udtryk for uenighed med den fælles holdning, navnlig hvad angår bestemmelserne om tidsplanen for gennemførelsen, betaling og den måde, hvorpå der blev henvist til forpligtelserne under internationale overenskomster med særlig henvisning til OSPAR-, Barcelona-og HELCOM-konventionerne. Kommissionen udtrykte sin bekymring over disse mangler, men støttede den fælles holdning.

2. FORMÅLET MED KOMMISSIONENS FORSLAG

Den nye vandpolitik reorganiserer Fællesskabets vandlovgivning for at undgå yderligere forringelse, men beskytte og øge vandkvaliteten og mængden af vandøkosystemer og grundvand. Gennem forslaget dannes der en fællesskabsramme med fælles fremgangsmåde, målsætning, grundlæggende foranstaltninger og fælles definitioner. Denne vandpolitik fokuserer på vand, som det naturligt strømmer gennem vandløbssystemer mod havet, under hensyntagen til de naturlige vekselvirkninger mellem overfladevand og grundvand både kvalitetsmæssigt og mængdemæssigt omfattende et helt vandområdedistrikt, inklusive flodmundinger overgangsvande og kystvande. Der kræves en kombineret fremgangsmåde til forureningsbekæmpelsen med kontrol ved kilden kombineret med fastlæggelse af 3 miljøkvalitetsnormer. Seks årlige forvaltningsplaner for hvert enkelt vandområdedistrikt, inklusive alle grænseoverskridende vande, for at opnå vand af god tilstand inden år 2010. Under indsatsprogrammerne skal der tages hensyn til alle kilder, der kan have indflydelse på vandøkosystemerne, herunder virkninger fra landbrug, energiproduktion, transport og fysisk planlægning. Der kræves systematisk overvågning af resultaterne. I forslaget indføres der endvidere krav til at føre en vandprispolitik, der fungerer som en tilskyndelse til rationel udnyttelse af vandet som et skridt mod fuld dækning af omkostningerne ved vandforsyningen, inklusive finansielle, miljømæssige og ressourcerelaterede omkostninger. Direktivforslaget gennemfører endvidere internationale forpligtelser under konventionen om grænseoverskridende vandløb og internationale søer af 1992 under De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa og FN-konventionen om ikke-skibsfartsrelateret anvendelse af vandløb af 1996.

3. KOMMISSIONENS UDTALELSE OM EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGSFORSLAG

Kommission accepterer fuld ud, delvis eller med hensyn til princippet 47 af de 61 ændringsforslag, som Parlamentet har vedtaget. Disse ændringsforslag er indarbejdet i vedføjede ændrede forslag.

3.1. Ændringsforslag accepteret af Kommissionen

- Ændringsforslag 6, der gør det klart, at der skal opnås god vandtilstand i hele Fællesskabet og at forringelse af vandets tilstand skal hindres, accepteres fuldt ud.

- Ændringsforslag 16, der gør det klart, at god kemisk tilstand for overfladevand er den tilstand, der kræves for at opfylde de miljømål for overfladevand, accepteres fuldt ud.

- Ændringsforslag 17, der præciserer definitionen på god kemisk tilstand for grundvand, accepteres fuldt ud.

- Ændringsforslag 20, der definerer direkte udledning til grundvandet, accepteres med tilføjelse af "til grundvandet".

- Ændringsforslag 21, der tilføjer radioaktive stoffer til de stoffer, for hvilke der skal vedtages miljønormer, accepteres fuldt ud med tilføjelse af "menneskeskabte" for klarhedens skyld. Herved dækkes radioaktive stoffer udtrykkeligt og ikke længere blot indirekte. Ændringsforslag 76, der indfører radioaktive stoffer i listen i bilag VIII accepteres derfor også fuldt ud. Ordlyden fra Kommissionens ændrede forslag efter Parlamentets førstebehandling anvendes i en ny betragtning 40a.

- Ændringsforslag 31, der indfører strammere og mere gennemsigtige kriterier for udpegningen af kunstigt eller stærkt modificerede vandområder i et særskilt stykke accepteres fuldt ud med tilføjelse af "eller" mellem leddene i lira a) for at fremhæve disse kriteriers parallelle karakter. På denne måde regulerer ét klart stykke denne udpegning i stedet for den uklare præsentation i både artikler og bilag i den fælles holdning. For en yderligere klarheds skyld er "havneanlæg" blevet tilføjet i forbindelse med sejlads. Ændringsforslag 65, der sletter et afsnit i bilag II med kriterier for udpegningen accepteres derfor også fuldt ud.

- Ændringsforslag 33 og 84, der indfører strammere og klarere kriterier for "midlertidig" forringelse ved at erstatte "uforudsete" med "uforudseelige" og specificere anvendelsen på "usædvanligt voldsomme" oversvømmelser og "usædvanligt langvarig" tørke accepteres fuldt ud. Dette er nyttige præciseringer.

- Ændringsforslag 34, der indfører strengere og klarere kriterier for nye ændringer eller forandringer af vandet accepteres fuldt ud. Der er foretaget mindre tilpasninger af overskriften fra den fælles holdning ved at fjerne ord, der gentager en del af ændringsforslaget.

- Ændringsforslag 35, der specificerer, at medlemsstaterne skal sørge for, at forlængelser eller afvigelser fra de generelle målsætninger ikke vedvarende udelukker eller hindrer opfyldelse af målene i forslaget, accepteres.

- Ændringsforslag 46, der øger gennemsigtigheden ved at forpligte medlemsstaterne til at udarbejder tidsplaner for den fulde gennemførelse af prisforpligtelserne accepteres fuldt ud.

- Ændringsforslag 48, der anfører, at indsatsprogrammerne skal udarbejdes således at de "opfylder" forslagets mål, accepteres fuldt ud. Der henvises imidlertid kun til artikel 4, hvor der gøres rede for forslaget målsætninger.

- Ændringsforslag 53, der tydeliggør pligten til at træffe foranstaltninger for at opnå god økologisk tilstand i indsatsprogramme, accepteres fuldt ud.

- Ændringsforslag 67, der bringer tærskelværdierne for overvågningskravene i drikkevandsdirektivet og kravene i forslaget på linje med hinanden, accepteres fuldt ud.

- Ændringsforslag 75, der klarlægger rapporteringsforpligtelserne for vand, der ikke kan forventes at opnå god tilstand, accepteres fuldt ud.

- Ændringsforslag 78, der indfører stramme og gennemsigtige kriterier for forlængelsen af fristerne for opnåelse af god tilstand og afkortningen af denne fra 3 til 2 ajourføringer for forvaltningsplaner for vandløbsoplande, accepteres fuldt ud. Dette gør anvendelsen klarere og gør den temmelig længe gennemførelsestid rimeligt kortere. For at gøre det klart, at de tre indførte kriterier er af parallel karakter, er "mindst en af" tilføjet i overskriften.

- Ændringsforslag 85, der øger gennemsigtigheden ved at indføre rapporteringspligt i forvaltningsplaner for vandløbsoplande om gennemførelsen af en betalingsordning, der kan tilskynde til rational anvendelse af vand og i bidraget til de enkelte erhvervsaktiviteter, accepteres fuldt ud.

- Ændringsforslag 88, der klarlægger forpligtelserne ved at specificere, at indsatsprogrammerne skal omfatte foranstaltninger, der gradvist reducerer emissionerne til overfladevand ved fortløbende at nedbringe udledninger, emissioner og udslip af farlige stoffer, accepteres fuldt ud.

3.2. Ændringsforslag, der delvis er accepteret af Kommissionen

- Ændringsforslag 8, der indfører en henvisning til "hydrogeologisk" ved siden af "økologisk og hydrologisk", accepteres, medens tilføjelsen af "hydrogeologisk" til vandløbsoplande ikke er nødvendig fordi det allerede er medtaget i begrebet vandområdedistrikt som defineret i artikel 2, punkt 15.

- Ændringsforslag 42, der specificerer overvågningskrav for overfladevand i forhold til mængde og gennemstrømning, accepteres, medens specificeringen af, at overvågningen er baseret på overfladevandets kemiske og biologiske tilstand allerede fremgår af forslaget. Et krav om, at der skal anvendes standardiserede metoder, der er anerkendt af medlemsstaterne er unødvendigt, og proceduren for denne anerkendelse er uklar, og kan derfor ikke accepteres.

- Ændringsforslag 47, der specificerer, at anvendelsesområdet for den kombinerede fremgangsmåde skal omfatte alle punktkilder og diffuse kilder, accepteres delvist. Der er tilføjet en "de minimis" klausul af hensyn til proportionaliteten. Henvisningen til anvendelsen på prioriterede stoffer er overført til det relevante sted i artikel 16.

- Ændringsforslag 54 fastsætter, at der for vand, der ikke opfylder miljømålene, skal tages hensyn til vandets hydromorfologiske og fysisk-kemiske tilstand ved undersøgelsen af vandet, er behov for mere intensiv overvågning, bør indføres kvalitetsnormer for de identificerede forurenende stoffer, er behov for øjeblikkelig revision af godkendelser, og at der er behov for foranstaltninger, for at sikre, at vandmassens hydromorfologiske tilstand er i overensstemmelse med, hvad der er nødvendigt for at opnå den krævede økologiske tilstand. De væsentligste dele i disse punkter accepteres med en kortere eller lettere ændret ordlyd.

- Ændringsforslag 93, der kræver forslag til vedvarende begrænsninger af udledninger, emissioner og udslip et år efter vedtagelsen af listen over prioriterede stoffer accepteres. Henvisningen til målet med niveauer tæt på nul inden december 2020 accepteres med ændret ordlyd, på linje med indførelsen af dette stræbemål i forslagets sigte og målsætninger. Kravet om en målliste og en data-mankoliste over stoffer kan ikke accepteres. Disse to listers rolle forklares ikke i ændringsforslaget, og det er ikke klart, hvilken aktion der kræves for disse stoffer, og i hvilket omfang denne aktion vil være forskellig fra den, der kræves for listen over prioriterede stoffer. Det er hensigten, at listen over prioriterede stoffer skal fungere som et redskab til en mere fokuseret aktion i forbindelse med en række klart identificerede stoffer, der giver anledning til bekymring på fællesskabsplan, og dette mål ville hermed gå tabt.

- Ændringsforslag 94 med strammere kriterier for præsentationen af overensstemmelse med målsætningen for den kemiske tilstand for grundvand accepteres delvis. Et kriterium, hvorefter 70 % af middelværdierne fra hvert repræsentativt overvågningspunkt skal være i overensstemmelse med de relevante normer i de relevante fællesskabsforskrifter accepteres. Henvisning til bestemte direktiver er unødvendig og accepteres derfor ikke.

3.3. Ændringsforslag, som er accepteret af Kommissionen med hensyn til princippet - Ændringsforslag 2, der tilføjer en henvisning til "aride og semiaride områder", kunne accepteres som sådant. Denne betragtnings ordlyd er imidlertid omfattet af et uformelt kompromis mellem Rådet og Parlamentet i februar 1999. Kommissionen kan acceptere den fulde medtagelse af den supplerende ordlyd, forudsat at begge institutioner tilslutter sig. Ordlyden fra Kommissionens ændrede forslag efter Parlamentets førstebehandling er anvendt.

- Ændringsforslag 3, der fastslår, at god vandkvalitet sikrer befolkningens drikkevandsforsyninger, accepteres med en lettere ændret ordlyd, hvor forslaget "bidrager" til at sikre drikkevandsforsyninger. Betragtning 33 er blevet ændret for at tage hensyn hertil.

- Ændringsforslag 5, der henviser til vandbeskyttelsens betydning for kystfiskeriet, accepteres med en ændret ordlyd, hvor der tages hensyn til de geografiske forskelle mellem definitionen på kystområder i forslaget og i forbindelse med kystfiskeri. Ordlyden fra Kommissionens ændrede forslag efter Parlamentets førstebehandling er anvendt i udarbejdelsen af en ny betragtning 15a.

- Ændringsforslag 7, der henviser til, at målet i sidste instans er, at samtlige skadelige stoffer fra menneskelige aktiviteter og baggrundskoncentrationer af naturligt forekommende stoffer helt udryddes, accepteres med en ændret ordlyd, som sikrer denne stræben, som hovedsagelig er af politisk og ikke juridisk bindende karakter, for havmiljøet på linje med den oprindelige erklæring, som medlemsstaterne og Kommissionen fremsatte i Sintra i 1998 under mødet for parterne i OSPAR-konventionen. Kommissionen har medtaget ordlyden i sit ændrede forslag i den ændrede betragtning 20.

- Ændringsforslag 10, der henviser til foranstaltninger til gradvis eliminering af forureningen med farlige stoffer, accepteres med hensyn til princippet. Kommissionen er af den opfattelse, at dette er omfattet af kombinationen af den nuværende betragtning 39 og den ændrede ordlyd af betragtning 20, der er nævnt under ændringsforslag 7.

- Ændringsforslag 12, der henviser til procedurerne for udøvelsen af Kommissionens gennemførelsesbeføjelser, accepteres med hensyn til princippet. Der vil blive indført et forskriftsudvalg på linje med den relevante interinstitutionelle aftale om gennemførelsesbeføjelser gennem udvalgsproceduren. Ændringsforslag 63 accepteres derfor også med hensyn til princippet.

- Ændringsforslag 14, der henviser til målet med at nedbringe udledninger, emissioner og udslip af farlige stoffer, accepteres med hensyn til princippet. Ordlyden er indført i artikel 1 for at gøre det klart, at et af forslagets formål er at nærme sig dette stræbemål, som hovedsagelig er en politisk og ikke juridisk bindende forpligtelse, gennem særlige foranstaltninger baseret på prioritering af de stoffer, der giver anledning til størst bekymring. Der er også tilføjet tekst, som udtrykker, at forslaget bidrager til at nå endemålet om koncentrationer i havmiljøet nær baggrundsværdierne for naturligt forekommende stoffer og tæt på nul for menneskeskabte syntetiske stoffer på linje med den Sintra-erklæring fra 1998, der er nævnt under ændringsforslag 7. Ordlyden fra Kommissionens ændrede forslag efter Parlamentets førstebehandling er anvendt.

- Ændringsforslag 22, der definerer den kombinerede metode, accepteres med ændret ordlyd, så der opnås en neutral ordlyd, der overlader den nærmere bestemmelse af metodens anvendelsesområde til artikel 10.

- Ændringsforslag 24, der specificerer, at der skal iværksættes indsatsprogrammer, er medtaget med henvisning til medlemsstaterne frem for de ansvarlige myndigheder i overensstemmelse med medlemsstaterne særlige rettigheder til at gennemføre administrative ordninger. I forbindelse med overfladevand er ønsket om at tydeliggøre forslagets miljømål, om strammere specificering af forebyggelse af forringelse fra vedtagelsestidspunktet og specificering af målsætningerne for stærkt modificerede og kunstige vandområder i et særligt afsnit, medtaget med en lettere ændret ordlyd. Henvisningen til målet om gradvist at eliminere vandforurening og efterhånden bringe emissionerne til ophør inden den 31. december 2020 er affattet på en måde, der omhyggeligt afspejler den stræbende og hovedsagelig politiske karakter af denne forpligtelse som nævnt under ændringsforslag 7. I overensstemmelse hermed findes henvisningen til en måldato ikke hensigtsmæssig.

- Ændringsforslag 25, der specificerer, at forebyggelsen af forringelsen af grundvandskvaliteten bør omfatte både kemiske og kvantitative aspekter, og gør det klart, at forurenet grundvand skal restaureres, er tilpasset, så ordlyden kommer på linje med ordlyden ved overfladevand. Henvisning til målet om ubetydelig forurening af grundvandet som følge af indvirkning af menneskelig aktivitet som led i målsætningen for grundvand er kun medtaget i relation til et endemål, der går ud på at vende enhver betydelig og vedvarende stigende tendens i koncentrationen af forurenende stoffer. Der anvendes en ordlyd, som i det væsentlige svarer til ordlyden i Kommissionens ændrede forslag efter Parlamentets førstebehandling. Anvendelsen af det halve af værdierne af de normer, der er fastlagt i drikkevandsdirektivet accepteres som et passende begyndelsespunkt for denne vending af tendensen. Skelnen mellem forurening fra landbrug og fra andre kilder findes hverken praktisk eller rimeligt.

- Ændringsforslag 26, hvor der ønskes en kortere tidsplan for gennemførelsen, så den i stedet for 16 år bliver på 10 år, anses for at være for stram. Kommissionen er imidlertid enig i, at der er behov for en forkortning, og foreslår en samlet løsning med en vis forkortelse af fristen kombineret med strengere vilkår for opnåelse af miljømålsætningerne. Ved at fjerne en tredje seksårig forlængelsesperiode, kombineret med en ingen-afvigelser-klausul, strengere kriterier for forlængelser, for mindre strenge miljømålsætninger og for overholdelse som ønsket af Parlamentet accepterer Kommissionen de 16 år i den fælles holdning som en overordnet dato for opnåelsen af miljømålsætningerne. Der er indføjet en passende ordlyd i artikel 4 med henblik på disse elementer. Andre ændringsforslag, der tilpasser tidsplanerne i andre dele af forslaget som følge af ønsket om en frist på 10 år accepteres med hensyn til princippet på grundlag af det overordnede kompromis om en frist 16 år, inklusive ændringsforslag 55.

- Ændringsforslag 30, der indfører strengere kriterier for fastsættelsen af mindre strenge miljømålsætninger er medtaget med en redaktionel ændring af nogle punkter af hensyn til tydeligheden og sammenhængen med lignende bestemmelser om forlængelse og udpegning af stærkt modificerede og kunstige vandområder.

- Ændringsforslag 36, der klarlægger egenskaberne ved de geografiske, geologiske, hydrologiske og økologiske forhold i de krævede analyser af vandområdedistrikter er medtaget, medens det ikke findes hensigtsmæssigt at medtage andre mere detaljerede krav i artiklen. Ordlyden er indføjet i bilag III i forbindelse med en opdeling af omkostningerne for tjenester, der omfatter mere end et formål.

- Ændringsforslag 43, der indfører en vandbetalingsordning, der fungerer som en tilskyndelse til rational anvendelse af vand, som et obligatorisk krav, accepteres med hensyn til princippet som led i en samlet løsning på en bestemmelse om dækning af omkostningerne i forbindelse med forsyningspligtsydelser. Kommissionens forslag stilede mod en mere ambitiøs bestemmelse, men erkender, at der ikke er støtte til så høje ambitioner, og tager hensyn til forskellene mellem den fælles holdning og Parlamentets ændringsforslag. Artikel 9 er blevet omredigeret på grundlag af principperne i og dele af ændringsforslag 43. Ordlyden fra definitionerne på forsyningspligtsydelser og vandanvendelse i artikel 2, stk. 34 og 35), er også blevet tilpasset til den ændrede artikel 9 om betaling. Der er også foretaget følgæendringer i den tilsvarende artikel 5 og i bilag III.

- Ændringsforslag 56, der forpligter medlemsstaterne til at sørge for, at der udarbejdes og gennemføres vandområdeplaner, anses for at være medtaget gennem medtagelse af ændringsforslag 24.

- Ændringsforslag 57, der afkorter tidsplanen for gennemførelse, anses for at være medtaget gennem den samlede løsning, der er nævnt under ændringsforslag 26.

- Ændringsforslag 58, der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets vedtagelse, er medtaget og afspejler således valget af retsgrundlag for forslaget. Henvisningen til vedvarende nedbringelse af udledninger, emissioner og udslip hen i mod målet om ophør inden år 2020 er blevet tilpasset med henblik på at afspejle denne forpligtelses karakter som nævnt under ændringsforslag 7.

- Ændringsforslag 69, der specificerer, at de grundvandsforekomster, for hvilke der ikke kan opnås overensstemmelse som følge af tidligere forurening, skal identificeres, accepteres med hensyn til principper. Der er ikke henvist til at opnå en tilstand med "ubetydelig menneskeskabt forurening", der er en integreret del af definitionen på "god kemisk tilstand for grundvand". På linje med Kommissionens ændrede forslag efter Parlamentets førstebehandling er dette imidlertid blevet indført som endemålet for vendingen af tendensen.

- Ændringsforslag 86, der specificerer, at der kan vedtages retlige, administrative eller kontraktlige foranstaltninger, anses for at være omfattet af strukturen i indsatsprogrammerne, hvor karakteren af foranstaltningerne i bilag VI, del A og B, gør dette klart.

3.4. Ændringsforslag, der ikke er accepteret af Kommissionen

- Ændringsforslag 1, ifølge hvilket vand ikke er en almindelig handelsvare, men en fælles nedarvet værdi, er ikke accepteret. Forslaget behandler ikke vand som handelsvare, men beskytter vand som et miljømæssigt og socialt gode.

- Ændringsforslag 9, der fastslår, at der ikke er nogen naturlig ret til at udlede farlige eller radioaktive stoffer i vandet, accepteres ikke. Formålet med dette ændringsforslag er uklart, og forslaget henviser ikke til nogen "ret" til at forurene.

- Ændringsforslag 13, der tilføjer "effektiv" til "bæredygtig" og erstatter "vandløbsopland" med "hydrografisk område", er ikke accepteret. Begrebet effektiv er allerede medtaget i "bæredygtig" og formålet med det udefinerede udtryk "hydrografisk område" er ikke klart.

- Ændringsforslag 19, der indfører en definition på "farlige stoffer", er ikke accepteret. Forslaget fastlægger klare kriterier for udvælgelsen af "farlige stoffer" og en definition er derfor ikke nødvendig. Endvidere afviger den foreslåede definition i væsentlige træk fra de generelt erkendte definitioner på farlige stoffer.

- Ændringsforslag 23, der prioriterer "strukturer i henhold til internationale aftaler", er ikke accepteret. Dette ville være i strid med medlemsstaternes ret til at vælge administrative ordninger og således med nærhedsprincippet.

- Ændringsforslag 39, hvor der ønskes en costbenefitanalyse af investeringer, der har været nødvendige til gennemførelsen af direktivet, fem år efter datoen for gennemførelsen, er ikke accepteret. Ønsket er allerede indirekte omfattet af kravene om at indføre seksårs-forvaltningsplaner, inklusive økonomiske analyser. Endvidere er tidsplanen uheldig, da disse forvaltningsplaner udarbejdes 7-10 år efter vedtagelsen.

- Ændringsforslag 40, der tilføjer "hydrogeologisk område" til "vandområdedistrikt", er ikke accepteret. Formålet hermed er uklart, da grundvand allerede er medtaget i definitionen på vandområdedistrikt.

- Ændringsforslag 41, der kræver, at der fastsættes kvalitetsnormer for overfladevand for at sikre, at der anvendes "den mindst intensive behandling" til at producere drikkevand, for at opfylde Fællesskabets retsforskrifter for drikkevand, er ikke accepteret. Målsætningen "god overfladevandstilstand" skulle sikre, at rensningen normalt reduceres til et minimum. De foreslåede normer vil imidlertid for nogle stoffer, som nitrat, blive tilladt i økologisk usunde koncentrationer. Kravet ville endvidere være problematisk for vand, som stadig lider under virkningerne fra tidligere forurening. I overensstemmelse med ånden i ønsket er der imidlertid indført et stræbemål og forslag til foranstaltninger, der stiler mod en generel reduktion af rensningen i forslaget.

- Ændringsforslag 61, der indebærer en urælistisk forkortelse af den tid, som medlemsstaterne har til at træffe foranstaltninger, hvor Fællesskabets normer ikke er vedtaget, er ikke accepteret. Den foreslåede frist er kortere end den tid, der normalt kræves til vedtagelsen af Fællesskabets restforskrifter.

- Ændringsforslag 64, der gør ophævelse af gamle retsakter, som er indarbejdet i forslaget, afhængig af skridt, der sikrer overensstemmelse, er ikke accepteret. Overensstemmelsen vil blive undersøgt, men det er ikke juridisk muligt at gøre ophævelser betingede på denne måde.

- Ændringsforslag 77 , der tilføjer "for så vidt som de har skadelig indvirkning på vand" til "opslemmede stoffer", som er medtaget på listen over stoffer i bilag VIII, er ikke accepteret. Tilføjelsen er ikke nødvendig og virker forvirrende, da bilag VIII simpelt hen opregner stoffer og grupper af stoffer, der kan underkastes kontrol, hvis deres udledning har skadelig indvirkning på vandets tilstand.

- Ændringsforslag 87, der kræver en miljøeffektanalyse af vandindvinding, kræver forvaltning af vandanvendelse, en bestemmelse, der giver lokale ansvarlige myndigheder beføjelse til at omlede vand bestemt til andre formål til drikkevandsformål og forhåndstilladelse til kunstig gendannelse af grundvand, er ikke accepteret. Kravene er ikke forenelige med det nyligt ændrede direktiv om vurdering af virkninger på miljøet, retsgrundlaget for forslaget tillader ikke kvantitativ forvaltning af vandressourcer, beslutninger om administrative beføjelser er medlemsstaternes ansvarsområde og forhåndstilladelse til kunstig gendannelse kræves allerede i forslaget.

- Ændringsforslag 91, der kræver at udvinding af råstoffer på forhånd skal fritages for tilladelser, er ikke accepteret. Udvinding af råstoffer bør underkastes samme kontrol som andre aktiviteter, der kan få negativ indflydelse på vandets tilstand.

- Ændringsforslag 92, der definerer god kemisk tilstand for grundvand med henvisning til normerne i drikkevandsdirektivet, er ikke accepteret. Disse normer er tænkt som beskyttelse af menneskers sundhed og gælder for vand fra hanen snarere end for "råvand". Anvendelsen af disse normer på grundvand in situ ville være uheldig, da det i visse tilfælde kunne føre til en praksis med at "toppe op til grænseværdien" og i andre tilfælde være for streng.

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (KOM (97) 49 endelig udg., KOM(97) 614 endelig udg., COM(98) 76 endelig udg. og COM(99) 271 endelig udg. OM ÆNDRING AF KOMMISSIONENS FORSLAG i henhold til EF-traktatens artikel 250, stk. 2

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel [175, stk. 1],

under henvisning til forslag fra Kommissionen [1],

[1] EFT C 184 af 17.6.1997, s. 20, EFT C 16 af 20.1.1998, s. 14, og EFT C 108 af 7.4.1998, s. 94.

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [2],

[2] Europa-Parlaments udtalelse af 11. februar 1999 (EFT C 150 af 28.5.1999, s. 419), Rådets fælles holdning af 22. oktober 1999 og Europa-Parlaments beslutning af 16. februar 2000 (endnu ikke offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende)).

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg [3],

[3] EFT C 355 aF 21.11.1997, s. 83

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [4],og

[4] EFT C 180 af 11.6.1998, s. 38.

ud fra følgende betragtninger:

(1) Konklusionerne fra ministerseminaret i Frankfurt i 1988 om Fællesskabets vandpolitik understregede behovet for fællesskabslovgivning om økologisk kvalitet; i sin resolution af 28. juni 1988 [5] opfordrede Rådet Kommissionen til at forelægge forslag til forbedring af den økologiske kvalitet af Fællesskabets overfladevand;

[5] EFT C 209 af 9.8.1988, s. 3.

(2) i erklæringen fra ministerseminaret om grundvand, der blev afholdt i Haag i 1991, erkendtes behovet for handling for at undgå forringelse på lang sigt af ferskvandskvaliteten og ferskvandsmængden, og der blev opfordret til at vedtage et handlingsprogram, som skulle gennemføres inden år 2000 og stile mod bæredygtig forvaltning og beskyttelse af ferskvandsressourcerne; i sine resolutioner af 25. februar 1992 [6]og 20. februar 1995 [7] efterlyste Rådet et handlingsprogram for grundvand og en revision af Rådets direktiv 80/68/EØF af 17. december 1979 om beskyttelse af grundvand mod forurening forårsaget af visse farlige stoffer [8] som led i en overordnet politik for ferskvandsbeskyttelse;

[6] EFT C 59 af 6.3.1992, s. 2.

[7] EFT C 49 af 28.2.1995, s. 1.

[8] EFT L 20 af 26.1.1980, s. 43. Ændret ved direktiv 91/692/EØF (EFT L 377 af 31.12.1991, s. 48).

(3) vand udsættes i Fællesskabet for stigende pres fra den konstante stigning i efterspørgslen efter vand i tilstrækkelige mængder og af god kvalitet til alle anvendelsesformål; den 10. november 1995 forelagde Det Europæiske Miljøagentur i "Environment in the European Union - 1995" (Europas miljø - 1995) en ajourført rapport om miljøets tilstand, som bekræftede, at der er behov for handling for at beskytte Fællesskabets vandressourcer, både hvad angår kvalitet og mængde;

(4) den 18. december 1995 vedtog Rådet konklusioner, hvori det bl.a. anførte behovet for et nyt rammedirektiv med grundprincipper for en bæredygtig vandpolitik i Den Europæiske Union og opfordrede Kommissionen til at fremsætte et forslag;

(5) den 21. februar 1996 vedtog Kommissionen en meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om "Det Europæiske Fællesskabs vandpolitik", der fastsætter principperne for Fællesskabets vandpolitik;

(6) den 9. september 1996 forelagde Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et handlingsprogram for integreret beskyttelse og forvaltning af grundvand [9]; Kommissionen pegede i dette forslag på behovet for at fastlægge procedurer for regulering af indvinding af ferskvand og for overvågning af ferskvandsmængden og ferskvandskvaliteten;

[9] EFT C 355 af 25.11.1996, s. 1.

(7) den 29. maj 1995 vedtog Kommissionen en meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om fornuftig anvendelse og bevaring af vådområder, hvori det erkendtes, at vådområder spiller en vigtig rolle i beskyttelsen af vandressourcer;

(8) det er nødvendigt at udvikle en integreret vandpolitik for Fællesskabet;

(9) den 25. juni 1996 opfordrede Rådet, den 19. september 1996 Regionsudvalget, den 26. september 1996 Det Økonomiske og Sociale Udvalg og den 23. oktober 1996 Europa-Parlamentet Kommissionen til at fremsætte et forslag til et rådsdirektiv om fastlæggelse af en ramme for en europæisk vandpolitik;

(10) som fastsat i traktatens artikel 174 bidrager Fællesskabets miljøpolitik til forfølgelse af målene om bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten ved en fornuftig og rationel udnyttelse af naturressourcerne, og den bygger på forsigtighedsprincippet og principperne om forebyggende indsats, om at indgreb over for miljøskader fortrinsvis sker ved kilden og om at forureneren betaler;

(11) som fastsat i traktatens artikel 174 tager Fællesskabet ved udarbejdelsen af sin miljøpolitik hensyn til eksisterende videnskabelige og tekniske data, miljøforholdene i de forskellige områder i Fællesskabet, den økonomiske og sociale udvikling i Fællesskabet som helhed og den afbalancerede udvikling i dets områder samt til mulige fordele og ulemper ved handling eller manglende handling;

(12) der er forskellige forhold og behov i Fællesskabet, som kræver forskellige specifikke løsninger; denne forskelligartethed bør tages i betragtning ved planlægningen og gennemførelsen af foranstaltninger til at sikre beskyttelse og bæredygtig anvendelse af vand inden for rammerne af vandløbsoplandet; beslutninger bør træffes så tæt som muligt på de steder, hvor vandet anvendes eller påvirkes; der bør derfor lægges særlig vægt på handling inden for medlemsstaternes ansvarsområde gennem udarbejdelse af indsatsprogrammer, der er afpasset regionale og lokale forhold;

(13) forudsætningerne for, at dette direktiv får den ønskede virkning, er et nært samarbejde og en samordnet indsats på fællesskabsplan, medlemsstatsplan og lokalt plan samt oplysning, høring og inddragelse af offentligheden, herunder brugerne;

(14) vandforsyning er en forsyningspligtsydelse som defineret i Kommissionens meddelelse om forsyningspligtsydelse i Europa [10];

[10] EFT C 281 af 26.9.1996, s. 3.

(15) der er behov for yderligere integration af vandbeskyttelse og bæredygtig vandforvaltning i andre fællesskabspolitiske områder, navnlig energipolitik, transportpolitik, landbrugspolitik, fiskeripolit ik, regionalpolit ik og turistpolit ik; dette direktiv bør danne grundlag for en fortsat dialog og udvikling af strategier rettet mod yderligere integration af områderne; dette direktiv kan også bidrage væsentligt til medlemsstaternes samarbejde på andre områder, bl.a. Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv (ESDP - European Spatial Development Perspective);

(15a) der bør i forbindelse med en effektive og sammenhængende vandpolitik tages hensyn til sårbarheden i de vandøkosystemer, som befinder sig i nærheden af kystområder og flodmundinger samt bugter og relativt lukkede havområder, fordi balancen i disse i høj grad påvirkes af vandkvaliteten i de vandløbssystemer, som har deres udløb her; en indsats for at beskytte vandets tilstand i vandløbsoplande vil give økonomisk udbytte i og med at den bidrager til at beskytte fiskebestande, også i kystvande;

(16) Fællesskabets vandpolitik kræver en gennemsigtig, effektiv og sammenhængende lovgivningsramme; Fællesskabet bør tilvejebringe fælles principper og en overordnet ramme for indsatsen; dette direktiv udgør en sådan ramme, og det vil samordne og integrere samt på længere sigt yderligere udvikle de overordnede principper og strukturer for beskyttelse og bæredygtig anvendelse af vand i Fællesskabet i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet;

(17) dette direktiv tager sigte på at bevare og forbedre vandmiljøet i Fællesskabet; dette formål vedrører hovedsagelig kvaliteten af det pågældende vand; vandmængden er et af de aspekter, der må kontrolleres af hensyn til vandkvaliteten, og der bør derfor også fastlægges foranstaltninger vedrørende mængden til understøtning af målet om at sikre en god kvalitet;

(18) en grundvandsforekomsts kvantitative tilstand kan have indvirkning på den økologiske kvalitet af overfladevand og terrestriske økosystemer, der er knyttet til grundvandsforekomsten;

(19) Fællesskabet og medlemsstaterne er part i forskellige internationale aftaler, der indeholder vigtige forpligtelser vedrørende beskyttelse af havvand mod forurening, navnlig konventionen om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet, undertegnet den 9. april 1992 i Helsingfors og godkendt ved Rådets afgørelse 94/157/EF [11], konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav, undertegnet den 22. september 1992 i Paris og godkendt ved Rådets afgørelse 98/249/EF [12]og konventionen om beskyttelse af Middelhavet mod forurening, undertegnet den 16. februar 1976 i Barcelona og godkendt ved Rådets afgørelse 77/585/EØF [13] samt dens protokol om beskyttelse af Middelhavet mod landbaseret forurening, undertegnet den 17. maj 1980 i Athen og godkendt ved Rådets afgørelse 83/101/EØF [14]; dette direktiv vil bidrage til, at Fællesskabet og medlemsstaterne kan opfylde disse forpligtelser;

[11] EFT L 73 af 16.3.1994, s. 19.

[12] EFT L 104 af 3.4.1998, s. 1.

[13] EFT L 240 af 19.9.1977, p 1.

[14] EFT L 67 af 12.3.1983, s. 1.

(20) Øget beskyttelse af vandmiljøet forudsætter, at emissioner og udledninger af farlige stoffer gradvis reduceres, og at udslip på grund af læk og forureningsuheld med farlige stoffer forebygges, idet indsatsen prioriteres efter risikoen for eller via vandmiljøet på linje med erklæringen fra mødet for OSPAR-konventionens parter i Sintra i 1998; hermed bidrages der til at nå målet om ophør af emissioner, udledninger og udslip inden år 2020, og endemålet om koncentrationer i havmiljøet nær baggrundsværdierne for naturligt forekommende stoffer og tæt på nul for menneskeskabte syntetiske stoffer; Rådet og Europa-Parlamentet bør på forslag fra Kommissionen vedtage, hvilke stoffer der først og fremmest bør gribes ind over for; Rådet og Europa-Parlamentet bør på forslag fra Kommissionen vedtage foranstaltninger til gradvis reduktion af emissioner af disse stoffer, under hensyntagen til alle kilder;

(21) der er behov for fælles principper for at samordne medlemsstaternes indsats for at forbedre beskyttelsen af Fællesskabets vand med hensyn til mængde og kvalitet, fremme bæredygtigt vandforbrug, bidrage til løsningen af grænseoverskridende vandproblemer, beskytte vandøkosystemer samt terrestriske økosystemer og vådområder, der er direkte afhængige heraf, og beskytte og udvikle den potentielle anvendelse af Fællesskabets vandforekomster;

(22) der bør fastlægges fælles definitioner for vands tilstand med hensyn til kvalitet og, når det er relevant i forbindelse med miljøbeskyttelse, mængde; der bør fastsættes miljømål, som kan sikre en god tilstand for overfladevand og grundvand i hele Fællesskabet og som kan hindre forringelse af vandets tilstand på EU-plan;

(23) medlemsstaterne bør sigte mod at opfylde målet for i det mindste god vandtilstand ved at fastlægge og gennemføre de fornødne foranstaltninger inden for integrerede indsatsprogrammer under hensyntagen til eksisterende fællesskabskrav; hvor vandtilstanden allerede er god, bør den opretholdes; for så vidt angår grundvand bør der stilles krav om en god vandtilstand; herudover bør enhver betydelig og vedvarende stigende tendens i koncentrationen af forurenende stoffer identificeres og vendes;

(24) overfladevand og grundvand er i princippet fornyelige naturressourcer; såfremt der skal sikres en god grundvandstilstand, må der - som følge af den tid, grundvandsdannelse og -fornyelse naturligt tager - gribes tidligt ind og foretages en stabil og langsigtet planlægning af beskyttelsesforanstaltninger; der må i tidsplanerne tages hensyn til den tid, det tager at opnå forbedringer, når der udarbejdes foranstaltninger til opnåelse af en god grundvandstilstand og til at vende enhver betydelig og vedvarende stigende tendens i koncentrationen af forurenende stoffer i grundvandet;

(25) ved gennemførelsen af målene i dette direktiv og ved udarbejdelsen af et indsatsprogram med henblik herpå kan medlemsstaterne iværksætte indsatsprogrammet gradvis for at fordele udgifterne til gennemførelsen;

(26) for at sikre en fuldstændig og konsekvent gennemførelse af dette direktiv bør eventuelle forlængelser af tidsplanen ske på grundlag af relevante, klare og gennemsigtige kriterier og begrundes af medlemsstaterne i vandområdeplanerne;

(27) i tilfælde, hvor en vandforekomst påvirkes således af menneskelige aktiviteter, eller hvor de naturlige forhold er således, at det kan være umuligt eller urimeligt dyrt at opnå en god tilstand, kan der fastsættes mindre strenge miljømål på grundlag af relevante, klare og gennemsigtige kriterier, og der bør tages alle mulige skridt for at undgå yderligere forringelse af vandets tilstand;

(28) der kan være grunde til midlertidige undtagelser fra kravet om at undgå yderligere forringelse eller at opnå en god tilstand under specifikke forhold, hvis bestræbelserne mislykkes på grund af uforudsete uforudseelige eller ekstraordinære omstændigheder af naturlig art eller force majeure, navnlig usædvanligt voldsomme oversvømmelser eller usædvanligt langvarig tørke, eller nye ændringer af et overfladevandområdes fysiske karakteristika eller ændringer i grundvandsstanden af hensyn til væsentlige samfundsinteresser; men der må i så fald træffes enhver rimelig foranstaltning for at afbøde den skadelige virkning på vandområdets tilstand;

(29) det bør tilstræbes at nå målet om en god vandtilstand for hvert vandløbsopland, således at foranstaltninger vedrørende overfladevand og grundvand, der tilhører samme økologiske, og hydrologiske og hydrogeologiske system, samordnes;

(30) af hensyn til miljøbeskyttelsen er der behov for større integration af de kvalitative og kvantitative aspekter for både overfladevand og grundvand under hensyntagen til vandets naturlige strømningsforhold inden for vandkredsløbet;

(31) hvor anvendelse af vand i et vandløbsopland kan have grænseoverskridende virkninger, bør dette direktivs krav til opfyldelse af miljømålene og navnlig alle indsatsprogrammer samordnes for hele vandområdedistriktet; for vandløbsoplande, der overskrider Fællesskabets grænser, bør medlemsstaterne forsøge at sikre en passende samordning med de relevante tredjelande; dette direktiv vil bidrage til overholdelse af Fællesskabets forpligtelser i henhold til internationale konventioner om beskyttelse og forvaltning af vand, navnlig De Forenede Nationers konvention om beskyttelse og anvendelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer, godkendt ved Rådets afgørelse 95/308/EF [15], og senere aftaler om dens anvendelse;

[15] EFT L 186 af 5.8.1995, s. 42.

(32) det er nødvendigt at foretage analyser af et vandløbsoplands karakteristika og følgerne af menneskelige aktiviteter samt en økonomisk analyse af vandanvendelse; medlemsstaterne bør overvåge udviklingen i vandets tilstand systematisk og på et sammenligneligt grundlag i hele Fællesskabet; sådanne oplysninger er nødvendige for at tilvejebringe et solidt grundlag for medlemsstaternes udformning af indsatsprogrammer for at opfylde dette direktivs mål;

(33) beskyttelse af vandets tilstand vil bidrage til sikre drikkevandsforsyninger for befolkningerne; med dette formål, bør medlemsstaterne identificere vandområder, der anvendes til indvinding af drikkevand, træffe egnede forebyggende foranstaltninger, der tager sigte på at begrænse den rensning og behandling, der er nødvendig ved produktionen af drikkevand, og sikre overholdelse af Rådets direktiv 80/778/EØF af 15. juli 1980 om kvaliteten af drikkevand eller af direktiv 98/83/EF [16];

[16] Henholdsvis EFT L 229 af 30.8.1980, s. 11, og EFT L 330 af 5.12.1998, s. 32.

(34) anvendelse af økonomiske virkemidler og fuld betaling for vand er hensigtsmæssig som led i et indsatsprogram således at betalingen for forsyningspligtydelser kan tilskynde til rational anvendelse af vandressourcer og direktivets miljømålsætninger dermed opnås; der bør tages hensyn til princippet om, at alle omkostninger forbundet med forsyningspligtydelser skal dækkes, herunder miljømæssige og ressourcerelaterede omkostninger forbundet med skader eller negative virkninger på vandmiljøet for forskellige vandanvendelsessektorer, mindst fordelt på brugere inden for husholdning, industri og landbrug, i overensstemmelse med navnlig princippet om, at forureneren betaler; med henblik herpå bliver der brug for en økonomisk analyse af vandforsyningen på grundlag af langtidsprognoser for udbud og efterspørgsel efter vand i vandområdedistriktet;

(35) der er behov for at forebygge eller mindske virkningerne af forurening som følge af uheld; der bør fastsættes foranstaltninger med henblik herpå i indsatsprogrammet;

(36) med hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af forurening bør Fællesskabets vandpolitik baseres på en kombineret metode, hvor der gribes ind ved kilden ved fastsættelse af emissionsgrænseværdier og miljøkvalitetskrav;

(37) med hensyn til vandmængde bør der fastlægges overordnede principper for tilsyn med indvinding, overførsel og opmagasinering af vand for at sikre, at de berørte vandsystemer er miljømæssigt bæredygtige;

(38) fælles minimumskrav til miljøkvalitet og minimumsgrænseværdier for emissioner gældende for bestemte grupper eller familier af forurenende stoffer bør fastlægges i fællesskabslovgivning; der bør fastsættes bestemmelser for vedtagelse af sådanne krav og grænseværdier på fællesskabsplan;

(39) det er nødvendigt, at forurening ved udledning af forskellige farlige stoffer bekæmpes; Rådet bør på forslag af Kommissionen beslutte, hvilke stoffer der først og fremmest skal sættes ind mod, og træffe særlige foranstaltninger mod forurening af vand med disse stoffer, idet der tages hensyn til alle væsentlige kilder og fastsættes et niveau og en kombination af kontrolforanstaltninger, der er omkostningseffektive og står i rimeligt forhold til de ønskede resultater;

(40) medlemsstaterne bør træffe foranstaltninger til at eliminere forurening af overfladevand med de prioriterede stoffer og progressivt nedbringe forurening med andre stoffer, som ellers ville forhindre medlemsstaterne i at opfylde målene for overfladevandområder;

(40a) fællesskabsforanstaltninger til beskyttelse af menneskers sundhed mod skadevirkninger fra ioniserende stråling fra menneskeskabte kilder i overensstemmelse med Euratom-traktaten yder også miljøet en vis beskyttelse; det erkendes, at der er behov for yderligere foranstaltninger for at yde miljøet fuld beskyttelse i overensstemmelse med målene i dette direktiv;

(41) for at sørge for, at offentligheden, herunder vandforbrugere, deltager i udarbejdelse og ajourføring af vandområdeplaner, er det nødvendigt at sørge for tilstrækkelig information om planlagte foranstaltninger og rapportere om, hvorledes sådanne foranstaltninger skrider frem, for således at involvere offentligheden, inden der træffes endelige beslutninger om de nødvendige foranstaltninger;

(42) dette direktiv vil sørge for ordninger til behandling af hindringer for forbedring af vandets tilstand, der falder uden for anvendelsesområdet for Fællesskabets lovgivning på vandområdet, idet det er hensigten at udvikle passende fællesskabsstrategier til overvindelse heraf;

(43) Kommissionen bør årligt forelægge en ajourført plan for mulige fremtidige initiativer, som den agter at foreslå for vandsektoren;

(44) der bør som led i dette direktiv fastlægges tekniske specifikationer for at sikre sammenhæng i måden at agere på inden for Fællesskabet; kriterierne for vurdering af vandtilstanden, beskrevet i bilag V, er et vigtigt skridt fremad; tilpasning af visse tekniske elementer, beskrevet i bilagene, til den tekniske udvikling og standardisering af overvågnings-, prøvetagnings- og analysemetoder bør vedtages ved en udvalgsprocedure; for at fremme fuld forståelse og en konsekvent anvendelse af kriterierne for karakterisering af vandområdedistrikterne og vurdering af vandtilstanden kan Kommissionen vedtage retningslinjer for anvendelse af disse kriterier;

(44a) da de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre dette direktiv, er generelle foranstaltninger som omhandlet i artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, skal de vedtages ved hjælp af forskriftsproceduren i artikel 5 i denne afgørelse;

(45) gennemførelsen af dette direktiv vil medføre et beskyttelsesniveau for vand, som mindst svarer til det, der er fastsat ved tidligere retsakter, som derfor bør ophæves, når de relevante bestemmelser i dette direktiv er gennemført fuldt ud;

(46) dette direktivs bestemmelser overtager de rammebestemmelser om regulering af forurening med farlige stoffer, der er fastsat i direktiv 76/464/EØF [17]; nævnte direktiv bør derfor ophæves, når de relevante bestemmelser i dette direktiv er gennemført fuldt ud;

[17] EFT L 129 af 18.5.1976, s. 23; Direktivet er senest ændret ved direktiv 91/692/EØF (EFT L 377 af 31.12.1991, s. 48).

(47) der bør sørges for fuldstændig gennemførelse og håndhævelse af eksisterende miljølovgivning om beskyttelse af vand; det er nødvendigt, at der gennem passende sanktioner i medlemsstaternes lovgivning sørges for, at gennemførelsesbestemmelserne til dette direktiv anvendes korrekt i hele Fællesskabet; disse sanktioner bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Formål

Direktivets overordnede formål er at fastlægge en ramme for beskyttelse af vandløb og søer, overgangsvande, kystvande og grundvand, som:

a) forebygger yderligere forringelse og beskytter og forbedrer vandøkosystemernes tilstand og, hvad angår deres vandbehov, også tilstanden for terrestriske økosystemer og vådområder, der er direkte afhængige af vandøkosystemerne

b) fremmer bæredygtig vandanvendelse baseret på langsigtet beskyttelse af tilgængelige vandressourcer

c) stiler mod øget beskyttelse og forbedring af vandmiljøet gennem særlige foranstaltninger, der gradvist nedbringer niveauerne for udledninger, emissioner og udslip af farlige stoffer, baseret på prioritering af de stoffer, der giver størst anledning til bekymring, og

d) bidrager til at afbøde virkningerne af oversvømmelser og tørke

og derved bidrager til:

- tilstrækkelig forsyning af overfladevand og grundvand af god kvalitet, som er nødvendig for at opnå en bæredygtig, afbalanceret og rimelig vandanvendelse

- beskyttelse afterritoriale og marine vande

- at opfylde målene i de relevante internationale aftaler, herunder de mål, der tager sigte på at forebygge og eliminere forurening af havmiljøet, og

- progressiv reduktion af emissioner gradvist at nærme sig målet med ophør af udledninger, emissioner og udslip af farlige stoffer i år 2020, med det endemål at nå til koncentrationer i havmiljøet nær baggrundsværdierne for naturligt forekommende stoffer og tæt på nul for menneskeskabte syntetiske stoffer.

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv gælder følgende definitioner:

1) "Overfladevand": indvand bortset fra grundvand; overgangsvande og kystvande, undtagen med hensyn til kemisk tilstand, hvor det også omfatter territorialfarvande.

2) "Grundvand": alle former for vand under jordoverfladen i mættede zoner og i direkte kontakt med jordoverfladen eller undergrunden.

3) "Indvand": alt stillestående eller strømmende vand på jordoverfladen og alt grundvand på landsiden af den basislinje, hvorfra bredden af territoriale farvande måles.

4) "Vandløb": indvand, som for størstedelens vedkommende løber på jordoverfladen, men som kan løbe under jorden i en del af sit løb.

5) "Sø": indvand bestående af stillestående overfladevand.

6) "Overgangsvande": overfladevandområder i nærheden af flodmundinger, som er delvis saltholdige som følge af, at de er i nærheden af kystvande, men som i væsentlig grad påvirkes af ferskvandsstrømme.

7) "Kystvand": overfladevand på landsiden af en linje, hvor hvert punkt befinder sig i en afstand af én sømil til havsiden fra det nærmeste punkt på den basislinje, hvorfra bredden af territorialfarvande måles, og som, hvor det er relevant, strækker sig ud til overgangsvandets yderste grænse.

8) "Kunstigt vandområde": forekomst af overfladevand skabt ved menneskelig aktivitet.

9) "Stærkt modificeret vandområde": forekomst af overfladevand, der som et resultat af fysiske ændringer som følge af menneskelig aktivitet i væsentlig grad har ændret karakter som angivet af medlemsstaten i henhold til bestemmelserne i bilag II.

10) "Overfladevandområde": en afgrænset og betydelig mængde overfladevand, såsom en sø, et reservoir, et mindre eller større vandløb eller en kanal, en del af et mindre eller større vandløb eller en kanal, et overgangsvand eller en kystvandsstrækning.

11) "Grundvandsmagasin": et lag lige under jorden eller lag af bjergarter eller andre geologiske lag med tilstrækkelig porøsitet og permeabilitet til at muliggøre enten en betydelig grundvandsstrømning eller indvinding af betydelige mængder grundvand.

12) "Grundvandsforekomst": en separat mængde grundvand i et eller flere grundvandsmagasiner.

13) "Vandløbsopland": landområde, hvorfra al overfladeafstrømning løber gennem en række mindre og større vandløb og eventuelt søer ud til havet i én enkelt flodmunding eller ét enkelt delta.

14) "Delopland": landområde, hvorfra al overfladeafstrømning løber gennem en række mindre og større vandløb og eventuelt søer til et bestemt punkt i et vandløb (normalt en sø eller et vandløbssammenløb).

15) "Vandområdedistrikt": et land- og havområde bestående af et vandløbsopland eller flere tilstødende vandløbsoplande sammen med det tilhørende grundvand og kystvand, som i artikel 3, stk. 1, er fastlagt som hovedenhed for vandløbsoplandets forvaltning.

16) Ansvarlig myndighed": en myndighed fastlagt efter artikel 3, stk. 2 eller 3.

17) "Overfladevandstilstand": det samlede udtryk for et overfladevandområdes tilstand, bestemt ved enten vandområdets økologiske tilstand eller dets kemiske tilstand, alt efter hvilken der er ringest.

18) "God overfladevandstilstand": den tilstand et overfladevandområde har nået, når både dets økologiske tilstand og dets kemiske tilstand i det mindste er "god".

19) "Grundvandstilstand": det samlede udtryk for en grundvandsforekomsts tilstand bestemt ved enten dens kvantitative eller dens kemiske tilstand, alt efter hvilken der er ringest.

20) "God grundvandstilstand": den tilstand en grundvandsforekomst har nået, når både dens kvantitative og dens kemiske tilstand i det mindste er "god".

21) "Økologisk tilstand": et udtryk for kvaliteten af de med overfladevandet forbundne vandøkosystemers struktur og funktion, som klassificeret i henhold til bilag V.

22) "God økologisk tilstand": tilstand for et overfladevandområde, som klassificeret i henhold til bilag V.

23) "Godt økologisk potentiale": tilstand for et stærkt modificeret eller et kunstigt vandområde, som klassificeret i henhold til de relevante bestemmelser i bilag V.

24) "God kemisk tilstand for overfladevand": den kemiske tilstand, der er nået i et overfladevandområde, hvori koncentrationerne af forurenende stoffer ikke overstiger de miljøkvalitetskrav, der er fastlagt i bilag IX og i medfør af artikel 16, stk. 5, eller anden relevant fællesskabslovgivning, hvori der er fastsat miljøkvalitetskrav på fællesskabsplan.

"God kemisk tilstand for overfladevand" er endvidere den kemiske tilstand, der kræves for at opfylde de miljømål for overfladevand, der er fastlagt i artikel 4, stk. 1, litra e) og f).

25) "God kemisk tilstand for grundvand": den kemiske tilstand i en grundvandsforekomst,der opfylder alle betingelserne er defineret i tabel 2.3.2. i bilag V.

26) "Kvantitativ tilstand": et udtryk for, i hvilken grad en grundvandsforekomst er berørt af direkte og indirekte indvinding.

27) "Tilgængelig grundvandsressource": den langsigtede årlige gennemsnitlige grundvandsdannelse for en grundvandsforekomst minus den langsigtede årlige vandføring, der kræves for at opfylde de økologiske kvalitetsmål for tilknyttet overfladevand i henhold til artikel 4, for at undgå enhver væsentlig forringelse af sådant vands økologiske tilstand og for at undgå enhver væsentlig skadelig indvirkning på tilknyttede terrestriske økosystemer.

28) "God kvantitativ tilstand": den tilstand, der er defineret i tabel 2.1.2 i bilag V.

(28a) "Direkte udledning til grundvandet": udledning til grundvandet af de i bilag VIII anførte stoffer uden passage gennem jorden eller undergrunden;

29) "Forurenende stof": ethvert stof, der kan forårsage forurening, herunder navnlig stoffer nævnt i bilag VIII.

30) "Forurening": direkte eller indirekte udledning som følge af menneskelige aktiviteter af stoffer eller varme til luft, vand eller jord, der kan skade menneskers sundhed eller kvaliteten af vandøkosystemer eller terrestriske økosystemer, som er direkte afhængige af vandøkosystemer, eller medføre skade på materielle værdier eller forringelse eller forstyrrelse af naturfaciliteter og anden legitim anvendelse af miljøet.

31) "Miljømål": de mål, der er fastlagt i artikel 4.

32) "Miljøkvalitetskrav": den koncentration af et bestemt forurenende stof eller gruppe af forurenende stoffer eller menneskeskabte radioaktive stoffer i vand, sediment eller biota, som ikke bør overskrides af hensyn til beskyttelsen af menneskers sundhed og miljøet.

(32a) "Kombineret fremgangsmåde": kontrol med alle udledninger og emissioner til overfladevandet efter fremgangsmåden i artikel 10.

33) "Drikkevand": samme betydning som i direktiv 80/778/EØF, som ændret ved direktiv 98/83/EF.

34) "Forsyningspligtsydelser":

(a) alle ydelser i form af indvinding af, opmagasinering af, forsyning med og behandling, af overfladevand eller grundvand.

(b) indsamling og rensning af spildevand samt bortskaffelse af spildevand til overfladevand.

35) "Vandanvendelse" omfatter de vigtigste økonomiske aktiviteter som husholdning, landbrug og industri, rekreation eller andre legitime anvendelser af miljøet sammen med enhver anden aktivitet som fastsat i henhold til artikel 5 og bilag III, som har væsentlig indvirkning på vands tilstand.

Dette begreb gælder for artikel 1 og for den økonomiske analyse, der foretages i henhold til artikel 5 og bilag III, litra b).

36) "Emissionsgrænseværdi": massen udtrykt i relation til bestemte parametre, koncentrationen og/eller emissionsniveauet, som ikke må overskrides i et eller flere bestemte tidsrum. Der kan også fastsættes emissionsgrænseværdier for bestemte grupper, familier eller kategorier af stoffer, herunder navnlig for de stoffer, der er omhandlet i artikel 16.

Emissionsgrænseværdierne for stoffer gælder normalt på det punkt, hvor emissionerne udledes fra anlægget, idet der ved fastsættelsen af grænseværdier ses bort fra enhver fortynding. Ved tilledning af spildevand til et renseanlæg kan der ved fastsættelse af emissionsgrænseværdierne for dette anlæg tages hensyn til anlæggets renseeffekt under forudsætning af, at der opnås en tilsvarende beskyttelse af miljøet som helhed, og at det ikke medfører større forurening af miljøet.

37) "Emissionskontrol": kontrol, der kræver en specifik emissionsbegrænsning, f.eks. en emissionsgrænseværdi, eller som på anden måde specificerer grænser eller betingelser for virkningerne, arten eller andre karakteristika af en emission eller driftsforhold med indvirkning på emissionerne. Anvendelse af udtrykket "emissionskontrol" i dette direktiv skal med hensyn til bestemmelserne i ethvert andet direktiv ikke på nogen måde anses for at være en omfortolkning af disse bestemmelser.

Artikel 3

Koordinering af administrative ordninger inden for vandområdedistrikter

1. Medlemsstaterne afgrænser de enkelte vandløbsoplande inden for deres nationale territorium og henlægger dem med henblik på dette direktiv under særskilte vandområdedistrikter. Små vandløbsoplande kan kombineres med større vandløbsoplande eller føjes til tilstødende små vandløbsoplande, så de tilsammen danner et særskilt vandområdedistrikt, hvor dette findes hensigtsmæssigt. I det omfang grundvand ikke fuldt ud følger et bestemt vandløbsopland, afgrænses og henlægges sådant grundvand under det nærmeste eller mest hensigtsmæssige vandområdedistrikt. Kystvande afgrænses og henlægges under det eller de nærmeste eller mest hensigtsmæssige vandområdedistrikter.

2. Medlemsstaterne sikrer passende administrative ordninger, herunder fastlæggelse af den rette ansvarlige myndighed, for anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv inden for hvert vandområdedistrikt på deres område.

3. Medlemsstaterne sikrer, at et vandløbsopland, der dækker mere end én medlemsstats område, henlægges under et internationalt vandområdedistrikt. På anmodning af de berørte medlemsstater træder Kommissionen til for at lette henlæggelsen under sådanne internationale vandområdedistrikter.

Hver enkelt medlemsstat sikrer de relevante administrative ordninger, herunder fastlæggelse af den rette ansvarlige myndighed, for anvendelse af bestemmelserne i dette direktiv inden for den del af et internationalt vandområdedistrikt, der ligger inden for dens område.

4. Medlemsstaterne sikrer, at kravene i dette direktiv til opfyldelse af de miljømål, der er fastsat i henhold til artikel 4, og især alle indsatsprogrammer samordnes for hele vandområdedistriktet. For internationale vandområdedistrikter foretager de berørte medlemsstater denne samordning i fællesskab. På anmodning af de berørte medlemsstater træder Kommissionen til for at lette udarbejdelsen af indsatsprogrammer.

5. Strækker et vandområdedistrikt sig ud over Fællesskabets område, sørger den eller de berørte medlemsstater for at etablere passende samordning med de pågældende tredjelande for at opfylde målene for dette direktiv i hele vandområdedistriktet. Medlemsstaterne sikrer, at reglerne i dette direktiv finder anvendelse inden for deres område.

6. Medlemsstaterne kan udpege et eksisterende nationalt eller internationalt organ som ansvarlig myndighed for så vidt angår dette direktiv.

7. Medlemsstaterne udpeger den ansvarlige myndighed senest den dato, der er nævnt i artikel 23.

8. Medlemsstaterne forsyner Kommissionen med en liste over deres ansvarlige myndigheder og de ansvarlige myndigheder i alle de internationale organer, de deltager i, senest seks måneder efter den dato, der er nævnt i artikel 23. De oplysninger, der er nævnt i bilag I, meddeles for hver ansvarlig myndighed.

9. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om enhver ændring i de oplysninger, der er meddelt i henhold til stk. 8, senest tre måneder efter, at ændringen er indtrådt.

Artikel 4

Miljømål

1. Medlemsstaterne sikrer, at programmerne med de foranstaltninger, der er angivet i vandområdeplanerne. iværksættes med henblik på

for grundvand at

a) forebygge forringelse af grundvandets kemiske og kvantitative tilstand fra datoen for dette direktivs ikrafttræden, jf. dog stk. 5 og 6

b) beskytte, forbedre og restaurere alle grundvandsforekomster og sørge for balance mellem indvinding og grundvandsdannelse samt forebygge udledning af menneskeskabte forurenende stoffer til grundvandet, jf. dog artikel 11, stk. 3, litra g) med sigte på at opnå en god grundvands-tilstand i alle grundvandsforekomster i henhold til bestemmelserne i bilag V senest 16 år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden samt

c) ændre enhver væsentlig og vedvarende opadgående tendens i koncentrationen af ethvert forurenende stof som følge af indvirkning af menneskelig aktivitet med henblik på gradvist at nedbringe forureningen og dermed bidrage til at nærme sig en tilstand med ubetydelig forurening af grundvandet som følge af menneskelig aktivitet i alle grundvandsområder, med forbehold af fristforlængelser fastsat i henhold til stk. 3 og anvendelsen af stk. 4, 5 og 6. Hvor der er fastsat miljøkvalitetsnormer i Fællesskabets lovgivning tager vendingen af tendensen sit udgangspunkt i maksimalt halvdelen af niveauet af disse kvalitetsnormer

for overfladevand at

d) forebygge forringelse af tilstanden for alt overfladevand, herunder stærkt modificerede og kunstige vandområder, fra datoen for dette direktivs ikrafttræden, jf. dog stk. 5 og 6,

e) beskytte, forbedre samt restaurere alt overfladevand med henblik på i alle overfladevandområder og i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag V,jf.dogstk.1,litraf),at opnå god tilstand for overfladevand senest 16 år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden, med forbehold af fristforlængelser fastsat i henhold til stk. 3 og anvendelsen af stk. 4, 5 og 6 og med forbehold af de for de berørte parter relevante internationale aftaler, der henvises til i artikel 1,

f) beskytte og forbedre tilstanden i stærkt modificerede og kunstige vandområder med henblik på senest 16 år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden og i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag V at opnå et godt økologisk potentiale og god kemisk tilstand for overfladevand i alle stærkt modificerede og kunstige vandområder, med forbehold af fristforlængelser fastsat i henhold til stk. 3 og anvendelsen af stk. 5 og 6,

g) gradvist begrænse emissioner, udledninger og udslip af farlige stoffer til alle overfladevandsområder i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 10, 11, 16 og bilag V og derved bidrage til at nærme sig det endelige mål med ophør af udledninger, emissioner og udslip af farlige stoffer

for beskyttede områder at

h) overholde alle krav og mål, der gælder for beskyttede områder, senest 16 år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden, medmindre andet er fastsat i de fællesskabsretsakter, i henhold til hvilke de enkelte beskyttede områder er oprettet,

gennem en gradvis iværksættelse af de foranstaltninger, der træffes i henhold til artikel 11 i overensstemmelse med stk. 3.

2. Hvis mere end ét af målene i stk. 1 gælder for en given forekomst af vand, anvendes det strengeste.

3. De frister, der er fastsat i stk. 1, litra b), e), og (f) kan med henblik på en gradvis opfyldelse af målene i stk. 1 forlænges for forekomster af vand, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:

a) medlemsstaterne afgør, at alle de nødvendige forbedringer i vandets tilstand ikke med rimelighed kan opnås inden for den tidsplan, der er fastsat i nævnte stykke af mindst en af følgende årsager:

- omfanget af de krævede forbedringer gør, at det kun er teknisk muligt at gennemføre dem i faser, der overskrider tidsplanen,

- gennemførelsen af forbedringerne inden for tidsplanen ville være uforholdsmæssigt dyr,

- de naturlige omstændigheder indebærer ikke mulighed for nogen hurtig forbedring af vandets tilstand,

b) der opstår ingen yderligere forringelse af det berørte vandområdes tilstand, og

c) forlængelse af fristen er sammen med begrundelsen herfor udtrykkeligt fastsat og forklaret i den vandområdeplan, der kræves i henhold til artikel 13,

d) forlængelser begrænses til perioder, som ikke overstiger en periode omfattet af to yderligere ajourføringer af vandområdeplanen, bortset fra de tilfælde, hvor de naturlige forhold er af en sådan karakter, at målene ikke kan opfyldes inden for denne periode.

e) vandområdeplanen indeholder en oversigt over de foranstaltninger, der kræves i henhold til artikel 11 og anses for nødvendige for gradvis at bringe vandet i overensstemmelse med den krævede tilstand inden udløbet af den forlængede frist, årsagerne til eventuelle forsinkelser i iværksættelsen af disse foranstaltninger, samt den forventede tidsplan for deres gennemførelse. En gennemgang af gennemførelsen af disse foranstaltninger og en oversigt over alle yderligere foranstaltninger medtages i ajourføringerne af vandområdeplanen.

4. Medlemsstaterne kan for konkrete forekomster af overfladevand og grundvand, hvor vandforekomsten er så påvirket fra tidligere menneskelig aktivitet eller de naturlige forhold er af en sådan art, at disse målsætninger er uopnåelige eller uforholdsmæssigt dyre at opnå, tilstræbe mindre strenge miljømål end krævet i henhold til stk. 1, litra b) og e),såfremtalle følgende to betingelser er opfyldt:

a) de miljømæssige og sociale behov, der dækkes af vandområdets eksisterende karakteristika, ikke kan opfyldes med andre midler, som miljømæssigt udgør en mere hensigtsmæssig løsning, og

b) medlemsstaterne sikrer

- med hensyn til overfladevandområder, at overfladevandets økologiske og kemiske tilstand modificeres mindst muligt i betragtning af de uundgåelige indvirkninger, der skyldes karakteren af tidligere menneskelige aktiviteter eller tidligere forurening,

- med hensyn til grundvandsforekomster, at grundvandets kvantitative og kemiske tilstand modificeres mindst muligt i betragtning af de uundgåelige indvirkninger, der skyldes karakteren af tidligere menneskelige aktiviteter eller tidligere forurening, og

c) at der ikke sker yderligere forværring af tilstanden for det pågældende vandområde.

(d) fastsættelsen af mindre strenge miljømål er sammen med begrundelsen herfor udtrykkeligt nævnt i den vandområdeplan, der kræves i henhold til artikel 13, og målene revideres hvert sjette år.

4a. nyt stykke

Medlemsstaterne kan udpege et overfladevandområde som kunstigt eller stærkt modificeret, når

a) de nødvendige forbedringer for at opnå god økologisk tilstand ville have betydelige negative indvirkninger på:

i) det omgivende miljø eller

ii) sejlads, herunder havneanlæg, eller rekreative aktiviteter eller

iii) aktiviteter, der er årsag til, at vand opmagasineres (f.eks. drikkevandsforsyning, elproduktion eller kunstvanding), eller

iv) vandregulering, beskyttelse mod oversvømmelse, dræning eller lignende eller

v) udvinding af råstoffer,

(b) de gavnlige mål, der tilsigtes ved de kunstige eller modificerede karakteristika af vandområdet, ikke kan opnås med andre midler, som er en mere hensigtsmæssig løsning i miljømæssig henseende, og

(c) ændringerne er af en sådan karakter, at de tillader den bedst opnåelige tilnærmelse til et økologisk kontinuum, navnlig med henblik på faunæns migration og passende gyde- og yngleområder.

(d) sådanne udpegninger skal udtrykkeligt nævnes i den vandområdeplan, der kræves i henhold til artikel 13, og revideres hvert sjette år.

5. Midlertidig forringelse af vandforekomsternes tilstand er ikke i modstrid med kravene i dette direktiv, hvis forringelsen skyldes den naturlige genopretningstid eller den tid det tager, inden foranstaltningernes virkninger gør sig gældende, uforudseelige eller ekstraordinære omstændigheder af naturlige art eller force majeure, særlig usædvanligt voldsomme oversvømmelser og usædvanligt langvarig tørke, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:

(a) der tages alle praktisk gennemførlige skridt for at forebygge yderligere forringelse af tilstanden og for ikke at hindre opfyldelse af målene i dette direktiv i andre forekomster af vand, der ikke er berørt af disse omstændigheder,

(b) vandområdeplanen redegør for de betingelser, hvorunder sådanne omstændigheder kan påberåbes, herunder fastlæggelse af passende indikatorer,

(c) de foranstaltninger, der skal træffes under sådanne omstændigheder, indgår i indsatsprogrammet og vil ikke bringe genoprettelsen af vandforekomstens kvalitet i fare, når omstændighederne ikke længere foreligger,

(d) virkningerne af disse omstændigheder gennemgås årligt, og der træffes alle praktisk gennemførlige foranstaltninger, jf. dog stk. 3, litra a), for så hurtigt, som det med rimelighed er muligt, at genetablere den tilstand, vandforekomsten havde, inden virkningerne af disse omstændigheder viste sig, og

(e) en oversigt over virkningerne af omstændighederne og af de foranstaltninger, der er truffet eller skal træffes i henhold til litra a) og d), medtages i den næste ajourføring af vandområdeplanen.

6. Manglende opnåelse af god grundvandstilstand, god økologisk tilstand eller, hvor det er relevant, godt økologisk potentiale eller manglende forebyggelse af forringelse af et overfladevandområdes eller en grundvandsforekomsts tilstand er ikke i modstrid med dette direktiv, såfremt dette skyldes nye ændringer af et overfladevandområdes fysiske karakteristika eller forandringer i grundvandsforekomsternes niveau, og følgende betingelser er opfyldt:

a) årsagerne til ændringerne eller forandringerne er overordnede samfundsinteresser og/eller de gavnlige virkninger for miljøet og samfundet ved opnåelse af målene i artikel 4, stk. 1, opvejes af ændringernes eller forandringernes fordele for befolkningens sundhed og sikkerhed eller den bæredygtige udvikling af det lokalområde, hvor vandområdet er beliggende, og

b) de gavnlige mål, som tilsigtes ved ændringerne eller forandringerne af vandområdet, ikke kan opnås med andre midler, som miljømæssigt udgør en mere praktisk løsning.

c) der tages alle praktisk gennemførlige skridt for at mindske den skadelige indvirkning på vandforekomstens tilstand

d) grundene til ændringerne eller forandringerne skal er specifikt angives og forklares i den vandområdeplan, der kræves i henhold til artikel 13, og målene revideres hvert sjette år.

7. En medlemsstat, som anvender stk. 3, 4, 5 og 6, sørger for, at anvendelsen ikke vedvarende udelukker eller hindrer opfyldelse af målene i dette direktiv i andre forekomster af vand inden for samme vandområdedistrikt, og at den er forenelig med gennemførelsen af anden fællesskabslovgivning på miljøområdet.

Artikel 5

Vandområdedistriktets karakteristika, vurdering af menneskelige aktiviteters indvirkning på miljøet og økonomisk analyse af vandanvendelsen

1. Hver medlemsstat sikrer, at der for hvert vandområdedistrikt eller for den del af et internationalt vandområdedistrikt, der ligger inden for dens område, foretages

-enanalyseafdetsgeografiske, geologiske, hydrologiske og økologiske karakteristika

- en vurdering af menneskelige aktiviteters indvirkning på overfladevandets og grundvandets tilstand samt

- en økonomisk analyse af vandanvendelsen

i overensstemmelse med de tekniske specifikationer i bilag II og III, og at disse analyser og vurderinger afsluttes senest fem år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

2. De i stk. 1 omhandlede analyser og vurderinger revideres og ajourføres om nødvendigt senest tretten år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden og derefter hvert sjette år.

Artikel 6

Register over beskyttede områder

1. Medlemsstaterne sørger for, at der oprettes et eller flere registre over alle områder inden for hvert vandområdedistrikt, der er udpeget som områder, der af hensyn til beskyttelsen af deres overfladevand og grundvand eller bevaringen af levesteder og dyre- og plantearter, der er direkte afhængige af vand, kræver særlig beskyttelse i henhold til konkrete fællesskabsretsakter. De sørger for, at registret eller registrene er færdige senest fem år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

2. Registret eller registrene skal omfatte alle forekomster af vand, der er udpeget i henhold til artikel 7, stk. 1, og alle beskyttede områder, der er nævnt i bilag IV.

3. Registret eller registrene over beskyttede områder skal løbende gennemgås og ajourføres for hvert vandområdedistrikt.

Artikel 7

Vand der anvendes til indvinding af drikkevand

1. Medlemsstaterne udpeger inden for hvert vandområdedistrikt:

- alle forekomster af vand, der anvendes til indvinding af drikkevand, og som gennemsnitligt frembringer mere end 10 m3 om dagen eller leverer vand til mere end 50 personer, samt

- de forekomster af vand, som det er hensigten at anvende hertil.

I overensstemmelse med bilag V overvåger medlemsstaterne de vandforekomster, som i henhold til bilag V gennemsnitligt frembringer mere end 100 m 3 om dagen.

2. For hver forekomst af vand, der er udpeget i henhold til stk. 1, sørger medlemsstaterne for -ud over at opfylde målene i artikel 4 i henhold til kravene i dette direktiv for overfladevandområder, herunder de miljøkvalitetskrav, der er fastlagt på fællesskabsplan i henhold til artikel 16 - at vandet efter den anvendte vandbehandlingsordning og i overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning opfylder kravene i direktiv 80/778/EØF, som ændret ved direktiv 98/83/EF.

3. Medlemsstaterne sørger for den nødvendige beskyttelse af de udpegede vandforekomster for at undgå forringelse af deres tilstand, og målet om at nærme sig en reduktion af den rensning og behandling, der er nødvendig ved produktionen af drikkevand. Medlemsstaterne kan oprette zoner til beskyttelse af disse forekomster.

Artikel 8

Overvågning af overfladevandets og grundvandets tilstand samt overvågning af beskyttede områder

1. Medlemsstaterne sørger for, at der opstilles programmer for overvågning af vandtilstanden, for at der kan udarbejdes en sammenhængende og overordnet oversigt over denne inden for hvert vandområdedistrikt:

- for overfladevand skal programmerne omfatte overvågning af mængde og gennemstrømning samt den økologiske og den kemiske tilstand

- for grundvand skal programmerne omfatte overvågning af den kemiske og den kvantitative tilstand

- for beskyttede områder skal ovennævnte programmer suppleres med specifikationerne i den fællesskabslovgivning, i henhold til hvilken de enkelte beskyttede områder er udpeget.

2. Disse programmer skal være operationelle senest syv år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden, medmindre andet følger af den pågældende lovgivning. Overvågningen skal være i overensstemmelse med kravene i bilag V.

Artikel 9

Betaling for vandet og dækning af omkostninger ved forsyningspligtsydelser

1. Medlemsstaterne sikrer inden 2010, at:

- der anvendes en betalingsordning for forsyningspligtsydelser, som tilskynder til bæredygtig anvendelse af vandressourcerne og derved bidrager til direktivets miljømål;

- de forskellige vandanvendelsessektorer, opdelt i mindst sektorerne husholdninger, industri og landbrug, yder et passende bidrag til dækning af alle omkostningerne ved forsyningspligtsydelserne under hensyn til den økonomiske analyse, der foretages i overensstemmelse med artikel 5 og bilag III og i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler;

Medlemsstaterne kanidenforbindelse tage hensyntildedermed forbundne sociale, miljømæssige og økonomiske følger af omkostningsdækningen samt de geografiske og klimatiske forhold i den eller de berørte regioner.

2. Medlemsstaterne udarbejder tidsplaner for den fulde anvendelse af denne artikels bestemmelser. Oplysninger om sådanne tidsplaner indgår i de vandområdeplaner, der er fastsat i artikel 13.

3. Medlemsstaterne nævner i vandområdeplanerne, hvilke skridt der foreslås med henblik på gennemførelse af betalingsordninger, der bidrager til gennemførelsen af direktivets miljømål, og med hensyn til de forskellige økonomiske sektorers bidrag til dækning af alle omkostningerne i forbindelse med vandforsyningen.

Artikel 10

Den kombinerede fremgangsmåde ved punktkilder og diffuse kilder

1. Medlemsstaterne sikrer, at alle udledninger til overfladevand, kontrolleres efter den kombinerede fremgangsmåde i denne artikel.

2. Medlemsstaterne sikrer indførelse og/eller gennemførelse af:

(a) en emissionskontrol baseret på den bedste tilgængelige teknologi, eller

(b) de relevante emissionsgrænseværdier, eller

(c) i tilfælde af diffuse virkninger, en kontrol der, hvor det er relevant, omfatter den bedste miljøpraksis

som fastsat i:

- Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening [18],

[18] EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26.

- Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand [19],

[19] EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40. Direktivet er senest ændret ved direktiv 98/15/EF (EFT L 67 af 7.3.1998, s. 29).

- Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget [20],

[20] EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1.

- de direktiver, der er vedtaget i henhold til artikel 16 i dette direktiv

- de direktiver, der er opført i bilag IX

- anden relevant fællesskabslovgivning

senest tretten år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden, medmindre andet er foreskrevet i den pågældende retsakt.

3. Hvis et kvalitetsmål eller et kvalitetskrav, uanset om de er fastsat i henhold til dette direktiv, i de direktiver, der er opført i bilag IX, eller i henhold til enhver anden fællesskabslovgivning, kræver overholdelse af strengere betingelser end dem, som følger af anvendelsen af stk. 2, fastsættes der i overensstemmelse hermed strengere emissionskontrol.

4. Medlemstaterne kan dispensere fra denne kontrol med udledninger og emissioner, som ikke har væsentlig indflydelse på vandets tilstand.

Artikel 11

Indsatsprogram

1. Hver medlemsstat sørger for, at der for hvert vandområdedistrikt eller for den del af et internationalt vandområdedistrikt, der ligger inden for dens område, udarbejdes et indsatsprogram, idet der tages hensyn til resultaterne af de analyser, der kræves i henhold til artikel 5, for gradvis at opfylde af de mål, der er fastsat i henhold til artikel 4. Hvor det er relevant, kan en medlemsstat vedtage foranstaltninger for alle vandområdedistrikter og/eller for dele af internationale vandområdedistrikter, der ligger inden for dens område.

2. Hvert indsatsprogram skal indeholde de "grundlæggende" foranstaltninger, der er angivet i stk. 3, og om nødvendigt "supplerende" foranstaltninger.

3. "Grundlæggende foranstaltninger" er minimumskrav, der skal opfyldes og består af:

(a) de foranstaltninger, der kræves for at gennemføre Fællesskabets lovgivning vedrørende beskyttelse af vand, herunder foranstaltninger, der kræves i henhold til de retsakter, der er nævnt i artikel 10 og i bilag VI, del A

(b) foranstaltninger, der skønnes passende med henblik på artikel 9

(c) foranstaltninger, der skal opfylde kravene i artikel 7, herunder foranstaltninger med henblik på en grundlæggende drikkevandsforsyning til husholdningsformål

(d) kontrol med indvindingen af overfladeferskvand og grundvand samt opmagasinering af overfladeferskvand, inklusive et eller flere registre over vandindvindinger og krav om forhåndstilladelse til indvinding, overførsel og opmagasinering. Denne kontrol skal regelmæssigt tages op til revision og om nødvendigt ajourføres. Medlemsstaterne kan undtage indvindinger, overførsel og opmagasineringer uden væsentlig indflydelse på vandets tilstand fra denne kontrol

(e) for udledninger fra punktkilder, der kan være årsag til forurening, krav om forhåndstilladelse eller registrering baseret på generelle bindende regler, der indeholder emissionskontrolforanstaltninger for de pågældende forurenende stoffer i overensstemmelse med artikel 10. Denne kontrol skal regelmæssigt tages op til revision og om nødvendigt ajourføres

(f) foranstaltninger, hvorved medlemsstaterne også, sørger for kontrol med og forebyggelse af alle andre betydelige negative indvirkninger på vandets tilstand, jf. artikel 5 og bilag II, som vil være til hinder for opfyldelse af målene i artikel 4.

For overfladevand, navnlig foranstaltninger for:

- gradvist at reducere emissioner, udledninger og udslip af farlige stoffer,

- at opnå godt økologisk potentiale for vandområder, der er udpeget som kunstige eller stærkt modificerede

- at forbedre vandets tilstand, så den nærmer sig målet om reduktion af den rensning og behandling, der er nødvendig ved produktionen af drikkevand

- at sørge for at vandområdets hydromorfologiske tilstand opfylder de mål, der er fastsat i artikel 4.

For grundvand, navnlig foranstaltninger for:

- at forebygge forurening med menneskeskabte stoffer, herunder, hvor det er relevant, at anvende den bedste miljøpraksis og

- at sørge for balance mellem indvinding og grundvandsdannelse.

Kontrollen kan have form af et krav om forudgående regulering, såsom et forbud mod tilførelse af forurenende stoffer til vandet, forhåndstilladelse eller registrering baseret på bindende regler, hvor der ikke ellers er bestemmelser om et sådant krav i anden fællesskabslovgivning. Denne kontrol skal regelmæssigt tages op til revision og om nødvendigt ajourføres

(g) forbud mod direkte udledninger af forurenende stoffer til grundvandet med forbehold af følgende bestemmelser:

Medlemsstaterne kan tillade reinjektion i samme grundvandsmagasin af vand, der har været anvendt til geotermiske formål.

De kan også tillade, at der fastsættes betingelser for:

- injektion af vand, der indeholder stoffer, som stammer fra efterforskning og udvinding af kulbrinter eller fra minedrift, og injektion af vand af tekniske grunde i geologiske lag, hvorfra kulbrinter eller andre stoffer er blevet udvundet, eller i geologiske lag, som af naturlige årsager er permanent uegnede til anden anvendelse. Sådanne injektioner må ikke indeholde andre stoffer end dem, der stammer fra ovennævnte operationer

- reinjektion af grundvand, der er pumpet op fra miner og stenbrud eller i forbindelse med udførelse eller vedligeholdelse af bygge- og anlægsarbejder

- injektion af naturgas eller flydende gas (LPG) til oplagringsformål i geologiske lag, som af naturlige årsager er permanent uegnede til anden anvendelse

- injektion af naturgas eller flydende gas (LPG) til oplagringsformål i andre geologiske lag, hvor der er et altafgørende behov for sikker gasforsyning, og hvor injektionerne er af en sådan art, at der ikke er nogen nuværende eller fremtidig fare for, at kvaliteten af modtagende grundvand forringes

- bygge- og anlægsarbejder og tilsvarende aktiviteter på eller i jorden, som kommer i kontakt med grundvandet. Til disse formål kan medlemsstaterne fastsætte, at sådanne aktiviteter behandles som tilladte, forudsat at de gennemføres i overensstemmelse med generelle bindende regler, som medlemsstaten har fastsat for sådanne aktiviteter

- udledninger af små mængder stoffer til videnskabelige formål til karakterisering, beskyttelse eller restaurering af vandforekomster, der er begrænset til den mængde, der er strengt nødvendig for den pågældende anvendelse

forudsat at sådanne udledninger ikke hindrer opfyldelse af de miljømål, der er fastsat for denne grundvandsforekomst.

h) Kontrol med kunstig infiltration af grundvandsforekomsterne. Det anvendte vand kan stamme fra alt overfladevand eller grundvand, forudsat at anvendelsen af kilden ikke hindrer opfyldelse af de miljømål, der er fastsat for kilden eller den infiltrerede grundvandsforekomst

i) i overensstemmelse med den indsats, der igangsættes i henhold til artikel 16, foranstaltninger med henblik på at eliminere forurening af overfladevand med stoffer på listen over prioriterede stoffer, der vedtages i henhold til artikel 16, stk. 2, og på progressivt at reducere forurening med andre stoffer, som ellers vil forhindre medlemsstaterne i at opfylde de mål for overfladevandområderne, der er anført i artikel 4

j) enhver foranstaltning, der er nødvendig for at forebygge betydelige udslip af forurenende stoffer fra tekniske anlæg og for at forebygge og/eller reducere virkningerne af forurening som følge af ulykker, f.eks. som følge af oversvømmelse, herunder gennem systemer til at opdage eller varsle om sådanne begivenheder.

4. "Supplerende" foranstaltninger er foranstaltninger, som udformes og gennemføres ud over de grundlæggende foranstaltninger med det formål at opfylde de mål, der er fastsat i henhold til artikel 4. Del B i bilag VI indeholder en ikke-udtømmende liste over sådanne foranstaltninger.

Medlemsstaterne kan også vedtage yderligere supplerende foranstaltninger for yderligere at beskytte eller forbedre vand, som er omfattet af dette direktiv, herunder til gennemførelse af de relevante internationale aftaler, der er nævnt i artikel 1.

5. Hvis overvågning eller andre data viser, at målene i artikel 4 for et vandområde ikke kan ventes opfyldt, sørger medlemsstaterne for:

- at årsagerne til det mulige svigt undersøges, herunder en passende gennemgang af alle relevante tilladelser og godkendelser

- at overvågningsprogrammerne revideres og tilpasses hensigtsmæssigt

- at de miljøkvalitetsnormer, der er fastsat for vandområdet, revideres,

- at der fastsættes sådanne yderligere foranstaltninger, som er nødvendige,forat opfylde disse mål, herunder miljøkvalitetsnormer.

Når disseårsager er uforudseelige eller ekstraordinære omstændigheder, herunder oversvømmelse eller tørke, kan medlemsstaten beslutte, at yderligere foranstaltninger ikke er gennemførlige, jf. dog artikel 4, stk. 3, litra a), tredje led.

6. Ved gennemførelse af foranstaltninger i henhold til stk. 3, litra e) og f), tager medlemsstaterne alle relevante skridt for at undgå at øge forureningen af marine vande og at bidrage til at nærme sig målet om ophør af udeledninger, emissioner og udslip af farlige stoffer inden år 2020, med det endemål at opnå koncentrationer i havmiljøet nær baggrundsværdierne for naturligt forekommende stoffer og nær nul for menneskeskabte syntetiske stoffer. Med forbehold af gældende lovgivning må iværksættelse af foranstaltninger truffet i henhold til stk. 3 under ingen omstændigheder hverken direkte eller indirekte medføre øget forurening af overfladevand. Dette krav gælder ikke, hvis overholdelse heraf vil medføre øget forurening af miljøet som helhed.

7. Indsatsprogrammerne opstilles senest ti år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden, og alle foranstaltningerne skal være operationelle senest tretten år efter denne dato.

8. Indsatsprogrammerne revideres og ajourføres om nødvendigt senest seksten år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden og derefter hvert sjette år. Enhver ny eller ændret foranstaltning, der fastlægges i et ajourført program, skal være operationel senest tre år efter fastlæggelsen.

Artikel 12

Problemer, der ikke kan løses på medlemsstatsniveau

1. Hvis en medlemsstat støder på et problem, der har indvirkning på forvaltningen af dens vand, men som den ikke selv kan løse, kan den underrette Kommissionen og enhver anden berørt medlemsstat, eventuelt med anbefalinger vedrørende løsning af problemet.

2. Kommissionen besvarer underretninger og anbefalinger fra medlemsstaterne inden for en periode på seks måneder.

Artikel 13

Vandområdeplaner

1. Medlemsstaterne sørger for, at der udarbejdes en vandområdeplan for hvert vandområdedistrikt, der udelukkende ligger inden for deres område med henblik på at opfylde målene i artikel 4.

2. Er der tale om et internationalt vandområdedistrikt, der udelukkende ligger inden for Fællesskabet, sørger medlemsstaterne for samordning med henblik på at udarbejde en fælles international vandområdeplan med henblik på at opfylde målene i artikel 4. Såfremt der ikke udarbejdes en sådan international vandområdeplan, udarbejder medlemsstaterne vandområdeplaner, der mindst omfatter de dele af det internationale vandområdedistrikt, der ligger inden for deres område, for at opfylde målene i dette direktiv.

3. Er der tale om et internationalt vandområdedistrikt, der går ud over Fællesskabets grænser, søger medlemsstaterne at få udarbejdet en fælles vandområdeplan; hvis dette ikke er muligt, skal planen mindst omfatte den del af det internationale vandområdedistrikt, der ligger inden for den pågældende medlemsstats område.

4. Vandområdeplanen skal omfatte de oplysninger, der er nævnt i bilag VII.

5. Vandområdeplaner kan suppleres ved udarbejdelse af mere detaljerede programmer og områdeplaner for et delopland, en sektor, et problem eller en type vand for at behandle særlige aspekter af vandforvaltningen. Gennemførelsen af disse foranstaltninger fritager ikke medlemsstaterne for nogen af deres forpligtelser i henhold til den øvrige del af direktivet.

6. Vandområdeplanerne offentliggøres senest ti år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

7. Vandområdeplanerne revideres og ajourføres senest seksten år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden og derefter hvert sjette år.

Artikel 14

Offentlig oplysning og høring

1. Medlemsstaterne tilskynder til, at alle interesserede parter inddrages aktivt i gennemførelsen af dette direktiv, navnlig i udarbejdelse, revision og ajourføring af vandområdeplanerne. Medlemsstaterne sørger for for hvert vandområdedistrikt at offentliggøre og gøre det muligt for offentligheden, herunder brugere, at fremsætte bemærkninger til:

(a) en tidsplan og et arbejdsprogram for udarbejdelse af planen, herunder en redegørelse for høringsprocessen, mindst tre år inden begyndelsen af den periode, planen vedrører

(b) en foreløbig oversigt over de væsentlige vandforvaltningsmæssige problemstillinger, der har vist sig at berøre vandløbsoplandet, mindst to år inden begyndelsen af den periode, planen vedrører

(c) udkast til vandområdeplanen mindst et år inden begyndelsen af den periode, planen vedrører.

Såfremt der anmodes herom, skal der gives adgang til de baggrundsdokumenter og oplysninger, der er anvendt ved udarbejdelsen af vandområdeplanen.

2. Medlemsstaterne giver en frist på mindst seks måneder til fremsættelse af skriftlige kommentarer til disse dokumenter for at muliggøre aktiv deltagelse og høring.

3. Stk. 1 og 2 gælder også for ajourførte vandområdeplaner.

Artikel 15

Rapportering

1. Medlemsstaterne sender senest tre måneder efter offentliggørelsen kopier af vandområdeplanerne og alle efterfølgende ajourføringer til Kommissionen og til de berørte medlemsstater efter følgende regler:

(a) for vandområdedistrikter, der udelukkende ligger inden for en medlemsstats område, alle vandområdeplaner, der dækker dette nationale område og er offentliggjort i henhold til artikel 13

(b) for internationale vandområdedistrikter mindst den del af vandområdeplanerne, der dækker medlemsstatens område.

2. Medlemsstaterne forelægger sammenfattende rapporter om:

- de i henhold til artikel 5 krævede analyser og

- de i henhold til artikel 8 opstillede overvågningsprogrammer

der er iværksat med henblik på den første vandområdeplan, senest tre måneder efter deres færdiggørelse.

3. Medlemsstaterne forelægger senest tre år efter offentliggørelsen af hver vandområdeplan eller ajourføring i henhold til artikel 13 en statusrapport om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af det planlagte indsatsprogram.

Artikel 16

Strategier mod vandforurening

1. Europa-Parlamentet og Rådet vedtager specifikke foranstaltninger mod vandforurening forårsaget af enkelte forurenende stoffer eller grupper af forurenende stoffer, der udgør en uacceptabel risiko for vandmiljøet eller via vandmiljøet, herunder for vand, der anvendes til indvinding af drikkevand. Disse foranstaltninger skal forhindre vandforurening ved fortløbende at reducere udledninger, emissioner og udslip af farlige stoffer baseret på prioritering af de stoffer, der giver anledning til størst bekymring, efter fremgangsmåden i stk. 2, og dermed bidrage at nærme sig deres ophør. Sådanne foranstaltninger vedtages på grundlag af forslag fremsat af Kommissionen i henhold til denne artikel og i overensstemmelse med procedurerne i traktaten.

2. Kommissionen forelægger et forslag indeholdende en første liste over prioriterede stoffer. Stofferne prioriteres med henblik på indsats ud fra den risiko for vandmiljøet eller via vandmiljøet, der er konstateret ved:

(a) en risikovurdering foretaget i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 [21], Rådets direktiv 91/414/EØF [22] og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF [23], eller

[21] EFT L 84 af 5.4.1993,s.1.

[22] EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1. Direktivet er senest ændret ved direktiv 98/47/EF (EFT L 191 af 7.7.1998, s. 50).

[23] EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

(b) en målrettet risikobaseret vurdering (efter metoden i forordning (EØF) nr. 793/93), der udelukkende fokuserer på akvatisk økotoksicitet og på human toksicitet via vandmiljøet,

eller, hvor dette viser sig ikke at være praktisk gennemførligt inden for tidsplanen, ved:

(c) en forenklet risikobaseret vurderingsprocedure, der er baseret på videnskabelige principper, og som navnlig tager hensyn til:

i) dokumentation for det pågældende stofs direkte farlighed, herunder navnlig dets akvatiske økotoksicitet og humane toksicitet via akvatiske eksponeringsveje og

ii) dokumentation fra overvågning af udbredt forekomst i miljøet og

iii) andre påviste faktorer, der kan tyde på mulighed for udbredt forekomst i miljøet, såsom den producerede eller anvendte mængde af det pågældende stof og brugsmønstre.

Kommissionen reviderer listen over prioriterede stoffer på et treårligt grundlag og fremsætter forslag, hvor dette er hensigtsmæssigt.

3. Ved udarbejdelsen af forslaget tager Kommissionen hensyn til henstillinger fra Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø, medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Miljøagentur, Fællesskabets forskningsprogrammer, internationale organisationer, som Fællesskabet er part i, europæiske virksomhedsorganisationer, herunder organisationer, der repræsenterer små og mellemstore virksomheder, europæiske miljøorganisationer samt andre relevante oplysninger, som Kommissionen bliver opmærksom på.

4. For stofferne på listen over prioriterede stoffer forelægger Kommissionen forslag til den gradvise nedbringelse af pågældende emissioner, emissioner og udslip et år efter offentliggørelse af de treårlige lister eller oftere. Kommissionens forslag skal vedrøre målet med at nærme sig ophør af emissions, udledninger og udslip af farlige stoffer. I den forbindelse tager Kommissionen hensyn til såvel punktkilder som diffuse kilder, og den klarlægger, hvilket niveau og hvilken kombination af produktkontrolforanstaltninger og ensartet hensyntagen til emissionsnormer til brug for produkt- og proceskontrollen der er mest hensigtsmæssig, omkostningseffektiv og rimelig. Hvor det findes hensigtsmæssigt, kan der sektorvis på fællesskabsplan gennemføres proceskontrolforanstaltninger. Når produktkontrollen omfatter en revurdering af de relevante tilladelser udstedt i henhold til direktiv 91/414/EØF og direktiv 98/8/EF, udføres sådanne revurderinger efter bestemmelserne i disse direktiver. Ethvert forslag til kontrolforanstaltninger skal indeholde bestemmelser vedrørende revision og ajourføring af foranstaltningerne og bedømmelse af deres effektivitet.

5. Kommissionen forelægger forslag til kvalitetskrav for koncentrationerne af de prioriterede stoffer i overfladevand, sedimenter eller biota.

6. Kommissionen forelægger forslag i overensstemmelse med stk. 4 og 5 og - i det mindste for emissionskontrol for punktkilder og miljøkvalitetskrav - senest et år efter, at det pågældende stof er optaget på listen over prioriterede stoffer. Såfremt der syv år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden ikke er opnået enighed på fællesskabsplan, fastlægger medlemsstaterne for stofferne på den første liste over prioriterede stoffer miljøkvalitetskrav for alt overfladevand, der påvirkes af udledninger af stofferne, samt kontrolforanstaltninger for de vigtigste kilder til udledningerne baseret på bl.a. overvejelse af alle tekniske reduktionsmuligheder. For stoffer, der efterfølgende optages på listen over prioriterede stoffer, træffer medlemsstaterne sådanne foranstaltninger fem år efter datoen for optagelse på listen, såfremt der ikke er opnået enighed på fællesskabsplan.

7. Kommissionen kan udarbejde strategier mod vandforurening forårsaget af alle andre forurenende stoffer eller grupper af forurenende stoffer, herunder enhver forurening, der opstår som følge af en ulykke.

8. Under udarbejdelsen af forslag i henhold til stk. 4 og 5 gennemgår Kommissionen også alle de direktiver, der er nævnt i bilag IX. Den foreslår inden fristen i stk. 6 en revision af kontrolforanstaltningerne i bilag IX for så vidt angår alle stofferne på listen over prioriterede stoffer og foreslår for så vidt angår alle andre stoffer passende foranstaltninger, herunder en eventuel ophævelse af kontrolforanstaltningerne i bilag IX.

Alle de kontrolforanstaltninger i bilag IX, som foreslås revideret, ophæves senest den dato, hvor disserevisioner træder ikraft.

9. De lister over prioriterede stoffer, som Kommissionen foreslår, bliver bilag X til dette direktiv, når de er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 17

Kommissionsrapport

1. Kommissionen offentliggør en rapport om gennemførelsen af dette direktiv senest tolv år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden og derefter hvert sjette år og forelægger den for Europa-Parlamentet og for Rådet.

2. Rapporten skal omfatte følgende:

(a) en redegørelse for situationen med hensyn til gennemførelsen af direktivet

(b) en redegørelse for overfladevands og grundvands tilstand i Fællesskabet udarbejdet i samarbejde med Det Europæiske Miljøagentur

(c) en samlet fremstilling af de vandområdeplaner, der er forelagt i overensstemmelse med artikel 15, med forslag til forbedringer af fremtidige planer

(d) et resumé af reaktionerne på hver af de underretninger eller anbefalinger til Kommissionen, der er udarbejdet af medlemsstaterne i henhold til artikel 12

(e) et resumé af eventuelle forslag, kontrolforanstaltninger og strategier fastlagt i henhold til artikel 16

(f) et resumé af svarene på bemærkninger fremsat af Europa-Parlamentet og Rådet til tidligere rapporter om gennemførelsen.

3. Kommissionen offentliggør ligeledes en rapport om situationen med hensyn til gennemførelsen, der bygger på de sammenfattende rapporter, som medlemsstaterne forelægger i henhold til artikel 15, stk. 2, og forelægger den for Europa-Parlamentet og medlemsstaterne senest to