2009
KOMMISSIONENS 
FINANSIELLE STYRINGDEN EUROPÆISKE 
REVISIONSRET
Særberetning  nr. 5
ISSN 1831-0796
DA

KOMMISSIONENS 
FINANSIELLE STYRINGSærberetning  nr. 5   2009
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring2
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-45410
Fax +352 4398-46430
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Særberetning nr. 5   2009
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Bibliografiske data findes bagest i denne publikationLuxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2009ISBN 978-92-9207-291-9
© De Europæiske Fællesskaber, 2009
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Belgium
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring3
INDHOLD
Punkt
I-VI RESUMÉ
1-8 INDLEDNING
1-4  BAGGRUND
5-7  RETSGRUNDLAG
8 EUROPA-KOMMISSIONENS FINANSIELLE STYRING
9-12  REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODE
13-39  VÆSENTLIGSTE BEMÆRKNINGER
13-20  OVERHOLDER KOMMISSIONEN DE REGLER OG BESTEMMELSER, DER GÆLDER FOR FINANSIEL STYRING?
13-18 FINANSIEL PLANLÆGNING OG -PROGNOSTICERING
19 FORVALTNING AF FORSKUDSKONTI
20 MENNESKELIGE RESSOURCER — FØLSOMME STILLINGER
21-39  HAR KOMMISSIONEN ETABLERET INTERNE KONTROLSYSTEMER, SOM SIKRER FORSVARLIG FINANSIEL STYRING?
21-23 DEN OVERORDNEDE OPBYGNING AF KOMMISSIONENS FINANSIELLE STYRING
24-26 RISIKOSTYRING AF FINANSIELLE AKTIVITETER27-29 RESULTATMÅLING OG BENCHMARKING
30-32 FORVALTNINGSKONTI
33-34 FORVALTNING AF BØDER
35-38 BETALINGSPROCESSEN OG FORVALTNING AF BANKKONTI
39 MENNESKELIGE RESSOURCER
40-47  KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER
40-43  OVERHOLDER KOMMISSIONEN DE REGLER OG BESTEMMELSER, DER GÆLDER FOR FINANSIEL STYRING?
44-47  HAR KOMMISSIONEN ETABLERET INTERNE KONTROLSYSTEMER, SOM SIKRER FORSVARLIG FINANSIEL STYRING?
 KOMMISSIONENS SVAR
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring4
RESUMÉ
I.
Kommissionens finansielle styring varetages 
af to generaldirektorater (GD): Generaldirek-toratet for Budgettet (GD BUDG) og General-
direktoratet for Økonomiske og Finansielle 
Anliggender (GD ECFIN). GD BUDG er ansvar-
ligt for hele budgettet, som forvaltes af  
Kommissionen, og Den Europæiske Udvik-
lingsfond. GD ECFIN er ansvarligt for andre 
ikke-budgetmæssige poster og for investe-
ring af Fællesskabets midler.
II.
Hovedformålet med revisionen var at vur-
dere kvaliteten af Kommissionens finansielle 
styring, herunder især om:
Kommissionen overholdt de regler og  a) 
bestemmelser, der gælder for finansiel  
styring
Kommissionen havde etableret interne  b) 
kontrolsystemer, som sikrer forsvarlig  finansiel styring.
III.
Revisionsretten undersøgte følgende pri-mære aspekter af Kommissionens finansielle styring:
den overordnede opbygning af Kommis- a) 
sionens finansielle styring
risikostyring af finansielle aktiviteter b) 
resultatmåling og benchmarking c) finansiel planlægning og prognostice- d) 
ring
forvaltning af forvaltningskonti e) 
forvaltning af bøder f) 
betalingsprocessen og forvaltning af  g) 
bankkonti
menneskelige ressourcer. h) 
IV.
De tre vigtigste lovbestemmelser er:
Kommissionen skal sikre, at den råder  a) 
over tilstrækkelige midler til at dække  
de likviditetsbehov, der følger af gen-
nemførelsen af budgettet
Kommissionen skal etablere systemer til b) 
likviditetsstyring, som gør det muligt at 
udarbejde overslag over likviditetsbe-
hovet, og
Kommissionen kan disponere over de  c) 
beløb, der er krediteret kontiene til egne indtægter, i det omfang det er nødven-
digt for at dække dens likviditetsbehov 
i forbindelse med gennemførelsen af  
budgettet.
V.
Revisionsrettens vigtigste konklusioner er:
Kommissionen overholdt generelt de   —
vigtigste bestemmelser i fællesskabs-
lovgivningen.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring5
Kommissionen har veletablerede proce- —
durer til likviditetsprognosticering, som sikrer, at den har tilstrækkelige midler  
til rådighed til at dække de likviditets-
behov, der følger af gennemførelsen af 
budgettet.
De procedurer, som Kommissionen anven- —
der til at overføre midler mellem med-
lemsstaternes konti til egne indtægter, var ikke tilstrækkeligt dokumenteret.
Som et resultat af bestemmelserne i for- —
ordningen om ordningen for Fællesska-
bernes egne indtægter kumuleres der  store beløb i årets sidste halvdel, fordi 
der overføres egne indtægter til de  
konti, som medlemsstaterne har åbnet  
i Kommissionens navn på grundlag af  
budgetbevillingerne.
De interne kontrolprocedurer, som er   —
etableret vedrørende betalinger og  
bankkonti, var generelt effektive, men  
i modsætning til GD ECFIN dokumente-
rede GD BUDG ikke sin styring af risiciene 
forbundet med finansielle aktiviteter, og dets procedurer var ikke etableret med 
henblik på en vurdering af alle aspekter 
af dets resultater.
Der mangler koordinering mellem Kom- —
missionens generaldirektorater på et  
område, hvor det er nødvendigt med en fælles tilgang til spørgsmål som risiko-
styring og kontrol. Det førte til, at de  
berørte generaldirektorater fastsatte  
grænserne for, hvor store beløb der  
kan indsættes på konti i kommercielle  banker, uden hensyntagen til Kommis-
sionens samlede risikoeksponering i for-
hold til den enkelte bank.
Foreløbigt inkasserede bøder henstår på  —
særlige anfordringskonti, hvilket bety-
der, at der er øget risiko for tab.RESUMÉ
VI.
Revisionsrettens vigtigste anbefalinger er:
Kommissionen bør dokumentere sine   —
procedurer til udarbejdelse af likvidi-
tetsprognoser bedre
Kommissionen bør undersøge, hvordan  —
den nuværende ordning med konti til  egne indtægter fungerer med henblik på 
at reducere omfanget af indeståender på disse konti i anden halvdel af året
Kommissionen bør indføre procedurer,   —
der sikrer, at dens finansielle styring  
koordineres
GD BUDG bør dokumentere sin risikosty- —
ring bedre og forbedre rammerne for sin 
resultatmåling
Det bør være en prioritet for Kommissio- —
nen at nå frem til en konklusion i arbej-
det på at finde den optimale løsning på 
problemet med behandling af foreløbigt 
inkasserede bøder.
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring6
INDLEDNING
BAGGRUND
 1.  Den Europæiske Unions budget finansierer en lang række foranstalt-
ninger i og uden for Den Europæiske Union. Europa-Kommissionen 
er ansvarlig for at gennemføre budgettet i overensstemmelse med 
finansforordningen1 og inden for rammerne af budgetbevillingerne. 
Som led i gennemførelsen af budgettet udførte Kommissionen i 2007 ca. 1,5 millioner betalinger til tredjeparter. Tredjeparter kan være  EU-tjenestemænd og –pensionister, medlemsstaternes offentlige  myndigheder, som forvalter midlerne, eller private virksomheder  og enkeltpersoner, som får direkte støtte under en fællesskabs-ordning. I 2007 beløb Kommissionens samlede betalinger sig til  114 milliarder euro.
 2.  Midlerne til finansiering af disse betalinger skal være umiddelbart dispo-
nible. Der er to primære indtægtskategorier: egne indtægter og andre indtægter
2. De største indtægtskilder er egne indtægter beregnet på 
grundlag af merværdiafgiften (moms) og egne indtægter baseret på 
medlemsstaternes bruttonationalindkomst (BNI). Medlemsstaterne  
åbner konti i Kommissionens navn, hvor de hver måned indbetaler 
deres respektive bidrag til de egne indtægter (jf. tekstboks 1 ).1 Rådets forordning (EF, Euratom) 
nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om 
finansforordningen vedrørende 
De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (ET L 248 
af 16.9.2002, s. 1), som ændret 
ved forordning (EF, Euratom) 
nr. 1995/2006 (EUT L 390 af 
30.12.2006, s. 1) og forordning 
(EF, Euratom) nr. 1525/2007 
(EUT L 343 af 27.12.2007, s. 9). 
2 For yderligere oplysninger 
henvises til kapitel 4 
i Revisionsrettens årsberetning 
for regnskabsåret 2007. 
LIKVIDE MIDLER
(millioner euro)
Saldo pr. 
31.12.2007Saldo pr. 
31.12.2006
Konti i medlemsstaternes 
fi nansministerier og centralbanker11 313 11 467
Anfordringskonti 956 933
Forskudskonti 81 82
Pengetransport 2 3
Kortfristede indlån og andre likvide 
midler1 367 976
Begrænsede likvider (bøder) 5 037 2 924
Likvide midler — Garantifonden 249 440I alt 19 005 16 824
Kilde:  De Europæiske Fællesskabers årsregnskab, regnskabsåret 2007.TABEL 1
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring7
3 Kommissionens forordning 
(EF, Euratom) nr. 2342/2002 
af 23. december 2002 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF, 
Euratom) nr. 1605/2002 om 
finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers 
almindelige budget (EFT L 357 
af 31.12.2002, s. 1), som ændret 
ved forordning (EF, Euratom) 
nr. 1261/2005 (EUT L 201 af 
2.8.2005, s. 3), forordning (EF, 
Euratom) nr. 1248/2006 (EUT L 227 af 19.8.2006, s. 3) og forordning 
(EF, Euratom) nr. 478/2007 
(EUT L 111 af 28.4.2007, s. 13). 
4 Finansforordningens artikel 61, 
stk. 1, litra f), og stk. 3. 
5 Artikel 58 
i gennemførelsesbestemmelserne.  3.  Endvidere åbner Kommissionen bankkonti i centralbanker og kommer-
cielle banker med henblik på at udføre betalinger til tredjeparter og 
opkræver andre indtægter end medlemsstaternes bidrag til budget-
tet i form af egne indtægter. Der overføres regelmæssigt midler fra 
kontiene til egne indtægter til de bankkonti, der benyttes til beta-
linger. Der skal være tilstrækkelige midler på disse betalingskonti til 
at sikre, at Fællesskabets aktiviteter til enhver tid kan finansieres. Pr. 31. december 2007 udgjorde saldoen på samtlige konti i alt 19 mil-
liarder euro (jf. tabel 1 ).
 4.  Kommissionen har indført systemer til styring af sine finansielle aktiviteter 
og mere specifikt pengestrømme (indtægter og betalinger), oprettelse og drift af bankkonti, likviditetsprognoser og likviditetsstyring.
RETSGRUNDLAG
 5.  I henhold til finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne her-
til er finansiel styring en af regnskabsførerens opgaver3. Selv om der 
ikke gives en generel definition af finansiel styring eller de vigtigste 
elementer heraf, er de enkelte opgaver, som almindeligvis indgår  
i finansiel styring, såsom forvaltning af bankkonti samt betalings- og afstemningsprocedurer, beskrevet tilstrækkeligt detaljeret.
 6.  I finansforordningen anføres det, at regnskabsføreren bl.a. har ansvaret 
for likviditetsstyring, og at regnskabsføreren er den eneste, der har beføjelse til at forvalte midler og værdier
4. Endvidere fastlægges det 
i gennemførelsesbestemmelserne, at regnskabsføreren skal sikre, at 
Kommissionen råder over tilstrækkelige midler til at dække de likvi-
ditetsbehov, der følger af gennemførelsen af budgettet, og etablere 
systemer til likviditetsstyring, som gør det muligt at udarbejde over-
slag over likviditetsbehovet5.
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring8
 7.  Forordningen om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter6 inde-
holder bestemmelser af relevans for finansiel styring. Disse bestem-
melser fastlægger den finansieringsramme, som Kommissionen skal handle indenfor, og definerer målene for Kommissionens finansielle 
styring. De vigtigste bestemmelser i relation til denne beretning gen-
gives i tekstboks 1 .
EUROPA-KOMMISSIONENS FINANSIELLE STYRING
 8.  To af Kommissionens generaldirektorater beskæftiger sig med finansiel 
styring: GD BUDG og GD ECFIN. GD BUDG er ansvarligt for den finan-
sielle styring af hele budgettet, som forvaltes af Kommissionen, og 
af Den Europæiske Udviklingsfond. GD ECFIN er ansvarligt for den  finansielle styring af andre ikke-budgetmæssige poster, hovedsa-
geligt Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) under afvikling, 
Det Europæiske Fællesskabs og Euratoms lån og investeringer og  
visse midler, som forvaltes af finansielle institutioner på mandat fra 
Kommissionen
7. Diagram 1  viser en oversigt over Kommissionens  
system til finansiel styring, og i tekstboks 2  sammenfattes de primære 
opgaver.6 Rådets forordning (EF, Euratom) 
nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 
om gennemførelse af afgørelse 
94/728/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne 
indtægter (EFT L 130 af 31.5.2000, 
s. 1), som ændret ved forordning 
(EF, Euratom) nr. 2028/2004 
(EUT L 352 af 27.11.2004, s. 1). 
7 GD ECFIN forvalter en række 
forskellige finansielle instrumenter, 
som vedrører dets finansielle 
transaktioner uden for budgettet. 
Disse omfatter transaktioner 
vedrørende forvaltningen af omkring 2,2 milliarder euro 
svarende til aktiverne i EKSF 
under afvikling og andre midler 
omfattet af et mandat, samt 
banktransaktioner (låntagnings- og 
långivningsaktiviteter), for hvilke 
det udestående beløb vedrørende låntagning/långivning for EF/
Euratom/EKSF under afvikling ved 
udgangen af 2007 beløb sig til 
knap 1,8 milliarder euro. 
BESTEMMELSER I FORORDNINGEN OM EGNE INDTÆGTER
Der skal i Kommissionens navn oprettes en konto hos medlemsstatens finansforvaltning eller • 
det af medlemsstaten udpegede organ. Medlemsstaterne skal føre egne indtægter til kredit for 
disse konti, som skal føres vederlagsfrit8.
Momsindtægterne og BNI-indtægterne krediteres den første arbejdsdag i hver måned med en • 
tolvtedel af de beløb, der er opført herfor i budgettet9.
Kommissionen kan disponere over de beløb, der er krediteret kontiene, i det omfang det er nød-• 
vendigt for at dække dens likviditetsbehov i forbindelse med gennemførelsen af budgettet10.TEKSTBOKS 1
8 Artikel 6, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 med senere ændringer. 
9 Artikel 10, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 med senere ændringer. 
10 Artikel 12, stk. 1, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000. 
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring9
OVERSIGT OVER KOMMISSIONENS SYSTEM TIL FINANSIEL STYRINGDIAGRAM 1
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
Medlemsstater
EU-institutioner
Modtagere
Leverandører
DG BUDG
Finansielle 
institutionerFinansforordningen
med gennemførelses-
bestemmelser
Forordningen om
egne indtægter
DG BUDG’s interne kontrolsystem
BetalingerIndtægter
Indtægter
BetalingerRisikostyring Planlægning
Prognosticering
Risikostyring PlanlægningPrognosticeringBankkonti
Bankkonti og
forvaltning af aktiverDG ECFIN’s interne kontrolsystemFinansiel styring

Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring10
SAMMENFATNING AF DE PRIMÆRE OPGAVER I KOMMISSIONENS FINANSIELLE STYRING
Likviditetsplanlægning og -prognosticering
Udarbejde prognoser over likviditetsbehovet (estimere ind- og udgående pengestrømme)• 
Træk fra konti til egne indtægter (konti i finansforvaltninger og centralbanker)• 
Forvaltning af indtægter og betalinger
Vedligeholdelse af og kontrol med oplysninger vedrørende tredjemand• 
Udførelse og overvågning af betalingstransaktioner• 
Afstemning af indtægterne med de indtægtsordrer, der er udstedt af de anvisningsberetti-• 
gedeAfstemning af bankkonti
• 
Transaktioner i andre valutaer• Forvaltning af bankkonti
Oprettelse og lukning af bankkonti• 
Udvælgelse af kommercielle banker (udbud)• 
Kontrol med bankrenter og -gebyrer• 
Forvaltning af forskudskonti• 
Forvaltning af forvaltningskonti• 
Forvaltning af bøder• 
Forvaltning af investeringer• TEKSTBOKS 2
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring11
 9.  Hovedformålet med revisionen var at vurdere kvaliteten af Kommissio-
nens finansielle styring. Der blev stillet følgende spørgsmål:
Overholder Kommissionen de regler og bestemmelser, der gælder  —
for finansiel styring?
Har Kommissionen etableret interne kontrolsystemer, som sikrer  —
forsvarlig finansiel styring?
 10.  Spørgsmål nr. to blev behandlet ved, at Retten udvalgte og undersøgte 
de primære aspekter af Kommissionens finansielle styring, som vare-tages af GD BUDG og GD ECFIN, nemlig:
den overordnede opbygning af Kommissionens finansielle styring a) 
risikostyring af finansielle aktiviteter b) 
resultatmåling og benchmarking c) 
forvaltning af forvaltningskonti d) 
forvaltning af bøder e) 
betalingsprocessen og forvaltning af bankkonti f) 
menneskelige ressourcer. g) 
 11.  Revisionen omfattede ikke de processer, der er etableret til styring af 
finansieringen i de andre institutioner og fællesskabsorganer såsom de 
europæiske agenturer, eller de investeringsafgørelser, som GD ECFIN 
træffer i forbindelse med forvaltningen af de ikke-budgetmæssige  poster, herunder optagelse af lån til finansiering af Fællesskabets  udlån. I sin årsberetning rapporterer Revisionsretten om Kommis-sionens forvaltning af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredje-lande, og om hvorvidt de finansielle transaktioner, der foretages af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) under afvikling, overholder 
den relevante lovgivning. Revisionen fokuserede på regnskabsårene 
2006 og 2007. Der blev også taget hensyn til udviklingen i Kommis-sionens praksis i første halvdel af 2008.
 12.  Revisionen omfattede besøg hos både GD BUDG og GD ECFIN. Der blev 
indsamlet revisionsbevis gennem undersøgelse og vurdering af de  eksisterende regler og procedurer, gennemgang af dokumentation, 
test af kontroller og transaktioner samt interviews. For at kunne  foretage en sammenligning gennemgik revisorerne også praksis for finansiel styring i andre offentlige organer, ligesom den relevante  
akademiske litteratur blev gennemgået.REVISIONENS OMFANG 
OG REVISIONSMETODE
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring12
OVERHOLDER KOMMISSIONEN DE REGLER OG 
BESTEMMELSER, DER GÆLDER FOR FINANSIEL STYRING?
LIKVIDITETSPLANLÆGNING OG -PROGNOSTICERING
 13.  De tre vigtigste lovbestemmelser, som definerer den finansielle styring, 
som Kommissionen skal udføre, er:
Kommissionen skal sikre, at den råder over tilstrækkelige mid- a) 
ler til at dække de likviditetsbehov, der følger af budgettets  gennemførelse.
Kommissionen skal etablere systemer til likviditetsstyring, som gør b) 
det muligt at udarbejde overslag over likviditetsbehovet
11.
Kommissionen kan disponere over de beløb, der er krediteret kon- c) 
tiene til egne indtægter, i det omfang det er nødvendigt for at 
dække dens likviditetsbehov i forbindelse med gennemførelsen 
af budgettet12.
 14.  Retten undersøgte, hvorvidt de systemer og procedurer Kommissionen 
har indført, og de foranstaltninger, den har truffet for så vidt angår 
punkt 13 a) og c), opfyldte disse bestemmelser. Rettens undersøgelse 
afslørede ikke nogen væsentlige tilfælde, hvor disse bestemmelser ikke var overholdt.
 15.  Som nævnt i punkt 2 er egne indtægter fra moms og BNI de største ind-
tægtskilder i Fællesskabets budget. Disse indtægter krediteres hver 
måned de konti, som hver enkelt medlemsstat har oprettet i Kom-
missionens navn, med en tolvtedel af medlemsstaternes samlede  
relevante bidrag til budgettet. Med undtagelse af Den Europæiske  
Garantifond for Landbruget (jf. punkt 16), hvor der er behov for at 
yde finansiering tidligere, er krediteringen af disse konti i årets første 
måneder derfor ikke baseret på de faktiske finansieringsbehov, men på medlemsstaternes andel af det årlige budget. I betragtning af at 
budgettet er i balance, er der derfor ringe risiko for, at Kommissionen 
ikke vil have tilstrækkelige midler til rådighed til at dække de likvidi-
tetsbehov, der opstår i forbindelse med budgettets gennemførelse. 
Som konsekvens af metoden til tilvejebringelse af egne indtægter, som er fastlagt i forordningen, og på grund af den effekt det har, at 
budgettet gennemføres langsommere end planlagt, kumuleres der  store beløb på disse konti til egne indtægter i årets sidste halvdel  (jf. tabel 1 ). De egne indtægter på budgettet ændres kun, hvis der 
sker en revision af fællesskabsbudgettet
13. Eftersom denne procedure 
tager lang tid, frigives de overskydende midler ikke til medlemssta-
terne så hurtigt, som de kunne.VÆSENTLIGSTE BEMÆRKNINGER
11 Artikel 58 
i gennemførelsesbestemmelserne. 
12 Artikel 12, stk. 1, i forordning 
(EF, Euratom) nr. 1150/2000. 
13 Hvad angår 2007-budgettet, 
blev der foretaget en betydelig 
tilbagebetaling i starten af 2008. 
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring13
 16.  I forordningen fastlægges det, at indtægterne fra moms og BNI inden 
for visse grænser kan indkræves på forhånd i løbet af årets første  
måneder med henblik på at finansiere EGFL-betalingerne. Kommis-sionen udarbejder hver måned et overslag over likviditetsbehovet  
for at få fastlagt, hvorvidt der er behov for førtidig indkrævning af 
egne indtægter for at dække betalingerne. Retten bemærkede, at den 
foreliggende dokumentation ikke var opdateret for nylig, og at den 
heller ikke gav en tilstrækkelig detaljeret beskrivelse af den metode, 
der anvendes til udarbejdelsen af disse overslag. Hertil kommer, at de finansielle oplysninger om likviditetsbehovet vedrørende ca. 85 % af 
budgetudgifterne kommer fra kun tre generaldirektorater
14, hvoraf de 
to leverer oplysningerne uformelt og kun til den afdeling i GD BUDG, som er ansvarlig for finansiel styring.
 17.  Kommissionen har også indført en anden procedure til prognosticering 
af likviditetsbehov. Hovedformålet hermed er at sikre, at der er til-
strækkelige midler på hver af kontiene i de kommercielle banker til at 
gennemføre betalingerne. Det er et effektivt automatiseret værktøj, 
som giver Kommissionen mulighed for både at overvåge saldiene og 
sikre, at der er tilstrækkelige midler til rådighed15.
 18.  Endelig har Kommissionen iværksat en tredje procedure til likviditets-
prognosticering, som har til formål at overføre midler mellem med-
lemsstaternes konti til egne indtægter med henblik på at bringe  saldiene på disse konti på linje med de respektive budgetbidrag.  
De beregninger, som ligger til grund for de beløb, der overføres, er 
delvist baseret på estimater over fremtidige pengestrømme. Retten 
bemærkede, at den metode, der anvendes til udarbejdelse af oversla-
get, ikke var tilstrækkeligt dokumenteret, og at det ikke efterfølgende kontrolleres, om estimaterne var nøjagtige. Det har en midlertidig  indvirkning på saldiene på de konti, som hver enkelt medlemsstat  har oprettet i Kommissionens navn (jf. punkt 2).14 Generaldirektoratet for 
Landbrug og Udvikling 
af Landdistrikterne, 
Generaldirektoratet for Regionalpolitik og 
Generaldirektoratet for 
Beskæftigelse, Sociale Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og 
Ligestilling. 
15 GD BUDG forvaltede i alt 
33 bankkonti i 30 banker 
i 26 medlemsstater. 
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring14
FORVALTNING AF FORSKUDSKONTI
 19.  Der kan oprettes forskudskonti til inkassering af indtægter og til betaling 
af mindre udgifter. I visse situationer, f.eks. i forbindelse med eksterne 
bistandsoperationer, kan sådanne konti anvendes til betalingstrans-
aktioner uden nogen beløbsbegrænsning16. I de fleste af de tilfælde, 
som Retten undersøgte, var kravene i gennemførelsesbestemmelserne 
samt i de interne retningslinjer for udbudsprocedurer med henblik på udvælgelse af banker ikke fulgt. I en tredjedel af de undersøgte 
tilfælde var udvælgelsesproceduren endvidere ikke tilstrækkeligt  dokumenteret.
MENNESKELIGE RESSOURCER — FØLSOMME STILLINGER
 20.  Under anvendelse af Kommissionens interne kontrolstandarder udførte 
GD ECFIN en risikovurdering (jf. punkt 26), på grundlag af hvilken en 
række stillinger i 2004 blev kategoriseret som følsomme. Da denne 
liste er ret gammel, skal den revurderes i forbindelse med general-
direktoratets risikovurdering, som snart er færdiggjort. GD BUDG’s risikovurdering i 2008 konkluderede, at kun én stilling i afdelingen 
med ansvar for finansiel styring var blevet vurderet som følsom, på 
trods af den store mængde transaktioner denne afdeling hver dag  
behandler, samt disses værdi og beskaffenhed.
HAR KOMMISSIONEN ETABLERET INTERNE 
KONTROLSYSTEMER, SOM SIKRER FORSVARLIG FINANSIEL STYRING?
DEN OVERORDNEDE OPBYGNING AF KOMMISSIONENS 
FINANSIELLE STYRING
 21.  Store erhvervsorganisationer har oprettet finansafdelinger, hvis ende-
lige mål er at bidrage til at maksimere virksomhedens rentabilitet og samtidig sikre en effektiv risikostyring, samt at der er tilstrækkeligt med kontantreserver til rådighed til at finansiere driften. På samme måde har mange offentlige organisationer oprettet finansielle sty-ringsstrukturer, som har til formål at hjælpe organisationen med at opnå sine organisationsmæssige mål
17. Uanset organisationens art vil 
en effektiv finansiel styring kunne bidrage væsentligt til opnåelsen af et godt resultat.16 Artikel 63, stk. 1, 
i finansforordningen. 
17 Afhængigt af, hvilken offentlig 
organisation der er tale om, kan 
disse strukturer omfatte en lang række forskellige aktiviteter. 
Chartered Institute of Public 
Finance and Accountancy har 
defineret finansiel styring som 
følger: »Treasury management 
includes the management of cash 
flows, banking, money-market and capital-market transactions; 
the effective control of the risk 
associated with those activities; 
and the pursuit of optimum 
performance consistent with those risks«. (Finansiel styring omfatter 
forvaltning af pengestrømme, 
bank-, pengemarkeds- og 
kapitalmarkedstransaktioner, 
effektiv kontrol af de risici, der er 
forbundet med sådanne aktiviteter, 
og opnåelse af optimale resultater i overensstemmelse med disse 
risici), (Management in the public 
services, code of practice and 
cross-sectoral guidance notes, 
2001, Chartered Institute of Public Finance and Accountancy, Det 
Forenede Kongerige). 
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring15
 22.  Med henblik på at opnå en effektiv finansiel styring og samtidig sikre, 
at Fællesskabets lovgivning overholdes (jf. punkt 7), har Kommis-
sionen overdraget den finansielle styring af Fællesskabets budget til GD BUDG og den finansielle styring af de ikke-budgetmæssige poster
18 
og investeringen af Fællesskabets midler til GD ECFIN19 (jf. punkt 6 
og 8). I betragtning af disse to generaldirektoraters respektive eks-
pertiseområder samt deres rolle og ansvar i forbindelse med gennem-
førelsen af Kommissionens årlige arbejdsprogram og Fællesskabets 
budget afspejler denne ansvarsfordeling de faktiske forhold, hvorun-der de finansielle aktiviteter gennemføres
20. Uanset ovenstående blev 
det bemærket, at de enkelte generaldirektorater forvalter og kontrol-lerer deres finansielle aktiviteter helt uafhængigt. Som et resultat af denne fordeling var der derfor ikke nogen afdeling, som havde det 
overordnede ansvar for Kommissionens finansielle styring, og der var 
ingen koordinering på et område, hvor det ellers er nødvendigt med 
en fælles metode til risikostyring og kontrol.
 23.  For at styre risikoen for tab forbundet med at have midler stående på 
konti i kommercielle banker har GD BUDG og GD ECFIN f.eks. begge 
fastsat grænser for det maksimale beløb, der må indsættes i bestemte 
banker. De to generaldirektorater brugte forskellige metoder til fast-sættelse af disse grænser uden hensyntagen til Kommissionens sam-
lede risikoeksponering i forhold til den enkelte bank. Dette skyldtes 
manglende kommunikation og koordinering mellem de to general-
direktorater. Kommissionens praksis med hensyn til finansiel styring 
er ikke beregnet på at reducere Kommissionens samlede eksponering for finansielle tab.
RISIKOSTYRING AF FINANSIELLE AKTIVITETER
 24.  En virksomhed bør udføre en risikovurdering for hver vigtig forretnings-
proces med henblik på at identificere og analysere de primære risici 
for, at dens mål ikke opfyldes. På grundlag af disse vurderinger skal 
der træffes passende foranstaltninger til styring og overvågning af 
de identificerede risici.18 Med undtagelse af den 
finansielle styring i forbindelse 
med Den Europæiske 
Udviklingsfond, som varetages af GD BUDG. 
19 Regnskabsføreren giver sit 
samtykke til oprettelse og lukning 
af konti i finansielle institutioner samt udtaler sig om de interne 
regler, der er opstillet for 
generaldirektoratets finansielle 
transaktioner. 
20 I forhold til GD BUDG behandler 
GD ECFIN et mindre antal betalingstransaktioner af høj 
værdi. For GD ECFIN er rettidig 
gennemførelse af betalingerne et 
spørgsmål af stor betydning. Efter 
en investeringsbeslutning skal 
generaldirektoratet ofte foretage 
betalinger inden for meget korte tidsfrister. Betalingerne skal ofte 
gennemføres senest inden for 
to dage, og der er tilfælde, hvor 
betalingerne skal foretages den 
dag, hvor instruksen er afgivet. 
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring16
 25.  GD BUDG udførte ikke nogen specifik risikovurdering for sin finansielle 
styring. I de generelle risikovurderinger, som GD BUDG gennemførte 
i 2007 og 2008, blev der kun identificeret to risici vedrørende de  finansielle aktiviteter: personalemanglen i afdelingen vedrørende  
»tredjemand« (jf. punkt 36) og risikoen for tab, når foreløbigt inkas-
serede bøder indsættes i kommercielle banker (jf. punkt 33). Uanset 
dette har Kommissionen for første gang offentliggjort en oversigt over 
de risici, der er forbundet med dens finansielle aktiviteter, i De Euro-
pæiske Fællesskabers årsregnskab for 2007
21. Denne oversigt omfatter 
de risici, der er forbundet med Kommissionens styring af de daglige 
aktiviteter, de operationelle risici, valuta-, kredit- og renterisiciene samt de risici, der er forbundet med forvaltning af foreløbigt inkasse-rede bøder (jf. punkt 33). Der blev ikke fundet nogen dokumentation 
med bevis for, at disse risici styres og overvåges effektivt.
 26.  Der blev gennemført risikovurderinger vedrørende finansielle instrumen-
ter, hvor der var sket store ændringer, men GD ECFIN’s seneste over-
ordnede risikovurdering var udført i 2004. Denne vurdering omfattede 
en evaluering af de potentielle risicis indvirkning på de finansielle 
aktiviteter og på transaktionerne på finansmarkederne og af, hvor  
sandsynligt det var, at disse risici ville indtræffe. Endvidere oprettede GD ECFIN i 2004 en risikostyringsfunktion, som bidrager til effektiv 
risikostyring og overvågning på virksomheds- og aktivitetsniveau. For 
så vidt angår de risici, der identificeres i ovennævnte vurderinger, 
udarbejdes der løbende risikorapporter, ligesom der i årets løb afhol-
des møder for at overvåge risikoeksponeringen (jf. tekstboks 3 ). Ret-
ten gennemgik disse rapporter og bemærkede, at de nedenfor anførte 
primære risici blev overvåget, og at generaldirektoratet regelmæssigt 
kontrollerede de grænser, der var fastsat pr. investeringskategori, og 
traf korrigerende foranstaltninger, når det blev fundet nødvendigt:
Markedsrisiko: Markedsrisikoen er det potentielle tab, der vil kunne a) 
opstå som følge af negative markedsændringer. Heri indgår også renterisikoen, som er risikoen for, at fremtidige pengestrømme 
fra et finansielt instrument vil svinge som følge af ændringer  
i markedsrenten, og valutarisikoen, som er den valutakursrisiko, 
der opstår, når et finansielt instrument denomineres i en anden 
valuta end euro.
Kreditrisiko: Kreditrisikoen er det potentielle tab, som en porte- b) 
følje vil kunne lide som følge af, at modparten ikke kan opfylde 
sine forpligtelser, eller at dennes kreditværdighed forringes, for 
eksempel ved nedgradering af et kreditvurderingsinstitut.
Operationel risiko: Den operationelle risiko er risikoen for tab på c) 
grund af utilstrækkelige eller fejlbehæftede interne procedurer, eller menneskelige eller systemmæssige fejl samt udefra kom-mende begivenheder.21 Årsregnskab for De Europæiske 
Fællesskaber, Regnskabsår 2007, 
Bind I (Konsolideret årsregnskab 
og konsolideret beretning om budgetgennemførelsen), 
afdeling 7 (Finansiel risikostyring). 
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring17
RESULTATMÅLING OG BENCHMARKING
 27.  Ledelsen bør overvåge resultaterne ved at etablere systemer, som indsam-
ler oplysninger om gennemførelsen af de udvalgte aktiviteter. Disse 
systemer bør gøre brug af indikatorer, så resultaterne kan evalueres 
i forhold til de fastsatte mål og målsætninger22. Inden for ledelse er 
benchmarking desuden en proces, som anvendes, når en organisation 
evaluerer forskellige aspekter af sine procedurer og resultater i for-hold til bedste praksis og træffer korrigerende foranstaltninger.
 28.  GD BUDG har udarbejdet en række »topniveauindikatorer« for sine finan-
sielle aktiviteter. De indgik i generaldirektoratets månedlige »tableau 
de bord« (resultattavlesystem) og vedrører betalingstransaktioner  (mindst én betalingskørsel pr. dag), bankafstemningsprocessen (antal 
uafstemte poster, som er over 30 dage gamle) og forvaltningen af  
oplysninger vedrørende tredjemand. Disse »topniveauindikatorer«  
dækker ikke alle aspekter af den finansielle styring, og der blev ikke 
fundet bevis for egnede benchmark.
EKSEMPEL PÅ GD ECFIN’S RISIKOOVERVÅGNINGSAKTIVITETER
Kvartalsrapport om risikoen for de finansielle aktiviteter i en enhed under GD ECFIN 
for det kvartal, der afsluttedes den 31. december 2007 (uddrag)
Uroen på de finansielle markeder, også kendt som »subprimekrisen«, fortsatte i den periode, • 
rapporten vedrørte. Den pågældende operationelle enhed og risikostyringsenheden fortsatte den tætte overvågning af de seneste måneders udvikling i subprimekrisen med henblik på at vurdere de mulige konsekvenser for porteføljen af obligationer og bankindskud. Der blev udarbejdet en opdateret analyse af obligationsporteføljen og bankmodparterne set ud fra et kreditrisikoperspektiv.
Koncentrationsrisikoen overvåges ligeledes. Det er risikoen forbundet med, at en for stor andel 
• 
af obligationer eller indskud allokeres til et bestemt land, sektor, instrument, eller type af 
transaktion.
Den operationelle risiko for de finansielle transaktioner overvåges også. Overholdelsen af interne • 
procedurer og standardregulativer blev testet, og resultaterne for kvartalet blev rapporteret og 
analyseret. Grundlaget for dette var en stikprøveundersøgelse af værdipapirtransaktioner og indskud foretaget i perioden.TEKSTBOKS 322 Disse begreber er dokumenteret 
i Kommissionens interne 
kontrolstandard nr. 5, Mål 
og resultatindikatorer. 
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring18
 29.  GD ECFIN bruger et markedsindeks23 som benchmark for sin resultat-
måling af porteføljen af værdipapirer og kontanter i Det Europæiske 
Kul- og Stålfællesskab (EKSF) og Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland. Generaldirektoratet havde fastsat tolerancegrænser, 
og når det konstateredes, at porteføljens faktiske månedlige resultat 
faldt uden for disse grænser, blev der truffet foranstaltninger til at ændre på porteføljen. Benchmarken til brug for evalueringen af de andre porteføljer, navnlig pengemarkedsprodukter som f.eks. indskud 
forvaltet af generaldirektoratet, var under udarbejdelse på tidspunk-
tet for revisionen.
FORVALTNINGSKONTI
 30.  For visse EU-udgiftsprogrammer oprettes der forvaltningskonti inden 
for rammerne af specifikke aftaler indgået af Kommissionen, hvor en 
finansiel institution handler med fuldmagt fra Kommissionen. Det er 
med andre ord konti oprettet i en finansiel institution, som forvalter 
midlerne direkte og foretager betalinger på Kommissionens vegne. 
Der overføres midler fra Kommissionen til disse forvaltningskonti til dækning af fremtidige betalinger. Ved udgangen af 2007 stod der  
i alt ca. 970 millioner euro på sådanne konti
24. Størsteparten heraf, 
ca. 900 millioner euro, klassificeres som kortfristede indlån og resten 
som anfordringskonti (jf. tabel 1 ).
 31.  Rettens revision viste, at der ikke er nogen klare regler for oprettelse af 
disse forvaltningskonti. Der er ikke heller nogen eksplicit strategi for optimering af den rente, som disse konti genererer. Rettens revision viste, at betingelserne i de aftaler, der er indgået med kreditfor-
midlende institutioner, afviger fra hinanden. Det kan betyde store  udsving i det afkast, som disse konti genererer
25. Det skal imidlertid 
bemærkes, at disse afvigelser delvist kan forklares ved de forskellige 
retsgrundlag, betalingshyppigheder og forfaldsmønstre.
 32.  Der er ingen overordnet overvågning af, hvordan midlerne i disse finan-
sielle institutioner forvaltes. GD ECFIN har den nødvendige ekspertise 
og de nødvendige systemer til sin rådighed til at sikre en effektiv  
overvågning. I juli 2007 tilbød GD ECFIN de seks berørte general-
direktorater at være dem behjælpelig med forvaltningen af akti-
ver26. Der er som følge heraf indgået aftaler mellem GD ECFIN og to 
generaldirektorater.23 IBoxx-indekset, som »Deutsche 
Börse AG« offentliggør på 
grundlag af kurserne fra flere udbydere. Ifølge GD ECFIN er det 
en markedsstandard. 
24 Heraf vedrører 720 millioner 
euro specifikke aftaler, 
som Kommissionens 
generaldirektorater har indgået med Den Europæiske 
Investeringsbank (EIB) og Den 
Europæiske Investeringsfond (EIF). 
25 F.eks. gælder der forskellige 
regler for renteberegning i de 
konventioner, som Kommissionen og EIB har indgået om risikokapital 
og rentegodtgørelser, og dem, 
der bruges i forbindelse med 
Euro-Middelhavs-faciliteten for 
investeringer og partnerskab (FEMIP). Retten beregnede, at 
den rente, der var genereret på 
FEMIP-kontiene frem til udgangen 
af 2006, ville have været ca. 
0,8 millioner euro højere, hvis 
den renteberegningsmetode, 
der anvendes i forbindelse med kontiene til risikokapital og 
rentegodtgørelser, var blevet 
anvendt. 
26 EuropeAid, Generaldirektoratet 
for Udvidelse, Generaldirektoratet 
for Forskning, Generaldirektoratet 
for Regionalpolitik, 
Generaldirektoratet for 
Eksterne Forbindelser og 
Generaldirektoratet for Udvikling. 
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring19
STATISTIKKER FOR UDVALGTE BETALINGSPROCESSER
2007 2006
Antal betalinger behandlet i GD BUDG 1 570 576 1 508 983Antal betalinger behandlet i GD ECFIN 1 485 1 577
Validering af fi  ler vedrørende 
bankkonti71 879 60 637
Ændring af fi  ler vedrørende bankkonti 31 703 18 227
Validering af fi  ler vedrørende 
tredjemand56 864 14 551
Ændring af fi  ler vedrørende 
tredjemand17 598 18 796
Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen.TABEL 2FORVALTNING AF BØDER
 33.  Kommissionen pålægger medlemsstater eller virksomheder bøder for 
overtrædelse af konkurrencereglerne. Bøder, som betales til Kommis-
sionen i forbindelse med løbende retssager, indsættes midlertidigt på særlige indlånskonti i kommercielle banker, og de kan ikke bru-ges til at finansiere andre af Fællesskabets aktiviteter
27. Omfanget  
af bøder indsat på konti som begrænsede likvider er vokset betyde-
ligt — fra 2,9 milliarder euro den 31. december 2006 til 5 milliarder euro 31. december 2007.
 34.  Selv om der er udarbejdet nogle uformelle retningslinjer, der også følges, 
er der ingen klar politik for, hvordan disse bøder skal behandles. I ret-ningslinjerne behandler GD BUDG risikoeksponeringen ved at definere 
en specifik minimumsrating hos Moody’s eller en tilsvarende rating 
og ved at begrænse sit engagement i den enkelte kommercielle bank 
(jf. punkt 23). Uanset ovenstående er det stadig nødvendigt effektivt 
at adressere den risiko, der er forbundet med at have så store beløb 
stående på særlige anfordringskonti i kommercielle banker. På tids-punktet for revisionen forsøgte GD BUDG og GD ECFIN at finde den 
optimale løsning på problemet med den finansielle styring af disse 
betydelige midler, så det sikres, at risikoen for tab minimeres samtidig 
med, at der opnås et rimeligt afkast.27 Kommissionen har konti 
i følgende seks banker: Fortis, 
BBVA, ING Belgium, KBC, ING NL 
og CITIBANK. 
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring20
BETALINGSPROCESSEN OG FORVALTNING AF BANKKONTI
 35.  Begge generaldirektorater gennemfører og behandler hvert år et betyde-
ligt antal finansielle transaktioner (jf. tabel 2 ). Retten undersøgte de 
centrale interne kontroller med betalingsprocessen, f.eks. ansvarsfor-deling, godkendelse af tredjemand, adgangsrettigheder og rapporte-ring af undtagelser i de berørte afdelinger. Der blev ikke bemærket 
nogen væsentlige svagheder. De interne kontroller var generelt effek-
tive i både GD BUDG og GD ECFIN.
 36.  Før en betaling kan gennemføres, skal der oprettes en fil vedrørende 
tredjemand i Kommissionens edb-regnskabssystem, som indeholder bankoplysninger og oplysninger om modtagerens identitet. I 2006 var der forsinkelser på fra ca. fire til seks uger for behandling af anmod-ninger om oprettelse eller ændring af filer vedrørende tredjemand. 
Dette problem løste GD BUDG i 2007 ved at ansætte mere personale 
i den pågældende afdeling.
 37.  Kommissionen oprettede også procedurer med henblik på at sikre, at:
de transaktioner, som de kommercielle banker foretager på Kom- a) 
missionens konti, afstemmes regelmæssigt med de tilsvarende  
registreringer i Kommissionens regnskabssystem, så eventuelle 
differencer identificeres og behandles
bankrenter og -gebyrer kontrolleres regelmæssigt for at sikre, at b) 
de modtagne og betalte beløb er korrekte
valutatransaktioner behandles nøjagtigt c) 28.
 38.  Retten undersøgte gennemførelsen af ovennævnte procedurer. Der blev 
ikke konstateret væsentlige svagheder, og de etablerede procedurer var tilfredsstillende og fungerede overordnet godt i både GD BUDG og GD ECFIN. GD BUDG vedtog ikke desto mindre først en formel politik vedrørende anden valuta i februar 2008.28 Eksempler på 
valutatransaktioner: i) bankkonti, 
som føres i andre valutaer end 
euro for at gennemføre betalinger 
i disse valutaer — afhængigt af 
behovet overføres der midler 
til disse konti fra EUR-kontiene, og ii) egne indtægter, som 
medlemsstaterne indbetaler 
i andre valutaer end euro, 
konverteres til euro afhængigt 
af likviditetsbehovet.
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring21
MENNESKELIGE RESSOURCER
 39.  Både GD BUDG og GD ECFIN anvender Kommissionens standardproce-
durer til forvaltning af menneskelige ressourcer. Disse procedurer  
omfatter ansættelse og bedømmelse af samt karrieremobilitet for de medarbejdere, der arbejder med finansiel styring. Rettens revision bekræftede, at der er udarbejdet passende jobbeskrivelser, og at  
de ansatte har de fornødne kvalifikationer og tilstrækkelig tidligere 
erfaring, der er relevant for de opgaver, der er knyttet til de pågæl-dende stillinger. GD BUDG’s afdeling med ansvar for finansiel styring 
har kun få, men meget erfarne medarbejdere. De seneste års lave  
personaleudskiftning har skabt et relativt stabilt arbejdsmiljø. Men 
hvis nøglemedarbejdere forlader afdelingen med kort varsel — og  
den manglende dokumentation forbundet med nogle af procedurerne taget i betragtning (jf. punkt 16 og 18) — udgør det en betydelig risiko for driftskontinuiteten, hvilket kan få indvirkning på forvaltningen og kontrollen af Kommissionens finansielle aktiviteter.
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring22
KONKLUSIONER 
OG ANBEFALINGER
OVERHOLDER KOMMISSIONEN DE REGLER OG 
BESTEMMELSER, DER GÆLDER FOR FINANSIEL STYRING?
 40.  Kommissionen overholdt generelt de væsentligste bestemmelser i for-
ordningen om Fællesskabernes egne indtægter samt i gennemførel-sesbestemmelserne til finansforordningen (punkt 13 og 14).
 41.  Kommissionen har etableret pålidelige og effektive procedurer til udar-
bejdelse af likviditetsprognoser, som sikrer, at den har tilstrækkelige 
midler til rådighed til at dække de likviditetsbehov, der opstår i for-
bindelse med budgettets gennemførelse (punkt 17).
 42.  I henhold til forordningen om Fællesskabernes egne indtægter skal der 
overføres egne indtægter til de konti, som medlemsstaterne har opret-
tet i Kommissionens navn på grundlag af budgetbevillingerne, og en 
konsekvens af dette er, at der kumuleres store beløb på disse konti 
i årets sidste halvdel. Eftersom proceduren for ændring af budgettet tager betydelig tid, frigives de overskydende midler ikke til medlems-
staterne så hurtigt, som de kunne (punkt 15).
 43.  Anvendelsen af de af Kommissionens procedurer, som har til formål at:
overføre midler mellem medlemsstaternes konti til egne indtæg- a) 
ter og
afgøre, om der i årets første måneder er behov for førtidig ind- b) 
krævning af egne indtægter til dækning af betalinger,
  var hverken tilstrækkeligt dokumenteret, eller opdateret for nylig. Det 
blev ikke efterfølgende kontrolleret, om de estimater, der var lagt til 
grund for overførslen af midler mellem medlemsstaternes konti til  egne indtægter, var nøjagtige (punkt 15 til 18).
ANBEFALINGER
Kommissionen bør analysere, hvordan det nuværende system med • 
konti til egne indtægter fungerer med henblik på at reducere sal-
diene på disse konti i anden halvdel af året
Kommissionen bør dokumentere udarbejdelsen af likviditetsprog- • 
noser bedre og kontrollere nøjagtigheden af de estimater, der bru-
ges til overførsler af medlemsstaternes egne indtægter.
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring23
HAR KOMMISSIONEN ETABLERET INTERNE 
KONTROLSYSTEMER, SOM SIKRER FORSVARLIG 
FINANSIEL STYRING?
 44.  Generelt var de interne kontrolprocedurer, der anvendes i forbindelse 
med udførelse af betalinger og vedrørende bankkonti, effektive.  I GD BUDG blev der i modsætning til i GD ECFIN ikke fundet nogen dokumentation som bevis for aktiv styring og overvågning af risiciene 
forbundet med finansielle aktiviteter, og generaldirektoratet havde heller ikke etableret procedurer til vurdering af alle aspekter af sine 
resultater (punkt 24-29 og 35-38).
 45.  Som en konsekvens af Kommissionens beslutning om at fordele de finan-
sielle aktiviteter mellem GD ECFIN og GD BUDG var der ingen afde-ling, der havde det overordnede ansvar for Kommissionens finansielle styring. Der manglede koordinering mellem de to generaldirektora-ter på et område, hvor det er nødvendigt med en fælles tilgang til spørgsmål som risikostyring og kontrol. Det førte til en situation, hvor grænserne for, hvor store beløb der kan indsættes på kontiene i de kommercielle banker, blev fastsat af disse GD’er uden hensyntagen 
til Kommissionens samlede risikoeksponering i forhold til den enkelte 
bank (punkt 21 til 23).
 46.  Der var ikke opstillet klare regler for oprettelse af forvaltningskonti, og 
der fandtes heller ingen generel oversigt over alle de midler, der var indsat på konti i finansielle institutioner. Der var derfor ikke sikret optimering af renteindtægterne (punkt 30 til 32).
 47.  Værdien af foreløbigt inkasserede bøder indsat på anfordringskonti i kom-
mercielle banker er mere end fordoblet i de senere år og er nu på  
5 milliarder euro. Det betyder, at Kommissionen risikerer at lide tab i tilfælde af en bankkrise. Der er ikke fundet en optimal fremgangs-måde til bedre styring af de risici, der er forbundet med at have disse beløb stående (punkt 33 og 34).
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring24
ANBEFALINGER
Kommissionen bør etablere procedurer, der sikrer, at dens finan- • 
sielle styring overvåges bedre, og fremme koordinationen mellem 
de to berørte generaldirektorater
GD BUDG bør dokumentere sin finansielle risikostyring bedre og • 
forbedre rammerne for sin resultatmålingDer bør indføres en ensartet politik og passende retningslinjer for 
• 
oprettelse af forvaltningskonti samt for forvaltning af Kommissio-
nens midler på disse konti
Det bør være en prioritet for Kommissionen at nå frem til en kon- • 
klusion i arbejdet på at finde den optimale løsning på problemet 
med behandling af foreløbigt inkasserede bøder.
  Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 30. april 2009.
På Revisionsrettens vegne
På Revisionsrettens  vegne
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Formand
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring25
KOMMISSIONENS SVAR
RESUMÉ
V.
Tredje led
Proceduren for overførsler mellem medlems-
staternes konti til egne indtægter er formelt dokumenteret og gennemført ved hjælp af detaljerede instrukser, hvor hvert enkelt trin 
forklares.
Fjerde led
Kommissionen er forpligtet til at overholde 
bestemmelserne i Rådets forordning om  
gennemførelse af afgørelsen om ordnin-
gen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter, hvori det fastsættes, at disse  indtægter hver måned krediteres de konti, som hver enkelt medlemsstat har oprettet  
i Kommissionens navn, med en tolvtedel af 
medlemsstaternes samlede bidrag. Se også 
Kommissionens svar til punkt 15.
Femte led
Kommissionens oversigt over de risici, der er 
knyttet til dens likviditetstransaktioner (GD 
BUDG), der er en del af dens årsregnskab,  
giver et klart og samlet billede af de risici, 
Kommissionen udsættes for, hvordan risici-
ene forvaltes, og hvilke foranstaltninger der er truffet for at kontrollere, minimere eller 
neutralisere disse. Der henvises desuden til de procedurer, der indeholder foranstaltnin-ger til at kontrollere eller begrænse opera-
tionelle og finansielle risici. De eksisterende procedurer (med krydsreferencer) vil blive  
samlet i et formelt dokument fra GD BUDG.
Indikatorerne i GD BUDG’s resultattavle er  
de mest relevante for dets likviditetstrans-aktioner og udgør væsentlige redskaber til at vurdere dets resultater. Disse indikato-rer følges løbende, og resultaterne vurderes i lyset af disse. I tilfælde af dårlige resultater træffes der passende foranstaltninger for at ændre situationen.
Se også Kommissionens svar til punkt 25 og 
28.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring26
Sjette led
Kommissionen vil forbedre sin oversigt  
over de forskellige likviditetsstyrings-aktiviteter. Adskillelsen af opgaverne mel-
lem de to berørte generaldirektorater tjener 
til at begrænse behovet for omfattende  koordinering.
Anvendelsen af forskellige metoder til at  
begrænse risiciene skyldes, at der udføres  forskelligartede opgaver. Begrænsningerne 
for nostrokonti, hvorigennem de daglige  
kontantbevægelser sker, men som normalt 
ikke indeholder betydelige summer i længere 
tid, skal betragtes anderledes end begræns-ningerne for modparterne, hos hvem der  indsættes penge i et længere tidsrum.
Se også Kommissionens svar til punkt 22 og 
23.
Syvende led
Det nuværende system for forvaltning af  
foreløbigt inkasserede bøder blev ændret  
i 2008 med henblik på navnlig at øge dets  
sikkerhed. GD BUDG har fremsat et forslag til 
Kommissionens afgørelse vedrørende dette i begyndelsen af 2009.
VI.
Første ledKommissionen omarbejdede sine procedu-
rer for likviditetsrapportering og -prognoser 
i slutningen af 2008 i forbindelse med en  ændring af de tilknyttede rapporteringsred-
skaber. Den ajourførte udgave af proceduren, 
der også indeholder nærmere oplysninger  
om prognosedelen, vil blive vedtaget fra  udgangen af marts 2009.Andet led
Det nuværende system med konti til egne  
indtægter, der hovedsageligt har til formål at modtage indbetalinger af egne indtægter, 
er knyttet til ordningen for egne indtægter 
som fastsat i Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 om gennemførelsen heraf, som 
Kommissionen er forpligtet til at gennem-
føre. Rådet vedtog i 2007 den nye afgørelse 2007/436/EF, Euratom, vedrørende egne ind-
tægter og for nylig en ændring af Rådets  
forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000
1, 
der ikke medfører væsentlige ændringer af 
ordningen for konti til egne indtægter og  betalinger. Det tyder på, at Rådet er tilfreds med den måde, hvorpå den nuværende ord-ning fungerer.
Tredje led
Der vil mere regelmæssigt blive afholdt  
møder mellem de to generaldirektorater  for at udveksle oplysninger om risici samt  
erfaringer og oplysninger om bedste praksis, 
hvad angår likviditetsstyring og forvaltning 
af aktiver i hele Kommissionen.
Fjerde led
Kommissionens oversigt over de risici, der  er knyttet til dens likviditetstransaktioner  
(GD BUDG), der er en del af dens årsregnskab, giver et klart og samlet billede af de risici, Kommissionen udsættes for, hvordan risici-
ene forvaltes, og hvilke foranstaltninger der er truffet for at kontrollere, minimere eller 
neutralisere disse. Der henvises desuden til 
de procedurer, der indeholder foranstaltnin-
ger til at kontrollere eller begrænse opera-tionelle og finansielle risici. De eksisterende procedurer (med krydsreferencer) vil blive  samlet i et formelt dokument fra GD BUDG.
1 Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 105/2009, EUT L 36 af 
5.2.2009, s. 1.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring27
Indikatorerne i GD BUDG’s resultattavle er  
de mest relevante for dets likviditetstrans-
aktioner og udgør væsentlige redskaber til at vurdere dets resultater. Disse indikato-rer følges løbende, og resultaterne vurderes 
i lyset af disse. I tilfælde af dårlige resultater 
træffes der passende foranstaltninger for at ændre situationen.
Femte led
Under den nuværende ordning for forvalt-
ning af foreløbigt inkasserede bøder sikrer Kommissionen, at risiciene minimeres ved  
hjælp af en række foranstaltninger, herun-
der krav til forretningsbankers kreditrating, 
begrænsning af engagementet i den enkelte 
bank og mulighed for til enhver tid med øje-
blikkelig virkning at overføre midler. Der  
sikres løbende, endog daglig, overvågning og revurdering af situationen i lyset af den 
nuværende finansielle situation.
Det nuværende system for forvaltning af  
foreløbigt inkasserede bøder blev desuden ændret i 2008 med henblik på navnlig at øge 
dets sikkerhed. GD BUDG har fremsat et for-slag til Kommissionens afgørelse vedrørende dette i begyndelsen af 2009.INDLEDNING
3.
Balancen på bankkonti, der pr. 31. decem-
ber 2007 var på 19 mia. EUR, omfattede  
5,9 mia. EUR2, der blev tilbagebetalt til med-
lemsstaterne på den første arbejdsdag det følgende år, samt beløb, der var modtaget som foreløbig betaling af bøder på konkur-
renceområdet (5,0 mia. EUR
3), som øremær-
kede indtægter (3,4 mia. EUR4) og fra andre 
kilder (1,6 mia. EUR), der ikke kan tilbage-
betales til medlemsstaterne. Af det reste-
rende beløb blev 1,2 mia. EUR5 tilbageholdt 
til dækning af betalingsbevillinger, der var fremført til 2008 og 1,5 mia. EUR
6 blev til-
bagebetalt til medlemsstaterne ved fratræk-
ning fra deres skyldige beløb i 2008.
5.
Kommissionen finder, at definitionen af  
likviditetsstyringen i finansforordningen er rettet mod normal budgetmæssig likvidi-
tetsstyring og ikke omfatter forvaltning af  
aktiver, der behandles særskilt.
8.
I den relevante kommissionsafgørelse ved-rørende aktiviteter uden for budgettet fast-sættes det, at GD ECFIN er ansvarligt for  gennemførelsen af Fællesskabernes ind- og udlåns aktiviteter, for investeringsfondes  
aktiviteter og for likviditetsstyringen uden 
for budgettet. Kontoret for Likviditetssty-ring i GD BUDG er ansvarligt for likviditets- 
og betalings transaktioner i tilknytning til  
gennemførelsen af EU’s budget.
2 Bemærkning 2.11.1 i De Europæiske Fællesskabers 
konsoliderede regnskab for 2007.
3 Bemærkning 2.11.2 i De Europæiske Fællesskabers 
konsoliderede regnskab for 2007.
4 Bind I, del II, tabel 7, kolonne 9 i De Europæiske 
Fællesskabers konsoliderede regnskab for 2007.
5 Bind I, del II, tabel 7, kolonne 7 og 8 i De Europæiske 
Fællesskabers konsoliderede regnskab for 2007.
6 Bind I, del II, tabel 1 i De Europæiske Fællesskabers 
konsoliderede regnskab for 2007.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring28
Der skal sondres mellem dels likviditets-
funktionerne (og betalingsfunktionerne),  der dækkes af GD BUDG, dels forvaltningen 
af aktiver, der forestås af GD ECFIN, jf. Kom-
missionens afgørelse. I forbindelse med hver 
af disse funktioner ligger ansvaret tydeligvis hos én central tjeneste.
VÆSENTLIGSTE BEMÆRKNINGER
15.Kommissionen er forpligtet til at overholde 
bestemmelserne i Rådets forordning om  gennemførelse af afgørelsen om ordningen 
for De Europæiske Fællesskabers egne ind-
tægter, hvori det fastsættes, at disse ind-
tægter hver måned krediteres de konti, som 
hver enkelt medlemsstat har oprettet i Kom-
missionens navn, med en tolvtedel af med-
lemsstaternes samlede bidrag. Siden 2005  har Kommissionen imidlertid ved udgangen 
af oktober fremsat et foreløbigt forslag til  
ændringsbudget til budgetmyndigheden om 
ajourføring af budgettet, hvad angår over-
slaget over indtægter og udgifter. Ændrings-budgettet har typisk indeholdt det anslåede overskud ved årets udgang og medført en  mindskelse af medlemsstaternes bidrag til  
egne indtægter. Kommissionens gode bud-
getforvaltning er faktisk blevet godkendt  
af Revisionsretten. Revisionsretten anfører 
i sin årsberetning for regnskabsåret 2007  (punkt 3.4), at mindskelsen af betalingsbe-
villingerne afspejler den gode budgetfor-
valtning, da det viser, at Kommissionen er  
i stand til at reagere på ændringer og mind-
ske budgetoverskuddet, således at det er  
muligt at tilbagebetale egne indtægter til  
medlemsstaterne.16.
Kommissionens (GD BUDG) overslag over  
likviditetsbehovet er effektiv. Målet, som  anført i artikel 58 i gennemførelsesbestem-
melserne til finansforordningen, er altid ble-
vet nået, og det er aldrig sket, at der ikke er 
tilstrækkelige midler som følge af ukorrekte overslag.
De eksisterende procedurer for både likvidi-
tetsrapportering og -prognoser blev omar-
bejdet i slutningen af 2008 i forbindelse  
med en ændring af de tilknyttede rappor-
teringsredskaber. Den samlede ajourførte  
udgave af proceduren, der også indeholder nærmere oplysninger om prognosedelen,  
vil blive vedtaget ved udgangen af første  
kvartal af 2009.
18.
Kommissionen påpeger, at procedurer for  
likviditetsprognoser formelt er dokumente-ret, offentliggjort og desuden gennemført  
ved hjælp af et sæt instrukser, hvor hvert  
enkelt trin forklares. Hvad angår de skøn,  
den anvender i den forbindelse, foretages de 
med den størst mulige præcision, og Kom-missionen finder, at de nuværende procedu-rer ikke har nogen væsentlig indflydelse på hverken de samlede likviditetstransaktioner 
eller overholdelsen af den forordning, der  
finder anvendelse.
19.
Kommissionen udvælger alle sine »husban-
ker« via en offentlig indkaldelse af bud. Hus-
bankerne er beliggende i EU og anvendes  
til gennemførelsen af de betalinger, som  
Kommissionens centrale tjenester giver til-
ladelse til.
Det er materielt umuligt og det vil være inef-
fektivt at anvende samme procedure for at 
åbne en enkelt anfordringskonto i hvert  
af de ca. 150 lande, hvor der er oprettet  
forskuds forvaltninger. Disse konti anven-
des til at betale små beløb, idet balancen på 
dem er meget lav, og der periodisk indsættes beløb på dem svarende udelukkende til de 
betalinger, der reelt foretages.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring29
Når det er muligt og hensigtsmæssigt —  
i lyset af det lokale bankmiljø — udvælges den bank, hvori en sådan konto åbnes, på  
grundlag af en lokal bankundersøgelse, der 
foretages under overvågning af indehaveren 
af forskudskontoen.
Kommissionen vil følge op på Revisionsret-
tens iagttagelser og i højere grad dokumen-tere den specifikke udvælgelsesprocedure, 
den følger i hver sag.
20.
I det berørte kontor i GD BUDG er ansvarsom-råderne opdelt mellem likviditetsstyring og 
bankafstemningsprocessen, hvilket afspejles 
i kontorets organisatoriske struktur. Der er 
tre teamledere i dette kontor (C01):
en for afstemning/forskudskonti —
en for likviditetsstyring —
og en for sager vedrørende tredjepart. —
Regnskabsføreren foretager alle uddelege-
ringer skriftligt, og disse ajourføres. I udde-
legeringerne udspecificeres de specifikke  opgaver, der er uddelegeret.
I forbindelse med uddelegeringerne respek-
teres den enkelte persons jobbeskrivelse og 
kontorets opgaver. Som det fremgår af orga-
nigrammet er der foretaget en opdeling af 
ansvars områderne i kontoret.
Selve it-systemet er det væsentligste kon-
trolredskab, da det garanterer opdelingen  
af opgaver (navnlig mellem betalingskørsler 
og afstemninger), og kontrollen foretages  
ved hjælp heraf.
Der er både indført risikostyring og truffet 
effektive overvågningsforanstaltninger.På grundlag af ovenstående er det ble-
vet konkluderet, at kun kontorchefen for  likviditets styringen bør anses for at have  
en følsom funktion.
21.
I store offentlige organisationer såsom med-
lemsstater er det også forskellige enheder, 
der står for dels gældsforvaltning og for-valtning af aktiver, dels budgetindtægter og 
betalinger. På samme måde har Kommissio-
nen fundet frem til en effektiv fordeling af 
opgaverne mellem GD BUDG og GD ECFIN.
22.
De opgaver, der udføres af kontoret for likvi-
ditetsstyring i GD BUDG (budgetbetalinger) 
og GD ECFIN (forvaltning af aktiver uden for 
budgettet samt lån), er forskellige fra hinan-
den. Som følge af, at arten af opgaverne er 
forskellig, er det begrundet, at der anvendes en anden fremgangmåde for risikostyring og 
kontrol.
23.
Anvendelsen af forskellige metoder til at  begrænse risiciene skyldes, at der udføres  forskelligartede opgaver. Begrænsningerne for nostrokonti, hvorigennem de daglige  
kontantbevægelser sker, men som normalt 
ikke indeholder betydelige summer i længere 
tid, skal betragtes anderledes end begræns-
ningerne for modparterne, hos hvem der  indsættes penge i et længere tidsrum.
Med undtagelse af de konti, hvorpå forelø-
bigt inkasserede bøder indsættes (se Kom-
missionens svar til punkt 34), er de midler, 
GD BUDG har på anfordringskonti i indivi-
duelle forretningsbanker, så begrænsede,  at selv om GD ECFIN anvendte de samme  
banker, ville det ikke udgøre en væsentlig  
forøgelse af risikoen.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring30
25.
I Kommissionens oversigt over de risici, der 
er knyttet til dens likviditetstransaktioner  (GD BUDG), og som Revisionsretten henviser 
til i sine bemærkninger, forklares det tyde-
ligt, hvilke risici Kommissionen udsættes for, 
hvordan risiciene forvaltes, og hvilke foran-staltninger der er truffet for at kontrollere, minimere eller neutralisere disse. Der henvi-ses desuden til de procedurer, der indehol-
der foranstaltninger til at kontrollere eller 
begrænse operationelle og finansielle risici. 
De eksisterende procedurer (med krydsre-
ferencer) vil blive samlet i et formelt doku-
ment fra GD BUDG.
26.
I 2004 blev der foretaget en risikovurdering 
af alle områder af GD ECFIN’s aktiviteter.  
Siden da er der blevet gennemført supple-
rende risikovurderinger for aktiviteter, når 
der er sket større ændringer. Denne risiko-vurderingsproces skønnes hensigtsmæssig  
i lyset af, at GD ECFIN’s aktiviteter er ret  
stabile. I slutningen af 2008 blev der fore-
taget en anden fuldstændig risikovurdering 
af GD ECFIN’s aktiviteter.
De vigtigste finansielle risici overvåges  
nøje i løbet af hele året. Se Revisionsrettens 
bemærkninger i tekstboks 3.
28.
Indikatorerne i GD BUDG’s resultattavle er  de mest relevante for dets likviditetstrans-
aktioner og udgør væsentlige redskaber til 
at vurdere dets resultater. Disse indikato-
rer følges løbende, og resultaterne vurderes 
i lyset af disse. I tilfælde af dårlige resultater 
træffes der passende foranstaltninger for at 
ændre situationen
Inden for rammerne af likviditetsstyringen 
er der fastsat specifikke mål for de enkelte 
teammedlemmer, der anvendes til at vurdere 
deres resultater. De fleste er resultatindika-torer. De gør det muligt for ledelsen objek-
tivt at vurdere/måle den enkeltes resultater 
og hele kontorets samlede resultater.29.
Benchmarken til brug for evalueringen af  
de andre porteføljer er ved at blive bereg-net. I begyndelsen af 2009 blev meto-
den fastlagt, og it-implementeringen er  
i afprøvningsfasen.
30.
De omtalte forvaltningskonti, der er åbnet 
af regnskabsførerne med henblik på at  gennemføre specifikke budgetprogram-
mer, er af en anden art end de bankkonti,  
regnskabsføreren har åbnet med hen-
blik på likviditetsstyringen, jf. artikel 59  
i gennemførelsesbestemmelserne.
Som nævnt af Revisionsretten er der åbnet 
forvaltningskonti for visse programmer  
i forbindelse med specifikke aftaler, hvor  
finansielle institutioner fungerer som mel-
lemled for Kommissionen (f.eks. forvalt-
ningsaftaler mellem GD ECFIN og finansielle institutioner).
Betalinger til finansielle institutioner såsom 
Den Europæiske Investeringsbank (EIB) eller 
Kreditanstalt für Wiederaufbau (KFW) bør  ikke altid betragtes og automatisk behand-les som forvaltningstransaktioner. Finan-sielle institutioner kan også handle som  
projektkoordinatorer, som modtagere eller 
som supplerende donorer for en trustfond. 
Tilknyttede betalinger skal derfor normalt  
betragtes som præfinansiering. For at fore-tage en korrekt klassificering af sådanne  
betalinger kræves der således en detaljeret 
analyse af de bagvedliggende kontrakter.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring31
31.-32.
I medfør af en bemærkning fra Revisions-
retten foretog GD BUDG to statusopgørel-ser i 2007 (30.9.2007 og 31.12.2007) for at  
sikre, at oplysningerne vedrørende de finan-
sielle aktiver hos finansielle institutioner var 
fuldstændige. Alle generaldirektorater har  besvaret disse to anmodninger, og der er  foretaget kontrol af, at der er sammenhæng mellem svarene og årsregnskabet for 2007.
Statusopgørelsen er nu en del af den årlige 
standardiserede afslutningsprocedure.
For at forbedre situationen yderligere har  
Kommissionen allerede foreslået og aftalt  
med Revisionsretten, at fra afslutningen  
i 2008 vil der blive sendt et officielt cirku-
lære til de berørte finansielle institutioner 
for at indhente præcise, fuldstændige og  
standardiserede oplysninger fra dem ved-
rørende forvaltningskontiene.
Som allerede nævnt i svaret til punkt 30  
er forvaltningskontiene forskellige fra  
de bankkonti, som Kommissionens regn-
skabsfører åbnede i medfør af artikel 59  i gennemførelses bestemmelserne. For sidst-nævnte konti findes der allerede en ensartet politik. Hvad angår forvaltningskontiene, vil 
Kommissionen analysere situationen yderli-
gere for at give sit svar til Revisionsrettens 
bemærkninger.
34.
Det nuværende system til forvaltning af fore-
løbigt inkasserede bøder, er klart fastlagt  
og baseret på Kommissionens afgørelse fra 
1999. De tilknyttede retningslinjer er stan-
dardiserede og indgår som en integrerende 
del af hver kontrakt, der indgås med banker, der anvendes til dette formål.Det nuværende system for forvaltning af  
foreløbigt inkasserede bøder blev ændret  i 2008 med henblik på navnlig at øge dets  
sikkerhed. GD BUDG har fremsat et forslag til 
Kommissionens afgørelse vedrørende dette 
i begyndelsen af 2009.
39.
Kommissionen påpeger, at for det første er alle likviditetsprocedurer formelt dokumen-
teret i alle væsentlige aspekter og i mange 
tilfælde suppleret med detaljerede arbejds-
instrukser, hvor hvert enkelt trin forklares.
For det andet er der for alle nøgleopgaver 
i kontoret for likviditetsstyring i GD Budget 
en eller flere personer, der kan træde ind,  
for derved at sikre kontinuiteten i transak-
tionerne i tilfælde af de opgaveansvarliges 
planlagte og/eller uventede fravær.
Kommissionen finder derfor, at risikoen,  
hvad angår forretningskontinuiteten, er  
meget lav, hvis vigtige medlemmer af per-
sonalet forlader kontoret med kort varsel.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring32
KONKLUSIONER 
OG ANBEFALINGER
42.
Kommissionen er forpligtet til at overholde 
bestemmelserne i Rådets forordning om  
gennemførelse af afgørelsen om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne ind-tægter, hvori det fastsættes, at disse ind-tægter hver måned krediteres de konti, som 
hver enkelt medlemsstat har oprettet i Kom-
missionens navn, med en tolvtedel af med-
lemsstaternes samlede bidrag. Siden 2005  
har Kommissionen imidlertid ved udgangen 
af oktober fremsat et foreløbigt forslag til  ændringsbudget til budgetmyndigheden om 
ajourføring af budgettet, hvad angår over-
slaget over indtægter og udgifter. Ændrings-
budgettet har typisk indeholdt det anslåede 
overskud ved årets udgang og medført en  
mindskelse af medlemsstaternes bidrag til  
egne indtægter. Kommissionens gode bud-getforvaltning er faktisk blevet godkendt  
af Revisionsretten. Revisionsretten anfører 
i sin årsberetning for regnskabsåret 2007 (se 
punkt 3.4), at mindskelsen af betalingsbe-
villingerne afspejler den gode budgetfor-valtning, da det viser, at Kommissionen er  i stand til at reagere på ændringer og mind-ske budget overskuddet, således at egne ind-
tægter tilbagebetales til medlemsstaterne.
43.
Hvad angår Revisionsrettens bemærkning  under a): Kommissionen påpeger, at den pro-
cedure, Revisionsretten henviser til (over-
førsler mellem medlemsstaternes konti til  
egne indtægter), formelt er dokumenteret  
og gennemført ved hjælp af detaljerede  
instrukser, hvor hvert enkelt trin forklares.
Hvad angår Revisionsrettens bemærkning  
under b): Kommissionen påpeger, at proce-
duren for likviditetsprognoser, der anvendes 
til forudindkrævninger af egne indtægter,  
samt anvendelsen heraf er dokumenteret.  Den udgør det formelle grundlag for at  
anmode medlemsstaterne om at indbetale  
egne indtægter på forhånd.I lyset af den nylige ændring af likviditetsrap-
porteringsredskaberne blev de eksisterende 
procedurer for både likviditetsrapportering og -prognoser omarbejdet i slutningen af  2008. En samlet ajourført udgave af proce-duren, der også indeholder nærmere oplys-
ninger om prognosedelen, vil blive vedtaget 
ved udgangen af første kvartal af 2009.
Hvad angår de skøn, Kommissionen anven-
der i forbindelse med overførsler af midler mellem medlemsstaternes konti for egne  
indtægter, foretages de med den størst  
mulige præcision, og Kommissionen finder, 
at de nuværende procedurer ikke har nogen 
væsentlig indflydelse på hverken de samlede 
likviditetstransaktioner eller overholdelsen 
af den forordning, der finder anvendelse.
Anbefalinger
Første led
Det nuværende system med konti til egne  
indtægter, der hovedsageligt har til formål at modtage indbetalinger af egne indtægter, er knyttet til ordningen for egne indtægter som fastsat i Rådets afgørelse 2000/597/EF, 
Euratom og Rådets forordning (EF, Euratom) 
nr. 1150/2000 om gennemførelsen heraf, som 
Kommissionen er forpligtet til at gennem-
føre. Rådet vedtog i 2007 den nye afgørelse 2007/436/EF, Euratom, vedrørende egne ind-
tægter og for nylig en ændring af Rådets  
forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000
7, 
der ikke medfører væsentlige ændringer af 
ordningen for konti til egne indtægter og  
betalinger. Det tyder på, at Rådet er tilfreds 
med den måde, hvorpå den nuværende ord-ning fungerer.
7 Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 105/2009, EUT L 36 af 
5.2.2009, s. 1.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring33
Andet led
Kommissionen vil bestræbe sig på at for-
bedre dokumentationen på dette område.  Den har omarbejdet sine procedurer for likvi-
ditetsrapportering og -prognoser i slutnin-
gen af 2008 i forbindelse med en ændring af 
de tilknyttede rapporteringsredskaber. Den ajourførte udgave af proceduren, der også indeholder nærmere oplysninger om pro-gnosedelen, vil blive vedtaget fra udgangen 
af marts 2009. Den finder imidlertid ikke, at 
kontrollen med, hvor nøjagtige de anvendte 
skøn er, vil have væsentlig betydning.
44.
Kommissionens oversigt over de risici, der  
er knyttet til dens likviditetstransaktioner  
(GD BUDG), der er en del af årsregnskabet, 
giver et klart og samlet billede af de risici, 
Kommissionen udsættes for, hvordan risici-
ene forvaltes, og hvilke foranstaltninger der 
er truffet for at kontrollere, minimere eller neutralisere disse. Der henvises desuden til 
procedurer, der indeholder foranstaltninger 
til at kontrollere eller begrænse operatio-
nelle og finansielle risici.
De eksisterende procedurer (med krydsre-
ferencer) vil blive samlet i et dokument fra GD BUDG.
Indikatorerne i GD BUDG’s resultattavle er  
de mest relevante for dets likviditetstrans-
aktioner og udgør væsentlige redskaber til at vurdere dets resultater. Disse indikato-
rer følges løbende, og resultaterne vurderes 
i lyset af disse. I tilfælde af dårlige resultater 
træffes der passende foranstaltninger for at 
ændre situationen.45.
Der skal sondres mellem dels likviditetsfunk-
tionerne (og betalingsfunktionerne), der  dækkes af GD BUDG, dels forvaltningen af  
aktiver, der forestås af GD ECFIN, jf. Kommis-
sionens afgørelse. I forbindelse med hver af 
disse funktioner ligger ansvaret tydeligvis  hos én central tjeneste. Se også Kommissio-nens svar til afsnit 23.
46.
Da midlerne på forvaltningskonti skal bruges 
til meget forskellige formål, hvilket medfø-
rer forskellige likviditetsmønstre og ihæn-
dehaverperioder, er det operationelt meget svært selv at optimere renten på midler hos 
én finansiel institution. Se også svarene til 
punkt 31 og 32 ovenfor.
47.
Det nuværende system for forvaltning af  
foreløbigt inkasserede bøder blev ændret  i 2008 med henblik på navnlig at øge dets  
sikkerhed. GD BUDG har fremsat et forslag til 
Kommissionens afgørelse vedrørende dette 
i begyndelsen af 2009. Se også Kommissio-
nens svar til afsnit 34.
Anbefalinger
Første led
Kommissionen vil forbedre sin oversigt over 
de forskellige likviditetsstyringsaktivite-
ter. Adskillelsen af opgaverne mellem de  
to berørte general direktorater tjener til at begrænse behovet for omfattende koordine-
ring. Der vil mere regelmæssigt blive afholdt 
møder mellem de to generaldirektorater for 
at udveksle oplysninger om risici samt erfa-
ringer og oplysninger om bedste praksis,  
hvad angår likviditetsstyring og forvaltning 
af aktiver i hele Kommissionen.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring34
Andet led
Kommissionens oversigt over de risici, der  er knyttet til dens likviditetstransaktioner  
(GD BUDG), der er en del af årsregnskabet, 
giver et klart og samlet billede af de risici, Kommissionen udsættes for, hvordan risici-ene forvaltes, og hvilke foranstaltninger der 
er truffet for at kontrollere, minimere eller 
neutralisere disse. Der henvises desuden til procedurer, der indeholder foranstaltninger 
til at kontrollere eller begrænse operatio-
nelle og finansielle risici.
De eksisterende procedurer (med krydsre-
ferencer) vil blive samlet i et formelt doku-
ment fra GD BUDG.
Indikatorerne i GD BUDG’s resultattavle er  
de mest relevante for dets likviditetstrans-
aktioner og udgør væsentlige redskaber til 
at vurdere dets resultater. Disse indikato-rer følges løbende, og resultaterne vurderes 
i lyset af disse. I tilfælde af dårlige resultater 
træffes der passende foranstaltninger for at 
ændre situationen.
Fjerde led
Det nuværende system for forvaltning af  foreløbigt inkasserede bøder blev ændret  i 2008 med henblik på navnlig at øge dets  sikkerhed. GD BUDG har fremsat et forslag til Kommissionens afgørelse vedrørende dette 
i begyndelsen af 2009. Se også Kommissio-nens svar til punkt 34.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 5/2009 — Kommissionens finansielle styring35
Den Europæiske Revisionsret
Særberetning nr. 5/2009
Kommissionens finansielle styring
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer2009 — 34 s. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-291-9

Hvordan får man fat i publikationer fra EU
Publikationer til salg:
• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)• Hos boghandleren; oplys titel, forlag og/eller ISBN-nummer•  Ved at kontakte et af vores salgssteder direkte. Adresser, telefonnumre osv. 
fi ndes på følgende webadresse: http://bookshop.europa.eu, eller send en fax til 
+352 2929-42758 med anmodning om kontaktoplysninger.
Gratis publikationer:• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)•  Hos Europa-Kommissionens repræsentationer eller delegationer. Adresser, 
telefonnumre osv. fi  ndes på følgende webadresse: http://ec.europa.eu, eller send 
en fax til +352 2929-42758 med anmodning om kontaktoplysninger.
I DENNE BERETNING REDEGØR RETTEN FOR SIN REVISION  
VEDRØRENDE KVALITETEN AF KOMMISSIONENS FINANSIELLE STYRING OG VURDERER, OM KOMMISSIONEN OVERHOLDER DE 
RELEVANTE REGLER OG FORORDNINGER, OG OM KOMMISSIONEN 
HAR INDFØRT INTERNE KONTROLSYSTEMER, SOM SIKRER  FORSVARLIG FINANSIEL FORVALTNING. RETTEN KONKLUDERER, AT KOMMISSIONEN OVERORDNET SET HAR OVERHOLDT DEN GÆLDENDE FÆLLESSKABSLOVGIVNING, AT DEN HAR INDFØRT FORSVARLIGE PROCEDURER TIL UDARBEJDELSE AF LIKVIDITETSPROGNOSER, OG AT DENS INTERNE KONTROLPROCEDURER GENERELT ER EFFEKTIVE. RETTEN KONSTATEREDE IMIDLERTID OGSÅ, AT DER MANGLEDE KOORDINATION MELLEM DE RELEVANTE GENERALDIREKTORATER PÅ OMRÅDER SOM RISIKOFORVALTNING OG KONTROL. DET HAR MEDFØRT, 
AT KOMMISSIONEN IKKE I TILSTRÆKKELIG GRAD TAGER HENSYN TIL 
DEN SAMLEDE RISIKOEKSPONERING I FORHOLD TIL DEN ENKELTE KOMMERCIELLE BANK. ENDVIDERE KONSTATEREDE RETTEN, AT DER ER 
ØGET RISIKO FOR TAB I FORBINDELSE MED FORELØBIGT INKASSEREDE 
BØDER, SOM ER INDSAT PÅ SPECIFIKKE ANFORDRINGSKONTI.
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRETQJ-AB-09-005-DA-C
ISBN 978-92-9207-291-9