KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(91)355 endelig udg. 
Bruxelles, den 4. oktober 1991 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
"UNGDOM FOR EUROPA"-PROGRAMMET 
ÅRSRAPPORT 1990 

INDHOLD 
I INDLEDNING 
PROGRAMMETS STRUKTUR OG GENERELLE MAL 
I OPERATIONELLE OG RÅDGIVENDE INFRASTRUKTURER 
IV UDVIKLINGEN OG RESULTATERNE AF AKTIVITETERNE INDEN FOR 
AKTIONERNE A, B, C, D OG E 6 
V EVALUERING AF "UNGDOM FOR EUROPA"-PROGRAMMET 11 
VI FREMTIDSPERSPEKTIVER 12 
I INDLEDNING 
1. "Ungdom for Europa"-programmet er et handlingsprogram til fremme af 
ungdomsudvekslInger i Det Europæiske Fællesskab. Programmet blev vedtaget 
for perioden 1. Juli 1988 til 31. december 19911. 
2. Kommissionen fremlagde den 1. august 1990 en første rapport om 
gennemførelsen af programmet i de første 18 måneder fra Juli 1988 til 
slutningen af 19892. 
3. Denne rapport dækker i overensstemmelse med artikel 9 i Rådets afgørelse 
programmets andet år. Der fokuseres på de aktiviteter, der er gennemført 
i 1990, og det undersøges, hvor langt man er kommet med gennemførelsen af 
programmet i overensstemmelse med de målsætninger for programmet, som er 
fastsat i Rådets afgørelse. Rapporten omhandler også de udfordringer, der 
ligger forude i det tredje og sidste år af gennemførelsen af "Ungdom for 
Europa"-programmet. Denne rapport er udarbejdet på et tidspunkt, hvor 
Kommissionens forslag til udvidelse af programmet blev drøftet. Rådet 
godkendte anden fase af programmet den 26. Juni 1991 på det første møde, 
der var indkaldt specielt med henblik på drøftelse af ungdomsspørgsmål3. 
På dette møde vedtog Rådet ligeledes en resolution om de aktioner, der 
skal gennemføres på ungdomsområdet, hvori er fastsat fire prioriterede 
områder for Fællesskabets indsats, herunder forøgelse af antallet af 
ungdomsudvekslInger og forbedring af mobiliteten blandt unge4. 
Kommissionen ser frem til i de kommende år at gennemføre aktioner på 
dette område i samarbejde med medlemsstaterne. 
PROGRAMMETS STRUKTUR OG GENERELLE MÅLSÆTNINGER 
4. Formålet med "Ungdom for Europa"-programmet er at gennemføre en række 
foranstaltninger med henblik på at fremme ungdomsudvekslingerne i Det 
Europæiske Fællesskab ved at øge antallet af ungdomsudvekslinger i alle 
medlemsstater og ved at lægge speciel vægt på inddragelse af unge fra 
regioner, i hvilke der tidligere kun var få muligheder for at møde unge 
fra andre medlemsstater. 
5. Programmet har navnlig til formål at gøre det muligt for unge, hvis 
personlige forhold tidligere har afholdt dem fra at deltage i 
udvekslinger mel lem medlemsstaterne, at deltage i sådanne udvekslinger. 
6. Forbedring af kvaliteten af ungdomsudvekslingerne er sammen med en øget 
diversificering af ungdomsudvekslingerne og forbedring af fordelingen 
mellem medlemsstaterne et andet af programmets hovedformål. 
1 Rådets afgørelse 88/348/EØF af 16. Juni 1988 
2 KOM (90) 378 endelig udgave 
3 Rådets afgørelse 91/395/Eøf af 29 juli 1991 
(EFT nr. L 217 af 6.8.1991, 5.25 
4 EFT nr. C 208 af 29.8.1991, 5.1 
7. Foranstaltningerne tager hovedsageligt sigte på unge mellem 15 og 25 år. 
Der findes supplerende foranstaltninger for ungdomsorganisationer, 
ungdomsledere og organer, der kan spille en rolle i forbindelse med 
fremme og tilrettelæggelse af udvekslinger, således at de unge kan få et 
maksimalt udbytte af deres deltagelse i udvekslingerne. 
8. Programmet omfatter forskellige aktioner, der har til formål at udvikle 
og nå de generelle mål i alle medlemsstater: 
Aktion A: direkte finansiel støtte til ungdomsudveksl Inger-, 
Aktion B: støtte til afholdelse af korte studiebesøg for ungdomsledere; 
Aktion C: støtte til ikke-statslige organisationer til etablering og 
udbygning af en infrastruktur for ungdomsudvekslinger; 
Aktion D: støtte til strukturer udpeget af regeringer i de enkelte 
medlemsstater, som har ansvaret for koordinering af "Ungdom 
for Europa"-programmet i den pågældende medlemsstat ("de 
nationale organer"); 
Aktion E: støtte til uddannelse af ungdomsledere, især på europæisk 
plan. 
Et anslået budget på omkring 15 millioner ECU skulle finansiere den 
første fase af programmet fra 1989 til 1991, hvilket skulle gøre det 
muligt for omkring 80.000 unge mellem 15-25 år at deltage i programmet. 
De tilgængelige bevillinger for 1990 beløb sig til 6,5 millioner ECU. 
Ml. OPERATIONELLE OG RÅDGIVENDE INFRASTRUKTURER 
9. "Ungdom for Europa"-programmet gennemføres af Kommissionen i 
overensstemmelse med Rådets afgørelse. Kommissionen arbejder i denne 
forbindelse nært sammen med medlemsstaterne. 
Det Rådgivende Udvalg for "Ungdom for Europa"-programmet 
10. Ved gennemførelsen af programmet bistås Kommissionen af et rådgivende 
udvalg. Dette udvalg består af to repræsentanter for hver medlemsstat, 
som udnævnes af Kommissionen på forslag af don pågældende medlemsstat. En 
repræsentant for Europa-Rådet og en repræsentant for De Europæiske 
Fællesskabers ungdomsforum indbydes til at deltage i udvalgets arbejde 
som observatører. 
11. Det Rådgivende Udvalg mødtes to gange i løbet af den periode, som er 
omfattet af denne rapport. Det blev hørt om den generelle udvikling af 
programmet i de forskellige medlemsstater, navnlig med hensyn til 
budgetmæssige, evalueringsmæssige og uddannelsesmæssige aspekter, og blev 
anmodet om at rådgive Kommissionen om anden fase af "Ungdom for Europa"-
programmet. 
12. Som et resultat af samarbejdet mellem Kommissionen og udvalget er "Ungdom 
for Europa"-programmet blevet en integreret del af medlemsstaternes 
ungdomspolitiske aktiviteter. Kommissionen mener stadig, at udvalgets råd 
og støtte er af afgørende betydning for den fremtidige udvikling af 
programmet. 
De nationale organer 
13. Et af de specielle træk ved programmet er den decentraliserede 
gennemførelse i medlemsstaterne. Alle medlemsstaterne har oprettet en 
struktur (det nationale organ), der er ansvarlig for koordinering af 
programmet på nationalt plan i overensstemmelse med Rådets afgørelse. I 
Belgien findes der tre "nationale" agenturer - et for hvert af de tre 
sprogområder. 
14. I 1990 fortsatte de nationale organer med at udvikle "Ungdom for Europa"-
programmet og med at bidrage til realiseringen af programmets 
målsætninger. En af årsagerne til programmets succes er, at organerne er 
i direkte kontakt med programmets hovedpersoner på nationalt plan, 
nem I i g de unge se Iv. 
15. Sammenlignet med perioden 1988/89 har samarbejdet mellem Kommissionen og 
de nationale organer imidlertid skiftet karakter. I programmets 
igangsætte Isesfase var det vigtigste mål at indføre brugbare 
operationelle strukturer. I programmets midterste fase blev indsatsen 
imidlertid koncentreret omkring realiseringen af programmets specifikke 
mål, som f.eks. pædagogisk vejledning og praktisk støtte ti I de unge. 
16. Programmets decentraliserede karakter gør regelmæssig kommunikation de 
nationale organer imellem og mellem de nationale organer og Kommissionen 
påkrævet. I 1990 blev arbejdsprocedurer og de vanskeligheder, som 
agenturerne er stødt på, drøftet på tre arbejdsmøder mellem de nationale 
organer og Kommissionen. Møderne gjorde det også muligt for Kommissionen 
at holde sig underrettet om udviklingen i medlemsstaterne med hensyn til 
gennemførelsen af programmet, f.eks. om de vigtigste målgruppers 
deltagelse, og at drøfte visse praktiske aspekter af denne gennemførelse 
med de nationale organer. 
17. Ud over arbejdsmøderne arrangerede det irske nationale organ i samarbejde 
med Kommissionen i marts 1990 et tematisk seminar om den europæiske 
dimension i ungdomsudvekslinger i Galway, Irland. På seminaret undersøgte 
man, hvordan "Ungdom for Europa"-programmet effektivt øger de deltagende 
unges europæiske bevidsthed. Seminaret bidrog til at identificere de 
vigtigste elementer i den europæiske dimension i ungdomsudvekslinger, at 
undersøge i hvor høj grad ungdomsudvekslingerne bidrager til udviklingen 
af en europæisk bevidsthed blandt unge, og at afgøre, hvilke skridt der 
skal tages for at styrke denne bevidsthed. 
De Europæiske Fællesskabers Ungdomsudvekslingskontor 
18. Ved gennemførelsen af "Ungdom for Europa"-programmet bistås Kommissionen 
af en ekstern teknisk enhed - De Europæiske Fællesskabers 
UngdomsudveksI i ngskontor (ECYEB). 
19. I 1990 bistod ECYEB navnlig Kommissionen med udbredelse af information 
om "Ungdom for Europa", behandling af de europæiske ikke-statslige 
organisationers ansøgninger til Kommissionen om økonomisk støtte, den 
centrale forvaltning af aktion B, overvågning og evaluering af 
programmet, overordnet koordination af uddannelseskurser på europæisk 
plan samt forberedelse og opfølgning af møder i Det Rådgivende Udvalg og 
mellem de nationale organer. Derudover bistod ECYEB de nationale 
agenturer i forbindelse med alle aspekter af gennemførelsen af 
programmet. 
IV UDVIKLINGEN OG RESULTATERNE AF AKTIVITETERNE INDEN FOR AKTIONERNE A. B. 
C D OG E 
AKTION A: direkte støtte til ungdomsudvekslInger 
20. Der ydes støtte til bi-, tri- eller multilaterale udvekslinger af mindst 
en uges varighed, som omfatter grupper af unge mellem 15 og 25 år 
bosiddende i en af Fællesskabets medlemsstater. Projekterne skal have et 
pædagogisk sigte og være emnere Iaterede. Det fremgår klart af Rådets 
afgørelse, at der gives prioritet til ungdomsudvekslinger, som: 
planlægges og iværksættes af unge selv; 
bringer unge med forskellig social, økonomisk og kulturel baggrund 
sammen ; 
navnlig omfatter unge fra regioner i Fællesskabet, hvor der tidligere 
kun har eksisteret få muligheder for at møde unge fra andre 
medlemsstater; 
omfatter de unge, som har de største vanskeligheder med at blive 
integreret i de eksisterende udvekslingsprogrammer. 
21. Budgettet for støtten til udvekslinger i 1990 blev fordelt mellem de 
forskellige medlemsstater på grundlag af de faktorer, der er angivet i 
Rådets afgørelse. 
22. I løbet af 1989 blev de nationale agenturer operationelle i alle 
medlemsstater. I 1990 blev deres kapacitet udvidet, hvorved 
gennemførelsen af programmet blev forbedret. I 1990 var der imidlertid 
stor forskel på de enkelte organers operationelle kapacitet, hvilket 
havde indflydelse på deltagelsen fra og i visse medlemsstater. 
23. Aktion A, der er det centrale punkt i "Ungdom for Europa"-programmet, 
fortsatte med at tiltrække de unges interesse for og deltagelse i 
ungdomsudvekslinger i Fællesskabet. En yderligere udvikling af de 
nationale organers infrastrukturer gjorde det muligt for dem i højere 
grad at efterkomme efterspørgslen, hvilket ikke blot resulterede i en 
kvantitativ stigning i antallet af projekter men også i en kvalitativ 
forbedr ing. 
24. Kvantitativt modtog de nationale organer flere ansøgninger om 
ungdomsudvekslinger i det første halve år af 1990, end de havde modtaget 
i hele det foregående år. Alle organerne var positivt indstillet over 
for denne udvikling, men den medførte ligeledes et øget behov for at 
prioritere kvaliteten af ungdomsudvekslingerne. I skrivende stund viser 
de foreløbige tilgængelige statistikker, at omkring 28.000 unge (Jf. 
tabel 1) i 1990 deltog i udvekslinger støttet af organerne i forbindelse 
med programmets aktion A, sammenlignet med omkring 24.000 i 1989 (Jf. 
tabel 2). En anslået opdeling af deltagerne efter køn, alder og 
uddannelsesniveau findes i tabel 3-5. 
25. Ved lanceringen af "Ungdom for Europa"-programmet var det vigtigste mål 
at gøre de unge interesserede i de muligheder, som programmet giver. I 
den nuværende fase lægges der vægt på den bedst mulige udnyttelse af 
disse muligheder, mens de målsætninger, der er fastsat i Rådets 
afgørelse, fortolkes mere snævert, idet forskellen mellem antallet af 
ansøgninger og de tilgængelige økonomiske midler har tvunget de 
nationale agenturer til at fastsætte prioriteter i forbindelse med 
tildelingen af støtte. I denne forbindelse har de nationale organer 
udvidet deres arbejdsområde til også at omfatte rådgivning og vejledning. 
De yder således bistand ved udarbejdelsen af projekter, øger kvaliteten 
af projekterne og sikrer, at de unge selv deltager I planlægningen af 
udvekslingerne. 
26. Som et resultat af den udvidede rådgivning og vejledning, som organerne 
ydede, så det ud til, at ansøgerne i 1990 bedre forstod kriterierne for 
deltagelse i "Ungdom for Europa"-programmet og programmets specifikke 
karakter. De projekter, der modtog støtte fra de nationale organer, var 
generelt mere emnere Iaterede, og den europæiske dimension var ofte en 
væsentlig del af udvekslingen, og ungdomsledere er begyndt at forstå, at 
både forberedelse og evaluering er af afgørende betydning for den 
pædagogiske værdi af en udveksling. 
27. På grund af de nationale organers indsats i 1990 var gennemsnitligt 30% 
af alle deltagerne i "Ungdom for Europa"-programmet unge, der ikke var 
medlemmer af ungdomsorganisationer eller -foreninger. Deltagelsen fra 
ungdomsorganisationer, der normalt ikke deltager i ungdomsudvekslinger, 
steg ligeledes. Det er imidlertid ikke altid nemt for unge uden tidligere 
udvekslingserfaring, som er motiverede for og engagerede i planlægning 
af en udveksling, at tilrettelægge udvekslinger, der opfylder de pæda­
gogiske krav, der er fastsat i Rådets afgørelse. 
28. I nogle medlemsstater befinder ungdomsudvekslingerne sig generelt på et 
meget tidligt udviklingsstadie. Derfor var bilaterale projekter stadig 
den mest populære form for udvekslinger i 1990, selv om tri- og 
multilaterale udvekslinger gennemsnitligt steg med 10% i Fællesskabet i 
sammenligning med 1989. Denne stigningstakt hænger sammen med det 
faktum, at multilaterale udvekslinger kræver specifik pædagogisk og 
finansiel støtte. Dette kan også være en hindring i forbindelse med 
projekter, der planlægges af de unge selv. 
29. Det skal også nævnes, at multilaterale udvekslinger medfører højere 
omkostninger, hvilket kunne få alvorlige økonomiske konsekvenser, hvis de 
nationale organer skulle øge støtten til sådanne udvekslinger. Derfor kan 
nationale organer, som allerede har tildelt 20% af deres 
ungdomsudvekslingsbudget til multilaterale aktiviteter, sende 
multilaterale projekter til Kommissionen, som dernæst udvælger projekter 
og tildeler støtte fra de tilrådighed værende bevillinger. 
8 
30. Dårligt stillede unges deltagelse prioriteres i programmet. I 1990 steg 
denne deltagelse, idet en tredjedel af alle deltagerne var ugunstigt 
stillede af f.eks. socio-økonom i ske, geografiske, kulturelle eller 
fysiske årsager. 
31. Forsøgene på at forbedre den regionale fordeling af ungdomsudveks­
linger ne i medlemsstaterne fortsatte med held i 1990. Dette gælder ikke 
blot for medlemsstater i Fællesskabets periferi, men også for den 
regionale deltagelse inden for medlemsstaterne. I forsøget på at fremme 
en regional diversificering af ungdomsudvekslingerne har de nationale 
agenturer aktivt opfordret til indgåelse af partnerskaber mellem 
regioner, der er mindre kendt med ungdomsudvekslinger. 
AKTION B: støtte til tilrettelæggelse af korte studiebesøg for 
ungdomsledere. 
32. Denne aktion er tænkt som en foranstaltning til støtte for gennem­
førelsen af aktion A. Da kvaliteten af en ungdomsudveksl ing i vid 
udstrækning afhænger af udvekslingsti I rette læggernes kendskab til de 
unges situation i potentielle partner lande, er aktion B en vigtig 
forberedende aktivitet. 
33. Korte studiebesøg med støtte fra aktion B under "Ungdom for Europa"-
programmet gør det muligt for multilaterale grupper af ungdomsledere at 
danne sig et indtryk af de unges situation i andre medlemsstater og giver 
dem mulighed for at knytte kontakter med ungdomsorganisationer og grupper 
af unge og at skabe forbindelser med henblik på tilrettelæggelse af 
fremtidige udvekslinger inden for programmet. 
34. I 1989/905 tildelte Kommissionen 400 stipendier til de nationale 
organer i forbindelse med aktion B. De nationale organer havde ansvaret 
for udvælgelse og forberedelse af deltagerne samt for den praktiske 
tilrettelæggelse af besøgene. 
35. Der er en stigende tendens til at tilrettelægge korte studiebesøg på 
regional basis, og de nationale organer bistås i stigende grad af 
organer, der har kendskab til de respektive regionale ungdomsstrukturer. 
I 1990 fik man en meget positiv feedback fra deltagerne på grundlag af et 
evalueringsskema udarbejdet af de nationale organer. Både deltagernes 
personlige og faglige mål var blevet opfyldt. For de fleste deltagere 
var disse besøg deres første erfaringer i en multilateral gruppe af 
ungdomsledere, der behandler et emne af fælles interesse, i en anden 
medlemsstat. Korte studiebesøg gav anledning til nye kontakter og 
stimulerede til en række ungdomsudvekslingsprojekter i 1990/91. 
5 Forvaltningen af aktion B følger studieåret 
36. I 1990 modtog de nationale organer i gennemsnit tre gange flere 
ansøgninger, end der var stipendier tilgængelige. Derfor måtte man 
anvende højere kvalitative kriterier ved udvælgelse og forberedelse af 
deltagerne, og de nationale organer lagde større vægt på en passende 
forberedelse af deltagerne, idet denne aktion således blev knyttet sammen 
med de europæiske ungdomsudvekslinger inden for "Ungdom for Europa"-
programmet. Generelt afspejlede emnet for de fleste korte studiebesøg de 
specifikke mål i "Ungdom for Europa"-programmet. Et stigende antal af de 
korte studiebesøg, der blev gennemført i 1990, vedrørte dårligt stillede 
unges situation i medlemsstaterne. Man har set en tendens ti I at udvælge 
deltagerne i de korte studiebesøg på grundlag af emnet for besøget. Et 
stigende antal deltagere var ungdomsledere på græsrodsniveau fra 
ungdomsgrupper og -organisationer, der arbejder med dårligt stillede 
unge. Disse deltagere kan dernæst gøre det muligt bedre at nå ud til 
dårligt stillede unge. 
AKTION C: støtte til ikke-statslige organisationer til etablering og 
udbygning af infrastruktur for ungdomsudveksI ing. 
37. Kommissionen støtter under aktion C ungdomsorganisationer, der er 
repræsenteret i mindst seks medlemsstater, og som ønsker at udvide deres 
ungdomsudvekslingsakti viteter. Støtten er begrænset til indførelse af 
infrastrukturen i de første to år. Støtten for det andet år udbetales 
kun, hvis infrastrukturens fortsatte eksistens er sikret, når 
fællesskabsstøtten ophører. 
38. I 1990 modtog Kommissionen tyve ansøgninger, hvoraf otte blev udvalgt til 
at modtage støtte. Tre ansøgere ansøgte om støtte til det andet år, og 
fem modtog støtte til det første år. De projekter, der modtog støtte i 
1990, var af forskellig art. De omfattede udvikling af 
ungdomsudvekslingsinfrastrukturer for handicappede unge, ungdomsmobiIitet 
generelt, dårligt stillede unge og oprettelse af et informationsnetværk 
mellem organisationer, der støtter integration af unge i 
lokalsamfundene. 
AKTION D: støtte til strukturer udpeget af regeringerne i de enkelte 
medlemsstater, med ansvaret for gennemførelsen af "Ungdom 
for Europa"-programmet. 
39. I Rådets afgørelse bestemmes det, at de nationale organer skal have 
ansvaret for information, rådgivningsfaciI iteter, uddannelse og 
forvaltning af støtten til projekter i forbindelse med "Ungdom for 
Europa"-programmet. Kommissionen yder økonomisk støtte til de nationale 
organers dr ift. 
40. I 1990 øgede de fleste medlemsstater deres finansielle bidrag til 
programmets infrastruktur. Når ungdomsudvekslingsakti vi teterne i en 
medlemsstat udvides, øges medlemsstatens supplerende finansielle bidrag 
generelt. Det skal bemærkes for den periode, som denne rapport dækker: 
10 
at alle nationale organer havde installeret edb-faciI iteter til 
behandling af ansøgninger og andre administrative opgaver; 
at telefax-faciliteter har gjort det muligt for alle organer at 
overholde de deadlines, der var fastsat for høring og koordinering; 
at alle nationale organer havde tilstrækkeligt personale ti I at sikre 
fuldtidsservice over for målgrupperne. 
41. I løbet af året har de nationale organer udbredt information om "Ungdom 
for Europa"-programmet til unge, udveksl ingsti I rette læggere og relevante 
organer på regionalt og lokalt plan. Man har lagt særlig vægt på ikke 
blot at "udbrede information", men på at koncentrere indsatsen om at 
finde frem til målgruppernes specifikke informationsbehov og på, hvordan 
disse behov kan opfyldes. 
42. De nationale organer undlod at iværksætte store informationskampagner i 
1990 for at undgå at skabe forventninger, som ikke kunne imødekommes på 
grund af de budgetmæssige begrænsninger. De nationale organer oplevede 
ikke desto mindre en stigning på 60% i antallet af ansøgninger under 
aktion A i sammenligning med 1989, hvilket viser et stigende kendskab til 
"Ungdom for Europa"-programmet. 
43. For at opfylde de specifikke informationsbehov er de nationale agenturer 
indgået i aktive partnerskaber med regionale og lokale strukturer i 
medlemsstaterne og: 
har udarbejdet informationssæt, der henvender sig til ungdomsgrupper 
og -organisationer, og som danner grundlag for en bedre forståelse af 
støtte- og ansøgningsmekanismerne i forbindelse med "Ungdom for 
Europa"-programmet for førstegangs ansøgere; 
har udviklet informationsmateriale der henvender sig til programmets 
prioriterede målgrupper - dårligt stillede unge og ungdomsledere uden 
tidligere erfaring med ungdomsudvekslinger. 
44. Endelig har de nationale organer i tæt samarbejde med Kommissionen 
tilbudt en række tjenester i 1990: 
en partner-kontakt tjeneste for ungdomsgrupper i forskellige 
medlemsstater, navnlig de grupper, som hidtil kun har haft få eller 
slet ingen muligheder for at deltage i eksisterende 
udveksI i ngsordn i nger; 
fremme af den europæiske dimension i udveksl ingsprojekterne; 
"pædagogisk" vejledning og praktisk støtte, forbedring af kvaliteten 
af udvekslingerne og forøgelse af de prioriterede målgruppers 
deltagelse. 
AKTION E: støtte til uddannelse af ungdomsledere, iser på europæisk 
plan. 
11 
45. Denne støtte til uddannelse af ungdomsar ledere gives til 
uddannelsesaktiviteter, der bringer deltagere fra to eller flere 
medlemsstater sammen, og som vedrører ungdomsudvekslinger. I 1990 blev 
støtte til uddannelseskurser givet til to typer af aktiviteter. For det 
første støtte til tre pilot-uddannelseskurser på europæisk plan. 
Kommissionen nedsatte i nært samarbejde med de nationale organer og Det 
Europæiske Ungdomscenter under Europa-Rådet en uddannelsesgruppe. 
Gruppen, der på Kommissionens vegne blev koordineret af De Europæiske 
Fællesskabers ungdomsudvekslingskontor, planlagde og gennemførte tre 
pilot-uddannelseskurser i foråret 1990 i henholdsvis Italien, Danmark og 
Grækenland med deltagelse af ungdomsledere fra alle medlemsstater. 
46. De tre kurser blev evalueret af kursuslederne og af uddannelsesgruppen. 
Den indhøstede erfaring og de konklusioner, der kan drages på grundlag af 
de tre kurser bekræfter, at Kommissionens ønske om at prioritere 
uddannelse på europæisk plan og yderligere uddannelse af ungdomsledere i 
forbindelse med ungdomsudvekslinger er berettiget. Pilot­
uddannelseskurserne førte til nye arbejdsstrukturer i en række 
medlemsstater, navnlig de medlemsstater, der havde mindst erfaring med 
europæiske ungdomsudvekslinger, og der blev oprettet et europæisk net af 
undervisere. Som et resultat heraf råder de nationale organer nu over 
erfarne undervisere, der kan gennemføre uddannelsesaktiviteter på 
nationalt plan. 
47. Kommissionen ydede ligeledes støtte til tre multilaterale uddan­
nelsesaktiviteter i 1990, hvoraf to projekter var indsendt af nationale 
organer og et projekt indsendt af en ikke-statslig organisation. I alt 
deltog 70 ungdomsledere i disse kurser. 
V EVALUERING AF "UNGDOM FOR EUR0PA"-PR0GRAMMET 
48. I begyndelsen af 1990 gennemførte Kommissionen en række bilaterale 
evalueringsdrøfteiser med nationale delegationer fra de enkelte 
medlemsstater. Formålet var at undersøge, hvor langt man er kommet med 
gennemførelsen af programmet, og at drøfte de specifikke problemer, man 
er stødt på, samt mulige forbedringer. 
49. Evalueringen var koncentreret omkring fire områder: 
en analyse af de oprettede organisatoriske infrastrukturer; 
"Ungdom for Europa"-programmets rolle og omfanget af kendskabet til 
programmet i de enkelte medlemsstater; 
de nationale organers og ungdomsorganisationers/-gruppers realisering 
af de i Rådets afgørelse fastsatte politiske mål og overholdelse af 
de pædagogiske retningslinjer; 
den nuværende udvikling af foranstaltninger til støtte for 
ungdomsudvekslinger, navnlig de korte studieophold og uddannelse samt 
undere uddannelsesaktiviteter for ungdomsledere. 
50. De opnåede resultater afspejler en positiv vurdering af "Ungdom for 
Europa"-programmet og har dannet grundlag for Kommissionens evaluering af 
programmet som svar på Europa-Parlaments resolution af 16. februar 1990 
om unges adgang til Fællesskabets undervisnings- og 
uddannelsesprogrammer. I denne evaluering var 
- 12 -
deltagerne i aktion A opdelt efter medlemsstat og region, alder, køn, 
uddannelsesniveau og social baggrund (Jf. punkt 28 og tabel 1-5), og den var 
baseret på information indsendt af de nationale organer. En yderligere evaluering 
af programmet, som gennemføres i 1991, vil blive baseret på en direkte 
undersøgelse blandt de unge, der deltager i aktion A under "Ungdom for Europa"-
programmet. 
VI FREMTIDSPERSPEKTIVER 
51. "Ungdom for Europa"-programmet er blevet en yderligere kilde til 
ungdomsudvekslingsakti viteter i visse medlemsstater med traditioner på 
ungdomsudvekslingsområdet, mens det i andre medlemsstater har skabt nye 
rammer for mobilitet og udveksling. I de medlemsstater, hvor det 
generelle kendskab ti I og erfaring i forbindelse med ungdomsudvekslinger 
er meget begrænset, kan "Ungdom for Europa"-programmet spille en 
afgørende rolle med hensyn til udvikling af en europæisk bevidsthed. 
52. Det stigende kendskab til programmet i hele Fællesskabet afspejles i en 
stigning i antallet af ansøgninger om økonomisk støtte, der langt 
overstiger det tilrådighed værende budget. 
53. Som anført ovenfor (punkt 3), forelagde Kommissionen den 10. 
Oktober 1990 sine forslag til anden fase af "Ungdom For Europa" 
Programmet 5); og beslutningen om udvidelsen af Programmet blev 
vedtaget den 29. juli 1991. 
54. Anden fase af Programmet vil sigte mod at fremme 
ungdomsudvekslinger indenfor. Det europæiske Fællesskab til gavn 
for omkring 140.000 unge i fællesskabet imellem 1. januar 1992 og 
31. december 1994. Ministrene gav især udtryk for deres støtte til 
inddragelsen af dårligt stillede unge i "Ungdom for Europa II", 
uanset om de måtte være dårligt stillede af personlige, socio­
økonomiske eller geografiske årsager. 
55. Under Aktion I vil Programmet fortsat yde direkte støtte til 
ungdomsprojekter, som omfatter udveksling og mobilitet, der bringer 
unger mellem 15 og 25 sammen. I overensstemmelse med den vægt, der 
blev lagt på deltagelse af dårligt stillede unge i såvel 
Kommissionens forslag som i den efterfølgende Rådsafgørelse, vil 
mindst en tredjedel af de midler, der er til rådighed for direkte 
støtte til ungdomsudvekslingsaktiviteter blive øremærket til 
udvekslinger, der omfatter dårligt stillede unge, og finansieringen 
af sådanne projekter vil eventuelt kunne dække op til 75% af de 
samlede omkostninger. 
56. For første gang vil tilskud, som et eksperiment, blive bevilget til 
tværnationale projekter, som sætter unge i stand til at deltage i 
frivillige aktiviteter i andre medlemsstater. Frivillige 
aktiviteter, som gavner unge i værtslandene vil blive prioriteret. 
Programmet vil fortsat yde støtte til studiebesøg og uddannelse af 
ungdomsledere, for dermed at øge deres forståelse af, hvilke 
færdigheder, der kræves for en vellykket organisering af 
ungdomsudvekslinger, samt deres viden om de pågældende værtslande. 
IV 
57. En række ledsagende foranstaltninger forudses under "Ungdom for 
Europa" Programmets Aktion II. Disse omfatter fremme af 
initiativer, som øger ungdomsmobiliteten indenfor medlemsstaterne og 
som Øger de unges adgang til ydelser på nationalt plan; som øger 
samarbejdet imellem medlemsstaterne indenfor ungdomsområdet; som 
oplyser unge og undomsledere om "Ungdom for Europa II". 
58. Selvom Kommissionen oprindelig havde foreslået et beløb på 37 MECU, 
gik Rådet ind for et anslået budget på 25 MECU over den tre-års 
periode, som "Ungdom for Europa" programmet dækker, et beløb, som 
vil blive taget op til vurdering igen på grundlag af evalueringen af 
programmets første fase. Kommissionen beklager denne reduktion, men 
sætter sin lid til, at den evaluering, som medlemsstaterne og de 
nationale organer har erklæret, at de vil samarbejde om, let vil 
kunne retfærdiggøre det oprindelige budgetforslag. 
COM (90) 470 

ISSN 0254-1459 
KOM(91) 355 endelig udg. 
/ 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-91-411-DA-C 
ISBN 92-77-75894-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg