(5)Den generelle undtagelsesklausul har været aktiveret siden marts 2020. I sin meddelelse af 3. marts 2021 indtog Kommissionen den holdning, at beslutningen om, hvorvidt den generelle undtagelsesklausul skal deaktiveres eller fortsat skal anvendes, bør træffes som led i en overordnet vurdering af økonomiens tilstand med niveauet for den økonomiske aktivitet i Unionen eller i euroområdet sammenlignet med niveauet før krisen (ultimo 2019) som det bærende kvantitative kriterie. Den øgede usikkerhed og de alvorlige nedadrettede risici for de økonomiske udsigter som følge af krig i Europa samt de hidtil usete stigninger i energipriserne og de vedvarende forstyrrelser af forsyningskæderne berettiger, at stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul fortsat er aktiveret i hele 2023.

(4)Under hensyntagen til en økonomisk og geopolitisk situation i hastig udvikling genoptages den brede samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken inden for det europæiske semester i 2022, idet forløbet også tilpasses gennemførelseskravene i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten som skitseret i den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst 2022. Gennemførelsen af de vedtagne genopretnings- og resiliensplaner spiller en vigtig rolle for opfyldelsen af målene for samordning af den økonomiske politik under det europæiske semester, eftersom planerne indeholder foranstaltninger til at håndtere alle eller en betydelig del af de relevante landespecifikke henstillinger, der blev udstedt i forbindelse med semesterforløbet i 2019 og 2020. De landespecifikke henstillinger fra 2019 og 2020 er fortsat yderst relevante for genopretnings- og resiliensplaner, der er blevet revideret, ajourført eller ændret i henhold til artikel 14, 18 og 21 i forordning (EU) 2021/241, hvilket gælder for alle landespecifikke henstillinger, der blev udstedt før datoen for den modificerede plan.

(3)Ruslands invasion af Ukraine i kølvandet på den globale pandemi har ændret den geopolitiske og økonomiske situation betydeligt. Invasionens indvirkning på medlemsstaternes økonomier har bl.a. kunnet mærkes gennem højere energi- og fødevarepriser og svagere vækstudsigter. De højere energipriser presser især de mest sårbare husholdninger, som er ramt eller risikerer at blive ramt af energifattigdom. EU oplever også en hidtil uset tilstrømning af personer, der flygter fra Ukraine. I den forbindelse blev direktivet om midlertidig beskyttelse den 4. marts 2022 taget i brug for første gang med henblik på at give fordrevne personer fra Ukraine ret til lovligt ophold i EU samt adgang til uddannelse, arbejdsmarkedet, sundhedsydelser, bolig og sociale sikringsordninger.

(2)Den 24. november 2021 vedtog Kommissionen den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2022 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til bekræftelsen på det sociale topmøde i Porto i maj 2021 af det fælles tilsagn om at fortsætte gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Det Europæiske Råd godkendte prioriteterne i den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst 2022 den 25. marts 2022. Den 24. november 2021 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Luxembourg ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet, som blev vedtaget af Rådet den 5. april 2022, samt forslaget til den fælles rapport om beskæftigelsen 2022, der indeholder en analyse af gennemførelsen af retningslinjerne for beskæftigelsen og principperne for den europæiske søjle for sociale rettigheder, og som blev vedtaget af Rådet den 14. marts 2022.

(1)Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten trådte i kraft den 19. februar 2021. Genopretnings- og resiliensfaciliteten yder finansiel støtte til gennemførelse af reformer og investeringer og bidrager således med en finanseffekt finansieret af Unionen. Den bidrager til den økonomiske genopretning og til gennemførelsen af bæredygtige og vækstfremmende reformer og investeringer, navnlig til fremme af den grønne og den digitale omstilling, og vil samtidig styrke modstandsdygtigheden og den potentielle vækst i medlemsstaternes økonomier. Den hjælper også med at skabe mere holdbare offentlige finanser og styrke væksten og jobskabelsen på mellemlang og lang sigt. Det maksimale finansielle bidrag for hver medlemsstat inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten blev i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 ajourført den [XX]. juni 2022.

(6)Ifølge den fremgangsmåde, der følges i Rådets udtalelse af 18. juni 2021 om stabilitetsprogrammet 2021, bestemmes den finanspolitiske kurs i øjeblikket bedst ud fra ændringen i primære udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden), idet der ses bort fra kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger i forbindelse med covid-19, mens udgifter finansieret med ikketilbagebetalingspligtig støtte (tilskud) fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler medtages, i forhold til den potentielle vækst på mellemlang sigt. I forbindelse med undersøgelsen af, om den nationale finanspolitik er forsvarlig, og om sammensætningen heraf bidrager til en bæredygtig genopretning i overensstemmelse med den grønne og den digitale omstilling, lægges der foruden den overordnede finanspolitiske kurs også vægt på udviklingen i de nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger i forbindelse med covid-19) samt i investeringerne.

(7)Den 2. marts 2022 vedtog Kommissionen en meddelelse, som udstikker overordnede finanspolitiske retningslinjer for 2023 med henblik på at hjælpe medlemsstaterne med at forberede deres stabilitets- og konvergensprogrammer og dermed styrke den politiske samordning. På grundlag af de makroøkonomiske udsigter i vinterprognosen 2022 bemærkede Kommissionen, at det forekommer hensigtsmæssigt at gå fra en samlet set understøttende finanspolitisk kurs i 2020-2022 til en overvejende neutral samlet finanspolitisk kurs i 2023, samtidig med at der udvises parathed til at reagere på udviklingen i den økonomiske situation. Kommissionen meddelte, at de finanspolitiske henstillinger for 2023 fortsat bør differentieres mellem medlemsstaterne under hensyntagen til eventuelle afsmittende virkninger mellem landene. Kommissionen opfordrede medlemsstaterne til at følge disse retningslinjer i deres stabilitets- og konvergensprogrammer. Kommissionen forpligtede sig til at følge den økonomiske udvikling nøje og tilpasse sine politiske retningslinjer efter behov og senest i forbindelse med forårspakken under det europæiske semester i slutningen af maj 2022.

(8)For så vidt angår de finanspolitiske retningslinjer, som blev udstukket den 2. marts 2022, tager de finanspolitiske henstillinger for 2023 hensyn til den forværrede økonomiske situation, den øgede usikkerhed og yderligere nedadrettede risici og den højere inflation sammenlignet med vinterprognosen. Den finanspolitiske reaktion skal derfor tage sigte på at forøge de offentlige investeringer i grøn og digital omstilling og energisikkerhed og på at opretholde købekraften i de mest sårbare husholdninger med henblik på at afbøde virkningerne af energiprisstigningerne og begrænse inflationspresset fra anden runde-effekter ved hjælp af målrettede og midlertidige foranstaltninger; finanspolitikken skal forblive fleksibel, så den kan tilpasses de hurtigt skiftende omstændigheder, og den skal i de enkelte lande afpasses efter deres finanspolitiske og økonomiske situation, herunder med hensyn til eksponering for krisen og tilstrømningen af fordrevne personer fra Ukraine.

(9)Den 30. april 2021 indgav Luxembourg sin nationale genopretnings- og resiliensplan til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) 2021/241. Kommissionen har i medfør af artikel 19 i forordning (EU) 2021/241 vurderet genopretnings- og resiliensplanens relevans, effektivitet, virkningsfuldhed og sammenhæng i overensstemmelse med vurderingskriterierne i bilag V til forordningen. Den 13. juli 2021 vedtog Rådet en afgørelse om godkendelse af vurderingen af Luxembourg genopretnings- og resiliensplan. Tilrådighedsstillelsen af trancher er betinget af, at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24, stk. 5, i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om, at Luxembourg på tilfredsstillende vis har opfyldt de relevante milepæle og mål, der er anført i Rådets gennemførelsesafgørelse. En tilfredsstillende opfyldelse forudsætter, at opfyldelsen af forudgående milepæle og mål ikke er blevet tilbagerullet.

(10)Den 29. april 2022 fremlagde Luxembourg sit nationale reformprogram 2022 og sit stabilitetsprogram 2022 i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 1466/97. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Det nationale reformprogram 2022 afspejler i overensstemmelse med artikel 27 i forordning (EU) 2021/241 også Luxembourgs halvårlige rapportering om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen.

(11)Den 23. maj 2022 offentliggjorde Kommissionen landerapporten for Luxembourg 2022. Heri foretages der en vurdering af Luxembourgs fremskridt med hensyn til at gennemføre de relevante landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget af Rådet i 2019, 2020 og 2021, og der gøres status over Luxembourgs gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen med udgangspunkt i resultattavlen for genopretnings- og resiliensfaciliteten. På grundlag af denne analyse er der i landerapporten udpeget mangler med hensyn til udfordringer, som enten ikke håndteres eller kun håndteres delvist i genopretnings- og resiliensplanen, ligesom der også afdækkes nye udfordringer, herunder som følge af Ruslands invasion af Ukraine. Rapporten indeholder også en vurdering af Luxembourgs fremskridt med gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og opfyldelse af EU's overordnede mål vedrørende beskæftigelse, færdigheder og fattigdomsbekæmpelse samt af fremskridtene med gennemførelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling.

(12)Den 20. juli 2020 henstillede Rådet, at Luxembourg i 2020 og 2021 skulle træffe alle nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med den generelle undtagelsesklausul til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning. Det henstillede også, at Luxembourg skulle føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det. Ifølge data valideret af Eurostat blev Luxembourg offentlige saldo i 2021 forbedret fra et underskud på 3,4 % af BNP i 2020 til et overskud på 0,9 % i 2021. Luxembourgs finanspolitiske reaktion understøttede den økonomiske genopretning i 2021, mens de midlertidige nødhjælpsforanstaltninger aftog fra at udgøre 2,4 % af BNP i 2020 til 0,7 % i 2021. De foranstaltninger, som Luxembourg har truffet i 2021, er i overensstemmelse med Rådets henstilling af 20. juli 2020. De diskretionære budgetforanstaltninger, som regeringen traf i 2020 og 2021, var enten af midlertidig karakter eller opvejet af udlignende foranstaltninger. Ifølge data valideret af Eurostat udgjorde den offentlige gæld 24,4 % af BNP i 2021.

(13)Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, forekommer forsigtigt i 2022 og realistisk derefter. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2022 ventes realvæksten i BNP at udgøre 1,4 % i 2022 og 2,9 % i 2023. Til sammenligning ventes realvæksten i BNP ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 at udgøre 2,2 % i 2022 og 2,7 % i 2023. Afvigelsen på 0,8 procentpoint i 2022 skyldes primært højere forventninger til investeringer og et positivt bidrag fra nettoeksporten til væksten i realt BNP ifølge Kommissionens prognose. Ifølge stabilitetsprogrammet 2022 forventer regeringen, at den samlede saldo vil aftage til et underskud på 0,7 % af BNP i 2022 og til 0,4 % af BNP i 2023. Faldet i 2022 afspejler mestendels højere udgifter til aflønning af ansatte, investeringer og sociale ydelser, og på indtægtssiden forventes de løbende indkomst- og formueskatteindtægter at aftage. Ifølge programmet vil den offentlige gældskvote øges til 25,4 % i 2022 og efterfølgende øges til 25,8 % i 2023. På grundlag af de politiske foranstaltninger, der var kendt på skæringsdatoen for prognosen, forventes der ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 et offentligt underskud i 2022 på 0,1 % af BNP og et overskud for 2023 på 0,1 %. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 vil den offentlige gældskvote være lidt lavere og udgøre 24,7 % i 2022 og 25,1 % i 2023.

Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 anslås den potentielle produktionsvækst på mellemlang sigt (gennemsnit over 10 år) at være på 2,6 %. Dette skøn tager dog ikke højde for virkningerne af de reformer, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen, og som kan øge Luxembourgs potentielle vækst.

(14)I 2022 udfasede regeringen størstedelen af de foranstaltninger, der blev truffet som reaktion på covid-19-krisen, således at de midlertidige nødhjælpsforanstaltninger forventes at aftage fra 0,7 % af BNP i 2021 til 0,1 % i 2022. Det offentlige underskud påvirkes af de foranstaltninger, der er vedtaget for at afbøde de økonomiske og sociale virkninger af stigningen i energipriserne, som ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 anslås til 0,8 % af BNP i 2022 og 0,2 % af BNP i 2023. Disse foranstaltninger består primært af en energirelateret skattenedsættelse, sociale overførsler til lavindkomsthusstande, nedsættelser af indirekte skatter på energiforbrug og produktionssubsidier. Disse foranstaltninger er meldt ud som værende af midlertidig karakter for størstepartens vedkommende. Hvis energipriserne imidlertid forbliver høje i 2023, kan nogle af disse foranstaltninger videreføres. Nogle af disse foranstaltninger, navnlig den generelle nedsættelse af punktafgifterne på brændstof i 2022, er ikke målrettede. Det offentlige underskud påvirkes også af omkostningerne til midlertidig beskyttelse af fordrevne personer fra Ukraine, som ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 forventes at udgøre 0,1 % og 0,2 % af BNP i henholdsvis 2022 og 2023.

(15)Den 18. juni 2021 henstillede Rådet, at Luxembourg i 2022 fastholder en understøttende finanspolitisk kurs, som omfatter finanseffekten af genopretnings- og resiliensfaciliteten, og opretholder nationalt finansierede investeringer. Det henstillede også, at Luxembourg, når den økonomiske situation tillader det, skulle føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, og samtidig skulle øge investeringerne med henblik på at løfte vækstpotentialet.

(16)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 og de oplysninger, der er indeholdt i Luxembourgs stabilitetsprogram 2022, forventes den finanspolitiske kurs i 2022 at være understøttende med -1,3 % af BNP som henstillet af Rådet. Luxembourg agter løbende at støtte genopretningen ved at udnytte genopretnings- og resiliensfaciliteten til at finansiere yderligere investeringer som henstillet af Rådet. Det positive bidrag til den økonomiske aktivitet fra udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at forblive stabilt i forhold til 2021. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et ekspansivt bidrag på 0,1 procentpoint til den finanspolitiske kurs i 2022. Luxembourg planlægger derfor at opretholde nationalt finansierede investeringer som henstillet af Rådet. Samtidig ventes væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) i 2022 at indebære et ekspansivt bidrag på 1,2 procentpoint til den samlede finanspolitiske kurs. Dette betydelige ekspansive bidrag omfatter den yderligere virkning af foranstaltningerne til afhjælpning af de økonomiske og sociale følger af stigningen i energipriserne (0,5 % af BNP) samt omkostningerne ved at yde midlertidig beskyttelse til fordrevne personer fra Ukraine (0,1 % af BNP), samtidig med at højere udgifter til aflønning af ansatte og sociale ydelser forventes at bidrage (med 0,3 % af BNP) til væksten i de løbende nettoudgifter.

(17)I 2023 forventes den finanspolitiske kurs ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 at ligge på + 0,5 % af BNP under antagelse af en uændret politik. Luxembourg forventes fortsat at anvende tilskuddene fra genopretnings- og resiliensfaciliteten i 2023 til at finansiere yderligere investeringer til støtte for genopretningen. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et ekspansivt bidrag på 0,1 % af BNP til den finanspolitiske kurs i 2023. Samtidig ventes væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) i 2023 at indebære et kontraktivt bidrag på 0,5 procentpoint til den samlede finanspolitiske kurs. Dette omfatter virkningen af udfasningen af de foranstaltninger, hvormed der tages højde for stigningen i energipriserne (0,3 % af BNP).

(18)Ifølge stabilitetsprogrammet for 2022 forventes det offentlige underskud gradvist at aftage til 0,3 % af BNP i 2024 og til 0,2 % senest i 2025. Den offentlige saldo ventes dermed at forblive under 3 % af BNP i løbet af programperioden. Disse fremskrivninger hviler på en antagelse om lidt højere indtægter og stabile udgifter målt i procent af BNP. Ifølge programmet vil den offentlige gældskvote øges senest i 2025, nærmere bestemt med en forøgelse til 26,2 % i 2024 og en stabilisering på 26,2 % i 2025. På grundlag af Kommissionens analyse forekommer risiciene for gældsholdbarheden at være lave på mellemlang sigt.

(19)Covid-19-krisen havde en mere begrænset indvirkning på de offentlige finanser end i andre medlemsstater, og de relevante indikatorer forventes at blive forbedret i 2022. Den demografiske udviklings indvirkning på de offentlige udgifter vil imidlertid blive forstærket i de kommende årtier. Dette skyldes navnlig, at antallet af pensionister pr. arbejdstager forventes at stige støt på grund af den aldrende befolkning og nedgangen i nettomigrationsstrømmene. I et scenarie med uændret politik vil Luxembourg stå over for en af EU's største stigninger i pensionsudgifterne målt på andelen af BNP frem til 2070. Dette vil udmønte sig i pensionsudgifter på ca. 18 % af BNP (sammenholdt med 9 % i 2019), hvilket er blandt de højeste i EU. Deraf følger en betydelig stigning i den offentlige gæld, og holdbarheden i de offentlige finanser bringes i fare. En forhøjelse af den faktiske pensionsalder vil få den mest fordelagtige makroøkonomiske virkning, fordi denne faktor har det største potentiale til at nedbringe pensionsudgifterne. Med tiden vil en højere andel af ældre arbejdstagere i beskæftigelse også understøtte den økonomiske vækst. Genopretnings- og resiliensplanen behandler hverken pensionssystemets langsigtede bæredygtighed eller de negative virkninger af førtidspensionsordninger og de finansielle incitamenter til at forlade arbejdsmarkedet tidligt, hvilket begrunder den lave beskæftigelsesfrekvens blandt ældre arbejdstagere. En snarlig iværksættelse af reformer, der har til formål at begrænse førtidspensionsordninger og påvirke ældre arbejdstageres præferencer til at forblive i beskæftigelse i længere tid, vil muliggøre en gradvis gennemførelse og øge retfærdigheden mellem generationerne.

(20)Bekæmpelsen af aggressiv skatteplanlægning i EU er afgørende for at: i) forhindre konkurrenceforvridning mellem virksomheder, ii) sikre en retfærdig behandling af skatteyderne og iii) beskytte de offentlige finanser. Luxembourg er en lille, åben økonomi med en stor integreret finanssektor, hvilket i vid udstrækning er årsagen til de eksisterende betydelige finansielle strømme. Disse betydelige finansielle strømme afspejler imidlertid også, at der i landet findes mange udenlandsk kontrollerede virksomheder, som er beskæftiger sig med koncernintern finansiering og likviditetsaktiviteter. Et særligt problem er fraværet af kildeskat — eller tilsvarende foranstaltninger angående rente- og royaltybetalinger til jurisdiktioner med lav eller ingen skat ud over de lande, der er opført på EU-listen over ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner. Udgående rente- og royaltybetalinger fra selskaber med hjemsted i Luxembourg til jurisdiktioner uden for EU kan være pålagt lav eller ingen beskatning, hvis disse betalinger ikke beskattes eller beskattes på et lavt niveau i modtagerjurisdiktionen. Luxembourg har truffet visse forholdsregler for at bekæmpe aggressiv skatteplanlægning. Hidtil har forholdsreglerne imidlertid været begrænsede og utilstrækkelige til at afhjælpe problemet med udgående betalinger i skattesystemet, som multinationale selskaber kan udnytte med henblik på aggressiv skatteplanlægning.

(21)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra b), i og bilag V, kriterie 2.2, til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen et omfattende sæt gensidigt forstærkende reformer og investeringer, som skal gennemføres senest i 2026. Disse hjælper med at håndtere alle eller en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, der er skitseret i de landespecifikke henstillinger, som Rådet rettede til Luxembourg i forbindelse med det europæiske semester i 2019 og 2020, såvel som i alle landespecifikke henstillinger, der er blevet udstedt før datoen for vedtagelse af planen. Disse udfordringer vedrører navnlig sundhedssystemets modstandsdygtighed, inklusion på arbejdsmarkedet og investeringer i den grønne og den digitale omstilling samt manglen på økonomisk overkommelige boliger og den institutionelle modstandsdygtighed i rammen for bekæmpelse af hvidvask af penge. Planen omfatter foranstaltninger med henblik på at øge det offentlige udbud af økonomisk overkommelige boliger. Planen omfatter endvidere investeringer i produktion af vedvarende energi og bæredygtig transport, der bidrager til gradvist at dekarbonisere økonomien. Digitale offentlige tjenester og et stort offentligt forsknings- og innovationsprojekt inden for kvantekommunikationsteknologi vil fremme erhvervsinvesteringer og sætte skub i produktivitetsvæksten på mellemlang sigt. Med hensyn til bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme omfatter planen en kombination af foranstaltninger med henblik på at forbedre gennemsigtigheden og styrke rammerne for tilsyn med udbydere af finansielle tjenester. Den strategi for kvalifikationer og uddannelsesprogrammer, der er fastsat i planen, herunder et særligt mål for ældre arbejdstagere, forventes at bidrage til at forbedre integrationen på arbejdsmarkedet.

(22)Gennemførelsen af Luxembourgs genopretnings- og resiliensplan forventes at bidrage til yderligere at fremme den grønne og den digitale omstilling. Foranstaltningerne til støtte for klimamål i Luxembourg omfatter et beløb, der svarer til 61 % af planens samlede tildeling, mens foranstaltningerne til støtte for digitale mål omfatter et beløb, der svarer til 32 % af planens samlede tildeling. En fuld gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med de relevante milepæle og mål vil hjælpe Luxembourg med at komme sig hurtigt oven på covid-19-krisen og samtidig styrke landets modstandsdygtighed. Det er fortsat vigtigt systematisk at inddrage arbejdsmarkedets parter og andre relevante interessenter for at sikre en vellykket gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen samt af andre økonomipolitiske og beskæftigelsespolitiske tiltag, der går ud over planen, og således sikre et bredt ejerskab til den overordnede politiske dagsorden.

(23)Luxembourg har endnu ikke fremlagt partnerskabsaftalen og de øvrige programmeringsdokumenter vedrørende samhørighedspolitikken. Luxembourg vil i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 tage hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af midlerne under samhørighedsfondene for perioden 2021-2027. Dette er en forudsætning for at øge effektiviteten og få størst mulig merværdi af den finansielle støtte, der modtages via samhørighedsfondene, og samtidig fremme koordineringen, komplementariteten og sammenhængen mellem disse fonde og Unionens øvrige instrumenter og fonde. En vellykket gennemførelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten og af programmerne vedrørende samhørighedspolitikken kræver også, at flaksehalesene for investeringer til støtte for den grønne og den digitale omstilling og en afbalanceret territorial udvikling fjernes.

(24)Foruden de økonomiske og sociale udfordringer, som genopretnings- og resiliensplanen skal håndtere, står Luxembourg også over for andre udfordringer, som bl.a. knytter sig til en voksende ulighed i uddannelsessystemet. Luxembourgs uddannelsessystem er kendetegnet ved anvendelsen af tre sprog (luxembourgsk, tysk og fransk) samt et stort antal elever med uensartet socioøkonomisk og sproglig baggrund. Det fremgår af internationale testresultater, at elevernes grundlæggende færdigheder ligger lavere end EU-gennemsnittet, og de hænger tæt sammen med elevernes socioøkonomiske og sproglige baggrunde. I 2018-undersøgelsen af programmet for international elevevaluering, der blev gennemført af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, tegnede Luxembourg sig for en af EU's betydeligste forskelle mellem gunstigt stillede og ugunstigt stillede studerende, hvad angår læsefærdigheder. Ulighederne forstærkes af den flersprogede skolegang og den måde, hvorpå eleverne opdeles i forskellige skolespor på et tidligt tidspunkt. Uddannelsessystemet giver ikke alle elever tilstrækkelige sprogfærdigheder og grundlæggende færdigheder til at opfylde arbejdsmarkedets behov i landet. Individualiseret støtte til elever vil bidrage til at opnå det fulde udviklingspotentiale og den overordnede inddragelse af alle studerende. I tråd med konklusionerne fra det nationale observatorium for skolekvalitet i 2020 er der råderum til at forbedre forvaltningen af uddannelsessystemet, videreudvikle evalueringsværktøjer og kvantificerbare mål, der fremmer kvalitet og lige muligheder i såvel den formelle som den uformelle del af uddannelsessystemet.