[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 4.7.2006

KOM(2006) 357 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Kommissionens bemærkninger til konklusioner og henstillinger i forbindelse med midtvejsevalueringen af programmet "Intelligent Energi i Europa" (2003-2006) {SEK(2006) 858}

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Kommissionens bemærkninger til konklusioner og henstillinger i forbindelse med midtvejsevalueringen af programmet "Intelligent Energi i Europa" (2003-2006) (EØS-relevant tekst)

1. Indledning

Programmet "Intelligent Energi i Europa" (IEE) blev oprettet i juni 2003 ved Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1230/2003/EF[1]. Programmet løber indtil den 31. december 2006. Programmet har et vejledende budget på 250 mio. EUR og sigter mod at yde et afbalanceret bidrag til bestræbelserne på at nå de overordnede mål for energiforsyningssikkerhed, Lissabon-målene for vækst, bæredygtig jobskabelse og konkurrenceevne og miljøbeskyttelse.

Hermed fremsender Kommissionen konklusionerne på midtvejsevalueringen af fællesskabsprogrammet til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget sammen med sine bemærkninger, som foreskrevet i programbeslutningens artikel 9, stk. 2.

Midtvejsevalueringen blev foretaget af et uafhængigt ekspertpanel, herefter "evaluatorerne", med udgangspunkt i forskellige data, herunder tidligere vurderinger af programmet og dets forløbere, en analyse af programdata, en undersøgelse vedrørende ansøgere og støttemodtagere, høringer af berørte parter og en undersøgelse af relevante markedsrapporter, for at indkredse den strategiske begrundelse for programmet.

Rapporten omfatter en vurdering af programmets relevans, effektivitet, merværdi og bæredygtighed under hensyn til tids- og pengemæssige begrænsninger og indeholder alt efter behov henstillinger, som skal hjælpe Kommissionen med at forbedre programforvaltningen og vejlede den med hensyn til videreførelse eller udvidelse af lignende aktiviteter. Den indeholder også en sammenligning af egne resultater og resultaterne af tidligere programevalueringer som f.eks. midtvejsevalueringen af energirammeprogrammet for 1998-2002. Evaluatorerne indgav officielt den endelige udgave af rapporten til Kommissionen den 24. marts 2006.

2. Kommissionens holdning til evaluatorernes arbejde og de nuværende begrænsninger

Kommissionen mener, at evaluatorerne har udarbejdet en omfattende og afbalanceret rapport, som både indeholder anerkendelse og kritik, og er stort set tilfreds med kvaliteten.

Kommissionen ønsker at fremhæve, at de fleste af evaluatorernes konklusioner i høj grad svarer til de resultater, den selv er nået frem til, og at de allerede har eller senere vil føre til bedre tiltag, der f.eks. vil gøre programmet mere effektivt og lettere tilgængeligt. Foranstaltninger, som kun ville kunne gennemføres, hvis det gældende retsgrundlag blev ændret, kan dog kun komme i betragtning i forbindelse med udarbejdelsen af efterfølgende programmer.

Evalueringen omfatter de programaktiviteter, der blev gennemført i perioden fra august 2003 til november 2005. Omstændighederne har villet, at evaluatorerne kun har haft adgang til resultaterne af evalueringen af to indkaldelser og de første data vedrørende gennemførelsen af kontrakter i forbindelse med den første indkaldelse. Endvidere vil mange af de anbefalede foranstaltninger for den resterende programperiode kun vedrøre den sidste indkaldelse af forslag, som endnu ikke er offentliggjort, for den tredje indkaldelse blev offentliggjort den 7. oktober 2005 med frist den 31. januar 2006 for de fleste aktionstyper.

Evalueringen vedrører ikke programudvalgets rolle og resultater. Da der er tale om en programevaluering, har evaluatorerne heller ikke fremsat bemærkninger til individuelle projekter.

3. Kommissionens holdning til de vigtigste konklusioner og henstillinger i evaluatorernes rapport

3.1. Generelle konklusioner og henstillinger

Rapporten indeholder fem hovedkonklusioner og generelle henstillinger:

- Programmet "Intelligent Energi i Europa" tegner sig på de fleste områder for en væsentlig forbedring i forhold til det tidligere energirammeprogram, og det er lykkedes Kommissionen at indarbejde mange af de tidligere henstillinger og relevante råd fra tidligere uafhængige evalueringer i programmet.

- Der er blevet større behov for programmet, siden det blev iværksat. Det fremgår dels af, at der er stor overensstemmelse mellem programmets og Lissabon-strategiens mål, dels af, at energiforsyningssikkerhed og global opvarmning har fået en høj profil. Programmet tiltrækker interessante projekter af høj kvalitet og forvaltes stort set tilfredsstillende. Derfor henstiller evaluatorerne, at det videreføres.

- Et af de vigtige aspekter ved programmet er den merværdi, der skabes med den kraftige synergi mellem vedvarende energi, energieffektivitet og transport. Endvidere er det rimeligt at antage, at de finansierede projekter vil tilskynde medlemsstaterne til at justere deres politik og foretage interventioner. Dette aspekt bør behandles i den efterfølgende vurdering af programmet.

- Programmet overlapper ikke arbejde, som finansieres med andre midler. Det supplerer tværtimod andre fællesskabsprogrammer som f.eks. rammeprogrammet for FTU (RP6), og på grund af programmets særlige tværnationale karakter giver det merværdi til nationale, regionale og lokale programmer og initiativer og bidrager til benchmarking og til at undgå dobbeltarbejde.

- Det samlede budget er tilstrækkeligt. Der er dog relativt ringe tillid til, at programmet virkelig kan påvirke og bidrage til at nå de overordnede målsætninger på energiområdet. De hørte parter er derfor stort set alle enige om, at der er god grund til dels at udvide programmets interventioner og inkludere støtte til markedsintroduktionsprojekter for teknologi og bedste praksis, dels til at øge budgettet i overensstemmelse hermed.

Kommissionens reaktion

Kommissionen er tilfreds med den første af evaluatorernes hovedkonklusioner. Da Kommissionen udarbejdede sit forslag til det flerårige energiprogram for 2003-2006[2], tog den behørigt hensyn til henstillingerne i de tidligere evalueringer, og den er overbevist om, at set i forhold til energirammeprogrammet og de seks særprogrammer har IEE-programmet på grund af sin ensartede struktur formået at sikre en større sammenhæng mellem de finansierede projekter og en kraftigere indvirkning, og det er nu blevet lettere at indføre sammenhængende forvaltningsprocedurer og gøre programmet mere fleksibelt, således at det kan reagere på ændrede behov og prioriteter. Større synergi mellem områderne er bestemt en væsentlig del af programmets merværdi.

Kommissionen er helt enig med evaluatorerne i, at programmet er berettiget. Det vil også være tilfældet fremover, for der er behov for større energieffektivitet og øget brug af vedvarende energi til at bekæmpe klimaændringer og sikre energiforsyningen. Det er netop en af de centrale målsætninger i Kommissionens grønbog ”En europæisk energistrategi: bæredygtighed, konkurrenceevne og forsyningssikkerhed”[3], som blev vedtaget for nylig, og som EU’s stats- og regeringschefer også vedkender sig[4]. Kommissionen er også tilfreds med evaluatorernes vurdering af den måde, programmet forvaltes på, og de støttede projekters høje kvalitet.

De samfinansierede projekter giver merværdi på EU-plan, for de kan anvendes som prototype- og benchmarkløsninger, der senere kan udbredes i langt større omfang gennem andre fællesskabsprogrammer, og føre til EU-forskningsaktiviteter i næste led, som gør det lettere at reagere på politiske behov. Alt i alt forventer Kommissionen, at den nuværende koordinering med andre relevante fællesskabsprogrammer vil skabe et meget bredere finansieringsgrundlag for aktiviteter relateret til vedvarende energi og maksimere fællesskabsfinansieringens samlede virkning.

Kommissionen har også været meget opmærksom på aktioner, som supplerer og koordineres med aktioner, der gennemføres af medlemsstaterne og andre vigtige berørte parter på energiområdet. I den forbindelse kommer det største bidrag fra medlemmerne af programudvalget, som Kommissionen drøfter programmets prioriteter og gennemførelse med. Programmets europæiske dimension er virkelig en garanti for merværdi i forhold til nationale, regionale og lokale bestræbelser. I den forbindelse vil Kommissionen overveje at anvende evaluatorernes forslag om at lade den efterfølgende programevaluering omfatte en vurdering af, i hvor høj grad de finansierede projekter inspirerer medlemsstaterne til at justere deres politik og foretage interventioner.

En af henstillingerne i energirammeprogrammets evaluering gav endvidere anledning til at undersøge, hvorvidt det er omkostningseffektivt at outsource programforvaltningen, og som følge heraf oprettede Kommissionen den 23. december 2003 Forvaltningsorganet for Intelligent Energi, herefter ”forvaltningsorganet”. Organet blev startet op i slutningen af 2004 og har haft fuld selvstændighed siden januar 2006.

Endelig er Kommissionen opmærksom på den angiveligt ringe tillid til, at programmet kan påvirke og bidrage til at nå de overordnede målsætninger på energiområdet, og er helt enig med evaluatorerne, når de konkluderer, at programinterventionerne bør udvides til at omfatte nye instrumenter, som kan sikre effektiv introduktion af den bedste teknologi og praksis på markedet, samtidig med at budgettet øges. Henstillingerne kan dog kun komme i betragtning i forbindelse med udarbejdelsen af det efterfølgende program.

3.2. Særlige henstillinger om programgennemførelsen

Evaluatorerne fremhæver en række områder, hvor programgennemførelsen kan forbedres:

Sammenlignet med det foregående program tiltrækker dette program færre forslag, selvom budgettet er større. Programmet tiltrækker ganske vist nye deltagere og nye former for markedsaktører, og alle de støtteberettigede lande (undtagen Liechtenstein) deltager aktivt i programmet. Men antallet af ansøgere kunne dog stadig være langt større, og der skulle helst være flere ansøgere fra de nye medlemsstater. Evaluatorerne foreslår, at der afholdes flere målrettede informationsdage med et bestemt tema for at tiltrække nye ansøgere, navnlig flere fra de nye medlemsstater.

Evaluatorerne mener også, at der bør gøres en ekstra indsats for at forbedre de indgivne forslags kvalitet yderligere og reducere arbejdsbyrden i forbindelse med evaluering, og henstiller, at der fortsat gøres en indsats for at udarbejde bedre retningslinjer for ansøgere.

Evaluatorerne opfordrer også i lyset af tidligere erfaringer Kommissionen til at overveje, hvorvidt det ville være effektivt med en ansøgningsprocedure i to trin, enten i forbindelse med den sidste indkaldelse under programmet eller det efterfølgende program.

Hvis programstøtten til arrangementer videreføres i et senere program, foreslår evaluatorerne, at det overvejes at indføre en forenklet vurderingsproces herfor.

Det er bekræftet, at de fleste ansøgere er tilfredse med informationerne om programmet, indkaldelser, regler og retningslinjer for ansøgning og løbende finansierede projekter. Der er bestemt sket en udvikling og forbedring med hensyn til informationerne fra indkaldelse til indkaldelse. Men mange ansøgere forstår stadig ikke helt, hvad der kræves med hensyn til indikatorer. Med henblik på at forbedre anvendelsen af resultatindikatorer og gøre dem mere nyttige foreslår evaluatorerne, at man bliver ved med at forbedre vejledningen for ansøgere ved hjælp af flere, enkle eksempler på produktion – resultat – virkning og viderefører det arbejde, forvaltningsorganet har iværksat for at forbedre ansøgningsskemaer og retningslinjer.

Selvom der er sket store fremskridt, navnlig med ansøgningsskemaerne, kan den kollektive formidling af resultater stadig forbedres, og evaluatorerne henviser til, at det er nødvendigt at forbedre IntellEbase-kilden og lignende redskabers profil og gøre dem mere brugervenlige samt at udbrede praksissen med gruppemøder mellem koordinatorer af forbundne projekter på forhandlingsniveauet.

Det er passende og tilstrækkeligt med 50 % finansiering af projekter, dog ikke Coopener-projekter. Der er fortsat problemer med gennemførelsen og eventuelle forsinkelser i forbindelse med betalinger i henhold til tildelte kontrakter.

Evaluatorerne mener, at programmets Coopener-element fortsat bør være integreret i den institutionelle proces for EU-energiinitiativet til udryddelse af fattigdom og til bæredygtig udvikling, og at forbindelserne til EU-delegationerne i AVS-landene bør styrkes.

Det tyder allerede på, at Kommissionen har ydet et positivt bidrag til programmets effektivitet gennem GD TREN og forvaltningsorganet i programmets første 2 år. Men evaluatorerne anfører, at det er for tidligt at fremsætte formelle bemærkninger til organets effektivitet og antallet af medarbejdere, og de henstiller, at disse spørgsmål gøres til genstand for en formel evaluering på et senere tidspunkt.

Kommissionens reaktion

Kommissionen sætter pris på evaluatorernes konstruktive bemærkninger og forslag og er indstillet på at undersøge dem grundigt og sikre passende opfølgning. I det følgende fremsættes der bemærkninger til de enkelte forslag.

Kommissionen mener også, at der kunne være flere ansøgere, navnlig fra de nye medlemsstater, selvom sidstnævnte ofte har svært ved at finde samfinansiering til IEE-projekter. Informationsdage er et vigtigt redskab. Forvaltningsorganet øgede antallet i forbindelse med indkaldelsen i 2005 og fokuserede på alle de nye medlemsstater. Præsentationerne foregik ofte på de nationale sprog. Men de er relativt dyre, for de når kun ud til et begrænset antal potentielle ansøgere. Forvaltningsorganet har udarbejdet retningslinjer for bedste praksis for at hjælpe medlemsstaterne med at tilrettelægge informationsdage så effektivt som muligt. Fremover vil informationsdagene blive suppleret med en række strategisk udvalgte præsentationer i forbindelse med større arrangementer og konferencer for at nå ud til flere potentielle ansøgere.

Der blev udarbejdet nye retningslinjer for forslagsstillere i forbindelse med indkaldelsen i 2005 for alle typer IEE-forslag. De nye retningslinjer indeholder en nærmere forklaring af resultatindikatorer og konkrete eksempler på energieffektivitet og vedvarende energikilder. Der vil blive foretaget yderligere forbedringer afhængigt af tilbagemeldinger fra forslagsstillere og de eksterne eksperter, der deltog i evalueringen af ansøgningerne i forbindelse med indkaldelserne. Endvidere er der gjort en ekstra indsats for at besvare spørgsmål fra ansøgere mere effektivt.

Den nuværende ansøgnings- og evalueringsprocedure vil blive taget op til overvejelse samtidig med, at andre muligheder, f.eks. en ansøgningsprocedure i to trin og en forenklet evalueringsproces for mindre tilskud til arrangementer, undersøges. Kommissionen medgiver, at en ansøgningsprocedure i to trin normalt vil kunne reducere deltagernes samlede omkostninger, forudsat at det første trin er enkelt. Men tidligere erfaringer, navnlig fra FTU-rammeprogrammer, har vist, at to-trinsprocedurer kan føre til større forsinkelser i forbindelse med behandlingen af forslag og desuden også til en væsentligt større arbejdsbyrde, og at de kun er omkostningseffektive i forbindelse med meget store komplicerede projekter, som omfatter investering i hardware. Derfor mener Kommissionen ikke, det er hensigtsmæssigt at indføre denne procedure i forbindelse med det nuværende program, men den udelukker ikke, at den vil overveje at indføre proceduren i det efterfølgende program.

Kommissionen mener også, det er meget vigtigt at formidle informationer om de resultater, projekterne har ført til. IEE-webstedet forbedres løbende, og der er oprettet projektrelaterede faktablade for alle projekter under programmet. Overvågningen af webstedet viser, at der er stigende interesse for de offentliggjorte oplysninger. Hidtil har der været over 41 000 hit på de projektrelaterede faktablade og ca. 27 000 på kompileringen af projekter inden for byggesektoren. Som led i formidlingsaktiviteterne udgiver forvaltningsorganet hvert kvartal et nyhedsbrev, som nu downloades over 10 000 gange pr. nummer. Senere på året vil der blive indkøbt ekstern bistand (gennem et udbud) med henblik på at udvikle en mere omfattende database for IEE-projekter. Erfaringer med temamøder med koordinatorer har vist sig at være en stor succes både på forhandlings- og gennemførelsesstadiet, og møderne vil blive udvidet til at omfatte alle temaer.

Selvom de interviewede koordinatorer er tilfredse med højst 50 % finansiering, har Kommissionen også erfaringer med negative virkninger. Det skal fremhæves, at koordinatorer ofte aftaler med deres konsortium, at de skal have en større andel af finansieringen end deres medpartnere som kompensation for deres ekstra indsats i forbindelse med forvaltningen. Det er muligt, for det samlede loft på 50 % for IEE-finansieringen gælder for hele projektet og ikke for de enkelte involverede partnere. Som nævnt anser Kommissionen på den ene side finansieringsloftet for at være et problem i forbindelse med ansøgere fra nye medlemsstater og i forbindelse med enkelte temaområder. På den anden side ville det måske være muligt at anvende et lavere finansieringsloft i forbindelse med temaområder, som er ret tæt på markedet. Den begrænsede samfinansiering fra offentlige og private kilder i medlemsstaterne anses almindeligvis også for at være en af grundene til de få ansøgninger. Det vil blive undersøgt, om der kan anvendes en mere differentieret tilgang i forbindelse med det efterfølgende program.

Af historiske grunde er kontrahenterne stadig lidt på vagt over for eventuelle forsinkelser i forbindelse med udbetalinger, og det vil tage et stykke tid, inden forvaltningsorganet kan dokumentere, at det faktisk foretager rettidige udbetalinger. Forvaltningsorganet er dog helt indstillet på at skabe sig et godt renommé med hensyn til udbetalinger, og der foreligger allerede dokumentation for bedre resultater. De forenklinger, forvaltningsorganet for nylig har gennemført i forbindelse med kontrakter, navnlig med hensyn til bankgarantier, bør lette og forkorte de finansielle procedurer.

Kommissionen gør opmærksom på, at Coopener er en integreret del af EU’s energiinitiativ, som blev vedtaget på verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i 2001. Kommissionen anerkender, at forbindelserne til EU's delegationer kunne udbygges i de lande, der modtager støtte til Coopener-projekter. Det er ikke muligt at øge finansieringssatsen for Coopener-projekter under det nuværende program, for satsen er bestemt i programmets retsgrundlag.

Kommissionen kan tilslutte sig evaluatorernes syn på forvaltningsorganets resultater og baserer sig i den forbindelse på de rapporter, den regelmæssigt modtager fra organet. Organets resultater og deres indvirkning på programgennemførelsen vil blive vurderet i 2006 som led i den undersøgelse, der skal foretages af omkostningseffektiviteten i forbindelse med outsourcing under det efterfølgende program.

3.3. Særlige henstillinger om det efterfølgende program

Evaluatorerne mener, at der er et meget veldokumenteret behov for programmet, og henstiller, at det videreføres efter 2006 med et større anvendelsesområde og budget for at opnå vidtrækkende introduktion af bedste praksis og tiltrække nye ansøgere og nøgleaktører. Der er interessante muligheder for at udnytte synergier med de øvrige delprogrammer under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og gode udsigter til at kunne udvide og diversificere rækken af ansøgere og målgrupper og forenkle gennemførelsesmekanismerne. Men det er vigtigt, at programmet bevarer sin identitet og uafhængighed for at kunne bygge videre på sin historiske profil.

Kommissionens forslag om yderligere finansiering til ”markedsintroduktionsprojekter” vil efter evaluatorernes mening kræve meget tæt koordinering mellem rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og det fremtidige RP7 for at undgå overlapning.

Da det allerede tyder på, at forvaltningsorganet er ved at gøre programmet mere effektivt, henstiller evaluatorerne, at man beholder organet og udvider det, således at det kan varetage forvaltningen af det efterfølgende IEE-program som led i rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og eventuelt hele rammeprogrammet, forudsat at en formel evaluering af forvaltningsorganets resultater fører til samme konklusion og dermed berettiger tiltaget.

Kommissionens reaktion

Kommissionen bemærker, at evaluatorernes konklusioner og henstillinger med hensyn til det efterfølgende program er helt på linje med dens egne tanker og med det forslag, den fremsatte sidste år, om det nye rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013)[5]. Det efterfølgende IEE-program er derfor i overensstemmelse med sammenhængende hovedmålsætninger, en overordnet struktur og et generelt budget, men bevarer samtidig et pålideligt budget, et særligt udvalg og forvaltningsmæssig uafhængighed under det nye rammeprogram. Det er også en garanti for, at IEE-programmet bevarer sin særlige karakter.

Endvidere minder Kommissionen om, at der med RP7 fortsat vil blive ydet støtte til grundlæggende forskning og teknologisk udvikling samt demonstrationsprojekter, herunder udvikling af vedvarende energi og energieffektive teknologier. Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation udelukker forskning og teknologisk udvikling, som udføres i henhold til traktatens artikel 166. Der skal være tale om et supplement til RP7, og det skal dreje sig om innovation, som omfatter ikke-teknologisk og teknologisk innovation, der er nået ud over den endelige demonstrationsfase og er klar til markedsintroduktion. Kommissionen påtager sig at udbygge koordineringen med RP7, når den udarbejder de årlige arbejdsprogrammer for det efterfølgende IEE-program, med det formål at maksimere synergierne mellem disse to instrumenter, som supplerer hinanden.

Det er muligt, at Kommissionen gør brug af et nyt og/eller eksisterende forvaltningsorgan, navnlig Forvaltningsorganet for Intelligent Energi, til at gennemføre hele eller en del af rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, idet den tager udgangspunkt i resultaterne af en analyse af omkostningseffektiviteten, jf. Rådets forordning nr. 58/2003/EF af 19.12.2002. Der kan først træffes afgørelse herom, når Europa-Parlamentet og Rådet har vedtaget rammeprogrammet.

3.4. Særlige henstillinger om den eksterne del af det fremtidige program (Coopener)

I forbindelse med den nye struktur for programmer, der vedrører forbindelser med tredjelande i perioden 2007-2013, vil problemerne med samfinansiering og underleverandørernes status i mållandene efter evaluatorernes mening kunne løses ved at overflytte Coopener-delen af IEE-programmet til et instrument for udvikling og økonomisk samarbejde på internationalt plan. Men evaluatorerne henstiller, at Coopener bevarer sin særlige karakter, uafhængighed og synlighed under det nye tematiske program, og understreger, at forvaltningen nødvendigvis skal bevare ekspertise inden for energi og international bistand, selvom sidstnævnte er vigtigst.

Kommissionens reaktion

Kommissionens forslag af 25. januar 2006 om det tematiske program for miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi, 2007-2013[6], har et afsnit om støtte til bæredygtige alternativer på energiområdet i partnerlande og –regioner. Tiltaget bygger på de tidligere Coopener-aktioner, og afhængigt af det budget, der stilles til rådighed, bør det have et større anvendelsesområde end det nuværende program, således at der kan ydes institutionel støtte til at forbedre adgangen til vedvarende energiydelser i udviklingslande og støtte til aktioner i partnerlande, som skal forbedre den globale energiforsyningssikkerhed og beskytte miljøet på globalt plan.

Kommissionen forventer, at når Coopener integreres i det overordnede tematiske program, vil det dels føre til, at de finansierede aktioner får en skarpere profil og større synlighed, dels at der bliver tale om større integration og synergi med andre relevante fællesskabsaktioner vedrørende forbindelser til tredjelande. Det vil muligvis også medvirke til at løse de nuværende problemer med samfinansieringsloftet på 50 % og den status, som kontraherende organisationer fra tredjelande har.

Kommissionen bemærker, at evaluatorerne lægger vægt på at sikre passende ekspertise inden for energi i forbindelse med gennemførelsen af programmet, og vil tage hensyn til dette spørgsmål, når forvaltningsstrukturerne for det tematiske program fastlægges.

[1] EUT L 176 af 15.7.2003, s. 29.

[2] KOM(2002) 162 endelig af 9.4.2002 og KOM(2002) 162 endelig/2 af 24.4.2002.

[3] KOM(2006) 105 endelig af 8.3.2006.

[4] Det Europæiske Råds konklusioner af 23.-24. marts 2006.

[5] KOM(2005) 121 endelig af 6.4.2005.

[6] KOM(2006) 20 endelig.