(4)Under hensyntagen til en økonomisk og geopolitisk situation i hastig udvikling genoptages den brede samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken inden for det europæiske semester i 2022, idet forløbet også tilpasses gennemførelseskravene i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten som skitseret i den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst 2022. Gennemførelsen af de vedtagne genopretnings- og resiliensplaner spiller en vigtig rolle for opfyldelsen af målene for samordning af den økonomiske politik under det europæiske semester, eftersom planerne indeholder foranstaltninger til at håndtere alle eller en betydelig del af de relevante landespecifikke henstillinger, der blev udstedt i forbindelse med de landespecifikke semesterforløb i 2019 og 2020. De landespecifikke henstillinger fra 2019 og 2020 er fortsat yderst relevante for genopretnings- og resiliensplaner, der er blevet revideret, ajourført eller ændret i henhold til artikel 14, 18 og 21 i forordning (EU) 2021/241, hvilket gælder for alle landespecifikke henstillinger, der blev udstedt før datoen for den modificerede plan.

(3)Ruslands invasion af Ukraine i kølvandet på den globale pandemi har ændret den geopolitiske og økonomiske situation betydeligt. Invasionens indvirkning på medlemsstaternes økonomier har bl.a. kunnet mærkes gennem højere energi- og fødevarepriser, en tilstrømning af flygtninge fra Ukraine og svagere vækstudsigter. De højere energipriser presser især de mest sårbare husholdninger, som er ramt eller risikerer at blive ramt af energifattigdom. EU oplever også en hidtil uset tilstrømning af personer, der flygter fra Ukraine. I den forbindelse blev direktivet om midlertidig beskyttelse den 4. marts 2022 taget i brug for første gang med henblik på at give fordrevne personer fra Ukraine ret til lovligt ophold i EU samt adgang til uddannelse, arbejdsmarkedet, sundhedsydelser, bolig og sociale sikringsordninger. Der er stillet ekstraordinær støtte til rådighed for Østrig gennem initiativet om samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE) og mulighed for yderligere forfinansiering gennem programmet om genopretningsbistand til samhørighed og til områder i Europa (REACT-EU) med henblik på hurtigt at imødekomme behovet for at modtage og integrere personer, der flygter fra Ukraine.

(2)Den 24. november 2021 vedtog Kommissionen den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2022 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til bekræftelsen på det sociale topmøde i Porto i maj 2021 af det fælles tilsagn om at fortsætte gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Det Europæiske Råd godkendte prioriteterne i den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst 2022 den 25. marts 2022. Den 24. november 2021 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Østrig ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet, som blev vedtaget af Rådet den 5. april 2022, samt forslaget til den fælles rapport om beskæftigelsen 2022, der indeholder en analyse af gennemførelsen af retningslinjerne for beskæftigelsen og principperne for den europæiske søjle for sociale rettigheder, og som blev vedtaget af Rådet den 14. marts 2022.

(1)Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten trådte i kraft den 19. februar 2021. Genopretnings- og resiliensfaciliteten yder finansiel støtte til gennemførelse af reformer og investeringer og bidrager således med en finanseffekt finansieret af Unionen. Den bidrager til den økonomiske genopretning og til gennemførelsen af bæredygtige og vækstfremmende reformer og investeringer, navnlig til fremme af den grønne og den digitale omstilling, og vil samtidig styrke modstandsdygtigheden og den potentielle vækst i medlemsstaternes økonomier. Den hjælper også med at skabe mere holdbare offentlige finanser og styrke væksten og jobskabelsen på mellemlang og lang sigt. Det maksimale finansielle bidrag for hver medlemsstat inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten [blev] i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 ajourført den [XX]. juni 2022.

(6)Ifølge den fremgangsmåde, der følges i Rådets udtalelse af 18. juni 2021 om stabilitetsprogrammet 2021, bestemmes den finanspolitiske kurs i øjeblikket bedst ud fra ændringen i primære udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden), idet der ses bort fra kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger i forbindelse med covid-19, mens udgifter finansieret med ikketilbagebetalingspligtig støtte (tilskud) fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler medtages, i forhold til den potentielle vækst på mellemlang sigt. I forbindelse med undersøgelsen af, om den nationale finanspolitik er forsvarlig, og om sammensætningen heraf bidrager til en bæredygtig genopretning i overensstemmelse med den grønne og den digitale omstilling, lægges der foruden den overordnede finanspolitiske kurs også vægt på udviklingen i de nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger i forbindelse med covid-19) samt i investeringerne.

(7)Den 2. marts 2022 vedtog Kommissionen en meddelelse, som udstikker overordnede finanspolitiske retningslinjer for 2023 med henblik på at hjælpe medlemsstaterne med at forberede deres stabilitets- og konvergensprogrammer og dermed styrke den politiske samordning. På grundlag af de makroøkonomiske udsigter i vinterprognosen 2022 bemærkede Kommissionen, at det forekommer hensigtsmæssigt at gå fra en samlet set understøttende finanspolitisk kurs i 2020-2022 til en overvejende neutral samlet finanspolitisk kurs i 2023, samtidig med at der udvises parathed til at reagere på udviklingen i den økonomiske situation. Kommissionen meddelte, at de finanspolitiske henstillinger for 2023 fortsat bør differentieres mellem medlemsstaterne under hensyntagen til eventuelle afsmittende virkninger mellem landene. Kommissionen opfordrede medlemsstaterne til at følge disse retningslinjer i deres stabilitets- og konvergensprogrammer. Kommissionen forpligtede sig til at følge den økonomiske udvikling nøje og tilpasse sine politiske retningslinjer efter behov og senest i forbindelse med sin forårspakke under det europæiske semester i slutningen af maj 2022.

(8)For så vidt angår de finanspolitiske retningslinjer, som blev udstukket den 2. marts 2022, tager de finanspolitiske henstillinger for 2023 hensyn til den forværrede økonomiske situation, den øgede usikkerhed og yderligere nedadrettede risici og den højere inflation sammenlignet med vinterprognosen. Den finanspolitiske reaktion skal derfor tage sigte på at forøge de offentlige investeringer i grøn og digital omstilling og energisikkerhed og på at opretholde købekraften i de mest sårbare husholdninger med henblik på at afbøde virkningerne af energiprisstigningerne og begrænse inflationspresset fra anden runde-effekter ved hjælp af målrettede og midlertidige foranstaltninger; finanspolitikken skal forblive fleksibel, så den kan tilpasses de hurtigt skiftende omstændigheder, og den skal i de enkelte lande afpasses efter deres finanspolitiske og økonomiske situation, herunder med hensyn til eksponering for krisen og tilstrømningen af fordrevne personer fra Ukraine.

(9)Den 30. april 2021 indgav Østrig sin nationale genopretnings- og resiliensplan til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) 2021/241. Kommissionen har i medfør af artikel 19 i forordning (EU) 2021/241 vurderet genopretnings- og resiliensplanens relevans, effektivitet, virkningsfuldhed og sammenhæng i overensstemmelse med vurderingskriterierne i bilag V til forordningen. Den 13. juli 2021 vedtog Rådet en afgørelse om godkendelse af vurderingen af Østrigs genopretnings- og resiliensplan. Tilrådighedsstillelsen af trancher er betinget af, at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24, stk. 5, i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om, at Østrig på tilfredsstillende vis har opfyldt de relevante milepæle og mål, der er anført i Rådets gennemførelsesafgørelse. En tilfredsstillende opfyldelse forudsætter, at opfyldelsen af forudgående milepæle og mål ikke er blevet tilbagerullet.

(10)Den 27. april 2022 fremlagde Østrig sit nationale reformprogram 2022 og sit stabilitetsprogram 2022. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Det nationale reformprogram 2022 afspejler i overensstemmelse med artikel 27 i forordning (EU) 2021/241 også Østrigs halvårlige rapportering om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen.

(11)Den 23. maj 2022 offentligjorde Kommissionen landerapporten for Østrig 2022. Heri foretages der en vurdering af Østrigs fremskridt med hensyn til at gennemføre de relevante landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget af Rådet i 2019, 2020 og 2021, og der gøres status over Østrigs gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen med udgangspunkt i resultattavlen for genopretnings- og resiliensfaciliteten. På grundlag af denne analyse er der i landerapporten udpeget mangler med hensyn til udfordringer, som enten ikke håndteres eller kun håndteres delvist i genopretnings- og resiliensplanen, ligesom der også afdækkes nye udfordringer, herunder som følge af Ruslands invasion af Ukraine. Rapporten indeholder også en vurdering af Østrigs fremskridt med gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og opfyldelse af EU's overordnede mål vedrørende beskæftigelse, færdigheder og fattigdomsbekæmpelse samt af fremskridtene med gennemførelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling.

(12)Den 27. april 2022 fremlagde Østrig sit stabilitetsprogram 2022 i overensstemmelse med fristen i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1466/97.

(13)Den 23. maj 2022 offentliggjorde Kommissionen en rapport i medfør af artikel 126, stk. 3, i TEUF. I rapporten redegøres der for budgetsituationen i Østrig, eftersom landets offentlige underskud oversteg traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2021. I rapporten blev det konkluderet, at underskudskriteriet ikke var opfyldt. I overensstemmelse med meddelelsen af 2. marts 2022 foreslog Kommissionen ikke at indlede en ny procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i foråret 2022, men vil i efteråret 2022 revurdere en eventuel iværksættelse af procedurer i forbindelse med uforholdsmæssigt underskud.

(14)Den 20. juli 2020 henstillede Rådet, at Østrig i 2020 og 2021 skulle træffe alle nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med den generelle undtagelsesklausul til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning. Det henstillede også, at Østrig skulle føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det. Ifølge data valideret af Eurostat faldt Østrigs offentlige underskud i 2021 fra 8,0 % af BNP i 2020 til 5,9 % i 2021. Østrigs finanspolitiske reaktion understøttede den økonomiske genopretning i 2021, mens de midlertidige nødhjælpsforanstaltninger faldt fra at udgøre 4,8 % af BNP i 2020 til 4,3 % i 2021. De foranstaltninger, som Østrig har truffet i 2021, er i overensstemmelse med Rådets henstilling af 20. juli 2020. De diskretionære budgetforanstaltninger, som regeringen traf i 2020 og 2021, var hovedsagelig enten af midlertidig karakter eller opvejet af udlignende foranstaltninger. Samtidig var nogle af de diskretionære foranstaltninger, som regeringen har truffet i perioden 2020-2021, ikke midlertidige, og de blev heller ikke modsvaret af udlignende foranstaltninger, der primært bestod i betydelig skattelettelse til husholdninger og virksomheder via den såkaldte økosociale skattereform. Ifølge data valideret af Eurostat udgjorde den offentlige gæld 82,8 % af BNP i 2021.

(15)Det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet 2022, er realistisk. Regeringen forventer en realvækst i BNP på 3,9 % i 2022 og 2,0 % i 2023. Til sammenligning ventes realvæksten i BNP ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 at udgøre 3,9 % i 2022 og 1,9 % i 2023. I sit stabilitetsprogram for 2022 forventer regeringen, at det samlede underskud vil falde til 3,1 % af BNP i 2022 og til 1,5 % i 2023. Faldet i 2022 afspejler hovedsagelig den stærke vækst i den økonomiske aktivitet og afviklingen af de fleste nødforanstaltninger. Uden andre foranstaltninger såsom de, der vedrører forhøjede energipriser, ville underskuddet være faldet endnu mere. Ifølge programmet vil den offentlige gældskvote falde til 80,0 % i 2022 og til 77,1 % i 2023. På grundlag af de politiske foranstaltninger, der var kendt på skæringsdatoen for prognosen, forventes der ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 et offentligt underskud i 2022 og 2023 på henholdsvis 3,1 % og 1,5 % af BNP. Dette er i overensstemmelse med det underskud, der blev fremskrevet i stabilitetsprogrammet for 2022. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 vil den offentlige gældskvote udgøre 80,0 % af BNP i 2022 og 77,5 % af BNP i 2023.

Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 anslås den potentielle produktionsvækst på mellemlang sigt (gennemsnit over 10 år) at være på 1,2 %. Dette skøn tager dog ikke højde for virkningerne af de reformer, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen, og som kan øge Østrigs potentielle vækst.

(16)I 2022 udfasede regeringen størstedelen af de foranstaltninger, der blev truffet som reaktion på covid-19-krisen, således at de midlertidige nødhjælpsforanstaltninger forventes at falde fra at udgøre 4,3 % af BNP i 2021 til 1,1 % i 2022. Det offentlige underskud påvirkes af de foranstaltninger, der er vedtaget for at afbøde de økonomiske og sociale virkninger af stigningen i energipriserne, som ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 anslås til 0,4 % af BNP i 2022 og 0,2 % af BNP i 2023. Disse foranstaltninger består primært af sociale overførsler til mindrebemidlede husholdninger, nedsættelser af indirekte skatter på energiforbrug og midlertidige hjælpeforanstaltninger til pendlere i forbindelse med personlige indkomstskatter. Disse foranstaltninger er blevet bebudet som midlertidige. Hvis energipriserne dog også fortsat er høje i 2023, vil nogle af disse foranstaltninger eventuelt blive videreført. Det offentlige underskud påvirkes også af omkostningerne ved at tilbyde midlertidig beskyttelse af fordrevne personer fra Ukraine, som ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 forventes at udgøre 0,3 % af BNP i 2022 og 0,4 % i 2023.

(17)Den 18. juni 2021 henstillede Rådet, at Østrig i 2022 fastholder en understøttende finanspolitisk kurs, som omfatter finanseffekten af genopretnings- og resiliensfaciliteten, og opretholder nationalt finansierede investeringer. Det henstillede også, at Østrig, når den økonomiske situation tillader det, skulle føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, og samtidig skulle øge investeringerne med henblik på at løfte vækstpotentialet.

(18)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 og de oplysninger, der er indeholdt i Østrigs stabilitetsprogram 2022, forventes den finanspolitiske kurs i 2022 at være understøttende med -1,2 % af BNP som henstillet af Rådet. Østrig agter løbende at støtte genopretningen ved at udnytte genopretnings- og resiliensfaciliteten til at finansiere yderligere investeringer som henstillet af Rådet. Det positive bidrag til den økonomiske aktivitet fra udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at stige med 0,1 procentpoint af BNP i 2022 i forhold til 2021. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et ekspansivt bidrag til den finanspolitiske kurs på 0,3 procentpoint af BNP i 2022. Østrig planlægger derfor at opretholde nationalt finansierede investeringer som anbefalet af Rådet. Samtidig ventes væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) i 2022 at indebære et ekspansivt bidrag på 0,5 procentpoint til den samlede finanspolitiske kurs. Dette omfatter den yderligere virkning af foranstaltningerne til afhjælpning af de økonomiske og sociale følger af stigningen i energipriserne (0,4 % af BNP) samt omkostningerne ved at yde midlertidig beskyttelse til fordrevne personer fra Ukraine (0,3 % af BNP).

(19)i Kommissionens forårsprognose 2022 forventes den finanspolitiske kurs i 2023 at ligge på + 0,4 % af BNP under antagelse af en uændret politik. Østrig forventes fortsat at anvende tilskuddene fra genopretnings- og resiliensfaciliteten i 2023 til at finansiere yderligere investeringer til støtte for genopretningen. Det positive bidrag til den økonomiske aktivitet fra udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at forblive stabilt i forhold til 2022. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et kontraktivt bidrag til den finanspolitiske kurs på 0,4 procentpoint af BNP i 2023. Samtidig ventes væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) i 2023 at indebære et stort set neutralt bidrag på 0,0 procentpoint til den samlede finanspolitiske kurs. Dette omfatter den yderligere virkning af udfasningen af foranstaltningerne til håndtering af stigningen i energipriserne (0,2 % af BNP) samt de yderligere omkostninger ved at yde midlertidig beskyttelse til fordrevne personer fra Ukraine (0,1 % af BNP).

(20)Ifølge stabilitetsprogrammet 2022 forventes det offentlige underskud gradvist at falde til 0,7 % af BNP i 2024 og til 0,3 % i 2025. Det offentlige underskud ventes derfor at forblive under 3 % af BNP fra 2023 og frem til programperiodens afslutning. Disse fremskrivninger forudsætter et fald i de offentlige udgifter i denne periode (fra 50,4 % af BNP i 2023 til 49,6 % i 2024 og 49,4 % i 2025). Ifølge programmet vil den offentlige gældskvote falde inden 2025, nærmere bestemt til 74,5 % i 2024 og 72,1 % i 2025. På grundlag af Kommissionens analyse forekommer der at være en mellemhøj risiko for, at gælden er uholdbar på mellemlang sigt.

(21)På mellemlang og lang sigt er der en mellemhøj risiko for Østrigs finanspolitiske holdbarhed, hovedsagelig på grund af omkostningerne forbundet med befolkningens aldring. Andelen af ældre voksne, der er afhængige af befolkningen i den arbejdsdygtige alder, forventes at stige fra to pensionister til ca. tre pensionister pr. arbejdsaktive person over de kommende 50 år. I henhold til risikoscenariet fra Gruppen vedrørende Konsekvenserne af Befolkningens Aldring i rapporten om befolkningsaldringen forventes de offentlige udgifter til langtidspleje samlet set at stige kraftigt med op til 30 % over de kommende otte år. Ud over demografiske udviklinger forventes behovet for mere intensiv pleje på grundlag af aldersrelateret sygdom også at bidrage til stigningen i udgifterne til langtidspleje. En grundlæggende reform af langtidsplejesystemet er blevet bebudet, men er stadig ikke iværksat. Indtil videre har en særlig taskforce sammenfattet de vigtigste erfaringer fra en offentlig høring. I henhold til taskforcens rapport vil en af prioriteterne i forbindelse med reformen være at oprette samordnet kontrol med systemet. Dette omfatter en klar fordeling af ansvar på tværs af forvaltningsniveauer og gennemsigtighed med hensyn til midlers oprindelse og anvendelsen af dem.

(22)Østrigs finanspolitiske føderalisme karakteriseres af et betydeligt mismatch mellem ansvar for udgifter og inddrivelse af midler på subnationalt niveau. Subnationale budgetter finansieres gennem et komplekst system for deling af skatteindtægter og mellemstatslige overførsler i stedet for at forlade sig på skatteautonomi. Dette hæmmer den finanspolitiske gennemsigtighed og politiske ansvarlighed og skaber kun i begrænset omfang incitamenter til effektiv offentlig udgiftsstyring. Da reformbehovet fortsat består, bør dette adresseres i forbindelse med forhandlingerne om den næste lov om mellemstatslige finanspolitiske forbindelser, som forventes at begynde i december 2022. Ud over at reformere de nationale finanspolitiske rammer, kan en bedre anvendelse af udgiftsoversigter forbedre effektiviteten af styringen af de offentlige udgifter, da disse bidrager til granskning af finansielle tildelinger sammenholdt med politiske prioriteter.

(23)Østrigs skattesystem har fortsat plads til forbedring af fairness og vækstfremme. Skattesystemet karakteriseres af en høj skattebyrde på arbejde via lønskat og socialsikringsbidrag, hvoraf sidstnævnte betales af både arbejdstagere og arbejdsgivere. Dette hæmmer jobskabelsen. Samtidig fungerer den høje marginalskattesats som et negativt incitament for folk til at arbejde, navnlig i den lavere ende af indkomstskalaen og for sekundære forsørgere i en familie. Den nyligt vedtagne økosociale skattereform er et skridt i den rigtige retning, og indførelsen af en CO2-afgift i sektorer, der ikke er omfattet af emissionshandelssystemet, udgør et vigtigt projekt i Østrigs genopretnings- og resiliensplan. Dette til trods består en række strukturelle udfordringer. Der er plads til at reducere de ikkelønrelaterede omkostninger yderligere med henblik på at sætte skub i jobskabelsen og øge arbejdsudbuddet, navnlig for lavindkomstgrupper. Bedre anvendelse af mere vækstfremmende skatter kunne bidrage til at skabe det nødvendige albuerum i budgettet og forbedre rimeligheden i skattesystemet.

(24)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra b), i og bilag V, kriterie 2.2, til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen et omfattende sæt gensidigt forstærkende reformer og investeringer, som skal gennemføres senest i 2026. Disse hjælper med at håndtere alle eller en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, der er skitseret i de landespecifikke henstillinger, som Rådet rettede til Østrig i forbindelse med det europæiske semester i 2019 og 2020, såvel som i alle landespecifikke henstillinger, der er blevet udstedt før datoen for vedtagelse af planen. Navnlig bidrager foranstaltningerne i planen til at adressere en væsentlig del af de landespecifikke henstillinger, der er identificeret over de seneste år i forbindelse med det europæiske semester. Planlagte ændringer af skattesystemet vil bidrage til at mindske drivhusgasemissionerne og samtidig bidrage til at skubbe beskatningen væk fra arbejde, samtidig med at der tages hensyn til økologiske og sociale aspekter. Kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet kan blive understøttet af forbedret adgang til pasningsfaciliteter til småbørn af god kvalitet. Den længe anerkendte udfordring vedrørende den kønsrelaterede kløft med hensyn til pension adresseres også delvist. Den grønne omstilling vil blive fremmet via investering i i) energieffektivitet, ii) vedvarende energi, iii) dekarbonisering af industrien, iv) biodiversitet og v) cirkulær økonomi samt via relaterede reformer, herunder en ajourføring af støtterammen for vedvarende energi og udfasning af oliebaserede opvarmningssystemer. Planen vil også bidrage væsentligt til at øge virksomhedernes digitale kapacitet. Den administrative byrde for virksomhederne vil blive mindsket ved hjælp af digitale kvikskranker.