Nr. C 243/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 9. 89 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets afgørelse om et rammeprogram for EF's indsats inden for forskning og 
teknologisk udvikling (1990 til 1994) 
KOM(89) 397 endelig udg. 
(Forelagt Rådet af Kommissionen den 4. august 1989) 
(89/C 243/06) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER FIAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 
130 Q, stk. 1, 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlament, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Ved Den- Europæiske Fælles Akt blev der indsat et afsnit 
VI i EØF-Traktaten (artikel 130 F til 130 Q); dette afsnit 
udgør et nyt retsgrundlag for EF's indsats inden for 
forskning og teknologisk udvikling; ifølge artikel 130 F 
sætter Fællesskabet sig som mål at styrke det videnskabe­
lige og teknologiske grundlag for den europæiske indu­
stri og at fremme udviklingen af dens internationale 
konkurrenceevne; i dette øjemed opmuntrer Fællesskabet 
virksomhederne, herunder de mindre og mellemstore 
virksomheder, forskningscentrene og universiteterne i 
deres indsats for forskning og teknologisk udvikling og 
støtter dem gennem passende foranstaltninger; 
ifølge artikel 130 I indgår samtlige Fællesskabets foran­
staltninger på dette område i et flerårigt rammeprogram; 
efter det første rammeprogram for perioden 1984 til 
1987 blev der ved Rådets afgørelse 87/526/Euratom, 
EØF (l) vedtaget et nyt rammeprogram for 1987 til 1991, 
som nu er under gennemførelse; 
(') EFT nr. L 302 af 24. 10. 1987, s. 1. i overensstemmelse med artikel 4 i nævnte afgørelse har 
Kommissionen taget gennemførelsen af det andet 
rammeprogram op til undersøgelse, bl.a. i form af en 
evalueringsrapport, udarbejdet af uafhængige sagkyn­
dige; 
den hastige teknologiske udvikling, de nye økonomiske 
udfordringer, EF står over for, den skærpede konkur­
rence på verdensplan samt behovet for at se længere frem 
end til 1992, gør det nødvendigt at styrke og supplere 
EF's indsats inden for forskning og teknologisk udvik­
ling; på baggrund af disse forhold bør der for perioden 
1990 til 1994 vedtages et nyt rammeprogram, der bygger 
videre på det nuværende rammeprogram for 1987 til 
1991; 
ved tilrettelæggelsen af EF's indsats bør subsidiaritets­
princippet lægges til grund, og EF's indsats skal derfor 
tilføre forskningen og den teknologiske udvikling en 
værdi, som supplerer aktiviteterne på nationalt plan; 
den styrkede politik for forskning og teknologisk udvik­
ling bør være et led i den harmoniske udvikling af 
Fællesskabet og dets samhørighed; 
EF's aktiviteter inden for forskning og teknologisk 
udvikling bør kun vedrøre den prækonkurrencemæssige 
fase; den teknologiske udviklingsproces indebærer 
desuden en række indbyrdes sammenhængende og 
progressive foranstaltninger, som rækker lige fra grund­
forskning til demonstration af ny teknologi; 
forberedelse af standarder bør indgå i EF's indsats inden 
for forskning og teknologisk udvikling med det formål at 
sikre det fornødne videnskabelige og teknologiske 
grundlag for opstillingen af passende normer og stan-
23. 9. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 243/5 
darder; dette vil også lette oprettelsen af det indre 
marked og tilgodese EF's øgede ansvar inden for miljø, 
sundhed og sikkerhed; 
Det Fælles Forskningscenter er selvskrevet til at yde et 
bidrag til rammeprogrammets gennemførelse på de 
områder, hvor der er brug for neutral og uafhængig 
sagkundskab til gavn for Fællesskabets samlede politik; 
formidling og udnyttelse af resultaterne af indsatsen 
inden for forskning og teknologisk udvikling er et uund­
værligt led i innovationsprocessen, navnlig for små og 
mellemstore virksomheder; der bør derfor tages et 
globalt initiativ, der omfatter den samlede indsats inden 
for forskning og teknologisk udvikling; 
der bør tages et nyt initiativ til at fremme mobiliteten for 
unge forskere på postdoktoralt niveau med støtte i net af 
videncentre over hele EF; 
indsatsen bør koncentreres om et begrænset antal foran­
staltninger og særprogrammer svarende til de strategiske 
hovedmål, der opstilles i rammeprogrammet; 
rammeprogrammet iværksættes gennem særprogrammer, 
og herudover kan der vedtages supplerende programmer 
som anført i EØF-Traktatens artikel 130 L, åbnes 
mulighed for deltagelse som anført i artikel 130 M og 
åbnes mulighed for samarbejde med tredjelande eller 
internationale organisationer som anført i artikel 130 N; 
EF bør på passende vis knyttes nærmere til de 
Eureka-programmer, som ligger i forlængelse af Fælles­
skabets strategi for forskning og teknologisk udvikling, 
og kontakten mellem rammeprogrammet og Det Euro­
pæiske Samarbejde om Videnskabelig og Teknisk Forsk­
ning (COST) bør forbedres i overensstemmelse med 
EØF-Traktatens artikel BOM og DON; 
der skal i overensstemmelse med EØF-Traktatens artikel 
130 I, stk. 1, foretages et skøn over, hvor store finansielle 
EF-midler der er behov for til gennemførelse af den 
påtænkte forsknings- og udviklingsindsats; for årene 
1990 til 1992 indgår disse midler i de finansielle overslag 
i aftalen mellem institutionerne af 29. juni 1988 ('); 
rubrikken »IMP, forskning« i disse overslag giver 
mulighed for at fastlægge et beløb på cirka 2 400 mio 
ECU; med de årlige tekniske tilpasninger, som er 
omfattet af aftalen, må der regnes med et beløb på cirka 
2 700 mio ECU; der bør foretages et overslag over, hvor store midler der 
i 1993 og 1994 vil være nødvendige for at gennemføre 
rammeprogrammet — hvori der for så vidt angår den 
budgetmæssige gennemførelse skal tages hensyn til en 
eventuel fremtidig aftale om budgetdisciplin for disse år 
— med udgangspunkt i det beløb, som er fastlagt for den 
nugældende aftales sidste gyldighedsår; 
de bevillinger, der faktisk står til rådighed til gennem­
førelse af rammeprogrammet, fastlægges efter budget­
proceduren under overholdelse af de nævnte aftaler; 
nye finansielle instrumenter, der udnytter markedsres-
sourcerne, vil kunne udvikles uden for, men i tilknytning 
til rammeprogrammet med det formål at lette udnyt­
telsen af de resultater, der kommer ud af programmerne 
for forskning og teknologisk udvikling; 
Kommissionen påtager sig som led i udøvelsen af sine 
beføjelser at effektivisere forvaltningen af program­
merne, bl.a. ved oprettelse af et avanceret kontrolsystem 
og ved decentraliserede metoder på projektniveau; 
Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning er 
blevet hørt — 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
1. Dette rammeprogram for EF's indsats inden for 
forskning og teknologisk udvikling, i det følgende 
benævnt »tredje rammeprogram«, dækker perioden 1990 
til 1994. De særprogrammer, der er vedtaget på grundlag 
af afgørelse 87/516/Euratom, EØF vedrørende ramme­
programmet for 1987 til 1991, forbliver i kraft. 
2. Det tredje rammeprogram omfatter seks foranstalt­
ninger inden for følgende områder: 
Basisteknologi 
1. Informations- og kommunikationsteknologi 
2. Industri- og materialeteknologi 
Forvaltning af naturressourcer 
3. Miljø 
4. Biovidenskab og -teknologi 
5. Energi 
Forvaltning af intellektuelle ressourcer 
6. Menneskelige ressourcer og mobilitet. 
(') EFT nr. L 185 af 15. 7. 1988, s. 33. 3. Ud over det anslåede bevillingsbehov på 3 125 mio 
ECU vedrørende rammeprogrammet for 1987 til 1991, 
Nr. C 243/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 9. 89 
som kan opføres på budgettet fra og med 1990, anslås 
behovet for EF-bevillinger til gennemførelse af foran­
staltningerne i denne afgørelse til 7 700 mio ECU. Af 
dette beløb anslås det, at der er behov for de 2 700 mio 
ECU til gennemførelse af de påtænkte foranstaltninger i 
årene 1990, 1991 og 1992 og 5 000 mio ECU til 
gennemførelse af de påtænkte foranstaltninger i årene 
1993 og 1994. Budgetmyndigheden afgør, hvor store 
bevillinger der kan rådes over i de enkelte regnskabsår. 
4. Det er fastlagt i bilag I, hvordan det anslåede bevil-
lingsbehov for perioden 1990 til 1994 fordeles på de seks 
foranstaltninger, der er anført i stk. 2. 
5. De foranstaltninger, der er anført i stk. 2, og deres 
videnskabelige og tekniske mål er beskrevet i bilag II. 
Artikel 2 
1. Det tredje rammeprogram iværksættes i overens­
stemmelse med EØF-Traktatens artikel 130 K og DOP 
ved hjælp af særprogrammer for de enkelte foranstalt­
ninger, der er anført i artikel 1, stk. 2. 
2. Til iværksættelsen af særprogrammerne kan der 
vedtages supplerende programmer som anført i 
EØF-Traktatens artikel 130 L, åbnes mulighed for delta­
gelse som anført i artikel 130 M og åbnes mulighed for 
samarbejde som anført i artikel DON. 
3. Det anslåede bevillingsbehov til gennemførelse af 
hvert særprogram vil blive fastlagt ved to rådsafgørelser, der henholdsvis dækker perioderne 1990 til 1992 og 
1993 til 1994. 
Artikel 3 
For Fællesskabets finansielle bidrag til det tredje ramme­
program som helhed gælder de nærmere bestemmelser, 
der er fastlagt i afsnit VII i finansforordningen af 21. 
december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers 
almindelige budget, dog således at EF's eventuelle bidrag 
til supplerende programmer og til nationale eller multi­
nationale aktiviteter eller projekter kan konteres 
budgettet. 
Artikel 4 
Aktiviteter til formidling og udnyttelse af særprogram­
mernes resultater finansieres ved, at der inden for 
rammerne af en overordnet forvaltning foretages en 
samlet hensættelse af bevillingerne til disse aktiviteter 
efter en procentsats, der fastsættes for hvert særprogram. 
Artikel 5 
I det tredje rammeprograms tredje år gør Kommissionen 
status over dets gennemførelse. Herunder vurderer den, 
om målene, prioriteringen, de planlagte foranstaltninger 
og de finansielle midler stadig er i overensstemmelse med 
situationen, som den har udviklet sig. På baggrund af 
denne undersøgelse fremsætter Kommissionen, i det 
omfang der er behov for det, forslag til revision af 
rammeprogrammet. 
BILAG I 
Rammeprogram for EF's indsats inden for forskning og teknologisk udvikling (1990 til 1994) 
Det anslåede bevillingsbehovs fordeling: 
I. Basisteknologi 
1. Informations- og telekommunikationsteknologi 
2. Industri- og materialeteknologi (mio ECU) 
3 000 
1 200 
II. Forvaltning af naturressourcer 
3. Miljø 
4. Biovidenskab og -teknologi 
5. Energi 700 
1 000 
1 100 
III. Forvaltning af intellektuelle ressourcer 
6. Menneskelige ressourcer og mobilitet 700 
I alt 7 700 
23. 9. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 243/7 
BILAG II 
Foranstaltningerne 
Med det tredje rammeprogram for 1990 til 1994 opstilles der en række nye mål, som kan give impulser til 
fornyelse af EF's indsats. Retningslinjerne fra rammeprogrammet for 1987 til 1991 gælder stadig for 
iværksættelsen af særprogrammer i de tilfælde, hvor der må sikres et element af kontinuitet. 
De videnskabelige og tekniske mål er fastlagt ud fra princippet om, at fællesskabsdimensionen skal tilføre 
aktiviteterne en særlig værdi. Dette princip og den bestræbelse på selektivitet, som følger af det, er afgø­
rende for, at EF's begrænsede midler kan udnyttes effektivt. Målene i dette bilag er opstillet ud fra kriterier 
om, at de skulle kunne påvirke erhvervslivets beslutningstagere til at tage flere tværnationale initiativer, at 
de skulle udgøre et svar på de væsentligste udfordringer til den industrielle konkurrenceevne, og at de 
skulle give uddannelsen af unge forskere et europæisk præg. 
Gennemførelsesformen vil stadig i alt væsentligt bygge på de såkaldte aktioner med omkostningsdeling. I 
tilfælde, hvor der overvejende er tale om samordning af eksisterende forskningstiltag på nationalt plan, vil 
samordnede aktioner blive den foretrukne form. 
Det Fælles Forskningscenter deltager i rammeprogrammets gennemførelse. Centrets rolle vil blive frem­
hævet yderligere ved en styrkelse af den standardforberedende forskning under rubrikken industri- og 
materialeteknologi, ved en omlægning af forskningen i nuklear sikkerhed, ved en styrkelse af aktiviteterne 
vedrørende miljøet og risikoen for industriulykker samt ved en ny impuls til teknologisk fremtidsforskning. 
Det Fælles Forskningscenters aktiviteter finansieres over en samlet hensættelse af beløb fra særprogram­
mernes bevillinger. 
Rådet fastlægger de nærmere bestemmelser for, hvordan særprogrammernes resultater skal formidles. 
Hertil kræves der en generel retsakt og en samlet forvaltning i Kommissionens tjenestegrene, hvor 
sammenhængen sikres. Denne forvaltning skal bl.a. sikre formidlingen ved publikationsvirksomhed og 
edb-formidling af resultaterne på grundlag af fælles standarder og protokoller; endvidere ved tilpasning af 
reglerne for intellektuel og industriel ejendomsret samt ved innovation og resultatudnyttelse i EF. Denne 
indsats finansieres over en samlet hensættelse af beløb fra særprogrammernes bevillinger. 
I de følgende afsnit anføres de strategiske elementer i rammeprogrammet for 1990 til 1994, under streng 
overholdelse af den retningsgivende karakter, Traktaten tildeler rammeprogrammet. 
I. BASISTEKNOLOGI 
1. Informations- og kommunikationsteknologi 
Samspillet mellem informations- og kommunikationsteknologi, brugernes voksende behov og kravet om 
oprettelse af et veritabelt elektronisk nervesystem på fælleseuropæisk niveau bevirker, at indsatsen må 
omlægges, så den rettes mod tre hovedfelter, uden at der gives køb på den nødvendige synergi omkring 
store emner af interesse for EF, som f.eks. højopløsnings-tv. 
A. Informationsteknologi 
Den forskning, der er opbygget under ESPRIT-programmet, men omlagt med sigte på næste teknologi­
generation og med større vægt på prototyper og distribuerede multileverandørsystemer, vil blive videre­
ført, men herudover vil hovedvægten blive lagt på nye aktiviteter på følgende områder: 
— Mikroelektronik 
Målet er at bidrage til, at der opstår europæisk produktionskapacitet inden for avancerede 
produkter, bl.a. integrerede kredse i tilknytning til JESSI-projektet. Det drejer sig om at bevare en 
knowhow, som er uundværlig for den europæiske elektronikindustris overlevelse, om at forene leve­
randørers og brugeres bestræbelser og om at muliggøre nye anvendelser på de mest avancerede 
områder. 
Nr. C 243/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 9. 89 
— Periferiudstyr 
Målet er at fremstille pålidelige og billige apparater af nye generationer i masseproduktion, for at 
den nyeste teknologi kan tages i brug i komplekse systemer, og for at muliggøre udvikling af nye 
fabrikationsmetoder. Denne aktivitet skal begunstige fremkomsten af nye input/output-enheder og 
lagerenheder. 
— Programmel 
Det drejer sig om at udvikle systemer og værktøjer, som giver mulighed for at hæve produktiviteten i 
fremstillingen af programmel. 
— Anvendelse af informationsteknologi til løsning af industrkeknologiske opgaver 
Denne aktivitet skal bidrage til at optimere udnyttelsen af avancerede systemer for datamatstøttet 
design og fabrikation i et antal strategisk vigtige industribrancher. 
B. Kommunikationsteknologi 
Målet er, sideløbende med den videre udvikling af et integreret bredbåndsnet, at udvikle intelligente, 
pålidelige og sikre net samt nye tillægstjenester, der er rentable og svarer til brugernes behov, sådan som 
de udvikler sig. Også den stigende efterspørgsel efter mobiltelefontjenester og integrationen af disse 
tjenester i nettene, skal prioriteres højt. Der skal her lige så vel tages hensyn til de behov, der opstår i 
privatlivet og fritiden som til dem, der opstår i arbejdssituationer. Til imødekommelse af disse behov og 
til sikring af en smidig overgang mellem de på hinanden følgende generationer af net, tænkes følgende 
aktiviteter iværksat: 
— udvikling af intelligente net, hvor der anvendes nye teknikker til overførsel af information, optisk 
kommunikation og kunstig intelligens; 
— kommunikation med mobile enheder: der er særlige problemer at løse, som f.eks. kommunikations-
sikkerhed, mætning af disponible frekvenser, effektiv udnyttelse af æterbårne transmissionsmidler, 
miniaturisering af komponenterne og integration af mobiltelefoni i de universelle net; 
— billedkommunikation: der er behov for en forskningsindsats på grundlag af digital billedoverføring 
(herunder højopløsnings-tv) med henblik på at integrere billeder i multimediemeddelelser og udvikle 
de dertil hørende protokoller og kodere/dekodere; 
— tjenestetekniske opgaver: arkitektur- og programmelarbejde med udgangspunkt i de grundlæggende 
teletjenester og de forbedrede tillægstjenester 
Disse aktiviteter vil blive ledsaget af andre, som gennem udvikling af verifikations- og prøvningstek-
nikker skal sørge for, at kommunikationen foregår pålideligt og sikkert. Endelig må der arbejdes på at 
indkredse de fælles egenskaber og funktioner ved visse typiske tjenester gennem fuldskalaforsøg med 
avanceret kommunikation. 
C. Udvikling af telematiksystemer på områder af almen interesse 
Dannelsen af det indre marked bliver bestemmende for en række nye behov for informationudveksling. I 
den offentlige administration, som stilles over for problemer på grund af nedbrydningen af barriererne 
og opbygningen af enhedsmarkedet, opstår sådanne behov navnlig på de indenrigs-, rets-, told- og 
socialpolitiske områder. For de private brugere vil transport, sundhed, fjernundervisning, miljøbeskyt­
telse og adgangen til landområder være de dominerende problemer. 
Hvis disse behov skal imødekommes, må der ud over de bestræbelser, der gøres på regionalt og natio­
nalt plan, også gøres en supplerende indsats på EF-niveau. Her skal der udvikles telematiksystemer, som 
kombinerer informations-, kommunkations- og tv-teknologi. Sigtet er at samle industrien, brugerne og 
netoperatørerne i hele EF om projekter, der skal give svar på såvel den økonomiske udvikling som de 
samfundsmæssige behov, og samtidig at samle dem i et fællesskab, der både er et interesse- og et ånds­
fællesskab. 
Den egentlige gennemførelse af disse projekter vil ske uden for rammeprogrammet, men de kræver en 
del forberedende forskning og udvikling, bl.a. sprogforskning og sprogteknologisk udvikling; dette 
forberedende arbejde må gennemføres i samarbejde og vil omfatte en række pilotforsøg, der skal virke 
katalytisk for projekterne og danne et grundlag, som de kan bygge videre på. 
2. Industri- og materialeteknologi 
Målet er at bidrage til den nødvendige revitalisering af Europas fremstillingsindustri ved at udvikle dens 
videnskabelige grundlag og den fornødne avancerede teknologi. I de teknologiske udviklingsprojekter 
vil der blive taget hensyn til markedets nye krav og til strengere miljømæssige restriktioner. Store inte­
grerede projekter vil få forrang, herunder et program for udvikling af en »ren bil«. 
23. 9. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 243/9 
Denne strategiske linje medfører, at prioriteringen af nedenstående emner ændres, og at emner som 
membraner og katalyse efterhånden opgives. 
— Materialer 
Hovedvægten vil blive lagt på materialer med særlige egenskaber under udnyttelse af den senere tids 
gennembrud i forståelsen af mikrostrukturen; endvidere på materialer, der skal anvendes under 
ekstreme eller usædvanlige vilkår, samt på de miljømæssige forhold og materialekredsløbet, herunder 
genindvinding og genbrug. 
— Design 
Skal den tid, der går »fra design til produkt«, reduceres, må det videnskabelige og tekniske grundlag 
for designprocessen forbedres; dette gælder både materialevalg, systemanalyse og designregler for 
produktion, montage, pålidelighed og vedligeholdelse. Vægten lægges på generel teknologi, som er 
relevant ud fra et designsynspunkt, f.eks. væskedynamik, kraftsystemer, akustik og proceskontrol, 
navnlig med henblik på »nulfejlsprodukter«. 
— Fremstilling 
Bedre styring af fremstillingsoperationerne. Produktionsprocesserne skal sigte mod større effektivitet, 
kortere udførelsestider, nedskæring af antallet af emner under produktion og af stykomkostningerne 
samt højere kvalitet. Forskningen omfatter også matematisk modellering, anvendelse af 
CAD/CAM-teknikker (datamatstøttet design og fabrikation), navnlig for små og mellemstore virk­
somheder 
— Måling og prøvning 
Med oprettelsen af det indre marked får udarbejdelsen og iværksættelsen af normer, standarder og 
kodekser en ny betydning. Dette indebærer, at der må stilles nye krav til den videnskabelige og 
teknologiske knowhow, så der kan etableres et objektivt grundlag for standardiseringsarbejdet. 
II. FORVALTNING AF NATURRESSOURCER 
3. Miljø 
Målet er at udvikle den viden og knowhow, som EF har brug for, hvis det fuldt ud skal kunne spille den 
rolle, det er tiltænkt i EØF-Traktatens afsnit VII. I denne sektor har forskningsaktiviteterne en fælles 
horisontal dimension som standardforbedrende forskning, der er orienteret mod normer for miljøkva­
litet, sikkerhedsnormer, tekniske standarder og metoder til vurdering af virkninger på miljøet. Nye akti­
viteter iværksættes på nedenstående fire områder. 
— Deltagelse i programmet om globale ændringer 
Programmets mål er at nå til en forståelse af de processer, som styrer ændringer af miljøet og at 
vurdere virkningerne af menneskelige aktiviteter. Europas deltagelse vil bidrage til at udvikle forsk­
ningen i samspillet mellem de bio-geokemiske kredsløb, atmosfærens kemi, fysisk og kemisk oceano­
grafi og klimaprocesserne. 
— Miljøteknologi og -teknik 
Der vil blive forsket i emner af betydning for miljøovervågningen, herunder telemåling, og derud­
over vil der blive gjort en særlig indsats rettet mod indførelse af tekniske systemer og metoder med 
henblik på beskyttelse og rehabilitering af miljøet. 
— Store integrerede forskningsprojekter 
Disse projekter sigter mod løsninger på alle de problemer, der kommer af de vigtigste miljøspørg­
smål. De kan vedrøre store samordnede kampagner, fra observationer og eksperimenter vedrørende 
fastlands- eller havmiljøet til integrerede operationer, der tager fat på alle aspekter af et regionalt 
problem. 
— Forskning i økonomiske og sociale aspekter 
Dette omfatter også videnskabelig forskning til støtte for undersøgelser af juridiske og etiske 
aspekter af miljøpolitikken og -forvaltningen. De berørte felter er: vurdering, opfattelse og styring af 
risici, økonomisk vurdering af virkninger på miljøet, samfundsøkonomiske virkninger af iværksæt­
telsen af miljøpolitiske tiltag, effektiviteten af og sammenhængen mellem love og regler på miljøom­
rådet. 
Nr. C 243/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 9. 89 
4. Biovidenskab og -teknologi 
Det langsigtede strategiske mål er at yde selektive og integrerede bidrag til Europas mulighed for at 
forstå og udnytte levende materiales egenskaber og strukturer. 
— Bioteknologisk grundforkning 
Vægten lægges på, gennem forskning i forståelsen af biologiske informations-, transformations- og 
kontrolsystemer, at styrke det videnskabelige grundlag samtidig med at der tages hensyn til de etiske 
implikationer af et sådant arbejde. De enkelte forskningsprojekter vil omfatte analyse af genomet i 
forhold til repræsentative arters genomer, neurobiologi og immunologi, makromolekylær modelle­
ring, ernæring og testning, også med det formål at levere det videnskabelige grundlag for standardi­
seringsarbejdet, som etableringen af EF-regler forudsætter. 
— Landbrugsforskning og agro-industriel forskning 
Landbrugs- og skovbrugsforskningen vil omfatte projekter vedrørende vegetabilsk og animalsk 
produktion, hvorunder der vil blive taget hensyn til de aktuelle mål for den fælles landbrugspolitik 
og for udviklingen i landområderne; den vil også bidrage til store tværfaglige programmer, som 
f.eks. et program for udvikling af effektive midler til bekæmpelse af ørkendannelsen. Der vil endvi­
dere blive udviklet forskning inden for akvakultur og fiskeri. Forsknings-, udviklings- og demonstra­
tionsaktiviteter på grundlag af forskningsresultater inden for planters molekylærbiologi og inden for 
fysiologi vil blive ført videre frem, end det sker nu via samspillet mellem jordbund og plante helt 
frem til høst og omdannelse. Vægten vil blive lagt på at benytte genetiske indgreb til at øge plan­
ternes modstandskraft over for skadelige faktorer. Hvad angår industriel udnyttelse af landbrugets 
råvarer går den strategiske hovedlinje ud på at udnytte kemiske og biologiske processer til at frem­
bringe nye bionedbrydelige produkter og at udvikle rene energikilder ved udnyttelse af biomasse. 
— Biomedicinsk forskning og sundhed 
Det centrale tema for forskningen er her at finde nye måder at konfrontere økonomisk og socialt set 
alvorlige sygdomme på gennem metodologisk og proceduremæssigt samordnede undersøgelser på 
det epidemiologiske, eksperimentelle og kliniske område. På kræftens område rettes opmærksom­
heden mod tidlig opdagelse af kræftfremkaldende faktorer og mod udvikling af nye tests for kræft­
medicin. For AIDS vil der blive iværksat en ny aktivitet, der skal sigte mod uvikling af kontrolsys­
temer, herunder kemoterapi og vacciner. 
— Biovidenskab og -teknologi med henblik på udviklingslandene 
Vægten vil blive lagt på tropisk landbrug (integreret forvaltning af landbrugsressourcer for at 
mindske fødevarekriserne i de udsatte regioner, samtidig med at miljøet beskyttes) og på forskning i 
tropemedicin (indsatsen koncentreres om nye veje til bekæmpelse af en række mere alvorlige 
tropiske sygdomme). 
5. Energi 
Forenelighed med miljøet er blevet et afgørende kriterium for energisystemer. Derfor bliver det centrale 
problem for EF's indsats på dette område udviklingen af ren og siker energiteknologi. Arbejdet reali­
seres på følgende tre områder: 
— Fossile og vedvarende energikilder samt energiudnyttelse 
Der er behov for en bred vifte af teknologiske valgmuligheder, hvor der tages hensyn til de energire­
laterede miljøproblemer, som f.eks. drivhuseffekten og den sure regn. Der forskes i brint og andre 
egnede erstatninger for flydende brændstoffer i transportsektoren. Der udføres grundige analyser af 
begrebet »emissionsfri kraft«, som betegner elproduktion med minimal påvirkning af miljøet. Visse 
forskningsaktiviteter, som ikke er i overensstemmelse med denne linje, f.eks. forgasning af kul, vil 
blive standset. I forlængelse af den seneste tids gennembrud for forståelsen af forbrændingsprocesser 
og for nye elektrolytter og katalysatorer, vil der blive udviklet ny teknologi til produktion og beva­
relse af energi. 
— Sikkerhed i forbindelse med kernespaltning 
Der vil i EF's indsats blive lagt mere vægt på at harmonisere sikkerhedprocedurerne og således 
styrke forskningens standardforberedende dimension. Der vil blive givet nye impulser til forskningen 
i reaktorsikkerhed, forvaltning af radioaktivt affald, brændselselementer, aktinider og kontrol med 
fissilt materiale.. Forskningen i strålingsbeskyttelse vil omfatte stråling fra naturlige og medicinske 
kilder, en bedre definition af faren ved smal strålingsdoser og ny teknologi til hurtig vurdering af 
nukleare ulykkers strålingsmæssige følger. 
23. 9. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 243/11 
— Kontrolleret nuklear fusion 
Fællesforetagendet JET videreføres til 1996 med det formål at opnå kontrol med plasmaet under 
forhold, der nærmer sig »Næste Trin« (en teknisk forsøgsreaktor for fusionsenergi). Arbejdet med 
detailprojektering af »Næste Trin« og med de nye systemer videreføres. Visse eksisterende fusions-
anlæg vil blive lukket, efterhånden som deres forsøgsprogrammer fuldføres. Den igangværende akti­
vitet med gammel teknologi til inertiindeslutning udvikles gennem grundforskning i interaktionen 
mellem plasma og laserlys og eventuelt accelererede tunge partikler. Mulighederne i muonfusion og 
andre former for kold fusion vil blive undersøgt. 
III. FORVALTNING AF INTELLEKTUELLE RESSOURCER 
6. Menneskelige ressourcer og mobilitet 
Målet er at skaffe det europæiske forskningssystem de kvalificerede menneskelige ressourcer, som det i 
høj grad er afhængigt af, som der er fare for bliver sjældnere og sjældnere i de kommende år. 
Der er efterhånden et føleligt behov for et nyt initiativ, som er karakteriseret af maksimal effektivitet og 
maksimal EF-tilført værdi. Disse to krav er indbygget i et stort projekt til fremme af mobiliteten for 
unge forskere på post-doktoralt niveau; projektet dækker de eksakte videnskaber og naturvidenska­
berne, det teknologiske område og de økonomiske videnskaber. Der vil blive taget sigte på uddannelse i 
grænseområdet mellem grundvidenskab og teknologisk anvendelse. 
EF vil finansiere en uddannelse, som hovedregel af to års varighed, i et videncenter, som ligger i et 
andet land end det, modtageren kommer fra. Dette er en EF-investering i menneskelige ressourcer, hvis 
virkninger vil brede sig i hele forsknings- og udviklingssystemet og påvirke samhørigheden og opret­
ningen af skævhederne i EF. Denne investering kan, hvor det viser sig nødvendigt, suppleres med aktivi­
teter i forhold til netværkene af forskeruddannelsescentre. 
Det videnskabelige samfund vil selv gennem sine institutioner få en vigtig rolle at spille i gennemførelsen 
af programmet, navnlig når der skal udpeges net af videncentre og udvælges kandidater.