C 87/11

Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2021/C 87/07)

Denne meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»PÉRIGORD«

PGI-FR-A1105-AM02

Meddelelsesdato: 8. december 2020

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1. Geografisk område

I punkt 4 i kapitel 1 i produktspecifikationen tilføjes det, at kommunerne i det geografiske område er opført i overensstemmelse med den officielle geografiske kode.

2. Tilføjelse af druesorter

Inddelingen af druesorterne efter farve udgår, og der er tilføjet druesorter for at gøre det muligt at tilpasse den beskyttede geografiske betegnelse efter de nye miljøproblematikker og klimaforandringerne.

De tilføjede sorter er: Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet Cortis N, Floréal B, Monarch N, Muscaris B, Solaris B, Souvignier gris B, Soreli B, Touriga nacional N, Verdejo B og Vidoc N

3. Tilsynsmyndighedens kontaktoplysninger

Kapitel 3 erstattes af kontaktoplysningerne for INAO, tilsynsmyndigheden.

ENHEDSDOKUMENT

1. Produktets betegnelse

Périgord

2. Type geografisk betegnelse

BGB — beskyttet geografisk betegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Den beskyttede geografiske betegnelse »Périgord« er forbeholdt ikkemousserende rød-, rosé- og hvidvine.

De ikkemousserende vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Périgord« har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10,5 %,

Det (maksimale eller minimale) totale indhold af syre, svovldioxid, flygtig syre og det totale alkoholindhold udtrykt i volumen svarer til det, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne. Som følge af Aquitaine-sorternes og de lokale sorters komplementaritet får rødvinene et elegant og fyldigt udtryk med undertiden let granuløse tanniner, hvilket giver dem en vis karakter.

Rosévinene har derimod frugtagtige duftnoter med en dejlig friskhed til sidst.

De tørre hvidvine er også frugtagtige, lette i munden, men med en fin fyldighed og en syrlighed til sidst.

Rødvine med benævnelsen »Vin de Domme« er frugtagtige og elegante. Vinene lagret på egetræsfade er rubinrøde med frugtagtige aromaer med et strejf af lakrids- og trænoter.

Rosévine med betegnelsen »Vin de Domme«, der har en intens farve, har en meget karakteristisk duft med noter af røde frugter. Smagsoplevelsen, der kendetegner disse vine, er en god balance mellem fyldighed, lang eftersmag og varme samt friskhed.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.): Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.): Minimumssyreindhold: Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l): Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

5. Vinfremstillingsmetoder

a. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Vinene skal, hvad angår ønologisk fremgangsmåde, opfylde de krav, der er fastsat i EU-lovgivningen og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»Code rural et de la pêche maritime«).

b. Maksimumsudbytte

120 hektoliter pr. hektar.

6. Afgrænset geografisk område

Høsten af druerne, vinfremstillingen og forarbejdningen af vin med den beskyttede geografiske betegnelse »Périgord« finder sted:

— i departementet Dordogne

— i følgende kommune i departementet Lot: Salviac.

7. Primære druesort(er)

Abondant B

Abouriou B

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Alvarinho - Albariño

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arbane B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrouya N

Arrufiac B — Arrufiat

Artaban N

Aubin B

Aubin vert B

Aubun N — Murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Biancu Gentile B

Blanc Dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bouquettraube B

Bourboulenc B — Doucillon blanc

Brachet N — Braquet

Brun Fourca N

Brun argenté N — Vaccarèse

Béclan N — Petit Béclan

Béquignol N

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo N

Carcajolo blanc B

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Castets N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N — Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colombard B

Colombaud B — Bouteillan

Corbeau N — Douce noire

Cot N — Malbec

Counoise N

Courbu B — Gros Courbu

Courbu noir N

Crouchen B — Cruchen

César N

Danlas B

Duras N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Elbling B

Etraire de la Dui N

Fer N — Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

Feunate N

Floreal B

Folignan B

Folle blanche B

Franc noir de Haute — Saône N

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay Fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Gascon N

Genovèse B

Goldriesling B

Gouget N

Graisse B

Gramon N

Grassen N — Grassenc

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gringet B

Grolleau N

Grolleau gris G

Gros Manseng B

Gros vert B

Jacquère B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N — Dame noire

Knipperlé B

Lauzet B

Len de l'El B — Loin de l'Oeil

Liliorila B

Listan B — Palomino

Lival N

Macabeu B — Macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meslier Saint-François B — Gros Meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N — Minustellu, Graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N — Monastrell

Mouyssaguès

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat Ottonel B — Muscat, Moscato

Muscat cendré B — Muscat, Moscato

Muscat d'Alexandrie B — Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs — Muscat, Moscato

Mérille N

Müller-Thurgau B

Nielluccio N — Nielluciu

Noir Fleurien N

Négret de Banhars N

Négrette N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit Courbu B

Petit Manseng B

Petit Meslier B

Petit Verdot N

Picardan B — Araignan

Pineau d'Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N — Espanenc

Portan N

Poulsard N — Ploussard

Prunelard N

Précoce Bousquet B

Précoce de Malingre B

Raffiat de Moncade B

Ribol N

Riminèse B

Rivairenc N — Aspiran noir

Rivairenc blanc B — Aspiran blanc

Rivairenc gris G — Aspiran gris

Romorantin B — Danery

Rosé du Var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d'Ayze B

Sacy B

Saint Côme B

Saint — Macaire N

Saint — Pierre doré B

Sauvignon B — Sauvignon blanc

Sauvignon gris G — Fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Servant B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Syrah N — Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Touriga nacional N

Tressot N

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdejo B

Verdesse B

Vermentino B — Rolle

Vidoc N

Viognier B

8. Tilknytning til det geografiske område

Périgord, der sidestilles med departementet Dordogne, ligger i den sydvestlige del af Frankrig. Der er tale om et overgangsområde fra det eroderede Massif Central til det omfattende Aquitaine-sedimentbassin.

Fra nordøst til sydvest løber der et hydrografisk net gennem området, der bl.a. omfatter Isle, Vézère og deres bifloder. Dette gælder navnlig i den sydlige del af departementet Dordogne.

Périgord påvirkes i høj grad af Atlanterhavet, både med hensyn til temperatur og nedbør. Temperaturgradienten falder fra sydvest mod nordøst, efterhånden som højden stiger. Det modsatte gør sig gældende for nedbøren.

Klimaet er et overgangskystklima med et højere årligt temperaturudsving og mindre nedbør sammenlignet med Aquitaines kyststrækning. Foråret er generelt mere fugtigt end vinteren, og de fremherskende vinde er vestenvinde.

Geomorfologisk er produktionsområdet et massivt kalkplateau med en lang række karstfænomener (huler, underjordiske bjerghuler, jordfaldshuller, underjordiske gange og fremspring) gennemløbet af den indesluttede dal Céou.

Landskabet er meget opdelt med nogle få korndyrkningsområder i bunden af dalen, stejle skråninger og plateaukanter, hvor kalkstenen bryder frem, og hvor der kun vokser kratskov med steneg og enebær.

Dyrkningsarealerne befinder sig på den øvre del af plateauerne og højderyggene, hvor kalkstenen er blevet eroderet tilstrækkeligt, således at der er dannet et jordlag.

Hvor skovene er fremherskende i uopdyrkede kalkstensområder, findes der landbrug på den løse overjord med lidt korn, fåreavl samt valnøddetræer og jordbærproduktion i Nabirat og visse tobaksafgrøder i Dordogne-dalen.

Vinstokkene er naturligt placeret på veleksponerede og velventilerede kalkstensplateauer.

Kort fra det 18. århundrede (især Belleyme) viser, at vinmarkerne var beliggende i hele Dordogne-dalen med to vigtige områder omkring Bergerac og Domme og i et bælte i det nordøstlige hjørne af departementet ved foden af de første udløbere af Massif Central ved skifer- og kalkstensgrænsen.

Vinmarkerne befinder sig i dag i Bergeracois og kantonen Domme, som har oplevet en vis fornyelse.

For kantonen Domme indgår foldebjerget Campagnac-les-Quercy i et område med kridtholdig kalksten.

Formationerne fra Juratiden (Portlandian og Kimmeridgien) indeholder kalksten, der opdeles i plader og danner flade kalksten. Disse kalkstensplader blev fjernet fra vinmarkerne på parcellerne for at danne omkringliggende mure og tørstensrønner, hvoraf de mest berømte, på Daglan-kalkplateauet, karakteriseres som historiske monumenter.

Det er dette særlige geologiske kendetegn, der har gjort det muligt at bevare og udvikle vinmarkerne i området. Som i hele den sydvestlige del blev vinstokken etableret i Périgord i romertiden.

Det har lige siden begyndelsen været floden Dordogne, der har været den eneste transportvej for transportskibe, som har spillet en afgørende rolle for handelen med vine fra Haut Pays.

Vinene fra Dordogne, men også fra Garonne, Lot og Tarn, overlevede og videreudviklede sig indtil phylloxeraens ødelæggelser omkring 1880. Vindyrkningsområderne blev ved med at falde i størrelse efter det andet dødsstød som følge af Første Verdenskrig, som berøvede vinmarkerne en generation af mænd. De blev i det væsentlige bevaret i Bergeracois.

Vinstokbestanden, der er baseret på Aquitaine-sorter og lokale sorter, domineres i vid udstrækning af Merlot og Cabernet til rødvinene og Sauvignon og Sémillon til hvidvinene, undertiden en smule Chardonnay.

Som følge af denne komplementaritet får rødvinene et elegant og blødt udtryk med undertiden let granuløse tanniner, hvilket giver dem en vis karakter.

Rosévinene har derimod frugtagtige duftnoter med en dejlig friskhed til sidst.

De tørre hvidvine er også frugtagtige, lette i munden, men med en fin fyldighed og en syrlighed til sidst.

Domme-regionen blev som følge af sin afsides beliggenhed fra Bordeaux mindre påvirket af Hundredårskrigen. I hele perioden efter Hundredårskrigen blev der gjort bestræbelser på at genoprette vinmarkerne og plante nye vinstokke, hvilket fremgår af talrige notardokumenter.

Comte de Toulouse har beskrevet vinranker med frugt i Domme-regionen omkring 1260. Salget af vin i Sarlat reguleres af de gamle vedtægter fra 1288, hvilket bekræftes af patentskrivelserne fra 1299.

Den nuværende produktion i Domme-regionen består af rødvine og rosévine. Rødvinene er frugtagtige og elegante. Vinene lagret på egetræsfade er rubinrøde med frugtagtige aromaer med et strejf af lakrids- og trænoter.

Rosévine med betegnelsen »Vin de Domme«, der har en intens farve, har en meget karakteristisk duft med noter af røde frugter. Smagsoplevelsen kendetegnende for disse vine er en god balance mellem fyldighed, lang eftersmag og varme samt friskhed.

Domme-vinen er resultatet af en dyrkning på Aquitaines vinmarker med en vinstokbestand, der domineres af Merlot N og Cabernet franc N, mens Cot N, som er meget fremherskende i nabodepartementet Lot, ikke er særlig udbredt her.

Med Association des amis du vin de Domme, som har mere end 2 000 medlemmer, herunder de 15 vinproducenter, har hele den mindre landregion kunnet samle kræfterne på at bevare dette prestigefyldte vindyrkningsområde, hvis omdømme er opbygget omkring dynamiske andelsstrukturer. Historiske og kulturelle forbindelser til den store nabo Bordeaux har været kendetegnende for Périgord-området. Er der geomorfologisk og klimatisk kontinuitet, er der også kontinuitet i dyrkningen, hvorfor vinstokbestanden består af de samme Aquitaine-sorter.

Handelsforbindelserne har muliggjort en dialog og udveksling af knowhow mellem de to tilgrænsende vinproducerende grupper.

Den samlede vinproduktion i departementet Dordogne sikres af 25 producenter, herunder seks andelsvinkældre, med et gennemsnit på 8 500 hektoliter rødvin og rosévin og 2 500 hektoliter hvidvin.

Den 12. september 1784 indførte vinavlerne i Domme princippet om forbud mod høst »for at bevare vinens omdømme, som kan blive ødelagt af en for tidlig høst, inden druerne er fuldt modne«.

Vinkældrene ligger hovedsagelig i umiddelbar nærhed af indskibningshavnene, dvs. havnene i Domme og Castelnaud, hvorfra vinen transporteres på store skibe.

I slutningen af det 19. århundrede gav phylloxera et første dødsstød til vindyrkningsområdet med mere end 2 800 hektar vinstokke.

Det var først i 1993, at landbrugere, landbrugsteknikere og lokale folkevalgte gik sammen i en sammenslutning om at genoprette vinmarkerne.

Périgord-vinene får deres udtryk fra de kalkstensplateauer, hvor vinstokkene hovedsagelig plantes. Jordbunden har en afvandingsevne, som fremmer tilblivelsen af friske hvidvine og rosévine med et højt syreindhold. De gode vandforhold i jorden kombineret med havets påvirkninger sikrer en god fenolmodenhed i druerne og dermed rødvine kendetegnet ved tanniner.

Dordogne-dalen påvirkes i højere grad af havet, hvilket gør vinene med betegnelsen »vin de Domme« mere elegante og frugtagtige.

Vinen i Périgord og Domme, hvis omdømme går tilbage til gammel tid, er endvidere omdrejningspunkt for turistaktiviteter omkring det unikke område tæt på middelalderfæstningen i Sarlat, der har næsten to millioner besøgende om året, og hvor der er blevet optaget en række historiske film.

Ud over andre produkter fra den lokale gastronomi såsom valnødder, jordbær, kastanjer, cabécou og lam og ikke at forglemme trøfler og spiselig rørhat bidrager Périgord-vinene til dette turistområdes omdømme.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Retlig ramme:

national lovgivning

Type supplerende betingelse:

supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den Europæiske Unions BGB-logo skal påføres etiketten, hvis benævnelsen »Indication géographique protégée« (beskyttet geografisk betegnelse) erstattes af den traditionelle benævnelse »Vin de pays«.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Périgord« kan suppleres med navnet på en af følgende yderligere geografiske enheder i overensstemmelse med produktionsbetingelserne i denne produktspecifikation: »Dordogne« og »Vin de Domme«.

Bogstaverne i navnene på de geografiske enheder »Dordogne« og »Vin de Domme« må hverken i højden eller bredden være større end størrelsen af de skrifttegn, som udgør navnet på den beskyttede geografiske betegnelse »Périgord«.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Périgord« kan suppleres af:

— navnet på en til flere druesorter

— angivelserne »primeur« eller »nouveau«.

Link til produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4178c6c2-9742-406d-84c6-24b06b5f2f18

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.