I.INDLEDNING

Dette er den sjette månedlige statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion, og den beskriver udviklingen i to hovedsøjler: bekæmpelse af terrorisme, organiseret kriminalitet og cyberkriminalitet og de midler, der støtter dem, og styrkelse af vores forsvar og opbygning af modstandsdygtighed over for disse trusler.

Den 7. april blev Stockholm det seneste offer for et terrorangreb, da en kapret lastbil med forsæt pløjede sig igennem en travl butiksgågade, inden den bragede ind i et stormagasin. 4 mennesker blev dræbt og 15 såret. Angrebet indtraf mindre end tre uger efter angrebet på parlamentet i London den 22. marts, hvor et køretøj og en kniv blev brugt til at fremkalde et blodbad på et travlt sted med symbolsk betydning. De to angrebs lavtekniske karakter, som minder om angrebene i Nice og Berlin i fjor, henleder endnu engang opmærksomheden på, hvor vanskeligt det er for medlemsstaternes myndigheder at imødegå den slags trusler, og på vigtigheden af den igangværende indsats for at beskytte bløde mål inden for rammerne sikkerhedsunionen.

Denne rapport indeholder en redegørelse for, hvilke fremskridt der er gjort med centrale lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige sikkerhedsunionsforanstaltninger. Desuden er der særligt fokus på bekæmpelse af grov og organiseret kriminalitet, som er et af de tre nøgleområder i den europæiske dagsorden om sikkerhed fra 2015. I forbindelse med arbejdet med EU-politikcyklussen for alvorlig international og grov kriminalitet for årene 2018-2021 gøres der i denne rapport rede for, hvilke fremtidige prioriteter for bekæmpelse af grov kriminalitet og organiseret kriminalitet, EU efter Kommissionens opfattelse bør have.

Organiseret kriminalitet er en vigtig katalysator for terrorisme, idet den hjælper terrorister til at anskaffe sig våben og finansieringsmidler. I stigende udviskes grænsen mellem kriminalitetsbekæmpelse og "traditionel" kriminalitet, idet kriminelle gør brug af internettet både til at øge deres kriminelle virksomhed og som en kilde til at skaffe sig midler og finde nye måder at begå kriminalitet på. Terrorisme, organiseret kriminalitet og kriminalitetsbekæmpelse er derfor indbyrdes forbundne områder, og støtte til bekæmpelsen af organiseret kriminalitet er derfor en nøgleprioritet for indsatsen på EU-plan inden for rammerne af sikkerhedsunionen.

1. Lovgivningsinitiativer

Direktiv (EU) 2017/541 om bekæmpelse af terrorisme blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 31. marts. De nye bestemmelser vil bidrage til at forhindre terrorangreb ved at gøre handlinger såsom finansiering af terrorisme, oplæring i terror og rejse med terror for øje samt tilrettelæggelse eller formidling af sådanne rejser, strafbare. De styrker også terrorofres rettigheder og omfatter et katalog over tjenester, der skal opfylde de særlige behov hos terrorofre. Medlemsstaterne skal gennemføre disse regler i deres nationale lovgivning senest den 8. september 2018.

Europa-Parlamentet godkendte på plenarmødet den 14. marts 2017 revisionen af direktivet om skydevåben. I forslaget udvides rækken af våben, som forbydes (kategori A) betragteligt, så civile ikke har adgang til de farligste våben. Med forslaget udvides direktivets anvendelsesområde desuden til akustiske og inaktiverede våben, og forslaget øger våbens sporbarhed gennem en opstramning af mærkningsreglerne og øget udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne. Rådet forventes at godkende forslaget endeligt den 25. april. Medlemsstaterne har 15 måneder til at gennemføre de nye bestemmelser i deres nationale lovgivning og 30 måneder til at oprette dataregistreringssystemer til registrering af alle oplysninger, der behøves for at spore og identificere skydevåben.

Den 21. marts 2017 blev der igangsat trilogdrøftelser mellem Parlamentet og Rådet om Kommissionens forslag til målrettede ændringer af det fjerde akkrediteringsdokument, som Kommissionen havde foreslået den 5. juli 2016. Forslaget er udformet, så det omfatter nye former for terrorfinansiering, f.eks. virtuelle valutaer og forudbetalte kort, og så det øger gennemsigtigheden med henblik på at bidrage til bekæmpelsen af hvidvaskning af penge. Kommissionen opfordrer Parlamentet og Rådet til hurtigst muligt at afslutte forhandlingerne om dette vigtige forslag, som vil bidrage til yderligere at begrænse de midler, som terrorister har til rådighed.

Med hensyn til styrkelse af grænsekontrollen trådte ændringerne af Schengengrænsekodeksen vedrørende systematisk kontrol ved de ydre grænser, herunder af EU-borgere, i kraft den 7. april. Det er vigtig lovgivning, som vil øge sikkerheden i Schengenområdet uden at forstyrre trafikken. Under visse nærmere bestemte omstændigheder i situationer, hvor indvirkningen på trafikken ved bestemte land- og søgrænser er uforholdsmæssigt stor, kan medlemsstaterne i et begrænset tidsrum undtagelsesvist og på grundlag af en forudgående risikovurdering beslutte at foretage målrettet kontrol af EU-borgere i databaserne ved de pågældende grænser. Risikovurderingen sikrer, at beslutningen ikke medfører en sikkerhedsrisiko. Risikovurderinger skal deles med den europæiske grænse- og kystvagt. Med hensyn til initiativer vedrørende grænseforvaltning blev der den 23. marts igangsat trilogdrøftelser mellem Europa-Parlamentet og Rådet om Kommissionens forslag om at oprette et EU-indrejse- og udrejsesystem for at forbedre grænseforvaltningen, bekæmpe irregulær migration og styrke den indre sikkerhed ved at registrere tredjelandsstatsborgeres passage af Schengenområdets ydre grænser. Kommissionen opfordrer Parlamentet og Rådet til at gøre hurtige fremskridt, så arbejdet med at udvikle systemet kan starte i år, og systemet dermed kan nå at blive operationelt i begyndelsen af 2020. Der er fremdrift i de tekniske drøftelser i henholdsvis Parlamentet og Rådet om EU-systemet vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS). Kommissionen vil fortsat støtte Parlamentet og Rådet aktivt og fremme ETIAS. Forslagene om et EU-indrejse- og udrejsesystem og om EU-systemet vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse er lovgivningsmæssige prioriteter i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring. Institutionerne aftalte derfor at prioritere behandlingen af denne lovgivning højt, så foranstaltningerne hurtigt kan iværksættes.

For så vidt angår gennemførelsen af nyligt vedtaget lovgivning hjælper Kommissionen fortsat medlemsstaterne med hurtigt at gennemføre EU's passagerlistedirektiv (PNR). Den 8. marts afholdt Kommissionen et fjerde møde om gennemførelsen af passagerlistedirektivet. Det viste, at adskillige medlemsstater nu er i færd med at vedtage lovgivning eller ændre gældende lovgivning forud for vedtagelsen af passagerlistedirektivet. Kommissionen vil fortsat overvåge og støtte gennemførelsen.

2. Gennemførelse af ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger

Ekspertgruppen på højt plan om informationssystemer og interoperabilitet skal efter planen holde sit sidste møde den 25. april. Som led i afslutningen af gruppens arbejde mødtes undergruppen om eksisterende systemer i marts for at undersøge toldsystemer (anvendelse af/adgang til retshåndhævelsesoplysninger) og de retshåndhævende myndigheders adgang til Schengeninformationssystemet, visuminformationssystemet og Eurodac.

I marts stod Kommissionen i spidsen for en EU-delegation, der omfattede repræsentanter for det nuværende og det kommende rådsformandskab, EU-antiterrorkoordinatoren, chefen for Europols enhed for indberetning af internetindhold og direktøren for ekspertisecentret for netværket til bevidstgørelse om radikalisering. Delegationen holdt møder i USA med vigtige sociale medier og internetvirksomheder for at fremme et frivilligt partnerskab med EU og sikre opfølgning af de initiativer, der blev aftalt på EU's internetforum i december 2016. Som tidligere oplyst udgør EU's internetforum, der blev oprettet i december 2015, et centralt element i Kommissionens reaktion på terrororganisationers stigende misbrug af internettet.

Et vigtigt resultat var præsentationen af en fungerende prototype af den fælles hashtagdatabase, som internetvirksomhederne har oprettet, og som sætter dem i stand til at mærke terrorrelateret indhold, finde frem til lignende indhold, vurdere det ud fra deres politikker og hurtigt fjerne det endegyldigt. Virksomhederne fokuserer nu på afprøvning, øget skalerbarhed og på at finde frem til nye, navnlig mindre, virksomheder, som kan indgå i konsortiet med henblik på at maksimere redskabets virkning og rækkevidde. Fra EU's side understregedes det endvidere, hvor vigtigt det er, at virksomhederne anlægger en mere proaktiv tilgang gennem automatisk sporing af anstødeligt indhold.

Som led i Kommissionens bestræbelser på at bekæmpe onlineradikalisering er der afsat yderligere 10 mio. EUR til modfortællingskampagner på internettet gennem programmet til styrkelse af civilsamfundet, som er et nøgleinitiativ inden for rammerne af EU's internetforum. Programmet blev igangsat den 15.-16. marts, hvor 100 interessenter var samlet.

Netværket til bevidstgørelse om radikalisering og det dertil knyttede ekspertisecenter fremmer udveksling af ekspertise og god praksis mellem fagfolk, der arbejder i forreste linje med forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering. Ekspertisecentret for netværket til bevidstgørelse om radikalisering bistår medlemsstaterne, f.eks. med at udforme forebyggelsesstrategier og afradikaliseringsprogrammer i fængsler. Som bebudet i meddelelsen om radikalisering fra 2016 oprettede Kommissionen i begyndelsen af 2017 et netværk for nationale politiske beslutningstagere på forebyggelsesområdet. Det tjener to hovedformål: i) at styrke og institutionalisere udveksling af ekspertise og erfaringer vedrørende tilgange og politikker på forebyggelsesområdet i medlemsstaterne og ii) at inddrage medlemsstaterne tættere i netværkets aktiviteter ved at sørge for bredere formidling af netværkets resultater i den enkelte medlemsstat, størst mulig deltagelse fra nationale, regionale eller lokale eksperters side i netværkets arrangementer samt indkredsning af medlemsstaternes behov for netværkets uddannelsesaktiviteter, workshopper og rådgivning. Det første møde fandt sted den 2. februar 2017, og fremtidige (kvartalsvise) møder vil fokusere på højtprioriterede emner som tilbagevendte krigere, afradikalisering og polarisering.