DA Den Europæiske Unions Tidende C 318/139

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 521/2008 om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint

KOM(2011) 224 endelig — 2011/0091 (NLE)

2011/C 318/23

Hovedordfører: Mihai MANOLIU

Den 16. maj 2011 besluttede Rådet under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 521/2008 om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint

KOM(2011) 224 endelig — 2011/0091 (NLE).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 3. maj 2011.

På grund af sagens hastende karakter udpegede Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg på sin 473. plenarforsamling den 13.-14. juli 2011, mødet den 13. juli, Mihai MANOLIU til hovedordfører og vedtog følgende udtalelse med 131 stemmer for, 1 imod og 2 hverken for eller imod:

1. Konklusioner og henstillinger

1.1 Udvalget bifalder beslutningen vedrørende forslaget til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 521/2008 om oprettelse af »Fællesforetagendet for brændselsceller og brint« (Fællesforetagendet BCB). Efter dets mening, vil den mobilisering af investeringer i forskning og udvikling, som de foreslåede ændringer gerne skulle resultere i, give mulighed for at øge den forudsigelighed, som modtagerne har brug for, idet der nu bliver mulighed for at fastsætte minimumsfinansieringsniveauet for en given indkaldelse af forslag.

1.2 EØSU går ind for det foreliggende forslag og understreger samtidigt den foreslåede strategis betydning for investeringer i og koordinering af forskningen som led i styrkelsen af det europæiske forskningsrum.

1.3 Udvalget minder om (1), at der er behov for:

1.3.1 at forenkle procedurerne for at afbøde de negative følger, som komplicerede administrative procedurer har haft for tidligere programmer for forskning og udvikling;

1.3.2 at udvikle et omfattende informationsprogram, der kan bidrage til en bedre mobilisering af de fornødne økonomiske ressourcer, som ikke kun industrien, men også andre deltagere i aktiviteterne bør stille til rådighed;

1.3.3 at gennemføre finansieringsaftalen mellem Kommissionen og Fællesforetagendet for brændselsceller og brint retfærdigt, så vilkårene bliver de samme for såvel industrigruppen som forskningsgruppen;

1.3.4 at sørge for at undgå ekstra budgetmæssige konsekvenser ud over det budget, der oprindeligt blev vedtaget for denne rådsforordning, idet de foreslåede ændringer bør føre til en bedre udnyttelse af de bevilgede midler;

1.3.5 at oprette erhvervsuddannelsesprogrammer, som kan give arbejdstagerne de nødvendige kvalifikationer til de job, som dette fælles teknologiinitiativ vil skabe;

1.4 at fastlægge en klar strategi og udarbejde en køreplan for tiden indtil 2020.

2. Baggrund og generelle bemærkninger

2.1 Brændselscelle- og brintteknologierne er lovende energiløsninger på langt sigt. De kan anvendes i alle økonomiske sektorer og giver en lang række fordele med hensyn til energiforsyningssikkerhed, transport, miljø og rationel udnyttelse af ressourcer.

2.2 Fællesforetagendet for brændselsceller og brint:

2.2.1 har til formål at placere Europa i en international førerposition inden for brændselscelle- og brintteknologi og således give markedskræfterne mulighed for at skabe store fordele for samfundet;

2.2.2 yder koordineret støtte til aktiviteter inden for forskning, teknologiudvikling og demonstration i medlemsstaterne for at afhjælpe markedets svagheder og fokusere på udvikling af kommercielle applikationer. Fællesforetagendet BCB, der nu har fungeret i over to år, har gennemført en fuldstændig operationel cyklus lige fra indkaldelse af forslag, evaluering af forslag, forhandlinger om finansieringen og indgåelse af tilskudsaftaler (2);

2.2.3 understøtter gennemførelsen af de fælles teknologiinitiativers prioriterede mål inden for forskning, teknologiudvikling og demonstration vedrørende brændselsceller og brint ved at yde tilskud til projekter efter indkaldelse af konkurrerende forslag (EU's bidrag beløber sig til i alt 470 millioner EUR);

2.2.4 skal tilskynde til øgede offentlige og private investeringer i forskningen i brændselscelle- og brintteknologier.

2.3 Fællesforetagendet BCB's vigtigste opgaver og aktiviteter:

2.3.1 sørge for oprettelse og effektiv forvaltning af det fælles teknologiinitiativ;

2.3.2 sikre en kritisk masse af forskningsaktiviteter;

2.3.3 tiltrække nye investeringer fra industrien, medlemsstaterne og regionerne;

2.3.4 fremme innovation og nye værdiskabelseskæder, hvori også indgår SMV'er;

2.3.5 lette samvirke mellem virksomheder, universiteter og centre for grundforskning og anvendt forskning;

2.3.6 fremme SMV'ers deltagelse i henhold til målene for det syvende rammeprogram;

2.3.7 tilskynde institutioner fra samtlige medlemsstater og associerede lande til at deltage;

2.3.8 gennemføre forskningsaktiviteter med henblik på udarbejdelse af nye bestemmelser og normer, som ikke må gå ud over driftssikkerheden eller hindre innovation;

2.3.9 gennemføre kommunikations- og formidlingsaktiviteter, fremlægge pålidelig information for at vække offentlighedens interesse;

2.3.10 sørge for, at der stilles EU-finansiering til rådighed, og mobilisere midler fra den private sektor;

2.3.11 sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning;

2.3.12 garantere en høj grad af gennemsigtighed og fair konkurrence mellem alle kandidater og især SMV'er.

2.4 Fællesforetagendet BCB bidrager til gennemførelsen af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram, især på følgende områder under særprogrammet »Samarbejde«: »energi«, »nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi«; »miljø (herunder klimaændringer)« og »transport (herunder luftfartsteknik)«.

3. Kommissionens forslag

3.1 Fælles teknologiinitiativer blev introduceret i det syvende rammeprogram (RP7 (3)) på grundlag af EUF-traktatens artikel 187 med henblik på at oprette offentligt-private forskningspartnerskaber på EU-plan.

3.2 EØSU (4) understreger, at de fælles teknologiinitiativer er et udtryk for EU's stærke engagement, hvad angår samordning af forskningsindsatsen, der skal styrke det europæiske forskningsrum og sætte EU i stand til at nå sine konkurrenceevnemål.

3.3 Det var fra starten en betingelse for industriens deltagelse, at den skulle yde et kontanttilskud til dækning af 50 % af de løbende omkostninger, og at industriens bidrag til driftsomkostningerne i form af naturalydelser mindst skulle svare til Kommissionens bidrag.

3.4 EØSU konstaterer med beklagelse, at finansieringsloftet på baggrund af Fællesforetagendet BCB’s første to indkaldelser af forslag systematisk er blevet nedjusteret for alle deltagere: for store virksomheder sænkes BCB's bidrag fra 50 % til 33 % og for SMV'er og forskningsorganer fra 75 % til 50 %.

3.5 Finansieringsniveauet er væsentligt lavere end under FP7 og under F&U-programmerne om brændselsceller og brint uden for Europa.

3.6 På grund af de lave finansieringssatser og den finansielle og økonomiske krise er deltagelsen i Fællesforetagendet BCB's aktiviteter på nuværende tidspunkt lavere end først forventet.

3.7 Hvis vi fortsætter i samme sport, må man regne med, at både industrien og forskningssamfundet mister interessen for et længere tidsrum.

3.8 Den nuværende forordning tager ikke højde for, at de offentlige nationale og regionale finansieringskilder opfordres til og i mange tilfælde ligefrem forventes at bidrage til projekterne.

3.9 I den nye version foreslås det, at ikke kun industriens eget bidrag, men også andre involverede juridiske personers bidrag medregnes, når Kommissionens bidrag skal modsvares.

3.10 For at gøre det mere forudsigeligt for modtagerne er det nu muligt at specificere minimumsfinansieringsniveauet i en given indkaldelse af forslag.

4. Særlige bemærkninger

4.1 Fællesforetagendet BCB blev oprettet i 2008 som det første eksempel på et offentligt-privat partnerskab som led i SET-planen, der er den teknologiske søjle i EU's energi- og klimapolitik. Fællesforetagendet BCB skal sætte skub i udviklingen af brændselscelle- og brintteknologier som led i energipolitikken for tiåret 2010-2020. De 36 emneområder, som er defineret i indkaldelserne af forslag, skal lette udviklingen af innovative kommercielle anvendelser inden for fem anvendelsesområder:

4.1.1 transport- og forsyningsinfrastruktur;

4.1.2 brintproduktion og -distribution;

4.1.3 lokal produktion af elkraft;

4.1.4 bærbart udstyr;

4.1.5 diverse tværfaglige anvendelser.

4.2 Det generelle mål for fællesforetagendets indsats i de næste fem år er at fremskynde udviklingen af brændselscelle- og brintteknologierne, således at de kan blive kommercielt anvendelige på nye specifikke markeder (bærbart udstyr, bærbare generatorer, anvendelser i husholdningerne, hvor strøm- og varmeforsyning kombineres, anvendelser på transportområdet).

4.3 Fællesforetagendet BCB og de fælles teknologiinitiativer sigter mod at definere og anvende resultatorienteret forskning og udvikling og i stort omfang formidle resultaterne af teknologiudviklingen på disse to områder. Aktiviteterne baseres på strategipapirer, som fastlægges i de programmer, industrien gennemfører inden for rammerne af den europæiske teknologiplatform for brint og brændselsceller, især gennemførelsesplanen herfor.

4.4 Den europæiske firmagruppe bag Fællesforetagendet BCB hedder »New Energy World Industrial Grouping Fuel Cell and Hydrogen for Sustainability« (NEW-IG) (5) og er en non profit-organisation i henhold til belgisk lovgivning, hvortil alle europæiske virksomheder, som beskæftiger sig med forskning og udvikling på området brændselsceller og brint, har adgang. Fællesforetagendet er også åbent for EØS-landene og kandidatlandene. Det har et årsbudget på omkring 1 milliard EUR, som kan investeres indtil 2013.

4.5 Fællesforetagendet har klart givet udtryk for, at det arbejder på at udvikle en modulbaseret teknologi, som både er rentabel og miljømæssigt bæredygtig, inden for flere aktivitetsområder: transport, energiproduktion, udstyr til brug i industrien og til privat brug.

4.6 Disse ambitiøse perspektiver indgår i EU's mål om overgang til en lavkulstoføkonomi, større energiforsyningssikkerhed, mindre afhængighed af olie, bidrag til udvikling af nye grønne teknologier, bæredygtig sikring af den europæiske konkurrenceevne samt jobskabelse.

Bruxelles, den 13. juli 2011 Staffan NILSSON Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT C 204 af 9.8.2008, s. 19.

(2) Der er oprettet 4 andre fællesforetagender: CLEAN SKY, IMI, ARTEMIS og ENIAC.

(3) EUT L 412 af 30.12.2006.

(4) EUT C 204 du 9.8.2008, s. 19.

(5) European Industry Grouping for a Fuel Cell and Hydrogen Joint Undertaking.