2008
INTELLIGENT ENERGI
20032006DEN EUROPÆISKE 
REVISIONSRET
Særberetning  nr. 7
DA

INTELLIGENT ENERGI 
20032006Særberetning  nr. 7   2008
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)
2
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
12, rue Alcide De Gasperi
L – 1615 Luxembourg
Tlf. (352) 4398 45410
Fax (352) 4398 46430
E-post : euraud@eca.europa.eu
internet : http://www.eca.europa.eu
Særberetning nr. 7   2008
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europa-serveren (http://europa.eu)
Bibliografiske data findes bagest i denne publikation
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2008ISBN 978-92-9207-047-2
DOI 10.2865/11136
© De Europæiske Fællesskaber, 2008
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Belgium
INDHOLD
Punkt 
IV  RESUMÉ
17 INDLEDNING
89 REVISIONSMETODE OG REVISIONENS OMFANG
1042  REVISIONSRESULTATER
1018 PROGRAMMERINGEN OG TILDELINGEN AF MIDLER
1518  STYRKER OG SVAGHEDER
1929 OVERVÅGNING OG PROGRAMEVALUERING
2124 GODE RESULTATER OG SVAGHEDER
2529 EVALUERING AF LOKALE ENERGIAGENTURER: EN CASESTUDY
3038  ADMINISTRATIONSOMKOSTNINGER TIL FORSLAGSUDARBEJDELSE, 
PROJEKTRAPPORTERING OG PROGRAMFORVALTNING
3233 OMKOSTNINGER AFHOLDT AF DELTAGERNE34 OMKOSTNINGER AFHOLDT AF FORVALTNINGSORGANET
3536 OMKOSTNINGER AFHOLDT AF GD FOR ENERGI OG TRANSPORT
3738 SAMLEDE ADMINISTRATIONSOMKOSTNINGER
3942 FORVALTNINGSORGANET: EN BEDRE ADMINISTRATOR?
4354  KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER
4345 PLANLÆGNINGEN AF PROGRAMMET
4651 OVERVÅGNING OG EVALUERING
5254 FORVALTNINGEN AF ORDNINGEN
 BILAG I
 KOMMISSIONENS SVAR
I.
Intelligent Energi – Europa-programmet  
(IEE-programmet) skal fremme effektiv ener-
giudnyttelse, anvendelse af vedvarende ener-gikilder og energispredning. Dets mål er at  
skabe et klima med et omfattende kendskab  
til relevante teknologier og til, hvor vigtige  
de er. 
II.
IEE-programmet (2003-2006) havde et budget 
på 250 millioner euro. Pengene blev brugt til at støtte næsten 450 projekter. Over 1700 orga-ner har deltaget i programmet (herunder lokale myndigheder, forskningsinstitutter kontrolle-rende instanser, industri- og håndværkersam-menslutninger, konsulentvirksomheder samt  fabrikanter). 
III.
Retten undersøgte: 
Kommissionens tildeling af IEE-midler  –
Kommissionens overvågning og evaluering   –
af programmet 
de administrative omkostninger til pro- –
grammet 
Forvaltningsorganets betydning for forvalt- –
ningen af programmet. RESUMÉ
5
V.
Retten anbefaler en række mulige forbedrin-
ger i udformningen og implementeringen af  
IEE-efterfølgende programmer (og andre sam-menlignelige programmer): 
programforslag, som er baseret på en eks- –
plicit politikmodel og afspejler den forven-
tede forbindelse mellem udgifter, output og effekt 
overvågning, som ikke er begrænset til indi- –
viduelle projekter, men bidrager til at give et 
overblik over et program som helhed og er en 
respons på de erklærede mål for programmet 
evaluering af programmerne på en sådan   –
måde, at evalueringen kan give den bedst  
mulige »feedback«, eventuelt med mere  
evaluering af hele forløb – hvor man ser på 
den effekt, nogle centrale projektkategorier 
opnår med successive udgiftsrammer 
mere systematisk registrering og analyse af  –
oplysninger om programmernes administra-
tive omkostninger, inklusive de omkostninger 
støttemodtagerne dækker, og anvendelse af 
disse oplysninger til sammenligning af pro-grammer samt identificering og udbredelse 
af bedste praksis. IV.
Retten konstaterede følgende: 
Kommissionen omsatte målene for IEE-pro- –
grammet i et detaljeret arbejdsprogram og fik 
eksterne eksperter til at vurdere forslagene. 
Men planlægningen af programmet nåede  
ikke op på bedste praksis, og udgifterne var 
fordelt på så mange aktivitetsområder, at det begrænsede mulighederne for at skabe bety-
delige og verificerbare fremskridt på noget  som helst enkelt område. IEE var ikke noget klart fokuseret udgiftsprogram. 
Kommissionen overvågede projekternes   –
fremadskriden, men overvågningen og eva-lueringen gjorde det ikke muligt at skabe et 
overblik over programmets samlede kvalitet 
og udformning. Kommissionen kunne hverken 
vurdere, om de lokale og regionale energi-
agenturer havde en væsentlig effekt, eller  
om de bidrog til at samordne promoveringen 
af energieffektiv teknologi. Evalueringsrap-porterne har ikke foreligget tidsnok til, at de 
kunne få indflydelse på de lovgivningsmæs-
sige drøftelser. 
Det skønnes, at forslagsudarbejdelses-, pro- –
jektrapporterings- og programforvaltnings-
omkostningerne (inklusive de omkostninger, 
de godkendte ansøgere dækkede) svarer til de 
beløb, der blev udbetalt i perioden 2003-2006. 
Under hensyntagen til fremtidige udbetalin-
ger kan de samlede omkostninger til disse  
aktiviteter forventes at udgøre over en sjet-tedel af de udbetalte beløb. 
Forvaltningsorganet har indvirket positivt på  –
brugernes tilfredshed. RESUMÉ 
 1.  Den Europæiske Union bruger en række instrumenter til at forfølge sine energi-
politikmål1. De omfatter: 
internationale aftaler  –
støtte til forskning i og udvikling af effektiv energiudnyttelse og ved- –
varende energi 
lovgivning til fremme af effektiv energiudnyttelse (som f.eks. EU’s   –
energimærke) 
fremme af demonstrationsprojekter  –
tilskud over strukturfondene til energiprojekter  –
handel med emissioner.  –
 2.  Intelligent Energi – Europa-programmet (IEE-programmet) skal medvirke til at 
komplementere disse instrumenter ved at fremme effektiv energiudnyttelse, 
anvendelse af vedvarende energikilder og energispredning. Dets mål er at 
skabe et klima med et omfattende kendskab til relevante teknologier og til, 
hvor vigtige de er. Blandt andet fremmer programmet udveksling af erfarin-
ger og knowhow og udbredelsen af bedste praksis og de bedste tilgængelige 
teknikker med henblik på at fremme energiforsyningssikkerhed, konkurren-ceevne og miljøbeskyttelse. Programmet støtter ikke direkte udvikling af nye 
teknologier
2. 1 EU har defineret sine mål som følger: 
–  at øge forsyningssikkerheden 
–  at sikre de europæiske økonomiers 
konkurrenceevne og disponibel 
energi til overkommelige priser 
–  at fremme miljømæssig 
bæredygtighed og bekæmpe klimaændringer. 
Formandskabets konklusioner, 
Bruxelles, marts 2007 
(rådsdokument 7224/07). 
2 Artikel 1 og 2 i Europa-Parlamentets 
og Rådets beslutning nr. 1230/2003/EF (EUT L 176 af 15.7.2003, s. 29).INDLEDNING
UDDANNELSE I ENERGIINTELLIGENT SANERING AF SOCIALE BOLIGER 
EIUDDANNELSE: ET SAVEPROJEKT TEKSTBOKS 1
Mål: 
At give sociale boligforeninger viden og værktøjer, så de kan udføre energieff  ektiv sanering 
Varighed: 
01/2006-12/2006 
Budget: 
457 291 euro (EU-bidrag: 50 %) 
Projektet opstillede et uddannelsesprogram og udgav for sociale boligforeninger, kommuner og andre bolig-
parkejere en vejledning i, hvordan der kan udføres »energiintelligent sanering« – dvs. sanering, hvorved der spares mindst 30 % energi i forhold til før saneringen. 
7
IEE 20032006
 3.  IEE-programmet (2003-2006) havde et budget på 250 millioner euro i forplig-
telsesbevillinger for de fire år, det var oprettet for. Pengene blev brugt til 
at støtte næsten 450 projekter, der involverede konsortier (med mellem syv 
og otte deltagere i gennemsnit) i hele Unionen, i andre af Det Europæiske 
Økonomiske Samarbejdsområdes medlemsstater eller i kandidatlandene. Del-tagerne omfattede lokale myndigheder, forskningsinstitutter, kontrollerende 
instanser, industri- og håndværkersammenslutninger, konsulentvirksomheder 
samt fabrikanter. Over 1 700 organer har deltaget i programmet. 
 4.  Intelligent Energi – Europa (2003-2006) omfattede fire »vertikale«  
delprogrammer:
Save: effektiv energiudnyttelse, navnlig i bygninger og industri –3 
Altener: nye og vedvarende energikilder –3
Steer: transportsektorens energimæssige aspekter  –
Coopener: samarbejde med udviklingslandene –
  og fem »horisontale« aktiviteter, der omfatter flere af ovennævnte delprogram-
mer og/eller har relation til visse EF-prioriteringer.3 Save og Altener stammer fra 1993 
og blev tidligere finansieret via andre 
programmer (jf. særberetning nr. 17/98 
om støtte til vedvarende energikilder 
i Joule-Thermie-programmets aktioner med omkostningsdeling og i 
pilotaktionerne i Altenerprogrammet 
(EFT C 356 af 20.11.1998)).
GREENLODGES: ET ALTENERPROJEKT TEKSTBOKS 2
Mål: 
At fremme og lette brug af vedvarende energi og mikrokraft  varmeanlæg (micro-CHP) til opvarmning og 
elektricitetsproduktion i afsides beliggende hoteller i landdistrikter (lodges) 
Varighed: 
1.1.2005-31.1.2007 
Budget: 
849 652 euro (EU-bidrag: 50 %) 
Til brug for ejere/bestyrere af landhoteller og lignende indkvarteringsfaciliteter med henblik på indførelse af 
vedvarende energi og mikrokraft  varmeproduktionssystemer udviklede projektet en vejledning. Vejledningen 
byggede på energisyn foretaget i »lodges« i forskellige områder i EU. Informationsspredning skete også i 
form af regionale og nationale workshopper. 
8
 5.  Tabel 1  viser opgørelsen over de udgifter under delprogrammerne, der er indgået 
forpligtelser til (og som afspejler underskrevne tilskudsaftaler for hver enkelt 
aktion), og over andre udgifter. Betalingerne har slet ikke kunnet følge med 
forpligtelserne: Ved udgangen af 2006 var der udbetalt i alt 46,8 millioner euro til deltagerne. 
DEN EUROPÆISKE KAMPAGNE FOR BEDRE KØREADFÆRD, EFFEKTIV 
ENERGIUDNYTTELSE OG TRAFIKSIKKERHED ECODRIVEN: ET STEERPROJEKT TEKSTBOKS 3
Mål: 
At fremme en energieff  ektiv og mere sikker kørestil (energirigtig kørsel) 
Varighed: 
01/2006-12/2008 
Budget: 
1 440 040 euro (EU-bidrag: 50 %) 
Ecodriven var en EU-dækkende kampagne for energirigtig kørsel rettet mod førere af personbiler, varevogne, 
lastvogne og busser i ni EU-lande. 
9
DEN EUROPÆISKE PLATFORM TIL FREMME AF KONTRAKTER OM ENERGIYDELSER 
EUROCONTRACT: ET HORISONTALT PROJEKT TEKSTBOKS 4
Mål: 
At forbedre specifi  kation af energiforbrug i kontrakter 
Varighed: 
01/2005-12/2007
Budget: 
2 302 036 euro (EU-bidrag: 50 %) 
Under dette projekt blev der udviklet standardkontrakter og -udbudsmateriale samt kvalitetskrav til ener-
gitjenester, og på grundlag af dette arbejde blev der udarbejdet vejledninger til brug for kommuner, bolig-
foreninger og andre, der stiller boliger til rådighed. UDGIFTER, DER ER INDGÅET FORPLIGTELSER TIL I PERIODEN 20032006TABEL 1
Projekter med tilskudAntal under-
skrevne 
tilskudsaftalerMillioner 
euro 
Altener (vedvarende energi) 118 61,6
Save (eﬀ  ektiv energiudnyttelse) 106 56,2
Steer (transport) 28 19,7
Horisontale tiltag 80 44,5
Speciﬁ  k støtte til arrangementer 77 2,7
Coopener 38 14,5
Tilskudsﬁ  nansierede projekter I ALT 447 199,2
Projekter med oﬀ  entlige udbud128
Projekt med samordnet foranstaltning22,2
Udgifter til kommunikation og støtteaktiviteter GD 
for Energi og Transport2,5
Forvaltningsorganets driftsomkostninger  8,9
I ALT3240,81 Offentligt udbud: aftaler 
(hovedsagelig om forundersøgelser eller it-tjenester) på Kommissionens 
initiativ. 
2 Samordnede foranstaltninger: 
Der blev igangsat en samordnet 
foranstaltning om gennemførelsen og 
implementeringen af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne. 
3 Inklusive EFTA-bidraget til IEE.
10
FØR IEE 20032006... 
 6.  Save og Altener og en række af de aktiviteter, der blev lagt ind under Coopener 
i 2003, blev tidligere finansieret under energirammeprogrammet (1998-2002). De centrale ændringer i 2003-2006-programmet var: 
oprettelse af et forvaltningsorgan, der skulle forvalte programmet  –
samling af fællesskabsstøtten til de energiområder, der bidrager til bære- –
dygtig udvikling, i ét enkelt programoprettelse af et specifikt delprogram, der skulle finansiere transportre- –
laterede aktiviteter. 
... OG EFTER 
 7.  Opfølgningsprogrammet, IEE2, som dækker perioden 2007-2013, omfatter føl-
gende ændringer: 
ophør med specifik støtte til små »isolerede« arrangementer  –
fjernelse af Coopener fra programmet  –
tilladelse til markedsintroduktionsprojekter (fremme af innovative tek- –
nikker, processer eller produkter, som er blevet demonstreret med held, men som ikke er trængt ind på markedet) 
forhøjelse af EU-maksimumsbidraget til 75 % af omkostningerne og forhø- –
jelse af støtten til oprettelse af nye lokale og regionale energiagenturer 
til 250 000 euro samt mulighed for at fremsætte forslag om oprettelse af 
energiagenturer isoleret og ikke som del af et konsortium. 
 8.  Retten vurderede, om Kommissionen traf rimelige foranstaltninger til at  
sikre, at Intelligent Energi – Europa-programmet blev udformet og imple-
menteret effektivt, så det gav nytteværdi på europæisk plan. Revisorerne  
undersøgte: 
Kommissionens tildeling af midler  –
Kommissionens overvågning og evaluering af programmet  –
de administrative omkostninger til programmet  –
Forvaltningsorganets betydning for forvaltningen af programmet.  –
 9.  Revisionen omfattede: 
analyse af retsgrundlaget for programmet, dokumenter vedrørende  a) 
beslutningstagningen og evalueringer af IEE samt af tidligere og efter-
følgende programmer 
analyse af Forvaltningsorganets rapporterings- og overvågningsdokumenter b) 
interview med ansatte i Generaldirektoratet for Energi og Transport (GD c) 
for Energi og Transport) og Forvaltningsorganet 
analyse af indkaldelser af projektforslag d) 
gennemgang af 65 projektdossierer e) 
en spørgeundersøgelse, hvor der indkom data fra 736 deltagere i  f) 
programmet4 
analyse af projektdatabasen. g) 4 Et udkast til spørgeskema blev sendt 
til Kommissionens tjenestegrene 
i november 2006. Spørgeskemaet 
blev sendt til alle dem, som pr. 7. november 2006 havde ansøgt 
om finansiering. Der indkom i alt 
736 svar. Spørgeundersøgelsen havde 
en samlet besvarelsesprocent på 
29. Hovedparten af svarpersonerne havde deltaget i mere end ét projekt, 
og havde dermed bred erfaring med, 
hvordan programmet fungerede. F.eks. 
kunne halvdelen af svarpersonerne 
foretage en sammenligning mellem 
deres erfaringer med samarbejde med 
GD TREN og deres erfaringer med samarbejde med Forvaltningsorganet. 
I spørgeskemaet blev alle ansøgerne 
bedt om at specificere deres 
omkostninger til udarbejdelse af 
forslag, og de godkendte ansøgere om 
at specificere deres omkostninger til 
rapportering til Bruxelles.REVISIONSMETODE 
OG REVISIONENS OMFANG
PROGRAMMERINGEN OG TILDELINGEN AF MIDLER 
 10.  En effektiv planlægning af offentlige interventioner forudsætter en klar definition 
af målene, forståelse af, hvordan instrumentet forventes at nå disse mål, og klare kriterier for udvælgelsen af projektforslagene. 
 11.  Efter fællesskabslovgivningen skulle støtten over IEE (2003-2006) ydes til pro-
jekter, som: 
fremmer bæredygtig udvikling, energiforsyningssikkerhed, konkurrence- a) 
evne eller miljøbeskyttelse etablerer eller udvikler strukturer og virkemidler til bæredygtig  b) 
energiudvikling 
fremmer systemer og udstyr til bæredygtig energi c) 
bidrager til information, uddannelse og undervisning d) 
overvåger gennemførelsen og virkningen af fællesskabsinitiativer e) 
evaluerer virkningen af de foranstaltninger, der finansieres som led i  f) 
programmet
5. 
  Den finansielle støtte skulle afhænge af det foreslåede tiltags EF-nytteværdi, 
betydning og virkning6. 
 12.  Kommissionen satte disse principper i kraft gennem: 
et samlet arbejdsprogram for 2003-2006 med opstilling af 17 »nøgleak- –
tioner« underopdelt i 63 »målområder« (vist i bilag I ) 
årlige arbejdsprogrammer med fastsættelse af retningslinjer for delpro- –
grammerne og »nøgleaktioner« samt udvælgelseskriterier7 
forslagsindkaldelser med fastsættelse af støtteberettigelses- og udvæl- –
gelseskriterierne, som skulle resultere i tilskudsaftaler, der byggede på 
forhandlinger mellem Kommissionen og det involverede konsortium 
udbud, som skulle lede frem til tjenesteydelseskontrakter.  –5 Beslutning nr. 1230/2003/EF, artikel 4, 
stk. 1.
6 Beslutning nr. 1230/2003/EF, artikel 4, 
stk. 2.
7 Arbejdsprogrammerne 
blev udarbejdet i samråd 
med repræsentanter for alle 
deltagerlandene.REVISIONSRESULTATER
13
 13.  For hver enkelt forslagsindkaldelse (jf. bilag I ) blev der sammensat ekspertpa-
neler for nøgleaktionerne. Panelernes medlemmer evaluerede forslag ud fra 
fem aspekter: 
aktionens/organets/arrangementets kvalitet  –
metodens kvalitet  –
EF-nytteværdi  –
omkostninger og fordele  –
teamets organisation.  –
 14.  På grundlag af rapporterne fra panelerne opstillede et vurderingsudvalg en prio-
riteret liste over indstillinger til godkendelse. Et forslag blev kun accepteret, hvis det havde opnået et samlet pointtal og et pointtal for det femte aspekt (teamets organisation) på mindst 70 % af det mulige antal point og ikke under 
50 % for noget enkelt aspekt. Ca. 33 % af de indkomne projektforslag blev 
accepteret. 
STYRKER OG SVAGHEDER 
 15.  Kommissionen omsatte målene for programmet i specifikke aktioner. Den opstil-
lede et system til objektiv vurdering af forslagene og tildeling af kontrakter. 
De eksperter, der vurderede forslagene og gav dem point, begrundede og dokumenterede deres vurdering og pointgivning godt. 
 16.  En stor del af de aktiviteter, der blev støttet under dette program, var arve-
gods fra tidligere programmer. De støtteberettigede målområder omfattede 
oplysningskampagner om emner som f.eks. brændstofeffektivitet i erhverv-skøretøjer og isolering af bygninger i de tilfælde, hvor uafhængige eksperter 
ser store muligheder for, at det kan være omkostningseffektivt at indføre  
drivhusgaseffektive teknologier
8. 
 17.  På den anden side blev sandsynligheden for, at programmet fik en væsentlig effekt 
på noget enkelt område, begrænset af, at der blev udpeget ikke mindre end 
63 målområder for et relativt lille udgiftsprogram. IEE var ikke noget klart målrettet udgiftsprogram. 8 Jf. f.eks. den nylige rapport »A Cost 
curve for Greenhouse Gas Reduction«, 
McKinsey Quarterly, 2007.
14
 18.  Konklusionerne i en rapport finansieret af programmet9 giver et benchmark 
for vurderingen af foranstaltningerne til implementering af programmet.  
I arbejdsprogrammet undlod Kommissionen at 
eksplicitere politikmodellen (dvs. forklare, hvordan EU ved at yde tilskud  –
ville bidrage til at fjerne specifikke forhindringer for indførelsen af ener-
gieffektiv teknologi) 
opstille specifikke, målelige og tidsrelaterede målsætninger for   –
programmet foretage en analyse af markedets vigtigste aktører. (Arbejdsprogram- –
met for det efterfølgende program indeholder en analyse af markedets aktører, men der anføres samtidig en liste over 41 »målgrupper«, som i mange tilfælde defineres bredt (»uddannelsessystem«, »håndværkere«, 
»medier« mv.)). 
OVERVÅGNING OG PROGRAMEVALUERING
 19.  I henhold til finansforordningen10 skal Kommissionen opstille specifikke, målelige, 
realiserbare, relevante og tidsbestemte målsætninger for alle de områder, 
budgettet omfatter, og ved hjælp af resultatindikatorer kontrollere, om de 
er opfyldt. 
 20.  Kommissionen traf kun foranstaltninger til overvågning af individuelle projekter. 
Det gjorde den således: 
Tilskudsaftalerne kom til at omfatte en beskrivelse af projektets ind- –
hold og umiddelbare produkter (projektleverancer) og de aftalte  
resultatindikatorer 
Tilskudsaftalen kom også til at omfatte rapporteringsfrekvens og resulte- –
rede i tre-fire rapporter afhængigt af projektets varighed (kun én rapport 
om små arrangementer) 
For hvert projekt blev der udpeget en projektansvarlig, som overvågede,  –
at rapporteringen og fremskridtene stemte overens med projektbeskri-velsen i kontrakten 
Hver enkelt enhed i Forvaltningsorganet overvågede sine projektansvarlige  –
En oversigt over disse overvågningsforanstaltninger blev rapporteret til  –
GD for Energi og Transport. 9 ECOFYS udarbejdede 
en evalueringsrapport om 
20 IEE-energieffektivitetsinstrumenter, 
hvoraf de 17 blev etableret i medlemsstaterne (»From Theory 
Based Policy Evaluation to SMART 
Policy Design« ECOFYS – april 2007, 
http://www.aid-ee.org/documents/
SummaryreportFinal.PDF?bcsi_
scan_522CC38ADEA72627=0&bcsi_
scan_filename=SummaryreportFinal.PDF, 10. juni 2008). Rapporten 
giver et benchmark for god praksis 
for udformning og overvågning 
af programmer for effektiv 
energiudnyttelse. Ifølge konsulenternes rapport skal et program for effektiv 
energiudnyttelse blandt andet: 
–  indeholde en eksplicit politikmodel, 
som viser den forventede forbindelse 
mellem udgifter, output og effekt 
–  opstille specifikke mål, der skal nås 
inden for specifikke tidsrammer, og fastlægge målelige indikatorer, der 
kan overvåges 
–  vurdere den potentielle effekt af en 
eventuel pakke af politikinstrumenter 
med henblik på at nå de opstillede mål 
–  analysere relevante markeder 
og sektorer, og identificere dels 
de centrale markedsaktører dels 
negative incitamenter til og barrierer og hindringer for, at 
energiudnyttelsen bliver effektiv, 
samt sandsynligheden for, at 
politikinstrumenterne kan løse disse 
problemer effektivt.
10 Artikel 27 i Rådets forordning (EF, 
Euratom) nr. 1605/2002 (EFT L 248 af 
16.9.2002, s. 1).
15
GODE RESULTATER OG SVAGHEDER 
 21.  Disse foranstaltninger mindede om dem, der blev anvendt i forbindelse med andre 
EU-programmer, og gav Kommissionen mulighed for at overvåge aktiviteter, der blev igangsat som led i individuelle projekter. De overvågningsoplysnin-
ger, som blev krævet og også leveret, blev imidlertid ikke sammenholdt med 
et sæt indikatorer, så resultaterne af programmet som helhed kunne måles. 
Kommissionen kunne således kun i begrænset omfang bruge oplysningerne 
til at danne sig et overblik over, om programmet var vellykket, og over, om det – eller kravene til projekterne – burde ændres
11. De kriterier, projektfor-
slagene blev vurderet efter, blev ikke ændret i Intelligent Energi – Europas levetid (og for Save- og Altener-komponenternes vedkommende var disse  kriterier uændret fra tidligere programmer). 
 22.  Udbetalingsgraden gjorde også evalueringen af IEE mindre anvendelig12. Midt-
vejsevalueringen af IEE blev afsluttet hen imod programmets slutning, i  januar 2006. Men på dette tidspunkt udgjorde udbetalingerne under 5 % af 
programmets samlede forventede udgifter. Undersøgelsesteamet konklu-
derede, at det stadig var for tidligt til, at evalueringerne kunne indkredse 
projekternes langsigtede effekt. Ved udgangen af 2006 var de samlede beta-
linger steget til blot 46,8 millioner euro – hvad der tydede på, at 80 % af de 
midler, der kunne udbetales under programmet, ville blive udbetalt efter  
programperiodens udløb. 
 23.  Under Intelligent Energi – Europa-programmet antoges det, at anvendelsen af 
energieffektive produkter, processer og praksis samt vedvarende energi-
kilder blev hæmmet alvorligt af, at oplysningerne var ufuldstændige. »God 
praksis«-programovervågning ville have omfattet en vurdering af, i hvor høj grad beslutningstagerne havde fået kendskab til relevante oplysninger som et 
resultat af programmet. Kommissionen skaffede sig ikke sådanne oplysninger 
på programplan. 
 24.  Det har været en central svaghed ved programevalueringen, at evalueringsrap-
porterne ikke har foreligget tidsnok til, at de kunne få indflydelse på de lov-
givningsmæssige drøftelser, og at de ikke har givet en meningsfuld analyse af programmets effekt. Evalueringsrapporterne om delprogrammerne Save og 
Altener forelå ikke, før IEE blev vedtaget. Den forudgående evaluering af IEE2 
(IEE’s efterfølger) blev foretaget, før der forelå nogen som helst oplysninger 
om IEE (rapporten
13 blev udsendt i september 2004, fristen ved den første 
forslagsindkaldelse under IEE var april 2004, og tilskudsaftalerne under IEE (2003-2006) blev først underskrevet i efteråret samme år). 11 Ifølge den konsulent, der blev 
ansat til at udføre en forudgående evaluering af IEE2, kunne det 
indikatorsystem, der blev brugt under 
det igangværende IEE-program, på sit 
indeværende udviklingstrin kun bruges 
på projektplan, hvor forslagsstillerne 
obligatorisk skal foreslå indikatorer, 
som kan bruges til at måle, hvordan deres projekt skrider fremad. Disse 
indikatorer kan dog på ingen måde 
harmoniseres på programplan. 
I forskellige drøftelser er det kommet 
frem, at dette system vækker bekymring. Det kan skabe forvirring og 
forhindrer en meningsfuld overvågning 
af effekten, fordi det tilskynder 
projekterne til at måle forskellige 
output, resultater og effekter. Med 
dette system vil enhver evaluering have 
særdeles svært ved at måle effekten, og således udmunde i konklusioner 
om, hvor godt programmet fungerer. 
(Ex-ante evaluation of a renewed 
multiannual Community programme in 
the field of energy (2007-2013) ECOTEC Research and Consulting Limited, s. 38.
12 Mid Term Evaluation of the 
Multiannual Programme for Action 
in the Field of Energy »Intelligent energy – Europe, 2003-2006«, ECOTEC 
Research & Consulting Limited, Det 
Forenede Kongerige. http://ec.europa.
eu/dgs/energy_transport/evaluation/
activites/doc/reports/energie/no52_
eie_midterm_final_report.pdf
13 En medvirkende faktor var timingen 
af programgodkendelsen (jf. s. 2 i 
rapporten).
16
EVALUERING AF LOKALE ENERGIAGENTURER: EN CASESTUDY 
 25.  Under en række programmer har EU medfinansieret oprettelsen af lokale ener-
giagenturer (tekstboks 5) i medlemsstaterne i de sidste 15 år. I den periode er der oprettet ca. 300 sådanne agenturer med EU-støtte (med et maksimalt 
EU-bidrag på 200 000 euro). Ifølge Kommissionen fremmer og implementerer 
agenturerne EU’s energipolitik på lokalt plan og agerer som »energieksperter« 
i forbindelse med andre lokale eller regionale aktiviteter. 
 26.  Inden for rammerne af IEE skal alle offentlige myndigheder eller andre organer, 
der foreslår, at der oprettes et lokalt/regionalt energiagentur, fremlægge et indledende arbejdsprogram. Dette arbejdsprogram skal indeholde en kom-bination af lokale/regionale aktiviteter og aktiviteter med en EU-dimension. 
Det bør også påvise, at det nye agentur vil få input andetstedsfra i EU, som 
vil komme lokale/regionale aktiviteter til gode. 
 27.  Det samlede arbejdsprogram for 2003-2006 indeholdt et løfte om, at støtte til 
oprettelse af nye agenturer ville blive ydet selektivt (hvor de var nødvendige 
og hensigtsmæssige, og de lokale myndigheder klart havde forpligtet sig til 
at støtte sådanne infrastrukturer på lang sigt), og at oprettelse af agentu-
rer i (daværende) kandidatlande ville blive prioriteret særlig højt. I praksis 
gik det ikke sådan: De fleste agenturer blev oprettet i »gamle« medlems-
stater med overvægt i de medlemsstater, som allerede havde flest lokale  energiagenturer. 
LOKALE ENERGIAGENTURER TEKSTBOKS 5
Agenturerne er typisk små organer (med 2-10 ansatte) oprettet på initiativ af lokale myndigheder. De ledes af 
en direktør, som refererer til en forvaltningskomité, som kan omfatte repræsentanter for den private sektor, 
men altid har et fl  ertal hentet i den off  entlige sektor. 
Den mest almindelige rapporterede aktivitet er rådgivning (enten til lokale beslutningstagere eller til 
forbrugere). 
17
 28.  Kommissionen har ikke fået en uafhængig vurdering af effekten af lokale energi-
agenturer. Den fik derimod en rapport14 om Save’s energiagenturers output, 
ydelse og fremtidsperspektiver, baseret på arbejde udført af eksperter fra  
energiagenturer i Den Tjekkiske Republik, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige. I rapporten blev der lagt særlig vægt på Kommissionens støtte 
til lokale energiagenturer, men der blev også udtrykt betænkeligheder ved 
overvågningen af agenturerne og ved deres samordning med energieffekti-
vitetsorganer i den private og den offentlige sektor. 
 29.  Alligevel øger IEE2 støtten til oprettelse af nye energiagenturer: Maksimumsfi-
nansieringen er hævet til 250 000 euro (fra 200 000 euro) og til 75 % af de støtteberettigede omkostninger (tidligere 50 %). 
ENERGIAGENTURER OPRETTET UNDER SAVE II 1998200414 »Study of outputs, performance and 
future perspectives of SAVE energy 
agencies« Endelig rapport, ECUBA srl, 
2005.

18
ADMINISTRATIONSOMKOSTNINGER 
TIL FORSLAGSUDARBEJDELSE, PROJEKTRAPPORTERING OG PROGRAMFORVALTNING
 30.  Administrationsomkostningerne vedrørende Intelligent Energi – Europa-pro-
grammet afholdes
af deltagerne i programmet (og undertiden af deres sponsorer) –
siden 2006 af det Forvaltningsorgan, der er oprettet til at forvalte pro- –
grammet, og af de ansvarlige tjenestegrene i Kommissionen (især GD for Energi og Transport). 
  Både Kommissionens og deltagernes administrationsomkostninger bør stå i et 
rimeligt forhold til programmets omfang og ikke overstige det, der er nød-
vendigt for, at programmet kan gennemføres effektivt. 
 31.  Kommissionen har hverken retningslinjer eller benchmarks, baseret på f.eks. sam-
menlignelige programmer, for administrationsomkostningerne og indsamler 
ikke fuldstændige oplysninger om disse omkostninger. 
OMKOSTNINGER AFHOLDT AF DELTAGERNE 
 32.  Retten brugte en spørgeundersøgelse for at få kendskab til deltagernes over-
slag over omkostningerne til forslagsudarbejdelse og projektrapportering. 
Svarpersonerne rapporterede omkostninger til at indgive og forhandle et  
forslag på i gennemsnit ca. 10 % af det beløb, der blev anmodet om. Rappor-
teringsomkostningerne anslås til yderligere mindst 6 % af EU-finansieringen (disse omkostninger er berettiget til EU-støtte). Anvendt på programmet som 
helhed antyder dette, at ansøgere, hvis ansøgning er blevet imødekommet, 
har afholdt omkostninger i størrelsesordenen 22 millioner euro
15. 15 22 millioner euro er 10 % 
af de samlede imødekomne 
støtteansøgninger (199,2 millioner 
euro – jf. tabel 1 ) plus 6 % af 
de samlede udbetalinger til støttemodtagere i perioden 
2003-2006 (43,6 millioner euro). 
Men også ansøgere, hvis ansøgning 
ikke er blevet imødekommet, har 
afholdt omkostninger til forslag, og rapporteringsomkostningerne skal 
i sidste ende ses i relation til det 
samlede beløb udbetalt til projekter 
(sandsynligvis tæt på 200 millioner 
euro).
19
 33.  Figur 1 og 2 viser ansøgernes skøn over omkostningerne til forslagsudarbejdelse 
i procent af den finansiering, de ansøgte om. Figur 3  illustrerer ansøgernes 
skøn over rapporteringsomkostningerne i procent af finansieringen16. Over 
halvdelen af deltagerne – men kun 40 % af projektkoordinatorerne – mente, 
at den tid, det tog at udfylde en ansøgning, var rimelig. Ifølge midtvejseva-lueringen gav omkostningerne til forslagsudarbejdelse og forhandling med Kommissionen også anledning til overvejelser: Det blev påpeget, at det tog stadig længere tid at forhandle kontrakter, at ansøgerne skulle fremlægge 
en mængde dokumenter, og at det arbejde, der skulle præsteres før kon-
traktindgåelsen, kunne tære kraftigt på nogle organisationers ressourcer
17 
Ved midtvejsevalueringen blev der brugt en spørgeundersøgelse, der min-dede meget om Rettens, men som kontaktede færre deltagere og havde en lavere besvarelsesprocent (Rettens spørgeundersøgelse: 736 besvarelser og 
en besvarelsesprocent på 29; evaluatorernes spørgeundersøgelse: 82 besva-
relser og en besvarelsesprocent på 22).16 Retten adspurgte Intelligent Energi – 
Europa-ansøgere om gennemførelsen 
af programmet. 736 ansøgere besvarede spørgeskemaet. 
17 Mid Term Evaluation of the 
Multiannual Programme for Action 
in the Field of Energy »Intelligent 
Energy – Europe, 2003-2006«, ECOTEC 
Research & Consulting Limited, Det Forenede Kongerige. (s. 42) http://
ec.europa.eu/dgs/energy_transport/
evaluation/activites/doc/reports/
energie/no52_eie_midterm_final_
report.pdf.
FORDELINGEN AF BESVARELSERNE OM DE ANSLÅEDE OMKOSTNINGER TIL FORSLAGSUDARBEJDELSE 
I PROCENT AF DEN FINANSIERING, DER ANMODEDES OM 689 SVARPERSONERFIGUR 1
11-15 %16-20 %over 20 %
under 5 %
6-10 %
20
FORDELINGEN AF BESVARELSERNE OM RAPPORTERINGSOMKOSTNINGERNE 
I PROCENT AF DEN MODTAGNE FINANSIERING 529 SVARPERSONER FIGUR 3FORDELINGEN AF KOORDINATORERS BESVARELSE OM DERES ANSLÅEDE 
OMKOSTNINGER TIL UDARBEJDELSE AF FORSLAG I PROCENT AF DEN FINANSIERING, DER ANMODEDES OM 121 KOORDINATORER BESVAREDE SPØRGEUNDERSØGELSEN FIGUR 2
11-15 %16-20 %over 20 %
under 5 %
6-10 %
11-15 %16-20 %over 20 %
under 5 %
6-10 %
21
OMKOSTNINGER AFHOLDT AF FORVALTNINGSORGANET 
 34.  En nyskabelse ved Intelligent Energi – Europa var, at der blev oprettet et for-
valtningsorgan (jf. tekstboks 6) til at varetage forvaltningen af program-
met18. Kommissionen opførte 8,5 millioner euro på IEE-budgetposterne til  
finansiering af Forvaltningsorganet i 2005 og 2006. I 2006 omfatter organets årsregnskab udgifter (efter periodiseringsprincippet) på 4 millioner euro
19 
og et akkumuleret overskud pr. 31. december 2006 på 0,9 millioner euro.  
Organets driftsomkostninger anslås således til 7,6 millioner euro for 2005 og 
2006. Pr. udgangen af 2006 havde organet 41 ansatte, hvoraf fem var fastan-satte tjenestemænd, der var udstationeret af Kommissionen, 11 midlertidigt 
ansatte overført fra Kommissionen, og 25 kontraktansatte. 18 Forvaltningsorganet var kun 
involveret i forvaltningen af 
Intelligent Energi Europa-programmet 
og deltog ikke i forvaltningen af 
aktiviteter finansieret under tidligere 
programmer. Fra 2007 indgår det nye 
IEE som en del af rammeprogrammet 
for konkurrenceevne og innovation. Organet forvalter i dag både aktiviteter 
under rammeprogrammet for 
konkurrenceevne og innovation og 
fortsatte aktiviteter under IEE. 
19 Resultatopgørelse for 2006. 
Beretning om årsregnskabet for Forvaltningsorganet for Intelligent 
Energi for regnskabsåret 2006, med 
organets svar (EUT C 309 af 19.12.2007, 
s. 18). Personaleudgifterne andrager 
66 % af de samlede driftsudgifter. En stor del af de andre administrative 
udgifter udgjordes af udgifter til 
eksperter og undersøgelser samt 
refusioner til Kommissionen for 
tilrådighedsstillelse af bygninger og 
lokaler og andre tjenesteydelser.
PRETTELSE AF FORVALTNINGSORGANET FOR INTELLIGENT ENERGI TEKSTBOKS 6
Forvaltningsorganet for Intelligent Energi er Fællesskabets første forvaltningsorgan og begyndte sit virke 
i 2005. Det havde til opgave at implementere hovedparten af Intelligent Energi – Europa-programmet 
(2003-2006). Det indebærer i praksis følgende opgaver: 
Projektforløbet: 
lancering af de årlige indkaldelser af forslag, udvælgelse af forslag og indgåelse af kontrakter  –
overvågning af projekterne (status og fi  nanser)  –
overvågning af projekternes faktiske eff  ekt på målområdet  –
udbetaling af EU-bidraget på de vilkår, der er fastsat i i kontrakterne  –
kommunikation om og fremme af programmet og dets projekter.  –
Rapportering til Kommissionen: 
rapportering om gennemførelsen af programmet  –
feedback med henblik på fremtidig programudvikling og feedback om nationale initiativer  –
rapportering om organets drift   og dets aktionsbudget  –
drift en og forvaltningen af organet (menneskelige ressourcer, fi  nanser …).  –
Organet har nu fået tildelt supplerende opgaver (rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation), 
dets navn er ændret til »Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation« og dets levetid forlænget 
til udgangen af 2015. 
22
OMKOSTNINGER AFHOLDT AF GD FOR ENERGI OG TRANSPORT 
 35.  IEE-personaleomkostninger afholdt af GD for Energi og Transport er ikke regi-
streret særskilt i Kommissionens årsregnskab, men kan anslås på grundlag af 
antallet af ansatte. Kommissionen har rapporteret, at 38 ansatte var involveret 
i forvaltningen af programmet i 2003 [KOM(2002) 162 endelig]. Tallet faldt til 20, efter at organet var blevet fuldt ud operationelt i 2006 (og på det tids-punkt var 16 ansatte udstationeret til organet). Det giver – under hensyntagen 
til de hypoteser, der blev opstillet i den vurdering af omkostningseffektivite-
ten, der blev foretaget som begrundelse for at oprette Forvaltningsorganet
20 – 
personaleomkostninger på ca. 16 millioner euro i perioden 2003-2006. 
 36.  Udgifterne til den administrative forvaltning (hovedsagelig til dækning af udgifter 
til undersøgelser, møder, information og diverse fremstød) androg 2 millioner 
euro i perioden 2003-2006. 20 Externalisation arrangements 
for »Intelligent Energy for Europe« 
Programme – A cost-effectiveness 
assessment, Eureval-C3E, 2002.
23
SAMLEDE ADMINISTRATIONSOMKOSTNINGER 
 37.  De af IEE’s administrationsomkostninger, som blev afholdt af Den Europæiske Union 
(inklusive Forvaltningsorganets driftsomkostninger) i perioden 2003-2006, 
andrager således ca. 25 millioner euro. Ifølge en spørgeundersøgelse blandt 
deltagerne er omkostningerne til forslagsudarbejdelse og projektrapportering på ca. 22 millioner euro. Udbetalingerne til deltagerne androg i alt 46,8 mil-lioner euro ved udgangen af 2006. Dette synes at vise, at Intelligent Energi – 
Europa-programmets omkostninger i denne periode til administration,  
forslagsudarbejdelse og projektrapportering var af samme størrelsesorden som det beløb, støttemodtagerne fik udbetalt til operationelle formål. 
 38.  Mange af disse omkostninger under et program som IEE er navnlig høje i starten. 
Omkostningerne til udarbejdelse af forslagsindkaldelser er nødvendigvis  
koncentreret i programmets indledende periode, og forholdet mellem admi-
nistrations- og aktionsomkostningerne vil ændre sig i programmets levetid. 
Det skønnes imidlertid, at de allerede påløbne administrationsomkostninger plus omkostningerne til forslagsudarbejdelse og projektrapportering udgør 
over en sjettedel af de samlede forpligtelser, og der vil påløbe yderligere  
administrationsomkostninger i fremtiden, da Forvaltningsorganet fortsat vil 
overvåge kontrakter og i stadigt større omfang vil blive involveret i kontrol 
af anmodninger om godtgørelse af udgifter, mens støttemodtagerne fort-sat vil afholde rapporteringsomkostninger og vil afsætte stadigt stigende  
ressourcer til udarbejdelse af omkostningsopgørelser og fremskaffelse af  
revisionserklæringer. 
24
FORVALTNINGSORGANET: EN BEDRE 
ADMINISTRATOR? 
 39.  Revisionen viste, at Forvaltningsorganet havde: 
forbedret programkommunikationen (via sin website, transmission over  –
internet og nyhedsbreve) forbedret ansøgningsdokumenterne  –
fået reduceret en række administrative byrder for deltagerne  –
reduceret seks månedlige status- og finansrapporter til en nimåneders- –
rapportering med én enkelt status- og finansrapport. 
 40.  Ændringerne af de administrative procedurer afspejler sig i programstøttemod-
tagernes holdninger. Med hensyn til kriterierne »hjælp under ansøgningspro-
ceduren« og »procedurens varighed« ( figur 4 ) var antallet af ansøgere, der 
gav Forvaltningsorganets service bedømmelsen »god« eller »udmærket«, 10 % 
højere end antallet af ansøgere, der gav Kommissionen disse bedømmelser. Forskellen var særlig tydelig i kategorien »udmærket« . 
 41.  Som helhed foretrak deltagerne at have kontakt med Forvaltningsorganet, men 
ca. halvdelen af dem mente, at der ikke var ret stor forskel på den ydede  
service. Projektkoordinatorer (som har tættere kontakt med Bruxelles, end andre deltagere har) erklærede sig mere tilfredse med organet, og mindre 
tilfredse med Kommissionen ( figur 5 og  6). 
 42.  Det er endnu for tidligt at drage endelige konklusioner om organets præstationer, 
men programdeltagerne har det indtryk, at det har haft en vellykket start. 
ANSØGNINGSPROCESSENS VARIGHED FIGUR 4
Udmærket
God
Tilfredsstillende
Ringe
Ingen serviceSvarpersonernes bedømmelse af kontakten med…
… Forvaltningsorganet
0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 %… Kommissionen
25
FIGUR 5
ALLE STØTTEMODTAGERES BEDØMMELSE AF KVALITETSFORSKELLENE 
MELLEM KOMMISSIONENS OG FORVALTNINGEORGANETS SERVICE 
FIGUR 6
KOORDINATORERS BEDØMMELSE AF KVALITETSFORSKELLENE 
MELLEM KOMMISSIONENS OG FORVALTNINGSORGANETS SERVICEKOMingen 
forskel
organet
KOMingen 
forskel
organet
KOMingen 
forskel
organet
KOMingen 
forskelorganet
KOMingen 
forskel organet
KOMingen 
forskelorganetOplysningerne 
er lettere
at få underAnsøgningen
behandles
hurtigere underRapporteringen
om igangværende
projekter er 
nemmere under
Oplysningerne 
er lettere
at få underAnsøgningen
behandles
hurtigere underRapporteringen
om igangværende
projekter er 
nemmere under020406080100120140160180
051015202530354045
PLANLÆGNINGEN AF PROGRAMMET 
 43.  Kommissionen omsatte målene for IEE-programmet i et detaljeret arbejdsprogram 
og fik eksterne eksperter til at vurdere forslagene. I en række målområder 
for IEE-aktion lader der til at være store muligheder for, at det kan være  
omkostningseffektivt at indføre drivhusgaseffektive teknologier. 
 44.  På den anden side nåede planlægningen af programmet ikke op på bedste praksis. 
Kommissionen undlod at 
eksplicitere sin politikmodel  –
opstille specifikke og tidsrelaterede mål  –
give en analyse af de centrale markedsaktører.  –
 45.  Udgifterne var fordelt på så mange aktivitetsområder, at det nødvendigvis 
begrænsede mulighederne for at skabe betydelige og verificerbare frem-
skridt på noget som helst enkelt område. IEE var ikke noget klart fokuseret udgiftsprogram. 
ANBEFALING 1  PLANLÆGNING
Kommissionen bør sikre, at programforslag er baseret på en eksplicit poli-
tikmodel og afspejler den forventede forbindelse mellem udgifter, output 
og effekt. KONKLUSIONER 
OG ANBEFALINGER 
27
OVERVÅGNING OG EVALUERING 
 46.  Overvågnings- og evalueringsprocedurerne gav ikke nogen effektiv feedback-
mekanisme. Kommissionen overvågede projekterne, men forsøgte ikke at  
overvåge programmets præstation som helhed. Evalueringen af det tidligere 
program fandt sted for sent til, at den kunne få indvirkning på udformnin-gen af Intelligent Energi – Europa, og det efterfølgende program blev aftalt, før Intelligent Energi – Europa var evalueret. Programmet blev »midtvejs«  
evalueret, men evalueringen blev hæmmet af, at der kun var afholdt 5 % af 
betalingerne på det tidspunkt. 
 47.  Kommissionen kunne således ikke bruge overvågnings- og evalueringsordningerne 
til at danne sig et overblik over programmets samlede kvalitet og udformning 
og bedømme, om det f.eks. var en hensigtsmæssig respons på politikmålene21 
at bruge en metode baseret på et standardprojekt, og om det i givet fald var 
mere sandsynligt, at et meget mere målrettet program ville opfylde IEE’s mål. 
En af præmisserne for Intelligent Energi – Europe-programmet var, at det  var ufuldstændigt kendskab, der afholdt beslutningstagerne fra at indføre 
hensigtsmæssig teknologi. En effektiv overvågning ville inkludere en bedøm-
melse af, om beslutningstagerne efterhånden blev bedre informeret. 
 48.  Kommissionen kunne hverken vurdere, om energiagenturerne havde en væsentlig 
effekt, eller om de bidrog til at samordne promoveringen af energieffektiv 
teknologi. Men med ændringerne i 2007-2013-programmet blev den finan-
sielle støtte til disse organer alligevel forhøjet. 
 49.  IEE var beskedent i forhold til det marked (energimarkedet), som det efter hen-
sigten skulle indvirke på. IEE-projekterne gav »midtvejs«-output (i mange  
tilfælde i form af vejledning til politikere, deltagelse i arrangementer eller propagandamateriale). Det er vanskeligt at afgøre, om disse output førte til en ændring i adfærd. 21 Det er således påfaldende, at 
politikerne i medlemsstaterne, der 
bruger en anden metode, ofte har 
fokuseret på forsyningsselskaber 
som en brugbar kanal til at rådgive 
om energibesparende teknologi. 
Sådanne ordninger har den fordel, at 
forsyningsselskaberne allerede har kontakt med energiforbrugerne, og 
at de kan måle foranstaltningernes 
effekt på energiforbruget. Men de har 
den ulempe, at forsyningsselskaberne 
har en åbenbar forretningsmæssig 
interesse, og det borger måske 
ikke optimalt for en rimelig og gennemsigtig rådgivning.
28
 50.  Der ligger også et iboende problem i at afgøre, hvornår og hvordan man skal eva-
luere flerårige programmer, som starter i et langsomt tempo (eller er længe 
om at komme i gang), og hvis udgiftsmæssige konsekvenser strækker sig ud over den formelle programperiode. Som Retten påpegede det i beretningen 
om »midtvejsprocesserne for strukturfondene« (særberetning nr. 1/2007), vil 
en evaluering, der foretages så tidligt i en programmeringsperiode, at dens 
resultater kan få indvirkning på udformningen af et efterfølgende program, 
kun være baseret på en lille del af de planlagte udgifter. Skal evalueringerne 
derimod baseres på et væsentligt udgiftsbeløb, kan de sandsynligvis først 
udføres så sent, at de ikke kan indvirke på udformningen af efterfølgende programmer. 
 51.  Disse iboende vanskeligheder gør det endnu vigtigere, at Kommissionen imple-
menterer et solidt og omfattende sæt resultatindikatorer og sikrer, at evalu-
eringen foretages på det optimale tidspunkt. 
ANBEFALING 2  OVERVÅGNING  
Kommissionen bør sikre, at programmerne overvåges sådan, at den så vidt 
muligt får nyttige oplysninger om deres effekt. Sådanne oplysninger bør ikke kun omhandle individuelle projekter, men bør bidrage til at give et 
overblik over et program som helhed under hensyntagen til de erklærede 
mål for programmet. 
ANBEFALING 3  EVALUERING  
Programmerne bør evalueres på en sådan måde, at evalueringen kan give 
den bedst mulige »feedback«, som kan bruges til forbedring af udgiftspro-
grammer. Kommissionen bør overveje i højere grad at bruge evaluering af hele forløb – hvor man ser på den effekt, nogle centrale projektkategorier 
opnår med nogle successive udgiftsrammer. De rapporter, Kommissionen 
har fået om medlemsstatsprogrammer kunne eventuelt være et brugbart 
grundlag herfor. 
29
FORVALTNINGEN AF ORDNINGEN 
 52.  Rettens revision synes at vise, at de samlede omkostninger til forslagsudarbej-
delse og rapportering plus administrationsomkostningerne svarede til de  
samlede beløb, der var overført til projekterne i perioden 2003-2006. Under 
hensyntagen til fremtidige udbetalinger og administrationsomkostninger kan 
disse tre omkostningstyper forventes tilsammen at udgøre over en sjettedel 
af de udbetalte beløb. 
 53.  Europa-Kommissionen implementerer ganske vist mange ordninger med en 
udformning som IEE’s, men har ikke en fast metode til vurdering af deres  
administrationsomkostninger. IEE’s og andre ordningers administrationsom-
kostninger kan derfor ikke umiddelbart sammenlignes. 
ANBEFALING 4  ADMINISTRATIONSOMKOSTNINGER  
Kommissionen bør registrere og analysere oplysninger om programmer-
nes administrative omkostninger (med anvendelse af indikatorer som  
omkostninger pr. udbetalt euro, og omkostning pr. vurderet forslag)  
mere systematisk. »Omkostninger« bør inkludere de omkostninger, mod-tagerne dækker, og ikke kun dem, Kommissionen dækker. Kommissionen 
bør anvende disse oplysninger til sammenligning af programmer samt  
identificering og udbredelse af bedste praksis. 
 54.  Forvaltningsorganet har indvirket positivt på brugernes tilfredshed: Deltagerne 
(og navnlig projektkoordinatorerne) foretrækker kontakt med Forvaltnings-
organet frem for med Kommissionen. 
  Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 4. september 2008.
  På Revisionsrettens vegne
  Vítor Manuel da Silva Caldeira
Formand

30
OVERSIGT OVER SAVES, ALTENERS OG STEERS 
VERTIKALE NØGLEAKTIONER OG TILSVARENDE MÅLOMRÅDER BILAG I
OMRÅDEVERTIKAL NØGLEAKTION MÅLOMRÅDER
BESKRIVELSE BESKRIVELSESAVEFORBEDRING AF 
ENERGIEFFEKTIVITETEN I BYGNINGERVærktøjer til iværksættelse af bygningsdirektivet
Planer for energieﬀ  ektivitet i bygninger
Oﬀ entlige bygninger som lysende eksempler
Promovering af bedste praksis for bygninger med høj 
energieﬀ  ektivitet
SANERING AF SOCIALE BOLIGER Bevidstgørelseskampagne, uddannelse og 
erhvervsuddannelse
Skræddersyede ﬁ  nansieringsplaner
Eksempler på avanceret integreret saneringJuridiske og institutionelle ændringer
INNOVATIVE METODER I INDUSTRIEN(Instrumenter til) EnergiforvaltningEnergiforbrug i SMVKombineret produktion af forskellige energiformer
UDSTYR OG PRODUKTER, 
DER ER ENERGIEFFEKTIVEHåndhævelse af anvendelsen af og styrkelse 
af oplysningen om EU-energimærker og minimumsenergieﬀ  ektivitetsstandarder
Teknologiindkøb, køberinitiativer og andre tilgange til at 
sætte gang i omlægningen af markedet
Overvågning af markedsomlægningen og indstilling på nye 
politiske initiativerALTENERELEKTRICITET FRA VEDVARENDE 
ENERGIKILDERNationale vejledende mål
Støtteordninger
Spørgsmål vedrørende elforsyningsnettetGrøn elektricitetBalancekraft
VARME FRA VEDVARENDE 
ENERGIKILDERLovgivning, brændstofstandarder og – normer
Forsyningskæden og markedsstrukturerneSærlige anvendelser og integrering i byggeri
UDNYTTELSE AF VEDVARENDE 
ENERGI I MINDRE ANLÆGSolenergi til vand- og rumopvarmning og – afkøling
PV-elektricitetsproduktionBiomasse til boligopvarmning
Mindre kraft-varme-anlæg og varmepumper
ALTERNATIV FREMDRIVNING 
AF KØRETØJERLovgivning, skatteordninger og brændstofstandarder 
og – normer
Forsyningskæden og markedsstrukturerne for biobrændstofSTEERForsyningskæden og markedsstrukturerne for alternative 
brændstoﬀ  er, der kræver separate forsyningskæder
Markedsefterspørgsel på alternativt drevne køretøjerLedsageforanstaltninger
FORANSTALTNINGER TIL 
ENERGIEFFEKTIV TRANSPORTReduktion af behovet for transport
Højnelse af en transportmådes energieﬀ  ektivitet
Tilskyndelse til overgang til mindre energikrævende 
metoder
Økonomiske instrumenter og incitamenter
Oplysning og bevidstgørelse og uddannelse
OPLYSNING TIL LOKALE 
FORVALTNINGSAGENTURER PÅ 
TRANSPORTOMRÅDETLokale agenturers videreuddannelse og uddannelse 
i eﬀ ektiv anvendelse af energi og brug af alternative 
brændstoﬀ  er til transport
Fremme af samarbejde og partnerskab til støtte for lokale 
aktørers deltagelse i programmer og projekter
Kilde: Intelligent Energi – Europa (2003-2006) – Samlet arbejdsprogram for årene 2003-2006.
31
OVERSIGT OVER COOPENERS VERTIKALE NØGLEAKTIONER 
OG TILSVARENDE MÅLOMRÅDER 
OMRÅDEVERTIKAL NØGLEAKTION MÅLOMRÅDER
BESKRIVELSE BESKRIVELSECOOPENERENERGIPOLITIK, LOVGIVNING 
OG MARKEDSVILKÅR TIL 
BEKÆMPELSE AF FATTIGDOM 
I UDVIKLINGSLANDENEEnergipolitikkæden fra udvikling til promovering og 
implementering
Fremme af lavenergibestemmelser, arbejde med 
bæredygtighed, mål og decentral produktion
Energiplanlægning for byområder, bynære områder og 
landområder
Finansierings-, investerings- og støtteordninger for 
programmer og projekter i energisektoren med særlig vægt på SMV
Fremme i energitjenesterne af bedste praksis for opfyldelse 
af fattiges behov
STYRKELSE AF LOKAL 
ENERGIEKSPERTISE 
I UDVIKLINGSLANDENEUddannelse og netværk for energipolitikere, -lovgivere og 
-planlæggere
Uddannelse, netværk, mobilitet og studieture for 
beskæftigede i energisektoren
Styrkelse af eksisterende energicentre og -agenturer og 
industrisammenslutninger
Kilde: Intelligent Energi – Europa (2003—2006) – Samlet arbejdsprogram for årene 2003-2006.
OVERSIGT OVER DE HORISONTALE NØGLEAKTIONER 
OG TILSVARENDE MÅLOMRÅDER
OMRÅDEHORISONTAL NØGLEAKTION MÅLOMRÅDER
BESKRIVELSE BESKRIVELSEALLEVEDVARENDE 
ENERGI-FÆLLESSKABERPromovering af energiborgerskab og mobilisering af lokale 
aktører på energiområdet
Planlægning i lokalsamfundet af eﬀ  ektiv anvendelse af 
vedvarende energi og konventionel energi, styring af efterspørgselen og den mobilitet, dette kræver
Skabe gunstige betingelser for lokale energimarkeder og 
-tjenester med henblik på at nå op på en kritisk masse
TÆNK GLOBALT, AGÉR LOKALTManagEnergy: instrumentet til fremme af lokale energiaktiviteter
Støtte til oprettelse af lokale og regionale 
energiforvaltningsagenturer og til nationale agentursammenslutningers virke
Tænk globalt: Europæisk nytteværdi (Reﬂ  eksionsgruppe)
FINANSIELLE MEKANISMER 
& INCITAMENTERAnalyse af forskellige ﬁ  nansieringsmekanismer på tværs af 
landegrænser
Udvikling og fremme af innovative ﬁ  nansieringsmekanismer 
til investeringer i vedvarende energikilder og rationel energiudnyttelse
Retten til fair konkurrencePlatform/Forum for udveksling af erfaringer om ﬁ  nansielle 
mekanismer & incitamenter
OVERVÅGNING & EVALUERINGOvervågning og evaluering af forskellige vedvarende energikilde- og rationel energiudnyttelsespolitikker og –foranstaltninger
Metoder, indikatorer og udformninger til brug ved 
fremtidige udviklinger og politikeﬀ  ekter
Platform for udveksling af erfaringer om overvågning & 
evaluering
UDBREDELSE & PROMOVERINGUdbredelse af oplysninger om projektresultater
Udbredelse af oplysninger om bedste praksis i sektorenUdbredelse af oplysninger om programmet og dets 
resultater
Oﬀ entlig bevidstgørelseskampagne for et 
energibæredygtigt Europa
Kilde: Intelligent Energi – Europa (2003—2006) – Samlet arbejdsprogram for årene 2003-2006.
KOMMISSIONENS 
SVAR PÅ REVISIONSRETTENS SÆRBERETNING OM INTELLIGENT ENERGI 20032006
33
RESUMÉ
I.
Formålet med IEE er at støtte Den Europæi-
ske Unions politikker på energiområdet i  overensstemmelse med grønbogen om ener-giforsyningssikkerhed, hvidbogen om trans-port samt relevant EF-lovgivning og således  yde et afbalanceret bidrag til virkeliggørelsen af de overordnede målsætninger om ener-giforsyningssikkerhed, konkurrenceevne og  miljøbeskyttelse (artikel 1 i beslutningen om IEE-programmet).
IV.
Første led
IEE-programmet skal primært fungere som  
katalysator og sikre langt større investeringer 
fremover til de projekter, hvortil der i første  
omgang kun har kunnet skaffes begrænsede  
midler. 
Det er nødvendigt at udvælge nogle priorite-
rede områder, når det drejer sig om så bred en sektor som energisektoren. Anvendelsesområ-
det og målsætningerne for IEE1-programmet  
er fastsat af Europa-Parlamentet og Rådet og 
struktureret på grundlag af en række særlige 
meddelelser om hvert enkelt af de fire pro-gramområder, og disse meddelelser indeholder alle en liste over vigtige indsatsområder
1. Kom-
missionen mener, at programmet er planlagt  
med sigte på netop de EU-politikområder, der 
er fastlagt i lovgivningen, og at denne planlæg-
ning er af en acceptabel standard i betragtning 
af de begrænsninger, et politisk instrument af denne art altid vil være underlagt.
1 F.eks. indeholder hvidbogen vedrørende en strategi- og handlings-
plan på fællesskabsplan [KOM(1997) 599 endelig af 26.11.1997] fire aktivitetsområder og 22 målrettede foranstaltninger alene inden for vedvarende energikilder. Kommissionens meddelelse med titlen »Handlingsplan for større energieffektivitet i Det Europæiske Fælles-skab« [KOM(2000) 247 af 26.4.2000] indeholder forslag til foranstalt-ninger i alle sektorer og inden for 15 hovedområder. I 2006 blev denne fremgangsmåde bekræftet i Europa-Parlamentets udtalelse om grøn-bogen om energieffektivitet, der indeholder mere end 100 anbefalin-ger (Europa-Parlamentets betænkning P6_A(2006)0160 af 3.5.2006, og i Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2006 om handlingsplanen for energieffektivitet, der opererer med seks sektorer, ti indsatsom-råder og 75 omkostningseffektive foranstaltninger, der er udvalgt på grundlag af en vurdering af effekten).Andet led
IEE1 er et meget bredt dækkende program  
med sigte på vedvarende energikilder i alle  samfundssektorer i overensstemmelse med  Europa-Parlamentets og Rådets beslutning.  Overvågningen af programmet foregår på  projektbasis, så resultaterne kan bedømmes i forhold til projekternes målsætninger. Det er Kommissionens opfattelse, at overvågningen fungerede tilfredsstillende.
Det er næppe realistisk at indføre overvågning 
på et mere overordnet niveau, fordi det er van-
skeligt at isolere tilfældige sammenhænge mel-
lem programresultaternes katalysatorfunktion og makroøkonomiske tendenser som f.eks.  
EU’s afhængighed på energiområdet. Det er  
ikke Kommissionens opfattelse, at det påvir-
ker IEE-programmets overordnede kvalitet og 
udformning negativt.
Den stigende efterspørgsel efter energiagentu-
rer og det forhold, at offentlige myndigheder 
stiller langfristet finansiering til rådighed, er 
stærke indikatorer for, at sådanne agenturer  
har en betydelig effekt. 
Hvad angår tidsplanen for programevaluerin-
gerne, er IEE et løbende program, hvor erfa-ringerne fra tidligere programmer udnyttes i efterfølgende programmer. I den forbindelse 
udnyttes evalueringsresultaterne systema-
tisk ved udformningen og udarbejdelsen af  
lovgivningsforslagene vedrørende senere  programmer.
34
Tredje led
Revisionsretten sammenlægger både Kommis-
sionens og forvaltningsorganets omkostnin-ger med andre omkostninger, der er anslået af 
støttemodtagerne. Sidstnævnte omkostninger er af en helt anden art og bør derfor vurde-res særskilt: udarbejdelse af et forslag er en  investering i planlægningen af et fornuftigt og konkurrencedygtigt projekt, og projektrappor-
tering er en kontraktmæssig forpligtelse, der medfinansieres og gør det muligt at viderefor-
midle resultaterne til alle interesserede parter. 
Programforvaltningen varetages udelukkende 
af Kommissionen og forvaltningsorganet.  
I relation til IEE omfatter omkostningerne ved programforvaltningen også investering i opret-telse af et forvaltningsorgan, der indebærer  fremtidige fordele og besparelser. Hvad angår 
udbetalingen af tilskud under programmet,  
anfører Revisionsretten helt korrekt i punkt  
38, at omkostningerne ved forberedelsen af  
forslag i forbindelse med et program som IEE vejer tungest i starten af programmet. Til gen-
gæld ligger betalingerne til modtagerne i vidt 
omfang i slutningen af programmet. Deltager-
nes omkostninger ved forberedelse af forslag 
er anslået på grundlag af en ekstrapolation  
fra en spørgeundersøgelse. Det fremgik ikke  
af Revisionsrettens spørgeundersøgelse, hvilke former for omkostninger der skulle medreg-
nes, eller hvordan de skulle fastslås. De 29 % af de adspurgte, der svarede, blev ikke bedt  om at forelægge regnskabstal, og deres besva-relser blev ikke revideret. Svarene vil derfor  nødvendigvis være meget approksimative, og ekstrapolationer ud fra disse svar vil ikke være særligt pålidelige. V.
Første led
Det er Kommissionens opfattelse, at IEE-pro-
grammet fokuserer klart på de prioriterede  hovedmålsætninger for EU’s energipolitik,  nemlig (1) styring af efterspørgslen (ved at  afkoble forbrug fra vækst) og (2) forøgelse af andelen af vedvarende energi i EU’s endelige energiforbrug.
Arbejdsprogrammet blev udarbejdet med  
direkte sigte på de politikområder, der er  
fastlagt i lovgivningen. Det er op til forslags-
stillerne at redegøre overbevisende for deres 
forventede resultater, og det er op til Kommis-sionen på grundlag af projektforslagene med tilhørende detaljerede omkostningsoverslag at vurdere, om de foreslåede fremgangsmåder og 
de forventede resultater passer omkostnings-
effektivt ind i EU’s politiske målsætninger.
Andet led
Overvågningen af programmet foregår på  
projektbasis, så projekternes resultater kan  
bedømmes i forhold til de opstillede mål. 
Omkostningerne ved overvågningen bør holdes 
på et rimeligt niveau og ikke fordyre program-mets gennemførelse uforholdsmæssigt.
Tredje led
Kommissionen har til hensigt at implemen-
tere anbefalingerne vedrørende evalueringen 
af programmer. Man er ved at gennemføre et udbud om en ny undersøgelse i forbindelse  
med IEE-arbejdsprogrammet for 2008; undersø-
gelsen skal dække hele programmets forløb.
35
Fjerde led
Arbejdsdokumenterne vedrørende de forelø-
bige budgetforslag indeholder hvert år spe-cificerede oversigter over de administrative  
omkostninger ved generaldirektoratets og de enkelte forvaltningsorganer aktiviteter
2. Efter 
proceduren i 2008 vil det efter anmodning fra Europa-Parlamentet også fremgå, hvor stor en procentdel af programmernes budget der går 
til forvaltningsorganets drift.
For de forvaltningsorganer, der anvender Kom-
missionens IT-regnskabssystem, ABAC, til støtte 
for deres egne regnskabssystemer, vil Kommis-
sionen tilbyde en funktion, der gør det muligt at fordele forvaltningsorganernes udgifter på de enkelte aktiviteter. De vil dermed bedre  kunne redegøre for omkostningerne, herunder 
også de administrative omkostninger. Det er  
planen, at denne funktion skal tilbydes visse 
forvaltningsorganer fra regnskabsåret 2009 og 
derefter udvides til at omfatte andre forvalt-ningsorganer og agenturer.
Kommissionen mener ikke, at omkostninger,  
der afholdes af deltagerne i et program, kan  
sidestilles med de administrative omkostninger 
ved programmet. Det er ikke umiddelbart rime-
ligt eller berettiget at pålægge både modta-gerne og Kommissionen en ekstra arbejdsbyrde 
med at indsamle og kontrollere oplysninger om modtagernes omkostninger ved forberedelsen af forslag.
2 Arbejdsdokumenterne II, III og IV vedrørende det foreløbige 
budgetforslag.REVISIONSRESULTATER
17. 
Programmet skal primært fungere som katalysa-
tor og sikre langt større investeringer fremover til de projekter, hvortil der i første omgang  
kun har kunnet skaffes begrænsede midler.  Anvendelsesområdet og målsætningerne for  IEE1-programmet er fastsat af Europa-Parla-mentet og Rådet og struktureret med sigte på fire specifikke områder. I beslutningen om IEE 
1 henvises der til en række bestemte medde-lelser om disse fire programområder, og hver 
meddelelse indeholder en liste over vigtige  
indsatsområder.
3
Det er Kommissionens opfattelse, at IEE-pro-
grammet fokuserer klart på de prioriterede  hovedmålsætninger for EU’s energipolitik,  
nemlig (1) styring af efterspørgslen (ved at  
afkoble forbrug fra vækst) og (2) forøgelse af 
andelen af vedvarende energi i EU’s endelige 
energiforbrug.
18. 
Første led
Arbejdsprogrammet blev udformet med direkte 
sigte på de politikområder, der er fastlagt i  
lovgivningen.
Det er op til forslagsstillerne at redegøre over-
bevisende for deres forventede resultater, og det er op til Kommissionen på grundlag af  projektforslagene med tilhørende detaljerede omkostningsoverslag at vurdere, om de foreslå-ede fremgangsmåder og de forventede resul-tater passer omkostningseffektivt ind i EU’s  politiske målsætninger. Udvælgelsesprocedu-ren giver sikkerhed for, at de støttede projekter vil bidrage så effektivt som muligt til opfyldel-sen af de energipolitiske målsætninger.
3 F.eks. indeholder hvidbogen vedrørende en strategi- og handlings-
plan på fællesskabsplan [KOM(1997) 599 endelig udg. af 26.11.1997]fire aktivitetsområder og 22 målrettede foranstaltninger alene inden for vedvarende energikilder. Kommissionens meddelelse med titlen »Handlingsplan for større energieffektivitet i Det Europæiske Fælles-skab« [KOM(2000) 247 af 26.4.2000] indeholder forslag til foranstalt-ninger i alle sektorer og inden for 15 hovedområder. I 2006 blev denne fremgangsmåde bekræftet i Europa-Parlamentets udtalelse om grøn-bogen om energieffektivitet, der indeholder mere end 100 anbefalin-ger (Europa-Parlamentets betænkning P6_A(2006)0160 af 3.5.2006 og Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2006 om handlingsplanen for energieffektivitet, der opererer med seks sektorer, ti indsatsom-råder og 75 omkostningseffektive foranstaltninger, der er udvalgt på grundlag af en vurdering af effekten).
36
Andet led
Der er i Europa-Parlamentets og Rådets afgø-
relser fastsat specifikke målelige og tidsrela-terede målsætninger for EU som helhed, f.eks. 
i direktiverne om vedvarende energikilder, og det samme gælder Kommissionens meddelel-ser, f.eks. hvidbogen om transport og hand-lingsplanen om energieffektivitet. Projekternes målsætninger skal i hvert enkelt tilfælde være 
relateret til de relevante EU-målsætninger. 
Tredje led
For IEE1’s vedkommende er målgrupperne  
beskrevet i et særskilt dokument. IEE er et pro-
gram for fagfolk, og de skal fremlægge deres egne analyser af de markedsaktører, deres pro-jekter henvender sig til. 
21. 
Hvad angår overvågningen og indikatorerne  
for måling af programmets succes som helhed, 
er IEE1 et meget bredt program for projekter med sigte på vedvarende energikilder i alle  
samfundssektorer i overensstemmelse med  
Europa-Parlamentets og Rådets beslutning.  
På denne baggrund er det fortsat Kommissio-
nens opfattelse, at overvågningen fungerede 
tilfredsstillende.
Projekttilsynet har givet Kommissionen og for-
valtningsorganet værdifulde input med henblik på kravene til fremtidige projekter. 22. 
Programmet indledtes, da Europa-Parlamen-
tets og Rådets beslutning trådte i kraft i august 2003. Hvad angår planen for gennemførelsen, 
gik der halvandet år fra retsgrundlaget var ved-taget (Europa-Parlamentets og Rådets beslut-ning fra juni 2003), og til de første aftaler om tilskud blev underskrevet i slutningen af 2004. Det må anses for normalt i betragtning af den 
tid, det tager at få vedtaget arbejdsprogram-mer, iværksætte indkaldelse af forslag, udvælge 
forslag og indgå kontrakter.
Alle forpligtelser blev indgået i selve program-
perioden. Varigheden af forfaldsplanen for  betalingerne afhænger af de enkelte projek-ters varighed, og hovedparten af projekterne fortsætter efter 2006.
23. 
Kommissionen udbad sig og modtog også  oplysninger om fjernelsen af hindringer for at anvende energieffektiv teknologi, navnlig med 
henvisning til mangelfulde oplysninger i star-
ten. Der var tale om et specifikt krav om oplys-
ninger som led i hver enkelt ansøgers egen  
vurdering af »den nyeste viden og teknologi« 
i forbindelse med projektforslagene. Senere  
under de udvalgte projekters gennemførelse og i projektrapporterne anmodede Kommissionen 
om og modtog også oplysninger om sådanne hindringer, og i hvilket omfang de var fjernet. Kommissionen indsamlede desuden feedback om informationsbehov, f.eks. i forbindelse med den offentlige høring om grønbogen om ener-gieffektivitet, der sluttede 31. marts 2006.
37
24. 
Hvad angår tidsplanen for programevaluerin-
gerne, er IEE et løbende program, hvor erfa-ringerne fra tidligere programmer udnyttes i 
efterfølgende programmer. I den forbindelse udnyttes evalueringsresultaterne systema-tisk ved udformningen og udarbejdelsen af  lovgivningsforslagene vedrørende senere  programmer.
25. 
Der vil blive foretaget en uafhængig undersø-
gelse af lokale energiagenturer efter et udbud, 
der finansieres over IEE-arbejdsprogrammet  
for 2008. 
27. 
Oprettelsen af agenturer afhænger primært af, 
om der forefindes lokale og regionale strukturer 
til medfinansieringen, og af disses engagement 
i et sådant agentur på lang sigt. I erkendelse 
af de forskelle, der gør sig gældende i denne henseende, opfordrede Kommissionen især nye 
medlemsstater til at interessere sig for kon-
ceptet om energiagenturer (f.eks. havde opret-
telse af agenturer i de nye medlemsstater en 
fortrinsstilling i indkaldelsen af forslag i 2004). 
Det var med til at sætte fart i udviklingen og 
påvirkede beslutningstagningen på lokalt plan. Resultatet var, at der efter en langsom start  
blev oprettet 16 nye energiagenturer i de nye medlemsstater i perioden fra 2005 til 2007. 
28. 
ECUBA-undersøgelsen, der er gennemført af  eksperter, som har været involveret i agen-turernes arbejde (men er uafhængige af  Europa-Kommissionen), gav nyttig viden om  de problemer, der er forbundet med forvaltnin-gen af energiagenturer på lokalt og regionalt plan. Der skal foretages en ny undersøgelse  efter et udbud under IEE-arbejdsprogrammet for 2008. Den gennemføres af et konsortium, der ikke tidligere har arbejdet med lokale  energiagenturer. Der indsamles løbende feedback til Kommis-
sionen om agenturernes aktiviteter via Manag-energy og dens reflektionsgruppe (MERG), der 
mødes to-tre gange om året for at drøfte lokale aktørers, især energiagenturernes, behov,  opgaveprioritering og aktiviteter. Manag-energy-konsortiet ajourfører agenturernes side på Managenergy’s websted og den tilhørende 
brochure om agenturerne og kontrollerer hvert år, om agenturerne stadig er aktive. 
29. 
Kommissionen yder kun støtte til energiagen-turerne i startfasen. Det forhold, at hovedpar-
ten af de nye agenturer, der er oprettet med EU-støtte, stadig fungerer, viser både, at der 
er et behov, og at agenturerne bruges i til-
strækkeligt omfang af offentligheden rundt om 
i Europa til at gøre det berettiget at investere 
offentlige midler i sådanne tiltag. 
31. 
Kommissionen har oplysninger om sine egne og 
forvaltningsorganets omkostninger ved forvalt-
ningen af programmet og medregner normalt 
ikke deltagernes omkostninger ved forberedelse 
af forslag i administrationsomkostningerne.
38
32. 
I henhold til det foreliggende retsgrundlag  
har ansøgerne ikke krav på at få godtgjort  deres »omkostninger« ved udarbejdelsen af  
projektforslag. 
Efter Kommissionens opfattelse vedrører  
sådanne omkostninger et nødvendigt led i  projektets gennemførelse og kan ikke define-res som administrationsomkostninger, ej heller kan omkostninger ved rapportering betragtes som rene administrationsomkostninger. Det er den pris, deltagerne må betale i forbindelse  med en hvilken som helst konkurrencebase-ret procedure (ifølge Revisionsrettens egen  spørgeundersøgelse vurderede næsten 60 %  af respondenterne disse omkostninger som  »rimelige«). 
Udarbejdelse af et forslag er en investering  –
i planlægningen af et fornuftigt og konkur-
rencedygtigt projekt, og projektrapportering er en kontraktmæssig forpligtelse, der medfi-
nansieres og gør det muligt at videreformidle 
resultaterne til alle interesserede parter.  
Sådanne publikationer har positive afsmit-
tende virkninger og skaber øget interesse for 
programmet og maksimerer dermed værdien 
af EU-støtten, samtidig med at de giver pro-jektejeren større troværdighed.
Respondenternes omkostningsoverslag er   –
per definition vanskelige at kvantificere  
systematisk. Kommissionen noterer sig, at  det ikke i Revisionsrettens spørgeskema var 
specificeret, hvilke omkostninger der skulle 
medregnes, eller hvordan de skulle evalue-
res. Deltagerne i spørgeundersøgelsen blev 
ikke bedt om at fremlægge regnskabstal, og deres besvarelser blev ikke revideret. Svarene fra de 29 % af de adspurgte, der besvarede  spørgeskemaet, vil derfor nødvendigvis være 
udtryk for deres subjektive opfattelse og såle-
des meget forskellige; ekstrapolationer ud fra 
disse svar vil ikke være særligt pålidelige.33. 
Nogle parter anførte, at ansøgningsprocessen 
var blevet lettere, og at der var kommet større klarhed omkring proceduren og bedømmel-
seskriterierne. Det er derfor Kommissionens  opfattelse, at de adspurgte i forbindelse med spørgsmålene om den eksterne evaluering vur-derede ansøgningsprocessen positivt, hvilket hænger sammen med de af Revisionsretten  
nævnte omkostninger ved forberedelsen af  forslag. Den »kontraktforhandlingsproces«,  
Revisionsretten refererer til, er ikke et led i  
forslagsfasen, men derimod skarpt adskilt fra 
denne. Den vedrører kun de forslag, der er  
udvalgt til medfinansiering, og har til formål at forberede tilskudsaftalen mellem konsortiet af modtagere og Kommissionen. De ressourcer, der medgår til »kontraktforhandling«, bør der-
for holdes adskilt fra omkostningerne ved at  
udarbejde et forslag.
37-38.
Revisionsretten sammenlægger omkostninger, 
der bæres af Kommissionen og forvaltningsor-
ganet, med modtagernes anslåede »omkost-
ninger«. Sidstnævnte omkostninger er af en  
helt anden art og bør derfor vurderes særskilt: forberedelse af et forslag er en investering i  
planlægningen af et fornuftigt og konkurren-cedygtigt projekt, og projektrapportering er  en kontraktmæssig forpligtelse, der medfi-nansieres, og som gør det muligt at viderefor-midle resultaterne til alle interesserede parter. 
Programforvaltningen varetages udelukkende af Kommissionen og forvaltningsorganet.  
I relation til IEE omfatter omkostningerne ved 
programforvaltningen også investering i opret-
telse af et forvaltningsorgan, der indebærer  fremtidige fordele og besparelser.
39
Hvad angår deltagernes anslåede omkostninger 
ved forberedelse af forslag og rapportering om projekterne (22 mio. EUR ifølge Revisionsret-
tens spørgeundersøgelse), kan der henvises til svaret til punkt 32, idet Kommissionen fasthol-der, at de er af en anden karakter og vedrører et nødvendigt led i projektets gennemførelse. Det var desuden ikke i Revisionsrettens spør-
geskema specificeret, hvilke omkostninger  der skulle medregnes, eller hvordan de skulle 
evalueres. Deltagerne i spørgeundersøgelsen 
blev ikke bedt om at fremlægge regnskabstal, 
og deres besvarelser blev ikke revideret. Sva-
rene fra de 29 % af de adspurgte, som deltog i undersøgelsen, vil derfor nødvendigvis være udtryk for deres subjektive opfattelse og såle-des meget forskellige; ekstrapolationer ud fra 
disse svar vil ikke være særligt pålidelige. 
Kommissionen mener ikke, at omkostnings-
overslagene vedrørende forberedelse af pro-jektforslag og rapportering om projekterne kan 
sidestilles, sammenregnes eller sammenlignes 
med Kommissionens og forvaltningsorganets 
administrative omkostninger ved forvaltningen 
af programmet, eftersom disse er af en helt  
anden karakter. Hvad angår udbetalingen af til-
skud under programmet, anfører Revisionsret-ten helt korrekt i punkt 38, at omkostningerne 
ved forberedelsen af forslag i forbindelse med et program som IEE vejer tungest i starten af programmet. Til gengæld ligger betalingerne til modtagerne i vidt omfang i slutningen af  programmet. KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER
44. 
Det er Kommissionens opfattelse, at planlæg-
ningen af programmet er af en acceptabel  standard i betragtning af de begrænsninger, et 
politisk instrument af denne art altid vil være underlagt. Arbejdsprogrammet blev udformet med sigte på de områder af EU-politikken, der er fastlagt i lovgivningen. 
Se svaret til punkt 18.
45. 
Programmet skal primært fungere som katalysa-
tor og sikre langt større investeringer fremover 
til projekter, hvortil der i første omgang kun har kunnet skaffes forholdsvis begrænsede midler. Anvendelsesområdet og målsætningerne for  IEE1-programmet er fastsat af Europa-Parla-
mentet og Rådet og struktureret med sigte på 
fire udvalgte områder. I beslutningen om IEE 
1 henvises der til en række specifikke medde-
lelser om disse fire programområder, og hver meddelelse indeholder en liste over vigtige  
indsatsområder
4. 
4 F.eks. indeholder hvidbogen vedrørende en strategi- og handlings-
plan på fællesskabsplan [KOM(1997) 599 endelig udg. af 26.11.1997]fire aktivitetsområder og 22 målrettede foranstaltninger alene inden for vedvarende energikilder. Kommissionens meddelelse med titlen »Handlingsplan for større energieffektivitet i Det Europæiske Fælles-skab« [KOM(2000) 247 af 26.4.2000] indeholder forslag til foranstalt-ninger i alle sektorer og inden for 15 hovedområder. I 2006 blev denne fremgangsmåde bekræftet i Europa-Parlamentets udtalelse om grøn-bogen om energieffektivitet, der indeholder mere end 100 anbefalin-ger (Europa-Parlamentets betænkning P6_A(2006)0160 af 3.5.2006 og Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2006 om handlingsplanen for energieffektivitet, der opererer med seks sektorer, ti indsatsom-råder og 75 omkostningseffektive foranstaltninger, der er udvalgt på grundlag af en vurdering af effekten).
40
ANBEFALING 1 – PLANLÆGNING
Se svarene til punkt 17 og 18.
Kommissionen er allerede i færd med at  
implementere Revisionsrettens anbefalinger  vedrørende planlægning. Kommissionen har  udarbejdet en eksplicit politikmodel for IEE,  der afspejler den forventede sammenhæng  mellem udgifter, output og effekt for hvert  enkelt indsatsområde, og dette overvåges helt konkret projekt for projekt. 
46. 
IEE1 er et meget bredt program for projek-ter inden for vedvarende energikilder i alle  samfundssektorer i overensstemmelse med  Europa-Parlamentets og Rådets beslutning.  På denne baggrund er det fortsat Kommissio-nens opfattelse, at overvågningen fungerede tilfredsstillende.
Projekttilsynet har givet Kommissionen og for-
valtningsorganet værdifulde input med henblik 
på kravene til fremtidige projekter.
IEE et løbende program, hvor erfaringerne fra 
tidligere programmer udnyttes i efterfølgende 
programmer. I den forbindelse udnyttes evalu-eringsresultaterne systematisk ved udformnin-
gen og udarbejdelsen af lovgivningsforslagene vedrørende senere programmer. 47. 
Overvågningen af programmet foregår på  
projektbasis, så resultaterne kan bedømmes i forhold til projekternes målsætninger. Det er 
næppe realistisk at indføre overvågning på et mere overordnet niveau, fordi det er vanske-ligt at isolere tilfældige sammenhænge mellem programresultaternes katalysatorfunktion og makroøkonomiske tendenser som f.eks. EU’s  
afhængighed på energiområdet. Det er ikke  Kommissionens opfattelse, at det påvirker IEE-
programmets overordnede kvalitet og udform-
ning negativt.
Se også svaret til punkt 23.
48. 
Feedback fra offentlige myndigheder i hele EU 
vedrørende energiagenturer og den seneste  
tids stigende efterspørgsel hos myndighe-
derne efter sådanne agenturer bekræfter, at  
de mener, at et lokalt eller regionalt agentur har betydelig effekt. Det forhold, at myndighe-
derne ikke blot skal medfinansiere agenturet 
de første tre år, hvor der ydes tilskud fra IEE-
programmet, men også skal sikre agenturets  
fortsatte drift yderligere fem år frem, viser,  
at lokale myndigheder er overbevist om vær-
dien af et sådant agentur. Se også svaret til  punkt 28.
49. 
Skøn over adfærdsændringer kan kun blive  meget langsigtede og må baseres på underbyg-gede data som f.eks. EUROSTAT’s. Programmet 
har ikke desto mindre haft en positiv indvirk-
ning på udviklingen af EU-politikker.
41
50. 
Hvad angår udnyttelsen af evalueringer i  
udformningen af efterfølgende programmer,  udgør de eksisterende evalueringsresultater  
(midtvejs- og slutevaluering af et igangvæ-rende program og efterfølgende evaluering af det tidligere program) et helt centralt input  til forhåndsevalueringen/effektanalysen af det efterfølgende program. 
IEE er et løbende program, hvor erfaringerne fra 
tidligere programmer udnyttes i efterfølgende 
programmer. I den forbindelse udnyttes evalu-
eringsresultaterne systematisk ved udformnin-
gen og udarbejdelsen af lovgivningsforslagene vedrørende senere programmer. 
51. 
Med hensyn til resultatindikatorerne har  overdragelsen af programforvaltningen til et 
fuldtidshold af engagerede fagfolk i et for-
valtningsorgan resulteret i en mere effektiv  proces med løbende feedback, som gør det  
muligt hvert år at justere programmets sty-
ring, indsatsområder og fokus som reaktion  
på såvel markedsændringer som udviklingen  
i EU-politikken.
ANBEFALING 2 – OVERVÅGNING
Overvågningen af programmet foregår på pro-
jektbasis, så resultaterne kan bedømmes i for-
hold til projekternes målsætninger. 
Omkostningerne ved overvågningen bør holdes 
på et rimeligt niveau og ikke fordyre program-
mets gennemførelse uforholdsmæssigt.
ANBEFALING 3 – EVALUERING
Kommissionen har til hensigt at efterkomme  
anbefalingen vedrørende evalueringen af pro-
grammer. Man er ved at gennemføre et udbud 
om en ny undersøgelse i forbindelse med IEE-arbejdsprogrammet for 2008; undersøgelsen  
skal dække hele programmets forløb. 52. 
Revisionsretten sammenlægger omkostninger, 
der bæres af Kommissionen og forvaltningsor-ganet, med modtagernes anslåede »omkost-
ninger«. De sidstnævnte omkostninger er af en helt anden art og bør derfor vurderes særskilt: udarbejdelse af et forslag er en investering i planlægningen af et fornuftigt og konkurren-cedygtigt projekt, og projektrapportering er  
en kontraktmæssig forpligtelse, der medfi-nansieres, og som gør det muligt at viderefor-
midle resultaterne til alle interesserede parter. 
Omkostningerne ved programmets forvaltning 
bæres udelukkende af Kommissionen og for-
valtningsorganet, og i relation til den under-søgte periode omfatter de også investering i oprettelse af et forvaltningsorgan, der indebæ-rer fremtidige fordele og besparelser.
42
Det fremgik ikke af Revisionsrettens spørgeun-
dersøgelse, hvilke former for omkostninger der 
skulle medregnes, eller hvordan de skulle fast-slås. Deltagerne i rundspørget blev ikke bedt 
om at fremlægge regnskabstal, og deres besva-relser blev ikke revideret. Svarene vil derfor  nødvendigvis være meget approksimative. 
Hvad angår udbetalingen af tilskud under pro-
grammet, anfører Revisionsretten helt korrekt i punkt 38, at omkostningerne ved forberedel-
sen af forslag i forbindelse med et program  
som IEE vejer tungest i starten af programmet. 
Til gengæld ligger betalingerne til modtagerne 
i vidt omfang i slutningen af programmet.
53. 
Arbejdsdokumenterne vedrørende de forelø-
bige budgetforslag indeholder hvert år spe-
cificerede oversigter over de administrative  
omkostninger ved generaldirektoratets og de 
enkelte forvaltningsorganer aktiviteter5. Efter 
proceduren i 2008 vil det efter anmodning fra 
Europa-Parlamentet også fremgå, hvor stor en 
procentdel af programmernes budget der går 
til forvaltningsorganets drift.
For de forvaltningsorganer, der anvender Kom-
missionens IT-regnskabssystem, ABAC, til støtte for deres egne regnskabssystemer, vil Kommis-
sionen tilbyde en funktion, der gør det muligt at fordele forvaltningsorganernes udgifter på de enkelte aktiviteter. De vil dermed bedre  kunne redegøre for omkostningerne, herunder også de administrative omkostninger. Det er  planen, at denne funktion skal tilbydes visse forvaltningsorganer fra regnskabsåret 2009 og derefter udvides til at omfatte andre forvalt-ningsorganer og agenturer.
5 Arbejdsdokumenterne II, III og IV vedrørende det foreløbige 
budgetforslag.ANBEFALING 4 – 
ADMINISTRATIONSOMKOSTNINGER
De agenturer, der benyttet Kommissionens  
IT-regnskabssystem, vil få tilbudt en funk-tion, der gør det muligt at fordele agenturets udgifter på de enkelte aktiviteter. Det ekstra kontrolarbejde for både støttemodtagere og  Kommissionen med at indsamle oplysninger  
om modtagernes omkostninger ved at forbe-rede forslag er ikke umiddelbart rimeligt eller 
berettiget. Kommissionen opbevarer data  
og analyser om sine egne omkostninger ved  
programforvaltningen.
43
BILAG 1 
Uddrag af midtvejsevalueringen af det flerårige program 
for tiltag på energiområdet »Intelligent Energi – Europa, 2003-2006« 
ECOTEC Research & Consulting Limited, UK
Programmets merværdi (side 58)
Efter evaluatorernes opfattelse ligger et  
væsentligt aspekt af merværdien ved IEE-programmet i den stærke synergi mellem  forskellige områder. Det kan resultere i kon-takter og samarbejde mellem aktører inden for vedvarende energikilder, energieffektivitet og transport. Det er i forbindelse med evaluerin-ger af forudgående programmer og vore egne høringer påvist, at de finansierede projekter  har inspireret til ændringer i medlemsstater-nes politik og tiltag på energiområdet. Det  
er for tidligt at sige noget om, hvorvidt det  også vil blive resultatet af de projekter, der  finansieres under dette program, men efter-som projekterne er af samme art som i de tidli-gere programmer, er der efter evaluatorernes  opfattelse grund til at formode, at det vil være tilfældet. Dette aspekt bør undersøges i for-bindelse med den efterfølgende evaluering af IEE-programmet.



Den Europæiske revisionsret
Særberetning nr. 7/2008
Intelligent Energi (2003-2006)
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 20062008 – 43 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-047-2DOI 10.2865/11136

Hvordan får man fat i EU-publikationer?
Publikationskontorets publikationer, som udbydes til salg, kan erhverves fra 
EU-boghandelen http://bookshop.europa.eu, hvor man kan afgive en ordre til et salgskontor efter eget valg.
En liste over Publikationskontorets verdensomspændende net af salgssteder kan 
desuden rekvireres pr. fax på (352) 29 29 42758
SÆRBERETNINGEN INTELLIGENT ENERGI  20032006 
OMHANDLER RETTENS REVISION AF ANVENDELSEN AF EUMIDLER, DENS EVALUERING AF DE GODE RESULTATER AF OG SVAGHEDERNE VED OVERVÅGNINGEN OG EVALUERINGEN SAMT DENS VURDERING AF BÅDE KOMMISSIONENS OG DELTAGERNES INDIREKTE OMKOSTNINGER I FORBINDELSE MED EN EUFORANSTALTNING TIL FREMME AF  ENERGIEFFEKTIVITET OG ANVENDELSE AF VEDVARENDE ENERGIKILDER. I BERETNINGEN GIVER RETTEN EN RÆKKE ANBEFALINGER MED HENBLIK PÅ AT FORBEDRE UDFORMNINGEN AF LIGNENDE PROGRAMMER I FREMTIDEN, OPTIMERE OVERVÅGNINGEN OG EVALUERINGEN OG HOLDE DE INDIREKTE OMKOSTNINGER NEDE. 
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRETQJ-AB-08-003-DA-C
ISBN 978-92-9207-047-2