•£""•& 
l\ A ~A KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 06.06.1997 
KOM(97) 241 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
i !:' * 
*.-.•• 
t WÊÊ 
vmmm AF FøKBrøNomos ?omm % WWWA 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
I. Indledning 2 
II. Omfang 2 
III. Foreningers og fondes rolle og betydning 4 
IV. Samarbejde mellem sektoren og EU-institutionerne 8 
V. Problemer og udfordringer 10 
VI. Konklusion 13 
Bilag I. Undersøgelsen 18 
Bilag II. Oversigt over den retlige og skatte- og afgiftsmæssige 
ramme for foreninger og fonde 30 
Bilag III. De retlige og skatte- og afgiftsmæssige rammer for 
foreninger og fonde 35 
1 o^ 
11. INDLEDNING 
FORMÅL 
I Denne meddelelse omhandler en enkelt 
sektor inden for Det Europæiske Fællesskabs 
samfundsøkonomi, den sektor, der består af 
foreninger og fonde. Disse organisationer 
spiller en vigtig rolle på næsten alle områder af 
samfundet. De bidrager til jobskabelse, aktivt 
medborgerskab og demokrati; de leverer en lang 
række tjenesteydelser, spiller en vigtig rolle i 
forbindelse med sportsaktiviteter, varetager 
borgernes interesser over for forskellige 
offentlige myndigheder, har en vigtig funktion i 
forbindelse med ftemrae og overholdelse af 
menneskerettigheder og spiller en afgørende 
rolle inden for udviklingspolitikken. 
LI De har gennem årene i stadig større 
omfang bidraget til udviklingen i Europa, og 
dette bør fremmes og udbygges. 
1.2 Få baggrund heraf har Europa-
Kommissionen gennemført , en omfattende 
undersøgelse for at få bedre kendskab til 
sektoren og for at klarlægge, hvilke problemer 
man bør tage op, Resultaterne af undersøgelsen 
findes î bilag L 
1.3 Formålet med meddelelsen er at vise 
sektorens stigende betydning i Den Europæiske 
Union, at påvise hvilke problemer og 
udfordringer disse organisationer står over for 
og at indlede en dialog på basis af en række 
overvejelser for at fremme deres udvikling på 
europæisk og nationalt plan, for at forbedre 
deres evne til at imødekomme fremtidige behov 
og gøre deres bidrag til den europæiske 
integration optimal. 
IA I denne meddelelse $$giH$ 4er på et* række 
foranstaltninger, der kan træffes i 
medlemsstaterne, men man forsøger ikke at 
pålægge medlemsstateme særlige løsninger 
eller aktioner. Det er op XU de enkelte 
medlemsstater at behandle de problemstillinger, de måtte ønske. I overensstemmelse med 
subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet er 
der dog nogle målsætninger, der kan behandles 
på fællesskabsplan. Disse overvejelser fremgår 
af "Konklusionen", 
II. OMFANG 
Foreninger 
2 Af de tre sektorer bestående af 
henholdsvis andelsselskaber, gensidige 
selskaber og foreninger - der samlet udgør 
fonds- og foreningsøkonomien - er 
foreningssektoren langt den vanskeligste at 
afgrænse eller definere. 
2.1 Grundlæggende er foreninger ganske 
enkelt grupper af mennesker, der har sluttet sig 
sammen med det ene eller det andet formål for 
øje. 
2.2 I den ene ende af spektret væves 
foreningsverdenen umærkeligt ind i 
dagligdagens sociale liv samt samfunds- og 
familieliv. I den anden ende findes store 
institutioner af særdeles stor national, endog 
international betydning: universiteter, 
hospitaler, forskningsinstitutioner og kulturelle 
institutioner osv., som folk (fejlagtigt) er vant 
til at opfatte som regulære "offentlige" organer. 
Atter andre derimod kan bestå af hundredvis af 
ansatte, tusindvis af frivillige og have en 
omsætning på mange millioner ECU. Et 
særdeles stort antal foreninger arbejder tæt 
sammen med offentlige myndigheder inden for 
traditionelle områder som f.eks. socialt arbejde. 
Andre er særdeles opsatte på at bevare deres 
tradition for fuld selvstændighed og beskæftige 
sig med radikale samfundsprogrammer eller 
"alternative" måder at leve på. 
2.3 Imidlertid har foreninger til en vis grad 
nedenstående fælles karaktertræk: 
a) De adskiller sig fra uformelle eller ad hoc-
grupperiflger af rent soeial eller familiemæssig 
karakter ved en vis grad af formel eOer 
institutionel eksistens, uanset hvor 
nbetydelig denne måtte være. 
b) De er ideelle, hvilket vil sige at deres 
formål ikke er at indtjene et overskud til 
fordeling blandt ledelse eller medlemmer 
c) De er uafhængige, specielt af statslige og 
andre offentlige myndigheder, dvs* de står frit 
med hensyn til ledeteen af deres organisation i 
henhold til deres e$*e regler og procedurer* 
d) De skal ledes på en måde, der undertiden 
kaldes "uegennyttigt". Anvendelsen af denne 
term angiver ikke blot, at foreninger ikke skal 
tilstræbe at indtjene et overskud, men også at 
de, der leder organisationen, ikke selv skal 
tilstræbe et sådant for egen personlig vindings 
skyld. 
e) De skal i nogen grad være aktive pi den 
offentlige scene ©g deres aktiviteter til en vis 
grad tilstræbe at yde deres bidrag til gavn for 
almenvellet 
2.4 Der er betydelig forskel på, i hvor høj 
grad disse ovennævnte fem karakteristika deles 
af de enkelte foreninger. At kunne fastslå, om 
en forening i realiteten er uafhængig, er ikke let, 
og begrebet "almenvellet" i sig selv er 
kontroversiel. Ikke desto mindre skaber 
definitionen en vis grad af sammenhæng på et 
kompleks område. 
2.5 Denne meddelelse omfatter alle 
organisationer, der i større eller mindre grad 
deler de fem ovennævnte karakteristika. Der er 
imidlertid tre specifikke typer af organisationer, 
der ikke er medtaget. Det drejer sig her om 
politiske partier, der kan være foreninger, men 
som helt klart udgør et særtilfælde, religiøse 
menigheder (i bogstaveligste forstand, men ikke 
religiøst inspirerede organisationer, der aktivt er 
til gavn for almenvellet) samt fagforeninger og 
arbejdsgiverorganisationer. Fonde 
3 Fonde er på samme måde som foreninger 
også engageret i en lang række forskellige 
aktiviteter. I nogle lande er fonden det middel, 
der ofte foretrækkes til forfølgelse afmål, som i 
andre lande ikke vil kunne skelnes fra de mål, 
der typisk forfølges af foreninger. Ud fra et 
juridisk synspunkt udgør fondene dog en mere 
homogen gruppe end foreninger. Den eneste 
forskel af betydning ligger i det forhold, at 
nogle primært er private og andre primært 
offentlige. Det er imidlertid fonde med et 
samfundsmæssigt formål (selv om det drejer sig 
om private organisationer), der behandles i 
denne meddelelse. 
3.1 I denne henseende er fonde således 
organisationer med egne midler, som de efter 
eget valg kan anvende til projekter eller 
aktiviteter til gavn for almenvellet. De er helt 
uafhængige af statslige og andre offentlige 
myndigheder og drives af en uafhængig 
bestyrelse eller af formueforvaltere. 
Foreningstyper 
4 Det er vanskeligt at kategorisere og 
definere foreninger og fonde. På europæisk plan 
ligger en del af årsagen hertil ganske enkelt i de 
forskellige nationale traditioner, som de er et 
udtryk for. Et andet problem består i den 
kraftige tendens til at kombinere forskellige 
mål. Hovedparten af foreninger og fonde er 
imidlertid aktive på et eller flere af 
nedenstående områder: 
(a) tering „af fleMevaetøer: V"V •ÆWWWJWWWA^MIIIIMIIIMIIIIIIIIIWHIIIIIIIIIIIIIIIIIIIW m WWTiWiTnriøi nrrmiw ITW 
Organisationer, der yder medlemmerne eller 
klienterne serviceydelser* fleks, i form af 
sociale ydelser, sygehjælp, uddannelse, 
informationer» rådgivning eller støtte* 
<b) JMte^lYJttfep Organisationer, der har 
til formål at føre kampagner eller drive 
lobbyvirksomhed, eller på anden vis at 
argumentere på vegne af en holdning eller 
gruppe med det formål at ændre den offentlige 
mening eller politik. Den retlige og skatte- og afgiftsmæssige 
ramme for foreninger og fonde 
(c) Selyfcjftlp eller føllestøælp: 
Organisationer, der typisk er dannet af grupper 
af privatpersoner med visse fælles interesser 
eller behov rmå -henblik på i fællesskab at 
kunne yde nja?ip> støtte samt samarbej de> 
(d) Assistance, ûg„foordma^pn;, De såkaldte 
%elîemledsorgam$ationer''> der koordinerer 
aktiviteterne for eller leverer oplysninger og 
yder støtte til enten enkeltstående 
organisationer* der arbejder inden for et særligt 
felt» eller til sektoren som helhed, Sådanne 
organisationer udfylder den vigtige funktion 
som grænseflade mellem sektoren og offentlige 
myndigheder. 
4.1 Mange foreninger og fonde er naturligvis 
nationalt, men kan også være internationalt 
orienterede. For langt hovedpartens 
vedkommende foregår aktiviteterne dog på 
regionalt eller lokalt plan. Meget generelt kan 
det siges, at jo snævrere de geografiske rammer 
er, jo flere funktioner synes foreninger at 
udfylde, og jo sværere bliver det at adskille 
disse funktioner fra hinanden. Over hele Europa 
er der i hundredetusindvis af selvstyrende 
lokale grupper, der arbejder inden for rammerne 
af nærmiljøet, bykvarteret, landsbyen eller i 
små landområder. Deres mål er at forbedre 
livskvaliteten i det lokale samfund. Sådanne 
organisationer udfylder i realiteten og typisk på 
en uformel måde alle de ovenfor beskrevne 
funktioner samtidigt, idet de yder tjenester og 
gensidig støtte, gør opmærksom på 
lokalsamfundets eller specifikke gruppers 
behov inden for dette lokalsamfund. De stifter 
en organisation, hvorigennem lokalsamfundet 
kan gøre offentlige myndigheder opmærksom 
på de ønsker, de har. 5 Betydningen af klare og entydige retlige 
og skatte- og afgiftsmæssige rammer for 
foreninger og fonde kan ikke undervurderes. 
Organisationer finder det vanskeligt at udøve 
deres virksomhed, når der ikke findes sådanne 
rammer på enten nationalt plan eller EU-plan. I 
bilag II findes en oversigt over de retlige og 
skatte- og afgiftsmæssige rammer for sektoren i 
Den Europæiske Union. 
III FORENINGERS OG FONDES 
ROLLE OG BETYDNING 
6 Resultaterne af Kommissionens 
undersøgelser viser tydeligt, at foreninger og 
fonde, skønt de ofte er meget små, sammen har 
betragtelige aktiver og råder over store 
menneskelige ressourcer - lønnede såvel som 
ulønnede. Som andre former for foretagender, 
specielt små og mellemstore virksomheder, er 
mange foreninger og fonde også økonomisk 
aktive - de sælger nemlig produkter, leverer 
tjenesteydelser, der skal betales for, og indtjener 
overskud, der derefter reinvesteres. 
6.1 Denne sektors bidrag til økonomien er 
meget betragteligt. Hvor betragteligt er netop 
blevet afdækket af resultaterne af den første 
meget omfattende, komparative undersøgelse af 
sektoren i fire medlemsstater (Det Forenede 
Kongerige, Frankrig, Tyskland og Italien) 
gennemført af Johns Hopkins University, 
Baltimore1. Disse resultater er af stor betydning. 
6.2 Undersøgelsen viser følgende: 
I Tyskland tegner sektoren sig for %7% af den 
samlede beaS^åtgetøe og 10% af den m(àaà^ 
beskæftigelse på sejrvieeomrâdet ï>ci drejet sig 
Offentliggjort i 1994. 
her ikke om mindre end 1 million mennesker. 
Den ideelle sektor er særlig vigtig inden for 
sundhed: 40% af patienters hospitalsdage 
stilles til disposition af denne sektor samt 60% 
af alle pleje- og forsorgsfaciliteter. 
I Frankrig er 4,2% beskæftiget inden for 
sektoren eller over 10% af det samlede antal 
beskæftigede i servicesektoren. 1 alt ca. 800 000 
beskæftigede. Ideelle organisationer tager sig ai* 
over halvdelen af alle på pleje- og 
forsorgsområdet og af ca. 20% af folkeskole- og 
gymnasieelever. Ideelle organisationer er 
særligt fremtrædende inden for sociale 
tjenesteydelser og sport, hvor 80% af de 
sportsinteresserede er medlemmer af ideelle 
klubber. 
1 Italien beskæftiges næsten 2% inden for 
sektoren eller over 5% af det samlede antal 
beskæftigede i servicesektoren. I alt beskæftiger 
sektoren, der er dominerende inden for sociale 
tjenesteydelser, ca. 400 000. Ideelle 
organisationer driver 20% af børnehaverne og 
over 40%) af pleje- og forsorgsfaciliteterne. 
I Det Forenede Kongerige beskæftiges 4% 
inden for sektoren eller over 9% af det samlede 
antal beskæftigede i servicesektoren. I alt ca. 
900 000 er beskæftiget i denne sektor, der 
spiller en særlig stor rolle inden for 
uddannelse: alle colleges drives af ideelle 
organisationer, hvilket også gælder for 22% af 
underskolerne. 
6.3 Endelig beløb de kombinerede udgifter 
sig for disse lande til ikke mindre end 127 
milliarder ECU (17 milliarder i Italien, 31.3 
milliarder i Frankrig, 36,6 milliarder i Det 
Forenede Kongerige og 42,2 milliarder i 
Tyskland). 
Tallene for den ideelle drift som en 
procentdel af bruttonationalindkomsten er 
ikke mindre imponerende: 2% i Italien, 
3,3% i Frankrig, 3,6% i Tyskland og 4,8% i 
Det Forenede Kongerige. 6.4 Det er. nar vi kommer til væksten i 
beskæftigelsen, at de mest interessante 
kendsgerninger viser sig. 1 undersøgelsen 
konstateres det - i det mindste med hensyn til 
Frankrig og Tyskland, hvor tal er tilgængelige -
at fra 1980 til 1990 har sektoren været en 
kraftfuld jobskabelsesfaktor. I Frankrig tegner 
sektoren sig for et ud af hvert syv nye job skabt 
i det nævnte tiår, og i Tyskland for et ud af 
hvert ottende eiler niende. Dette er en meget 
væsentlig konstatering. 
6.5 Disse tal bør måske ikke komme 
fuldstændigt bag på os i betragtning af 
sektorens vækst i de senere år og de sandsynlige 
årsager hertil (se afsnit 1.4 og 1.5 i bilag I). 
Nogle af årsagerne synes aï være. historisk 
betingede, eller har været særegne for bestemte 
medlemsstater. Andre faktorer er afdækningen 
af nye behov. fremkomsten af nye 
samfundsrelevante sager og fremfor alt statens 
tendens til at involvere foreninger og fonde i 
leveringen af tjenesteydelser, som den tidligere 
selv var både planlægger og leverandør af; disse 
forhold opleves imidlertid overalt i 
Fællesskabet. 
6.6 En sådan politisk udvikling er imidlertid 
ikke foregået i samme takt i alle 
medlemsstaterne. Det omfang, hvor den har 
været fulgt af klare forfatningsmæssige eller 
administrative ændringer, der fremmer 
foreningers og fondes inddragelse, har været 
svingende. 
6.7 Tallene viser klart, at sektoren har vist sig 
i stand til at åbne for nye muligheder, og at den 
ikke blot har bidraget til forbedring af 
livskvaliteten, men også til beskæftigelsen og 
den økonomiske vækst Sektoren bør derfor 
opmuntres til at spille en større rolle i 
forbindelse med jobskabelse, som det fremgår 
af "beskæftigelsespagten", f.eks. som led i 
lokale beskæftigelsesinitiativer. 
6.8 Over hele Fællesskabet er et meget stort 
antal foreninger og fonde involveret i 
uddannelse og omskoling af arbejdsløse, 
undertiden som formidlere af offentlige 
programmer, men også ofte som ansvarlige. De 
leverer desuden tjenesteydelser til mindre 
heldigt stillede - handicappede, udstødte unge 
og de, der af den ene eller anden grund og 
gentagne gange, ikke har været i stand til at få 
fodfæste på arbejdsmarkedet. 
6.9 Foreninger og fonde sørger ligeledes for, 
at talrige frivillige får en god uddannelse. 
Mange af dem finder senere beskæftigelse på 
det traditionelle arbejdsmarked som et resultat 
af den erfaring og ekspertise, de har erhvervet 
sig. At gå ind i et frivilligt arbejde er også for 
mange en uvurderlig måde, hvorpå 
arbejdsvanen kan bevares på et tidspunkt, hvor 
det kan være svært især for langtidsledige at 
bevare en vis regelmæssighed i tilværelsen. Den 
ideelle sektor giver gode muligheder for at fa 
nye erfaringer. Dette giver sociale færdigheder, 
som forøger mulighederne for beskæftigelse, og 
giver desuden unge følelsen af at høre til og af 
at være efterspurgte som medborgere. Den 
Europæiske Voluntørtjeneste arbejder på dette 
område og tilbyder unge 
uddannelsesmuligheder ved at lade dem aktivt 
deltage i et lokalt projekt. Frivilligt arbejde er 
også meget vigtigt'for pensionister, som gerne 
fortsat vil anvende deres færdigheder og bevare 
en aktiv rolle i samfundet. 
Samfundsmæssig betydning 
l Der f«t4e$ ingen nøjagtige ta! for hvor 
mange i Unionen, der er tilknyttet foreninger, 
men 4a man i nogle medlemsstater regner med, 
at det drejer sig om et sted mellem en tredjedel 
og halvdelen af befolkningen, ligger det 
sandsynlige tal nok på ea. 100 millioner. 
7.1 Det vil rent historisk være svært at 
overvurdere foreningers og deres 
søsterorganisationer, fondenes, indflydelse 
og resultater. Det er foreninger og fonde, vi 
kan takke for tilblivelsen af mange af de tjenesteydelser, f.eks. inden for uddannelse, 
sundhed og på det sociale område, som vi i dag 
tager for givet. Deres bidrag til udviklingen af 
samfundsmæssige og politiske ideer samt til det 
intellektuelle klima, som vi lever i nu, har været 
af tilsvarende stor betydning. Foreninger og 
fonde har spillet en væsentlig rolle ved 
udbredelse af videnskabelige ideer og 
teknologisk udvikling og har været forum for 
udveksling af tanker inden for alle tænkelige 
områder af interesse for menneskene. De har 
ført kampen for anerkendelse af 
menneskerettighederne, det enkelte menneskes 
værdighed og bevarelse af vor kulturarv og 
naturlige miljø. Mange arbejder i solidaritetens 
ånd for de mindre heldigt stillede, de syge eller 
de handicappede, de fattige og de udstødte, de 
gamle og de unge og mellem dem, der har 
arbejde, og dem, der ikke har, mellem mænd og 
kvinder, mellem generationerne, mellem de 
mere velstillede regioner og de fattige regioner 
eller dem, der kæmper mod disse problemer. 
Foreninger yder et vigtigt bidrag i kampen mod 
samfundsudstødelse, seksuel udnyttelse af 
kvinder og børn samt mod racisme og 
fremmedhad. De har spillet en betydelig rolle i 
den offentlige meningsdannelse til fordel for 
udvikling, de har fremmet demokratiet og har 
etableret særlige forbindelser med 
samfundsrepræsentanter i udviklingslandene. 
samt ydet en særdeles påkrævet nødhjælp og 
fødevarehjælp i krisesituationer, ofte i form af 
en heroisk indsats i kriseområder. 
7.2 I dag er foreninger og fonde aktive på alle 
tænkelige områder af interesse for mennesket 
og dets stræben. Det bidrag, der ydes til vort 
samfunds eller vore forskellige kultures velfærd 
og udvikling, er præcis lige så væsentlig, som 
det altid har været især på baggrund af den 
europæiske integrationsproces. Samtidig 
arbejder de vedvarende med at være 
nyskabende og afdække nye behov og måder, 
hvorpå man kan forholde sig til dem. 
Få denne måde fortsætter foreninger ' og 
fonde, som de altid bar gjort, med Ikke blot 
at lægge de første spirsr "arvemassen" for 
en mulig fremtidig samfundspoiitik og andre 
politikker, men også for et politisk, 
samfundsmæssigt og intellektuelt klima, 
bvor ændringer vil blive opfattet som 
ønskelige i en «tørre målestok. 
Politisk betydning: 
Statsborgerskab 
8 For mange mennesker er medlemsskabet 
ôf eller arbejdet som frivillige for foreninger og 
fonde imidlertid væsentligt for deres mulighed 
for at give udtryk for deres følelse af 
medborgerskab og demonstrere et aktivt 
engagement i deres medborgere og samfundet 
som helhed. 
8.1 Den rolle, foreninger spiller med hensyn 
til at styrke følelsen af medborgerskab og sikre 
en mulighed for, at dette kan komme til udtryk, 
bliver stadig vigtigere på europæisk plan. De 
har således en aktiv rolle at spille i forbindelse 
med etablering af en bevidsthed om 
unionsborgerskabet som nævnt i artikel 8 i 
traktaten om Den Europæiske Union. 
Foreninger og fonde har længe virket til fremme 
for internationalt kontakt og forståelse folkeslag 
imellem og udviser nu stor interesse for den 
rolle, borgerne skal spille ved udformningen af 
Den Europæiske Union og ved virkeliggørelsen 
af borgernes Europa. Deres erfaring og 
grundlæggende filosofi sammen med deres 
voksende udbredelse på europæisk plan gør 
dem velegnet til denne rolle. 
Politisk betydning: Fremme af 
demokrati 
9 Foreninger og fonde skaber en Mefee af 
solidaritet og medborgerskab og sarger for at 
lægge det afgørende londament for vort 
demokrati, î lyset afde udfordringer, som Det 
Europæiske Fællesskab nu står over for, især i de forskellige central* og østeuropæiske lande, 
har disse funktioner aldrig været vigtigere, 
9.1 Der er ingen tvivl om, at foreninger og 
fonde yder et meget stort og uundværligt bidrag 
til det demokratiske liv i Europa. Eksistensen af 
en veludviklet forenings- og fondssektor kan i 
realiteten opfattes som et sikkert tegn på, at 
demokratiet har nået sin myndighedsalder. For 
mange kan deltagelse i en forening være deres 
første og eneste erfaring med demokratiske 
processer uden for den gængse valgramme. 
9.2 Deres bidrag til den effektivitet, med 
hvilken det repræsentative demokrati fungerer, 
bør imidlertid ikke undervurderes. Frem for alt 
spiller de nu en vigtig rolle som formidlere ved 
informations- og meningsudveksling mellem 
stat og borger, idet de stiller de redskaber til 
rådighed for borgerne, som kan anvendes til 
kritiske undersøgelser af regeringshandlinger 
eller -forslag, samt ligeledes til kritiske 
undersøgelser af offentlige myndigheder. I 
denne forbindelse kan de yde 
ekspertrådgivning, vejlede om de nye 
synspunkter, der er fremherskende i 
befolkningen, og sikre vigtige feedback om 
virkningen af de førte politikker. 
9.3 At foreninger og fonde er vigtige for den 
demokratiske proces betyder selvfølgelig ikke, 
at de nogensinde vil kunne påtage sig den rolle, 
som valgte repræsentanter udfylder. Der ligger 
faktisk en fare i den type af "enkelt sag"-
lobbyvirksomhed, som foreninger er tilbøjelige 
til at forfægte. Deres engagement i særlige 
sager eller specifikke privatpersoner eller 
grupper kan gøre dem urimeligt utålmodige i 
forhold til den balance mellem konkurrerende 
interesser, som alle demokratisk valgte 
regeringer forsøger at opnå. Der er behov for 
større forståelse for kravene til 
beslutningsprocessen. 
IV SAMARBEJDE MELLEM SEKTOREN 
OG EU-INSTITUTIONERNE 
9.4 EU-institutionerne har en lang tradition 
for kontakter med og uformel høring af den 
ideelle sektor. Dette gælder for mange af 
Europa-Kommissionens tjenestegrene som 
f.eks. GD IB, GDVIII med organisationerne for 
udviklingssamarbejde, og ECHO, som har fået 
særlig erfaring gennem sit samarbejde med 
ikke-statslige humanitære hjælpeorganisationer, 
GD V og Platformen af Europæiske Sociale 
NGO'er, der opstod af Forum for 
Socialpolitikken, GD XI og 
miljøorganisationer, GD XXIII og Det 
Rådgivende Udvalg for Andelsselskaber, 
Gensidige Selskaber, Foreninger og Fonde. GD 
X henvender sig især til den ideelle sektor for at 
formidle oplysninger om europæiske 
anliggender til borgerne. 
Ikke-statslige organisationer (NGO'er) deltager 
i et betydeligt antal forskningsprojekter, der 
finansieres inden for det fjerde rammeprogram 
(1994-1998). Programmet for socio-økonomisk 
forskning behandler udførligt spørgsmålet om 
sektorens rolle i økonomien og dens betydning 
for social samhørighed. Det er hensigten, at 
dette tema skal have endnu større vægt i det 
femte rammeprogram (1999-2002). 
Europa-Parlamentet samarbejder også med et 
stort antal foreninger for at få oplysninger og 
synspunkter om en lang række spørgsmål. 
Sektorens forskelligartethed anses for værdifuld 
især på grund af dens viden om og erfaring 
inden for social-, miljø- og udviklingspolitik, og 
fordi den spiller en vigtig rolle som bindeled til 
borgerne i deres eget miljø, især de svageste i 
samfundet. 
9.5 Den stadig større rolle, som den ideelle 
sektor spiller på en lang række områder af stor 
betydning for Europas opbygning, herunder 
især i mange medlemsstater i forbindelse med 
forvaltning og levering af vigtige sociale ydelser, er blevet anerkendt og har fundet 
udtryk i Kommissionens vigtigste erklæringer 
om social- og beskæftigelsespolitikken, f.eks. i 
grøn- og hvidbøger om socialpolitik og i 
hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse. 
9.6 1 mange år fandt kontakterne mellem EU-
institutionerne og den ideelle sektor sted på ren 
ad hoc-basis og først med traktaten om Den 
Europæiske Union i 1992 kom betydningen af 
forbindelsen med denne sektor for første gang 
formelt til udtryk i erklæring nr. 23, der er 
knyttet som bilag til traktaten.2 
9.7 Der findes på EU-plan en høj grad af 
politisk vilje til at sikre en mere systematisk 
høring af den ideelle sektor, både hvad angår 
udformningen og gennemførelsen af politiske 
foranstaltninger. Dette er i overensstemmelse 
med sektorens stadig større betydning i 
medlemsstaterne, særlig inden for 
socialpolitikken . 
Efter vedtagelsen af erklæring nr. 23 har der 
fundet en udvikling sted, som har fremmet 
konsolideringen af samarbejdet med NGO'er og 
andre organisationer inden for den ideelle 
sektor. Der er desuden iværksat en mere 
systematisk høring af disse. Især følgende kan 
nævnes: 
I erklæring nr. 23 hedder det: "Konferencen 
understreger "den betydning, som et samarbejde 
mellem Det Europæiske Fællesskab og 
organisationer indenfor det velfærdsmæssige og det 
sociale område samt fonde i deres egenskab af 
institutioner med ansvar for sociale foretagender og 
tjenester har med henblik på forfølgelsen af målene i 
artikel 117 i traktaten om oprettelse af Det 
Europæiske Fællesskab. " 
3 Det bør bemærkes, at Kommissionen længe har haft 
en dialog med sektoren på andre områder, f.eks. med 
ikke-statslige udviklingsorganisationer gennem EF-
NGO-kontaktudvalget, som får 90% af sine midler 
fra Kommissionen. 
• Afholdelsen af det første Europæiske Forum 
for Socialpolitikken i marts 1996. I dette 
forum, der fandt sted aftenen før, 
regeringskonferencen indledtes, deltog over 
1 000 repræsentanter hovedsagelig for ikke-
statslige organisationer. Der blev fastlagt en 
ny politisk målsætning: der skal efterhånden 
iværksættes en egentlig dialog med borgerne 
på EU-plan parallelt med den politiske 
dialog med de nationale myndigheder og den 
sociale dialog med arbejdsmarkedets parter. 
Det er hensigten, at der skal afholdes et 
forum hvert andet år. 
Denne dialog med borgerne har to hovedformål: 
- at sikre at de politiske beslutningstagere 
på EU-plan systematisk kan tage hensyn til den 
ideelle sektors synspunkter og 
græsrodserfaringer, således at de politiske 
foranstaltninger i højere grad kan afpasses efter 
de reelle behov, og 
- at formidle information fra EU-plan til 
lokalt plan, således at borgerne får kendskab til 
udviklingen, kan føle sig som en del af den 
europæiske opbygning, og kan se en 
sammenhæng med deres egen situation; der vil 
hermed blive større gennemsigtighed og en 
større følelse af medborgerskab. 
• Oprettelsen i 1995 af Platformen af 
Europæiske Sociale NGO'er, der 
repræsenterer et stort antal organisationer, 
for at bistå med forberedelsen af Det 
Europæiske Forum for Socialpolitikken og 
for at fremme udviklingen af en dialog med 
borgerne. 
• Oprettelsen af et "vismandsudvalg" i 1995 
for at udarbejde en rapport om 
grundlæggende rettigheder. Rapporten skulle 
drøftes på Forum for Socialpolitikken og 
anvendes som oplæg til 
regeringskonferencens drøftelse af 
revisionen af EU-traktaten. Rapporten, hvori der slås til lyd for et Europa 
baseret på borgerlige og sociale rettigheder, gav 
også anledning til en debat over hele Europa på 
en række seminarer, der afholdtes på nationalt 
plan. Heri deltog bl.a. repræsentanter for den 
ideelle sektor og arbejdsmarkedets parter. 
• Indførelsen i 1997 af en ny budgetpost B3-
4101 for at fremme samarbejdet med NGO'er 
og andre organisationer inden for den ideelle 
sektor og for at forbedre disse 
organisationers evne til at deltage i en dialog 
med borgerne på EU-plan; 
9.8 I forbindelse med forberedelserne til 
regeringskonferencen blev der indledt en fortsat 
dialog mellem sektoren, Kommissionen og 
Europa-Parlameatet 
Man har i forbindelse med 
regeringskonferencen drøftet vigtige spørgsmål 
vedrørende sektoren. Det drejer sig bl.a. om 
følgende: 
et retsgrundlag for bestemmelser 
vedrørende foreninger på EU-plan 
et retsgrundlag til fremme af 
foranstaltninger både inden for beskæftigelse og 
på det sociale område 
integrering af erklæring nr. 23 i traktaten 
og særlige bestemmelser om høring af og dialog 
med velgørende foreninger og fonde i alle 
politiske spørgsmål, der vedrører dem 
ændring af artikel 8A for (ved fælles 
beslutningstagning) at træffe foranstaltninger til 
fremme af den frie bevægelighed. 
Kommissionen har til hensigt at fremsætte 
relevante forslag i overensstemmelse med 
resultatet af regeringskonferencen. 
For fremover at kunne opretholde den størst 
mulige kreativitet og ytringsfrihed er det vigtigt 
ikke at overbureaukratisere og institutionalisere 
høringen af den ideelle sektor og i stedet at 
stræbe efter et fleksibelt men systematisk tiltag 
ved udviklingen af dialogen med borgerne og 
kontakterne mellem den ideelle sektor og EU-
institutionerne. Der skal i denne forbindelse 
tages fuldt hensyn til subsidiaritetsprincippet og 
til de særlige forhold i hver enkelt medlemsstat. 
9.9 Kommissionen har også forsøgt at give 
sektoren adgang til et bredt udvalg af 
støtteprogrammer. Det drejer sig bl.a. om 
strukturfondene, PHARE- og TACIS-
programmerne for Øst- og Centraleuropa, 
Leonardo da Vinci-programmet, erklæring nr. 
23 og de nye budgetposter for det "tredje 
system" og beskæftigelse, budgetposterne for 
SMV og erhvervsdrivende foreninger samt 
programmet for europæisk volontørtjeneste, 
som fremmer tværnationalt frivilligt arbejde, 
Den Europæiske Udviklingsfond for 
samarbejde med og udvikling af LOME-
landene og de særlige budgetposter for eksterne 
anliggender, især samarbejde med ALAMED-
1 andene. 
Det anslås, at i alt ca. 800 mio. ECU (heraf 196 
mio. ECU i form af samfinansiering) af EU's 
udviklingsbistand årligt uddeles gennem 
NGO'er. Kommissionen samarbejder desuden 
med sektoren i mange politiske spørgsmål 
vedrørende udviklingslandene. 
Europa-Kommissionen arbejder også nært 
sammen med NGO'er i kampen mod seksuel 
udnyttelse af børn og kvinder. 
Kommissionen ser gerne, at dens samarbejde 
med sektoren udbygges yderligere med 
henblik på en uddybning af den europæiske 
integration. I "konklusionen" fremsættes 
forslag herom. 
PROBLEMER OG UDFORDRINGER 
10. Foreninger og fonde arbejder under meget 
stort pres og i et miljø, der er under stadig 
forandring. I nogle tilfælde påtager 
organisationer sig tjenesteydelser, som hidtil er 
blevet erlagt af offentlige myndigheder. I 
forbindelse med disse nye tjenesteydelser står 
sektoren imidlertid over for helt konkrete problemer og udfordringer. Organisationer, hvis 
virksomhed traditionelt har været et supplement 
til statens tjenesteydelser, har pludselig selv 
ansvaret for disse. Dette kan betyde helt nye 
personaledispositioner, nye ledelsesstrukturer 
og behov, en helt anden finansiering af 
organisationen, en anden form for samarbejde 
med offentlige myndigheder og med andre 
foreninger og fonde. Hvordan skal 
organisationen finansieres? Skal midlerne 
komme fra offentlige myndigheder i form af 
langsigtet tilskud eller aftaler på kortere sigt. 
Vil midlerne overhovedet slå til? Vil 
organisationen i stadig større grad kunne regne 
med støtte fra offentligheden (den enkelte 
borger) eller erhvervslivet. En sådan ændring 
kan også betyde, at en organisations formål skal 
tages op til overvejelse. Skal en organisation, 
som blev oprettet for at fremme særlige 
befolkningsgruppers interesser (handicappede, 
socialt udstødte, etniske mindretal osv.) og for 
at erlægge nogle supplerende tjenesteydelser, 
pludselig anmodes om at overtage selve 
hovedtjenesteydelsen? 
10.1 Alle disse aspekter har stor betydning for 
den måde, hvorpå organisationerne finansieres, 
og når det gælder uddannelse, og de offentlige 
myndigheder bør gøre sig klart, at det er vigtigt, 
at foreninger og fonde får de midler og den tid, 
de behøver, til at tilpasse sig de nye behov. 
10,1 Til trods for offentlige myndigheders 
stigende #&#ng|ghed af foreninger og fonde 
med* tosyn til vâfmésm af en lang række 
fnnktfow, nar de offentlige myndigheder i det 
store og hele ikke anerkendt deres ansvar t 
henseende til at eikre, at sektoren % en så god 
position som muligt for, at den kan yde sit 
sædlge hidrag til gavn for almenvellet Dette 
har medført* at sektoren som sektor i mange 
lande har opereret i et politisk tomrum. Denne 
mangel på $ammetéa?nger*de struktnr i den 
offentlige poluikhar forhindret sektoren i at yde 
sit bidrag i det omfang, den har mulighed for, til 
10 
at løse de problemer, vi står over for. Det er pa 
tide, at der rettes op på dette torhold. 
10.3 Et al* de største problemer, som 
politikerne står over for. er den nuværende 
mangel på oplysninger om sektoren. I en vis 
forstand er etableringen af en politik også blevet 
forhindret af selve statens struktur og især af 
offentlige myndigheders vane med at forholde 
sig til foreninger og fonde som leverandører ai* 
tjenesteydelser til særlige klientgrupper eller 
som samtalepartnere inden for særlige 
sagsområder. Socialforvaltninger har kontakt 
med organisationer, der leverer sociale 
tjenesteydelser, miljøforvaltninger med dem. 
der er aktive inden for miljø osv. Over et vist 
tidsrum kan sådanne forvaltninger og deres 
embedsmænd fa en detaljeret viden om de 
specielle organisationer, som de beskæftiger sig 
med. Inden for staten som helhed vil den viden, 
som forvaltninger kan erhverve sig. imidlertid 
forblive spredt, og som oftest har offentlige 
myndigheder sjældent som helhed overblik over 
hele sektoren, dens behov eller vigtige 
fremskridt inden for den. Det samme fænomen 
har uden tvivl også i flere medlemsstater været 
en medvirkende årsag til at forhindre 
udviklingen af en "bred sektororienteret" 
bevidsthed i foreningerne og fondene selv. 
10.4 Det akutte behov for offentlige 
myndigheder består nu i at sørge for, at 
deres "vertikale*' fremgangsmåde suppleres, 
og at de begynder at se seriøst på 
"horisontale" emner, der berører sektoren 
som helhed, med henblik på at udarbejde en 
hensigtsmæssig politik. Samtidig er der 
behov for, at foreningers og fondes 
samfundsmæssige rolle påskønnes, ligesom 
der er behov for på alle niveauer aktivt at 
arbejde for, at sektoren anerkendes som en 
fuldgyldig partner i drøftelsen af alle 
politiske spørgsmål og 
gennemførelsesforanstaltninger, som 
vedrører den. 10.5 Der er i de sidste 10 år sket en dramatisk 
stigning i omfanget af foreningers og fondes 
arbejde på tværs af grænserne. Dette skyldes, at 
sektoren har fået adgang til et stigende antal 
europæiske støtteprogrammer, hvilket fremmer 
det tværnationale samarbejde, og desuden, at 
stadig flere organisationer er interesseret i at 
tilbyde deres tjenesteydelser i andre lande. 
10.6 Der er også et stort og stadigt N-oksende 
antal sammenslutninger eller netværk af 
foreninger og fonde, som arbejder over hele 
Europa. Nogle, som f.eks. Ligaen af Rode Kors 
Selskaber, fungerer som et samarbejdsorgan for 
nationale organisationer, som har samme 
målsætninger og samme navn. Andre som f.eks. 
European Foundation Centre eller CEDAG (the 
European Council for Voluntary Organisations) 
fungerer som knudepunkt for sektorens 
lobbyarbejde hos offentlige myndigheder og 
fremlægger og udarbejder eksempler på bedste 
praksis blandt deres - ofte forskelligartede -
medlemmer. 
10.7 Der er også mange udviklings- og 
nødhjælpsorganisationer, som har en lang 
tradition for at arbejde i andre lande, men som i 
stadig større grad samarbejder på europæisk 
plan og med Europa-Kommissionen. De ikke-
statslige udviklingsorganisationers EF-KGO-
kontaktudvalg arbejder således snævert sammen 
med GD VIII (Udvikling), ECHO, GD IB og 
med andre generaldirektorater i Europa-
Kommissionen. 
10.8 Foreningers evne til at yde deres fulde 
bidrag til aktiviteter på tværs af grænserne på 
det sociale og beskæftigelsesmæssige område er 
blevet indskrænket som følge af, at nogle EU-
programmer siden 1995 er blevet suspenderet, 
indtil EF-Domstolen har afgjort spørgsmålet om 
disse foranstaltningers retsgrundlag. 
Kommissionen har i sit forslag til 
regeringskonferencen bestræbt sig på at 
afhjælpe dette ved at foreslå et retsgrundlag for 
formidling af bedste praksis, etablering af 
11 
netværk og udveksling af erfaringer pa tværs af 
grænserne pa omrader som kamp mod social 
udstødelse og fremme af lige muligheder samt 
bekæmpelse af diskriminering på grund af kon. 
handicap, race eller alder. Dette ville sætte 
Fællesskabet i stand til at indfore de samme 
fremmende foranstaltninger, som allerede er 
indført inden for undervisning, 
erhvervsuddannelse og sundhed. 
10.9 Organisationer, der forsøger at 
udbygge deres virksomhed på tværs af 
grænserne i Europa, stoder imidlertid på 
mange andre problemer: 
* Problemer med at finde ligesindede 
organisationer i andre lande for at udarbejde 
fællesprojekter. 
Selv om organisationer teoretisk ser ud til at 
have samme måsætninger. kan det i praksis 
forholde sig anderledes. En organisation, der 
arbejder for en bestemt persongruppe i et land. 
kan spille en rolle, der adskiller sig en del fra en 
tilsvarende organisation, der arbejder i et andet 
land. Kulturelle og sproglige forskelle kan også 
ofte skabe problemer for organisationer, der 
arbejder sammen. 
* Manglende muligheder for at få tildelt 
EU-midler 
For mange organisationer er det 
vanskeligt at få gode ajourførte oplysninger om 
EU- midler. De kan også have problemer med 
medlemsstater, som er tilbageholdende med at 
give foreninger og fonde adgang til særlige EU-
støtteprogrammer, hvor medlemsstaterne har 
kompetence til at træffe beslutninger. 
* Problemer med at fmde supplerende 
midler til projekter som samfinansieres via EU-
støtteprogrammer. 
4 Der træffes ofte beslutning på nationalt plan og ikke 
på EU-plan om mange EU-støtteprogrammer. Supplerende projektmidler kommer ofte 
fra offentlige myndigheder, som maske selv 
fremsætter konkurrerende bud eller ikke er 
interesseret i at støtte projektet. 
* For stor afhængighed af EU-midler. Dette 
kan føre til problemer med den langfristede 
planlægning og kontinuiteten i forvaltningen, da 
disse midlers kortfristede karakter er uforenelig 
med foreningers behov for langfristet 
grundfuiansiering. 
Problemer med at fa støtte pa nationalt 
plan har fået nogle organisaitioner til at 
interessere sig for EU-midler. hvilket imidlertid 
kan være uhensigtsmæssigt for deres 
hovedmålsætninger. Organisationernes 
eksistens kan være i fare. hvis de ikke længere 
modtager disse midler. 
* Vanskeligheder på grund af forsinket 
udbetaling af EU-midler. 
Udbetalinger, der holdes tilbage al 
forskellige grunde på EU-plan eller nationalt 
plan. kan ofte give problemer for 
organisationer, der udfører projekter på tværs af 
grænserne. 
* Manglende retlig anerkendelse af 
organisationer i andre lande. 
Dette kan give alvorlige problemer for 
organisationer, der ønsker at åbne kontorer i 
andre medlemsstater eller levere 
tjenesteydelser, der finansieres af offentlige 
myndigheder i en anden medlemsstat. 
Kommissionen har allerede fremsat forslag om 
en række foranstaltninger (bl.a. statutten for en 
europæisk forening), som har til formål at give 
organisationer status som juridisk person i 
andre lande i Den Europæiske Union. 
* Organisationer, der deltager i høringer, er 
ikke repræsentative. 
I nogle tilfælde har europæiske netværk 
ikke den struktur og medlemskreds, der er 
nødvendig for at sikre, at der tages hensyn til 
synspunkterne hos et bredt spektrum af 
12 
organisationer, der arbejder på lokalt, regionalt 
og nationalt plan. 
* Manglende forståelse hos nogle offentlige 
myndigheder for det arbejde* foreninger og 
fonde vtl udi&re i Europa. 
Mange organisationer klager over, at 
offentlige myndigheder ikke er klar over eller 
ikke støtter det arbejde, de forsøger at udføre på 
tværs af grænserne. Dette medfører ofte, at 
tværnationale projekter hindres. 
* Manglende hensigtsmæssig uddannelse. 
Utilstrækkelig uddannelse kan føre til, at 
organisationer administreres dårligt og ikke er i 
stand til at klare udfordringer og nye behov. 
* Manglende adgang til netværktekniL 
På grund af manglende uddannelse er 
nogle organisationer ikke i stand til at skabe 
kontakter med andre lignende organisationer. 
10.10 Ikke alle disse vanskeligheder er 
uovervindelige, og Europa-Kommissionen og 
nogle medlemsstater forsøger allerede at løse 
nogle af dem. Det skal dog bemærkes, at de ofte 
behandles på ad hoc-basis og ikke som en del af 
en sammenhængende strategi og politik over for 
sektoren. I det følgende afsnit er anført en 
række punkter til overvejelse både i sektoren 
selv og i medlemsstaterne og Fællesskabet. 
VI KONKLUSION 
I MEDLEMSSTATERNE 
Kommissionen finder, at der i 
overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet 
først og fremmest skal træffes foranstaltninger 
på medlemsstatsplan eller, hvor det er 
hensigtsmæssigt, regionalt eller lokalt. 
Kommissionen foreslår, at medlemsstaterne 
koncentrerer sig om følgende områder: 
* Erhvervelse af meget stønre viden om og 
kendskab til sektoren på alle niveauer Der er ingen tvivl om, at planlægningen af en 
politik i øjeblikket forhindres af manglen på 
systematiske og pålidelige data om sektoren. 
Der er steder i Fællesskabet, hvor sektoren har 
en så ubetydelig profil i offentlighedens øjne, at 
politikerne knapt har kendskab til dens 
eksistens. Alle berørte beslutningstagere, EU-
institutionerne og nationale, regionale og lokale 
myndigheder samt den ideelle sektor selv bør 
derfor overveje, hvilke praktiske skridt de hver 
især kan tage for at kortlægge den ideelle 
sektors størrelse og betydning. 
• Forbindelse {"partnerskab**) mellem 
offentlige myndigheder og sektoren 
Foreninger anmodes om at påtage sig en stadig 
mere betydningsfuld rolle af offentlige 
myndigheder og af Europa-Kommissionen selv. 
Det er derfor vigtigt, at foreninger far mulighed 
for at engagere sig i planlægningsorganer og i 
udarbejdelsen af politikker sammen med 
offentlige myndigheder på alle niveauer. 
Forbindelsen mellem foreninger og offentlige 
myndigheder bør gøres tydeligere og 
partnerskaber udvikles. Partnerskaber mellem 
foreninger og myndigheder vil indebære 
kontraktforhold mellem de enkelte foreninger 
og de offentlige myndigheder med de 
begrænsninger og krav, der måtte følge heraf. 
Men uanset hvilke forbindelser, foreninger og 
fonde måtte have med myndighederne, er de 
uafhængige af disse og skal fortsat være det. 
De offentlige myndigheder bør tage deres 
politik op til overvejelse og fremsætte forslag 
om, hvad der kan gøres for at hjælpe den 
ideelle sektor med at forøge dens kapacitet 
og, hvor det måtte være relevant, for at 
forbedre dens muligheder for bedst muligt at 
opfylde sin nye rolle. 
• Lov$vniflg> som foreninger og fonde er 
underlagt 
De kompetente myndigheder bør undersøge i 
hvilket omfang den retlige regulering kan 
præciseres og tilpasses, således at den ideelle 
13 
sektors potentiale kan fuldt udnyttes på 
nationalt, regionalt og lokalt plan. 
* Det skatte- og afgiftsmæssige grundlag og 
de konkurrenceregler, der gælder for sektoren 
De skatte- og afgiftsregler, der gælder for 
sektoren skal være klare og enkle, og både 
stimulerende foranstaltninger og fritagelser skal 
derfor undersøges grundigt. Alle individuelle 
skattebestemmelser skal være begrundet i 
sektorens særlige forhold og i dens interne 
organisationsform, som adskiller sig fra 
traditionelle økonomiske beslutningstagere. 
« Hvordan sektorens fortsatte økonomiske 
sundhed kan sikres 
Positive juridiske og skatte- og afgiftsmæssige 
ordninger er vigtige for sektorens vækst i de 
enkelte lande, ligesom offentlig regnskabspligt 
skal sikres. Imidlertid bør offentlige 
myndigheder også sørge for, at samfundet ser 
med positive øjne på sektoren, og at der 
tilskyndes til finansiering fra offentlige 
myndigheders side og ligeså fra 
erhvervssektoren og private. 
« Uddannelse 
Sektorens vækst er ikke blevet modsvaret af 
øget uddannelse med henblik på at hjælpe 
foreninger med at udvikle deres færdigheder og 
ekspertise, så nye behov kan imødekommes. Alt 
for ofte er uddannelsesbudgetter de første, der 
bliver ramt, når finansiering viser sig svært, og 
foreninger bliver anmodet om at skære 
omkostningerne ned. Offentlige myndigheder 
bør sørge for, at man i foreningerne bliver 
tilstrækkeligt uddannede til at kunne levere 
tjenesteydelser og udføre det arbejde, som i 
stigende grad kræves af dem. 
Foreninger og fonde har en klar interesse i at 
blive inddraget i udviklingen af 
informationssamfundet. Foreningers og fondes 
deltagelse i pilotprojekter, særlig vedrørende 
applikationer, bør fremmes. * Bedre adgang til programmer, der 
medfinansieres af strukturfondene 
Mange foreninger er interesseret i finansiering 
fra strukturfondene. Da gennemførelsen af 
Fællesskabets støtterammer og operationelle 
programmer henhører under medlemsstaterne, 
opfordres disse til at undersøge og gennemgå 
gældende administrativ praksis for at lette den 
ideelle sektors adgang til oplysninger og for at 
fremme dens deltagelse. Det samme gælder 
udvælgelsen af modtagere til globalstøtte. 
I FORENINGERNE OG FONDENE 
Det er vigtigt, at foreninger og fonde gør, hvad 
de kan, for at gøre opmærksom på sig selv via 
medier og ny informationsteknologi. De bør 
forsøge at være åbne og tilgængelige, således at 
offentligheden og myndighederne forstår deres 
måsætninger og arbejdsmetode. 
Organisationerne bør fremme relevant 
uddannelse af personale og frivillige, og de bør 
eventuelt forsøge at udvikle et godt forhold til 
offentlige myndigheder og erhvervsliv. 
Sektoren bør sørge for at sprede sit finansielle 
grundlag, således at den ikke bliver for 
afhængig af en bestemt finansieringskilde. 
Organisationsnetværkene bør også forsøge at 
sikre sig, at deres medlemskreds er så 
omfattende som muligt, således at de er 
virkeligt repræsentative. 
I FÆLLESSKABET 
Desuden foreslår Kommissionen følgende på 
fællesskabsplan: 
• Foreninger spiller en særdeles vigtig rolle 
som kontaktflade mellem borgerne og 
myndighederne. En rolle, der dog endnu i store 
træk ikke er anerkendt efter fortjeneste. 
Foreningerne fordrer, at deres aktiviteter i 
denne forstand anerkendes, idet de ikke længere 
er tilfredse med at være henvist til at føre 
lobbyvirksomhed, men kræver at blive hørt 
14 
systematisk og løbende af 
fællesskabsinstanserne om alle emner og 
beslutninger, der vil kunne berøre deres 
aktiviteter, funktion og opfyldelsen af deres 
formål. 
Kommissionen vil sikre en løbende 
informationsudveksling og i den forbindelse 
indføre dialog og høringer på systematisk og 
regelmæssig basis med sektoren5. I denne 
forbindelse udtrykker Kommissionen 
tilfredshed med, at Det Rådgivende Udvalg for 
Andelsselskaber, Gensidige Selskaber, 
Foreninger og Fonde er blevet nedsat. Dette 
udvalg har til opgave at sikre høring og at 
udføre horisontal koordinering inden for 
sektoren. Kommissionen vil også bestræbe sig 
på at udvikle sin dialog med sektoren gennem 
Det Europæiske Forum for Socialpolitikken og 
den nye budgetpost til fremme af samarbejdet 
med velgørende organisationer. Den vil 
desuden undersøge, hvordan foreninger 
eventuelt kan repræsenteres i andre eksisterende 
rådgivende udvalg. En sådan dialog og et 
sådant partnerskab vil bidrage til bedre 
forståelse og opnåelse af europæisk integration 
på alle niveauer. Den reviderede traktat bør 
desuden omfatte sådanne foranstaltninger som 
kamp mod udstødelse, fremme af beskæftigelse 
samt foranstaltninger på områder som ikke-
diskriminering og indvandring. Dette kræver en 
mere aktiv dialog. 
• Anerkendelsen af foreningers rolle i 
nutidens samfund kan ikke lade sig gøre uden 
større viden om denne sektors funktion, behov 
og forventninger. Da en sådan viden langt fra er 
komplet og især ikke er almindelig kendt i 
medlemsstaterne og på europæisk plan, bør der 
Opmærksomheden henledes på, at Europa-
Kommissionen har offentliggjort en fortegnelse over 
europæiske ideelle organisationer for at gøre det 
muligt for embedsmændene at foretage en så 
systematisk og bred høring som muligt. gøres en indsats på dette område. En af 
måderne, hvorpå vi kan bevæge os i den 
retning, er ved at sikre, at foreninger og deres 
initiativer bliver mere gennemskuelige. Derfor 
og for at støtte indsatsen over for erhvervelse af 
viden om sektoren vil Kommissionen overveje 
at indføre et europæisk forenings- og 
statsborgerår. 
• Kommissionen anerkender foreningers 
betydning, dels som informationsspreder, dels 
som borgernes nære organ, og har til hensigt at 
inddrage dem mere i sit arbejde med at udbrede 
oplysninger. Foreninger har spillet en vigtig 
rolle i forbindelse med de seneste "europæiske 
år", og dette er ikke altid blevet anerkendt. 
Kommissionen har derfor til hensigt at sikre, at 
foreningers rolle anerkendes og værdsættes i 
kommende "europæiske år". 
• Europa-Parlamentet har fremlagt forslag 
om at gennemføre undersøgelser af sektorens 
udvikling inden for Det Europæiske 
Fællesskabs samfundsøkonomi, specielt 
gennem oprettelsen af et observatorium, der 
skal følge sektorens udvikling i det indre 
marked. Kommissionen er af den opfattelse, at 
denne opgave for foreninger og fonde kunne 
udføres inden for det europæiske observatorium 
for SMV, og foreslår, at undersøgelsen og 
analysen inden for de eksisterende strukturer 
koncentrerer sig om det, foreninger udfører og 
ønsker at udføre på tværnationalt plan, og 
specielt om de'problemer, de vil møde i den 
forbindelse, dvs. problemer, der er forbundet 
med den forskellige juridiske status i landene, 
overførsel af penge, leje eller køb af ejendomme 
i andre lande, opnåelse af økonomisk støtte, 
effektiviteten med hensyn til gensidig 
anerkendelse af faglige kvalifikationer, 
hindringer for mæcenater i medlemsstaterne 
osv. Man kunne også forsøge at finde frem til 
områder, hvor der findes en bedste praksis, som 
kunne fremmes og formidles. 
15 
• For at kunne indlede tværnationale 
aktiviteter har foreningerne brug for redskaber, 
der endnu ikke er almindeligt udbredte, men 
som udgør det afgørende grundlag for al 
aktivitet på dette område. Disse redskaber 
dækker alt fra sprogkendskab til kendskab til de 
forskellige medlemslandes skatteforhold, 
arbejdsmetoder, administrative procedurer osv. 
Hos de foreninger, der er interesseret i at 
etablere tværnationale aktiviteter, er behovet for 
uddannelse meget stort. Kommissionen vil 
derfor opmuntre til fremme af bedre adgang til 
europæiske uddannelsesprogrammer, som 
ledere af foreninger, der ønsker at etablere sig 
på europæisk plan, kan gøre brug af. 
På den anden side viser den ideelle sektors 
deltagelse i det europæiske år for livslang 
uddannelse sektorens aktuelle og potentielle 
bidrag til livslang uddannelse, herunder 
voksenuddannelse, som i vidt omfang drives af 
den ideelle sektor. I de kommende år vil dette 
bidrag sandsynligvis få afgørende betydning for 
opbygningen af et vidensamfund for alle. 
• Foreninger har ofte problemer med at 
finde partnere eller samarbejdspartnere uden for 
deres eget lands grænser, som ville kunne lette 
gennemførelsen af deres tværnationale 
aktiviteter eller adgangen til visse 
fællesskabsfonde, der kræver, at dette forhold er 
opfyldt. Dette er vigtigt i betragtning af det 
store antal fællesskabsværktøjer og -politikker, 
der står til erhvervsvirksomheders disposition 
med henblik på at finde partnere på 
europæisk plan (BC-Net, Europartenariat, 
BRE osv.), der ikke altid er tilpasset foreningers 
behov6. Derfor vil Kommissionen sørge for, at 
det bliver lettere for foreninger at få adgang 
hertil, så de kan opfylde deres specifikke behov. • Foreninger og fonde har en klar interesse i 
at blive inddraget i udviklingen af 
informationssamfundet. Der bør gøres en 
indsats for at gøre opmærksom på de 
muligheder og fordele, informations- og 
kommunikationsteknologien samt de hertil 
hørende tjenesteydelser og applikationer kan 
tilbyde dem. Kommissionen har allerede 
oprettet et "Information Society Project Office" 
som en "one stop shop" i Kommissionen for at 
lette adgangen til information på dette område. 
"Information Society Forum" vil forsøge at 
inddrage alle berørte parter, herunder foreninger 
og fonde, i debatten. Foreningers og fondes 
deltagelse i pilotprojekter, særlig applikationer, 
bør fremmes. 
• Mange foreninger kræver bedre adgang 
til finansieringskilder, som f.eks. 
strukturfonde og andre finansieringskilder. 
Komplicerede applikationssystemer og 
administrative procedurer, der ofte fører til 
forsinkede udbetalinger, kan afholde små, 
beskedne foreninger fra at yde de værdifulde 
bidrag, de ellers ville kunne yde i forbindelse 
med gennemførelsen af de forskellige EU-
støtteprogrammer. 
Med hensyn til strukturfondene vil 
Kommissionen i samarbejde med 
medlemsstaterne fortsat aktivt undersøge, 
hvordan man kan lette adgangen til 
fællesskabsfinansiering, herunder muligheden 
for forhåndsfinansiering fra medlemsstaternes 
side og en forøget anvendelse af globaltilskud. 
Generelt vil Kommissionen foreslå 
rationaliserings- og forenklingsprocedurer i 
forbindelse med den reform af strukturfondene, 
der skal træde i kraft i år 2000. Den vil ligeledes 
fortsat fremme en vid fortolkning af 
partnerskabsbegrebet, således at det også 
omfatter arbejdsmarkedets parter og 
6 RECITE og ECOS/OUVERTXJRE-programmeme 
samt PACTE-programmet kan lette 
internationaliseringen af foreninger og fonde. 
16 
•7 
økonomiske interesseorganisationer . Dette er i 
overensstemmelse med behovet for effektive 
systemer til kontrol af forvaltningen af 
offentlige midler. 
Komissionen vil også undersøge, hvordan der 
bedre kan udbredes oplysninger om 
eksisterende fællesskabsmidler, som foreninger 
o 
og fonde kan få del i. 
Resultaterne af de aktiviteter, der finansieres 
under den nye budgetpost B3-4013, vil til en vis 
grad kaste lys over, i hvilket omfang 
tjenesteydelsessektoren bidrager til 
beskæftigelsen. Man vil især undersøge 
foreningers og fondes aktuelle og potentielle 
rolle i beskæftigelsesprocessen samt deres evne 
til at skabe arbejdspladser, og man vil forsøge at 
finde eksempler på bedste praksis. 
Kommissionen vil sørge for, at de deraf 
følgende analyser og konklusioner formidles 
bredt. 
Europa-Kommissionens støtte i form at 
uddannelsestilbud og anvendelse af 
informationsteknologier vil gøre det lettere for 
dem at etablere netværk og således gøre det 
muligt for dem fuldt ud at deltage i EU-
programmerne. 
• Undersøgelsen viser, at der er en 
voksende interesse blandt foreninger for at 
udbygge det tværnationale arbejde. Foreninger 
er ivrige efter at få kendskab til forskellige 
modeller og måder at arbejde efter fra 
organisationer i andre lande. Mange 
organisationer synes, at det er vanskeligt på 
7 Artikel 4 i forordning nr. 2081/93 om 
strukturfondene. 
8 GD VIII (Udvikling) har allerede et dokument med 
titlen "Digest of Community Resources available for 
financing the activities of NGOs and other 
Governmental and/or Decentralised Bodies 
representing Civil Society in the fields of 
Development CO-operation and Humanitarian Aid". grund af manglende ressourcer. Kommissionen 
kunne hjælpe organisationer, som f.eks. fonde, 
med at undersøge muligheden for at etablere en 
særlig fond med henblik på at lette foreningers 
tværnationale arbejde. Fonden skal især gøre 
det muligt for foreninger at forhåndsfinansiere 
visse projekter, hvortil der er anmodet om 
tilskud fra offentlige myndigheder, samt 
ligeledes give mulighed for studiebesøg, 
deltagelse i konferencer, seminarer og 
uddannelsesinitiativer for organisationer, der 
normalt ikke har de nødvendige midler hertil. 
B De mange problemer, som foreninger 
møder, når de påtænker at gennemføre en 
tværnational indsats, skyldes ofte den nationale 
lovgivning, der knapt er tilpasset de nye behov, 
men kan også skyldes de på fællesskabsplan 
igangsatte foranstaltninger, der er udarbejdet 
med andre formål for øje, og som viser sig at 
udgøre en forhindring for foreninger og fonde. 
Af denne grund foreslår Kommissionen at 
undersøge og på nært hold at følge de 
fællesskabspolitikker og -aktioner og den 
fællesskabslovgivning, der berører 
foreningssektoren. Denne opfølgning og 
analyse bør gennemføres på en systematisk 
måde og også ved hjælp af et større 
koordinationsarbejde mellem enkelte tjenester 
med henblik på samtidig at kunne kontrollere 
anvendelsen af fællesskabsregler inden for 
sektoren og for at fremme foreningsstrukturen 
og sektorens adgang til det indre marked. 
Kommissionen agter at føre en omfattende 
dialog med sektoren, Europa-Parlamentet, 
Regionsudvalget, Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg, medlemsstaterne og andre berørte 
parter for indgående at drøfte de 
problemstillinger, der rejses i denne 
meddelelse. Kommissionen har til hensigt at 
afholde en række konferencer og seminarer 
for at drøfte meddelelsen og de spørgsmål, 
den rejser. 
17 
BILAG I UNDERSØGELSEN 
I Hvor mange foreninger og fonde findes 
der? Hvordan finansieres de? Hvor mange 
mennesker er tilknyttet en forening? Hvor 
mange ansatte er der? Hvor mange mennesker 
arbejder frivilligt for foreninger eller fonde? 
Hvor stor er sektoren, og vokser den stadig? 
Hvordan udvikler sektoren sig på europæisk 
plan? Hvori består dens fremtidige behov og 
forhåbninger? 
1.1 Uheldigvis er der som tidligere nævnt stor 
mangel på oplysninger om foreningssektoren i 
medlemsstaterne, og endnu værre ser det ud på 
europæisk plan. Denne mangel på vigtige data 
afspejler ikke blot forskeres og politikeres 
manglende interesse - der indtil for nylig har 
været dominerende - men også manglen på 
enhver form for hensigtsmæssig 
undersøgelsesramme. 
1.2 I et forsøg på at kaste noget lys over 
emnet besluttede Kommissionen sig derfor til at 
gennemføre en spørgeskemaundersøgelse af 
foreninger i alle medlemsstater. Den anvendte 
metode bestod i at sende spørgeskemaer ud til 
foreninger over hele Europa via deres 
repræsentantorganisationer i Bruxelles og på 
nationalt plan. Undersøgelsen blev gennemført i 
perioden juni - oktober 1993, og der blev 
afgivet 2 300 svar. Dette var en overraskende 
stor respons, og Kommissionen takker alle de 
involverede parter herfor. Responsen kan i sig 
selv tages som et udtryk for den levende 
interesse, som foreninger i de forskellige 
medlemslande udviser over for udviklingen 
på europæisk plan. 
1.3 På grundlag af den givne metode, der var 
den eneste, Kommissionen kunne anvende, skal 
undersøgelsen udelukkende betragtes som 
orienterende, og resultaterne, der ikke på 
nogen måde kan betragtes om videnskabelige, 
bør behandles med forsigtighed. De er imidlertid interessante og gennemgås i del 
følgende. 
Sektorens vækst 
1.4 Alle vidnesbyrd tyder på, at 
foreningssektoren er vokset kolossalt siden af­
slutningen af sidste verdenskrig. Dette fænomen 
afspejles i undersøgelsen, der dog især 
fokuserer på den kraftige stigning i antallet af 
foreninger, der har fundet sted i løbet af de 
sidste ca. 20 år. De sidste ti års vækst inden for 
sektoren kan med rette betegnes som eksplosiv. 
Af de foreninger, der svarede på spørgeskemaet, 
blev ca. 75% oprettet efter 1961, ca 65% efter 
1971 og ca. 45% efter 1981. Der er ingen grund 
til at tro, at stikprøven var specielt "ung", 
ligesom væksten heller ikke forekommer at 
være aftagende. Der er mindre forskelle mellem 
sektorerne i de forskellige medlemsstater -
f.eks. synes den, af indlysende grunde, at være 
yngre i Spanien og Portugal end andre steder i 
Europa (84% af de spanske og 85% af de 
portugisiske organisationer i stikprøven er 
blevet oprettet efter 1971 og henholdsvis 63 og 
62% efter 1981) - men det samme 
grundlæggende fænomen kan ses overalt i 
Europa). 
15 Der er uå$n tvivl mange årsager til denne 
markante stigning* men nedenstående faktorer 
har nisten helt sikkert bidraget hertO: 
* øget velstand efter den anden verdenskrig 
og i nyere tid mere fritid (kortere arbejdstid, 
længere ferier og todages weekender) 
* ændringen i do fleste europæiske 
økonomier i løbet af BOerne Isensmod levering 
* en øget MMegering; af tjenesteydelser 
til forenføger (jte&jeiaie tjenesteydelser), der 
tidligere blev leveret safortentlige myndig&eder 
{"social frôv&tisefing") 
« a^ndrjtsgem i offentlighedens 
prøiferaietr ¥iek åu de ensartede og Jteiativt 
upersonlige tjenesteydelser af den slags, der 
typisk leveres af offentlige myndigheder» 
henimod den mere individuelle, 
klientorienterede metode, der anvendes af 
foreninger 
» identificeringen af en hel række nye 
behov og stigningen i nye samfundsrelevante 
sager (fteks* kønnenes ligestilling, miljø, 
beskyttelse af bioafbren, u-landahj&lp som en 
konsekvens af tidligere koloniers uafhængig 
opnået i 6ôerne? fted osv») 
* besteôigebeskrisen sidst î 70erne og 
først i SCterne, der tee til etableringen af 
beskæftigelsesordninger med deltagelse af 
foreninger 
* historiske ., årsager for visse 
medlemsstaters vedkommende, såsom 
frigørelsen af det indestængte foreningsbehov, 
der efterfulgte de politiske ændringer i Spanien 
og Portugal, eller bevægelsen i retning af 
etablering af strukturer uden for statens rammer, 
der efterfulgte de samfundsmæssige og politiske 
omvæltninger 11968 
« demografiske ændringer i Europa, 
såsom det stigende antal pensionister/srbejds-
løse* der te ført til, at rnedlemsstater.har lagt 
offentlige tjenesteydelser $m på den private 
sektor og foreningssektoren som et mlåM til at 
beskære de offentlige udgifter 
Antal medlemmer 
1.6 En almindeligt kendt forening i 
Fællesskabet har over 13 millioner medlemmer. 
De fleste foreninger er dog små, idet de ofte 
ikke har mere end en håndfuld aktive med­
lemmer. På grund af den af Kommissionen 
anvendte metode indeholder stikprøven et 
uforholdsmæssigt stort antal "mellemledsorga-
nisationer" (30%) i den under afsnit 4 beskrevne 
betydning samt af nationale organisationer. 
Resultatet bliver derfor en overvurderet 
gennemsnitlig størrelse af foreninger i Fællesskabet. (De fleste "mellemledsorganisa­
tioner", der svarede på undersøgelsen, var 
forbund - dvs. paraplyorganisationer, der 
leverer forskellige former for tjenester (såsom 
oplysninger og kombineret lobbyvirksomhed) 
til et antal separate foreninger eller afdelinger 
(sædvanligvis med deres egen juridiske 
identitet), der arbejder inden for samme område. 
Til trods herfor er tallene interessante. 
1.7 I stikprøven har ca. 40% af foreningerne 
færre end 100 medlemmer, og mere end 
halvdelen har færre end 200. Spektret er 
imidlertid meget bredt. Således har 13% af 
stikprøven mellem 1 000 og 5 000 medlemmer, 
15% har over 5 000. Som det kunne forventes, 
er der en tendens til, at nationale organisationer 
har flere medlemmer end de regionalt 
orienterede. De ser i store træk ud til at have 
dobbelt så mange medlemmer som regionale 
organisationer. 
1.8 Af de forbund, der besvarede 
spørgeskemaet, repræsenterer tæt ved halvdelen 
mere end 50 organisationer - hvor 9% repræsen­
terede over 500. Sådanne organisationer 
repræsenterer naturligvis indirekte et stort antal 
medlemmer fra individuelle foreninger. I 
stikprøven repræsenterer over halvdelen (55%) 
af forbundene indirekte mere end 10 000 
medlemmer - med 32% repræsenterende over 
100 000. Det gennemsnitlige antal indirekte 
repræsenterede medlemmer udgjorde mere end 
1 300 000. 
Ï.9 Det fremgår, at foreningers og fondes 
størrelse svinger afhængig af en række 
forskellige faktorer. Større organisationer er 
tilbøjelige til at være af ældre dato. Det samme 
gælder for organisationer, der arbejder på 
områder af indlysende og varig interesse, såsom 
sociale tjenesteydelser og uddannelse. Som det 
allerede er nævnt, er geografisk bredt 
orienterede foreninger tilbøjelige til at være 
større end lokalt orienterede. Medlemstallets 
størrelse afspejler ligeledes i nogen grad 
19 
medlemsstatens størrelse, dens relative velstand 
samt sektorens forholdsmæssige udvikling. 
Beskæftigelse 
1.10 Antallet af beskæftigede i foreninger 
svinger kraftigt - fra slet ingen til mange 
tusinde. Langt hovedparten af foreningerne er i 
realiteten mindre virksomheder, og de fleste 
har, som hos modparten i den traditionelle 
økonomi, ikke mere end en håndfuld ansatte. 
Imidlertid er nogle fa efter enhver målestok 
store organisationer med et stort antal fuldtids-
og deltidsansatte. 
1.11 Gennemsnitsforeningen i stikprøven har 
40 fultids- og 10 deltidsansatte. Det tilsvarende 
gennemsnitlige tal for 
"mellemledsorganisationer" er lidt højere. Disse 
gennemsnitstal dækker dog over store forskelle. 
Således er der slet ingen lønnede ansatte blandt 
14% af de adspurgte, 17% beskæftiger over 50 
ansatte (på fuldtid og deltid), 6% mellem 101 
og 500 og 4% over 501. Det oftest 
forekommende antal ansatte ligger på mellem 1 
og 5. Fuldtidsansatte arbejder i gennemsnit 36 
timer om ugen og deltidsansatte 20 timer. Disse 
tal svinger mindre fra land til land, end de gør 
efter det område, på hvilket foreningen er aktiv. 
Foreninger, der er aktive inden for sundheds­
ystemet eller sociale tjenesteydelser, er 
tilbøjelige til at have mange flere lønnede 
ansatte end de, der er aktive inden for f.eks. 
borgerlige rettigheder. 
| Frivillige 
1.12 En yderligere vigtig arbejdskilde i 
foreninger udgøres af frivillige. 81% af de 
adspurgte oplyser, at de beskæftiger frivillige. 
Foreninger i nogle lande gør betydeligt mere 
brug af frivillige end andre, men i ingen af 
landene ligger den forholdsmæssige andel af 
foreninger med frivillig arbejdskraft under 60%. 
Igen svinger antallet af frivillige kraftigt, idet 
30% af foreningerne (herunder forbund og andre "mellemledsorganisationer") oplyser, at 
mellem 1 og 5 frivillige er aktive i deres 
organisation, ca. 18% oplyser, at de har mellem 
6 og 10 frivillige, 60% har over 51 frivillige, 
10% mellem 101 og 500 frivillige og 7% over 
500. Nogle få foreninger (3%) har over 2 000 
frivillige. I gennemsnit bruger hver frivillig ca. 
ni timer om ugen til at arbejde for den 
organisation, de støtter. 
1.13 Selvom der ikke synes at være stor forskel 
på antallet af organisationer i de forskellige 
medlemsstater, der bruger frivillige, svinger den 
forholdsmæssige andel af lønnet personale i 
forhold til den frivillig arbejdskraft meget fra 
land til land: fra ca. 1:1 til ca. 1:8. Sådanne 
forskelle synes ikke at have noget at gøre med 
størrelsen af medlemsstatens velstand eller 
nogen anden specifik faktor. Det kan skyldes, at 
de ganske enkelt afspejler forskellige 
traditioner, eller i hvor høj grad rekrutteringen 
af frivillige er organiseret eller ej. 
1.14 Antallet af frivillige svinger ligeledes 
markant efter foreningens hovedaktivitetsom­
råde. Foreninger, der primært arbejder inden for 
f.eks. kultur, fritid eller menneskerettigheder, er 
betydeligt mere afhængige af frivillig 
arbejdskraft end foreninger, der arbejder inden 
for sundhed, uddannelse eller sociale 
tjenesteydelser. Skønt foreninger imidlertid har 
en tendens til at være baseret på enten lønnet 
arbejdskraft eller frivillige, forholder det sig 
ikke sådan, at foreninger med fa lønnede har få 
frivillige, eller omvendt - sammensætningen 
svinger en hel del. 
Aktiver 
1.15 De adspurgte foreninger og forbund 
havde: 
» finansielle aktiver svarende til 
220BØGQECU 
> ejeJûdomme svarende til 702000 
SBCU 
20 
* nd^yr svarende âl î 102 000 ECU 
* andre aføfver svarende tû $35 000 
ECU 
* aktiver I alt: 10 068 000 ECO Indkomstkilder 
Disse gennemsnitstal dækker over store 
forskelle foreningerne såvel som landene 
imellem. Som det kan forventes, har foreninger 
i de rigere medlemsstater generelt flere aktiver i 
gennemsnit, skønt forskellen selv i disse lande 
er lige så stor som andre steder. Foreninger i 
medlemsstater, hvor der stadig er levninger af 
fordums love om skat på ejendomme, der 
normalt ikke er genstand for omsætning, eller 
hvor arvelovene stadig er relativt skrappe, har 
mærkbart færre aktiver i form af ejendomme. 
Udgifter 
1.16 Data for organisationers årlige udgifter er 
delt op i lønninger, administrative 
omkostninger og øvrige omkostninger. De 
gennemsnitlige omkostninger for de adspurgte 
beløber sig til: 
lønninger: 
i tusinde ECU 27743 
administrative orràostninger: 
i tusinde ECU 465 
øvrige omkostringer: 
ItosittdeBCU ' 1044 
omkostninger i alt 
itmtoteVOJ -3U4* 
Der var mindre forskelle landene imellem. 
Generelt bruger foreninger fra mere velstående 
lande gennemsnitligt flere penge til lønninger. 
Og ikke overraskende bruger større 
organisationer forholdsvis mere på 
administration, hvilket er tilfældet med forbund. 
Det skyldes, at de generelt er dyrere at drive end 
individuelle foreninger. " 1.17 Et meget stort antal foreninger er til en vis 
grad afhængige af eksterne subsidier af den ene 
eller anden art, typisk fra offentlige 
myndigheder, men også fra privatpersoner eller 
andre private givere. Mange andre er i det store 
hele selvfinansierende, idet de får deres 
indkomst fra medlemskontingenter eller fra salg 
af tjenesteydelser eller andre produkter. For at 
få et indtryk af, hvordan foreningerne 
finansierer deres udgifter, bad vi de adspurgte 
om at oplyse, hvor stor en del af deres 
indkomst, der stammer fra egne ressourcer, og 
hvor stor en del, der stammer fra såkaldte 
eksterne kilder, såsom gaver og subsidier. 
1.18 Af hensyn til undersøgelsen medregnes 
både indkomst fra salg af tjenesteydelser (til 
medlemmer eller andre) eller produkter (f.eks. 
publikationer), medlemskontingent, indkomst 
fra investeringer og indkomst fra kontrakter 
under "egne ressourcer". "Eksterne ressourcer" 
omfatter subsidier fra statslige organer og andre 
offentlige myndigheder samt støtte fra 
privatpersoner, internationale organer, fonde og 
virksomheder. 
1.19 Gennemsnitligt bidrager 
medlemskontingent (30%) og salg af 
tjenesteydelser (30%, af hvilke 20% er til 
medlemmer og 10% til ikke-medlemmer) mest 
til foreningernes "egne ressourcer". Derefter 
kommer kontrakter (17%), salg af produkter 
(15%) og indkomst fra investeringer (8%). Med 
andre ord stammer i gennemsnit ca. 62% af en 
typisk europæisk forenings "egne ressourcer" 
fra økononiiske aktiviteter af den ene eller 
anden art, dvs. fra salg af tjenesteydelser direkte 
eller i henhold til en kontrakt eller fra salg af 
produkter såsom publikationer. Disse 
gennemsnitstal dækker igen over store forskelle 
i de beløb, som foreningerne erhverver sig fra 
forskellige kilder og med hensyn til deres 
relative betydning. I to medlemsstater består 
21 
den vigtigste indkomstkilde under "egne 
ressourcer" f.eks. i salg til ikke-medlemmer. I et 
andet bidrager medlemskontingentet 
tilsyneladende kun lidt i forhold til kontrakter 
med offentlige myndigheder. 
1.20 Der var mindre iøjnefaldende forskelle 
under "eksterne ressourcer". Langt den vigtigste 
eksterne indkomstkilde for- foreninger i alle 
medlemsstater undtagen én, opgives som 
subsidier fra offentlige myndigheder (52%), 
derefter kommer støtte fra privatpersoner 
(22%), internationale organer (10%), tilskud fra 
fonde (9%) og endelig støtte fra virksomheder (7%). For at se disse gennemsnitstal i det rette 
perspektiv er tilskud fra fonde kun en vigtig 
indkomstkilde i to af medlemslandene (mellem 
3 og 6%). Det samme gælder støtte fra 
virksomheder. 
1.21 Af alle interne såvel som eksterne 
indkomstkilder er subsidier langt de vigtigste, 
derefter kommer medlemskontingent. I 
nedenstående diagram sammenlignes alle 
interne såvel som eksterne indkomstkilder, og 
den gennemsnitlige procentdel angives af det 
samlede tal. 
Egn» og ikitirm miouicii 
S ubiidiar 
M ad I* m ikon tin gant 
S t. II. . priv « tpa rson • r 
til m • dl« m m t r 
5 K ontn kt. r 
§ Produktsalg 
S Tilskud 
S ta ttt . int. mation« la organisationer 
til ikk a -m ad lam m ar 
S la tta virktomhadar 
indkom «t inv a i ta ringa r 
22 
1.22 Foreninger og forbund blev ligeledes 
spurgt om forholdet mellem "egne" og 
"eksterne" indkomstkilder over de seneste tre 
regnskabsår. Forholdet mellem egne og 
eksterne ressourcer er i gennemsnit 45:55 uden 
nogen svingninger af betydning over de tre år. 
Nogle foreninger/forbund oplyser imidlertid, at 
100% af deres årlige indkomst udelukkende 
stammer fra enten deres egne eller fra eksterne 
ressourcer. Med andre ord skaber hovedparten 
af foreningerne lidt under halvdelen af deres indkomst selv, idet man for den resterende dels 
vedkommende er afhængige af subsidier af den 
ene eller anden art. Der er dog en del 
foreninger, der enten er helt selvfinansierende 
eller helt afhængige af ekstern støtte. 
Aktivitetsområder 
1.23 Spørgeskemaet omfatter nedenstående ti 
hovedaktivitetsområder til kategorisering af 
foreninger/forbund: 
Sociale tjenesteydelser 
Uddannelse og forskning 
Byggeri og boliger 
Kultur og fritid 
Internationale aktiviteter y 
Borgerlige retrigbeder og støtte 
Sundhed 
Filantropi og vøtatar&rne 
Erhvervsorganisationer og føglige organisattocer (57%) 
(46%) 
(40%) 
(36%) 
(35%) 
(26%) 
, (S%) 
1.24 Tallene i parentes viser den 
forholdsmæssige andel af de respondenter, der 
opgiver hvert af disse områder som et 
aktivitetsområde. Der tages i disse tal hensyn 
til, at mange foreninger, som allerede nævnt, er 
aktive på en række forskellige områder 
samtidig. Dette fremgår tydeligt af 
nedenstående diagram, der viser den for­
holdsmæssige andel af foreninger, hvis 
hovedaktivitet ligger inden for ét område, men 
som også er aktive på andre. Der er, som man 
kan forvente, forskelle landene imellem, skønt 
det er værd at bemærke sig, at for alle landenes 
vedkommende undtagen to nævnes sociale 
tjenesteydelser oftest (det er ikke sandsynligt, at 
dette resultat kun afspejler vor stikprøve). 
Større forskelle viser sig imidlertid ved en nærmere gennemgang af typer af sociale tjene­
steydelse, hvor foreninger i de enkelte lande har 
specialiseret sig på forskellige delområder 
såsom familiepleje, arbejde for unge eller tjene­
steydelser for ældre eller handicappede. De 
sidste tre grupper nævnes oftest. Dette er 
muligvis et udtryk for, at staten oftest vender 
sig mod foreninger med henblik på, at de skal 
levere tjenesteydelser til disse særlige grupper. 
23 
Aktivitetsområde og hovedaktivitetsområde - hyppighed i % 
Sociale tjenesteydelser 
Kultur og fritid 
Byggeri/boliger 
Uddannelse og forskning * 
Interne aktiviteter 
Sundhed k 
S3fî)Bf ^«rettigheder 
Miljø 
Filantropi 
E rhvervsvsvirksomhed 
30 
hyppighed i % 
24 
1.25 Ser vi nærmere på tallene, f.eks. for 
"kultur og fritid", viser det sig, at 41% af 
foreningerne, hvis hovedaktivitet ligger inden 
for dette område, også er engageret i andre 
kulturelle og kunstneriske aktiviteter: 37% i 
sport, 29% i fritids- og underholdningsklubber 
og 27% i medier og kommunikation. 
Foreninger, der opgiver et andet område som 
deres hovedaktivitetsområde, er ligeledes aktive 
inden for "kultur og fritid". 
1.26 "Sundhed" udgør endnu et eksempel, idet 
36% af de foreninger, der opgiver sundhed som 
hovedaktivitetsområde, også er aktive inden for 
revalidering, 35% inden for den offentlige 
sundhedssystem og 26% inden for 
plejehjemsområdet. Plejehjem nævnes f.eks. 
også af 29% af de foreninger, der opgiver 
"Filantropi og voluntarisme" som 
hovedaktivitetsområde, og 17% af de 
foreninger, der hovedsageligt er aktive inden for 
"sociale tjenesteydelser", er også engageret 
inden for "revalidering". 
1.27 Denne "flerfunktionstendens" er typisk 
for den filosofiske fremgangsmåde, som 
foreninger har valgt, og er ligeledes ofte udtryk 
for, at forholdene omkring dem er centrale 
kilder til hjælp eller oplysninger dér, hvor de 
arbejder. I denne forstand er foreninger sjældent 
helt "genstandsorienterede". Det primære 
element er først og fremmest mennesker og 
deres problemer. På grundlag heraf har mange 
foreninger i realiteten etableret et 
"supermarked" (one-stop-shop) enten for 
indbyggerne i et bestemt område eller for den 
gruppe, som de specielt arbejder med. Således 
beskæftiger en forening, der f.eks. arbejder med 
handicappede, sig ikke blot med den 
umiddelbare virkning af et bestemt handicap, 
men også med klienternes behov for oplysning 
og rådgivning samt med hele den lange række 
af problemer, der optager klienten, herunder 
som det vigtigste deres rettigheder som borgere. 
Det sidste er specielt vigtigt, hvilket også 
tydeligt fremgår af diagrammet: selvom kun 6% 
i stikprøven anser sig selv for primært at være 
beskæftiget med menneskerettigheder, siger 35%, at det også er et område, de er aktive på. 
Den samme "flerfunktionstendens" er karak­
teristisk for hele diagrammet. 
1.28 Ved at se på udgifterne og aktiverne i de 
foreninger, der arbejder på forskellige områder, 
kan det konstateres, at organisationer 
beskæftiget med sociale tjenesteydelser og 
sundhed har de største udgifter. Foreninger og 
forbund, der primært beskæftiger sig med 
borgerlige rettigheder og støtteaktiviteter, har 
både færrest udgifter og aktiver. 
Foreninger/forbund med henholdsvis miljø samt 
uddannelse og forskning som deres primære 
formål er bedst stillede med hensyn til aktiver. 
1.29 I henseende til foreningers "egne 
ressourcer" er den vigtigste indkomstkilde for 
organisationer beskæftiget med kultur og fritid 
salg at tjenesteydelser til medlemmer samt 
medlemskontingent, i alt 29%. Inden for 
uddannelse og forskning er internationale 
kontrakter (henholdsvis 25 og 27%) den 
vigtigste indkomstkilde, og inden for sundhed 
er det medlemskontingent (36%). Hos 
foreninger, der leverer sociale tjenesteydelser, 
udgør medlemskontingentet en vigtig del af 
deres "egne ressourcer" (33%). Det samme 
gælder inden for borgerlige rettigheder (38%). 
byggeri og boliger (31%) samt miljø (35%). I 
modsætning hertil far velgørende organisationer 
størsteparten af deres egne ressourcer gennem 
salg af tjenesteydelser til medlemmer (28%) og 
til ikke-medlemmer (26%). Hos 
erhvervsorganisationer og faglige 
organisationer er medlemskontingentet langt det 
vigtigste element i kategorien "egne 
ressourcer". 
ÎJÔ Med hensyn til eksterne 
indkomsrressourcer modtager organisationer 
støtte inden fqr. alle områder, hovedsageligt i 
form af subsidier af en eller anden art. Subsidier 
svinger fra mellem 31% af den samlede 
eksterne indkomst for velgørende 
foreninger/forbund til 73% for 
erhvervsorganisationer og faglige 
organisationer. Som det allerede er nævnt, 
udgør støtte fra privatpersoner også en vigtig 
indkomstkilde. Velgørende foreninger og 
25 
forbund oplyser £eks<> at støtte fra privat­
personer udgør 37% af deres eksterne indkomst. 
Miljøorganisationer angiver forholdet til 29% 
og inden for sociale tjenesteydelser» uddannelse 
og forskning samt internationale aktiviteter 
udgør det en femtedel af de eksterne ressourcer. 
De eneste, der fer alvor falder uden for dette 
billede, er erhvervs- og fagorganisationer, der 
kun får 2% af deres eksterne indkomst fra 
privatpersoner. Målgrupper og modtagere 
Geografisk område 
1.31 Med spørgsmålet om foreningernes 
geografiske dækning er vi primært interesserede 
i at få et indtryk af, hvor stor en del af de 
adspurgte i stikprøven, der anser Europa for at 
være det centrale geografiske område for deres 
organisation - om ikke det eneste. Resultaterne 
svinger overraskende meget. I et land anser kun 
4% af respondenterne deres virkefelt for at 
omfatte Europa sammenlignet med 35% i et 
andet land. Resultaterne bør dog sammenholdes 
med nedennævnte resultater over antallet af 
faktiske eller påtænkte partnerskaber eller andre 
aktiviteter, der varetages af foreninger på 
europæisk plan. Interessant nok forekommer 
der at være meget lidt overensstemmelse 
mellem, hvor vigtig organisationer anser 
Europa for at være og deres tilbøjelighed til at 
danne europæiske partnerskaber. 
1.32 Virkefeltet for en forening er naturligvis 
ikke nødvendigvis tæt forbundet med dens 
organisatoriske struktur. En internationalt aktiv 
forening kan f.eks. godt have sine rødder i det 
lokale, hvorimod en forening, der er aktiv på 
nationalt plan i en bestemt medlemsstat, kan 
være meget lidt interesseret i Europa. Som en 
generel regel kan det siges, at jo større en 
organisations geografiske virkefelt er, jo mere 
forekommer den at spille en aktiv rolle på alle 
planer. Således anser de fleste nationale 
organisationer sig også for at være aktive både 
på lokalt og regionalt plan, mens kun få lokale 
organisationer anser deres virkefelt for at 
omfatte det nationale plan. I tråd med dette er 
de fleste af de organisationer, der er aktive på 
europæisk plan, faktisk organiseret nationalt. 1.33 Foreningerne blev spurgt om, hvilke 
specifikke grupper af mennesker organisationen 
arbejder eller beskæftiger sig med, samt om at 
angive, hvem (personer eller organisationer) de 
tilbyder tjenester og på hvilket grundlag. Langt 
hovedparten af foreninger og forbund definerer 
deres målgruppe meget bredt: 46% af 
respondenterne siger, at de tjener 
"offentligheden som helhed" eller "unge" (37%) 
eller "voksne" (35%). I modsætning hertil 
nævner kun fa foreningere, nærmere definerede 
grupper som deres særlige virkefelt. Det er 
tvivlsomt, om der skal lægges nogen særlig 
betydning i dette resultat. Da foreninger i 
praksis ikke er begrænset til kun at foretage et 
enkelt valg på spørgeskemaet, er det 
sandsynligt, at de fleste respondenter, hvis 
aktivitet på den ene side er rettet mod en 
specifik gruppe af mennesker, f.eks. 
"narkomaner" eller "krigsveteraner", eller på 
den anden side befolkningen som helhed 
(uanset om det drejer sig om at skaffe 
opmærksomhed om deres arbejde eller om at 
samle støtte), har angivet både den specifikke 
gruppe og "offentligheden som helhed". 
1.34 På spørgsmålet om, hvem foreningerne 
yder tjenester, lyder hovedparten af svarene 
igen "offentligheden som helhed" (39%), 
efterfulgt af de næstoftest forekommende 
kategorier "målgruppe" (38%), "medlemmer" 
(36%) samt "statslige eller andre offentlige 
organer" (22%). Hvor meget disse tjene­
steydelser leveres frit eller mod betaling svinger 
fra land til land afhængig af, hvem der 
modtager ydelsen. Gratis tjenesteydelser leveres 
oftest til offentligheden som helhed samt til 
medlemmer. Ydelser, der skal betales for, 
leveres oftest til foreningens specifikke 
målgruppe, klienter eller offentlige 
myndigheder. 
1.35 Generelt leverer foreninger/forbund flere 
gratis varer og tjenesteydelser end varer og 
26 
tjenesteydelser, man skal betale for. Ikke 
overraskende er foreninger og forbund, der 
hovedsageligt tilbyder gratis tjenesteydelser, 
mere afhængige af støtte udefra end 
organisationer, der modtager betaling. 
Omfanget af tjenesteydelser, der er gratis eller 
forbundet med betaling, er meget afhængigt af 
foreningens arbejdsområde. Eksempelvis er 
støtte til hjemløse sandsynligvis forbundet med 
gratis (eller i det mindste meget billige) varer 
eller tjenesteydelser, hvorimod det kan være 
passende at tage betaling for eksempelvis 
voksenundervisning. På samme måde vil 
sportsklubber, hvor der eventuelt er behov for 
relativt dyrt udstyr, eller hvis de er populære, 
stille færre gratis goder til rådighed end de 
foreninger, der er beskæftiget med sociale 
tjenesteydelser - især af en relativt uformel art. 
DiSsé resultater sammenholdt med resultatet 
af undersøgelsen af foreningers indkomst­
kilder viser tydeligt den væsentlige, 
udlignende wkning* disse organisationer 
bar. 
Partnerskaber mellem foreninger og\ 
fonde på tværs af Fællesskabet I 
1.36 På grund at den anvendte metode omfatter 
stikprøven uden tvivl en forholdsmæssig større 
andel af foreninger, der er aktive på europæisk 
plan, end det ville være at forvente i en mere 
videnskabelig stikprøve. Tallene er ikke desto 
mindre et imponerende vidnesbyrd om det 
omfang, hvori sektorens aktører over hele 
Fællesskabet allerede er begyndt at slutte sig 
sammen: 50% af de foreninger, der besvarede 
det relevante spørgsmål eller næsten en 
fjerdedel af det samlede antal adspurgte i 
stikprøven oplyste, at de alierede er involveret i 
aktiviteter på tværs af grænser i en eller anden 
form for partnerskab med statsborgere eller 
organisationer fra andre fællesskabslande. 
1.37 Når det tages i betragtning, at 
inspirationen til hovedparten af de velkendte 
netværk, der allerede er i funktion på europæisk 
plan, stammer fra Fællesskabets nordlige lande, kunne man have forventet, at tendensen til 
dannelse af partnerskaber ville være mindre 
markant i den sydlige del end i den nordlige. 
Resultaterne understøtter ikke denne hypotese: 
der var forskelle landene imellem, der ikke let 
lader sig forklare, men der var ikke nogen klar 
opdeling i det overordnede billede mellem hen­
holdsvis den sydlige og nordlige del. 
1.38 Ser vi på fremtiden, giver 46% af 
respondenterne udtryk for, at de forventer at gå 
ind i partnerskaber på tværs af grænser på et 
eller andet tidspunkt i fremtiden. Hvis man ser 
på det enkelte land, er det interessant at se, at 
det i realiteten er foreninger i de lande, der 
hidtil gennemsnitligt er gået ind i de færreste 
partnerskaber, som nu har de stærkeste 
fremtidige ønsker herom. Når det med andre ord 
drejer sig om at arbejde på den europæiske 
scene, er det de foreninger, der nu halter 
bagefter, der har de stærkeste ønsker om at 
indhente det tabte. 
1.39 Af foreninger, der allerede indgår i 
partnerskaber, er 27% aktive inden for "sociale 
tjenesteydelser", 14% inden for "kultur og 
fritid", 13% inden for "internationale aktivite­
ter", 11% inden for "uddannelse og forskning" 
og 10% inden for "byggeri og boliger". Det 
viser sig igen, at foreninger, der arbejder på 
områder, hvor der endnu kun er dannet fa 
partnerskaber, har stærkere intentioner om at 
indgå i arbejde på tværs af grænser. F.eks. 
oplyser ikke mindre end 75% af de foreninger i 
stikprøven, der er aktive inden for "byggeri og 
boliger", at de planlægger at gå ind i part­
nerskaber i fremtiden. Derimod har kun 22% af 
de foreninger, der er aktive inden for sundhed, 
planlagt at indgå i partnerskaber. Dette kan 
meget vel være et udtryk for, at mange af dem i 
realiteten leverer offentlige tjenesteydelser - og 
ydermere på et kraftigt reguleret område. Under 
sådanne forhold kan det ganske enkelt forholde 
sig sådan, at et eventuelt partnerskab kun har 
lidt at tilbyde og derfor er mindre attraktivt. 
27 
Problemer ved 
partnerskaber dannelse "A 
1.40 Godt halvdelen af de foreninger, der 
indgår i partnerskaber, oplyser, at de er stødt på 
problemer ved dannelsen og driften af dem. 
Generelt ser resultaterne på dette område ud 
som følger: 
skattemæssigt 21% 
juridisk 19% 
ad^nirùstrativt 29% 
kommunikationsmæestgt 51% 
m<kt 
Procenttallene viser den forholdsmæssige andel 
af de respondenter, der er stødt ind i de anførte 
problemer. Der er kun få tydelige forskelle 
mellem nationale, regionale og lokale 
organisationer, selvom der er en tendens til, at 
mindre organisationer er knapt så optaget af 
problemer. Det mest iøjnefaldende resultat er 
naturligvis det omfang af problemer, som "kommunikation" har givet anledning til, skønt 
omfanget af juridiske og skattemæssige 
problemer ligeledes er værd at bemærke sig. 
Det ser ud til, at de juridiske problemer i det 
store og hele vil blive fjernet med den 
foreslåede statut for en europæisk forening. 
Sprogproblemer er sandsynligvis den største 
hindring for "kommunikation", men det er ikke 
usandsynligt, at der er andre komplicerende, 
kulturelle faktorer, der ligeledes spiller ind, 
såsom forskellige opfattelser af den rolle og 
betydning, sektoren har i forskellige lande. 
misforståelser med hensyn til, hvordan 
organisationer arbejder, manglende kulturel 
forståelse, juridisk og skattemæssig baggrund, 
forskellige måder at arbejde på osv. 
Foreningers primære fremtidige behov 
1.41 Vi bad respondenterne om at oplyse os 
om, hvad de føler, er deres forenings primære, 
fremtidige behov. Resultaterne er angivet i det 
følgende. 
Europæiske foreningers/forbunds primære behov 
Flere midler -É 
Mere lønnet personale 
Flere frivillige £ 
Kapital 
Uddannelse 
Information 
Rådgivning om ledelse 
Andre behov l 
l 
^ =F 
10 20 30 40 50 
Hyppighed i % 60 70 80 
Resultaterne viser tydeligt, at behovet for 
primært flere midler og derefter for mere 
personale til en vis grad er generelt. Dette 
gælder for sektoren i alle medlemsstaterne, 
skønt der er en tendens til, at foreninger i de fattigere lande, hvor den er tilbøjelig til at være 
mindre udviklet, føler den forholdsvise mangel 
på midler kraftigere. Foreninger er generelt ikke 
kapitalintensive, og det er derfor ikke over­
raskende, at der ikke her er det samme ønske 
28 
om mere kapital. Ikke desto mindre nævner 
næsten en fjerdedel af respondenterne kapital 
som et behov. 
1.42 Det fremgår, at ønsket om mere lønnet 
personale er stærkest hos ældre foreninger 
(grundlagt mellem 1945 og 1950). Yngre 
foreninger derimod har i relativt højere grad 
behov for information og rådgivning om 
ledelse. Ønsket om flere frivillige er meget 
spredt, men især tydeligt blandt foreninger, der 
er aktive inden for "sundhed" og af indlysende 
grunde inden for "filantropi og voluntarisme". 
Behovet for mere uddannelse nævnes af næsten 
en fjerdedel af respondenterne og synes at være 
et generelt fænomen for alle foreninger på alle 
områder, uanset alder. 
Punkter til overvejelse for 
Kommissionen: sektorens 
udvikling på europæisk plan 
1.43 Til sidst bad vi respondenterne om at 
oplyse os om forhold, de ønsker at gøre 
Kommissionen opmærksom på, og om eventu­
elt at komme med forslag til, hvordan 
Kommissionen kan hjælpe med til at udvikle 
sektoren på europæisk plan. De modtagne svar 
svinger lige fra enkle krav om "anerkendelse" i 
generel forstand (enten af den ideelle sektor 
eller af en bestemt organisation) til relativt 
komplekse forslag om ændringer i eller 
udbygning af Fællesskabets politik. 
29 
BILAG II OVERSIGT OVER DEN 
RETLIGE OG SKATTE- OG 
AFGIFTSMÆSSIGE RAMME FOR 
FORENINGER OG FONDE 
II. 1 Nedenstående er en oversigt over hver 
medlemsstats juridiske og skattemæssige 
grundlag for driften af fonde og foreninger. I 
overensstemmelse med den definition, der er 
givet i afsnit 2.3, medtages de "økonomiske" 
foreninger ikke, der findes i nogle 
medlemsstater, og som kan engagere sig i er­
hvervsmæssige eller andre overskudsskabende 
aktiviteter. De forskellige typer af private fonde 
medtages heller ikke. 
Retsgrundlag 
II.2 Friheden til at stifte, gå ind i eller endog 
at forlade en forening er i dag en rettighed (der 
normalt er grundlovssikret) i alle Fællesskabets 
medlemsstater. Foreningsfrihed er selvfølgelig 
ligeledes garanteret i henhold til den 
europæiske menneskerettighedskonvention . I 
det store og hele er det muligt for ethvert 
medlemslands statsborgere at stifte en forening 
eller fond hvor som helst i Fællesskabet, skønt 
nogle medlemsstater betinger sig, at et vist 
minimumsantal af deres egne statsborgere eller 
indbyggere skal være inddraget . Nogle 
medlemsstater har imidlertid særlige love, som 
netop sigter på at gøre det muligt for udenland­
ske statsborgere at stifte foreninger, der 
derefter, skønt underkastet de samme 
registrerings- eller offentliggørelseskrav som 
andre foreninger, drives i overensstemmelse 
med sådanne interne bestemmelser, som måtte 
blive fastlagt i det land, hvorfra stifterne 
kommer. 
10 Ifølge artikel 16 i den europæiske 
menneskerettighedskonvention kan der fastsættes 
indskrænkninger i fremmede statsborgeres polttiske 
virksomhed 
Dette er i virkeligheden i strid med artikel 6 og 52 i 
traktaten om Oen Europæiske Union. II.3 Generelt er både foreninger og fonde 
privatretlige enheder, hvor retssystemer sondrer 
mellem privatret og offentlig ret. Ikke alle 
medlemsstater definerer foreninger eller fonde 
eksplicit og sondrer ikke grundlæggende 
mellem foreninger på den ene side og fonde på 
den anden. I henseende til denne meddelelse 
skal foreninger imidlertid forstås som grupper 
af private, der har sluttet sig sammen med 
henblik på at nå et i offentlighedens interesse 
ideelt mål. Fonde derimod er enheder, der har 
ansvaret for aktiver givet i form af gaver eller 
en fast, dedikeret indkomst, og som henlægges 
til et almennyttigt formål. 
IL4 Den del af sektoren, vi beskæftiger os 
med her, er derfor hverken helt privat elier helt 
offentlig* Heraf følger» at der grundlæggende i 
lovgivningen må være en måde, hvorpå denne 
sektors virkefelt kan afgrænses i forhold til de 
områder, der dækkes udelukkende af private 
aktiviteter, staten, erhvervsvirksomheder eller 
andre former for overskudsskabende aktiviteter. 
Inden for Fællesskabet er dette sket enten 
formelt - ved at fastlægge grundlæggende 
karakteristika for den interne opbygning og 
ledelse» som ideelle organisationer skal opfylde, 
eller på basis af formål - ved at fastlægge, 
hvilke aktivitetsområder, der er "almennyttige'1, 
samt ved at opstille andre regler» der definerer, 
hvordan organisationens ideelle status skal 
sikres. 
11.5 I store træk er den første af disse metoder, 
nemlig definitionen på ideelle organisationer på 
grundlag af formelle karakteristika, typisk for 
den civilretlige tradition. Den anden, nemlig 
afgrænsning af området for ideelle aktiviteter til 
gavn for almenvellet ("velgørenhed") på basis 
af selve aktiviteten, er typisk for common law 
traditionen. 
11.6 Mange eksperter trækker en skarp linie 
mellem de to metoder, og det er helt sikkert, at 
de retlige traditioner, de er baseret på, er meget 
forskellige. Den praktiske virkning af forskellen 
mellem metoderne kan imidlertid være 
overdrevet. Mange retssystemer indeholder 
særlige lovmæssige bestemmelser for 
foreninger med visse bestemte mål, der anses 
30 
for at være almennyttige, og som, sammenholdt 
med forskellige grader af skattelempelser, 
betyder, at organisationer i mange medlemssta­
ter i praksis defineres med hensyn til både 
formel struktur og formål Det er ligeledes 
korrekt, at de grundlæggende bestemmelser i 
loven om fonde (og især den vægt, der lægges 
på bevarelsen af aktiver - med alt hvad det 
indebærer) i lande, der bygger på det civilretlige 
system, i praksis er meget sammenfaldende med 
det, man ser i de retssystemer, der bygger på 
common law. Denne forbindelse er 
sandsynligvis historisk betinget. Den common 
law, velgørenhed er underlagt, er udelukkende 
traditionsbestemt, og der er aldrig 
grundlæggende blevet sondret mellem fonde og 
foreninger - begge former er truster til 
offentligt, velgørende formål. Da fondsbegrebet 
er ældst, har loven senere uden større 
tilpasninger ganske enkelt også fundet 
anvendelse på foreninger. I modsætning hertil 
har man i lande, der bygger på det civilretlige 
system, ikke oplevet den samme kontinuitet, 
hvilket, har resulteret i, at lovgivningen er gået i 
forskellige retninger. 
Ihl Foreninger kan være selvstændige 
retssubjekter olier være uden selvstændig 
retssur>jektivitet? ôg begge farmer findes inden 
for alle retssystemer* Det kan mså «n vis 
rimelighed fastslås, ,at hovedpart n af 
foreningerne I Fællesskabet faktisk ikke er 
selvstendige retssubjekter og således er uden 
status som juriâ&k person. Der er visse ulemper 
forbundet m&å at være uden selvstændig 
retssubiektivitet» da 4et Ikke altid er let for for­
eningen at akais si|£ de aktiver, som den måtte 
have behov for« Desuden kan de enkelte 
bestyrelsesmedlemrner eller fomuoforvaUere, i 
hvis navn foreningens virksomhed drives, veaæ 
underkastet b^akeligt store erstamingsfor-
pligteiser. De Heste steder er der i lovgknbgen 
imidlertid medtaget metoder til at afhjselpe 
problemerne - £e&& ved hj&îp af 
rulåmagtsregler eller en Mies fond* som 
medlemmerne betaler bidrag til, og som 
kreditorerne har første regresret til, 1 de fleste 
retssystemer har det Imidlertid vist sig» al foreninger uden selvstændig retssubjektivitet 
ikke er forhindret i at være part i retssager som 
forening (dvs> under eget navn snarere end 
under et ansvarlig bestyrelsesmedlems navn). 
IL8 I lande, der bygger på det civilretlige 
system, bliver foreningerne generelt 
selvstændige retssubjekter gennem offent­
liggørelse af vedtægterne i det relevante lands 
statstidende sammen med en fortegnelse over 
(bestyrelses)-medlemmer. Vedtægterne skal 
opfylde lovens krav. Status som selvstændigt 
retssubjekt (eller mere præcist registrering, der 
er forudsætningen for den) kan afvises med den 
begrundelse, at organisationens vedtægter ikke 
opfylder loven. At afvise registrering af en 
forening på grundlag af sådanne forhold er ude­
lukkende et administrativt anliggende og 
indebærer ikke nogen politisk bedømmelse af 
organisationens status. Dette skal derfor nøje 
skelnes fra de tilfælde, hvor organisationer 
nægtes en særlig skattemæssig status (se 
nedenstående afsnit 5.14 og 5.15). Vedtægterne 
(og otte en fuldstændig eller delvis fortegnelse 
over medlemmer) kræves typisk, for at 
foreningen kan blive registreret enten hos den 
lokale domstol, det ansvarlige ministerium eller 
den regionale eller lokale myndighed. Alle 
fonde har status som juridisk person, hvilket 
normalt også opnås gennem offentliggørelse af 
vedtægter osv. I modsætning til foreninger er 
fonde generelt underlagt en vis grad af a priori 
kontrol for at sikre, at vedtægterne opfylder 
loven helt, at der er taget korrekt højde for den 
ledelsesmæssige kontinuitet (da det ofte er 
hensigten, at de skal eksistere "i al evighed), og 
at deres tilsigtede aktiver er tilstrækkelige til, at 
målene kan nås. 
II.9 I retssystemer, der bygger på common 
law, eksisterer der ingen særlig form for 
opnåelse af selvstændig retssubjektivitet for 
hverken foreninger eller fonde. I stedet har 
organisationer, der søger at opnå fordelene eller 
beskyttelsen ved at være selvstændige 
retssubjekter, en række forskellige former at 
vælge imellem, afhængig af det 
aktivitetsområde, de beskæftiger sig med. Langt 
den mest almindelige form er det såkaldte 
31 
"selskab, hvor deltagerne hæfter for et fast, 
garanteret beløb" - i realiteten et ideelt selskab -
men der findes også andre former, såsom 
"boligforeninger" eller såkaldte "forsørgelses-
foreninger". Der er også (forholdsvis sjældne) 
eksempler på velgørende foreninger og fonde, 
der har fået status som selvstændige 
retssubjekter gennem kongeligt privilegium 
eller særlov. 
11.10 Selvstændig retssubjektivitet på den ene 
eller anden måde er derfor mulig, men graden af 
rets- og handleevne er ikke altid lige stor. I 
nogle medlemsstater er rets- og handleevnen i 
realiteten ubegrænset (i det mindste så længe 
vedkommende organisation handler i over­
ensstemmelse med sine vedtægter). 1 andre 
derimod må foreninger eller fonde hverken 
modtage gaver, testamentsarv eller eje fast 
ejendom uden udtrykkelig tilladelse fra den 
relevante offentlige myndighed. 
iLli Med hensyn til det vanskelige spørgsmål 
om i hvor stor udstrækning, foreninger og fonde 
(men især foreninger) har lov til at beskæftige 
sig mtå økonomisk aktivitet uden at miste 
skattemæssige privilegier, er der Ugeledes stor 
forskel Kogen grad af økonomisk aktivitet er 
tilladt i alle medlemsstaterne generelt på 
grundlag af en regel om» at en sådan aktivitet 
ikke må være foreningens hovedaktivitet i ûtn 
forstand, at aktiviteten ikke må udføres for sin 
f}gm skyld, menmed ot ideelt formål for øje, og 
den skal vasre em støtteaktivitet i forkold til 
foreningens mål i den forstand, at den skal v#re 
direkte knyttet til foreningens mål og ikko være 
planlagt udelukkende med henblik på at 
forbedre organisationens generelle økonomiske 
situation. î tM med kravet om at overskud ikke 
uddeles - der gælder for alle foreninger - skal 
Hele overskuddet :rm den økonomiske aktivitet 
selvfølgelig anvendes til fremme af foreningens 
mål I nogle retssystemer er det muligt for en 
forening elier fond at supplere indkomsten ved 
at etablere eller anskaffô en helt separat 
erhvervsvirksomhed, der så overforer sin 
indkomst til moderorganbationen. Hvad angår konkurrencereglerne, skal disse 
fuldt ud overholdes under hensyn til sektorens 
særlige forhold. 
Beskatning 
11,12 Alle medlemsstater tillader nogle 
foreninger - i store træk dem, der anses for at 
have et almennyttigt formål - visse lempelser i 
den direkte skat enten ved at fritage dem for den 
skat, der er pålagt virksomheder og andre 
former for overskudsskabende foretagender, 
elier ved at påligne en lavere skatteprocent end 
den» virksomheder betaler, eller ved at fastsætte 
en indkomstsbundgrænse, op til hvilken der 
ikke skal betales skat. Sådanne former for 
lempelser udelukker ikke nødvendigvis 
hinanden. Hvor foreninger er fritaget for 
betaling af virksomhedsskat» skal der eventuelt 
betales indkomstskat i stedet for. Nogle 
medlemsstater giver mulighed for hel eller 
delvis fritageise for skat på fast ejendom, der 
ejes eller bebos af foreningen eller fonden. 
Desuden kan delvise lempelser i skat på arbejde 
en sjælden gang ydes» 
IL 13 Selvom princippet med en vis 
skattefritagelse for nogle foreninger og fonde er 
almindeligt, er der betydelige forskelle i de 
metoder, som medlemsstaterne har indført. Det 
samme gælder den udstrækning, i hvilken 
lempelser ydes til organisationer, der arbejder 
inden for forskellige områder. I nogle 
retssystemer er foreninger og fonde i princippet 
underlagt den samme skatteordning som 
virksomheder og kan ikke opnå lempelser i den 
direkte skat, medmindre de er anerkendt (enten 
af loven for sine formål, eller individuelt af de 
relevante myndigheder) i skatteøjemed. I andre 
retssystemer (og specielt i dem, hvor foreninger 
og fonde defineres som almennyttige) ydes 
skattelempelser som en rettighed, men den kan 
fortabes, hvis foreningen anses for at drive 
forretningsmæssige eller overskudsgivende 
aktiviteter, der ligger uden for de af loven eller 
retspraksis godkendte rammer. Under sådanne 
omstændigheder kan organisationens 
privilegerede status ophæves helt. Alternativt 
kan lempelser eventuelt ophæves alene i 
32 
henseende til de aktiviteter, der anses for at 
være overskudsgivende i den relevante 
betydning. 
11.14 Ud over disse forskelle i metoder er der 
også betydelige forskelle i medlemsstaternes 
definition af det aktivitetsområde, som de anser 
for at være almennyttigt. Der er således store 
forskelle i omfanget af de skattelempelser, som 
foreninger og fonde, der arbejder på forskellige 
områder, er berettigede til. Nogle retssystemer 
definerer almen interesse med skattelempelser 
for øje meget generelt og bredt, herunder 
eksempelvis enhver aktivitet, som 
offentligheden kan drage nytte eller fordel af. I 
sådanne retssystemer kan alle organisationer, 
der opfylder dette brede kriterium, opnå fuld 
lempelse. Andre medlemsstater indtager en 
betydelig mere restriktiv holdning. I en af dem 
er det kun ganske få organisationer, der kan 
opnå skattelempelser. Disse organisationer er 
nævnt i loven. I atter andre medlemsstater 
kombineres en mere restriktiv metode med en 
metode, der også sondrer mellem forskellige 
typer af organisationer. Resultatet kan således 
blive, at der kun kan opnås meget begrænsede 
skattelempelser for alle ideelle organisationer, 
hvorimod en højere grad af skattefritagelse 
indskrænkes til organisationer, der arbejder på 
et begrænset antal områder - typisk sundhed, 
kultur eller det sociale område. Desuden er de 
underlagt strenge administrative og 
regnskabsmæssige krav. En sådan særlig skatte­
mæssig status er underlagt et 
forvaltningsmæssigt og politisk skøn og gives i 
nogle medlemsstater i stadig sjældnere tilfælde. 
| Skattelempelse for givere 
11.15 I alle medlemslande kan givere af gaver 
til foreninger eller fonde opnå visse 
skattelempelser, uanset om det drejer sig om 
privatpersoner, virksomheder eller andre former 
for organisationer. Op til et vist 
maksimumbeløb i hvert skatteår er 
fradragsberettiget eller alternativt en vis 
maksimal, forholdsmæssig del (udtrykt i 
procent) af en persons bruttoindtægt eller af 
dennes indtægt efter skat. Ordningerne for virksomhederne er sædvanligvis af lignende art, 
idet de generelt kan opnå fradrag for enten et 
maksimumbeløb eller for en maksimal, 
forholdsmæssig del af overskuddet før eller 
efter skat. Et mindstebeløb eller en 
forholdsmæssig mindstedel kan pålægges, og 
for virksomheders vedkommende er det tilladte 
grundlag for beregning af den maksimale gave 
oftere omsætning end overskud. 
11.16 I nogle medlemsstater kan givere af gaver 
til foreninger eller fonde, der bredt definerede er 
aktive til gavn for offentligheden, opnå visse 
skattelempelser. I andre anvendes mere 
restriktive kriterier, idet lempelser typisk er 
forbeholdt givere af gaver til de foreninger, der 
selv har opnået en særlig skattemæssig status. 
Medmindre de har den påkrævede status, er 
foreninger i disse medlemslande faktisk ikke 
udstyret med retsevne til overhovedet at 
modtage gaver (se afsnit 5.10 ovenfor). I 
retssystemer, hvor foreninger eller fonde 
normalt har begrænset rets- og handleevne, kan 
man ikke desto mindre kræve, at foreninger, der 
har fået dispensation til at modtage gaver, skal 
afhænde en eventuelt gave i form af fast 
ejendom inden for et nærmere fastsat tidsrum. I 
nogle medlemsstater kan foreninger eller fonde 
afkræves skat af modtagne gaver. 
11.17 Medlemsstater har også forskellige 
holdninger til testamentsarv. I nogle medlems­
stater er personer fritstillet med hensyn til at 
efterlade hele deres bo eller en del deraf til en 
forening eller fond efter eget valg, og selvom 
dette synes at være mindre udbredt nu end 
tidligere, sker det stadig ofte. Alternativt kan de 
oprette en ny organisation - sædvanligvis en 
fond - med et eller andet ideelt formål. En sådan 
testamentsarv er generelt skattefri både for giver 
og modtagerorganisation. I de lande, hvor 
foreninger og fonde er udstyret med begrænset 
rets- og handleevne, kan forholdene være sådan, 
at det kun er muligt at efterlade en ubetydelig 
del af boet til en forening eller fond, medmindre 
modtagerorganisationen har opnået den 
påkrævede dispensation fra myndighederne. 
Testamentering af et bo kan yderligere kompli­
ceres af en skrap arvelovgivning eller i 
33 
forbindelse med krav om, at betydelige aktiver 
skal henlægges, før en fond kan oprettes. 
[indirekte skat 
11.181 artikel 13 A, stk. 1, i det 6. 
momsdirektiv 77/388/EØF af 17. maj 197711 
hedder det, at medlemsstater fritager "visse 
former for virksomhed af almen interesse" for 
moms. Dette omfatter hospitals- og 
lægebehandling, varer og tjenesteydelser, der er 
tæt knyttede til forsorgsarbejde og socialt 
sikringsarbejde eller til beskyttelse af børn og 
12 
unge, uddannelse og oplæring af unge osv . 
Mange foreninger og fonde er naturligvis 
involveret i levering af netop sådanne tjene­
steydelser, og deres virksomhed fritages for 
moms, hvis de på forhånd godkendes af 
medlemsstaten. De er fritaget for at indsende 
momsopgørelser, opkræve moms af deres 
kunder eller betale udgående moms. I henhold 
til artikel 13 A, stk. 2, kan enhver organisation 
(med undtagelse af dem, der er underlagt 
offentlig ret) af medlemsstater desuden tilstås 
enhver af de opregnede muligheder for 
fritagelse med forbehold af en række 
betingelser, der i realiteten er beregnet på at 
sikre, at fritagne organisationer rent faktisk er 
ideelle organisationer, hvis aktiviteter ikke har 
indflydelse på beskattede erhvervsvirksom­
heders konkurrencemæssige stilling. 
Umiddelbart synes muligheden for at knytte 
betingelser til fritagelserne at efterlade et 
temmelig stort spillerum for, hvordan 
foreninger kan behandles, men i praksis synes 
alle medlemsstater, med få mindre undtagelser, 
at have gennemført de i artikel 13 beskrevne 
fritagelser. 11.19 Ud over ovennævnte fritagelser er 
momssatsen på visse produkter i nogle 
medlemsstater 0%. Ideelle organisationer kan 
drage fordel heraf, idet de kan få mulighed for 
at få refunderet indgående moms. 
li 
12 Kendt som det "sjette direktiv" om harmonisering af 
medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter - Det 
fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag. 
Disse undtagelser er undergivet visse betingelser Of artikel 
13. A. stk. 1, litra b), g), h) og i), og indrømmes ikke 
automatisk. 
34 
BILAG III DE RETLIGE OG 
SKATTE- OG AFGIFTSMÆSSIGE 
RAMMER FOR FORENINGER OG 
FONDE 
BELGIEN 
FORENINGER 
RETSTILSTAND 
Er retten til at danne foreninger sikret 
ved lov? 
Ja - i henhold til artikel 27 i 
Forfatningen, der blev ændret i 1994. 
Definition 
En forening er i snæver forstand en 
aftale, gennem hvilken flere personer 
handler i forening ved i fællesskab at 
anvende visse materielle midler til andet 
formål end indtjening og fordeling af 
overskud (en forenings virke er af en vis 
permanent karakter). 
Mindste antal stiftere 
Tre(forASBL). 
To (for AI - internationale foreninger -
underlagt belgisk eller udenlandsk lov). 
Vigtigste foreningstyper. 
"De facto"-foreninger (foreninger, der 
ikke er stiftet i en af de former, der 
følger af lovgivningen, og som ikke har 
status som juridisk person). 
ASBL (Association Sans But Lucratif) 
(foreninger uden et overskudsgivende 
formål) defineret i lov af 27. juni 1921 
som en organisation, der ikke driver 
erhvervsvirksomhed, og som ikke 
tilstræber at indtjene et egentligt 
overskud til sine medlemmer. 
Internationale foreninger (AI) underlagt 
belgisk lov (Association Internationale 
de droit beige) er begrænset til 
foreninger med filantropiske, religiøse, 
videnskabelige, kunstneriske eller uddannelsesmæssige formål (lov af 25. 
oktober 1919). 
Internationale foreninger (AI) underlagt 
udenlandsk lov (Association 
Internationale de droit étranger) skal 
have de samme formål som 
internationale foreninger underlagt 
belgisk lov (jf. artikel 8 i lov af 25. 
oktober 1919, hvorefter en AI, der har 
hjemsted i udlandet, kan åbne et kontor i 
Belgien). 
Nationalitetskrav 
ASBL: 3/5 skal være belgiske 
statsborgere eller bosiddende (etableret 
og registeret) i Belgien, ellers vil 
foreningen ikke kunne gøre sin status 
som juridisk person gældende over for 
tredjemand; dog vil tredjemand på sin 
side kunne gøre krav gældende over for 
foreningen. 
AI (belgisk lov): mindst ét 
bestyrelsesmedlem skal være belgisk 
statsborger. Der gælder ingen 
betingelser for medlemmerne. 
AI (udenlandsk lov): ingen. 
Status som juridisk person 
ASBL - ved offentliggørelse af 
vedtægter samt efternavn, fornavn, 
stilling og adresse på foreningens 
bestyrelsesmedlemmer i bilagene til 
Moniteur. 
AI (belgisk lov) ved Arrêté Royal 
(kongelig anordning) (offentliggjort i 
uddrag i Moniteur). Foreningens status 
som juridisk person kan gøres gældende 
overfor tredjemand 10 dage efter 
offentliggørelsen af vedtægterne samt 
efternavn, fornavn, stilling og adresse på 
foreningens bestyrelsesmedlemmer i 
bilagene til Moniteur. 
AI (udenlandsk lov) - Foreningens status 
som juridisk person kan gøres gælende 
overfor tredjemand 10 dage efter 
offentliggørelse af vedtægterne i 
bilagene til Moniteur samt samme 
35 
oplysninger som kræves for AI 
underlagt belgisk lov (herunder 
kontoradresse i Belgien). En sådan 
offentliggørelse kræver en forudgående 
"godkendelse" af regeringen. 
Rets- og handleevne 
- Fast ejendom 
Enhver foreningstype må kun eje de 
faste ejendomme, der er strengt 
nødvendige for opfyldelsen af deres 
formål (udvidet rets- og handleevne for 
Faculté universitaires Notre-Dame de la 
Paix i Namur og for Faculté Saint-Louis 
i Bruxelles). 
- Gaver 
ASBL: modtagelse af gaver i form af 
løsøre (herunder kontanter) af en værdi 
på over BEF 400 000 og af gaver i form 
af fast ejendom skal godkendes ved 
Arrêté Royal. 
AI: modtagelse af enhver gave (uanset 
værdien) skal godkendes ved Arrêté 
Royal. 
Følgende skal ikke godkendes: goder, 
der overføres til et ASBL af et andet 
ASBL for at fremme en virksomhed, der 
svarer til giverens, gaver, som et ASBL 
far fra offentlige organer, overskud fra 
indsamlinger osv. 
Formkrav til vedtægterne 
ASBL: vedtægterne skal udfærdiges 
skriftligt (de skal være oprettet for 
notaren eller privat), og de skal 
indeholde en række oplysninger, 
herunder om formålet med stiftelsen 
(artikel2il919-loven). 
AI (belgisk lov) - som ovenfor (jf. 
artikel 2 i loven fra 1919 med hensyn til 
obligatoriske oplysninger). 
AI (udenlandsk lov) - som for AI 
(belgisk lov) samt kontoradresse i 
Belgien; kan ellers udøve alle de 
rettigheder i Belgien, der er tilstået i 
henhold til den nationale lovgivning. 9. Registreringsforpligtelse 
Ingen som sådan. Se dog 
offentliggørelseskrav ovenfor (punkt 6). 
Justitsministeriet fører en liste over 
internationale foreninger. 
10. Erhvervsmæssig virksomhed 
Uklar. I teorien ikke tilladt, men i 
praksis accepteret, så længe det ikke er 
foreningens primære aktivitet (dvs. ikke 
udføres for foreningens egen skyld, men 
med et almennyttigt formål for øje), men 
en hjælpeaktivitet for hovedformålet (en 
hjælpeaktivitet skal være direkte knyttet 
til foreningens formål og ikke direkte 
være udformet med henblik på at 
forbedre foreningens økonomiske 
situation. Et eventuelt overskud herfra 
skal anvendes til at nå foreningens mål). 
11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Til almennyttige formål, i princippet 
som fastlagt i vedtægterne. 
SKATTEFORHOLD 
INDIREKTE SKATTER 
12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv 
Alle de i artikel 13 omtalte fritagelser er 
blevet gennemført. Organisationer skal 
opfylde jde i artikel 13 A, stk. 2, litra a), 
anførte kriterier. 
13. Andre fritagelser 
Ingen. Der gælder en lavere sats (6%) på 
køretøjer til transport af handicappede, 
syge, ulykkesramte og blinde. Gælder 
ligeledes for ugentlige publikationer 
med generelle informationer og for 
genbrugsprodukter. 
14. Nulsatsordning 
36 
DIREKTE SKATTER 
15. Generel regel 
A. Indkomstskat 
Foreninger er generelt ikke pligtige til at 
betale selskabsskat, medmindre de anses 
for at drive erhvervsmæssig/-
overskudsgivende virksomhed uden for 
de af loven (artikel 182 i Code des 
impôts sur les revenus (OR)) eller 
retspraksis anerkendte rammer. For 
foreninger gælder der de gunstige vilkår 
for juridiske personer (CIR artikel 220-
226), herunder bl.a. om 
kapitalvindingsskat samt beskatoing af 
fast ejendom, medmindre ejendommen 
anvendes til religiøse, 
uddannelsesmæssige, medicinske eller 
velgørende formål eller til socialt 
arbejde. 
B. Anden skat 
En "kompensationsafgift" på 0,17% skal 
betales af foreningens samlede aktiver i 
Belgien. Afgiften på gaver til belgiske 
foreninger er nedsat til 8% (1,1%, hvis 
giveren er en anden ASBL eller AI, et 
anerkendt gensidigt selskab, et 
foretagende med et offentligt formål 
eller en faglig organisation). 
Arveafgiften på testamentsarv til en 
forening er nedsat til 8,8%. 
16. Skattemæssigt anerkendte eller 
begunstigede foreninger (Agréées) 
Ifølge Code des impôts sur les revenus 
(indkomstskatteloven) (CIR artikel 104, 
stk. 1 og 3-5) er gaver til en række 
institutioner og organer - som er oprettet 
i form af foreninger eller fonde - som er 
anerkendt ved lov eller ministeriel eller 
kongelig anordning, fradragsberettigede. 
En anerkendelse ved anordning gælder i 
højst tre år. Kan fornys. Anerkendte 
institutioner er generelt fritaget for 
kapitalvindingsskat og skat af fast 
ejendom. I visse tilfælde kræves der udtrykkelig tilladelse, for at anerkendte 
institutioner i form af foreninger eller 
fonde kan modtage fradragsberettigede 
gaver (jf. punkt 7 ovenfor). 
17. Kriterier for anerkendelse 
For at kunne anerkendes skal en 
institution have status som juridisk 
person. Formålet skal være ideelt. Det 
gælder både det formål som 
institutionen som sådan og dets 
medlemmer forfølger. Det skal kunne 
fremlægge regnskaber, være aktiv i 
Belgien eller i et af de fællesskaber, 
Belgien består af. Lister over givere skal 
frit kunne undersøges af 
skattemyndighederne, og de må ikke 
bruge over 20% af deres budget til 
administrative udgifter. 
18. Godkendte formål 
Bortset fra institutioner anerkendt i 
henhold til loven skal de anerkendte 
organer udøve deres virksomhed på 
områder til fremme af kultur 
(biblioteker, ikke-statslig radio og tv, 
musseer, sport, turisme og fritid), 
videnskabelig forskning, 
udviklingsstøtte eller socialt arbejde. 
19. Gaver fra privatpersoner 
Skattefradragsordningen gælder kun 
gaver til anerkendte organer (herunder 
foreninger og fonde). Fradrag på op til 
10% af den samlede skattepligtige 
indkomst indtil en øvre grænse på BEF 
10 millioner (indeksreguleret). Større 
kunstgaver til museer er 
fradragsberettigede i henhold til statslig 
værdiansættelse. 
20. Gaver fra selskaber 
Skattefradragsordningen gælder kun 
gaver til anerkendte organer (herunder 
foreninger og fonde). Fradrag på op til 
5% af nettofortjenesten indtil en øvre 
grænse på BEF 20 millioner (ikke 
indeksreguleret). 
37 
21. Se punkt 17 ovenfor om anerkendte 
foreninger. 
Andre foreningstyper skal ikke 
fremlægge deres regnskaber. Intern 
kontrol udføres generelt af medlemmer, 
ekstern revision af skattemyndigheder. 
For at et ASBL ved kongelig anordning 
kan få tilladelse til at modtage en gave, 
skal det dog have deponeret sine 
årsregnskaber siden oprettelsen eller 
mindst for de seneste ti år i civilretten, 
hvor alle har adgang til dem. 
FONDE 
RETSTILSTAND 
22. Oprettelse 
Stiftelse og vedtægter skal godkendes af 
offentlige myndigheder ved en kongelig 
anordning. Vedtægterne sammen med 
navne og adresse på 
bestyrelsesmedlemmer skal 
offentliggøres i bilagene til Moniteur. 
Ændringer af vedtægterne skal ligeledes 
godkendes og offentliggøres. 
23. Definition 
Aktiver, der uigenkaldeligt er givet til et 
ideelt formål, der enten skal være: 
filantropisk, religiøst, videnskabeligt, 
kunstnerisk eller uddannelsesmæssigt. 
Ingen medlemmer (artikel 27 ff i lov af 
27. juni 1921). 
24. Nationalitetskrav 
Ikke for bestyrelsesmedlemmer, men 
hjemstedet skal være i Belgien. 
25. Status som juridisk person 
Ja, ved godkendelsen af vedtægterne 
ved kongelig anordning (offentliggjort i 
uddrag i Moniteur) og ved 
offentliggørelse af vedtægterne i 
bilagene til Moniteur (evt. med tilbagevirkende kraft i forhold til 
stiftelsesakten). 
26. Rets- og handleevne 
Jf. ASBL (punkt 7 ovenfor). 
27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Aktiverne skal af kuratorer udpeget af 
retten anvendes til formål, der er fastlagt 
i fondens vedtægter eller til formål, der 
ligger så tæt som muligt på fondens 
formål. 
SKATTEFORHOLD 
28. Som for anerkendte foreninger. 
REGNSKABER OG TILSYN 
29. Staten har pligt til at sikre, at fondens 
midler anvendes til de formål, der var 
hensigten med fondens stiftelse. Alle 
fonde skal hvert år udarbejde et 
regnskab og et budget samt inden for to 
måneder fremlægge disse for staten. 
Begge dele skal offentliggøres i bilagene 
til Moniteur. På anklagemyndighedens 
anmodning kan bestyrelsesmedlemmer i 
tilfælde af bedrageri eller dårlig ledelse 
afsættes af retten. Nye 
bestyrelsesmedlemmer udpeges i 
henhold til vedtægterne eller på rettens 
anmodning af staten. 
38 
DANMARK 
FORENINGER 
RETSTILSTAND 
1. Er retten til at danne foreninger sikret 
ved lov? 
Ja - i henhold til Grundloven. 
2. Definition 
Ingen. NB. Foreninger er ikke 
nødvendigvis "ideelle" organisationer. 
3. Mindste antal stiftere 
Ikke fastlagt. 
4. Foreningstyper 
Kollektiv enhed. 
5. Nationalitetskrav 
Ingen - alle (juridiske personer eller 
fysiske personer), der er fastboende i 
Danmark, kan stifte en forening. 
6. Status som juridisk person 
Ja - hvis medlemmerne ønsker det. 
Status som juridisk person opnås, når 
medlemmerne har underskrevet de 
gældende vedtægter og udpeget en 
bestyrelse. (For krav, se nedenfor). 
7. Rets- og handleevne 
Ubegrænset. 
8. Formkrav til vedtægterne 
Nej. Men som minimum skal 
vedtægterne for ikke-registrerede 
foreninger indeholde regler, der 
regulerer forholdet mellem 
medlemmerne, og fastlægger de 
metoder, der anvendes til udpegning af 
de styrende organer. Vedtægterne for 
registrerede organisationer skal 
indeholde de af loven krævede 
oplysninger, f.eks. navn, sæde, antal 
medlemmer, der har som opgave at lede 
foreningen, samt hvordan de udpeges, 
medlemskabsbetingelser og forholdet 
mellem medlemmer, regnskabsperiode 
og metode for fremlæggelse af regnskaber osv. Ændringer skal oplyses 
til registret. 
9. Registreringsforpligtelse 
Følgende foreningskategorier skal 
anmeldes til fondsregistret inden tre 
måneder efter deres stiftelse: 
arbejdsgiverforeninger, fagforeninger og 
andre faglige sammenslutninger, hvis 
primære formål er at beskytte de 
økonomiske interesser for den 
faggruppe, medlemmerne tilhører, alle 
foreninger i privatretlig regi med 
aktiver, der overstiger DKK 250 000 
(ca. 31 000 ECU) med følgende 
undtagelser: foreninger, der er 
kontraktligt forpligtede til at udføre 
socialhjælpsopgaver i henhold til loven 
på vegne af kommuner eller 
forvaltninger, organisationer, der 
besidder ejendomme, der er tilknyttet 
folkekirken, juridisk anerkendte 
religiøse menigheder eller uddannelses­
institutioner godkendt af staten, forudsat 
at sådanne organisationer ikke har andre 
beføjelser eller formål. 
10. Erhvervsmæssig virksomhed 
Foreninger kan på samme måde som 
fonde (se nedenfor) beskæftige sig med 
erhvervsmæssige . aktiviteter, men 
indtjeningen fra sådanne aktiviteter er 
skattepligtige efter de samme regler som 
erhvervsvirksomheder. 
11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Afgøres frit af foreningens vedtægter (se 
dog punkt 17 nedenfor). 
SKATTEFORHOLD 
INDIREKTE SKATTER 
12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv 
Alle de i artikel 13 for foreninger 
relevante fritagelser er blevet 
gennemført. 
39 
13. Andre fritagelser 
Salg fra genbrugsforretninger ejet af 
anerkendte foreninger samt særlige be­
givenheder arrangeret af dem. 
14. Nulsatsordning 
Aviser 
DIREKTE SKATTER 
15. Generel regel 
Arbejdsgiverforeninger, fagforeninger 
og andre faglige sammenslutninger, der 
har til hovedformål at varetage de 
økonomiske interesser for den 
erhvervsgruppe, som medlemmerne 
tilhører (arbejdsmarkedssammen-
slutninger) er skattepligtige efter 
fondsbeskatningsloven. Andre 
foreninger, der alene varetager 
medlemmernes faglige og økonomiske 
interesser af merkantil- og 
servicebetonet art (brancheforeninger) er 
ligeledes skattepligtige efter 
fondsbeskatningsloven. Princippet i 
fondsbeskatningsloven er, at fonde og 
foreninger som udgangspunkt skal 
undergives de samme regler, som er 
gældende for aktieselskaber. 
Skatteprocenten er identisk med selskab-
katteprocenten, dvs. 34% 
Ved opgørelsen af den skattepligtige 
indkomst skal arbejdsmarkedssammen-
slutninger kun medregne indkomst ved 
erhvervsmæssig virksomhed, rente­
indtægter samt udbytteindtægter. 
Medlemskontingentet skal således ikke 
medregnes til den skattepligtige 
indkomst. 
Ajbejdsmarkedssammenslutninger har 
kun fradragsret for de udgifter, der 
vedrører de skattepligtige indtægter. 
Brancheforeninger beskattes fuldt ud af 
den erhvervsmæssige indkomst, mens 
den øvrige indkomst kun beskattes i det 
omfang, den overstiger DKK 200 000. 16. Brancheforeninger og arbejdsmarkeds-
sammenslutninger har fradragsret for 
uddelinger til almenvelgørende eller 
almennyttige formål. Brancheforeninger 
og arbejdsmarkedssammesiutninger har 
derudover fradragsret for hensættelser til 
opfyldelse af almennyttige eller 
almenvelgørende formål. 
Endvidere har brancheforeninger 
fradragsret for uddelinger til 
vedtægtsmæssige formål, såfremt 
modtageren af uddelingen er 
skattepligtig heraf i Danmark. 
Andre foreninger, korporationer og 
stiftelser, som ikke er omfattet af 
fondsbeskatningsloven, er omfattet af 
selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 6. 
Foreninger er alene skattepligtige af 
indkomsten ved erhvervsmæssig 
virksomhed. Tilsvarende har 
foreningerne kun fradragsret for de 
driftsudgifter, som kan henføres til den 
erhvervsmæssige, skattepligtige indtægt. 
Foreninger har endvidere fradragsret for 
udlodninger til fyldestgørelse af 
vedtægtsmæssige formål, såfremt 
formålene kan betragtes som 
almenvelgørende eller almennyttige. 
Foreninger kan foretage hensættelse til 
senere opfyldelse af almenvelgørende 
eller almennyttige formål. 
Skattemæssigt anerkendte eller 
begunstigede foreninger 
Ved lov eller efter 
skattemyndighedernes skøn, hvis 
formålet er at modtage 
fradragsberettigede gaver eller 
årsydelser. Skattemyndighederne 
offentliggør hvert år separate lister over 
organisationer, der er berettigede til at 
modtage gaver eller årsydelser. 
Ansøgning om optagelse på én eller 
begge lister kan indsendes. Fritagelse for 
skat på testamentsarv kan gives efter 
skattemyndighedernes skøn. 
Anerkendelse med disse sidstnævnte 
40 
formål for øje gives i praksis generelt til 
organisationer, der er registreret som 
berettigede til at modtage 
fradragsberettigede gaver. 
17. Kriterier for anerkendelse 
Organisationer, der er berettigede til 
skattebegunstigelser, er opbygget som 
ideelle foreninger eller fonde. 
Organisationer, der er udelukket herfra, 
omfatter dem, der udelukkende udfører 
politisk arbejde. Det er en betingelse, at 
gaver (og arv) udelukkende anvendes til 
almenvelgørende eller almennyttige 
formål for en større kreds af personer, 
og at ethvert overskud ved likvidation 
uddeles efter tilsvarende principper. 
Desuden skal organisationen være hjem­
mehørende i Danmark (hjemstedet skal 
ligge i Danmark, og hovedparten af 
ledelsesfunktionerne udføres derfra). Det 
synes at fremgå, at reglerne for 
modtagelse af fradragsberettigede 
årsydelser er skrappere. 
19. Gaver fra privatpersoner 
Fradragsberettigede enkeltgaver må kun 
gives til de organisationer, der er nævnt 
i den af skattemyndighederne 
offentliggjorte liste (se punkt 16 
ovenfor). Hver gave skal være på mindst 
DKK 500 og højest DKK 5 000 pr. år. 
De første DKK 500 er ikke 
fradragsberettigede. Desuden kan 
fradragsberettigede gaver ydes i henhold 
til en kontraktlig aftale (kontraktlige 
årsydelser) op til en grænse på 15% af 
den personlige indkomst plus 
kapitalgevinst før skat eller op til højest 
DKK 15 000, alt efter hvilket beløb der 
er størst. Kontraktlige aftaler skal 
normalt løbe i mindst ti år. 
20. Gaver fra selskaber 
Som for privatpersoner, dog med den 
undtagelse, at enkeltgaver kan trækkes 
fra den skattepligtige indkomst. Ved 
kontraktlige aftaler er det op til 15% af det skattepligtige overskud (eller DKK 
15 000). 
REGNSKABER OG TILSYN 
21. Ingen bestemmelser for ikke-registrerede 
foreninger. Registrerede foreninger skal 
fremlægge regnskaber i 
overensstemmelse med god praksis. De 
skal gennemgås og underskrives af en 
eller flere revisorer og indsendes til fonds-
registret inden seks måneder efter 
afslutningen af regnskabsperioden. Hvis 
foreningen på tidspunktet for 
udarbejdelsen af regnskabet har aktiver på 
mere end (ca.) 380 000 ECU, skal mindst 
én af revisorerne have de fornødne faglige 
kvalifikationer. I dette tilfælde skal fuld 
revision foretages, og revisoren skal fra 
foreningens side have nødvendig hjælp 
stillet til rådighed. Manglende opfyldelse 
af registrerings- eller regnskabskrav 
straffes med bøde. Justitsministeren (der 
er ansvarlig for registret) kan kræve, at en 
forening : Jne vedtægter medtager enhver 
bestemmelse, som han måtte skønne 
nødvendig, og han kan anmode om alle de 
oplysninger, som han måtte skønne 
nødvendige med henblik på at kontrollere, 
om loven overholdes. 
FONDE 
RETSTILSTAND 
22. Oprettelse 
Ja, men den kapital, der henlægges, skal 
normalt være på mindst DKK 250 000. 
Fonde med en mindre grundkapital kan 
stiftes med Justitsministeriets accept, 
hvis beløbet er tilstrækkeligt til at opnå 
de fastsatte mål. 
23. Definition 
Ingen i lovgivningen. Det er primært 
varer eller kapital, der overdrages til et 
eller andet formål. Fonden udgør en 
41 
enhed med status som juridisk person og 
ledes af en uafhængig bestyrelse i 
henhold til fondens egne vedtægter. 
Ingen medlemmer. 
En fond anses for erhvervsdrivende, hvis 
den overdrager varer eller immaterielle 
rettigheder, erlægger tjenesteydelser 
eller lignende, for hvilke den normalt 
modtager vederlag, eller udøver 
virksomhed med salg eller udlejning af 
fast ejendom, eller hvis den anses for 
holdingfond. 
24. Nationalitetskrav 
Fonde kan stiftes af udlændinge, men de 
skal etableres i Danmark. Desuden skal 
mindst halvdelen af bestyrelsesmed­
lemmerne og alle fondens direktører 
være bosiddende i Danmark. 
Fondsmyndigheden kan imidlertid 
dispensere fra bopælskravet, og der 
gøres undtagelse fra bopælskravet, hvis 
bestemmelsen strider mod internationale 
forpligtelser. 
25. Status som juridisk person 
Nystiftede fonde skal senest 3 måneder 
efter oprettelsen anmeldes til 
Justitsministeriet (Civilretsdirektoratet) 
og skattemyndighederne i den 
kommune, hvor fonden har hjemsted. 
Der er alene tale om et formkrav uden 
betydning for fondes legale status. 
Erhvervsdrivende fonde får status som 
juridisk person ved optagelse i registret 
for erhvervsdrivende fonde i Erhvervs-
og Selskabsstyrelsen under 
Erhvervsrninisteriet. 
26. Rets- og handleevne 
Ubegrænset. 
27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Fonde kan sammenlægges eller opløses, 
hvis deres aktiver ikke længere står i et 
rimeligt forhold til formålene. 
Sammenlægning eller opløsning - ved 
uddeling af kapital - kan finde sted efter ansøgning fra fondens ledelse og med 
Justitsministeriets accept eller kan 
pålægges af ministeren. Organisationer, 
der er bemyndigede til at modtage 
gaver, skal ved opløsning erklære sig 
indforstået med at uddele ethvert 
overskud til en lignende institution. 
Erhvervsdrivende fonde kan 
sammenlægges eller opløses, hvis deres 
aktiver ikke længere står i et rimeligt 
forhold til formålene, eller hvis formålet 
er bortfaldet. Sammenlægning eller 
opløsning - ved uddeling af kapitalen -
kan kun ske efter fondsbestyrelsens 
anmeldelse heraf og med 
fondsmyndighedens (normalt Erhvervs-
og Selskabsstyrelsens) godkendelse og 
med samtykke fra Justitsministeriet. 
SKATTEFORHOLD 
28. Fonde omfattet af fondsloven eller af lov 
om erhvervsdrivende fonde er 
skattepligtige efter 
fondsbeskatningsloven. Princippet i 
fondsbeskatningsloven er, at fonde og 
foreninger som udgangspunkt skal 
undergives de samme regler, som er 
gældende for aktieselskaber. 
Skatteprocenten er identisk med 
selskabskatteprocenten, dvs. 34% 
Erhvervsmæssig indtægt medregnes i sin 
helhed ved opgørelsen af den 
skattepligtige indkomst. For den øvrige 
indkomst gælder der et bundfradrag på 
DKK 25 000. 
Fonde har fradragsret for uddelinger til 
almenvelgørende eller almennyttige 
formål. Tilsvarende har fonde 
fradragsret for uddelinger til 
vedtægtsmæssige formål, såfremt 
modtageren er skattepligtig heraf i 
Danmark. Fonde har derudover 
fradragsret for hensættelser til opfyldelse 
af almennyttige eller almenvelgørende 
formål. 
42 
REGNSKABER OG TILSYN 
For hovedpartens vedkommende som 
ved registrerede foreninger (se punkt 21 
ovenfor), men med den tilføjelse, at den 
ansvarlige administrative myndighed 
kan afskedige medlemmer af 
bestyrelsen, der handler på en sådan 
måde, at de er uværdige til at beklæde 
deres stilling, eller hvis de ikke opfylder 
nationalitets- eller bopælskrav, undlader 
at handle i overensstemmelse med 
vedtægterne eller som påviseligt er ude 
af stand til at udfylde deres plads. Den 
administrative myndighed kan også 
udpege bestyrelsesmedlemmer (selv 
hvis det ikke er i overensstemmelse med 
vedtægterne), 
bestyrelsesmedlemmer, der er gået 
konkurs, skal fratræde, 
stiftere og deres slægtninge må ikke 
udgøre et flertal i bestyrelsen uden 
tilladelse fra den administrative myndig­
hed. Hvis fonden er stiftet af et selskab 
må heller ingen, der ejer mere end 
halvdelen af den stemmeberettigede 
kapital sammen med stifteren og hans 
eller hendes slægtninge, udgøre flertallet 
i bestyrelsen uden tilladelse fra den 
administrative myndighed, 
bestyrelsesmedlemmer må ikke modtage 
større honorarer for deres ydelser, end 
det anses for normalt for den 
pågældende type arbejde, 
bestyrelsesmedlemmer må ikke deltage i 
drøftelse af sager, de har interesser i, 
Alle fonde skal som udgangspunkt have 
deres årsregnskab revideret, og såfremt 
egenkapitalen i det foregående år var 
over DKK 3 mio., skal revisor være 
statsautoriseret eller registreret. 
Revisoren skal normalt være bosiddende 
i Danmark og være absolut uafhængig af 
fonden, dens bestyrelse og dem af de 
ansatte, der er beskæftiget med 
regnskabsføringen eller 
administrationen af aktiverne. Revisionen skal være detaljeret og 
kritisk, og revisoren skal overholde alle 
de af den relevante myndighed pålagte 
krav. Fonden skal yde ham/hende al den 
hjælp, den har mulighed for, 
medlemmer af bestyrelsen er ansvarlige 
for enhver skade, der påføres fonden 
som følge af deres ledelse. Det samme 
gælder fondens revisorer, hvis det er 
relevant, og eventuelt selskaber, som de 
hører til, 
fonde kan henlægge rimelige beløb til 
reservefonden, men bortset herfra skal 
midlerne anvendes til fondens formål. 
De beløb, der henlægges til reservefond 
eller bruges, kan variere afhængig af den 
ansvarlige myndigheds beslutning. 
43 
TYSKLAND 
FORENINGER (VEREINE) 
RETSTILSTAND 
Er retten til at danne foreninger sikret 
ved lov? 
Ja. I henhold til Forfatningens § 9, stk. 
1, anerkendes tyskeres almindelige 
foreningsret. Foreningers retsstilling er 
reguleret ved § 21 ff i civillovbogen 
(BGB) og ved de bestemmelser i 
foreningsloven (VereinsG), der finder 
anvendelse. 
Definition 
Der findes ingen lovfæstet definition. 
Ifølge retspraksis og retslæren defineres 
en forening som en varig og organiseret 
sainmerislutning af personer (fysiske 
eller juridiske), der går sammen på 
frivillig basis med henblik på at nå et 
fælles mål. Begrebet sammenslutning af 
medlemmer skal mindst udmøntes i en 
fælles betegnelse og et organ, hvor med­
lemmerne er repræsenteret. 
Mindste antal stiftere 
To stiftende medlemmer. Imidlertid skal 
der være mindst syv ved registreringen 
af vedtægterne, for at foreningen kan få 
status som juridisk person. 
Foreriingstyper 
I civillovbogen reguleres ideelle 
foreninger (Idealvereine) (§ 21 i BGB) 
og økonomiske foreninger, hvis formål 
er at skabe fortjeneste (wirtschaftliche 
Vereine, § 22 i BGB). Sidstnævnte har 
imidlertid kun marginal betydning, og 
der kræves tilladelse hertil fra offentlige 
myndigheder. Ved foreninger forstås i 
praksis derfor næsten udelukkende 
ideelle foreninger, uanset om de har 
status som juridisk person. 
Nationalitetskrav 
Ingen 6. Status som juridisk person 
Ved opførelse i foreningsregistret ved 
underretten det sted, hvor foreningen 
har sit hjemsted (§ 21 i BGB). 
7. Rets- og handleevne 
Ubegrænset. 
8. Formkrav til vedtægterne 
For registrerede foreninger (BGB § 57 
og 58). 
9. Registreringsforpligtelse 
For foreninger, der ønsker at opnå fuld 
status som juridisk person. 
10. Erhvervsmæssig virksomhed 
En ideel forening kan drive 
erhvervsmæssig virksomhed i det 
omfang, den kun er af underordnet 
betydning og ikke foreningens 
hovedformål og kun spiller en meget 
underordnet rolle i forhold til det 
almennyttige hovedformål. Hvis denne 
erhvervsmæssige virksomhed ikke er 
rent underordnet, må den dog ikke 
udgøre foreningens hovedvirksomhed 
eller vedtægtsmæssige virksomhed. Der 
kan i princippet kun være tale om 
underordnet virksomhed, hvis formålet 
er at gennemføre en form for 
virksomhed, for hvilken der gælder 
skattebegunstigelse (ikke alene 
indsamlinger), og hvis formålet kun kan 
nås ved hjælp af denne virksomhed 
(skattelovens § 65 - 68). Indtægter, 
udbytter og aktiver fra anden 
erhvervsmæssig virksomhed udført af en 
almennyttige forening, beskattes efter de 
almindelige regler. 
11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Formuen overdrages de i vedtægterne 
anførte ideelle organer. Det kan i 
vedtægterne bestemmes, at 
generalforsamlingen angiver, hvilke 
organer der skal bemyndiges til at få 
overdraget formuen, men i dette tilfælde 
44 
kræves skatte- og afgiftsmyndighedens 
godkendelse. 
SKATTEFORHOLD 
INDIREKTE SKATTER 
12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv 
Alle de for foreninger gældende 
fritagelser i henhold til artikel 13 er trådt 
i kraft. 
13. Andre fritagelser 
Ingen. 
14. Nulsatsordning 
Nej. 
DIREKTE SKATTER 
15. Generel regel 
Foreninger skal betale selskabsskat. 
Overstiger deres indtægter ikke DEM 7 
500, fritages de for selskabsskat 
(nedslag). 
16. Skattemæssigt anerkendte eller 
begunstigede foreninger 
Der bevilges skattefritagelse til 
foreninger, som ifølge deres vedtægter 
og faktiske virksomhed, udelukkende 
arbejder til gavn for almenvellet, og som 
direkte udøver filantropisk eller religiøs 
virksomhed (skattelovens § 51 - 68). 
Skattefritagelse er ikke begrænset til 
foreninger, men gives på samme vilkår 
til enhver juridisk person som omhandlet 
i § 1 i lov om selskabsskat. 
17. Kriterier for anerkendelse 
Det skal klart fremgå af foreningens 
vedtægter og adrninistration, at denne 
rent faktisk forfølger et almennyttigt 
formål. Følgende skal meget præcist 
nævnes i vedtægterne: 
- foreningens formål 
- måde, hvorpå formålet skal nås den ideelle virksomhed, som 
udelukkende og umiddelbart skal 
fremme dette mål 
- bestemmelser om, at formuen fortsat 
skal anvendes til almennyttige formål, 
hvis foreningen skulle blive opløst eller 
opgive sin almennyttige virksomhed 
- bestemmelser om, at foreningens 
faktiske virksomhed skal være i 
overensstemmelse med vedtægterne. 
18. Godkendte formål 
I henhold til skattelovens § 52-54 er en 
forening almennyttig i skattemæssig 
henseende, hvis den ifølge vedtægterne 
og den faktiske administration 
udelukkende tjener almenvellet og 
direkte har et filantropisk eller religiøst 
formål. 
Skattemæssigt sondres der, hvad angår 
en almennyttig forenings økonomiske 
virksomhed, mellem den virksomhed, 
der strengt vedrører det formål, der 
nyder skattefritagelse, og den 
økonomiske virksomhed, der ikke 
vedrører dette formål, og derfor er 
skattepligtig. 
Ved virksomhed, der strengt vedrører 
formålet, forstås virksomhed, hvor 
indtægterne ubeskåret anvendes til 
opnåelse af det formål, der har dannet 
grundlag for foreningens 
skattebegunstigelse. Denne virksomhed, 
der betragtes som ideel, er tilladt i 
ubegrænset omfang og er fritaget for 
beskatning. 
Virksomhed, der ikke har nogen direkte 
forbindelse med det erklærede formål, er 
derimod skattepligtig. Der er først og 
fremmest tale om erhvervsvirksomhed, 
som foreningen udøver gennem 
virksomheder, der skal indtjene midler 
til opnåelse af det formål, for hvilket 
foreningen har anmodet om 
skattebegunstigelse. Denne virksomhed 
beskattes som al anden 
erhvervsvirksomhed, men medfører 
45 
ikke, at foreningen mister sin ideelle 
status, så længe denne virksomhed ikke 
overskrider foreningens hovedformål 
(skattelovens § 55). 
19. Gaver fra privatpersoner 
Gaver fra en fysisk eller juridisk person, 
der er skattepligtig i Tyskland, til 
fremme af velgørende, kirkelige eller 
religiøse formål eller til anerkendte 
almennyttige formål til en forening, der 
af skattemyndighederne er anerkendt 
som velgørende, kan af giveren 
fradrages i indkomsten inden for visse 
beløb. Beløbene varierer alt efter gavens 
formål fra 5 til 10% af giverens samlede 
indkomst. 
20. Gaver fra selskaber 
Virksomheder kan fradrage gaver på 
indtil 0,2% af den samlede omsætning 
plus udbetalte lønninger og vederlag. 
20(a) Gaver til foreninger i udlandet 
Disse gaver kan ikke fradrages. 
REGNSKABER OG TILSYN 
21. Regnskaber 
Foremngen skal årligt fremlægge en 
resultatopgørelse. Denne regnskabspligt 
gælder i forhold til medlemmerne i 
henhold til BGB § 27, stk. 3, og § 666, 
og i forhold til skattemyndighederne (på 
grund af kravet om et ideelt formål) i 
henhold til skattelovens § 63, stk. 3. 
Hvis foreningen driver en 
erhvervsmæssig virksomhed, skal den 
føre regnskaber som virksomheder i 
henhold til handelsretten. Der skal under 
alle omstændigheder føres to særskilte 
regnskaber, et over den skattepligtige 
virksomhed og et over anden 
virksomhed. 
Tilsyn 
Bestyrelsesmedlemmerne er over for 
generalforsamlingen ansvarlige for, at 
regnskaberne føres ordentligt. Det kan i 22. vedtægterne fastsættes, at der skal være 
et tilsynsorgan, samt hvilke beføjelser 
dette skal have. Hvis et tilsynsråd 
(Aufsichtsrat) nedsættes, gælder 
bestemmelserne for anpartsselskaber og 
aktieselskaber ikke; et sådant råds 
kompetence fastsættes i vedtægterne. 
Skattemyndighederne fører tilsyn med, 
at foreningen overholder skattereglerne, 
og at foreningen bevarer sin karakter af 
ideel forening. Konstateres der 
overtrædelse af andre regler end 
skattereglerne, oversendes sagen til 
Indenrigsministeriet, der kan træffe 
beslutning om foreningens opløsning, 
hvis der er tale om en forening, hvis 
virksomhed strækker sig ud over en 
enkelt delstats område. Er foreningen 
begrænset til en enkelt delstat, har den 
pågældende delstats øverste 
myndigheder kompetence til at træffe 
beslutning om opløsning. 
FONDE (STIFTUNGEN) 
Oprettelse 
Ved en fundats, der udarbejdes af 
enhver fysisk eller juridisk person. 
Mellem levende personer (i så tilfælde 
kan oprettelsen tilbagekaldes indtil 
godkendelsesdatoen) eller 
testamentarisk. I fundatsen skal angives 
fondens formål, de til fremme af dette 
formål henlagte midler og det eller de 
ansvarlige organ(er). Der skal være afsat 
tilstrækkelige midler til, at det mål, 
fonden har sat sig, kan opfyldes. Der 
kræves en tilladelse fra den delstat, hvor 
fonden har sit hjemsted (i henhold til 
delstaternes love). Hvis tilladelsen 
nægtes, kan denne afgørelse kun 
appelleres med henvisning til, at 
administrationen ikke har anvendt de 
rette kriterier. 
46 
23. Definition 
En formue, der har status som 
selvstændig juridisk person. 
24. Nationalitetskrav 
Enhver kan være stifter. 
25. Status som juridisk person 
Ved godkendelse af den kompetente 
myndighed. 
26. Rets- og handleevne 
Den mest udstrakte rets- og handleevne 
for at nå fondens mål. Den kan gøre alt, 
hvad der er nødvendigt eller blot 
hensigtsmæssigt for at fremme sit mål. 
27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Når det er blevet umuligt at opfylde 
målet, eller fonden bringer almenvellet i 
fare, kan den administrative myndighed 
ændre målet, idet den i så vid 
udstrækning som muligt skal respektere 
stifterens hensigter; bestyrelsen skal 
høres. Den kan også fjerne og opløse 
fonden (§ 87 i BGB). I dette tilfælde 
tilfalder formuen de i vedtægterne 
nævnte personer. Hvis der ikke er nævnt 
noget herom, tilfalder den staten. 
Opløsningsproceduren er den samme 
som for foreninger. 
SKATTEFORHOLD 
28. Se foreninger Regler for tilsynet med regnskaberne 
fastlægges i vedtægterne. 
REGNSKABER OG TILSYN 
29. Regnskaber 
Se foreninger 
30. Tilsyn 
Den kompetente, administrative 
myndighed skal føre tilsyn med fondens 
ledelsesorgan. Denne kontrol skal kun 
sikre, at fundamentale 
retsgrundsætoinger overholdes. Den 
handler udelukkende i fondens interesse. 
47 
GRÆKENLAND 
FORENINGER 
RETSTILSTAND 7" 
1. Er retten til at danne foreninger sikret 
ved lov? 
Ja. I henhold til artikel 12 i Forfatningen 8. 
af 1975 beskyttes ideelle foreninger og 
forbund, forudsat at de overholder 
statens love. Staten kan ikke kræve en 
forudgående tilladelse til udøvelsen af 
denne rettighed. 
2. Definition 
Artikel 61 i civillovbogen: en gruppe 
personer, der har til hensigt at forfølge 
et fastlagt mål, samt en mængde for­
muegoder, der skal anvendes til at 
opfylde et fastlagt formål, og som har 11 
fået tildelt status som juridisk person. 
3. Mindste antal stiftere 
Tyve 
4. Foreningstyper 
Foreninger i henhold til almindelig, 
gældende ret 
Særlige foreninger 
Gruppe af personer (uden status som 
juridisk person, og for hvem der gælder 
bestemmelser vedrørende selskaber, 
hvis ikke andet er bestemt). 
5. Nationalitetskrav 
Foreningsretten gælder også for 
udlændinge i medfør af artikel 11 i den 
europæiske konvention om beskyttelse 
af menneskerettigheder og 
grundlæggende frihedsrettigheder. 
6. Status som juridisk person 
Efter anmodning til underretten på det 
sted hvor administrationen har sit 
hjemsted (stiftelsesdokument og 
vedtægter skal vedlægges som bilag), 
sikrer justitsmyndigheden, at de i loven 
opstillede betingelser er overholdt 14. 
(legalitetskontrol). Foreningen bliver en 
48 12. 
13. juridisk person, når domstolens 
beslutning er endelig, og foreningen er 
opført i samme domstols register. 
Rets- og handleevne 
Fuld rets- og handleevne bortset fra 
handlinger, der er forbundet med den 
fysiske person. 
Formkrav til vedtægterne 
De skal udfærdiges skriftligt og er 
underkastet reglerne om offentlighed. 
Registreringsforpligtelse 
Registreringen medfører status som 
juridisk person. 
Erhvervsmæssig virksomhed 
Lejlighedsvis indtjening af overskud 
med henblik på at skaffe ressourcer til 
foreningen er tilladt. 
Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Artikel 77 i civillovbogen: den opløste 
juridiske persons formuegoder tilfalder 
staten, medmindre andet er bestemt i 
loven eller vedtægterne, eller 
medmindre det kompetente organ har 
truffet anden beslutning. Staten er 
forpligtet til at opfylde den juridiske 
persons mål ved hjælp af disse 
formuegoder. Medlemmerne kan under 
ingen omstændigheder dele den opløste 
forenings formuegoder mellem sig. 
SKATTEFORHOLD 
INDIREKTE SKATTER 
Artikel 13 i det 6. momsdirektiv: 
De i artikel 13 fastsatte fritagelser finder 
anvendelse 
Andre fritagelser 
Særlig ordning med hensyn til 
skatteprocent (4%) for almennyttige 
foreninger 
Nulsatsordning 
Nej 
DIREKTE SKATTER 
15. Generel regel 
Indkomstskat. Skattegrundlaget for 
juridiske personer, der ikke har til 
formål at skabe et økonomisk overskud, 
er den skattepligtige nettoindkomst ved 
udlejning af ejendomme eller jord og 
ved værdipapirer. Anden indkomst er 
ikke skattepligtige, heller ikke 
indtægter, der er nødvendige, for at 
foreningen kan opfylde sit mål såsom 
kontingenter, der regelmæssigt betales 
af medlemmerne. Hvad angår 
udenlandske foreninger, er det kun 
indtægter, der er nødvendige, for at 
foreningen kan opfylde sit mål, der ikke 
beskattes. 
16. Skattemæssigt anerkendte eller 
begunstigede foreninger 
Almennyttige foreninger er fritaget for 
indkomstskat på indtægter ved udlejning 
af jord og ejendomme og for skat på 
indtægter af værdipapirer. 
Fritagelsen gælder også arveafgift og 
afgift på gaver til ideelle, juridiske 
personer, som lovligt er oprettet i 
Grækenland, og som forfølger el mål til 
national, religiøs, filantropisk, 
pædagogisk, kunstnerisk eller offentlig 
gavn. Fritagelsen gælder enhver 
udenlandsk, juridisk person med de 
samme karakteristika med hensyn til de 
formuegoder, den måtte arve i 
Grækenland med forbehold af princippet 
om gensidighed. 
17. Kriterier for anerkendelse 
Meget bred definition af begrebet 
almennyttig, idet det omfatter ethvert 
formål, der ikke er af strengt privat 
interesse, men vedrører brede 
persongruppers interesser (filantropiske, 
religiøse, sociale, kunstoeriske og 
uddannelsesmæssige). 18. Godkendte formål 
Det kompetente organ, der kan bevilge 
fritagelse, er skatteinspektøren i den 
region, hvor foreningen har sit hjemsted. 
19. Gaver fra privatpersoner 
Fradragsberettigede i den skattepligtige 
indkomst, men gavegiver skal være af 
græsk nationalitet. 
Hvis beløbet overstiger GRD 100 000 i 
løbet af året, skal det indsættes i en 
depositofond. 
20. Gaver fra selskaber 
Fradragsberettigede på betingelse af at 
disse gaver er indsat i en depositofond. 
20(a) Gaver til udenlandske foreninger 
Ikke fradragsberettigede. 
REGNSKABER OG TILSYN 
21. Regnskaber 
Præfekten har tilsynsmyndigheden 
FONDE 
22. Oprettelse 
Koncessionssystem: fundats (dokument 
oprettet af en person for notar eller 
testamentarisk bestemmelse - stifterens 
unilaterale dokument) og præsidentiel 
anordning til godkendelse af stifterens 
ønske, som udstedes af den kompetente 
minister afhængig af fondens formål. 
23. Definition 
Formuegoder, der er beregnet til 
gennemførelse af et projekt af almen 
interesse (i princippet), og som har andet 
formål end at skabe fortjeneste. 
24. Nationalitetskrav 
25. Status som juridisk person 
Koncessionssystem. Erhvervelse den 
dag forordningen om tilladelsen 
offentliggøres i det græske statstidende. 
49 
26. Rets- og handleevne 
Fuld rets- og handleevne. Erhvervelse af 
status som juridisk person medfører ikke 
automatisk erhvervelse af den henlagte 
formue. 
27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
SKATTEFORHOLD 
28. Samme regler som for foreninger. 
REGNSKABER OG TILSYN 
29. Regnskaber 
Regnskabskontrolmyndighed 
30. Tilsyn 
Fondens drift er underlagt statens tilsyn 
50 
SPANIEN 
FORENINGER 
RETSTILSTAND 
1. Er retten til at danne foreninger sikret 
ved lov? 
Artikel 22 (foreninger) og 34 
(fonde) i Forfatningen. 
- Lov 191/1964 af 24. december 
1964, hvori der fastsættes regler for 
foreninger, og supplerende anordning af 
20. maj 1965. 
- Lov 30/1994 af 24. november 1994 
om fonde og skattefordele ved privat 
deltagelse i almennyttige aktiviteter. 
Flere love i de autonome regioner. 
2. Definition 
Sammenslutning eller forbund af flere 
fysiske personer, der tilsammen har rets-
og handleevne, som viser denne 
sammenslutnings vilje til varigt at 
forfølge et bestemt, lovligt mål, der 
fastlægges i foreningens vedtægter, 
(definition i egentlig forstand) 
3. Mindste antal stiftere 
I lov af 1964 henvises til et møde, hvor 
"flere personer" når til enighed, uden at 
det på noget tidspunkt præciseres, hvor 
mange personer eller stiftende 
medlemmer, der kræves. Ikke desto 
mindre går den overvejende tendens 
mod opfattelsen af, at mindst tre 
personer er påkrævet. 
4. Foreningstyper 
1 - Foreninger, der er underlagt lov af 
24. december 1964, (der ikke omfatter 
offentlige eller private fonde, civile eller 
kommercielle enheder og 
korporationer). 
2 - Foreninger, der især er underlagt 
særlige vedtægter (foreninger i henhold 
til kanonisk ret, foreninger, staten har 
dannet med henblik på at få opfyldt fastlagte mål, foreninger af 
fagforeningsmæssig karakter, foreninger 
af civile og militære embedsmænd, 
administrative ejerforeninger, politiske 
partier, sportsforeninger, studenterfor­
eninger osv.) 
I øvrigt kan Ministerrådet på forslag af 
Indenrigsministeriet anerkende, at visse 
foreninger er til gavn for almenvellet 
eller almennyttige, hvilket giver dem 
mange fordele, herunder navnlig 
skattemæssige. Det drejer sig om 
foreninger, der har et socialt, 
uddannelsesmæssigt, kulturelt eller 
sportsligt formål, eller som mere bredt 
sigter mod at fremme almennyttige 
formål. 
Nationalitetskrav 
Udlændinge, der lovligt opholder sig i 
Spanien, har ret til at danne foreninger 
og kan udøve denne ret i overens­
stemmelse med love og forskrifter. (Lov 
7/1985 til praktisk gennemførelse af 
principperne i forfatningsloven 
vedrørende rettigheder og friheder for 
udlændinge i Spanien). 
Status som juridisk person 
I henhold til civillovbogens artikel 35 
har lovmæssigt anerkendte 
sammenslutninger, foreninger og fonde 
af almen interesse samt foreninger af 
særlig interesse, hvad enten de er civile, 
kommercielle eller industrielle, og som i 
henhold til loven har en egen 
retssubjektivitet, der er uafhængig af 
medlemmernes, status som juridisk 
person. 
I overensstemmelse med retspraksis i 
Højesteretten er denne status som 
juridisk person et resultat af for-
eningskontrakten. Ifølge forfatningens 
artikel 22, stk. 3, sker opførelsen af 
foreningerne i det dertil hørende register 
"kun af offentlighedshensyn". 
51 
7. Rets- og handleevne 
Ifølge civillovbogens artikel 38 har 
juridiske personer, herunder foreninger 
der anerkendes af loven, rets- og 
handleevne. De kan derfor erhverve og 
besidde formuegoder og indgå for­
pligtelser eller indlede civile eller 
strafferetlige søgsmål. 
Imidlertid kan foreninger, der ikke er 
anerkendt som værende til gavn for 
almenvellet, kun erhverve ejendomme, 
der er strengt nødvendige for 
opfyldelsen af deres formål, og de skal 
have særlig tilladelse til at modtage 
visse, private gaver. 
8. Formkrav til vedtægterne 
I artikel 3.2 i lov af 1964 anføres de 
oplysninger, som vedtægterne skal 
indeholde. 
9. Registreringsforpligtelse 
Opførelsen i et register er obligatorisk. 
Betingelserne for denne registrering 
varierer i forhold til de bestemmelser, 
der gælder i den autonome region, hvor 
foreningen har hjemsted. For de 
foreninger, der er underlagt lov af 1964, 
findes der et register for hver provins og 
et nationalt register. 
Der findes desuden særlige registre for 
visse foreninger, der er underlagt 
særlige ordninger. 
10. Erhvervsmæssig virksomhed 
Tilladt 
11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Betingelserne for anvendelse af formuen 
i tilfælde af opløsning skal fremgå af 
vedtægterne. 
SKATTEFORHOLD 
INDIREKTE SKATTER 
12. Det 6. momsdirektiv: de i artikel 13 
omhandlede fritagelser Lov 37/1992 af 28. december 1992 
vedrørende moms fritager ikke direkte 
foreninger, for så vidt som de 
forskellige, gældende satser ikke angår 
enhedens juridiske form, men arten af 
dens aktivitet. Imidlertid forudsættes der 
i loven talrige dispositioner, som er 
fælles for foreninger, der er fritaget eller 
har ret til fradrag. 
13. Andre fritagelser 
Se punkt 12 
14. Nulsatsordning 
Nej 
DIREKTE SKATTER 
15. Generel regel 
De foreninger, der er erklæret til gavn 
for almenvellet, og som overholder be­
tingelserne i artikel 42 i lov om fonde og 
skattefordele ved privat deltagelse i 
almennyttige aktiviteter, har mange 
skattefordele. 
1 - De er fritaget for selskabsskat, for så 
vidt angår udøvelsen af de aktiviteter, 
der udgør deres sociale formål eller 
specifikke endemål, herunder 
formuestigninger fra erhvervelser eller 
overdragelser af udbyttegivende 
værdipapirer. De er også fritaget for at 
betale skat af de resultater, der er opnået 
ved en erhvervsmæssig virksomhed, 
hvis denne falder sammen med 
enhedens formål eller specifikke 
endemål. 
Indtægter fra erhvervsmæssig 
virksomhed eller kapitalindtægter er 
ikke fritaget, men de er behæftet med 
visse fordele, især i skatteansættelsen 
hvor der skal anvendes en fast sats på 
10%. 
2 - De er fritaget for de fleste lokale 
skatter; 
16. Skattemæssigt anerkendte eller 
begunstigede foreninger 
52 
De foreninger, der erklæres til gavn for 
almenvellet, skal overholde de i artikel 
42 i lov om fonde og skattefordele ved 
privat deltagelse i almennyttige 
aktiviteter fastsatte betingelser, 
herunder: 
forfølge almennyttige mål (social, 
uddannelsesmæssig, kulturel, sportslig 
og sundhedsmæssig bistand, 
udviklingssamarbejde, miljøbeskyttelse, 
fremme af samfundsøkonomien, frivillig 
samfundstjeneste eller forskning osv.). 
anvende mindst 70% af 
nettoindtægterne til disse formål. 
årligt fremsende foreningens 
regnskaber i korrekt form til det 
kompetente organ. 
i tilfælde af opløsning anvende sin 
formue til opfyldelse af almennyttige 
mål. 
foreningernes vedtægtsmæssige 
repræsentanter skal arbejde gratis. 
17. Kriterier for anerkendelse 
Disse fremgår af artikel 4 i lov om 
foreninger af 1964, ændret ved lov om 
fonde og skattefordele ved privat delta­
gelse i almennyttige aktiviteter. Det 
drejer sig bl.a. om: 
almennyttige formål nedfældet i 
vedtægterne. 
åben aktivitet, der ikke er forbeholdt 
medlemmerne. 
andet formål end at skabe 
fortjeneste, ingen udlodning af eventuelt 
opnået fortjeneste, og bestyrelsen skal 
udføre sit arbejde gratis. 
besiddelse af de personlige og 
materielle midler, der er nødvendige for 
at opfylde de vedtægtsmæssige formål. 
foreningen skal have haft en 
uafbrudt levetid på to år forud for 
anmodningen. 18. Godkendte formål 
Se punkt 16 og 17. 
19. Gaver fra privatpersoner. 
Under visse betingelser og med visse 
begrænsninger kan fysiske personer, der 
giver gaver til skattebegunstigede, 
fratrække disse gaver fra den 
skattepligtige indkomst. Normalt vil 
dette fradrag være 20% af værdien af 
gaven. Imidlertid kan de samlede, 
fradragsberettigede udgifter ikke 
overstige 30% af den skattepligtige 
indkomst. 
20. Gaver fra selskaber 
Juridiske personer kan på visse 
betingelser fratrække gaver til 
skattebegunstigede. Dette fradrag kan i 
de fleste tilfælde ikke overstige 10% af 
skattegrundlaget. 
løvrigt er der også skattefordele for 
virksomheder, der samarbejder om 
almennyttige aktiviteter og bl.a. 
erhverver kunstværker med henblik på 
at forære dem væk som gave. Der er 
også særlige skattefordele i forbindelse 
med udgifter til fremme og udvikling af 
visse kunstarter. 
20(a) Gaver til udenlandske foreninger 
Der findes ingen lovgivning for så vHt 
angår foreninger. (Med hensyn til fonde, 
se punkt. 24). 
REGNSKABER OG TILSYN 
21. Regnskaber 
I henhold til artikel 11 i anordning af 20. 
maj 1965 er foreninger forpligtede til at 
føre regnskaber, hvor alle indtægter og 
udgifter anføres. Disse regnskaber skal 
tilstilles alle foreningens medlemmer og 
derefter årligt fremlægges for den 
ordinære generalforsamling med et 
budget for det kommende år. 
Endelig skal de sendes til provinsens 
præfektur (for foreninger, der ligger i en 
53 
autonom region, som ikke har lovgivet 
på området) og til Justitsministeriet (for 
foreninger, der er erklæret til gavn for 
almenvellet). 
Tilsyn 
I lov af 1964 forudsattes det, at det 
offentlige kontrollerer foreninger, men 
denne bestemmelse er implicit ophævet 
ved Forfatningen af 1978. 
De foreninger, der er erklæret til gavn 
for almenvellet, skal årligt til 
Justitsministeriet fremsende en 
beskrivelse af de aktiviteter, der er 
gennemført i løbet af det foregående 
regnskabsår. 
FONDE 
22. Oprettelse 
En fond kan oprettes "inter vivos" eller 
"mortis causa". I første tilfælde skal det 
ske ved dokument oprettet ved notar, i 
det andet skal oprettelsen være bestemt i 
testamentet. 
Opførelse i et fondsregister under 
Justitsministeriets ressort er obligatorisk 
og retsstiftende. 
23. Definition 
I artikel 1 i lov om fonde af 1994 
defineres fonde som organisationer, der 
oprettes, uden at formålet er at skabe 
fortjeneste, idet stifterne varigt ønsker 
deres formue anvendt til et formål til 
gavn for almenvellet. 
24. Nationalitetskrav 
Udlændinge kan oprette en fond i 
Spanien. 
løvrigt kan også udenlandske fonde 
udøve aktiviteter i Spanien inden for 
rammerne af deres formål og nyde 
samme fordele som spanske, på 
betingelse af at de er repræsenteret på 
spansk område og bliver indført i 
fondsregistret. Indførelsen kan afvises, når deres formål 
ikke er almennyttigt, eller når de ikke er 
lovligt oprettet i overensstemmelse med 
deres nationale lovgivning. (Artikel 5 i 
loven). 
25. Status som juridisk person 
Fonde får status som juridiske personer 
fra og med indførelsen af oprettelses-
dokumentet i registret. Indførelsen vil 
kunne afvises, hvis dette dokument ikke 
overholder lovens forskrifter. 
26. Rets- og handleevne 
Fondens formue kan bestå af alle slags 
formuegoder og rettigheder af 
økonomisk værdi, og som fonden ejer. 
En liste herover skal indgå i registret. 
Administration og rådighed ove 
formuen tilfalder bestyrelsen ("patrona 
tet"), som forvalter fonden 
overensstemmelse med forskrifterne 
vedtægterne. Imidlertid fastsættes 
lovens artikel 19 begrænsninger for 
råderetten over fondens formue, og 
talrige transaktioner forudsætter 
forudgående tilladelse fra 
tilsynsmyndigheden ("protektoratet"). 
løvrigt kan fonde ikke deltage i 
selskaber, hvor de kan blive draget til 
personligt ansvar for selskabets gæld. 
De kan dog deltage i kapitalselskaber. 
27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Formuegoder og rettigheder fra 
opløsningen skal anvendes til fonde og 
ideelle privatretlige enheder, der har et 
almennyttigt formål, som er anført i 
oprettelsesdokumentet eller i fondens 
vedtægter. Såfremt intet er anført, 
beslutter bestyrelsen eller 
tilsynsmyndigheden, hvilke af disse 
enheder der skal have disse rettigheder. 
Ved fravigelse fra disse bestemmelser 
kan det imidlertid i 
oprettelsesdokumentet eller i 
vedtægterne fastsættes, at disse 
54 
formuegoder skal gives til andre 
offentlige enheder med almennyttige 
formål (artikel 31 i loven). påtage sig bestyrelsens beføjelser i den 
af dommeren fastsatte periode. 
SKATTEFORHOLD 
28. De i registret lovligt opførte fonde, som 
overholder de i artikel 42 i lov om fonde 
og skattefordele ved privat deltagelse i 
almennyttige aktiviteter fastsatte 
betingelser, har samme skattefordele 
som foreninger. (Se punkt. 15 til 20). 
For at opnå dette skal de godkendes af 
Finansministeriet og udtrykkeligt 
anmode om fritagelserne. 
REGNSKABER OG TILSYN 
29. Regnskaber 
Bestyrelsen for fonden skal årligt 
udarbejde en formueopgørelse, status og 
resultatopgørelse samt en redegørelse 
over fondens aktiviteter og økonomiske 
forvaltning. Det skal også foretage 
afslutning af indtægts- og udgiftsbud­
gettet for det foregående år. Det hele 
skal tilsendes tilsynsmyndigheden; 
Desuden er en ekstern revision under 
visse omstændigheder obligatorisk. 
Endelig skal bestyrelsen også senest tre 
måneder før afslutningen af hvert 
regnskabsår udfærdige og tilsende 
tilsynsmyndigheden budgettet for det 
kommende år. (Artikel 23 i loven). 
30. Tilsyn 
Tilsynet skal lette udøvelsen af 
stiftelsesretten og sikre, at oprettelsen og 
driften sker i overensstemmelse med 
loven. Tilsynet skal udøves af en statslig 
myndighed, for så vidt angår fonde un­
der statens kompetence. 
Denne tilsynsmyndighed har ansvaret 
for revisionen og kan bede 
justitsmyndighederne om lov til 
midlertidigt at intervenere i fonden og 
55 
FRANKRIG 
FORENINGER 
RETSTILSTAND 
1. Er retten til at danne foreninger sikret 
ved lov? 
Ja - (præamblen til Forfatningen af 
1958, hvori er anført de i erklæringen 
om menneskerettighederne af 1789 
definerede principper) og af 
Forfatningsrådet (beslutning af 16. juli 
1971, det franske statstidende Journal 
Officielden 18. juli 1971). 
2. Definition 
"ved forening forstås den aftale, ved 
hvilken to eller flere personer permanent 
forener deres viden eller aktivitet med et 
andet formål end at dele overskud" 
(artikel 1 i lov af 1901). 
3. Mindste antal stiftere 
To 
4. Foreningstyper 
Ikke-anmeldt forening eller de facto 
forening 
Anmeldt forening 
Almennyttig forening (ikke en juridisk 
definition, denne anerkendelse foretager 
staten efter skøn). 
5. Nationalitetskrav 
Ingen særlige betingelser 
6. Status som juridisk person 
Ikke-anmeldt forening - nej 
Anmeldt forening - ja, ved fremsendelse 
af en erklæring til præfekturet 
indeholdende foreningens navn, formål, 
hjemsted og oplysninger om ledernes 
navn, erhverv, bopæl og nationalitet 
samt to eksemplarer af vedtægterne og 
ved en offentliggørelse af denne 
erklæring i det franske statstidende. 10. 
11. Rets- og handleevne 
En anmeldt forening kan kun erhverve, 
eje og administrere "det lokale, der skal 
bruges til foreningens administration og 
medlemsmøder, og de ejendomme, der 
er strengt nødvendige for opfyldelsen af 
det formål, den har sat sig." (artikel 6 i 
lov af 1901); den kan kun modtage 
gaver og testamentsarv, hvis den som 
eneste mål har bistand, velgørenhed, 
videnskabelig eller medicinsk forskning, 
hvis det er en kulturel forening, en 
familieforening eller den er tilknyttet en 
større, almennyttig forening 
En forening, der er erklæret til gavn for 
almenvellet, har en lidt større rets- og 
handleevne, eftersom der her ikke 
bruges ordet "strengt". Den kan desuden 
erhverve skove og jorde til beplantning 
med skov, modtage gaver og 
testamentsarv. Hvis den ved gave eller 
testamentsarv modtager en ejendom, 
som ikke er nødvendig for dens arbejde, 
skal den sælge denne og beholde 
salgsprisen. Der skal på forhånd gives 
en præcis, administrativ tilladelse til at 
give den påtænkte gave. 
Formkrav til vedtægterne 
Ingen obligatorisk form for vedtægterne, 
som er parternes lov. 
Registreringsforpligtelse 
Ingen registrering, se punkt 6 om 
anmeldelsesprocedure 
Erhvervsmæssig virksomhed 
Intet forbud hverken i lov af 1901 eller i 
retspraksis; mulighed for at have 
fortjeneste. 
Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Resten af aktiverne kan ikke tilfalde 
medlemmerne. I henhold til vedtægterne 
og/eller generalforsamlingen overdrages 
et restbeløb i reglen til en ideel organisa­
tion, der har et lignende formål. 
56 
SKATTEFORHOLD 
INDIREKTE SKATTER 
12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv 
Alle de i artikel 13 omtalte fritagelser 
synes at være omfattet af den franske 
skattelov 
13. Andre fritagelser 
Visse fritagelser for registreringsafgift 
14. Nulsatsordning 
Nej 
DIREKTE SKATTER 
15. Generel regel 
Når foreninger er ideelle og fritaget for 
moms, pålægges de ikke skatter som 
selskaber (selskabsskat, skat til dækning 
af lærlingeuddannelsesudgifter, 
erhvervsskat osv.). 
Når de ikke har pligt til at betale 
selskabsskat med den efter gældende ret 
relevante sats, skal de betale formueskat. 
Alle foreninger skal betale lokalskatter. 
Dvs. boligskat undtagen for ikke-
møblerede lokaler og lokaler, der er 
åbne for offentligheden, samt skat af fast 
ejendom, der skal betales af alle ejere af 
ejendomme med undtagelse af sociale 
boliger. 
Når de er fritaget for moms, skal de 
betale skat af lønindtjening. Når de 
beskæftiger over 10 ansatte, skal de 
betale arbejdsgiverbidrag til videre- og 
efteruddannelse og til "byggeindsats". 
De skal betale skat af formueafkastet. 
16. Skattemæssigt anerkendte eller 
begunstigede foreninger 
Såfremt en forening udøver visse 
specifikke aktiviteter, skal den have en 
administrativ godkendelse (turisme- og 
fritidsaktiviteter, visse "bemyndigede" 
aktiviteter på social- og 
sundhedsområdet eller det socialmedicinske område, aktiviteter, 
der anses for at være offentlige 
serviceopgaver som f.eks. jagt- eller 
fiskeriforeninger, tilrettelæggelse af 
officielle sportskonkurrencer osv.). 
Foreninger, der er anerkendt som 
værende til gavn for almenvellet 
Denne anerkendelse søger man om hos 
Indenrigsministeriet, og den gives, med 
forbehold, ved anordning i For-
valtningsrådet. Denne anerkendelse 
pålægger visse forpligtelser, men giver 
mulighed for at modtage større gaver og 
at erhverve og besidde fast ejendom. 
17. Kriterier for anerkendelse 
Foreningen skal være anmeldt og have 
været regelmæssigt aktiv som anmeldt 
forening i 3 år, gennemføre aktiviteter til 
gavn for almenvellet, række ud over 
lokalområdet, have mindst 200 
medlemmer og vedtage de af 
Forval tningsrådet udarbejdede 
standardvedtægter 
18. Godkendte formål 
Godkendelsen bevilges af staten, som 
overdrager foreninger offentlige 
serviceopgaver. Til gengæld for snævre, 
administrative rammer og en streng 
kontrol får disse foreninger diverse 
former for støtte (f.eks. r 
sportsforbund i henhold til anordning uf 
8. august 1945 monopol på afholdelse ai 
konkurrencer). 
19. Gaver fra privatpersoner 
Gaver fra privatpersoner til anmeldte 
foreninger er fradragsberettigede op til 
1,25% af den skattepligtige indkomst og 
op til 5%, hvis de gives til fonde og 
almennyttige foreninger. Disse gaver 
giver ret til en skattenedsættelse på 40% 
af gavens værdi (50% når de skal bruges 
til gratis måltider eller bolig til dårligt, 
stillede personer). Kun gaver til en 
fransk forening eller en udenlandsk 
forening, der udøver sin aktivitet i 
Frankrig, er fradragsberettigede. 
57 
20. Gaver fra selskaber 
Gaver fra virksomheder er 
fradragsberettigede med 37% eller 42% 
af det skattepligtige overskud inden for 
en grænse af 2%o af omsætningen, hvis 
gaven gives til anmeldte foreninger, og 
3%o, hvis gaven gives til almennyttige 
foreninger (og fonde) 
Kun gaver til en fransk forening eller en 
udenlandsk forening, der udøver sin 
aktivitet i Frankrig, er fradrags­
berettigede. 
REGNSKABER OG TILSYN 
21. Kun almennyttige foreninger, 
foreninger, der støttes af det offentlige, 
og foreninger, der udøver en 
erhvervsmæssig virksomhed over en vis 
grænse (budget, status, antal ansatte) har 
en lovbestemt forpligtelse til at 
indlevere regnskaber i foreskrevet form. 
FONDE 
RETSTILSTAND 
22. Oprettelse 
Almennyttig fond: Projektet skal 
fremlægges for Indenrigsministeriet og 
derefter Forvaltningsrådet, som ved at 
godkende, at fonden er til gavn for 
almenvellet, giver fonden lov til at 
modtage indtægter. Vedtægterne skal 
udformes i overensstemmelse med de af 
Forvaltningsrådet opstillede 
standardvedtægter, hvorefter udpegelse 
af medlemmerne af bestyrelsen 
sædvanligvis skal følge reglen om tre 
tredjedele, dvs. en tredjedel af 
medlemmerne udpeges af stifterne, en 
tredjedel er fødte medlemmer og 
repræsenterer det offentlige, og en 
tredjedel af medlemmerne udpeges af 
bestyrelsen. En såkaldt "skyggefond": oprettes inden 
for en almennyttig fond, uden at der 
dermed etableres en ny juridisk enhed 
(sjældent tilfælde). 
Virksomhedsfonde (lov af 4.7.1990) 
behøver ikke at blive anerkendt som 
almennyttige; de oprettes for en fastsat 
varighed (som regel 5 år med mulighed 
for forlængelse), og deres 
handlingsprogram godkendes af den 
administrative myndighed. 
23. Definition 
"... uigenkaldelig henlæggelse af 
formuegoder, rettigheder eller ressourcer 
til et almennyttigt og ideelt formål..." 
24. Nationalitetskrav 
Pr. definition består en tredjedel af 
bestyrelsesmedlemmerne af 
repræsentanterne for det offentlige og af 
personer, der er udpeget af det 
offentlige. For at udøve en permanent 
aktivitet i Frankrig eller for at have 
samme muligheder som en fransk fond 
skal en udenlandsk fond anerkendes som 
almennyttig. 
25. Status som juridisk person 
Ja, så snart Forvaltningsrådet ved 
anordning har godkendt fonden som 
almennyttig, og dette er offentliggjort i 
det franske statstidende (Journal 
officiel). 
26. Rets- og handleevne 
Samme betingelse med hensyn til at 
acceptere gaver som en almennyttig 
forening, men større muligheder for at 
eje en formue, herunder 
udlejningsejendomme. 
27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Samme bestemmelser som for en 
almennyttig forening (se punkt 11), men 
administrationens samtykke er 
obligatorisk. 
58 
SKATTEFORHOLD 
28. Samme ordning som for foreninger 
REGNSKABER OG TILSYN 
Kontrolforanstaltninger og forpligtelse 
til at fremlægge regnskaber er ens for 
fonde og almennyttige foreninger. 
59 
IRLAND 
FORENINGER 
RETSTILSTAND 
Er retten til at danne foreninger sikret 
ved lov? 
Den generelle ret til at stifte en forening 
er sikret i artikel 40, stk 6, i den irske 
Forfatning. Den mere specifikke ret til at 
stifte foreninger for private organisatio­
ner er fastlagt i selskabsloven og i 
lovgivningen for "Industrial and 
Provident Societies". 
Definition 
En "forening" som sådan defineres ikke 
specifikt i den irske lovgivning. Den 
form, en forening far, afgøres af den 
juridiske struktur, der vælges. Dette 
behandles i det følgende. 
Foreningstyper 
Tre hovedtyper er relevante for private 
organisationer: 
(a) "Unincorporated bodies" 
(foreninger der ikke er selvstændige 
retssubjekter). Sådanne organisationer 
kan have vedtægter nedfældet på skrift. I 
disse fastlægges organisationens mål og 
formål samt eventuelt nærmere 
oplysninger om medlemskab og 
bestyrelse. Rent juridisk udgør 
vedtægterne en kontrakt eller bindende 
aftale mellem gruppens medlemmer om 
at overholde aftalens vilkår, dvs. man 
skal tilstræbe at nå det mål, der er 
angivet i vedtægterne, udføre 
aktiviteterne i overensstemmelse med 
vedtægterne osv. Selvom vedtægterne er 
juridisk bindende, f.eks. mellem 
gruppens medlemmer, har den ingen 
virkning over for ikke-medlemmer. 
Således erhverver gruppen i sig selv 
ikke status som juridisk person. 
(b) "Company limited by guarantee" (et 
selskab, hvor deltagerne hæfter for et fast, garanteret beløb). Dette er en 
variant af de irske erhvervs­
virksomheders standardform for status 
som juridisk person. I et sådan selskab 
er der ingen andele, og medlemmeme 
garanterer blot at betale et vist 
(sædvanligvis symbolsk) beløb til 
dækning af selskabets gæld i tilfælde af 
opløsning. 
(c) "Industrial and Provident Society". 
Denne form anvendes ofte af andelssel­
skaber. I praksis er mange af de regler, 
der gælder for en "Industrial and 
Provident Society", meget lig dem, der 
har virkning for selskaber, hvor 
deltagerne hæfter for et fast, garanteret 
beløb. Der er dog én vigtig forskel, idet 
et selskab med begrænset hæftelse kan 
stiftes af en gruppe i et hvilket som helst 
lovligt øjemed i modsætning til en 
forening, der for at blive registreret som 
en "Industrial and Provident Society" 
skal stiftes "med henblik på at drive 
erhvervsvirksomhed". 
Der er ligeledes forskellige typer af 
foreningsformer, der kan være relevante 
for private foreninger, herunder truster, 
forsørgelsesforeninger (Friendly 
Societies) osv. Imidlertid er ovennævnte 
tre typer, de oftest anvendte i Irland. 
Mindste antal stiftere 
Både selskabet, hvor deltagerne hæfter 
for et fast, garanteret beløb, og en 
"Industrial and Provident Society" skal 
have mindst syv medlemmer. Der er 
ingen lovmæssige minimumskrav 
forbundet med stiftelsen af foreninger 
der ikke er selvstændige retssubjekter. 
Nationalitetskrav 
Der er ingen specifikke nationalitetskrav 
forbundet med nogen af de tre vigtigste, 
juridiske foreningsformer. 
Status som juridisk person 
Foreninger der ikke er selvstændige 
retssubjekter har ingen særskilt status 
som juridisk person. Både selskabet, 
60 
10. hvor deltagerne hæfter for et fast, 9. 
garanteret beløb, samt en "Industrial and 
Provident Society" har særskilt status 
som juridisk person. Denne erhverves 
ved at indsende organisationens 
vedtægter i den påkrævede form til den 
relevante offentlige myndighed, der er 
bemyndiget til at anerkende den 
specifikke organisation. Vedtægterne 
kan derefter gennemses af 
offentligheden som helhed. 
Rets- og handleevne 
Organisationens rets- og handleevne er 
fastlagt i vedtægterne. Hvis det drejer 
sig om et selskab, hvor deltagerne 
hæfter for et fast, garanteret beløb, 
kaldes vedtægterne "Memorandum and 
Articles". Er det en "Industrial and 
Provident Society" kaldes de "the 
Rules". Der er ingen specifikke 
begrænsninger i rets- og handleevnen 
for private foreninger, bortset fra dem, 
der generelt er fastsat i loven for den 
juridiske form. 
Formkrav til vedtægterne 
Drejer det sig om et selskab, hvor 11. 
deltagerne hæfter for et fast, garanteret 
beløb, skal vedtægterne udarbejdes i en 
for selskabsregistret, der er det relevante 
registreringsorgan, acceptabel form. 
Eksempel på "Memorandum and 
Articles" forefindes i selskabsloven, og 
disse vedtægter eller en variant heraf 
anvendes generelt af selskaber. Med 
hensyn til en "Industrial and Provident 
Society" skal "the Rules" ligeledes 
kunne accepteres af forsørgelses-
foreningsregistret (the Registrar of 
Friendly Societies), der er det relevante 
registreringsorgan. Der findes ingen 
officiel bestemmelse for, hvordan 
foreskrevne vedtægter skal udformes, 
men forsørgelsesforeningsregistret har 
godkendt vedtægter udarbejdet af 
forskellige private organisationer, og 
disse eller en variant heraf anvendes 
generelt. 
61 Registreringsforpligtelse 
Som beskrevet i det foregående. Begge 
former for organisationer skal registreres 
hos den relevante registrerings-
myndighed. Derudover er der ingen 
specifikke registreringskrav. 
Erhvervsmæssig virksomhed 
Der er ingen specifik begrænsning på 
disse organisationstypers mulighed for 
at drive erhvervsvirksomhed. Dog skal 
en organisation, der ønsker at blive 
fritaget for visse skatter af 
ligningskommissionen (the Revenue 
Commissioners) på grundlag af sine 
velgørende aktiviteter, være "the subject 
of a binding trust for charitable purposes 
only", dvs. vedtægterne for gruppen skal 
indeholde en bindende bestemmelse, der 
garanterer, at eventuelt modtagne penge 
af gruppen anvendes til velgørende 
formål. Desuden er det usandsynligt, at 
organisationer med vedtægter, der inde­
holder elementer af erhvervsmæssig 
karakter, vil blive betragtet som 
velgørende af ligningskommissionen. 
Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Selskabsloven og lovgivningen for 
"Industrial and Provident Societies" 
indeholder ingen generelle restriktion 
med hensyn til anvendelse af aktiver i 
tilfælde af opløsning. Hvis et selskab 
ønsker at blive anerkendt som 
velgørende af ligningskommissionen, 
kræver kommissionen normalt, at 
selskabets aktiver overføres til en anden 
organisation af velgørende karakter i 
tilfælde af opløsning. 
SKATTEFORHOLD 
INDIREKTE SKATTER 
12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv 
Artikel 13 er blevet gennemført i Irland. 
13. Andre fritagelser 
Andre fritagelser af relevans for private 
organisationer (omfattende de i henhold 
til det 6. momsdirektiv påkrævede) 
herunder: 
(a) skoleundervisning, 
universitetsuddannelse samt er­
hvervsuddannelse eller omskoling 
(b) pleje og lægebehandling ydet af 
hospital, plejehjem, klinik eller lignende 
institution 
(c) tjenesteydelser forbundet med 
forsorgsarbejde til gavn for børn og 
unge 
(d) varer og tjenesteydelser inden for 
velfærd og social sikring leveret af 
ideelle organisationer 
(e) tjenesteydelser og varer leveret til 
medlemmer af ideelle organisationer, 
hvis mål primært er af politisk, 
fagforeningsmæssig, religiøs, patriotisk, 
filosofisk, filantropisk eller 
samfundsmæssig art. 
14. Nulsatsordning 
Produkter under nulsatsordningen 
omfatter medicinsk udstyr og 
medicinske instrumenter, bl.a. kørestole 
og andre befordringsmidler, ortopædiske 
instrumenter, gangstativer, krykker o.l. 
DIREKTE SKATTER 
15. Generel regel 
Selskabsloven og lovgivningen for 
"Industrial and Provident Societies" 
giver ingen mulighed for generel 
fritagelse for beskatning i forbindelse 
med private organisationer. 16. Skattemæssigt anerkendte eller 
begunstigede foreninger 
Det er muligt for enten et selskab, hvor 
deltagerne hæfter for et fast, garanteret 
beløb, eller i sjældnere tilfælde for en 
"Industrial and Provident Society" at 
søge ligningskommissionen om 
fritagelse for forskellige skatter på 
grundlag af organisationens velgørende 
status. For at blive anerkendt som 
velgørende skal selskabets eller 
foreningens formål og bemyndigelse 
udformes på en sådan måde, at hvert 
formål, som organisationens indkomst 
eller ejendom kan anvendes til, er 
velgørende og, som beskrevet ovenfor 
skal dens hovedformål og anvendelsen 
af dens indkomst eller ejendom være 
underlagt en bindende bestemmelse. 
Dette betyder, at den forpligter sig til i 
henhold til loven kun at fremme det af 
organisationen fastsatte formål og til at 
anvende sin indkomst og ejendom 
udelukkende til disse formål. 
17. Kriterier for anerkendelse 
For at blive anerkendt som en 
velgørende organisation skal selskabets 
formål høre ind under ét af følgende 
områder: 
(a) fremme af uddannelse 
(b) fremme af religion 
(c) fattighjælp 
(d) andet arbejde af velgørende art til 
gavn for samfundet 
Desuden skal selskabet for at opfylde 
ovennævnte føre regnskaber, der 
revideres hvert år, og fremlægge dem 
for ligningskommissionen på 
anmodning herom, det skal forbyde 
betaling af honorarer og/eller løn 
(bortset fra udlæg) til ledende 
funktionærer og direktører for leverede 
tjenesteydelser og skal ligeledes opfylde 
de ovenfor nævnte kriterier, herunder 
opløsning af organisationen. 
62 
18. Skatter, som en organisation kan fritages 
for, omfatter indkomstskat, selskabsskat 
(i tilfælde af et selskab), 
kapitalvindingsskat, skat af rente på 
tilbageholdt overskud, skat på over­
tagelse af kapital og stempelafgift på 
overdragelse eller udlejning af fast 
ejendom. 
Der er ingen momsfritagelse, og ansatte 
i en velgørende organisation er pligtige 
til at betale indkomstskat i henhold til 
kildeskattesystemet og bidrag til en løn-
relateret socialforsikringsordning. 
Gaver fra privatpersoner og selskaber 
I nogle tilfælde gives der 
skattelempelser på gaver fra 
privatpersoner og selskaber. En af de for 
den almennyttige sektor væsentligste 
lempelser er, at gaver på mellem £ 100 
og £ 10 000 til visse 
uddannelsesinstitutioner kan fratrækkes. FONDE 
Der er ingen specifik lovgivning om 
fonde i Irland. En organisation, hvis 
status er anerkendt som velgørende af 
ligningskommissionen, kan ansøge 
kommissionen for velgørende gaver og 
testamentsarv om at få status som 
selvstændigt retssubjekt i henhold til lov 
om velgørenhed af 1973 (Charities 
Acts). Der er imidlertid kun ca. 25 
sådanne organisationer i Irland. 
REGNSKABER OG TILSYN 
19. Særligt tilsyn med foreninger der ikke er 
selvstændige retssubjekter findes ikke. 
Selskaber er underlagt rapporterings- og 
regnskabskrav i forhold til 
selskabsregistret. Selvangivelse og 
regnskaber skal hvert år indsendes, og 
der skal føres protokol over ændringer i 
medlems-, ledelsesforhold osv. 
"Industrial and Provident Societies" er 
stort set underlagt de samme 
rapporteringskrav (rapportering til 
forsørgelsesforeningsregistret). I 
ekstreme tilfælde kan der udpeges 
eksperter til at undersøge driften af disse 
organisationer. Organisationer, der 
konsekvent undlader at indsende 
selvangivelser, vil blive slettet. Generelt 
er regnskabs- og tilsynskravene ikke 
særligt strenge. I tilfælde af velgørende 
organisationer har ligningskommissio­
nen en tilsynsførende funktion, men i 
praksis er denne ikke specielt 
bebyrdende. 
63 
ITALIEN 
FORENINGER 
RETSTILSTAND 
1. Er retten til at danne foreninger sikret 
ved lov? 
Artikel 2 og 18 i Forfatningen. Artikel 
14-42 i civillovbogen. Lov af 27. 
februar 1985, lov nr. 266 af 11. august 
1991 om frivillige organisationer. 
2. Definition 
Ingen definition ifølge loven. I henhold 
til retslæren er det enhver stabil 
organisation bestående af flere personer 
med det formål at forfølge en fælles 
interesse uden at formålet er at skabe et 
økonomisk overskud. 
3. Mindste antal stiftere 
Nej 
4. Foreningstyper 
Anerkendte foreninger 
Ikke anerkendte foreninger 
Komitéer 
5. Nationalitetskrav 
Ingen begrænsninger 
6. Status som juridisk person 
Kun anerkendte foreninger som følge af 
en anerkendelsesanordning fra 
regeringen. En nødvendig betingelse for 
at blive anerkendt er at have en 
tilstrækkelig formue til at kunne 
forfølge de vedtægtsbestemte mål. 
Myndigheden til at anerkende juridiske 
personer kan tildeles formanden for 
ministerrådet, regionen eller præfekten i 
forhold til den geografiske udstrækning 
af foreningernes aktivitet. 
For ikke anerkendte foreninger gælder 
der visse begrænsninger (se punkt 7). 
7. Rets- og handleevne 
En privatretlig juridisk person kan ikke 
erhverve fast ejendom eller modtage 9. 
10. gaver eller arv og heller ikke modtage 
testamentsarv uden myndighedernes 
tilladelse. Tilladelsen anses for at være 
en betingelse for, at erhvervelsen kan 
træde i kraft. 
Begrænsningerne for de ikke anerkendte 
foreninger består i en ufuldstændig 
formuemæssig selvstændighed, i den 
forstand at også de personer, der har 
handlet i foreningens navn og på dennes 
vegne, er ansvarlige for foreningens 
forpligtelser. Lov nr. 52 af 27. februar 
1985 giver nu mulighed for, at ikke 
anerkendte foreninger kan erhverve 
ejendom. Ikke anerkendte foreninger og 
komitéer kan optræde som part i en 
retssag. 
Frivillige organisationer, der er opført i 
registret, kan, selv om de har status som 
ikke anerkendte foreninger, erhverve de 
for deres aktivitet nødvendige goder og 
modtage gaver og testamentsarv. 
Formkrav til vedtægterne 
Stiftelsesdokumentet skal have form af 
et offentligt dokument for at blive 
anerkendt. Obligatorisk mindsteindhold. 
Registreringsforpligtelse 
Nej, men hvis foreningen ikke er 
registreret, hæfter 
bestyrelsesmedlemmerne personligt og 
solidarisk for forpligtelserne sammen 
med den juridiske person (artikel 33 i 
civillovbogen). 
Erhvervsmæssig virksomhed 
Foreninger kan drive erhvervsmæssig 
virksomhed for at nå deres mål. En 
sådan virksomhed må ikke have- til 
formål at indtjene overskud. Den må 
kun have til formål at fremme 
foreningens mål Hvis den 
erhvervsmæssige virksomhed derimod 
ikke har noget med foreningens formål 
at gøre, vil den de facto blive anset for 
at være et selskab med betydelige 
skattemæssige og selskabsretlige 
konsekvenser. I artikel 24 i civillov-
64 
bogen fastsættes det, at medlemmer ikke 
har ret til udlodning af overskud. 
11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
De resterende aktiver anvendes i 
overensstemmelse med bestemmelserne 
i stiftelsesdokumentet eller vedtægterne. 
Såfremt der ikke findes specifikke 
bestemmelser, er de af den 
generalforsamling, der har besluttet 
opløsningen, vedtagne beslutninger 
gældende. Hvis der ikke er truffet nogen 
beslutning, tilfalder det regeringen at 
træffe beslutning. 
SKATTEFORHOLD 
INDIREKTE SKATTER 
12. Det 6. momsdirektiv: fritagelse i 
henhold til artikel 13 
Ja. 
13. Andre fritagelser 
Frivillige organisationers overdragelser 
af formuegoder og udførte 
serviceydelser er fritaget for moms. 
Foreninger er fritaget for 
registreringsskat og afgifter i forbindelse 
med stiftelsesdokumentet og alle 
dokumenter, der er knyttet til 
foreningernes aktivitet. 
Foreninger, der modtager en gave, er 
fritaget for gaveafgift, tinglysnings- og 
matrikelafgifter og INVIM (skat på 
værdistigning af fast ejendom). Det 
samme gælder for legater og arv. 
14. Nulsatsordning 
Nej. 
DIREKTE SKATTER 
15. Generel regel 
Anerkendte og ikke anerkendte 
foreninger skal betale indkomstskat for 
juridiske personer (IRPEG), der er 16. 
18. 
19. proportionel med beløbet fra indtægter 
fra fast ejendom, kapitalindkomster eller 
indtægter fra udøvelsen af 
erhvervsmæssig virksomhed, hvad enten 
disse er lejlighedsvise eller ej. De beløb, 
medlemmerne betaler som bidrag eller 
medlemskontingenter, bliver ikke 
indregnet i skatteansættelsen. 
Skattemæssigt anerkendte eller 
begunstigede foreninger 
IRPEG'en nedsættes med 50% for 
historiske, litterære, videnskabelige, 
forsøgs- og forskningsforeninger, hvis 
formål i alt væsentligt er kulturelle. 
Fortjeneste fra frivillige organisationers 
marginale, handels- og produktions­
mæssige aktiviteter er ikke skat­
tepligtige, hvis denne anvendes til 
opfyldelse af organisationens 
institutionelle formål. 
17. Kriterier for anerkendelse 
For det første være en juridisk person og 
være en frivillig organisation i henhold 
til lov 266/91. 
Godkendte formål 
Hvad angår frivillige organisationer, 
skal fritagelsen være forudsat gennem 
kriterier, der udfærdiges ved intermini­
steriel anordning (Social- o<r 
Finansministeriet), der er under 
udarbejdelse. 
Gaver fra privatpersoner 
Gaver, der fremmer sociale, 
humanitære, kulturelle, religiøse eller 
politiske formål, kan fratrækkes inden 
for 2%. 
Denne grænse kan overskrides, når 
gaven går til organisationer, der har til 
formål at fremme studiet, forskningen, 
informationsspredning, erhvervelse, 
vedligeholdelse eller restaurering af 
kulturarven eller til institutioner, der har 
til opgave at arrangere messer eller 
udstillinger af særlig kulturel eller 
65 
videnskabelig interesse efter tilladelse 
fra Kulturministeriet. 
Gaver til det centrale institut til støtte 
for den italienske, katolske kirkes 
præster og gaver til hjælp til 
befolkningen i udviklingslandene kan 
fratrækkes inden for en grænse af 2 
millioner lire. 
Gaver til frivillige organisationer, der er 
opført i registret er ikke længere 
fradragsberettigede. Den eneste 
nuværende mulighed for fradrag er, hvis 
der er tale om en forening, der har status 
som juridisk person eller en forening 
som skal betale virksomhedsskat. 
Opførelse i det regionale register over 
foreninger er derfor ikke længere 
tilstrækkelig. 
20. Gaver fra selskaber 
Som for privatpersoner er gaver til 
fremme af sociale, humanitære, 
kulturelle, religiøse eller politiske mål 
fradragsberettigede inden for en grænse 
af 2%. 
20(a) Gaver til udenlandske foreninger 
For de foreninger, der har hjemsted i 
Italien, er ordningen den samme, på 
betingelse af at de er opført i det 
regionale register på italiensk område. 
REGNSKABER OG TILSYN 
21. Den administrative myndighed har 
tilsyns- og kontrolbeføjelser 24. Nationalitetskrav 
Nej. 
25. Status som juridisk person 
Som følge af tilladelse fra regeringen 
ved anordning fra formanden for 
ministerrådet. 
26. Rets- og handleevne 
Som for anerkendte foreninger. 
27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Såfremt intet er fastsat i vedtægterne, 
tildeler det offentlige aktiveme til andre 
organisationer med lignende formål. 
SKATTEFORHOLD 
28. For historiske, litterære, videnskabelige, 
forsøgs- og forskningsfonde, der ude­
lukkende har kulturelle formål i den 
betydning, der fremgår af artikel 6 i 
DPR 601/73, nedsættes den 
skattepligtige indtægt for juridiske 
personer med op til 50%. Med hensyn til 
moms er import af varer, som foræres til 
fonde, der som formål hår bistand, 
velgørenhed, uddannelse, undervisning, 
undersøgelser og forskning, fritaget for 
moms. 
Som generelt princip skal fonde, der 
ikke udøver handels-
landbrugs- eller erhvervsvirksomhed 
iøvrigt ikke betale moms i henhold til 
artikel 4 i DPR. 633/72. 
FONDE 
22. Oprettelse 
Fundats (unilateralt dokument mellem 
levende i form af et offentligt eller 
testamentarisk dokument). 
23. Definition 
Privat, juridisk person med en formue 
bestemt til et formål. REGNSKABER OG TILSYN 
29. Regnskaber 
Nej 
30. Tilsyn 
Den administrative myndighed har 
kontrolbeføjelser over fonde, hvilket 
hovedsagelig består i beføjelse til at 
ændre fondens formål, når disse er nået 
eller er blevet umulige eller 
66 
uhensigtsmæssige, beføjelse til at 
koordinere fonde og beføjelse til at 
sammenlægge flere fonde, når deres 
formue er blevet utilstrækkelig. 
67 
LUXEMBOURG 
FORENINGER 
RETSTILSTAND 
1. Er retten til at danne foreninger sikret 
ved lov? 
Ja. Artikel 26 i Forfatningen af 17. 
oktober 1868 som ændret, lov af 21. 
april 1928 om ideelle foreninger og 
fonde, som ændret, og lov af 11. maj 
1936, der sikrer foreningsfriheden. 
2. Definition 
Artikel 1 i lov af 21. april 1928: ved en 
ideel forening forstås en forening, der 
ikke beskæftiger sig med industrielle 
eller kommercielle aktiviteter og heller 
ikke søger at skaffe sine medlemmer 
materiel vinding. 
3. Mindste antal stiftere 
Tre 
4. Foreningstyper 
Ideelle foreninger (ASBL) 
De facto forening 
5. Nationalitetskrav 
Ingen restriktioner. 
6. Status som juridisk person 
Opnås den dag vedtægterne 
offentliggøres i Mémorial. 
7. Rets- og handleevne 
Ideelle foreninger kan kun have 
ejendomsret over eller på anden vis 
besidde de ejendomme, der er 
nødvendige for opfyldelsen af de 
vedtægtsmæssige mål. Der er ingen 
begrænsninger med hensyn til løsøre. 
Foreninger skal altid ved arrêté grand-
ducal (storfyrstelig anordning) have 
tilladelse til at modtage gaver, 
medmindre værdien ikke overstiger 
LUF 500 000. 8. Formkrav til vedtægterne 
Skriftligt notarialiter eller privat oprettet 
dokument 
9. Registreringsforpligtelse 
Stiftelsesdokumentet skal registreres. 
Vedtægterne og 
bestyrelsesmedlemmernes efternavn, 
fornavn, stilling og bopæl samt 
oplysning om hjemsted skal indleveres 
til handels- og selskabsregisteret. 
Enhver ændring skal også indleveres. En 
alfabetisk liste over medlemmerne skal 
indleveres til justitskontoret for den 
civilret, hvor foreningen har sit hjemsted 
senest en måned efter offentliggørelsen 
af vedtægterne. Årlig ajourføring. 
10. Erhvervsmæssig virksomhed 
Aktiviteter med det formål at skabe 
fortjeneste er ikke forbudt, men skal 
imidlertid have karakter af 
lejlighedsvise arrangementer og være 
underordnet i forhold til 
hovedaktiviteten. 
11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Hvis andet ikke er bestemt i 
vedtægterne, træffes beslutningen på 
generalforsamlingen. Hvis 
generalforsamlingen ikke kan træffe 
beslutning-, vil kuratorerne sørge for en 
anvendelse, der ligger så tæt som muligt 
op ad foreningens formål. 
SKATTEFORHOLD 
INDIREKTE SKATTER 
12. Det 6. momsdirektiv: fritagelse i 
henhold til artikel 13 
Ja. 
13. Andre fritagelser 
Aktiviteter med et undervisnings- eller 
uddannelsesmæssigt formål, der er 
iværksat af offentlige eller private 
instimtioner, aktiviteter iværksat af 
68 
vandrehjem, af tilrettelæggere af 
sportsbegivenheder eller aktiviteter af 
videnskabelig, kulturel, 
uddannelsesmæssig, økonomisk eller 
erhvervsmæssig karakter, når 
indtægterne hovedsagelig skal dække 
omkostningerne ved tilrettelæggelsen, 
teaterforestillinger, konferencer, 
medicinske og paramedicinske tjenester 
under forudsætning af at de nævnte 
undtagelser ikke kan fremkalde 
konkurrenceforvridning. 
14. Nulsatsordning 
Nej. 
DIREKTE SKATTER 
15. Generel regel 
Ideelle foreninger er i henhold til artikel 
159 i den, luxembourgske skattelov 
skattepligtige, for så vidt angår ind­
komstskat for sammenslutninger (IRC). 
Formueskat for enhver person, der skal 
betale IRC-skat. I artikel 25 i lov af 29. 
december 1971 fastsættes 
registreringsafgifter og afgifter ved arv 
og ved ejendomsoverførelse ved død. 
Med hensyn til gaver mellem levende og 
testamentariske gaver er satsen 6%. 
16. Skattemæssigt anerkendte eller 
begunstigede foreninger 
I artikel 161 i skatteloven fastsættes en 
fritagelse for organisationer, der direkte 
og udelukkende har kulturelle, 
velgørende eller almennyttige mål. De 
er imidlertid skattepligtige, såfremt de 
udøver en aktivitet af kommerciel eller 
industriel karakter. Kun de ideelle 
foreningers ikke-udbyttegivende 
aktiviteter er fritaget for skat, ikke 
eventuelle underordnede eller 
lejlighedsvise udbyttegivende 
aktiviteter. 
17. Kriterier for anerkendelse 
Ideelle foreninger, som har et 
almennyttigt formål af filantropisk, religiøs, videnskabelig, kunstnerisk, 
pædagogisk, social, sportslig eller 
turistmæssig art kan anerkendes som 
almennyttige. 
18. Godkendte formål 
Anmodning til Justitsministeriet, 
formålet må ikke være at skabe 
fortjeneste, men skal i 
overensstemmelse med vedtægterne 
være til gavn for almenvellet. Ved en 
storfyrstelig anordning, der træffes efter 
udtalelse fra Statsrådet, tildeles status. 
Skattefordele indrømmes herefter i 
henhold til skatteloven. 
19. Gaver fra privatpersoner 
Gaver på i alt over LUF 5 000 årligt er 
fradragsberettigede inden for 10% af 
den samlede nettoindkomst eller LUF 
10 000 000. Gaverne skal gives til 
anerkendte almennyttige organisationer 
eller til andre organer, som anerkendes 
som sådanne i en lov. 
20. Gaver fra selskaber 
De samme regler gælder for selskaber 
med hjemsted i Luxembourg. 
20(a) Gaver til udenlandske foreninger 
De er ikke fradragsberettigede. 
REGNSKABER OG TILSYN 
21. Regnskaber 
Årsregnskaberne fra foreningens 
oprettelse eller i det mindste regnskaber 
for de seneste 10 regnskabsår skal 
indleveres på civilrettens justitskontor, 
for at der kan opnås tilladelse til at 
modtage gaver. 
69 
FONDE 
22. Oprettelse 
Henlæggelse af formuegoder ved 
notarialiter oprettet dokument eller 
testamente på betingelse af godkendelse 
ved storfyrstelig anordning. 
23. Definition 
Fondens område er begrænset til det i 
loven fastsatte, eftersom kun de 
institutioner, der - hovedsagelig ved 
hjælp af udbytte fra kapital, der stammer 
fra fondens oprettelse, eller som er 
modtaget siden, uden at formålet er 
økonomisk vinding - har til formål at 
gennemføre aktiviteter af filantropisk, 
religiøs, videnskabelig, kunstnerisk, 
pædagogisk, social, turistmæssig eller 
sportslig karakter, anses for at være 
fonde. 
24. Nationalitetskrav 
Ingen. 
25. Status som juridisk person 
Når vedtægterne godkendes ved 
storfyrstelig anordning. 
26. Rets- og handleevne 
Som for foreninger 
27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Anvendelse er fastsat i vedtægterne, 
eller justitsministeren sørger for, at 
aktiverne bliver anvendt til et formål, 
der ligger så tæt som muligt på det, med 
henblik på hvilket institutionen blev 
oprettet. 
SKATTEFORHOLD 
28. Se foreninger 
REGNSKABER OG TILSYN 
29. Regnskaber Hvert år skal regnskab og budget sendes 
til justitsministeren senest to måneder 
efter afslutningen af regnskabsåret. 
Disse dokumenter offentliggøres i 
Mémorial. 
30. Tilsyn 
I henhold til artikel 40 i lov af 1928 skal 
justitsministeren sørge for, at en fonds 
formuegoder anvendes i overens­
stemmelse med det formål, institutionen 
er oprettet til at fremme. 
70 
NEDERLANDENE 
FORENINGER 
RETSTILSTAND 
1. Er retten til at danne foreninger sikret 
ved lov? 
Ja - foreningsretten gælder for enhver 
person, der har bopæl på nederlandsk 
område (artikel 1 og 8 i Forfatningen) 
2. Definition 
Ifølge BW (Burgerlijk Wetboek) artikel 
2:26, er en forening en juridisk person, 
der består af medlemmer og er oprettet 
med et præcist formål, som er et andet 
end det, der er fastlagt for 
andelsforeninger og gensidige 
foreninger13. Den oprettes ved en 
retsakt, indgået mellem flere parter. Den 
kan ikke fordele overskud mellem sine 
medlemmer. 
3. Mindste antal stiftere 
To 
4. Foreningstyper 
Privat oprettet forening 
Notarialiter oprettet forening 
Statsløs forening (international forening 
uden præcis juridisk tilknytning. Ingen 
lovregulering, men anerkendt i 
retspraksis). 
5. Nationalitetskrav 
Ingen betingelser 
6. Status som juridisk person 
Fuld status som juridisk person: 
foreninger, hvis vedtægter er indført i et 
notarialiter oprettet dokument 
(indføjelsen af vedtægterne i et 
notarialiter oprettet dokument kan 
ligeledes finde sted i løbet af 
13 Disse organer er en form for foreninger efter 
nederlandsk ret. foreningens levetid). En sådan forening 
skal være opført i foreningsregistret; 
begrænset status som juridisk person: 
foreninger, hvis vedtægter ikke er 
indført i et notarialiter oprettet 
dokument. Konsekvensen af at opføre 
en sådan forening i foreningsregistret er, 
at ledernes ansvar begrænses. Lederne 
pådrager sig kun ansvar, i det omfang 
modparten godtgør, at foreningen ikke 
opfylder sine forpligtelser; 
udenlandsk forening: Nederlandene 
følger inkorporationsteorien. Som følge 
heraf anerkendes en forening, der er 
oprettet i udlandet, på Nederlandenes 
område, og det er den udenlandske lov, 
der finder anvendelse (som er 
bestemmende for, om der kan tildeles 
status som juridisk person), der 
regulerer denne forening i henhold til 
nederlandsk ret. 
7. Rets- og handleevne 
En forening, hvis vedtægter er indført i 
et notarialiter oprettet dokument, har 
fuld rets- og handleevne. Den kan indgå 
forpligtelser, modtage gaver eller 
testamentsarv og erhverve fast ejendom 
uden begrænsninger. En forening, hvis 
vedtægter ikke er indført i et notarialiter 
oprettet dokument (med begrænset 
status som juridisk person) kan ikke 
erhverve" tinglyste formuegoder og kan 
ikke arve. 
8. Formkrav til vedtægterne 
Nej. Kun for vedtægter, der findes i et 
notarialiter oprettet dokument, er der 
formkrav. 
9. Registreringsforpligtelse 
Nej. Kun for foreninger, der er dannet 
ved notarialiter oprettet dokument eller 
er indført i et sådant dokument. 
Dokumentet skal indføres i det til 
samme formål af Industri- og 
handelskammeret oprettede register det 
sted, foreningen har hjemsted. 
71 
10. Erhvervsmæssig virksomhed 
En forening kan udøve erhvervsmæssig 
virksomhed, økonomisk aktivitet, men 
der må ikke uddeles overskud til 
medlemmerne. Det må ikke være en 
forenings formål at optjene overskud og 
uddele det til medlemmerne. 
11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Af vedtægterne for en forening, der er 
dannet ved notarialiter oprettet 
dokument, skal det fremgå, hvordan 
overskuddet efter opløsningen skal 
anvendes, eller hvordan anvendelsen 
skal fastsættes (BW artikel 2: 27, f). 
Efter fyldestgørelse af kreditorerne 
overdrages resten af aktiverne til alle, 
der i henhold til vedtægterne kan gøre 
krav herpå i forhold til deres rettigheder 
- ellers til medlemmerne. Hvis ingen kan 
gøre krav på de resterende aktiver, 
tilfalder de staten, der i så høj grad som 
muligt skal anvende dem i 
overensstemmelse med den juridiske 
persons formål (BW artikel 2: 23b, 1) 
SKATTEFORHOLD 
INDIREKTE SKATTER 
12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv 
Alle fritagelser vedrørende foreninger er 
iværksat. 
13. Andre fritagelser 
Der gælder flere fritagelser for goder og 
tjenesteydelser, der leveres af 
foreninger; der findes specielle 
fritagelser for foreninger, der leverer 
tjenesteydelser og goder i forbindelse 
hermed til deres medlemmer, på 
betingelse af at fritagelserne ikke 
medfører konkurrencebegrænsninger, og 
at organisationen ikke søger at fordele 
overskud til medlemmerne. 14. Nulsatsordning 
Nej. 
INDIREKTE SKATTER 
15. Generel regel 
Indkomstskat. I princippet er foreninger 
underlagt almindelig, gældende ret, når 
det drejer sig om skat. Der er ingen 
speciel skat for foreninger (juridiske 
personer). Såfremt en forening driver en 
virksomhed, der sætter den i et 
konkurrenceforhold med virksomheder, 
der skal betale selskabsskat, skal den 
evt. betale selskabsskat (Vpb) af det 
overskud, den har fra denne virksomhed. 
Skat på fast ejendom: Foreninger, der 
har en tinglig rettighed over en fast 
ejendom eller brugere af en sådan, skal 
betale en lokal skat. 
16. Skattemæssigt anerkendte eller 
begunstigede foreninger 
Ingen præcis definition. I henhold til 
artikel 24, stk. 4, i lov om arveafgifter er 
skattefritagelser mulige for almennyttige 
organisationer. 
En almennyttig forening er helt fritaget 
for selskabsskat, hvis overskuddet for et 
år er under 13 000 gylden, eller hvis 
overskuddet for de seneste 4 år er under 
65 000 gylden, på betingelse af at der 
ikke søges opnået oveskud eller det har 
sekundær betydning, og overskuddet 
udelukkende anvendes til fordel for 
almenvellet (artikel 5 i lov om 
selskabsskatter og bekendtgørelse af 
20.8.1971). Helt undtaget fra 
selskabsskat er velgørende institutioner, 
biblioteker, pensionskasser, institutioner 
til bevarelse og forvaltning af 
landområder som led i naturbevarelse og 
nogle andre institutioner på særlige 
områder. 
Skat på kapitalindkomst. Foreninger, der 
ikke skal betale selskabsskat, kan 
72 
anmode om tilbagebetaling af det beløb, 
der er trukket i kildeskat på udbytte. 
Der er fastsat en række fritagelser for 
skat af fast ejendom (bl.a. for bygninger 
beregnet til gudstjeneste). 
17. Kriterier for anerkendelse 
I de pågældende love gives der ingen 
definition på almennyttig. Ifølge 
arveloven medfører en nøjagtig 
bestemmelse om en testamentsarv eller 
en gave, at testamentsarven eller gaven 
ikke har et almennyttigt formål. Ifølge 
retspraksis er der ikke tale om et 
almennyttigt formål, når formålet er en 
privatpersons interesse eller en 
begrænset gruppes interesse. 
18. Godkendte formål 
Anerkendelse af inspektøren for 
registrering og arv. 
19. Gaver fra privatpersoner 
Gaver til godkendte, nederlandske 
foreninger er fradragsberettigede for 
beløb over NLG 120 pr. år og pr. 
gavegiver med mindst 1% af den 
skattepligtige indtægt og højst 10%. 
Gaver, der gives i medfør af notarialiter 
oprettede kontrakter for en periode på 
mindst 5 år, er fuldt ud fradragsbe­
rettigede i alle tilfælde, hvor de gavner 
en nederlandsk forening med mindst 25 
medlemmer (i dette tilfælde er det ikke 
et krav, at den er almennyttig), på 
betingelse af at der er tale om gaver i 
form af en livrente, at foreningen har 
fuld rets- og handleevne, og at den ikke 
er selskabsskattepligtig. 
20. Gaver fra selskaber 
Gaver til foreninger eller fonde, der har 
hjemsted i Nederlandene, og som har et 
akademisk, religiøst, velgørende, 
kulturelt eller almennyttigt formål 
(herunder politiske partier) er 
fradragsberettigede for beløb over i alt 
NLG 500 med højst 6% af den 
skattepligtige indkomst. 20(a) Gaver til udenlandske foreninger 
Samme ordning finder anvendelse på 
foreninger, der har hjemsted i udlandet, 
og som særligt er udpeget af 
finansministeren. 
REGNSKABER OG TILSYN 
21. Regnskaber 
Senest seks måneder efter afslutningen 
af regnskabsåret fremlægger bestyrelsen 
en årsberetning om foreningens situation 
og forvaltning for generalforsamlingen. 
Bestyrelsen fremlægger ligeledes til 
forsamlingens godkendelse status og 
resultatopgørelse med kommentarer. 
Disse dokumenter underskrives af 
lederne og revisorerne. 
Tilsyn 
Internt: Det kan i vedtægterne 
fastsættes, at foreningen skal have flere 
revisorer. Hvis den ikke har det, og hvis 
den ikke har en revisor som omhandlet i 
BW artikel 2:393, stk. 1, som påtegner 
dokumenterne, udpeger 
generalforsamlingen hvert år et udvalg 
på mindst to medlemmer, der ikke kan 
være medlemmer af bestyrelsen. 
Eksternt: Ved erklæring fra e*i 
statsautoriseret revisor, der påtegne 
dokumenterne. Der er ingen forpligtelse 
til at offentliggøre 
regnskabsdokumenterne. 
FONDE (STICHTINGEN) 
22. Oprettelse 
Ved notarialiter oprettet dokument 
indeholdende vedtægterne. Disse 
vedtægter skal deponeres i det særlige 
fondsregister under Industri- og 
Handelskammeret det sted, hvor fonden 
har hjemsted. 
73 
23. Definition 
En juridisk person, der er oprettet ved en 
retsakt, som ikke har medlemmer, og 
som har til formål at gennemføre det ved 
vedtægterne opstillede mål ved 
anvendelse af de goder, der er afsat 
hertil. 
24. Nationalitetskrav 
Hjemstedet skal befinde sig i 
Nederlandene, selv om den kan have 
kontorer i udlandet. 
25. Status som juridisk person 
Ved dokument oprettet for notar. 
26. Rets- og handleevne 
Fonde har fuld rets- og handleevne 
27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Under hensyn til de i vedtægterne 
fastsatte overdragelsesbetingelser. Hvis 
ingen kan gøre krav på de resterende 
aktiver, tilfalder de staten, som så vidt 
muligt anvender dem under hensyn til 
den juridiske persons formål. 
28. Skatteforhold 
Se foreninger Retten kan på anklagemyndighedens 
eller enhver berørt persons anmodning 
suspendere eller afsætte ledelsen og 
udnævne stedfortrædere. 
REGNSKABER OG TILSYN 
29. Regnskaber 
Ifølge BW artikel 2:10, stk. 2, er 
fondsledelsen forpligtet til at udarbejde 
status og resultatopgørelse inden 6 
måneder efter regnskabsårets afslutning 
og at opbevare det i 10 år. 
Se foreninger 
30. Tilsyn 
Internt: I overensstemmelse med 
vedtægterne. 
Eksternt: Anklagemyndigheden kan 
kræve oplysninger af ledelsen. I tilfælde 
af manglende samarbejde kan rettens 
formand kræve, at dokumenterne 
fremlægges for anklagemyndigheden. 
74 
ØSTRIG 
FORENINGER 
RETSTILSTAND 
Er retten til at danne foreninger sikret 
ved lov? 
Ja: § 12 i grundloven (StGG 
Staatsgrundgesetz): Østrigske borgere 
har ret til at danne foreninger. Ideelle 
foreninger er særligt reguleret ved 
foreningsloven fra 1951. 
Definition 
Ingen retlig definition; Inden for 
retslæren og retspraksis defineres en 
forening som en: (1) frivillig, (2) varig, 
(3) og organiseret forbindelse mellem 
flere personer (4) stiftet med henblik på 
at opnå et bestemt, lovligt, fælles mål 
(5) ved hjælp af et fortsat, fælles virke. 
Mindste antal stiftere 
1 stifter (en person, der erklærer at ville 
stifte en forening) er tilstrækkelig. En 
forening skal have mindst 3 medlemmer 
(jf. også punkt 6). 
Foreningstyper 
Det østrigske retssystem skelner mellem 
ideelle foreninger - (der ikke tjener 
økonomiske formål), og som henhører 
under foreningsloven (VereinsG 1951) -
og foreninger, der tjener økonomiske 
formål (Vereinspatent 1852). 
Nationalitetskrav 
Udlændinge kan, også selvom de bor i 
udlandet, blive medlemmer af 
foreninger i Østrig. 
Status som juridisk person 
Enhver forening, der er dannet i 
overensstemmelse med foreningsloven 
(Vereinsgesetz 1951), har status som 
juridisk person. Hensigten at stifte en 
forening skal meddeles de kompetente 
myndigheder på området, og et udkast 
til vedtægter skal vedlægges. Nedlægges der ikke inden seks uger forbud mod 
stiftelsen, eller har myndighederne 
allerede meddelt, at de ikke vil 
modsætte sig stiftelsen, kan foreningen 
påbegynde sin virksomhed. Mindst tre 
medlemmer beslutter på en 
generalforsamling at stifte en forening 
på grundlag af vedtægter, der ikke er 
forkastet af myndighederne. Ved 
beslutningen om at stifte foreningen får 
den status som juridisk person. Ved valg 
af de i vedtægterne omhandlede 
repræsentanter får foreningen rets- og 
handleevne. 
7. Rets- og handleevne 
Efter stiftelsen opnår foreningen fuld 
rets- og handleevne. 
8. Formkrav til vedtægterne 
En række forhold skal være nævnt i 
vedtægterne, jf. 1951-loven. Anmeldelse 
ifølge foreningsloven (VereinsG 1951) § 
12 hos foreningsregisteret 
(Vereinsbehôrde). 
SKATTEFORHOLD 
INDIREKTE SKATTER 
12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv 
I Østrig er foreninger fritaget for momj 
som foreskrevet i artikel 13 i det 6. 
momsdirektiv. 
13. Andre fritagelser 
Der er ingen specielle undtagelser ud 
over bestemmelserne i artikel 13. 
14. Nulsatsordning 
Nej. 
DIREKTE SKATTER 
15. Generel regel 
Også sammenslutninger af personer, 
institutioner, fonde og lignende uden 
status som juridisk person skal betale 
selskabsskat (Kôrperschaftssteuer). 
75 
16. Fritagelse for beskatoing 
Ideelle foreninger uden økonomisk for­
mål, der tjener et almennyttigt formål, 
kirker (§§ 34 - 47 i lov om afgifter, 
Bundesabgabenordnung), små 
livsforsikringsforeninger (60 000 ATS), 
foreninger inden for landbrugssektoren 
med det formål at bruge fælles maskiner 
og udstyr (græsnings- og maskinkoo-
perativer) etc., private fonde, 
sammenslutninger i form af 
professionelle, juridiske repræsentanter, 
finansieringsforeninger for små og mel­
lemstore virksomheder. 
17. Kriterier for anerkendelse 
Det vigtigste kriterium for anerkendelse 
er foreningens formålsparagraf ifølge 
vedtægterne, som f.eks. velgørenhed, 
almennyttige formål, det almene vel, 
øremærkning til specielle formål. 
18. Godkendte formål 
Religiøse fællesskaber, godkendt af 
lovgivningen, pensions- og socialkasser 
under særlige betingelser (§ 6 i KSTG -
lov om selskabsskat). 
Fritagelsen gælder ikke for 
retssubjekter, der er begrænset 
skattepligtige. 
19. Gaver fra privatpersoner 
Gaver fra privatpersoner til religiøse 
institutioner (op til 1 000,- ATS p.a.), 
højskoler samt forsknings- og udvik-
lingssammenslutninger kan fratrækkes i 
den skattepligtige indkomst. Det 
fradragsberettigede beløb til gaver er 
begrænset til 10% af den samlede 
indtægt i det foregående år. Man sondrer mellem 2 forskellige slags 
fonde: 1) Fonde i henhold til lov om 
stiftelser og fonde (Bundes-Stiftungs-
und Fondsgesetz) eller relevante 
delstatslove: kapital, der vedvarende 
tjener almennyttige eller velgørende 
formål. 2) Private fonde: juridiske 
personer, hvortil stifteren har henlagt en 
kapital, som udnyttes, administreres og 
anvendes til opfyldelse af et lovligt 
formål, fastlagt af stifteren. 
24. Nationalitetskrav 
Ingen. 
25. Status som juridisk person 
1) Fonde i henhold til lov om stiftelser 
og fonde har status som juridisk person, 
denne opnås ved, at 
stiftelsesmyndigheden afgør, at 
oprettelsen af fonden er lovlig. 2) 
Private fonde: status som juridisk person 
opnås ved optagelse i firmafortegnelsen. 
26. Rets- og handleevne 
Begge slags fonde har rets- og 
handleevne, dvs. de kan indgå retshand­
ler, sagsøge og blive sagsøgt. 
27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
1) Ved fonde i henhold til lov om 
stiftelser og fonde kan der disponeres 
over fondskapitalen ved en 
opløsningsmeddelelse fra den stiftende 
myndighed. 2) Private fonde: kapitalen 
tilfalder de sidstbegunstigede i stiftelses-
erklæringen. Ved tilbagekaldelse 
tilfalder den stifteren eller i 
påkommende tilfælde den østrigske stat. 
22. 
23. FONDE 
RETSTILSTAND 
Oprettelse 
Fri adgang til at oprette fonde. 
Definition 
76 
PORTUGAL 
FORENINGER 
RETSTILSTAND 
1. Er retten til at danne foreninger sikret 
ved lov? 
Artikel 46 i Forfatningen af 1976, 
civillovbogen artikel 158 - 166 og 167 -
184 og lovdekret nr. 594/24 af 7. 
november 1974. 
2. Definition 
Der findes ingen definition i loven. 
Ifølge retslæren: sammenslutning af 
flere privatpersoner, der forener visse 
goder og tjenester med et andet formål 
end at søge personlig vinding. 
3. Mindste antal stiftere 
Nej 
4. Foreningstyper 
Private foreninger, der hører ind under 
den almene ordning 
Private foreninger, der hører ind under 
en speciel ordning (f.eks. kooperativer 
og velgørende organisationer) 
Foreninger uden status som juridisk 
person (ikke anerkendte foreninger og 
særlige sammenslutninger) 
5. Nationalitetskrav 
Med mindre andet er bestemt i 
vedtægterne, kan udlændinge være 
medlemmer af en forening 
6. Status som juridisk person 
Normativ anerkendelse på betingelse af 
at stiftelsesdokumentet erklæres gyldigt 
af en notar, og indholdet er i 
overensstemmelse med artikel 167-1 i 
civillovbogen. Ved offentliggørelse af 
uddrag af stiftelsesdokumentet og 
vedtægterne i det portugisiske 
statstidende kan foreningen gøre sig 
gældende over for tredjemand. 7. 
9. 
10. 
11, Rets- og handleevne 
Foreninger har en rets- og handleevne, 
der er underlagt specialitetsprincippet, 
ifølge hvilket foreninger kan iværksætte 
de aktiviteter, med henblik på hvilke de 
er dannet. Kun rettigheder og 
forpligtelser, der er uadskilleligt for­
bundet med den menneskelige person, er 
udelukket. 
Formkrav til vedtægterne 
Ja. Samme regel 
stiftelsesdokumentet dvs. 
oprettet dokument, 
mindsteindhold. som for 
et notarialiter 
Obligatorisk 
Registreringsforpligtelse 
For foreninger, der hører ind under den 
almene ordning, har registreringen kun 
en virkning i form af offentliggørelse i 
forhold til tredjemand og har ingen 
stiftende funktion. 
Erhvervsmæssig virksomhed 
Foreninger kan have et økonomisk mål, 
som ikke udelukker formuemæssige 
fordele for medlemmerne, når blot de 
ikke giver sig udslag i en egentlig profit. 
Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
I tilfælde af formuegoder, der er 
testamenteret eller givet med henblik \. 
en bestemt opgave eller beregnet på et 
bestemt formål, skal de tildeles en anden 
juridisk person stadig med samme 
opgave eller formål. Med hensyn til 
andre goder tillades det i henhold til 
artikel 162-2 i civillovbogen, at 
medlemmerne ifølge vedtægterne eller 
ved generalforsamlingsafgørelse 
beslutter, hvordan de skal anvendes. 
77 
12. SKATTEFORHOLD 
INDIREKTE SKATTER 
Det 6. momsdirektiv: fritagelse i 
henhold til artikel 13 
Ja. 
13. Andre fritagelser 
Medicinsk eller paramedicinsk 
behandling, undervisningsinstitutioner, 
kunstoeriske aktiviteter, forsikrings-
tjenester og social bistand 
14. Nulsatsordning 
Fødevarer, aviser, tidsskrifter og bøger 
af kulturel art, farmaceutiske produkter 
o. lign., passagertransport, 
sanitetstjenester, forestillinger osv. 
DIREKTE SKATTER 
15. Generel regel 
Indkomstskat for juridiske personer -
IRC - (20% af den skattepligtige 
indkomst), der omfatter den samlede 
indtægt med fradrag af visse 
omkostninger. Bidrag fra medlemmerne 
samt støtte til at finansiere opfyldelsen 
af foreningens mål betragtes ikke som 
indtægter. 
Formueskat. 
16. Skattemæssigt anerkendte eller 
begunstigede foreninger 
Følgende er fritaget for IRC: 
administrative, almennyttige, juridiske 
personer (religiøse enheder, frivillige 
brandkorps osv.) samt almindeligt 
almennyttige, juridiske personer, der 
forfølger videnskabelige eller kulturelle 
mål eller mål i forbindeise med 
velgørenhed, bistand, godgørenhed; 
særlige institutioner, der udviser social 
solidaritet (IPSS) og personer, der 
lovmæssigt ligner disse. 
17. Kriterier for anerkendelse 18. I de første to tilfælde skal 
organisationerne samarbejde med 
myndighederne på nationalt, regionalt 
og lokalt plan. IPSS'eme og lignende 
enheder skal registreres hos den 
regionale socialsikringsafdeling. 
Beslutningen træffes imidlertid efter 
skøn. Omfanget af fritagelsen kan 
variere i forhold til de mål, der fremmes. 
Godkendte formål 
Fritagelserne bevilges af 
finansministeren på begæring af 
interessenterne, på betingelse af at 
beslutningen (despacho) offentliggøres i 
Diâro da Republica. 
19. Gaver fra privatpersoner 
Fysiske personer kan fratrække op til 
15% af deres skattepligtige nettoindtægt 
for gaver til fordel for de i artikel 56 i 
lov om 1RS fastsatte organisationer: 
juridiske personer med ideelle formål, 
der tilhører eller er oprettet af 
trossamfund, foreninger til fremme af 
undervisning, uddannelse, forskning 
eller videnskabelige, litterære, 
kunstneriske formål osv. 
20. Gaver fra selskaber 
Juridiske personer kan fa skattefradrag 
for gaver, der er givet inden for 
rammerne af kulturelt mæcenat eller til 
organisationer som undervisnings-, 
uddannelses- eller forskningsforeninger 
eller foreninger, der fremmer viden­
skabelige, litterære eller kunstoeriske 
formål. De kan fra deres skattepligtige 
overskud fratrække hele værdien af 
gaven op til 0,2% af omsætningen og 
herover fratrække 50% af beløbet. 
20(a) Gaver til udenlandske foreninger 
REGNSKABER OG TILSYN 
21. Regnskaber 
Tilsynsrådet er det organ, der har 
ansvaret for at kontrollere bestyrelsens 
78 
aktiviteter. Det sikrer, at foreningens 
regnskaber bliver ført på behørig vis. 
De foreninger, der har fået bevilget 
skattefritagelse, skal stille deres 
regnskaber til rådighed for 
skattemyndighederne. 
FONDE 
22. Oprettelse 
Ved dokument mellem levende eller ved 
testamente. Dokumentet skal være 
oprettet af notaren, medmindre det 
drejer sig om et ikke offentligt 
testamente. Fundatsen skal angive 
fondens formål og specificere de 
formuegoder, der er bestemt herfor. 
Vedtægterne skal altid indgå i et 
notarialiter oprettet dokument. 
23. Definition 
Der findes ingen lovmæssig definition. 
Ifølge retslæren er en fond en 
organisation, der skal forfølge et varigt 
formål, som en formue er henlagt til at 
opfylde. 
24. Nationalitetskrav 
Nej, men hjemstedet skal ligge i 
Portugal. 
25. Status som juridisk person 
Fonde får status som juridiske personer 
ved individuel anerkendelse, som de 
administrative myndigheder har 
kompetence til at udøve. 
26. Rets- og handleevne 
De gældende regler er de samme som 
for foreninger 
27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Overdragelse af den opløste fonds 
formuegoder følger den almindelige 
ordning for foreninger og fonde SKATTEFORHOLD 
28. Samme regler som for foreninger 
REGNSKABER OG TILSYN 
29. Regnskaber 
30. Tilsyn 
En fond forbliver under fast tilsyn af den 
myndighed, der har anerkendelses-
kompetencen. En fond skal have et 
såkaldt skatteråd. Den kan opløses af 
den godkendende myndighed, når dens 
formål er opfyldt eller bliver umuligt at 
opfylde, i tilfælde af ulovlig brug af 
midlerne, i tilfælde af krænkelse af den 
offentlige orden, eller når det faktisk 
forfulgte mål ikke svarer til det i 
vedtægterne fastsatte. 
79 
FINLAND 
FORENINGER 
RETSTILSTAND 
1. Er retten til at danne foreninger sikret 
ved lov? 
Ja. Artikel 10a i Forfatningsloven som 
ændret i 1995 og artikel 1 i lov om 
foreninger af 1989. 
2. Definition 
En kontrakt ved hvilken en gruppe 
mennesker handler sammen med 
henblik på at opfylde et andet formål 
end at skabe fortjeneste. (Foreningen er 
et permanent organ i den forstand, at 
den ikke er midlertidig). 
3. Mindste antal stiftere 
Tre 
4. Foreningstyper 
A. Registrerede foreninger: 
ideelle foreninger 
økonomiske foreninger (f.eks. 
andelsselskaber, der er oprettet, før lov 
om andelsselskaber af 1954 trådte i 
kraft) 
foreninger, der kræver tilladelse 
(som foreskrevet i lov om foreninger) 
foreninger, der er oprettet ved lov 
(f.eks. den finske advokatforening) 
B. Ikke-registrerede foreninger uden 
rets- og handleevne 
5. Nationalitetskrav 
Lov om foreninger: ingen 
Undtagelser: hvis foreningens primære 
formål er at øve indflydelse på statsan­
liggender, kan det som medlemmer kun 
have finske statsborgere, udlændinge 
med bopæl i Finland og foreninger, hvis 
medlemmer er finske statsborgere eller 
udlændinge med bopæl i Finland eller 
foreninger, der har medlemsforeninger, 10. hvis medlemmer er finske statsborgere 
eller udlændinge med bopæl i Finland. 
Bestyrelsesmedlemmer: formanden og 
mindst halvdelen af 
bestyrelsesmedlemmerne skal have 
bopæl i Finland, medmindre Handels-
og Industriministeriet giver dispensation 
herfor. 
Status som juridisk person 
Ja. I henhold til lov om foreninger 
erhverves status som juridisk person ved 
registrering. Kun registrerede foreninger 
kan have status som juridisk person. 
Medlemmerne af en registreret forening 
er ikke personligt ansvarlige for 
foreningens forpligtelser. 
Rets- og handleevne 
En registreret forening har fuld rets- og 
handleevne som juridisk person. En 
registreret forening kan opnå 
rettigheder, indgå forpligtelser og møde 
som part i retten eller for en anden 
myndighed. Ikke-registrerede foreninger 
har ingen rets- og handleevne. 
Formkrav til vedtægterne? 
Ja. 
Registreringsforpligtelse 
Registrering som sådan er ikke 
obligatorisk. Hvis registrering ønskes, 
findes kravene til registreringen i lov om 
foreninger. 
Meddelelse om oprettelsen skal 
registreres i stiftelsesoverenskomsten, 
som skal indeholde foreningens regler 
samt navn og adresse for 
bestyrelsesformanden og de personer, 
der har ret til at tegne foreningen. 
Meddelelsen skal undertegnes af 
bestyrelsesformanden. 
Erhvervsmæssig virksomhed 
En ideel forening må kun drive handel 
eller anden økonomisk virksomhed, der 
er i overensstemmelse med foreningens 
regler, eller som på anden vis vedrører 
opfyldelsen af foreningens mål, eller 
80 
som anses for at være økonomisk 
ubetydelig. 
For økonomiske foreninger er der ingen 
generelle love (se foreningstyper, punkt 
4). 
11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Efter opløsning bør de resterende aktiver 
anvendes som bestemt i foreningens 
regler. Såfremt der ikke er sådanne 
regler, skal kuratorerne give staten 
rådighed over de resterende aktiver, der 
skal anvendes til at fremme de samme 
eller lignende mål som den opløste 
forenings. 
SKATTEFORHOLD 
INDIREKTE SKATTER 
12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv 
Foreninger til gavn for almenvellet 
(velgørende organisationer, 
sportsforeninger osv.) skal betale skat, 
hvis deres indtægt anses for at stamme 
fra forretningsaktiviteter i henhold til 
lov om indkomstskat. Dette betyder i 
praksis, at alle fritagelser vedrørende 
foreninger, der hører ind under artikel 
13, er blevet gennemført. 
13. Andre fritagelser 
Ingen 
14. Nulsatsordning 
Trykkeriydelser i forbindelse med tryk 
til medlemmerne af almennyttige 
foreninger pålægges nulsats. 
DIREKTE SKATTER 
15. Generel regel 
I reglen underlagt selskabsskat (28% af 
den skattepligtige indkomst) af hele 
deres indtægt; underlagt ejendomsskat 
af den skattepligtige værdi af jord og 
bygninger. 16. Skattemæssigt anerkendte eller 
begunstigede foreninger 
I henhold til lov om indkomstskat skal 
ideelle foreninger (foreninger til gavn 
for almenvellet) kun betale selskabsskat 
af deres indtægter fra forretnings-
aktiviteter og kommuneskat (12,04% af 
deres skattepligtige indkomst) af deres 
indkomst fra fast ejendom, der bruges til 
andet formål end at skabe fortjeneste. 
Det nationale ligningsråd kan bevilge 
skattefritagelse for indtægter fra 
forretning eller fast ejendom, hvis for­
eningens aktiviteter er af 
samfundsmæssig betydning. 
17. Kriterier for anerkendelse 
Foreninger, der udelukkende og direkte 
arbejder til gavn for almenvellet i 
materiel, åndelig eller social forstand; 
deres aktiviteter vedrører ikke blot en 
begrænset gruppe mennesker; 
medlemmerne må ikke få økonomisk 
udbytte (andel i fortjeneste osv.) af 
arbejdet. 
18. Godkendte formål 
Der skal ikke betales indkomstskat af 
udbytte, renter og kapitalgevinster, 
medmindre indtægterne stammer fra 
forretningsaktiviteter. ?d 
forretningsindtægter forstås bl.a. ikke: 
salgsprovenu og andet overskud fra 
arrangementer til finansiering af for­
eningernes arbejde; overskud af 
medlemsblade og andre publikationer, 
der direkte tjener foreningernes arbejde. 
19. Gaver fra privatpersoner 
Gaver til ideelle foreninger indgår ikke i 
disses skattepligtige indkomst. Gaver er 
ikke fradragsberettigede i 
privatpersonernes indkomstbeskatning. 
20. Gaver fra selskaber 
Gaver til ideelle foreninger indgår ikke i 
disses skattepligtige indkomst. I 
selskabsbeskatningen er gaver inden for 
visse grænser (FIM 5 000 - 150 000) 
81 
20(a). fradragsberettigede, hvis de gives til 
videnskabelige eller kunstneriske formål 
til foreninger udpeget af det nationale 
ligningsråd. 
Gaver til udenlandske foreninger 
REGNSKABER OG TILSYN 
21. Regnskaber 27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Hvis fonden, efter at al gæld er betalt, 
har aktiver tilbage, og hvis der ikke i 
vedtægterne er taget hensyn til 
anvendelsen heraf, skal de overdrages 
staten, som uden ophold skal overføre 
aktiverne til fremme af et formål, der 
ligner fondens. 
FONDE 
22. Oprettelse 
I henhold til lov om fonde som ændret i 
1995 skal tilladelse til oprettelse af en 
fond gives af den nationale patent- og 
registreringsstyrelse. 
23. Definition 
En fond oprettes med et 
stiftelsesdokument, der skal indeholde 
oplysninger om fondens formål og 
ejendom. 
En fond bestyres af en uafhængig 
administration, hvis bestyrelse skal 
anføres i fondens vedtægter. 
Nationalitetskrav 24. 
25. 
26. Medlemmerne af bestyrelsen og de 
personer, der har bemyndigelse til at 
tegne fonden, skal have bopæl i en EØS-
medlemsstat. Mindst én skal dog have 
bopæl i Finland, medmindre Handels-
og Industriministeriet giver dispensation 
herfor. 
Status som juridisk person 
Status som juridisk person erhverves 
ved registrering. Registrering af en fond 
er obligatorisk. 
Rets- og handleevne 
Fuld rets- og handleevne som en juridisk 
person; efter registrering af en fond kan 
den erhverve rettigheder og påtage sig 
forpligtelser samt anlægge sag og blive 
sagsøgt i eget navn. SKATTEFORHOLD 
28. Se ovennævnte bemærkninger om 
foreningers skatteforhold 
REGNSKABER OG TILSYN 
29. Regnskaber 
Fonden skal have mindst to revisorer og 
to stedfortrædende revisorer til at 
revidere dens regnskab og 
administration 
30. Tilsyn 
Justitsministeriet skal føre tilsyn med, at 
administrationen af fonden er i over­
ensstemmelse med loven og fondens 
vedtægter. 
82 
1 SVERIGE 
FORENINGER 
RETSTILSTAND 
Er retten til at danne foreninger sikret 
ved lov? 
Ja. Kapitel 2, artikel 2 og 20 i 
Forfatningen af 1974. 
2. Definition 
En forening ("ideeli forening") er en 
juridisk person, i hvilken flere personer 
arbejder sammen med et bestemt mål. 
Foreningen kan ikke have noget 
økonomiske formål eller i det mindste 
ikke nogen kommercielt tilrettelagte 
aktiviteter. 
3. Mindste antal stiftere 
Ingen regler 
4. Foreningstyper 
Ideeli forening (ideel forening), som 
ikke er omfattet af lovgivningen 
5. Nationalitetskrav 
Ingen særlige krav 
6. Status som juridisk person 
Foreningen anses for at være en juridisk 
person, hvis den har vedtægter og en 
bestyrelse 
7. Rets- og handleevne 
En forening kan erhverve rettigheder og 
indgå forpligtelser, anlægge sag osv. 
uden særlige restriktioner 
8. Formkrav til vedtægterne 
Nej, men vedtægterne skal være så 
fuldstændige, som det er nødvendigt af 
hensyn til foreningens formål 
9. Registreringsforpligtelse 
Der er ingen generelle krav. En forening 
med økonomisk aktivitet skal undertiden 
registreres i Handelsregistret 
10. Erhvervsmæssig virksomhed I princippet ikke tilladt. Foreningen kan 
imidlertid gennemføre nogen 
forretningsaktiviteter, så længe de ikke 
tilrettelægges kommercielt 
11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
Aktiverne skal deles i overensstemmelse 
med vedtægterne. Hvis der ikke står 
noget herom i vedtægterne, kan 
aktiverne deles mellem medlemmerne. 
SKATTEFORHOLD 
INDIREKTE SKATTER 
12-14 Generel regel 
Foreninger med velgørende formål skal i 
reglen ikke betale indirekte skatter. 
Andre foreninger skal betale indirekte 
skatter på samme betingelser som andre 
juridiske personer. 
DIREKTE SKATTER 
15. Generel regel 
Normalt skal der ikke betales 
indkomstskat eller nettoformueskat. 
Ideelle foreninger betaler ikke 
indkomstskat af forretninger med en 
naturlig forbindelse til den ideeli 
virksomhed. Indkomst fra andre 
forretningsaktiviteter er skattepligtige. 
19. Gaver fra privatpersoner 
Der skal normalt betales gaveafgift af 
gaver på over 10 000 SEK. Med 
undtagelse af gaver til trossamfund og 
foreninger med uddannelsesmæssige, 
medicinske, forskningsmæssige og 
velgørende formål samt foreninger til 
fremme af det nationale forsvar og 
socialt arbejde er disse ikke fra­
dragsberettigede for giveren. 
83 
20. Gaver fra selskaber 
Samme regler som punkt 19. 
REGNSKABER OG TILSYN 
21. Regnskaber 
Intet specielt tilsyn med foreninger. 
FONDE 
22. Oprettelse 
Alle fysiske og juridiske personer kan 
oprette en fond. 
23. Definition 
Ejendom, som ifølge stifterens 
bestemmelser (gave eller testamente) 
udskilles, for på permanent basis at blive 
forvaltet med henblik på at opfylde et 
særligt formål. 
24. Nationalitetskrav 
Ingen 
25. Status som juridisk person 
En fond er en juridisk person, så snart 
den er oprettet, dvs. når ejendommen er 
overført til separat forvaltning. 
26. Rets- og handleevne 
27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
I princippet kan en fond ikke opløses, så 
længe den har aktiver. I særlige tilfælde 
kan aktiverne imidlertid anvendes til et 
formål, der ligger meget tæt på det 
oprindelige formål. Der kræves en 
særlig tilladelse fra en 
regeringsmyndighed for at gennemføre 
en sådan procedure. 
SKATTEFORHOLD 
28. Fonde, der fremmer det nationale 
forsvar og socialt arbejde eller har 
uddannelsesmæssige, medicinske, 
forskningsmæssige eller velgørende formål er kun skattepligtige, for så vidt 
angår forretningsindtægter. 
Ideelle fonde skal ikke betale gaveafgift. 
Gaver er ikke fradragsberettigede for 
giveren. 
Fonde skal betale indirekte skatter på 
samme vilkår som andre juridiske 
personer. 
REGNSKABER OG TILSYN 
29. Regnskaber 
30. Tilsyn 
En lokal regeringsmyndighed fører som 
regel tilsyn med fonde. 
84 
DET FORENEDE KONGERIGE 
FORENINGER 
RETSTILSTAND 
1. Er retten til at danne foreninger sikret 
ved lov? 
Foreningsretten er ikke nedfældet 
skriftligt, selvom der er foreningsfrihed. 
Man kan frit stifte truster, skønt truster 
uden et velgørende formål i nogle 
tilfælde kan være ugyldige. 
2. Definition 
Der findes ikke nogen enkelt, 
almindeligt accepteret definition på en 
forening. I sin bredeste betydning 
dannes en forening af to eller flere 
personer, der af egen fri vilje slutter sig 
sammen med henblik på af opfylde et 
fælles mål, der ikke er økonomisk 
vinding. 
3. Mindste antal stiftere 
I praksis to. 
4. Foreningstyper 
Unincorporated Association (forening 
der ikke er et selvstændigt retssubjekt) 
Trust 
Company limited by guarantee (selskab, 
hvor deltagerne hæfter for et fast, 
garanteret beløb) 
Industrial and Provident Society 
Incorporated by Royal Charter (forening 
der er et selvstændigt retssubjekt i 
henhold til kongeligt privilegium 
Incorporated by Act of Parliament 
(forening der er et selvstændigt 
retssubjekt i henhold til parlamentslov 
5. Nationalitetskrav 
Ingen krav for loreninger som sådan. 
Når det drejer d; i sig om en velgørende 
institution i England og Wales, 
registrerer kommissionen for velgørende 
institutioner (the Charity Commission), 
den kun, hvis den er inden for juris­diktionens rammer. Dette fortolkes 
normalt således, at når det drejer sig om 
en velgørende institution, der ikke er et 
selvstændigt retssubjekt, skal et flertal af 
bestyrelsesmedlemmerne være 
bosiddende i England og Wales. Når det 
drejer sig om et selskab, er registrering 
inden for jurisdiktionen tilstrækkelig. 
Status som juridisk person 
Company limited by guarantee (selskab, 
hvor deltagerne hæfter for et fast, 
garanteret beløb): opnås ved registrering 
i selskabsregistret 
"Industrial and Provident Society": 
opnås ved registrering i "Registrar of 
Friendly Societies" 
"Incorporated by Royal Charter": opnås 
ved kongeligt privilegium 
"Incorporated by Act of Parliament": 
opnås ved parlamentslov 
"Unincorporated Associations": ikke 
status som juridisk person. 
Velgørende trusts har ikke status som 
særskilte juridiske personer. Der kan 
dog oprettes et velgørende selskab, som 
har en sådan status. 
Rets- og handleevne 
Der er ingen begrænsninger i loven. 
Imidlertid vil rets- og handleevnen på 
nogle områder fremgå af formål og 
beføjelser i det tilgrundliggende 
dokument. 
Formkrav til vedtægterne 
Nej. 
Registreringsforpligtelse 
Registrering af velgørende institutioner 
hos kommissionen for velgørende 
institutioner i England og Wales. For 
andre foreninger afhænger registrering 
af den juridiske struktur. Registrering af 
"Industrial and Provident Societies" sker 
i "Registrar of Friendly Societies. 
Selskaber, hvor deltagerne hæfter for et 
85 
fast. garanteret beløb, registreres i 
selskabsregistret. 
10. Erhvervsmæssig virksomhed 
Der er begrænsninger på velgørende 
institutioners erhvervsmæssige 
virksomhed. De kan beskæftige sig med 
handel i forbindelse med det primære 
formål, men ikke med permanent handel 
som en måde at skaffe sig penge på. 
Velgørende institutioner, der ønsker at 
drive handel i større omfang, skal 
oprette et handelsdatterselskab, som 
kontraktligt kan aftale, at overskuddet 
føres tilbage til moderinstitutionen, og 
skatten kan blive godtgjort. 
11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af 
opløsning 
I foreninger skal aktiverne anvendes i 
overensstemmelse med det 
tilgrundliggende dokument. Drejer det 
sig om velgørende institutioner, skal 
aktiverne gå til andre velgørende 
institutioner med lignende formål. Hvis 
det tilgrundliggende dokument ikke 
indeholder bestemmelser herom, kan 
kommissionen for velgørende 
institutioner udstikke retningslinier i 
form af pålæg eller en ordning. 
SKATTEFORHOLD 
12 INDIREKTE SKATTER 
Artikel 13 i det 6. momsdirektiv. 
Ikke alle fritagelser i forbindelse med 
velgørende institutioner er blevet 
gennemført. 
13. Andre fritagelser 
(a) Uddannelses- eller erhvervs-
uddannelsestilbud med andet formål end 
at indtjene et overskud. 
(b) Sygepleje og lægebehandling på 
godkendte institutioner. 
(c) Serviceydelser med andet formål 
end at indtjene et overskud. (d) Arrangementer med henblik pa 
indsamling af penge. 
14. Nul satsordning 
Disse omfatter gaver, ydelse af 
reklamearbejde til pengeindsamlings- og 
uddannelsesformål, visse former for 
hjælp til handicappede, køretøjer og 
ambulancer til handicappede samt visse 
former for lægemidler og lægeudstyr til 
velgørende formål. Opførelse af nye 
ejendomme og bygninger til visse 
velgørenhedsformål er også .omfattet af 
nulsatsordningen. 
DIREKTE SKATTER 
15. Generel regel 
Der findes ingen fritagelser for 
foreninger som sådan. 
16. Skattemæssigt anerkendte eller 
begunstigede foreninger 
Velgørenhedsaktiviteter er fritaget for de 
fleste former for direkte beskatning, 
herunder indkomstskat, selskabsskat, 
kapitalvindingsskat, arveafgift osv. 
17. Kriterier for anerkendelse 
For at blive kvalificeret til fritagelse, må 
indkomsten eller kapitalvindingen 
udelukkende anvendes til 
velgørenhedsaktiviteter, og indkomster 
fra handel udover den primære 
handelsaktivitet er ofte underlagt 
selskabsskat. 
18. Godkendte formål 
19. Gaver fra privatpersoner 
Hvis en privatperson eller en 
sammenslutning udfærdiger et gavebrev 
med løfte om at betale en bestemt sum 
til en velgørende institution i en periode, 
der skal overstige tre år, skal et beløb, 
der svarer til den laveste skatteprocent, 
fratrækkes, og skattemyndighederne 
tilbagebetaler den laveste indkomst­
eller selskabsskat af dette beløb til den 
velgørende institution. Hvis en 
86 
privatperson har en højere skatteprocent, 
kan han opnå yderligere skattelettelser 
ved at få foretaget en justering af sin 
skatteprocent. Et selskab kan kræve, at 
bruttobeløbet fratrækkes dens overskud 
og opnår skattelettelse ved marginal 
trækprocent. 
Siden 1990 har det været muligt for 
privatpersoner at foretage 
engangsindbetalinger ifølge den såkaldte 
gavestøtteordning. Det laveste 
gavebeløb er for indeværende £250. 
20. Gaver fra virksomheder 
20(a) Gaver til udenlandske virksomheder 
REGNSKABER OG TILSYN 
21. Regnskaber 
87 
Finansieringsoversigt 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Meddelelse fra Kommissionen om fremme af foreninger og fonde i Europa. 
2. BUDGETPOST: B5-3202 
3. RETSGRUNDLAG 
Rådets afgørelse af 9. december 1996 om det tredje flerårige program for små og 
mellemstore virksomheder (SMV) i Den Europæiske Union 1997-2000. 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
Udgifter i forbindelse med ekspertmøder og oplysningskampagner med henblik 
på at fastlægge kommende tiltag vedrørende foreningers rolle i Den Europæiske 
Union. 
4.1. Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens fornyelse 
Der er kun planlagt ekspertmøder og oplysningskampagner i 1997. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 
5.1. Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2. Opdelte bevillinger 
6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 
En lille del (ekspertmøder og information) finansieres 100%. 
De øvrige tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private 
tilskudsydere vil blive afpasset efter Fællesskabets interesser. 
Tilskuddene til kollokvier, seminarer og rundbordssamtaler ydes efter særlige 
procentsatser afhængig af arrangørernes behov og foranstaltningernes betydning 
for forenings- og fondssektoren. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
Der vil blive afholdt en række møder og konferencer i 1997. De samlede 
omkostninger er på 100 000 ECU. 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG OG FORVENTEDE RESULTATER 
HERAF 
Under hensyn til kontraktlige forpligtelser og princippet om økonomisk og 
forsvarlig finansiel forvaltning indeholder alle aftaler og kontrakter mellem 
Kommissionen og betalingsmodtagere bestemmelser om forholdsregler mod svig 
(kontrol, aflæggelse af rapport osv.). Ifølge bestemmelserne skal tilskud 
ft 
kontrolleres og tjenesteydelser og undersøgelser, der er bestilt af Kommissionen, 
godkendes inden betaling. 
9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS I FORBINDELSE MED 
MEDDELELSEN OM FORENINGER OG FONDE 
9.1. Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe: 
Iværksættelse af en koordineret politik for netværk af europæiske 
foreninger og fonde. 
Et informationsnetværk for forenings- og fondssektoren (European 
citizens' advice bureaus) er blevet oprettet af European Committee of 
Workers Cooperative Productive Societies, Euro-Citizen Action Service, 
Comité Européen des Associations d'Intérêt Général og European 
Foundation Centre. Formålet er at opfylde forenings- og fondssektorens 
behov for samarbejde med Fællesskabets erhvervsliv via det europæiske 
netværk af Euro-Info-Centre. 
9.2. Begrundelse for foranstaltningen 
Det er nødvendigt at føre drøftelser med medlemsstaternes regeringer og 
foreninger og fonde om, hvordan anbefalingerne i meddelelsen bedst kan 
gennemføres. 
9.3. Overvågning og evaluering af foranstaltningen 
Forenings- og fondssektoren er særdeles varieret. 
Denne omstændighed gør, at der kræves en meget omhyggelig 
planlægning af de foreslåede aktioner, således at man opnår den rette 
balance mellem de opstillede mål og de anvendte ressourcer. 
Når aktionerne iværksættes, vil der blive foreslået indikatorer i 
overensstemmelse med aktionens særlige kendetegn på grundlag af et 
oplysningsskema, der udarbejdes af tjenestegrenene. Oplysningsskemaet 
udarbejdes under hensyntagen til støttekriterierne for de forskellige fonde 
og finansieringskilder. 
Vurdering af resultaterne 
De planlagte aktioner er af stor betydning, da de skal gøre det muligt for 
foreninger og fonde at drage fordel af det indre marked uden grænser 
under overholdelse af konkurrencereglerne, og uden at de mister deres 
særlige status som foreninger og fonde. Resultaterne vil f.eks. blive 
vurderet på grundlag af målene for hver enkelt aktion ud fra de 
europæiske aspekter som fastlagt på stedet og ud fra de vanskeligheder, 
som forenings- og fondssektoren støder på på grund af deres involvering i 
den lokale udvikling, når de skal anvende strukturfondene korrekt og fuldt 
ud. 
1Î 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION 
DEL A). (BUDGETTETS SEKTION III, 
Den faktiske afsættelse af de nødvendige administrative ressourcer sker ved 
Kommissionens årlige afgørelse om ressourcetildeling, bl.a. under hensyntagen til 
antallet af ansatte og de supplerende beløb, der måtte være tildelt af 
budgetmyndigheden. 
10.1 Indvirkningen på antallet af stillinger 
Stillingstype 
Tjeneste­
mænd eller 
midlertidigt 
ansatte A 
B 
C 
Andre ressourcer 
lait 
. _ Antal ansatte, der skal 
tilknyttes forvaltningen 
af foranstaltningen 
faste 
stillinger 
1 
1 xA 
1 midlertidige 
stillinger heraf 
ved anvend­
else af eksi­
sterende res­
sourcer i det 
pågældende 
generaldirek 
torat eller 
den pågæld­
ende tjene­
ste 
1 
1 ved an­
vendelse af 
yderligere 
ressourcer 
ingen varighed 
12 
måneder 
Udgifterne til en ansat (Al - A5) anslås til 100 000 ECU. 
6)L' 
10.2. De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle 
indvirkning 
ECU 
Beløb Beregningsmetode 
Tjenestemænd 
Midlertidigt ansatte 
Andre ressourcer 0 
(anfør budgetpost) 
lait 0 
I I 
10.3. Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen 
ECU 
Budgetpost Beløb Beregningsmetode 
j , r, inden for det gældende budget 
ISSN 0254-1459 
KOM(97)241 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 06 10 16 
Katalognummer : CB-CO-97-282-DA-C 
ISBN 92-78-21228-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg