Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 458/11)

Denne meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Malepère«

PDO-FR-A0196-AM01

Meddelelsesdato: 28.9.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1. Det geografiske område og området i umiddelbar nærhed

Punkt 1 »Det geografiske område« og punkt 3 »Området i umiddelbar nærhed« i afsnit IV om de områder, hvori de forskellige etaper udføres, i kapitel I i produktspecifikationen er blevet suppleret med en henvisning til den officielle geografiske kode, der anerkender og opregner kommunerne i de enkelte departementer på nationalt plan. Denne redaktionelle ændring gør det muligt at fastlægge det geografiske område med henvisning til INSEE's officielle geografiske kode i udgaven fra den 1. januar 2022 og at skabe juridisk sikkerhed for afgrænsningen af det geografiske område.

Enhedsdokumentet suppleres med en sådan henvisning i punktet »det geografiske område« og »yderligere betingelser – området i umiddelbar nærhed«.

2. Afgrænset parcelområde

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Malepère« foretages en ændring af punkt 2 »Det afgrænsede parcelområde« i afsnit IV om de områder, hvori de forskellige etaper udføres, idet punktet er blevet suppleret med datoerne for den nationale myndigheds godkendelse af de parceller, der er egnede til dyrkning af druerne til betegnelsen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1. Produktets betegnelse

Malepère

2. Type af geografisk betegnelse

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen(e)

1. Organoleptisk beskrivelse af vinene

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Der er tale om stille og tørre rødvine og rosévine.

Rødvinen er en tør vin, hvor hovedsorten er den tidlige druesort Merlot N, som opnår en fenolisk modenhed og et optimalt sukkerindhold. Den er kendetegnet ved en ret dyb og overvejende rubinrød farve og en typisk aroma af små røde frugter, som kan udvikle sig til aromaer, der minder om sorte frugter, til tider med et strejf af trøffel, krydderier og læder. Smagen er generøs, klar, fyldig og med en vis intensitet og behagelig struktur i munden.

Rosévinen er en tør vin fremstillet af den dominerende sort Cabernet Franc N, som har en længere vækstsæson og er modstandsdygtig over for drueskimmel, og sorterne Cabernet-Sauvignon N, Cot N, Cinsaut N, Grenache N og Lledoner Pelut N. Farven er lys og skinnende. I næsen udvikler den intense frugtagtige noter, ofte af hvide frugter. Duften er frisk, kompleks og til slut intens.

2. Analytiske egenskaber

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Rød- og rosévinene har et naturligt alkoholindhold på mindst 12 % vol.

På aftapningstidspunktet og tidspunktet for markedsføring til forbrugerne har rødvinene et æblesyreindhold på højst 0,4 gram pr. liter.

På aftapningstidspunktet og tidspunktet for markedsføring til forbrugerne har rødvinene med et naturligt alkoholindhold på højst 14 % et gæringsdygtigt sukkerindhold (glukose + fruktose) på højst 3 gram/liter. Rødvinene med et alkoholindhold på over 14 % har et gæringsdygtigt sukkerindhold (glukose + fruktose) på højst 4 gram/liter. Rosévinene har et gæringsdygtigt sukkerindhold (glukose + fruktose) på højst 4 gram/liter.

Det totale syreindhold, indholdet af flygtig syre, det totale indhold af svovldioxid og det totale alkoholindhold svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Generelle analytiske egenskaber Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) Totalt syreindhold, minimum Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

5. Vinfremstillingspraksis

5.1. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1. Dyrkningsmetode

— Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 4 000 vinstokke pr. ha. Afstanden mellem rækkerne må ikke overstige 2,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i samme række må ikke være under 0,90 meter.

Hver stok har et areal på højst 2,5 kvadratmeter. Dette areal beregnes ved at gange afstanden mellem rækkerne med afstanden mellem vinstokkene i samme række.

— Beskæringen skal ske inden den 30. april.

— Ved gobelet-beskæring: Vinstokkene beskæres med kort sporebeskæring med højst 12 skud pr. vinstok. Hver gren har højst to skud.

— Ved Royat-beskæring: Vinstokkene beskæres med kort sporebeskæring med højst ti skud pr. vinstok, hvor hver gren har højst to skud.

— Druesorterne Cot og Merlot kan beskæres med enkelt Guyot-beskæring med højst ti skud pr. vinstok med højst seks skud på den lange stamme og højst to grene med hver højst to skud.

— Druesorterne Cabernet Franc og Cabernet-Sauvignon beskæres med enkelt Guyot-beskæring med højst 12 skud pr. vinstok med højst otte skud på den lange stamme og højst to grene med hver højst to skud.

— Ved enkelt Guyot-beskæring kan antallet af skud på den lange stamme overstige seks eller otte på denne dato, så længe vinstokkene inden den 31. maj er blevet beskåret i henhold til ovennævnte bestemmelser. Der kan gives tilladelse til vanding.

2. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Det er ikke tilladt at anvende ønologisk kul, hverken alene eller blandet i præparater, til fremstilling af rosévine.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

5.2. Maksimumsudbytte

1. 60 hektoliter pr. hektar.

6. Afgrænset geografisk område

Druehøsten og fremstillingen og lagringen af vinen finder sted i følgende kommuner i departementet Aude:

Alaigne, Alairac, Arzens, Bellegarde-du-Razès, Belvèze-du-Razès, Brézilhac, Brugairolles, Cailhau, Cailhavel, Cambieure, Carcassonne, La Cassaigne, Caux-et-Sauzens, Couffoulens, La Courtète, Donazac, Fanjeaux, Fenouillet-du-Razès, Ferran, La Force, Gramazie, Hounoux, Lasserre-de-Prouille, Laurac, Lauraguel, Lavalette, Malviès, Mazerolles-du-Razès, Montclar, Montgradail, Montréal, Preixan, Roullens, Routier, Saint-Martin-de-Villereglan, Villarzel-du-Razès, Villeneuve-lès-Montréal, Villesèquelande, Villesiscle.

7. Druesorter til vinfremstilling

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Cinsaut N - Cinsault

Cot N — Malbec

Grenache N

Lledoner pelut N

Merlot N

8. Beskrivelse af tilknytningen

8.1. Beskrivelse af de naturgivne og menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Oplysninger om det geografiske område

Det geografiske område er afgrænset som følger:

— mod syd af det geografiske område med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Limoux«,

— mod øst af floden »Aude«, som deler Malepère-massivet og Corbières-massivet,

— mod nord af Lauragais-dalen, som forlænges af Fresquel-sletten og afgrænses af Midi-kanalen mod syd,

— mod vest af Fanjeaux-kalkstenscuestaen, som afgrænser separationen mellem afvandingsområdet for Atlanterhavet og afvandingsområdet for Middelhavet.

Topografien er et levn fra dannelsen af Pyrenæerne, og selv om det synes kompakt, er Malepère-massivet i de blødere dele fra toppen gennemskåret af dybe dale med canyonfremspring.

Hele vejen omkring massivet har buddingsten eller sandsten modvirket erosionen og dannet forhøjninger kaldet »Pech«, der ligger som en slags guirlander og indgår i et forskelligartet landskab kendetegnet ved mildhed og harmoniske former.

Ved foden af skrænten flyder kalkstensskråningerne sammen med sletternes sand, silt og grus fra floderne Aude (øst), Sou (sydvest) og Fresquel (nord).

Træ og krat dominerer centralt på massivet, på stejle skrænter og dårligt frugtbare jorde, mens vindyrkningsarealerne, som er begrænset til en højde på 350 meter mod syd og 300 meter mod nord, er beliggende i udkanten, idet de er placeret på skråninger og terrasser.

Det geografiske område er således afgrænset til 39 kommuner i den vestlige del af departementet Aude, der alle ligger omkring Malepère-massivet, hvor toppen (Pech de Mont-Naut) ligger i en højde af 442 meter.

De mest karakteristiske jorde består af molassesten. Afhængigt af horisonterne og andelen af komponenterne er jordene af varierende karakter. De spænder fra hård, men løs kalksten til blød ler.

Buddinsten og sandsten giver lette jorde, som rødderne let kan trænge igennem. Ler kombineret med sand og grus sikrer en optimal vandbinding. Dette medfører en kontinuerlig vandforsyning under påvirkning af middelhavsklimaet. Vinmarkerne er også beliggende på flodterrasser med ler- og grusjord eller veldrænet stenjord.

Det geografiske område påvirkes af det oprindelige overgangsklima med påvirkninger fra både Middelhavet og Atlanterhavet. Fra øst til vest skifter det dominerende middelhavsklima med sommertørke til et middelhavsklima med påvirkninger fra Atlanterhavet, hvilket fører til et begrænset nedbørsunderskud om sommeren.

Under en række forskellige mesoklimaer kombinerer den naturlige vegetation elementer af mediterran vegetation (steneg) med elementer af submediterran vegetation (duneg).

Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Vinmarkerne med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Malepère« er de mest vestlige i Languedocs vinområde. Vinmarkernes anlæggelse går helt tilbage til romertiden. I 1072 kom greven af Barcelona, lensherren af Razès, til Malviès for at tage sig af den vanskelige opgave med at dele vingårdene. I det 17. århundrede betød anlæggelsen af Midi-kanalen, at det blev nemmere at transportere vin mellem Aquitaine og Middelhavet.

I slutningen af det 19. århundrede blev vindyrkningsarealerne hårdt ramt af phylloxera, og produktionen blev efterfølgende koncentreret omkring vinmarker, der var genstand for beskæring. I 1960'erne skete der en kvalitetsmæssig omlægning på initiativ af producenter, teknikere og forskere fra universitetet i Toulouse.

Med udgangspunkt i den naturlige vegetation har denne gruppe af personer kunnet udnytte den bedste ækvivalens mellem vindyrkningssituation og druesorter, hvilket har skabt vine med en vis autenticitet.

Mellem de lette jorde mod øst tættest på Middelhavet (Carcassès) og jordene ved foden af skråningerne på tykke kolluvier (Razès) dannes der en egnethedsgradient, der forklarer antallet af forskellige sorter.

De friske og tykke jordbunde halvvejs oppe ad skrænterne bruges til atlanterhavssorterne Cabernet Franc N, Cabernet-Sauvignon N og Merlot N, mens middelhavssorterne Grenache N, Lledoner Pelut N og Cinsaut N plantes på de tørre parceller højere oppe ad skråningerne.

Sorten Cot N dyrkes i de mellemliggende områder, der hverken er for tørre eller for ufrugtbare.

Gruppen sikrede således historiens videreførelse, bekræftede sin knowhow og forbedrede vinenes omdømme og kvalitet, således at vinen, som i 1976 blev anerkendt som vin af høj kvalitet, kunne anerkendes som en kontrolleret oprindelsesbetegnelse »Malepère« ved dekretet af 4. maj 2007.

Produktionen af vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Malepère« udgjorde for 2009-høsten 12 000 hl, hvoraf 65 % var rødvin og 35 % rosévin, som blev anmeldt af 73 producenter i fire kooperativer og 14 områder.

8.2. Årsagssammenhæng

Inden for rammerne af denne særlige geografiske situation, der er kendetegnet ved et typisk middelhavsklima, men med et mere atlanterhavspræget vandsystem, der skifter mellem varme dage og kølige nætter, kombineret med de mange forskellige jordbunde og eksponeringsfacetter, har producenterne været i stand til at lade hele deres knowhow komme til udtryk.

I dette specifikke økologiske miljø har de således kombineret og forbundet dyrkningen af atlanterhavs- og middelhavssorter, som hver især grundet de givne betingelser kunne dyrkes optimalt. Denne kombination og forbindelse har givet »Malepère«-vinene deres kompleksitet og originalitet.

For at afspejle de særlige forhold, der gør sig gældende i det geografiske miljø, udvælges og afgrænses parcellerne til høst af druerne. Denne afgrænsning muliggør en optimal forvaltning af planten og kontrol med dens vækstkraft og produktionspotentiale, som afspejles i begrænsede udbytter som følge af strenge beskæringsregler.

»Malepère«-vinenes omdømme blev allerede nævnt i grønbogen fra ærkebiskoppen i Narbonne i det 14. århundrede, som indeholder en optælling af ejendomme, vingårde og ærkebiskoppens rettigheder og henviser til vinkældrene i Alaigne og Routier, hvis vine var forbeholdt biskopperne og hoffet.

Vinene er omtalt i forbindelse med den åbne landbrugskonkurrence i 1897 med vine fra Château de Caux, som senere tilmed er blevet præmieret flere gange.

Mens man på Occitansproget f.eks. taler om »Male peyre« som den dårlige byggesten, har den ovennævnte gruppe med tiden været med til at bevare og forme et landskab med en blanding af vindyrkningsarealer, marker og egetræ – et landskab, der på fremragende vis er blevet gengivet af den pointilistiske maler Achille Lauge.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Retlig ramme:

de nationale bestemmelser

Type supplerende betingelse:

undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Området i umiddelbar nærhed, som er genstand for undtagelsen vedrørende fremstilling, behandling og lagring af vin omfatter følgende kommuner i departementet Aude på grundlag af den officielle geografiske kode af 1. januar 2022:

Alzonne, Berriac, Bram, Cavanac, Cazilhac, Cépie, Escueillens-et-Saint-Just-de-Bélengard, Gaja-et-Villedieu, Laurabuc, Leuc, Limoux, Loupia, Monthaut, Montirat, Palaja, Pauligne, Pennautier, Pezens, Pieusse, Pomas, Rouffiac-d’Aude, Sainte-Eulalie, Trèbes, Verzeille, Villasavary, Villedubert, Villemoustaussou, Villelongue-d’Aude.

Link til varespecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-eb1bbdaf-dcfa-4d39-a45e-83206261b02f

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.