om ændring af forordning (EU) 2016/1139 for så vidt angår intervaller for fiskeridødelighed og beskyttelsesniveauer for visse sildebestande i Østersøen

BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

En af de vigtigste målsætninger for reformen af den fælles fiskeripolitik er at nå udnyttelsesgraden for det maksimale bæredygtige udbytte (MSY) for alle bestande med henblik på at genoprette og opretholde populationerne af fiskebestandene på et bæredygtigt niveau, hvilket vil sige over det biomasseniveau, der muliggør det maksimale bæredygtige udbytte (MSY). Det vil være lettere at nå en bæredygtig udnyttelse af havets biologiske ressourcer med en flerårig tilgang til fiskeriforvaltningen i form af vedtagelse af flerårige fiskeriforvaltningsplaner, som i overensstemmelse med den nuværende fælles fiskeripolitik bør afspejle forholdene i de forskellige typer fiskeri og bestande. Rammerne for bæredygtig udnyttelse af bestandene bør fastlægges i de flerårige forvaltningsplaner med klare tidsplaner og beskyttelsesforanstaltninger i tilfælde af en uforudset udvikling af fiskebestandenes tilstande.

I 2013 blev der mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen nedsat en interinstitutionel taskforce vedrørende flerårige planer med henblik på at blive enige om en smidig udarbejdelse og indførelse af de flerårige planer under den fælles fiskeripolitik. Taskforce besluttede, at målet svarende til MSY-målsætningen burde udtrykkes som en række FMSY-værdier fremsat af videnskabsfolk, som medlovgiverne derefter ville kunne fastsætte og medtage i planen. Rådet skulle vedtage foranstaltningerne vedrørende fastsættelsen og tildelingen af fiskerimuligheder på årsbasis på grundlag af videnskabelig rådgivning og således, at planens målsætninger ville kunne opfyldes.

Den første flerårige forvaltningsplan efter reformen af den fælles fiskeripolitik blev vedtaget for Østersøområdet. I forordning (EU) 2016/1139 blev der fastlagt en flerårig plan for bestandene af torsk, sild og brisling (berørte bestande) i Østersøen (planen). Planen tager sigte på at sikre, at udnyttelsen af de relevante bestande genopretter og opretholder populationer af disse bestande over de niveauer, der kan give MSY. I planen opstilles kvantificerbare mål, f.eks. intervaller for fiskeridødelighed samt bevarelsesreferencepunkter udtrykt som MSY Btrigger og Blim. Videnskabelig rådgivning fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) tilvejebragte i 2015 de nævnte parametres numeriske værdier. Af den videnskabelige vurdering fra 2017 fremgår, at de respektive MSY-værdier er ændret for sildebestandene i Det Botniske Hav og Den Botniske Bugt.

I artikel 5, stk. 6, i forordning (EU) 2016/1139 fastlægges, at hvis Kommissionen på grundlag af videnskabelig rådgivning finder, at bevarelsesreferencepunkterne som fastsat i bilag II til nævnte forordning ikke længere korrekt afspejler målsætningerne for planen, kan den omgående fremsætte ændringsforslag til Europa-Parlamentet og Rådet om revision af disse punkter.

Kommissionen agter derfor at fremsætte et ændringsforslag til forordning (EU) 2016/1139 i lyset af den seneste og bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning.

2.RESULTATER AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

ICES har fremlagt det videnskabelige grundlag for ændringen. I 2017 foretog ICES en evaluering af sildebestandene i Det Botniske Hav og Den Botniske Bugt. Et af de vigtigste emner, som videnskabsfolkene behandlede, var en identifikation af bestandene, dvs. hvorvidt de to områder ville kunne lægges sammen i én vurderingsenhed eller fortsat ville skulle vurderes separate. Det besluttedes at sammenlægge de to bestande ud fra følgende betragtninger:

a) Der er ikke biologisk bevismateriale for hverken at sammenlægge eller adskille bestandene

b) Det tyder ikke på, jf. tilgængelige data, at vurderingen af sildebestanden i Den Botniske Bugt er af høj kvalitet, og det er næppe sandsynligt, at situationen bliver bedre i fremtiden

c) Der er ikke tegn på, at der vil ske overudnyttelse af den lille bestand i Den Botniske Bugt, hvis den lægges sammen med den større sildebestand i Det Botniske Hav.

Som følge af sammenlægningen af de to bestande har ICES anslået de nye MSY-referenceværdier. FMSY-værdien fastsættes således til 0,21. Det tilsvarende FMSY-interval er blevet beregnet og fastsat til 0,15 for FMSY lower og 0,21 for FMSY upper. Da der er sandsynlighed for, at gydebiomassen vil falde til under beskyttelsesniveauerne, er FMSY upper-værdien derfor sat til at være lig med FMSY-værdien på 0,21. De tilsvarende biomasseniveauer for MSY Btrigger og Blim er blevet beregnet til henholdsvis 283 180 og 202 272 ton.

Der er ikke foretaget en konkret konsekvensanalyse, da konsekvenserne af at anvende MSY-konceptet i fiskeriforvaltningen allerede er blevet vurderet i den konsekvensanalyse, der lå til grund for reformen af den fælles fiskeripolitik. Konsekvenserne af at nå MSY er blevet beregnet som led i nævnte konsekvensanalyse. Endnu en konsekvensanalyse vil ikke tilføre flere ny oplysninger, end hvad der allerede findes i nævnte analyse. Ændringerne af den eksisterende forordning er i overensstemmelse med dens artikel 5, stk. 6, og kommer på foranledning af videnskabelig rådgivning. Ændringerne er afgørende for fastsættelsen eller, hvor det er hensigtsmæssigt, revision af de årlige fiskerimuligheder for Østersøen og en velfungerende ny fælles fiskeripolitik.

3.JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET

Resumé af forslaget

Hovedformålet er at opnå et bæredygtigt fiskerierhverv som fremført i reformen af den fælles fiskeripolitik ved at tilpasse de tilhørende MSY-værdier til bedste videnskabelige rådgivning.

Retsgrundlag

Artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.