ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 298 
 
 
 
Vol. 1985/0 128 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K0M(85) 298 endelig udg.  
Bruxelles, den 17. juni 1985
STALPROGNOSE FOR TREDJE KVARTAL 1985
(meddelelse fra Kommissionen til Rådet)
KOM(85) 298 endelig udg.

ST8LPR0GN0SE FOR TREDJE KVARTAL 1985
1. Fællesskabets økonomi
Det blev sidste Ir stadig tydeligere, at Fællesskabets økonomi var kom­
met ind i  en periode med støt vækst. Væksten i  bruttonationalproduktet  
(BNP) i  faste priser, som anslås til 2,1% blev imidlertid forholdsvis  
beskeden af flere grunde. For det første var den indenlandske efterspørg­
sel fortsat afdæmpet i  nogle af medlemsstaterne, som var længe om at træf­
fe tilpasningsforanstaltninger. For det andet har det stadig høje rente­
niveau utvivlsomt været en væsentlig hindring for, at der som i  de ind­
ledende faser af tidligere konjunkturopsving skete en mærkbar forøgelse  
af investeringerne i  byggesektoren. For det tredje prægedes den økonomi­
ske aktivitet af arbejdskonflikterne i  flere lande. Siledes anslås de di­
rekte virkninger i  1984 af minearbejderstrejken i  Det forenede Kongerige  
at svare til en tabt fremgang på 0,2% i  Fællesskabets BNP.
Selv om BNP-væksten i  de enkelte lande i  1984 varierede fra 1,4% i  Fran­
krig til 3,9% i  Danmark, mærkedes den udenlandske efterspørgsel som en  
stærk impuls i  samtlige medlemsstater, efterhånden som verdenshandelen  
tog kraftigt til på baggrund af den hurtige ekspansion i  den amerikanske  
økonomi. For Fællesskabet som helhed voksede den eksporterede varemængde  
med næsten 8%. Væksten blev også stimuleret af et stærkt opsving i  inve­
steringerne i  kapitalgoder, men dette gjaldt kun fem medlemsstater, og

- 2 -
virkningerne heraf mindskedes på grund af en fornyet tilbageholdenhed i  
Frankrig og Grækenland og praktisk taget stagnation på årsbasis i  Forbunds-  
republikken Tyskland. Den reale vækst i  både det private og det offentlige  
forbrug beløb sig til ca. 1%, men dette gennemsnit dækker over betydelige  
forskelle medlemsstaterne imellem.
Det indenlandske produktionstab som følge af arbejdskonflikter bidrog væ­
sentligt til en forholdsvis hurtig vækst i importen: Fællesskabets vare­
import voksede med 7,4%, dvs. kun lidt mindre end eksporten. Efter en yder­
ligere forringelse af bytteforholdet og det sædvanlige underskud på beta­
lingsbalancens usynlige poster kunne der konstateres en mindre stigning i  
overskuddet på de løbende poster, som udgjorde godt og vel 1  mia $. Pris-  
inflationen blev formindsket,'og gennemsnittet for Fællesskabet faldt fra  
7,6% i  1983 til 6,3% i  1984. Arbejdsløsheden øgedes imidlertid fortsat, da  
det minimale antal nye arbejdspladser, der blev skabt, ikke var nok til at  
opsuge den yderligere udvidelse af arbejdsstyrken.
Hovedtendenserne i  Fællesskabets økonomi forventes ikke at ændre sig bety­
deligt i  1985. Den underliggende vækstrate forventes at holde sig på omkring  
2 1/4% på årsbasis. Afslutningen af minearbejderstrejken i  Det forenede Kon­
gerige vil dog medføre, at væsktraten for Fællesskabets BNP midlertidigt  
øges til ca. 2 1/2% for året som helhed trods en mindre afdæmpning i  de fle­
ste andre medlemsstater. Den indenlandske og den udenlandske sektors respek­
tive bidrag til den samlede vækst forudses ikke at ændre sig markant. Den mode­
rate nedgang i eksporten, der skulle følge med den forventede langsommere  
vækst i  verdenshandelen, forudses at blive mere end opvejet af en kraftigere

- 3 -
nedgang i  importen. I den samlede indelandske efterspørgsel vil en stærke­
re vakst i  det private forbrug kunne opveje en mærkbart mindre lageropbyg­
ning.
Pa halvårsbasis forventes der i  1985 ikke større udsving i  den samlede BNP-  
vækstrate i  Fællesskabet. I første halvår plvirkedes produktionen, navn­
lig i  byggesektoren, imidlertid ugunstigt af den usædvanlig strenge vinter  
i  Europa. På den anden side kunne der konstateres en udlignende kraftig for  
øgelse af BNP-væksten i Det forenede Kongerige, da forskellige efterspørg­
selskomponenter reagerede på afslutningen af minearbejderstrejken, og den  
ekstraordinære import af kul og olie ophørte.
Udsigterne for andet halvår af 1985 tyder på, at vækstraten vil holde sig
i
på sit nuværende beskedne niveau, men at fremgangen i  den økonomiske akti­
vitet i  Fællesskabet samtidig vil blive mere selvforstærkende og mindre af­
hængig af den udenlandske efterspørgsel, som forventes at gå yderligere til  
bage. Husholdningernes forbrug vil i  nogen grad blive styrket, da den fort­
satte afdæmpning af inflationen, navnlig som følge af lavere importpriser,  
muliggør en mere mærkbar real stigning i  den disponible indkomst. Desuden  
vil bruttoinvesteringerne blive gunstigt påvirket af en lille fremgang i  
byggeaktiviteten, mens investeringerne i  udstyr fortsat vil vokse med ca.
5 % på årsbasis.
Dec forventes ingen større ændringer i  arbejdsmarkedstendenserne i  indevæ­
rende år. Efterhånden som matheden i  økonomien forsvinder, skulle den fort­
satte, om end beskedne, forbedring af den økonomiske aktivitet medføre en

-3a-
gradvis forøgelse af beskæftigelsesudbuddet. Dette vil dog endnu ikke være  
tilstrækkeligt til at opsuge den voksende tilgang til arbejdsmarkedet, og  
arbejdsløsheden forventes at vokse lidt for Fællesskabet som helhed.

-  4  -
2. Situationen pi jern- og stålmarkedet
Der kan også denne gang konstateres opmuntrende resultater for det forud­
gående kvartal. De endelige tal for første kvartal 1985 viser, at trods virk­
ningerne af den strengeste vinter i  mange ir har fremstillingsindustrien og  
stilforhandlerne fortsat aftaget stål i  et større omfang end forudset, og  
denne efterspørgsel har mere end opvejet den nedgang i byggeriet, som det  
dårlige vejr medførte. Det ser desuden ud til, at tallene afspejler et fak­
tisk forbrug, da der ikke er tegn på, at der er sket en betydelig lagerop­
bygning i  perioden.
Produktionen (30,41 mio ton mod prognosen pi 29,0 mio ton) var faktisk større  
end i  fjerde kvartal 1984 og nærmede sig niveauet for første og andet kvar­
tal 1984, som har været det højeste niveau i  flere år. Disse tal fremgår  
af oversigten over udbud og efterspørgsel i  tabel 3. Tendensen for andet  
kvartal 1985 tegner også positivt - de foreløbige produktionstal for april  
viser 10,3 mio ton, og selv om der må tages højde for nogle feriedage i  maj,  
er der såeldes grund til at antage, at prognosetal let på 29,8 mio ton for  
kvartalet vil blive nået og måske også overskredet. Et foreløbigt skøn for  
maj viser et tal på ikke mindre end 10,5 mio ton.
Selv om alt tyder på, at industrien vil have travlt indtil udgangen af juni,  
er det ikke givet, at det samme produktionstempo vil fortsætte i  tredje  
kvartal 1985. I 1984 var aktiviteten i  tredje kvartal usædvanlig høj, og  
produktionen var ca. 3 mio ton større end samme kvartal året før. Alligevel  
forekom der en sæsonbetinget nedgang pi ca. 2 mio ton eller ca. 6,5% i  for­
hold til den gennemsnitlige produktion for de øvrige tre kvartaler af 1984.

-  5  -
TABEL 1
PVoduktionsforventninger inden for de væsentligste industribrancher i  Fællesskabet (1) (2)
.(ikke sæsonkorrigeret) (ekskl. Grækenland)
Okt. Nov. Dec. Jan.Feb. Marts Apri l
Industrien i  alt + 3 -- 1 ♦ 6+11+14 +10
Forbrugsgoder + 6+ 1 -+ 4+ 8+ 9+ 5
Investeringsgoder + 6+ 5+ 5 + 7+18+19 ♦15
Halvfabrikata - 3+ 1+11 + 7+ 1+10♦19
Jern- og metalindustri - 3- 8- 8 + 2+12+11 + 8
Maskinindustri + 2+ 3+ 3 + 3+10+15 + 9
Elektroindustri +12+ 9+ 7 +12
o
I+15+17 ♦16
Bilindustri +17
.+ 1+ 5 I  ♦ 9 1+11 - 3
(1) Nettotal, dvs. forskellen mellem procenten af positive svar og procenten af negative svar.
(2) Tallene er baseret pi undersøgelser blandt EØF-virksomheder og er udtryk for forvent­
ningerne hos ca. 20 000 virksomheder fordelt over hele Fællesskabet.
Kilde: Kommissionens tjenestegrene.

- 6 -
TABEL 2 
EUR 10
Aktivitetsindikatorer· (1)  
(ikke_ sæsonkorr.igeret)'
III/1984 1/1985 11/1985 III/1985
Jern- og metalindustri 100,00 111,16 113,5 102,4
Maskinindustri 100,00 108,2 109,8 101,2
Elektroindustri 100,00 112,3 110,9 102,4
Bilindustri 100,00 118,9 120,6 99,1
Andre transportmidler 100,00 110,5 110,3 99,3
Bygge- og anlægsvirksomhed 100,00'97,2 101,8•97,9
(1) Disse skøn over aktivitetsniveauet i  forskellige stilforbrugende sektorer an­
giver kvartalstendenser. De fremkommer ved vejning af tilsvarende nationale data  
fra brancheorganisationer inden for de vigtigste stilforbrugende industrier. Ten­
densen i  denne tabel afspejler derfor ikke nødvendigvis nettoforventningerne i  
tabel 1.
Kilde: Kommissionens tjenestegrene.

- 7 -
Dette er ikke unormalt, og ved udarbejdelsen af kvartalsprognosen er det  
nødvendigt at tage hensyn til en sæsonbetinget variation som følge af, at  
sommerferieperioden i  de fleste medlemsstater ligger i dette kvartal.
I tabel 1  og 2 offentliggøres som sædvanlig de to vigtigste industri indika­
torer, der giver et foreløbigt fingerpeg om de generelle stilforbrugsten­
denser i  kvartalet. Af tabel 1 fremgår det, at de adspurgte virksomheder  
har været ret optimistiske siden januar, og tallene for februar og marts  
viser faktisk, at forholdet mellem optimistiske og pessimistiske svar fra  
virksomhederne i  Fællesskabet er blevet forskudt i  optimistisk retning for  
næsten alle sektorers vedkommende. Svarene er "sæsonkorrigerede , for sa  
vidt som de adspurgte naturligvis vil tage højde for deres virksomheders  
ferielukning i tredje kvartal.
Tabel'2 giver mulighed for at vurdere sæsonvirkningen for de enkelte sekto­
rer mere nøjagtigt. De pågældende brancher forudser i  de fleste tilfælde  
en ikke uventet aktivitetsnedgang pi 7-10% i forhold til andet kvartal 1985.  
For bilindustrien forudses der dog en nedgang pa helt op til 18%, og for  
byggeriet kun en nedgang på 4%. Sammenlignet med samme kvartal 1984 er der  
kun mindre ændringer i  forhold til basisindekset på 100. Tre sektorer viser  
en lille fremgang på 1-2%, og tre sektorer en endnu mindre nedgang, nemlig  
på under 1%. Disse variationer vil muligvis udligne hinanden, saledes at  
det generelt kan konkluderes, at det faktiske forbrug vil holde sig pa næ­
sten samme niveau som i tredje kvartal 1984. Disse brede fællesskabsindika-
4
torer bygger på de nationale data for de seneste kvartaler og prognoserne  
for de enkelte lande udarbejdet af den lokale industri. Dette materiale viser  
fortsat afvigelser fra medlemsstaterne, selv om udsigterne i  Forbundsrepu-

- 8 -
TABEL 3
Raståludbud og -efterspørgsel (EUR 10)
(i mio tons)
•Produktion Prognose
IV/1983 1/1984 11/1984 II1/1984 IV/1984 1/1985 11/1985 II1/1985
Faktisk forbrug
Lagerbeværelse
Import
Eksport
Produktion23.77 
+ 1.00 
2.56 
6.70 
28.9126.60
+ 0.50
2.41
6.13
1  30.82 
126.22 
+ 0.50 
2.40 
6.34 
I  30.66
i23.92 . 
+ 0.35 
2.31 
6.55 
28.5125.79
- 0.50 
(1) 
2.45 
(1) 
7.38
30.2227.32
- 0.40 
(2) 
2.50 
(2) 
6.00
30.4226.80 
- 0.20 
2.60 
5.80 
29.80
________0
2..60
8
0
Ï.9.00
_______-
(1) Foreløbigt tal.
(2) Skøn jf. prognose.
Kilde: Kommissionens tjenestegrene.

- 9 -
blikken Tyskland, Det forenede Kongerige og Italien stadig er opmuntrende/  
og der for de mindre landes vedkommende kan konstateres en moderat optimisme  
inden for de fleste forbrugssektorer i  Nederlandene, Danmark og Belgien.
Analysen i  første del af denne prognose bekræftes af andre kilder, for si  
vidt som eksportefterspørgslen fra USA (efter industrivarer med højt stil­
indhold) forventes at falde støt i  årets anden halvdel. Til ferieperiodens  
sæsonvirkning kommer således, at en af de vigtigste drivfjedre for den øgede  
aktivitet i  fremstillingssektoren i 1984 fortsat vil blive svækket i  tredje  
kvartal 1985. Sivel medlemsstaternes som Fællesskabets statistikker viser  
dog heldigvis, at de samlede investeringer i  kapitalgoder ikke berøres af  
denne tendens, idet virksomhederne, selv om udsigterne for bygge- og anlægs­
virksomhed er dårlige, forventes at opretholde deres investeringsplaner for  
anlæg, maskiner og fabriksudstyr. Disse forventninger underbygges af speci­
fikke' undersøgelser af økonomien i  Forbundsrepublikken Tyskland, Det forene­
de Kongerige og Belgien.
Disse faktorer kan påvirke stilefterspørgslen i  tredje kvartal 1985 noget  
forskelligt, men efter Kommissionens opfattelse skulle den negative virkning  
af sæsonvariationen generelt blive større end den positive virkning, der  
vil præge nogle af markedssektorerne, selv om dette forventes at blive mindre  
udtalt end i  tredje kvartal 1984. Desuden har de stålhandlende tilstrækkelige  
lagerbeholdninger, og der er ringe sandsynlighed for en voksende lageropbyg­
ning i  perioden, da udsigterne for fjerde kvartal i  de fleste af de forbru­
gende sektorer ikke berettiger en forøgelse af virksomhedernes lagre. Efter­
som mange af anlæggene lukkes i flere uger i  løbet af kvartalet, er det lige  
så usandsynligt, at lagrene skulle blive nedbragt i  større omfang. De hånd-

- 10 -
lendes lagre ma derfor formodes at forblive i  balance. Lagerbevægelserne  
.  er følgelig anført som '0' i oversigten i  tabel 3.
Der er udarbejdet produktoverslag for leverancerne i  Fællesskabet pi grund­
lag af en vurdering af efterspørgslen i  de enkelte sektorer som beskrevet  
tidligere i  denne del af prognosen samt skøn hidrørende fra forskellige kil­
der, herunder stålindustriens egne markedsforudsigelser.  Det er hensigtsmæs­
sigt at henvise til kvotegrupperne, som udgør hovedparten af industriens  
produktion af færdige stålprodukter. Varmvalsede coils (gruppe , * )  vil blive  
mærkbart berørt af sæsonvirkningen, og der hersker også en vis usikkerhed  
med hensyn til udsigterne for rørindustrien, hvor der kan være omfattende  
lagre. Automobilsalget er i  væsentlig grad med til at bestemme, hvor store  
ordrer der afgives på koldvalsede plader (gruppe >), og sæsonvirkningen  
.  formodes at gøre sig særlig stærkt gældende i  år, således at der forventes  
en betydelig nedgang i  efterspørgslen efter dette produkt. Beklædte plader  
(gruppe Ic og Id) forventes tilsvarende at blive negativt påvirket, navnlig  
da en anselig del af disse produkter anvendes inden for byggeriet, hvor ud­
sigterne er ugunstige, og en voksende mængde anvendes i  bilindustrien. Denne  
tilbagegang forudses at blive midlertidig, da det på længere sigt synes givet,  
at markedet for beklædte plader vil vokse, om end på bekostning af ubeklædte  
plader (gruppe Ib). Kvartoplader (gruppe II) vil sandsynligvis blive mindre  
berørt af sæsonvirkningen, selv om der ikke på kort sigt forudses en virke­
lig forbedring af situationen for dette produkt, navnlig på baggrund af de  
langsigtede konjunkturproblemer inden for skibsfarten og den petrokemiskei
industri. Efterspørgslen efter svære profiler (gruppe III) vil imidlertid  
falde mere mærkbart på grund af den fortsatte svaghed i byggesektoren kombi­
neret med en normal sæsonvariation, idet dog det britiske marked vil være

- 11 -
en undtagelse med en fortsat ret stærk efterspørgsel. Markedet for valstrad  
(gruppe IV) holder sig som en af de mest l o v e n d e  produktsektorer og vil mu­
ligvis i  modsætning til de øvrige produkter undgå den normale sæsonbestemte  
nedgang. Salget af armeringsstil (gruppe V) vil, selv om det ikke rammes 
så stærkt af afmatningen i byggesektoren som svære profiler, utvivlsomt falde  
en smule af sæsonmæssige årsager, og det samme gælder salget af handelsstll  
(gruppe VI). De generelle tendenser på ståleksportmarkederne beskrives neden­
for, men det er bemærkelsesværdigt, at industrien har opnået så gode resul­
tater i  første halvår, og produktskønnene underbygger fuldt ud en råstllprog-  
nose'på 5,8 mio ton for kvartalet. Eksportcheferne i industrien har navnlig  
tillid tit, at afsætningsmulighederne på disse markeder vil være gode for  
varm-'og koldvalsede plader, andre plader og svære profiler samt valstråd.  
Oversigten over udbud og efterspørgsel vises som sædvanlig i  tabel 3. Produk­
tionen fastsættes til 29,0 mio ton under hensyntagen til ikke blot de oven­
for skitserede udsigter for kvoteprodukterne i  Fællesskabet, men også efter­
spørgslen efter ikke-kvoteprodukter. Forbruget (anslået og faktisk) frem­
kommer ved, at importen (se bemærkningerne nedenfor) lægges til, og eksporten  
til tredjelande trækkes fra. Hvis forbruget holder sig på dette niveau, og  
det første halvår giver nogenlunde gode resultater (prognosen for andet kvar­
tal på 29,8 mio ton forudses pænt overskredet), skulle 1985 blive et rimelig  
tilfredstillende år for industrien efter de nuværende forhold,med en produk­
tion af samme eller omtrent samme størrelsesorden som i  1984, dvs. godt 120  
mio ton. Der er ingen tegn på, at efterspørgslen i  fjerde kvartal skulle  
blive unormalt mat, hvis man ser på de makroøkonomiske tendenser, der er  
beskrevet i  første del af denne prognose, og de positive udsigter for flere  
af de vigtigste stålforbrugende sektorer, der har vist sig i  de af Kommissio­
nen til dato foretagne undersøgelser, som omfatter både skøn på årsbasis  
og kvartalsanalyser og -prognoser.

- 12 -
Årets tredje kvartal præges traditionelt af en afdæmpning af Fæltesskabets  
ståleksport og -import i  forhold det andet kvartal.
Selv under hensyntagen til denne ikke ubetydelige sæsonfaktor ma det imidler  
tid’forudses, at Fællesskabets import i tredje kvartal vil holde sig på et  
niveau svarende til det forudgående kvartal, dvs. 2,6 mio ton, idet en række  
andre forhold, såsom interne prisstigninger efter de nye mindsteprisers ikraft­
træden den 1. april, vil gøre sig gældende.
Det kan tillige få en vis indflydelse på importens størrelse, at der også  
efter andet kvartal muligvis vi L  være nogle leverancer at "indhente", som  
ikke blev gennemført i  årets begyndelse på grund af den hårde vinter, samt  
at der nu konstateres en tendens til en styrkelse af de europæiske valutaer  
i  forhold til dollaren.
Hvad eksporten angår, kan den blive afgørende påvirket af, at der for indevæ­
rende år i  hele OECD-området, og navnlig i  USA, forudses en nedgang i  det
anslåede forbrug.
Den nedgang, der ni forventes i' F.llesskabets eksport tH OECO-omradet, vil  
næppe kunne paregnes udlignet af en tilsvarende forøgelse af eksporten til  
resten af verden, selv om der her forudses en stigning i  forbruget. Pet skyl­
des bl.»., at der vil opstå øget konkurrence pi verdensmarkedet som følge  
af de aftaler o. frivillig begrænsning, som de vigtigste eksportørlande,  
herunder visse nylig industrialiserede og »eget konkurrencedygtige lande,  
har indgået med USA.

- 13 -
Under disse omstændigheder synes det, om end der miske ogsi for eksportens  
vedkommende skulle blive tale om en vis "indhentningseffekt", rimeligt at  
anslå Fællesskabets eksport til 5,8 mio ton i  dette irs tredje kvartal.
Hvad priserne angår, søger samtlige producenter at afbøde virkningerne af  
de betydelige stigninger i  deres produktionsomkostninger ved en tilsvarende  
forhøjelse af salgspriserne. Salgspriserne for varm- og koldvalsede flade  
produkter samt profiler og U-, I-og H-jern pi 80 mm og derover bestemmes  
af de nye mindstepriser, der blev fastsat for leverancer fra den 1. april  
1985 (1), og som tilgodeser omkostningsudviklingen. Med hensyn til lange  
produkter, som ikke er omfattet af mindstepriser, har nogle af producenterne  
af egen tilskyndelse forhøjet listepriserne. Det gælder navnlig rundt beton­
stål. Prisforhøjelserne har i  flere tilfælde udgjort indtil 5/£. For samme  
produkter har der iøvrigt i  den senere tid kunnet ses ret mange forhøjelser  
af dimensionstillæggene.
Alle forhandlingerne om arrangementerne for 1985 med de 15 traditionelt berør­
te lande er formelt afsluttet, idet der i  begyndelsen af maj blev undertegnet  
arrangementer med de tre sidste lande. Via disse arrangementer, der princi­
pielt er tilpasset markedskravene frem til 1985, der norma^  være sikret  
pris- og mængdemæssig balance for den del af importen, arrangementerne ved­
rører., indtil dette års udgang. Over for tredjelande, med hvilke der ikke  
er indgået arrangementer, har Kommissionen - som den jævnligt gør - offent­
liggjort en ny meddelelse (2) om basispriserne i  ECU pr. ton for at ajourføre
4
niveauet for de overvågede priser ud fra de seneste ændringer i produktions-
(1) Beslutning nr. 811/85/EKSF af 28.3.1985 (EFT L 89 af 29.3.1985, s. 34).
(2) EKSF-meddelelse af maj 1985 ( E F T C U O  af A *. S. ).

- 13 a -
omkostningerne samt genetablere det tekniske hierarki for visse priser.  
D''sse priser er siledes i  gennemsnit blevet forhøjet med 12% for
råjern, ca. 10% for ferromangan, ca. 5% for koldvalsede plader og 6% for  
galvaniserede plader, prisstigningen for zink iberegnet.

- 14 -
3. Kommissionens markedsforanstaltninger
Kommissionen ændrede sidst i maj andet kvartals reduktionssatser for en række  
kvoteprodukter. Fællesskabsproducenterne har fortsat opnået resultater over  
gennemsnittet i deres eksportfremstød, og produktionskvoterne (som er medbe­
stemmende for, hvor store mængder der kan eksporteres til tredjelandsmarke­
der) for varmvalsede coils (gruppe la) og koldvalsede plader (gruppe Ib)  
blev forhøjet i  overensstemmelse med dette. Samtidig blev der gennemført  
mindre ændringer i det interne markeds kvoter for svære profiler (gruppe III)  
og galvaniserede plader (gruppe Ic) af hensyn til den kortsigtede forbedring  
af efterspørgslen efter disse produkter i  visse fællesskabslande. Kommissio­
nen har for nylig fastsat reduktionssatser og kvoteniveauer for tredje kvar­
tal pi grundlag af de i denne prognoses anden del beskrevne tendenser. Selv  
om det nu ser ud til, at andet kvartaL muligvis vil blive bedre end først  
antaget, finder Kommissionen det nødvendigt at udvise stor forsigtighed ved  
vureringen af udsigterne for tredje kvartal. Der mi tages hensyn til ferie­
periodens sæsonvirkning, og udsigterne er usikre for mange stilforbrugende  
sektorer. Produktkvoterne er derfor fastlagt pi et moderat niveau, især for  
flade produkters og svære konstruktionsprofilers vedkommende. Der er følgelig  
fastsat betydelig mindre kvoter for de vigtigste valseværksprodukter (grup­
pe la og Ib) og ligeledes for to deraf fremstillede produkter, nemlig gal­
vaniserede og andre beklædte plader (gruppe Ic og Id). Der er også sket min­
dre, men vigtige reduktioner for to produkter, som navnlig anvendes i  svær­
industrien, nemlig kvartoplader og svære profiler (gruppe II og III). Kvo­
terne for armeringsstål og handelsstil (gruppe V og VI) er blevet nedsat  
med en lidt lavere procent. Der er imidlertid gjort en undtagelse for vals­
tråd (gruppe IV), idet der stadig er stærk efterspørgsel efter dette pro­

- 15 -
dukt pa flere fællesskabsmarkeder, og der sandsynligvis ikke vil kunne spb-  
res nogen sæsonvirkning. Reduktionssatserne for valstråd er derfor de samme  
som i andet kvartal 1985. Såfremt den forsigtige markedsvurdering, som dis­
se satser er udtryk for, skulle vise sig at være for pessimistisk, kan si­
tuationen tages op til nyvurdering i  slutningen af juli, og satserne om nød­
vendigt lempes efter reglerne for kvoteordningen, som giver mulighed for  
en sadan ændring indtil udgangen af den første uge i  august.
Virkningerne af reduktionssatserne for tredje kvartal er vist i  tabel 4.
Den sidste kolonne repræsenterer de fremkomne teoretiske kvoter, og der kan  
foretages en direkte sammenligning med første og andet kvartal 1985. Produk­
tionsresultaterne i  forhold til kvoterne er vist til venstre for den dobbel­
te lodrette streg, hvor produktionen og kvoterne står side om side. Kvoterne  
for kvartalerne forud for første kvartal 1985 omfatter tillæg og andre juste­
ringer og kan ikke sammenlignes med de teoretiske tal, der er anført for  
de tre sidste kvartaler.
De reviderede mindstepriser, der blev fastsat den 1. april 1985, har givet  
producenterne mulighed for at forbedre deres finansielle resultater, og der  
skulle kunne påregnes et vist fremskridt henimod rentabilitet på lang sigt.  
Ved fastsættelsen af reduktionssatserne for tredje kvartal har Kommissionen  
således også haft til hensigt at styrke prisdisciplinen på markedet gennem  
afværgelse af muligheden for et for stort udbud i kvartalet.

- 16 -
TABEL 4
Produktion sammenholdt med kvoter
(i 1 000 tons)
GruppeProduktion (færdigvarer)
11/1984 111/1984IV/1984 1/1985Kvoter
11/1984III/1984IV/1984(1)
1/1985(1) 
11/1985(1)
II1/1985
I a) (vannvalsede coils)
I b) (ubeklædte plader)
I c) (galvaniserede plader)
I d) (andre beklædte plader)
II (kvartoplader)
III (svære profiler)
IV (valstrld)
V
VI(armeringsstll)
(handelsstil)5468
3786
978
778
1303
1047
2972
1844
22585219
3371
869
687
1229
921
2435
1595
18595749
3699
951
803
1270
1109
2867
1800
2193!  5509
3832 
952 
841 
1286 
1197 
2890 
1668 
23145635 j 5176
I
36253917
941
838
1350
1235
2940
1941
2356897
714
13065675
-3786
975
870
1378
1059 I 1127
2680
1817
22052835
1894
2356I 4070
i
3576
905
818
1293
1069
2484
1709
21924328
3711
936
829
1300
1122  
i
I 2570
I
( 1768
I
I 21993967
3329
877
759
1255
1062
2570
1737
2167
(1) Kvoter uden tillæg eller andre justeringer.  
Kilde: Kommissionens tjenestegrene.

4. Beskæftigelse
Den nedadgående tendens, der i  1984 kunne konstateres i  antallet af tabte  
arbejdstimer, er blevet bekræftet i  de første fire måneder af 1985, med  
1 191 000 i  januar 1985 mod 3 464 000 i  januar 1984. Dette afspejler sig  
særlig klart i  tallene for Forbundsrepublikken Tyskland, hvor der gik et  
betydeligt antal timer tabt i  1984.
Antallet af tabte arbejdspladser i  de tre måneder (til og med april 1985)  
er generelt faldet, saledes at den årlige indskrænkningstakt i den europæiske  
stålindustri er gået et procentpoint ned,· dvs. til 5,8%. Denne forbedring  
kan især tilskrives beskæftigelsesstabiliteten i  den tyske stålindustri,  
hvor antallet af beskæftigede har ligget på samme niveau som i  december 1984.
Mønstret for månedlige afskedigelser har i  1985 holdt sig ensartet i  de fleste  
lande med undtagelse af Frankrig, hvor tallet i  første kvartal lå på over  
700 - næsten en tredobling i forhold til 1984 som helhed.
årsgennemsnittet for tabte arbejdspladser i  den italienske stålindustri,  
som steg betydeligt i  1984, nemlig til 13%, viste ingen tegn på et fald i  
første kvartal 1985.
Netttobeskæftigelsestallene for den belgiske stålindustri i  første tredjedel  
af 1985 viste ligeledes en nettonedgang i  forhold til samme periode i  1984.
Beskæftigelsesniveauet har været meget stabilt 1  Nederlandene, Luxembourg,  
Danmark og Irland, og det samme gælder i  stigende grad Det forenede Kongerige,

- 17 a -
hvor der allerede i 1984 kunne konstateres en ret mærkbar formindskelse af  
antallet af tabte arbejdspladser.
Med et som helhed mindre beskæftigelsestab end i  de forudgående Ir giver  
tallene for de første måneder af ^SS^anledning ti l
De statistikker, der ligger til grund for disse bemærkninger, omfatter ikke  
Grækenland.

11*6(1 11*11* m n · tlL tltU l LUI 16- i M i m - I I I U 6 I |& t9ULIC HlLL *  1 1  U  I
* LAM • lu« 1 1 k i  M t toa
1980
1981 01 *1982 0 ·
1983
1984
ULTIMO ÅRET*
1980 197,4 | 104,9 »9,5 | 21,0 45,2 | 14,9 | 112,1 1 0,5 | 2,2 1 : | 597,9
1981 186,? | »7.3 »5.7 | 20,9 44,1 | 13,4 86,2 | 0,7 | 1,7 I : 1  548,7
1982 175,9 | »5,2 »1.5 | 20,2 41,6 | 12,4 I 74,5 | 0,6 | 1,6 | i 1  313,6
1983 163,7 | 90,7 87.1 | 19,2 39,6 12,9 63,7 | 0.7 | 1,6 | : | 479,2
1984 152,5 | 83,1 75.6 | 18,7 37,2 1 12,7 i 61,9 | 0,7 | 1,5 I 4,0*| 450,0
1?w
1983201,0  | 
192,0 I  
181,3 | 
168,9 | 
156,5 I113,6 | 
100,2  | 
96,8 
92,6 I  
87,1 I100,6  | »8,0 | 
»3,9 I  
»0,3 I  
81,7 |ANTAL BESKÆFTIGEDE
21,0 
20,9 
20,3 
19,T  
18,747,4 16,0 133,4 0,7 2,344,7 13,9 96,0 0,6 1,943,1 13,4 81,9 0,7 1,740,4 12,3 67,3 0,6 1,538,7 12,7 62,3 0.7 1,6II
4,0*i 1  000
636,2 
368,7 
533,1 
493, f 
464,0
1 161,7 | 90,1 87,2 | 19,1 39,4 12,6 63,6 0,7 1,6 | : | 476,0
II 161,3 | 89,5 86,8 | 18,9 39,4 12,6 63,2 0,7 1,6 | : 1  473,9
Ilt 160,4 | 88,0 86,3 18,8 39,4 12,6 62,6 0,7 1,6 i 470,5
IV 158,4 | 86,2 83,6 1 18,7 39,3 12,6 62,5 0,7 1,6 I : I  465,6
V 157,3 | 86,1 85.7 ] 18,6 . 39,3 12,6 62,0 0,7 1,6 | !  1  464,0
V I 154,9 | 86,9 82,5 | 18,6 39,0 12,7 61,8 0,7 1,6 1 : 1  458,7
Vtl 154,5 87,7 79,9 18,6 39,1 12,7 61,8 0,7 1,6 1  1  456,6
V I I I 154,8 I 87,6 78,6 1 18,6 38,9 12,8 62,0 0,7 1,6 I ! | 455,6
IX 155,9 | 86,41 77,9 | 18,6 38,1 12,8 62,1 0,7 1,6 I : | 454,1
X 153,2 | 85,7 77,5 | 18,8 37,8 12,9 62,0 0,7 1,6 | : | 450,2
X I 153,1 | 85,3 76,9 | 18,8 37,6 12,9 62,0 0,7 1,4 : !  448,8
III 152,5 | 63,1 73,6 | 18,7 37,2 12,7 61,9 0,7 1,3 i l | 445,8
lp 151,6 | 84,0 73,0 1 18,7 36,7 12,3 61,8 0,7 i , 5  1 4,0*1 446,2
U p 132,3 | 83,6 74,8 1 18,8 36,4 12,2 61,6 0,7 1,3 I 4,0*1 446,1
I Ilp 152,4 | 82,8 74,5 | 18,8 36,2 12,3 61,4 0,6 1,3 1 i 1
IVp 151,8 | 82,3 74,0 | 18,9 35,9 12,2 61,1 0,6 1,6 1 : 1
V p 151,5 | 82,2 74,0*1 18,9* 35,8 12,3 61,1 0,6 1,6 1 1
Tabte arbejdspladser i de tre måneder februar, marts  og april 1985 (gennemsnitstab pr. maned i 1985: 1,775).  
-0,1% 2,0% 0,8% -1,1% 2,7% 3,9% 1,1% 14,3% 0,0%
Antal beskæftigede - Procentvis fordeling pi medlemsstater
34,6% 18,8% 17,0% 4,3% 8,2% 2,8%13,9%0,1%0,3% 100,OK
TABTE ARBEJDSTIMER•1 1  000
1980.::  '. I2037.1 1 I 0. .
1981 4033 2394 6963 ' 1296 2128 2643 4871 0 59 0 25988
1982 •se 16527 2081 9414 2633 I 4858 5146 2733 84 167 0 43783
1983 17463 3163 21738 1305 | 4842 4009 1022 0 0 0 53542
1984 2ff54
«304 13428 32 | 1847 1600 152 0 0 0 ' 12017
1984 I 767 40 2074 14 I 340 200 29 0 0 0 J4<L
1 1 4 77 96 1710 8 1 221 191 10 0 o 0
III •  563 66 1747 io  i 204 178 14 0 0 0 ifU
IV 281 19 1698 0 1 141 l$2 9 0 0 0 ilto
V 218 3 1611 0 1 150 159 15 0 0 0 l i r f
VI 161 10 1423 0 1 107 126 12 u 0 0 1841
VII .72 10 1134 0 1 61 116 11 0 0u 1404
V ili 24 10 878 0 1 123 91 3 0 0 0 1129
I X 33 8 638 0 I 100 97 5 0 0 0 881
X . 38 17 899 0 1 109 108 17 0 0 0 1188
I t 18 IS 790 0 1 107 95 10 0 0 0 1033
•I I I 2 10 824 0 1 180 87 17 0 0 0 1120
1983 I  f 5 1 957 0 147 101 5 0 0 0 1716
l l f 3 770o ! 74 93 4 0 0 -0 949
I l l f 6 3 908 0 1 81 93 > 0 0
i v f 2 2 794 1  0 104 89 0 0 -
0 9 58 80 0 0
ItU IK H -
l*W11411(1j  i m i , . ■tl i f l*r —— “  
m u t u i  
m u tLUlift-
60U«u N i m -
XintfrO*IliU * » IM U H H fLU I 1 U 8
X  Skøn
0  Gennemsnit
1 I alt
f: Foreløbige tal