:CMKI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 151 endelig udg. 
Bruxelles, den 5. «aj 1993 I 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET. EUROPA-PARLAMENTET OG DET «CONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
EF's UDDANNELSESPROGRAMMER 
1986-1992 
EN OVERSIGT OVER DE OPNÅEDE RESULTATER 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
DEL I 
Indledning 
1.1 Indledning s. 1 CC 
1.2 Iværksættelse af fællesskabsprogrammer s. 2 
1.3 Samarbejds instrumenter s.. 4 
DEL II 
Programmerne og deres resultater s. 11 
11.1 Øget mobilitet og samarbejde på uddannelsesområdet s. 11 
11.2 Betydningen for de europæiske konkurrenceevne s. 22 
11.3 Økonomisk og social samhøringhed i Det Europæiske s. 24 
Fællesskab 
11.4 Fællesskabet kommer tættere på borgerne s. 22 
11.5 Tværnational overførsel af viden og ekspertise s. 26 
DEL III 
Konklusion . s. 31 
_ 1 _ 
DEL I 
Indledning 
1.1 Indledning 
EFs uddannelsesprogrammer har vakt betydelig interesse både i 
medlemsstaterne og udenfor. På et tidspunkt, hvor der er en livlig debat om, 
hvilke fordele der kan opnås ved at gennemføre aktioner på EF-plan, og om 
hvordan EF kan bringes nærmere til borgerne, vil det være hensigtsmæssigt at 
gøre status over de resultater, der er opnået med uddannelsesprogrammerne 
indtil nu. Denne oversigt skal derfor tjene som baggrundsmateriale for de 
forslag om den fremtidige udformning af uddannelsesprogrammerne, som 
Kommissionen skal forelægge inden udgangen af 1993. 
Fra januar 1993 skabes der et Fællesskab uden indre grænser, og dette vil 
give EF-borgerne nye muligheder for at bosætte sig, arbejde eller studere i 
de andre medlemsstater. Gennemførelsen af det indre marked vil også fungere 
som igangsætter for fællesprojekter på en lang række områder, både 
økonomiske, sociale og kulturelle. Samarbejdet på mange forskellige niveauer 
mellem de mange personer og organisationer, der er involveret, vil danne 
grundlaget for den gensidige tillid, der er af afgørende betydning for 
fremtidige kollektive fællesinitiativer på EF-plan. Desuden erkendes det nu 
bredt, at inddragelse af græsrødderne og inspiration nedefra og opefter i 
opbygningen af Fællesskabet er et område, der må prioriteres i stadig større 
grad. 
Når først Maastricht-Traktaten er ratificeret vil de nye bestemmelser i 
denne, især artikel 126 og 127, give et nyt grundlag for øget samarbejde på 
uddannelsesområdet. Dette samarbejde skal være et supplement til 
medlemsstaternes egne initiativer med hensyn til forbedring af 
uddannelsessystemerne og udvikling af interessen for livslang uddannelse. 
Almindelig uddannelse og erhvervsuddannelse er af betydning for den 
økonomiske og sociale udvikling, som så igen indvirker på samtlige aspekter 
ved EF * s udvikling. Det fremgår af de erfaringer i forbindelse med 
fællesskabsprogrammerne, som er beskrevet her, hvordan almindelig uddannelse 
og erhvervsuddannelse understøtter andre initiativer, f.eks. i forbindelse 
med regionaludvikling, vækst og innovation inden for industrien og forskning 
og teknologisk udvikling. Denne rapport er koncentreret om bestemte 
programmer for almindelig uddannelse og erhvervsuddannelse, som blev 
iværksat i 1986-92, men læserne bør også tage hensyn til 
uddannelseskomponenterne inden for de øvrige områder, særlig forskning og 
teknologisk udvikling, hvor uddannelse og formidlingsaktiviteter er 
indkorporeret i medfør af det andet og det tredje rammeprogram (særlig 
programmet Mennskelige Ressourcer og Mobilitet). 
Der står meget på spil. Hvis man ikke investerer i den nuværende og den 
fremtidige arbejdsstyrkes kunnen og alsidighed, vil EF ikke være 
konkurrencedygtig på verdensplan. Hvis der ikke findes uddannelser af høj 
kvalitet i hele EF, vil det gå ud over samhørigheden og mulighederne for en 
fælles harmonisk (men ikke harmoniseret) indsats. 
Kvinder vil også spille en afgørende rolle. Alt for længe har mange kvinder 
ikke haft mulighed for at udvikle deres potentiale på arbejdsmarkedet. De 
har været koncentreret inden for en begrænset række industrier, ofte i 
stillinger, som kun kræver få kvalifikationer og med få muligheder for 
uddannelse og forfremmelse. Den økonomiske fremgang inden for Fællesskabet 
vil i høj grad være afhængig af kvinders mulighed for at udvikle deres 
potentiale ved, at de sikres større adgang til og i større omfang benytter 
sig af uddannelse. 
Især de unge er nøglen til fremtidens Europa. Man skal sørge for, at de 
besidder de nødvendige kvalifikationer til at indgå i udviklingen af Europa. 
Mange unge har allerede en international og europæisk tankegang, samtidig 
med at de værger om deres egen lokale, regionale eller nationale identitet. 
Der er et massivt ønske blandt de unge om i praksis at deltage i 
fælleseuropæiske projekter. 
Vi håber, at denne korte oversigt vil vise, at EF, med medlemsstaternes 
aktive medvirken, i løbet af de sidste fem år allerede har opnået positive 
resultater med hensyn til at skabe grundlaget for et omfattende langsigtet 
samarbejde på dette område. Dette skal nu videreudvikles i samarbejde med 
alle de involverede parter på nationalt, regionalt og lokalt niveau. Både 
det offentlige, det private erhvervsliv og frivillige organisationer er 
inddraget og har bidraget med erfaringer og ved gennemførelsen af fælles 
projekter på EF-plan. De har hilst det grænseoverskridende samarbejde mellem 
de forskellige nationale uddannelsessystemer velkommen med entusiasme, og 
har fuldt ud opfyldt deres rolle med hensyn til gensidig inspiration og 
udveksling af erfaringer. Rigdommen og forskelligartetheden i de nationale 
og regionale systemer og praksis er ikke blot blevet beskyttet i denne 
proces, der har fundet sted på frivillig basis, men har også bidraget til at 
stimulere nytænkningen med hensyn til fremtidens uddannelsespolitik og 
-praksis. 
Ved udarbejdelsen og gennemførelsen af programmerne har Kommissionen ladet 
sig rådgive af Rådets uddannelsesudvalg og dets Rådgivende Udvalg for 
Erhvervsuddannelse. Der findes også et udvalg for hvert enkelt af 
programmerne, og disse udvalg består af repræsentanter fra medlemsstaterne, 
og i mange tilfælde også af repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, og 
dette har sikret, at programmerne gennemføres og overvåges, således at de 
supplerer og støtter uddannelsespolitikken i medlemsstaterne. 
Med hensyn til den førte politik har den generelle tendens været en 
udvikling mod bedre koordinering og øget rationalisering. Med hensyn til 
koordinering f.eks. har erfaringerne fra udviklingen af programmer i høj 
grad bidraget til den tankegang, der ligger til grund for EFs programmer for 
fællesskabsinitiativer, især EUROFORM, som igen har medført supplerende 
støtte til FORCE og EUROTECNET. For så vidt angår rationalisering har 
Kommissionen forsøgt at finde frem til områder, hvor det var muligt at 
foretage en samordning (f.eks. gennem sammenlægningen' af FORCE- og 
EUROTECNET-udvalgene og integreringen af udvekslingerne af unge 
arbejdstagere i PETRA-projektet). Denne proces var iøvrigt allerede blevet 
klart formuleret i Kommissionens Memorandum om Rationalisering og Koordine­
ring af Fællesskabets Handlingsprogrammer på Erhvervsuddannelsesområdet, som 
blev forelagt i 1990. 
1.2 IVÆRKSÆTTELSE AF FÆLLESSKABSPROGRAMMER 
Det oprindelige udgangspunkt for uddannelsesprogrammerne er dels det 
handlingsprogram på uddannelsesområdet, der blev vedtaget af Rådet og 
undervisningsministrene forsamlet i Rådet i 1976, og dels artikel 128 i 
Romtraktaten. I undervisningsminstrenes beslutning er de vigtigste mål og de 
prioriterede områder følgende: 
. udbygning af forbindelserne mellem uddannelsessystemerne i EF 
. øget samarbejde mellem universiteter og højere læreanstalter 
. forbedring af mulighederne for anerkendelse af eksamensbeviser og 
studieperioder 
. fremme af læreres, studerendes og forskeres frie bevægelighed 
. tilvejebringelse af lige muligheder for adang til uddannelse. 
- 3 -
Den gradvise videreudvikling af handlingsprogrammet fra 1976 skabte 
grundlaget for iværksættelsen af en række specifikke handlingsprogrammer på 
EF-niveau fra 1986 og fremefter. Disse handlingsprogrammers dækningsområder 
og opbygning var et udtryk for de problemområder, der var blevet 
identificeret i 1976, men var også udtryk for en videreudvikling, idet de 
tog højde for, at Fællesskabet nu udviklede sig med en ny dynamik og nye 
perspektiver. Den nye dynamik viste sig først og fremmest ved vedtagelsen af 
det indre marked og en køreplan for dets gennemførelse. Man indså hurtigt, 
at udviklingen af de fornødne menneskelige ressourcer var en væsentlig 
forudsætning for at få det indre marked til at fungeretilfredsstillende og 
udnytte alle de potentielle fordele ved dette marked. 
De enkelte programmer var problemorienterede med hensyn til deres 
oprindelige motivering og raison d'être. 
. COMETT (program om samarbejde mellem universiteter og virksomheder om 
uddannelse på teknologiområdet) blev iværksat i 1986, og det var det første 
større program på dette område. Det blev bevidst udarbejdet som et 
sidestykke på uddannelsesområdet til ESPRIT-programmet på forsknings- og 
udviklingsområdet, og formålet var at skabe bedre overensstemmelse mellem 
universiteterne og erhvervslivet med henblik på at forbedre uddannelserne, 
så de svarer bedre til de nye behov, der opstår som følge af den 
teknologiske udvikling. 
. ERASMUS-programmet (Fællesskabets handlingsprogram til fremme af de 
studerendes mobilitet) blev iværksat i 1987. Formålet med dette program var 
at fremme samarbejdet mellem universiteterne for i højere grad at opnå 
gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og sætte gang i udvekslingen af 
studerende og personale mellem institutioner i hele Fællesskabet. 
Kommissionen fastsatte et mål på 10% for studentermobiliteten inden for EF. 
. EUROTECNET (Handlingsprogram til fremme af innovation inden for 
erhvervsuddannelse soin følge af ny teknologi i Det Europæiske Fællesskab) 
tager sit udgangspunkt i Rådets resolution fra 1983 om erhvervs­
uddannelsesforanstaltninger i 1980erne, og det blev efter en forberende fase 
på tre år formaliseret i 1990 som et program, med hvilket der skulle tages 
højde for den nye teknologis betydning for erhvervsuddannelsessystemerne og 
uddannelsesmetoderne. 
. I 19 88 opstod PETRA (Handlingsprogram for erhvervsuddannelse af unge og 
forberedelse af unge til arbejds- og voksenlivet) som en direkte 
videreførelse af Fællesskabets handlingsprogram vedrørende unges overgang 
fra skole til arbejds- og voksenliv, og det var specielt udformet med 
henblik på at gøre noget ved problemerne med den høje ungdomsarbejdsløshed 
ved at højne niveauet af de erhvervsmæssige grunduddannelser i Fællesskabet. 
. "Ungdom for Europa" (Handlingsprogram til fremme af ungdomsudvekslinger i 
Det Europæiske Fællesskab) blev formaliseret i 1988 med fokus på en række 
initiativer, der skulle fremme ungdomsudvekslinger, og udgangspunktet var 
Adonino-rapporten om Borgernes Europa, der blev vedtaget af Det Europæiske 
Råd i 19 85. 
. IRIS (Europæisk net af uddannelsesprogrammer for kvinder) opstod på 
baggrund af Kommissionens henstilling fra 1987 om erhvervsuddannelse for 
kvinder, og der blev etableret et europæisk netværk til støtte for 
innovation i erhvervsuddannelserne med sigte på større deltagelse af 
kvinder. 
. LINGUA (Handlingsprogram til fremme af kendskabet til fremmedsprog i Det 
Europæiske Fællesskab) fokuserede på det, der er akilleshælen i mange af 
Fællesskabets projekter, nemlig behovet for at folk er i stand til at 
kommunikere på mindst to sprog udover deres modersmål. 
. I 1990 iværksatte EF TEMPUS (Programmet for tværeuropæisk mobilitet for de 
videregående uddannelser), som har til formål at hjælpe landene i Central-
og Østeuropa med at ændre deres højere uddannelsessystemer. Tempus indgår 
som et led i PHARE-programmet, som EF har oprettet med henblik på at yde 
bistand i forbindelse med den økonomiske og sociale omstrukturering i 
landene i Central- og Østeuropa. 
. I 1991 iværksatte EF FORCE (Fællesskabets handlingsprogram til styrkelse 
af efter- og videreuddannelse) , som er koncentreret om udarbejdelse af en 
politik, innovation og udveksling af erfaringer om efter- og 
videreuddannelse. 
En nyere udvikling har været åbningen af COMETT (fra 1990) og ERASMUS (fra 
1992) for deltagere fra EFTA-landene, således at disse programmer er blevet 
virkeligt tværeuropæiske. Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejds­
område vil medføre, at alle EFs uddannelsesprogrammer åbnes for deltagere 
fra EFTA fra 1. januar 1995. 
Figur 1 er en oversigt over alle programmerne. 
Figur I: KKs uddannelsespr ograoMer 
Forkort-*jt titel Fuld benævnelse Varighed Budget 
gennemfart til 
1992 (MECU) 
Program om samarbejde mellem universiteter 1986-94 
og virksomheder om uddannelse på teknolo­
giområdet 2 06,6 
BRASMUS Fællesskabets handlingsprogram til fremme 1987- 307, S 
af de studerendes mobilitet 
PKTRA 
IRIS Handlingsprogram for erhvervsuddannelse af 1988-94 
utige og forberedelse af unge t il arbejds-
og voksen 1 i vet. 
Europæisk net af uddannelsesprogrammer 
for kvinder 1988-93 7 9 , 7 
UNGDOM KOR Handlingsprogram til fremme af ungdoms- 198H-94 12,2 
EUROPA udvekslinger i Det Europæiske Fællesskab 
0,7 5 
KUROTKCNKT Handlingsprogram til fremme af innovation 
inden for erhvervsuddannelse som fulge al 
ny teknologi i Det Europæiske Fællesskab 7 , n 
Handlingsprogram til fremme at kendskabet 
til fremmedsprog i Det Europæiske 
Fæl lesskab 1990-94 68, H 
Programmet for tværeuropæisk mobilitet 
tor de videregående uddannelser 1990-94 194 
FORCE Hand 1 ingsprogram til udvikling af efter 
o<| videreuddannelse i Det Ktiropæi ske 
Fæl lesskab U , < 
1.3 SAMARBEJDSINSTRUMENTER 
Det gælder for udformningen af alle programmerne, at Fællesskabets har 
udfyldt sin rolle som katalysator ved hjælp af et af nedenstående tre 
"instrumenter" (Jvf. fig. 3-5 på efterfølgende sider): 
- for det første gennem etablering af tværnationale netværk af personer og 
organisât inner, dei star over for samme problemer og samme spørgsmål, for 
at fremme en organiseret udveksling af idéer og udbrede hensigtsmæssige 
arbejdsmetoder (se fig. 2); 
- 5 -
- for det andet gennem mobilitet og udvekslinger, dvs. aktiv tilskyndelse af 
personale og studerende til at opnå direkte erfaringer i en anden 
medlemsstat samt fremme af varige samarbejdsrelationer mellem de 
involverede uddannelsesinstitutioner (se fig. 3); 
- for det tredje gennem iværksættelse af fælles tværnationale projekter, 
dvs. projekter med deltagelse af partnere i medlemsstaterne, som arbejder 
med organiseret overførsel af innovative undervisningsmetoder i en 
europæisk kontekst (se fig. 4) samt indførelse af en europæisk dimension i 
uddannelserne. 
Alle programmerne har direkte og indirekte bidraget til at skabe kontakt og 
samrbejde mellem beslutningstagere på forskellige niveauer i 
medlemsstaterne. Der har været en stigende interesse for at forstå og for at 
foretage sammenligninger af uddannelsessystemerne i medlemsstaterne. Det er 
også vigtigt at bemærke, at Kommissionen har støttet en lang række 
supplerende aktiviteter uden for programmerne, som f.eks. undersøgelser og 
støtte til møder, konferencer og europæiske sammenslutninger på 
uddannelsesområdet. Disse aktioner har gennem udveksling af erfaringer og 
formulering af holdninger bidraget til skabe et velinformeret grundlag for 
Fællesskabets aktioner på uddannelsesområdet, der bygger på den frodige 
forskelligartethed med hensyn til erfaringer og know-how i Fællesskabets 
forskellige regioner. 
Græsrøddernes meget positive reaktion på Fællesskabsprogrammerne viser, at 
det er lykkedes for Kommissionen at tappe den store interesse og goodwill, 
der findes for tværeuropæisk samarbejde på dette område i mange 
institutioner inden for hele uddannelsesomådet. De resultater, der er 
opnået på dette område, skyldes faktisk i høj grad den entusiasme og det 
engagement, som de enkelte medarbejdere, de studerende, arbejdsgiverne, 
fagforeningerne og beslutningstagerne i de enkelte medlemsstater har vist. 
Programmerne kvantitative virkning har selvfølgelig været begrænset, fordi 
de kun har eksisteret i en begrænset periode. Fællesskabets aktioner er 
supplerende foranstaltninger på et område, som først og fremmest er 
medlemsstaternes ansvar. I figur 5 vises EFs udgifter på dette område set i 
forhold til de samlede udgifter. 
FIGUR 5: UDGIFTER TIL UDDANNELSESPROGRAMMER/DET EUROPJKISKE SOCIALFOMD/FSU-PROGRAMMER 
son en procentdel af Fællesskabet samlede udgifter 
Aktivitet 1987 1988 1989 1990 1991 1992 I ALT 
Uddannelse 0, 2 o 0,16 0,27 0, 38 0,51 0,57 0, 3f 
Den Europæiske 
Socialfond 7, 30 6,61 7,65 8,77 7,71 8,10 7,7 4 
Forskning og 
udvikling 2,9 2 2,42 3,26 3,76 2,64 4,03 3,22 
KOMMISSIONEN I ALT 100 100 100 100 100 100 
De kvantitative resultater er et udtryk for relativt beskedne midler, der er 
blevet investeret i programmerne. EF-programmernes katalysatoreffekt fremgår 
af de supplerende midler, der er blevet investeret af medlemsstater, 
regioner, virksomheder og uddannelsesinstitutioner. Man er allerede nået ud 
til mange folk, og resultaterne har i almindelighed været positive og 
nyttige. således har næsten alle højere uddannelsesinstitutioner i 
Fællesskabet været involveret i et fællesskabsprogram, og det samlede niveau 
for de studerendes mobilitet inden for Fællesskabet (både EF-finansieret og 
nationalt finansieret mobilitet) udvikler sig mod målet på 10%, som er 
fastsat i ERASMUS-programmet (dvs. 1 ud af hver 10 studerende på de højere 
uddannelsesinstitutioner). 
_7-
Figur 2: Netværk, Strukturer og Systemer 
COMETT Netværk af 205 konsortier mellem industri og universiteter (10.000 deltagere), der 
dækker alle områder af EF/EFTA og de mest avancerde teknologiske områder 
Udvikling af en europæisk infrastruktur for udstationering af studerende (7.000 om 
året ) 
Eksperimentering med EF-dækkende strukturer til fjernundervisning og med avancerede 
uddannelsesværktøjer (3.000 undervisningspakker) 
Netværk af COMETT-informationscentre i alle medlemsstater og EFTA-lande 
Etablering af sektorielle netværk (f.eks. fødevarer, bilindustri, software­
udvikling ) 
ERASMUS Udvekslingsnetværk med over 1.900 samarbejdsprogrammer mellem universiteter. Næsten 
1200 højere læreanstalter deltager i samarbejdet, der skaber de nødvendige 
strukturer for de studerendes mobilitet 
"Det Europæiske Meritoverføringssystem" (ECTS), der i øjeblikket omfatter 140 
universiteter på fem forskellige områder 
Oprettelse af europæiske sammenslutninger for højere uddannelse med bred faglig 
dækning 
Netværk af nationale stipendiebevilgende organer (NGAA) og nationale informations­
centre vedrørende anerkendelse af eksamensbeviser (NARIC) i alle medlemsstater og 
EFTA-lande 
Lovgivningsmæssige ændringer i mange lande for at fremme mobiliteten 
PETRA Europæisk netværk af uddannelsesinitiativer (ENTP - 392 uddannelsesprojekter) 
Samarbejdsnet for de nationale kontorer, der er ansvarlige for erhvervsvejledning 
Netværk af nationale koordineringsenheder 
UNGDOM FOR 
EUROPA Infrastruktur for ungdomsudvekslinger i Europa. 14 nationale organer og 
europæiske ikke-statslige organisationer 
IRIS Netværk af 468 erhvervsuddannelsesprojekter for kvinder inden for ny teknologi, 
tekniske områder og uddannelse på virksomheder, henvendt til kvinder, der vender 
tilbage til arbejdsmarkedet, arbejdsløse og kvinder, der ønsker at udvikle deres 
karriere 
On-line database over alle projekterne 
EUROTECNET . Netværk at 277 innoverende demonstrationsprojekter vedrørende de vigtigste 
teknologiske områder; udvikling og spredning af modeller».instrumenter og materiale 
Netværk af eksperter inden for innoverende undervisningsmetoder 
LINGUA Udvekslingsnetværk omfattende mere end 200 samarbejdsprogrammer mellem universi­
teter 
Netværk af nationale kontorer 
Flere hundrede sammenslutninger inden for sprogundervisning; oprettelse af helt nye 
netværk af institutioner, der beskæftiger sig med sprogundervisning 
Flere tusinde partnerskaber mellem skoler og erhvervsuddannelsesinstitutioner 
TEMPUS Netværk at 637 fælleseuropæiske projekter (FEPs), som har til formål at forbedre og 
omstrukturere de højere uddannelser i 10 lande i Central- og Østeuropa, og som 
omfatter 1 800 institutioner i øst og Vest 
Netværk af nationale TEMPUS-kontorer i landene i Central- og Østeuropa og af 
nationale TEMPUS-kontaktpunkter i medlemsstaterne 
FORCE Netværk af 4 30 tværnationale projekter omfattende i alt 3.000 virksomheder, 
repræsentanter for arbejdsmarkedets parter og erhvervsuddannelsesinstitutioner 
Netværk af nationale koordineringsenheder 
Indsamling at data og udvikling al sammenhængende europæiske statistikker 
vedrørende taglig efter- og videreuddannelse i virksomheder 
Udarbejdelse af fælles rammer for retningslinjer for faglig efter- og 
videreuddannelse og kvalifikationsstrukturer 
COMETT Figur 3: Mobilitet og udvekslinger 
Tværnationale udvekslinger omfatter i øjeblikket ca. 7.000 om året, først og 
fremmest udstationering af studerende i industrien (samt i nogen grad udveksling af 
personale mellem industri og universiteter) 
Udvekslingsaktionerne under COMETT vil have omfattet mere end 30.000 personer i 
længerevarende perioder (gennemsnitligt 6 måneder) 
Implicit mobilitet i forbindelse med andre af programmets elementer (forberedelse 
af og deltagelse i kurser, besøg) medfører yderligere 3.000 rejser om året 
Der er opstået mobilitetsordninger for studerende, der drives af industrien 
ERASMUS Udvekslingen af studerende mellem universiteterne omfatter 40.000 studerende 
(ekskl. LINGUA-studerende) for en periode på gennemsnitlig 7 måneder (målet er 
150.000 om året) 
Programmerne for udveksling af personale omfatter indtil 5.000 personer om året 
Besøg og kurser medfører yderligere 5.000 rejser om året 
PETRA Erhvervsuddannelsesophold og ungdomsinitiativer omfatter i øjeblikket 9.000 unge 
pr. år (samlet mål indtil 1994 = 100.000) 
Underviseres og undervisningsinstitutionernes mobilitet 
UNGDOM FOR . Ungdomsudvekslingerne (normalt 1-3 uger). Fase I: ca. 80.000 unge. Fase II: anslået 
EUROPA til 100.000 unge (første år: ca. 35.000) 
IRIS Finansiering af udvekslingsbesøg mellem IRIS-projekter (12 projektværter og 72 
ledende projektmedarbejdere om året) 
EUROTECNET . Bilaterale og multilaterale udvekslinger af videnskabelige eksperter (350-400 
personer om året) mellem EUROTECNET-projekter 
LINGUA Udveksling af 6-7.000 sprogstuderende om året 
Uddannelsesophold for sprogundervisere: mere end 4000 om året 
Udveksling af og møder mellem ca. 30.000 unge om året, der er under 
erhvervsuddannelse eller almindelig uddannelse 
Besøg af sprogundervisere og personaleledere fra industrien hos deres kolleger i 
andre medlemsstater 
TEMPUS Mobilitet blandt studerende indtil nu ca. 6.500 (hovedsageligt Øst=>Vest) 
Mobilitet blandt personale ca. 10.500 (heraf 2/3 Vest=>øst,) 
FORCE 850 ledere med ansvar for menneskelige ressourcer/uddannelse, repræsentanter for 
arbejdsmarkedets parter og undervisere involveret i udvekslinger på 1-3 måneder 
4 30 tværnationale erhvervsuddannelsesprojekter med kortvarige udvekslinger mellem 
de 3000 virksomheder/organisationer, der deltager i projekterne 
Figur 4 : Projekter og aktioner 
COMETT . Udvikling af specifikke undersøgelser og analyser vedrørende erhvervsuddannelse 
(ca. 300) 
1000 undervisningsprojekter med direkte deltagelse af ca. 150.000 mennesker i 7000 
kurser og indirekte deltagelse (via undervisningspakker) af ca. 500.000 (30.000 
virksomheder) 
Fremstilling af ca. 3.000 undervisningspakker for alle områder inden for avanceret 
teknologi 
ERASMUS . I øjeblikket 140 fælles intensive kurser om året 
Samarbejde om fælles udvikling af nye undervisningsplaner (170 projekter) 
PETRA . 959 projekter i forbindelse med tværnationale partnerskaber inden for 
erhvervsuddannelse 
900 ungdomsinitiativer 
75.000 unge og 10.000 medarbejdere involveret i disse projekter 
Samarbejde mellem mere en 70 forskningsinstitutioner, som er samlet i 28 
tværnationale emneorienterede partnerskaber 
UNGDOM FOR . I fase I ca. 2.000 ungdomsudvekslingsprojekter 
EUROPA . Ca. 25 studiebesøg og 10 undervisningskurser på europæisk plan, omfattende ca. 700 
ungdomsledere 
IRIS . 468 uddannelsesprojekter 
Udveksling af oplysninger om innoverende uddannelsesprojekter ved hjælp af 
kvartalsvise meddelelser, IRIS-database og uddannelsesseminarer 
Midler til projekt-partnerskaber (13 i 1991), udvekslingsbesøg (12 værtsprojekter i 
1991) og støtte til publicity (7 i 1991) 
EUROTECNET . Udveksling af oplysninger om 277 innoverende uddannelsesprojekter iværksat af 
medlemsstaterne 
Spredning af resultaterne gennem mere end 100 faglige seminarer om året 
LINGUA . Undervisning af mere end 4.000 aprogundervisere 
Udvikling af flere hundrede sprogundervisningspakker henvendt til arbejdstagerne i 
industrien 
TEMPUS . 637 projekter, der først og fremmest vedrører udviklingen af undervisningsplaner 
for højere uddannelse, mobilitet, forbedring af faciliteter og fremme af 
forbindelserne mellem undervisningssektoren og industrien 
FORCE . 225 pilotprojekter til udformning af innoverende undervisningsinitiativer 
120 projekter vedrørende erhvervskvalifikationer, som går ud på at bestemme 
kvalifikationsbehovene tor alle niveauer af arbejdsstyrken på virksomhedsplan, 
sektorplan, regional plan eller nationalt plan 
Med hensyn til udviklingen af politikker, kan virkningen først om fremmest 
registreres på følgende to områder: 
- den samlede effekt af Fællesskabets programmer har i høj grad øget 
bevidstheden om betydningen og den potentielle værdi af tværnationale 
uddannelsesaktiviteter på alle niveauer i Fællesskabet, fra tekniske 
skoler og fagskoler til universiteter og højere læreanstalter, og der er 
blevet skabt rammer for og instrumenter til udbygning og udvikling af 
sådanne aktiviteter; 
- større tværnational dialog og aktivitet har medført en større anerkendelse 
af, at mange af de politiske spørgsmål, uanset forskelligartetheden, er 
fælles for alle eller de fleste af medlemsstaterne, og at man kan opnå 
mange fordele gennem fælles drøftelser, analyser og udvikling af nye 
løsninger. 
- 10 -
Mere bredt er de enkelte institutioner blevet klar over, at kvalitet i 
stadig større grad afhænger af kontakten med det europæiske 
uddannelsesmiljø, både fordi dette forventes af de studerende og deres 
fremtidige arbejdsgivere, og fordi de stadige bestræbelser for bedre 
resultater på alle niveauer kræver en tilpasning til europæiske parametre. 
Mange ekspertorganer har underbygget Kommissiones arbejde ved at 
implementere et stadigt stigende antal programmer og aktioner. Deres arbejde 
er ofte gået langt videre end blot den formelle rådgivende funktion på 
fællesskabsplan, og dette har gjort det muligt i specifikke medlemsstater at 
udvikle programmerne i overensstemmelse med lokale strukturer og 
traditioner. 
- 11 -
DEL II 
Programmerne og deres resultater 
II.1 øget mobilitet og samarbejde på uddannelsesområdet 
De studerendes, de unges og undervisningspersonalets mobilitet er en 
omfattende og langsigtet investering, og er et vigtigt element i 
EF-programmerne for intensivt grænseoverskridende samarbejde. Mobiliteten 
har vidtrækkende virkninger for enkeltpersoner, især unge, og for de 
institutioner og de uddannelsessystemer og videnskabelige systemer, inden 
for hvilke mobiliteten udvikles. Programmerne har ikke blot bidraget til 
øget mobilitet, men har også haft betydelig betydning for de betingelser, 
under hvilke denne mobilitet finder sted, og for samarbejdet mere generelt, 
f.eks. med hensyn til national lovgivning og finansiering af studieperioder 
i en anden medlemsstat. 
II.1.1 Specifikke mobilitetsprogrammer, både for studerende og personale 
Alle programmerne, bortset fra et, omfatter mobilitet for studerende og 
praktikanter, og de fleste indebærer også mobilitet for personale, især 
undervisningspersonalet. Mobilitetsaktionerne omfattede i første omgang 
hovedsageligt de højere uddannelser, men blev derefter udvidet til andre 
områder som f.eks. ungdomsudvekslinger. De positive effekter af mobiliteten 
ses af de bedre karrieremuligheder, som de enkelte deltagere opnår, og i 
feedback-effekten i strukturerne og undervisningsplanerne for 
faglig/erhvervsfaglig uddannelse i de deltagende lande. 
- Programmerne fremmer ikke blot individuel mobilitet men også undervisning, 
som indebærer mobilitet, f.eks. gennem den vægt, der i ERASMUS og LINGUA 
lægges på integrerede programmer, hvor mobiliteten indgår i en organiseret 
studieplan, der fører til anerkendte kvalifikationer (f.eks. parallelle 
eller fælles universitetsgrader og modulopbyggede universitetsgrader på 
"Master"-niveau), og gennem fremme af integrerede praktikantophold i andre 
medlemsstater under COMETT-programmet . 
r 
Rent kvantitativt skønnes det, at mere end 260.000 studerende og 
praktikanter, ca. 18.000 unge og næsten 8.500 lærere og 
undervisningspersonale har benyttet sig af EF-programmerne siden deres 
start. I ERASMUS er procenten af studerende, der læser i udlandet, steget 
fra 0,5% til 4%, hvilket betyder, at det samlede antal studerende, der 
læser i udlandet, nu er på mellem 6 og 7%. Dette er et betydeligt 
fremskridt hen imod det mål på 10% for de studerendes mobilitet, som er 
fastsat i ERASMUS. Der er også mange, der har deltaget i kurser baseret på 
europæisk samarbejde (skønnet for COMETT alene er 130.000). 
Under programmerne UNGDOM FOR EUROPA og PETRA giver ungdomsudsvekslinger 
de unge erfaringer med hensyn til de økonomiske, sociale og kulturelle 
forhold i andre lande, og dette på et tidspunkt, hvor deres personlighed 
opbygges (i mange tilfælde i forbindelse med, at de unge forbereder sig 
til arbejdslivet). Grundlæggende erhvervsuddannelse er et vigtigt element 
i de unges socialisering, og det er på dette tidspunkt, at holdninger og 
forventninger tager form. Næsten alle de unge, der deltager i disse 
udvekslinger, deltager for første gang i deres liv i en udveksling. 
- Under FORCE-programmet gives der stipendier til de folk i virksomhederne, 
der er involveret i udviklingen af efter- og videreuddannelse, f.eks. 
ledere af personale- eller uddannelsesafdelinger, personalerepræsentanter 
og undervisere. 
- 12 -
- Udvidelsen til EFTA-landene (COMETT og ERASMUS) og inddragelsen af 
Central- og Østeuropa (TEMPUS) har også en betydelig effekt med hensyn til 
at skabe bevidsthed om et bredere Europa. 
11.1.2 Europæiske erfaringer gennem tværnational uddannelse 
- For det flertal, der ikke deltager i udvekslingerne, betyder programmerne 
alligevel, at der i større grad skabes en europæisk dimension i 
undervisningen, gennem studieplaner og undervisningsmateriale udarbejdet i 
tværnationalt samarbejde. Dette indgår udtrykkeligt i alle programmerne, 
men dog i særlig grad i COMETT, ERASMUS, TEMPUS og PETRA. 
- Arbejdet inden for LINGUA-programmet understøtter disse aktiviteter ved at 
forbedre sprogfærdighederne, hvilket er midlet til kulturelle udvekslinger 
og indbyrdes forståelse. 
11.1.3 Oprettelse af europæiske netværk 
Både i EF-programmerne generelt og i de individuelle projekter har det været 
et grundlæggende princip at fremme samarbejdspartnerskaber for at højne 
kvaliteten og effektiviteten. Der er opstået mange forskellige slags netværk 
som et resultat af de incitamenter, der ligger i EF-programmerne. Netværkene 
giver samarbejdet form, og sikrer dets varighed. 
- De 207 konsortier mellem højere uddannelsesinstitutioner og industrien 
inden for COMETT-programmet fungerer som en udbuds- og efterpørgsels-
grænseflade for avanceret undervisning inden for teknologiområdet, baseret 
på en kombineret regional og sektoriel approach. De er markedsorienterede 
og spænder over et område lige fra analyse af uddannelsesbehov til den 
egentlig undervisning. 
- Arbejdet i FORCE-programmet bidrager direkte til en bedre forståelse af 
undervisningsmarkedet gennem et tæt netværk af tværnationale partnerskaber 
og gennem undersøgelser vedrørende efter- og videreuddannelse generelt og 
på særlige områder som f.eks. betydningen af kvalifikationer ved 
kollektive overenskomsforhandlinger. 
- Samarbejdsprogrammerne mellem universiteter i ERASMUS/LINGUA-ordningen og 
universitetssammenslutningerne har givet anledning til netværk inden for 
en lang række områder, herunder meget specielle områder inden for de 
humanistiske videnskaber og socialvidenskab, som det er blevet svært at 
opretholde i hvert enkelt land, men som kan fungere, hvis de samles i et 
større netværk. 
- I PETRA har multiplikatoreffekten af projekterne i forbindelse med det 
europæiske net af uddannelsespartnerskaber og netværket af nationale 
koordineringsenheder, der understøttes af datbasen PETRA/SYS, skabt nye 
muligheder for udvikling og udveksling af innoverende erhvervsuddannelse 
for unge. 
- IRlS-netværket har lettet samarbejdet mellem projekter, som fokuserer på 
uddannelse af kvinder, særlig dårligt stillede kvinder, hvis 
uddannelsesbehov ofte lades ude af betragtning. IRIS-messen, Kvinder, en 
ressource af vital betydning, som blev afholdt i oktober 1992, havde mere 
end 500 deltagere fra hele Fællesskabet. 
- UNGDOM FOR EUROPA har gennem sine studiebesøg og pilotkurser for 
undgdomsledere skabt et netværk af formidlere, der kan vejlede og uddanne 
ungdomsledere, der arbejder med ungdomsudvekslinger. 
- Netværket af EUROTECNET-projekter, der er struktureret i de nationale 
animator- og informationsenheder, og som understøttes af en on line­
database (ECHO,CORDIS), sikrer en vid udbredning af innoverende 
fremgangsmåder. 
- 13 -
11.1.4 Højere kvalitet i mobiliteten 
En kvantitativ stigning i mobiliteten er ikke et mål i sig selv. Der lægges 
derfor i EF-programmerne stor vægt på at forbedre kvaliteten af de 
mobilitetsaktioner og udvekslinger, som der ydes støtte til. 
- Under PETRA-projektet har man fremmet valideret og akkrediteret 
erhvervsuddannelse af unge i udlandet i modsætning til korte udvekslinger 
eller besøg uden arbejdserfaring, som både de unge og erhvervslivet 
tillægger mindre værdi. 
- I ERASMUS-, COMETT- og LINGUA-programmerne insisteres der på anerkendt og 
akkrediteret undervisning under studier eller praktikantophold i udlandet. 
I udvekslingsprogrammerne for undervisere under ERASMUS og LINGUA lægges 
der vægt på integreret undervisning, som indgår i den. normale 
undervisningsplan på værtsinstitutionen. 
r 
I alle programmerne lægges der vægt på grundig evaluering af de støttede 
aktioner med henblik på at øge kvaliteten. Evalueringen omfatter metoder 
til vurdering af projekter både i ansøgnings fasen og i 
gennemførelsesfasen. 
Udvælgelsen af projekter har bragt grupper af eksperter sammen inden for 
de forskellige programmer, og disse besidder tilsammen en enestående 
ekspertise, som anvendes til rådgivning om projektudvikling samt om den 
løbende politik med hensyn til programmerne. 
L 
- I PETRA-programmet omfatter udarbejdelsen af nye erhvervsuddannelses-
enheder og -moduler også arbejde med fælles evalueringsmetoder og 
uddannelsesbeviser, og uddannelsesmodulernes effektivitet testes i 
forbindelse med de tværnationale udvekslinger. Under ERASMUS-programmet 
har man udviklet en parallel akademisk bedømmelse med samtidige 
eksaminationer, hvor der tages hensyn til tidsforskellen mellem landene. 
- UNGDOM FOR EUROPA-programmet har ført til udvikling af tværnationale 
evalueringsmetoder for ungdomsrelaterede projekter. 
- I ERASMUS-programmet har man indgået kontrakt med, et uafhængigt 
forskningsinstitut om regelmæssige undersøgelser vedrørende deltagende 
studerende og institutioner. 
- Alle programmerne omfatter foranstaltninger til at sikre en bedre 
spredning af informationer om hensigtsmæssige arbejdsmetoder i de 
deltagende institutioner, bl.a. til dem, der er ved at etablere nye 
samarbejdsprojekter. 
11.1.5 En bedre ramme for mobiliteten 
I EF-programmerne har man søgt at stimulere markedet for mobilitet ved at 
sikre, at borgerne informeres om fordelene ved mobilitet og om de praktiske 
aspekter. Mange programmer har indirekte fremmet mobiliteten, og derved 
medvirket til at forbedre betingelserne for fremtidens mobilitet. 
r 
Som følge af den store mobilitet, som er blevet skabt med ERASMUS, COMETT, 
TEMPUS og LINGUA, lægger de højere uddannelsesinstitutioner nu meget 
større vægt på at understøtte udvekslingsarrangementer ved at tilbyde 
modtagelses faciliteter, akademisk og faglig vejledning, sprogforberedelse, 
social sikring og sygesikring. De nationale myndigheder har slækket eller 
fjernet hindringer for mobilitet, især med hensyn til anerkendelse af 
studier i udlandet og ved også at give uddannelsesstøtte til studerende, 
der læser i udlandet. 
- 14 -
- Som et resultat af den stimulering, som COMETT- og ERASMUS-programmerne 
har medført, er der mange højere uddannelsesinstitutioner, der har 
oprettet særlige kontorer til rådgivning om mobilitet og europæisk 
samarbejde i almindelighed. Disse kontorer er blevet virkelige 
specialister med hensyn til mulighederne for EF-finansiering, herunder 
ikke mindst inden for forskning og udvikling. 
- netværket af erhvervsvejledningscentre under PETRA-programmet vil bidrage 
til at oplyse de unge om mulighederne for erhvervsuddannelse i udlandet og 
til at skabe holdninger og forventninger, der vil gøre de unge mere 
positive over for mobilitet i fremtiden. 
- Forskning under ERASMUS-programmet vedrørende den indflydelse, studier i 
udlandet har på karriemulighederne, er et vigtigt middel til at 
demonstrere de faglige fordele, der opnås ved mobilitet. 
II.1.6 Virkningerne på national lovgivning/praksis samt fælles udnyttelse 
af erfaringer 
De erfaringer, der er opbygget, og den dynamik, der er skabt gennem EF-
programmerne, har indirekte bidraget til at fremme lovgivningsmæssige og 
andre ændringer i de nationale uddannelsessystemer. Omfanget af og 
variationen i det europæiske samarbejde betyder, at der nu er en større 
bevidsthed i de nationale systemer om behovet for at evaluere praksis i 
andre lande, før man udarbejder reformer. Resultatet er en frivillig 
"pooling" af erfaringer til støtte for udviklingen af politikker i de 
enkelte lande. Dette har også ført til, at man i medlemsstaterne har 
revideret og forbedret ordninger til støtte for tværnationalt samarbejde og 
fjernet hindringer for samarbejde på europæisk plan. 
r 
PETRA-programmet er som helhed opbygget omkring en fælles ramme af 
retningslinjer for udvikling af erhvervsuddannelser for unge, idet man 
udformer erhvervsuddannelserne, så de lettere kan tilpasses de hurtige 
forandringer. 
Medlemsstaterne har udnyttet mulighederne i PETRA-programmet til at 
indbygge en EF-dimension i de nationale initiativer, som. f.eks. 
baccalauréat professionnel i Frankrig, reformen af istituti professionali 
i Italien og indførelsen af en ny type erhvervsuddannels^esskoler (escolas 
profissionais) i Portugal. 
L 
- Den rapport fra FORCE om efter- og videreuddannelse i medlemsstaterne, der 
offentliggøres hvert andet år, er et vigtigt instrument til at skabe 
transparens og indbyrdes tilnærmelse (konvergens) i forbindelse med 
initiativer i hele Fællesskabet. FORCE giver dem, der beskæftiger sig med 
udvikling af efter- og videreuddannelse på nationalt eller lokalt niveau, 
en god sammenlignende analyseramme for politik og lovgivning på efter- og 
videreuddannelsesområdet. 
- Som følge af erfaringerne med UNGDOM FOR EUROPA findes der nu en europæisk 
dimension i nogle af de nationale systemer. 
- Kvaliteten og kvantiteten af erfaringerne med studier i udlandet inden for 
rammerne af ERASMUS, COMETT, LINGUA og PETRA har haft indflydelse på 
medlemsstaternes udformning af bestemmelserne vedrørende studier i 
udlandet samt uddannelsesstøtte i forbindelse med disse, ligesom de har 
ført til en revidering af specifikke aspekter af de nationale bestemmelser 
om sygesikring og social sikring. 
- De tværnationale forskningspartnerskaber, der er blevet lanceret under 
PETRA-programmet for at undersøge virkningsgraden af den nuværende politik 
og praksis inden for erhvervsfaglig grunduddannelse, formidler oplysninger 
- 15 -
til planlæggere og beslutningstagere, således at disse kan sammenligne 
resultaterne verørende spørgsmål af fælles interesse og bedst muligt 
udnytte konvergerende tendenser i deres planlægning. Ved at fremme 
samarbejdet mellem erhvervsvejledningssystemerne er PETRA også med til at 
gøre ordningerne for erhvervsfaglige grunduddannelser mere gennemskuelige. 
- ERASMUS har medført, at de deltagende lande har revideret deres lovgivning 
og ordninger for uddannelsesstøtte i forbindelse med studier i udlandet. 
Programmet har også stimuleret skabelsen af en hel række tværnationale 
eller supplerende kvalifikationer, ligesom det har spillet en central 
rolle ved eksperimenter og studiereformer. På det seneste har det også 
bevirket, at medlemsstaterne er begyndt at arbejde for at indføre det 
samme akademiske år for at lette mobilitet og samarbejde mellem 
universiteterne. 
r 
PETRA-programmet er som helhed opbygget omkring en fælles ramme af 
retningslinjer for udvikling af erhvervsuddannelse for unge, især omkring 
at garantere alle unge en mulighed for erhvervsuddannelse. 
L 
- COMETT-programmet har bevirket, at man er blevet opmærksom på de 
hindringer, der er i forbindelse med studerendes uddannelsesophold i 
erhvervsvirksomheder i udlandet, og har ført til lovgivningsændringer med 
henblik på at lette sådanne uddannelsesophold. 
- Under TEMPUS-programmet hjælper man landene i Central- og Østeuropa med at 
omstrukturere deres højere uddannelser gennem samarbejde mellem 
institutioner i Øst og Vest (højere uddannelsesinstitutioner, erhvervs­
livet) . 
II.2 BETYDNINGEN FOR DEN EUROPÆISKE KONKURRENCEEVNE 
Et af de fælles mål for alle uddannelsesprogrammerne er at styrke den 
europæiske konkurrenceevne. Der er i hele Det Europæiske Fællesskab, ligesom 
i andre dele af verden, i stigende grad enighed om, at den såkaldte 
"immaterielle kapital" er den vigtigste ressource i avancerede økonomier, og 
at det uden denne ikke ville være muligt at udnytte et lands finansielle 
ressourcer og anlægsaktiver effektivt. Det er ikke blot et spørgsmål om 
erhvervelse af nye færdigheder og ny viden, men også om evnen til at 
organisere og innovere, som idag kommer til udtrykw i de komplekse 
informationsnetværk og alliancer, gennem hvilke lande og virksomheder 
konkurrerer. 
II.2.1 Mere og bedre erhvervsuddannelse 
Kvaliteten af den europæiske arbejdsstyrkes erhvervsfaglige kvalifikationer 
er en væsentlig produktionsfaktor. En yderligere udbygning er af afgørende 
betydning for at udvikle og opretholde virksomhedernes konkurrenceevne, både 
på verdensmarkedet (fordi Fællesskabet har begrænsede ressourcer af råvarer) 
og i det indre marked, som vil medføre en omstrukturering på både nationalt 
og internationalt niveau og dermed et behov for nye kvalifikationer hos 
arbejdstagerne. 
- Det er tydeligt, at arbejdsmarkedets parter er mere og mere engagerede. 
Deres interesse i analyser af erhvervsuddannelsesbehov kommer til udtryk i 
deres omfattende deltagelse i FORCE-projekter, især dem der vedrører 
innoverende uddannelsesmetoder. 
- Gennem de mange forbindelser mellem de højere uddannelser og industrien 
bidrager COMETT direkte til at skabe erhvervsuddannelsesprodukter af en 
høj kvalitet, baseret på samarbejde, og til at skabe infrastrukturerne for 
deres markedsføring og udbredelse. 
- 16 -
- I mange EUROTECNET-projekter demonstreres den forbindelse, der er i 
virksomhederne mellem effektiv uddannelse og økonomisk konkurrenceevne, og 
mange af projekterne omfatter aktioner til dygtiggørelse af underviserne. 
II.2.2 Forbindelserne mellem uddannelse, erhvervsliv og konkurrenceevne 
Det at skabe kanaler for dialog og gensidig forståelse mellem 
uddannelsessektoren og erhvervslivet og at give økonomiske incitamenter til 
specifikke undervisningsprojekter, der skaber forbindelse mellem disse to 
sektorer, er to ting, der indgår i alle programmerne. Man bestræber sig især 
på at sikre, at de små og mellemstore virksomheder er godt repræsenterede i 
r 
I PETRA-programmet støttes medlemsstaternes aktioner med henblik på at 
fremme interessen for grundlæggende erhvervsuddannelser og gøre disse mere 
attraktive, gøre det lettere at få adgang til dem og garantere alle unge 
muligheden for en erhvervsuddannelse. Programmet har også til formål at 
forbedre kvaliteten og nytteværdien af praktikantophold på virksomheder og 
kvaliteten af erhvervsvejledningssystemerne i almindelighed. 
Inden for de højere uddannelser spiller ERASMUS en central rolle med 
hensyn til at øge antallet af universitetsuddannede folk med tværnationale 
erfaringer, der er relevante for udviklingen af det europæiske marked. 
Kvaliteten af de højere uddannelsessystemer fremmes også gennem de 
nyskabelser i pensum og undervisningsmetoder, som det tættere samarbejde 
mellem universiteterne resulterer i. 
L 
denne proces, særlig i forbindelse med Kommissionens forsøgs-
uddannelsesaktioner, Forberedelse af små og mellemstore virksomheder med 
henblik på Europa 1992, som blev iværksat i 1989. 
r Under COMETT-programmet støttes konsortier, udvekslinger og uddannelses­
projekter mellem industrien og højere uddannelsesinstitutioner, hvilket 
udgør en fleksibel og varig ressource til imødekommelse af industriens 
uddannelsesbehov på kort og langt sigt. Små og mellemstore virksomheder er 
involveret i 70% af COMETT-projekterne. 
EF-dækkende partnerskaber under FORCE-programmet, der beskæftiger sig med 
uddannelse af arbejdsstyrken til gennemførelse af totalkvalitetssystemer 
eller europæiske standarder og direktiver, er en direkte reaktion fra 
erhverslivets side i forbindelse med det indre marked. En særlig 
undersøgelse i forbindelse med EUROTECNET har vist, at uddannelse er et 
strategisk våben for virksomheder ("Learning Organisation"), og også i 
PETRA-programmet arbejdes der intensivt på at oprette tværnationale 
partnerskaber til uddannelse af unge på arbejdspladsen. 
L 
Under PETRA, COMETT, ERASMUS og LINGUA ydes der støtte til 
uddannelsesophold i virksomheder, og det skønnes, at ca. 105.000 unge vil 
deltage i treårsperioden 1992-94. 
En særlig aktion i LINGUA-programmet, der sigter mod at forbedre 
sprogkundskaberne på arbejdspladserne, har ført til en lang række 
innoverende arbejdsmetoder på dette nøgleområde. 
I Europa i bredeste betydning ydes der i TEMPUS-programmet støtte til 
omstrukturering af de højere uddannelser for at tilpasse dem til de nye 
økonomiske krav, og de projekter, der støttes, omfatter i stadig højere 
grad partnerskaber med erhvervslivet. 
- 17 -
II.2.3 Målrettet indsats i særlig vigtige sektorer 
Det er nødvendigt at tilpasse programmerne til kravene i Fællesskabet, der 
hele tiden ændrer sig. Man har derfor udvalgt nogle prioriterede områder og 
sektorer inden for de enkelte programmer. 
I de programmer, der er orienterede mod erhvervslivet (især COMETT, FORCE, 
PETRA, EUROTECNET) prioriteres de små og mellemstore virksomheder højt. 
Arbejdet omfatter bl.a. (I) bevidstgørelse af virksomhederne om, hvor 
vigtigt der er med uddannelse, (II) fremme af de små og mellemstore 
virksomheders projektdeltagelse, (III) udvælgelse af projekter til 
udvikling af undervisning for ansatte i små og mellemstore virksomheder og 
(IV) og målrettet indsats i regioner, hvor der næsten udelukkende findes 
små og mellemstore virksomheder. 
- Den lange række af analyser af behovene for kvalifikationer og uddannelse, 
som foretages af Fællesskabet med hensyn til særlige sektorer og regioner, 
baseres i stort omfang på konsortier inden for COMETT- og FORCE-
programmerne. Sektorundersøgelser af uddannelsesplaner under FORCE-
programmet omfatter detailhandelen, autoværksteder og fødevarersektorer, 
og der er projekter under forberedelse for mange andre sektorer, som 
f.eks. vejtransport, luftfart og elektroniske forbrugsgoder. Noget af 
arbejdet i EUROTECNET-programmet har også været sektororienteret, f.eks. 
sektoren for finansielle tjenesteydelser. 
- I forbindelse med IRIS-programmet ydes støtte til udvikling af specifik 
metodologi til at tiltrække kvinder til videnskabelige og tekniske job og 
få dem til at blive der. 
- I forbindelse med TEMPUS-programmet udvælges eksplicitte prioriterede 
sektorer af de støtteberettigede lande på baggrund af de nationale 
økonomiske forhold. 
II.2.4 Udnyttelse af forsknings- og udviklingsresultater 
Flere af programmerne, især de der vedrører højere uddannelse, har suppleret 
Fællesskabets forsknings- og udviklingsarbejde ved at tilvejebringe 
mekanismer for overførsel og udnyttelse af resultater. Især i forbindelse 
med COMETT-programmet, hvor bedømmelse af ansøgninger og opfølgning af 
projekter kræver omfattende samarbejde, har der været et tæt samspil med de 
afdelinger i Kommissionen, der beskæftiger sig med forskning og udvikling. 
- Inden for FORCE, COMETT og ERASMUS er mange af de grundliggende 
partnerskaber også aktive inden for forskning- og udvikling, og, hvis de 
omfatter virksomheder, er de ofte i en god position med hensyn til at 
udnytte resultaterne fra programmer som BRITE/EURAM, ESPRIT, DELTA og 
RACE. 
- Under COMETT-programmet har man ydet støtte til flere teknologibaserede 
konsortier til afholdelse af særlige, kortvarige kurser i overførsel af 
forskings- og udviklingsresultater. I IRDAC-rapport en om manglende 
erhvervskvalifikationer i Europa, anbefales det desuden, at COMETT-
konsortierne bør være et fokus for sådant arbejde. 
- I forbindelse med Fællesskabets støtte til udvikling af det europæiske 
informationsmarked (INFO EURO ACCESS) er der iværksat fælles 
forsøgs foranstaltninger mellem IMPACT II (uddannelse af undervisere og 
partnerskaber mellem sektor-relaterede højere uddannelser og 
erhvervslivet) på den ene side og COMETT og EUROTECNET på den anden side. 
- 18 -
II.2.5 Udbredelse af kendskabet til fremmedsprog i Fællesskabet 
Manglende færdigheder i fremmedsprog er med rette blevet betegnet som 
Fællesskabets akilleshæl. En effektiv udbygning af Fællesskabet afhænger i 
stor udstrækning af større viden om hinanden og større gensidig forståelse 
blandt folk, og dette kræver bredere og dyberegående kendskab til andre 
kulturer og sprog. Den internationale overførsel af information, som finder 
sted i uddannelsesprogrammerne har i sig selv medført, at flere er begyndt 
at lære fremmedsprog. 
- Fra de tidligste stadier af uddannelserne arrangeres der udvekslinger 
gennem PETRA og UNGDOM FOR EUROPA-programmet, hvor sprogproblemerne 
tackles ved at lade unge arbejde sammen i praktiske projekter og 
derigennem udvikle deres sprogfærdigheder. Det giver de unge selvtillid på 
et vigtigt tidspunkt i deres udvikling. 
- Udviklingen af integrerede programmer i forbindelse med ERASMUS har 
betydet, at det ikke længere kun er sprogstuderende og humaniora­
studerende, der lærer fremmedsprog og studerer i udlandet. Uddannelser med 
en kombination af sprogundervisning og andre fag (f.eks. ingeniørvidenskab 
eller jura) er nu et udbredt fænomen, og giver kvalifikationer, der er 
højt værdsat af arbejdsgiverne. ERASMUS-programmet har medført en stigning 
i antallet af institutioner, hvor noget af undervisningen foregår på et 
fremmedsprog. 
r 
L Det incitament med hensyn til mobilitet og samarbejde, som EF-programmerne 
har givet, har betydet at de udsendende institutioner og 
værtsinstitutionerne i langt højere grad er blevet opmærksomme på behovet 
for at forberede de studerende og praktikanterne på en organiseret og 
professionel måde. 
LINGUA-programmet, der er kernen i Fællesskabets bestræbelser med hensyn 
til sprogundervisning, er koncentreret om de sprog, som der normalt ikke 
undervises så meget i, men har en virkning for udviklingen af 
sprogfærdigheder i alle Fællesskabets sprog. I forbindelse med LINGUA-
programmet er der allerede ved at være påviselige resultater med hensyn 
til uddannelse og efteruddannelse af sproglærere, analyse af og indsats 
vedrørende behovene i specifikke sektorer af erhvervslivet og med hensyn 
til at det særligt vanskelige problem med at forbedre sprogundervisningen 
i erhvervsuddannelsessektoren. 
I alle programmerne er der budgetposter til udgifter i forbindelse med 
sproglig forberedelse, enten som stipendier til studerene og lærere 
(f.eks. I COMETT, ERASMUS, FORCE og TEMPUS) eller som bloktilskud til de 
involverede institutioner (f.eks. i TEMPUS), og bevidsthed om behovet for 
at give en sproglig forberedelse et et vigtigt udvælgelseskriterium. 
I forbindelse med COMETT-programmet ydes der støtte til flersprogede 
udgaver af specifikt undervisningsmateriale og tilpasning af eksisterende 
kurser af høj kvalitet til anvendelse på andre sprog. 
De små medlemsstaters større deltagelse i samarbejdet har også betydet, at 
uddannelsesinstitutionerne har været nødt til at tilbyde undervisning i 
andre sprog end de traditionelt mest efterspurgte. Associeringen af EFTA-
landene (COMETT og ERASMUS) samt landene i Central- og Østeuropa (TEMPUS) 
har også medført en øget interesse for disse landes sprog. 
- 19 -
11.2.6 Det europæiske marked for erhvervsuddannelse og kvalifikationer 
Uddannelsesprogrammerne spiller en vigtig rolle med hensyn til udviklingen 
af og kendskabet til det europæiske marked for erhvervsuddannelse og 
kvalifikationer. Efterhånden som det indre marked realiseres, vil europæerne 
blive uddannet og arbejde i et økonomisk område med stadig større 
integration. Programmerne medvirker til både at uddanne arbejdskraft med en 
europæisk profil og til at stimulere indførelsen af nye kvalifikationer på 
grundlag af tværnationale undersøgelser og partnerskaber i Fællesskabet. 
Parallelt med de nationale "markeder" for kvalifikationer skaber 
græsrodssamarbejde i regioner, erhverssektorer og grænseregioner nye lokale 
"sub-markeder", og samarbejdet mellem dem betyder en udvidelse af deres 
dækningsområde og effektivitet. Uddannelsesprogrammerne giver mange 
uddannelsesorganisationer - også arbejdstagernes og arbejdsgivernes 
organisationer - mulighed for for første gang at arbejde i en virkelig 
europæisk kontekst. 
- De oversigter, der udarbejdes under FORCE vedrørende medlemsstaternes 
ordninger for erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse og 
kvalifikationer, danner grundlag for yderligere analyser og udvikling. 
- Europæiske efter- og videreuddannelsesprojekter, der støttes under COMETT, 
giver erfaringer, som i form af feedback indvirker på pensum i de 
grundlæggende uddannelser (som traditionelt er mere nationalt 
inspirerede). 
11.2.7 Skabelse af en EF-dimension i erhvervsuddannelserne 
EF-programmerne bidrager i høj grad til væksten på det europæiske marked for 
erhvervsuddannelser. Dette sker gennem indførelsen af en europæisk 
dimension, stimulering af tværnationalt samarbejde og tværnationale 
partnerskaber samt fremme af gensidig forståelse af uddannelsessystemer. 
Alle programmerne har på den ene eller anden måde været med til at fremme 
den europæiske dimension i undervisningen, lige fra grundlæggende 
erhvervsuddannelse til avanceret efter- og videreuddannelse og højere 
uddannelse. 
- FORCE-projekter er specielt udformede til et EF-dækkende marked med 
sammenlignelighed og gensidig anerkendelse, samtidig med' at de indvirker 
på de nationale kvalifikationssystemer. 
- ERASMUS og COMETT styrker i høj grad en europæisk orientering inden for de 
højere uddannelser, enten gennem indflydelse på den nationale politik i 
medlemsstaterne eller gennem deres stimulering af en europæisk strategi på 
de enkelte højere uddannelsesinstitutioner. 
- Takket være UNGDOM FOR EUROPA er den europæiske dimension i uddannelsen af 
ungdomsledere nu accepteret i nogle af de nationale systemer. 
11.2.8 Analyse af kvalifikationsbehov i et europæiske perspektiv 
Analyse og forståelse af, og om muligt forudberegning af, behov for nye 
kvalifikationer anses nu for særdeles vigtigt i forbindelse med planlægning 
af erhvervsuddannelser som et element i den økonomiske udvikling. Gennem et 
partnerskab mellem alle de berørte parter har programmet understreget 
behovet for sådanne analyser, givet støtte til gennemførelse af disse og 
hjulpet med videreformidlingen af resultaterne. 
- 20 -
uddannelsespartnerskaberne mellem universiteter og virksomheder (UPUV'er) 
inden for COMETT-programmet udgør en fast samarbejdsramme for dem, der 
leverer uddannelserne, og deres "kunder", hvor man kan analysere 
uddannelsesbehov efter sektor og region. Deres arbejde har fremmet 
forståelsen af samspillet mellem lokale og globale tendenser og har 
forbedret metoderne til analyse af uddannelsesbehov 
I FORCE-prog rammet er der især blevet lagt vægt på de små og mellemstore 
virksomheders behov gennem undersøgelser af kvalifikationsbehovene i denne 
sektor og gennem sammenligningen af forskellige sektorer. 
I IRIS-programmet har man taget fat på manglen på kvalificeret 
arbejdskraft til tekniske stillinger ved at fremme uddannelsesmetoder, der 
er specielt tilpasset kvinder (vejledning, uddannelses forberedelse, 
opbyggelse af selvtillid). 
- I forbindelse med EUROTECNET-programmet har man udviklet nye modeller og 
instrumenter for at kunne tage højde for indførelse af ny teknologi og 
arbejdsorganisation og de deraf følgende kvalifikationsbehov. 
- I PETRA-programmet er man nu ved at udvikle et europæisk net af 
uddannelsespartnerskaber som en grobund for eksperimenter med henblik på 
tilpasnig af de erhvervsfaglige uddannelser til de nye behov i Europa. 
- Arbejdet med at definere sektorbestemte sprogbehov i erhvervslivet er et 
vigtig element i LINGUA-programmet. 
II.2.9 Udvikling af europæiske undervisningsprodukter og europæisk 
orienterende kvalifikationer 
Pogrammerne har i høj grad stimuleret udarbejdelsen og markedsføringen af 
nye undervisningsprodukter, og mange af disses er udviklet tværnationalt. 
Under ERASMUS-programmet har man ydet støtte til udviklingen af en lang 
række innoverende undervisningsprogrammer inden for den højere uddannelse, 
og over 200 af disse omfatter parallelle og fælles universitetsgrader, som 
gør det lettere at opnå faglig anerkendelse overalt i Fællesskabet. Fuld 
anerkendelse af studier i udlandet og ordninger for meritoverførsel er den 
rigtige motivation for dem, som ønsker at studere i et andet land. Tilskud 
under ERASMUS-programmet til udvikling, tilpasning og oversættelse af 
undervisningsmateriale er også med til at øge udbuddet af 
undervisningsmateriale af høj kvalitet, især i de hidtil mindre udviklede 
regioner i Fællesskabet. 
Den sidste opgørelse over COMETT-aktiviteter viser mere end 1270 kurser, 
720 produkter med undervisningsmateriale, 148 undersøgelser samt talrige 
databaser og nyhedsbreve i forbindelse med COMETT I. Under COMETT II 
forventes disse tal at blive tre gange så store. Også FORCE-projekterne 
omfatter efterspørgselsbestemte efter- og videreuddannelseskurser, 
materiale, modeller og analyser af kvalifikationsbehov. LINGUA-projekterne 
har også til formål, at forbedre arbejdsstyrkens sprogfærdigheder. 
Partnerskaberne under PETRA har fremstillet undervisningsmateriale til 
brug i flere forskellige lande, især inden for ny teknologi som f.eks. 
desk-tap 
- 21 -
11.2.10 Efteruddannelse af undervisere 
En effektiv undervisning afhænger af i høj grad af undervisernes kvalitet og 
engagement. Programmernes investering i uddannelse af undervisere har en 
stor multiplikatorvirkning for uddannelsessystemerne som helhed. 
- I PETRA-programmet fokuseres der på fælles tværnationale aktioner til 
uddannelse eller efteruddannelse af undervisere og erhvervsvejledere. På 
grund af behovet for at bevæge sig fra produktorienteret undervisning til 
kundeorienteret undervisning gives der i COMETT, FORCE og EUROTECNET 
prioritet til investering i uddannelse af undervisere og undervisnings­
organisationer i markedsføring og projektstyring. 
- COMETT- og EUROTECNET-programmerne har en fælles interesse i uddannelse af 
undervisere (især inden for erhvervslivet), herunder især undervisning i 
nye teknologier i forbindelse med åben undervisning og fjernundervisning. 
- I UNGDOM FOR EUROPA er uddannelse af undervisere af ungdomsledere en af de 
højeste prioriteter for de nationale kontorer 
- I LINGUA lægges der stor vægt på grunduddannelse og efteruddannelse af 
fremmesprogsundervisere, og også i ERASMUS har der været særlige 
bestræbelser for at få flere til at deltage i efteruddannelse af 
undervisere. 
11.2.11 Fordelene ved at arbejde på europæisk plan: øgede og supplerende 
"europæiske" udgifter i medlemsstaterne 
Programmerne har skabt mange muligheder for at forbedre uddannelsernes 
rentabilitet gennem stordriftsfordele, ved at lette adgangen til andre 
former for finansiel støtte og ved at i fællesskab at sætte ind over for 
fælles behov og mål. Samarbejdet og skabelsen af netværk på EF-plan igennem 
EF-programmerne betyder, at medlemsstaterne og de nationale systemer opnår 
stordriftsfordele, og undgår at skulle udføre aktiviteter, der ville være 
dyre og svære at koordinere, hvis de skulle udføres i hvert enkelt land. 
- Oprettelsen af netværk i alle programmerne som ramme for samarbejdet gør 
det lettere at finde de rigtige partnere. 
,<. 
- Tildelingen af støtte under ERASMUS-programmet i form af støtte til 
igangsættelse er ofte med til at give adgang til andre støttekilder. De 
fleste medlemsstater og mange regioner har selv indført supplerende 
ordninger med ERASMUS-relaterede stipendier til de studerende. 
- PETRA's relativt beskedne økonomiske bidrag til deltagerne i programmet, 
åbner ikke blot døren til europæisk samarbejde, men stimulerer også 
deltagerne til at anvende andre finansielle, menneskelige og fysiske 
ressourcer på en måde, som er til gavn for det tværnationale partnerskab, 
og udnytter dets resultater på rentabel måde. 
r 
L TEMPUS skaber en ramme for udvikling af den højere uddannelse i de nye 
demokratier i Central- og Østeuropa, og indpasser politikken for de højere 
uddannelser i en bredere G24-kontekst gennem PHARE. 
Tværnationalt samarbejde mellem regioner og inden for regioner i ERASMUS-
og COMETT-programmerne har medført samarbejdsaftaler mellem universiteter 
om fælles udnyttelse af personaleressourcer og faciliteter for at opnå en 
maksimal udnyttelse af ressourcerne i den eller de pågældende regioner. 
- 22 -
- Regionale og sektorielle netværk under COMETT gør det muligt for højere 
uddannelsesinstitutioner at udføre en "børsfunktion" for erhvervslivet i 
form af rentable konsortier (især med hensyn til tværnationale ordninger 
for praktikantophold for studerende). Disse konsortier er også nyttige til 
markedsføring af undervisningsprodukter fra de højere uddannelser. 
- I mange af programmerne, især LINGUA, COMETT og ERASMUS, arbejdes der med 
produktiviteten af nye undervisningsmetoder, især med hensyn til åben 
undervisning og fjernundervisning. Dette arbejde er baseret på 
bestræbelserne på at opnå stordriftsfordele samt opfylde behovene hos 
brugerne i fjerne egne af Europa, hvor det ikke er økonomisk at tilbyde 
undervisning på de traditionelle måder. 
II.3 ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB 
Det er blevet fastslået, at økonomisk og social samhørighed er en 
grundlæggende forudsætning for en velafbalanceret udvikling af Fællesskabet, 
og det er blevet erkendt, at uddannelse er en afgørende faktor, hvis man 
ønsker at opnå en afbalanceret social og økonomisk udvikling i alle 
medlemsstaterne. Ingen landegrupper kan i vore dage hævde at have opnået en 
vækst af høj kvalitet, hvis betydelige dele af deres menneskelige potentiale 
er ubrugt, overflødiggjort eller underudnyttet. 
II.3.1 Særlige fordele for de fjernestliggende/dårligst stillede regioner 
I programmerne søger man at kompensere for de yderligere vanskeligheder, som 
enkeltpersoner og organisationer i ugunstigt stillede og/eller 
fjernereliggende regioner kommer ud for, og dette gøres især ved at levere 
mere information, teknisk bistand og/eller økonomisk støtte. I de sidste to 
år har man f.eks. gjort en ekstra indsats for hurtigt at få de nye Lander i 
Tyskland integreret i de forskellige programmer. Der anvendes positiv 
diskriminering ved udvælgelse af projekter med deltagelse af eller til 
støtte for ugunstigt stillede regioner. 
- Under COMETT-programmet har der været en samordnet kampagne for at sikre, 
at netværkene af regionale konsortier dækker hele Fællesskabet. Næsten 
alle regioner i Fællesskabet (og EFTA) er involveret, hvilket skaber 
grundlag for samarbejde mellem regionerne samt for specifikke projekter 
under de forskellige EF-programmer. > 
I ERASMUS, LINGUA, COMETT og PETRA er der mekanismer, der sikrer, at der 
er en velafbalanceret studentermobilitet, der dækker hele Fællesskabet, 
samt finansielle regler, der tager højde for de forskellige udgifter i 
forbindelse med studier i de forskellige lande, og sikrer en bedre 
finansiering i de ugunstigt stillede områder. 
Oplysningskampagner om ERASMUS i Grækenland og Portugal har ført til en 
betydelig forøgelse af antallet af deltagere fra disse lande. 
Under LINGUA ydes der særlig rådgivning til fjernereliggende lande for at 
hjælp dem med udarbejdelse af gode projekter, samtidig med at der tages 
særlig hensyn til mindretalssprog. 
Under ERASMUS og COMETT søger man at sikre, at også højere 
uddannelsesinstitutioner, der ikke er universiteter, deltager fuldt ud, og 
dette virker til fordel for en velafbalanceret deltagelse, da mange af de 
højere uddannelsesinstitutioner, der ikke er universiteter, er beliggende 
i de fjernereliggende regioner. 
- 23 -
11.3.2 Decentraliseret gennemførelse: hensyntagen til regionale behov 
Alle programmerne har opbygget deres eget særlige mønster af 
decentraliserede enheder eller kontorer, der hjælper med gennemførelsen af 
programmet, og bringer oplysninger og rådgivning nærmere til regionerne. 
- Med hensyn til oplysningsvirksomhed er der i mange tilfælde (f.eks. UNGDOM 
FOR EUROPA, COMETT, FORCE og PETRA) netværk af nationale kontorer eller 
koordineringsenheder, der på en effektiv måde kan sørge for, at der tages 
hensyn til de lokale prioriteter. 
- Med hensyn til implementeringstrukturer : 
I COMETT uddelegeres et betydeligt ansvar til de regionale strukturer 
(højere uddannelse og erhvervsliv) for at skabe en god forbindelse til 
regionale udviklingspolitikker og i nogle tilfælde direkte til regionale 
udviklingskontorer og -myndigheder. 
Under ERASMUS-programmet er de nationale stipendiebevilgende organer 
(NGAAer) decentraliserede organer, der tildeler økonomisk støtte til de 
studerende på baggrund af den nationale politik og prioritering. 
De nationale kontorer under LINGUA spiller også en central rolle i 
gennemførelsen af programmet som helhed og i gennemførelsen af to 
decentraliserede aktioner. 
I UNGDOM FOR EUROPA der de nationale kontorer decentraliserede 
organisationer, der fordeler de midler, der er afsat til udvekslings­
projekter. 
11.3.3 Særlige projekter til overførsel af viden til ugunstigt stillede 
regioner 
Parallelt med de generelle bestræbelser på at sikre deltagelse fra og 
resultater i hele Fællesskabet, finansieres der under programmerne 
projekter, der er rettet mod specifikke regioner. 
- I ERASMUS og COMETT fremmer man udviklingen af studieplaner og andre 
projekter, der er udformet specielt med henblik på overførsel af viden og 
ekspertise fra gunstigt til ugunstigt stillede regioner. 
- Tilskud under ERASMUS har bidraget til at europæiske sammenslutninger og 
foreninger er blevet udvidet til at omfatte lande med ringe eller slet 
ingen deltagelse. 
Der er direkte tilknytning mellem flere af programmerne og aktionerne 
under strukturpolitiken, så der derved ydes støtte på uddannelsesområdet i 
de mest ugunstigst stillede regioner. Denne tilknytning kan være på 
programniveau (f.eks. i FORCE og EUROTECNET, hvor der er en tæt funktionel 
tilknytning til EUROFORM PIC) eller på projektniveau (f.eks. COMETT og 
PETRA) eller på begge niveauer. Fællesskabsdata vedrørende programmerne 
omfatter regionale analyser af de enkelte programmers effekt. 
Mere end 60% af ENTP-projekterne i ugunstigt stillede regioner under PETRA 
indgår i partnerskaber med projekter uden for de pågældende lande. 
I EUROTECNET bidrager udspredelsen af innoverende erhvervsuddannelses-
modeller til at understøtte et velafbalanceret og sammenhængende arbejds­
marked. Under dette program udvikles der også metodologiske/pædagogiske 
koncepter til støtte for strukturfondenes indsats. 
- 2 4 -
II.3.4 Aktiv deltagelse af regioner i hele Fællesskabet 
- Gennem ERASMUS er universitetssamarbejde blevet en almindelig ting i alle 
Fællesskabets regioner, også i mange regioner hvor der ikke tidligere var 
tradition for et sådant samarbejde. 
- Tværregionalt samarbejde inden for de højere uddannelser (f.eks. 
Catalonien - Lombardiet - Baden-WUrttemberg - Rhône-Alpes) er også begyndt 
at blomstre med støtte fra programmet, og det samme gælder 
grænseoverskridende samarbejde som f.eks. i trekantområdet Saarland-
Lorraine-Luxembourg . 
- Nettet af regionale konsortier mellem erhvervsliv og højere uddannelse 
under COMETT involverer alle EF- og EFTA-landene, og medfører vigtige 
"spin-offs" og andre genvinster samt nye aktiviteter og tjenesteydelser på 
regionalt niveau. Det er en struktur, der giver gode muligheder for 
tværregionalt samarbejde og udveksling (f.eks. gennem analyse af 
uddannelsesbehov og udveksling af undervisningsmodtagere og undervisere). 
II.4 Fællesskabet kommer tættere på borgerne 
Væksten i EFs uddannelsesprogrammer har fundet sted samtidigt: med den 
stigende interesse for udviklingen af "Borgernes Europa". Unionsborgerskabet 
kommer både i teori og praksis til udtryk i og understøttes af de 
erfaringer, som man opnår med programmerne; de er i sig selv et middel til 
fri bevægelighed og eksempler på anerkendelse af forskelligartetheden i 
Europa. Programmerne giver en oplevelse af europæisk integration og enhed i 
praksis: fri bevægelighed for personer, idéer og produkter. De fremmer disse 
ting gennem de voksende netværk og gennem de større færdigheder i 
fremmedsprog, som de medfører for et stadig stigende antal personer, der 
derved får mulighed for at lære om og deltage i udbygningen af Fællesskabet. 
II.4.4 Kontinuerlig udvikling af enkeltpersoner og sammenslutninger i 
forbindelse med den europæiske integrationsproces 
EF-programmerne er udformet, så de støtter holdbare infrastrukturer og 
netværk, således at enkeltpersoner og grupper fortsat kan drage fordele af 
og fortsætte samarbejdet efter afslutningen af et projekt, der har modtaget 
tilskud. Mange af de aktiviteter, der har modtaget støtte .fra EF er således 
blevet til vellykkede elementer i medlemsstaternes faglige netværk og 
strukturer. 
Europæiske sammenslutninger og foreninger inden for uddannelsesområdet 
(f.eks. European Society for Engineering Education og Association for 
Teacher Education in Europe) har i høj grad nydt godt af fællesskabsstøtte 
gennem uddannelsesprogrammerne. Denne støtte, der er eksplicit 
struktureret i programmer som ERASMUS og TEMPUS, har gjort dem i stand til 
at konsolidere deres aktiviteter, udvide medlemsskabet i hele Fællesskabet 
og yde rådgivning og støtte til europæisk samarbejde og udveksling. 
- Gennem programmerne skabes der generationer af projektledere med en god 
forståelse af de forskellige nationale forhold, og disse bliver i de 
fleste tilfælde gode fortalere for EF. Under COMETT udarbejdes der særlige 
uddannelsesprogrammer for projektledere, som står over for nye 
kombinationer af færdigheder, som ikke tilbydes i de eksisterende 
undervisningsprogrammer. 
- 25 -
- De mange netværk og under-netværk, der stimuleres af EF-programmerne, er 
en fleksibel og rentabel fremgangsmåde til imødekommelse af de store behov 
for uddannelse på alle områder og niveauer, og de gør det muligt for flest 
mulige at deltage i den europæiske integrationsproces i dagligdagen. 
II.4.5 Lige muligheder 
Lige muligheder er et af de vigtigste elementer i programmerne, og dette 
kommer i høj grad til udtryk i programmernes praktiske gennemførelse. 
Lighedsrelaterede mål fremmes også gennem programmernes fremadrettede 
politikker med hensyn til økonomisk og social samhørighed, idet disse 
aktioner oftest er til støtte for de ugunstigst stillede regioner. 
r 
I anden fase af UNGDOM FOR EUROPA-programmet er en tredjedel af 
programemts midler øremærket til direkte støtte til dårligt stillede unge 
(75% finansiering). 
L 
- Målet om lige muligheder kommmer, selv når det ikke er anført direkte i 
programmets målsætninger (f.eks. COMETT og ERASMUS), til udtryk i 
programmernes gennemførelse i forbindelse med udvælgelse og kontrol. I 
FORCE, COMETT og PETRA tages der hensyn til målet om lige muligheder i 
bedømmelsen af ansøgninger samt ved udvælgelse af de undervisningsområder, 
som der skal ydes økonomisk støtte til. Der er således mange specifikke 
projekter, arrangementer og undersøgelser, der støtter behovet for lige 
muligheder. 
Fremme af lige muligheder for kvinder 
I flere af programmerne tages der hensyn til fremme af lige muligheder for 
mænd og kvinder gennem fremadrettede initiativer, der supplerer 
foranstaltninger på nationalt niveau. Især inden for IRIS-netværket har man 
haft uddannelsen af kvinder på dagsordenen, og man har fokuseret på den 
afgørende rolle uddannelsen af kvinder har for udviklingen af de 
kvalifikationer og den konkurrenceevne, der vil være behov for i Europa i 
1990erne. 
- EUROTECNET har støttet udviklingen af demonstrationsprojekter, der 
hovedsagligt eller udelukkende var henvendt til kvinder med det formål at 
udarbejde uddannelsesstrategier og politikker for den kvindelige 
arbejdsstyrke. 
IRIS er et dynamisk europæisk netværk, der omfatter næsten 500 
uddannelsesinstitutioner, og som informerer om uddannelse gennem 
publikationer og serviceydelser, fremmer kvinders uddannelser gennem 
støtte til reklamer, tekniske workshop og seminarer og stimulerer 
kontakter og udvekslinger gennem besøg, tilskud til partnerskaber og 
elektronisk post. 
Inden for COMETT er der et særligt konsortium mellem højere uddannelse og 
erhvervsliv, der udelukkende beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende 
uddannelse af kvinder inden for teknologi (herunder retningslinjer for 
hvorledes man opnår en repræsentiv deltagelse af kvinder i projekter). 
Dette netværk har en bred dækning i Fællesskabet, og har tilknytning til 
Fællesskabets eget iRIS-initiativ. 
- <ZG -
- Under FORCE ydes der støtte til projekter vedrørende kvinders behov for 
efter- og videreuddannelse, og lige muligheder for mænd og kvinder er en 
central prioritet i programmet som helhed. 
- Med hensyn til kvinders deltagelse har PETRA og UNGDOM FOR EUROPA opnået 
lige stor deltagelse af unge mænd og kvinder; i COMETT-programmet har der 
været en forholdsmæssig større deltagelse af kvinder i teknologiske 
praktikantophold i virksomheder (i forhold til antallet af kvinder inden 
for de tekniske uddannelser); I ERASMUS har man siden starten oplevet en 
stadig stigning i antallet af kvindelige studerende, der modtager støtte 
(56,4% i 1989/90) og i de traditionelle "mandefag" (f.eks. 
ingeniøruddannelserne) er det forholdsmæssige antal af kvindelige 
stipendiemodtagere betydeligt højere en det forholdsmæssige antal af 
kvindelige studerende inden for disse fag. 
Foranstaltninger for de socialt og økonomisk dårligt stillede 
I flere af projekterne er der gennemført konkrete foranstaltninger til 
fordel for unge med en ugunstig socio-økonomisk baggrund, som generelt er 
underpriviligerede med hensyn til uddannelse, og som hidtil kun har haft få 
muligheder for at deltage i tværnationale uddannelsesaktiviteter. 
- En nyere statistisk undersøgelse har vist, at ca. en tredjedel af 
deltagerne i PETRA-programmet kom fra ugunstigt stillede socio-økonomiske 
miljøer. Mange af projekterne tilbyder stimulerende undervisningsmiljøer 
for grupper af unge, der er blevet tabere i det almindelige 
undervisningssystem. 
- I FORCE er det et vigtigt kriterium ved udvælgelsen af projekter, at de 
dårligst uddannede får adgang til undervisning. Undervisning i 
grundlæggende færdigheder som regning og læsning på arbejdspladsen er et 
betydeligt element i mange projekter. 
- I LINGUA og ERASMUS anmodes de nationale organer, der er ansvarlige for 
tildeling af stipendier til de studerende, om at være særlig opmærksomme 
på underpriviligerede ansøgere ved tildeling og fastsættelse af beløb. 
Aktioner til fordel for de fysisk handicappede 
- Inden for PETRA-programmet sørger de nationale koordineringsenheder for 
særlig teknisk og økonomisk støtte, så fysisk handicappede kan deltage i 
praktikant- og uddannelsesophold. 
- På det sproglige område sponsorerer LINGUA et vigtigt projekt (Lingua 
Surda) for de hørehæmmede. 
- Under UNGDOM FOR EUROPA ydes der økonomisk støtte til særlige udvekslinger 
for fysisk handicappede samt til integrerede projekter for både 
handicappede og ikke-handicappede. 
- Inden for ERASMUS og FORCE er der ydet støtte til en række projekter og 
støtteaktiviteter til forbedring af de handicappedes uddannelses­
muligheder . 
II.5 TVÆRNATIONAL OVERFØRSEL AF VIDEN OG EKSPERTISE 
Overførsel af viden og ekspertise på tværs af de indre grænser i 
Fællesskabet (og i stigende grad til resten af Europa og uden for Europa) er 
et vig-tigt elementJL_ undervisningsprogrammerne. Gennemførelsen af 
programmerne over hele Fællesskabet har haft en vigtig katalysatoreffekt og 
- 27 -
strukturende effekt på skabelsen af et europæisk undervisningsmiljø, ikke 
mindst gennem fastsættelsen af fælles mål og fælles rammer for politikker og 
aktioner på fællesskabsniveau. EF-programmerne har endvidere fremmet og 
befordret økonomisk støtte til systemer og netværk for åben undervisning og 
fjernundervisning over hele Fællesskabet. 
11.5.1 Stimulering af netværk 
Programmerne har stimuleret særlige tværeuropæiske netværk til overførsel af 
viden. Disse netværk virker selvforstærkende, og skaber stadig bredere 
samarbejdsmuligheder på tværs af regioner og sektorer, både inden for og 
uden for rammerne af de specifikke programmer. De forskellige netværk er 
anført i figur 2 tidligere i dette dokument. 
11.5.2 Stadig bredere overførsel med hensyn til sektorer og regioner 
Mange af programmerne har været særdeles vellykkede med hensyn til at 
inddrage hidtil underpriviligerede medlemsstater og regioner i hovedstrømmen 
af det europæiske samarbejde, og de har også haft stor sektoriel virkning. 
- Under ERASMUS er samarbejdet mellem universiteter blevet bragt videre ud 
end til de traditonelle fagområder og institutionstyper, hvor der allerede 
fandt et samarbejde sted, og især gennem projekterne til udvikling af 
fælles undervisningsplaner har man hjulpet institutioner i ugunstigt 
stillede dele af Fællesskabet til at indføre nye områder i deres 
undervisning. 
- Det at man i COMETT har målrettet konsortierne mellem højere uddannelse og 
erhvervsliv mod særlige sektorer, har sikret en bred fordeling af 
konsortier over de industrier og teknologiske sektorer, der er af 
strategisk betydning for Fællesskabet. Også de tværnationale projekter i 
FORCE er fordelt over nøglesektorer. 
11.5.3 Skabelse af fælles analyserammer 
Skabelsen af en fælles ramme til analyse af aktioner og behov for aktioner 
er et element i mange af programmerne, der ofte fører til udarbejdelse af 
nye værktøjer til udvekslinger og udvikling af politikker. 
- I LINGUA-programmet findes der grupper af sprogeksperter, der undersøger 
de specifikke sprogbehov i forskellige sektorer inden for industri og 
handel, og der udvikles innoverende modeller til udstedelse af 
dokumentation for erhvervsorienteret sproguddannelse. 
- Inden for FORCE foretages der analyser af politikkerne for efter- og 
videreuddannelse på nationalt niveau, sektorniveau og virksomhedsniveau i 
hele Fællesskabet. 
- J forbindelse med COMETT og FORCE gennemføres der sektorspecifikke 
analyser af kvalifikationsbehov. 
- EUROTECNET er ved at udvikle en ramme af retningslinjer til forbedring af 
erhvervsuddannelsespolitikker og -systemer. 
11.5.4 Fremme af kendskabet til Det Europæiske Fællesskab 
- et bedre kendskab til Det europaeiske Faellesskab sikres gennem 
udvekslingsprogrammer isaer inden for Erasmus-programmet, som er rettet 
mod visse discipliner såsom jura, økonomi, humaniora, ledelse - hvor 
indholdet er berørt af udviklingen i Faellesskabet. 
- 28 -
- I denne sammenhaeng repraesenterer Jean Monnet-aktionen en direkte indsats 
med hensyn til oplysning om og udbredelse af kendskabet til Kommissionens 
arbejde for europaeisk integration, rettet mod universitetsverdenen, de 
unge og borgerne. 
II.5.5 Nyskabelser i Europa inden for åben undervisning og 
f jernundervisning 
Åben undervisning og fjernundervisning anses for at være vejen frem mod mere 
fleksible og omkostningseffektive erhvervsuddannelsessystemer, særlig i 
betragtning af den forbedrede og mere brugervenlige teknologi. Der er taget 
fuld højde for dette forhold i forbindelse med EF's uddannelsesprogrammer, 
og man har støttet mange nyskabelser, enten i forbindelse med 
fællesskabssystemer for åben undervisning eller fjernundervisning eller i 
forbindelse med individuelle projekter, som indebærer nye fremgangsmåder ved 
fjernundervisning. Gennem EF-programmerne har man styrket netværk mellem de 
åbne universiteter i Fællesskabet og endvidere støttet nye åbne 
universiteter i lande, som ikke tidligere har haft sådanne institutioner. 
Det anslås, at 30% af budgettet for COMETT er blevet anvendt til 
finansiering af systemer for åben undervisning og fjernundervisning og 
materiale i denne forbindelse. De støttede projekter omfatter nye netværk 
for fjernundervisning som f.eks. EADTU, SATURN, EuroPACE og Eurostep (som 
har banet vej for udviklingen af den europæiske infrastruktur for ydelse 
af erhvervsuddannelseskurser på tværs af landegrænser) og specefikke 
pakker for fjernundervisning (herunder Master's programmer i moduler), 
ofte møntet specielt på små og mellemstore virksomheder, som ikke kan lade 
personalet forlade arbejdspladsen for at deltage i uddannelse. 
Denne proces har indebåret en tæt samarbejde med de ansvarlige for 
Fællesskabets DELTA-program, som befordrer støtte til forskning i 
undervisningsteknologi. På den måde kan forskningen i nye systemer under 
forhold, som ikke er præget af konkurrence, videreudvikles til egentlige 
uddannelsesaktiviteter under COMETT. 
L 
- Under FORCE-programmet har man udviklet innoverende fremgangsmåder for 
fjernundervisning af voksne. Forskellige virksomheder har nemlig vist stor 
interesse for udvikling af multimedia-pakker for almindelig 
erhvervsuddannelse. Sådanne undervisningspakker gør det muligt for større 
virksomheder at skabe en forbindelse til mindre virksomheder, som de er 
associeret med, med henblik på at tilbyde produkt-relateret uddannelse. 
- i forbindelse med ERASMUS er der på det seneste blevet lagt større vægt på 
at udvikle metoder til åben undervisning og fjernundervisning i 
forbindelse med programmerne for samarbejde mellem universiteter, til dels 
for at fremme en europæisk dimension i universitetsprogrammer for 
studerende, som ikke kan studere i udlandet. Endvidere har konsortier 
bestående af institutioner for åben undervisning og fjernundervisning 
modtaget særlig støtte til at oprette fortegnelser over kurser inden for 
de højere uddannelser og systemer for ydelse af støtte på det sproglige 
område for deres studerende. 
II.5.6 Forbedring af uddannelsernes kvalitet 
EF støtter medlemsstaternes bestræbelser på generelt at forbedre 
uddannelsernes kvalitet, og støtter alle de former for indbyrdes 
tilnærmelserne af uddannelserne, som er nødvendige for at sikre fri 
bevægelighed for personer og idéer inden for et integreret marked. 
Forbindelserne mellem "græsrødderne" i hele Fællesskabet betyder, at man får 
direkte adgang til de nyeste erfaringer og den nyeste praksis, hvilket 
virker stimulerende for revision og innovation. De seneste års ønsker om 
- 29 -
organiserede foranstaltninger og metoder til kvalitetssikring har gjort 
sådanne udvekslinger af erfaring og standarder absolut nødvendige. 
r Kvalitetsforbedringer fremmes gennem partnerskaber, der skal bringe 
uddannelserne tættere på brugerne/kunderne (f.eks. i COMETT og FORCE), 
gennem sproglige færdigheders bidrag til projektkvaliteten (LINGUA) samt 
modelprojekter, der fungerer som eksempler på hensigtsmæssige 
fremgangsmåder (COMETT og FORCE). EUROTECNET i sig selv kan næsten 
betragtes som et kvalitetssikringsprogram, fordi det skaber netværk af 
modelprojekter, og det vigtigste formål med formuleringen af detaljerede 
fælles mål inden for PETRA er en kvalitetsforbedring. Kontakterne mellem 
flere tusinde akademikere om året inden for ERASMUS begynder at have en 
betydelig virkning med hensyn til at forbedre og fremme innovationer i 
undervisningsmetodologien. 
L 
- Det at insistere på projektkriterier, der er baseret på specifikke 
kvalitetsforbedringer er en anden måde til at fremme kvaliteten på (f.eks. 
gennem kriteriet om akademisk anerkendelse i ERASMUS, LINGUA og COMETT, 
eller gennem praktiske arbejdserfaringer som en del af uddannelsen som i 
PETRA og COMETT). 
- Oprettelsen af europæiske netværk udgør i sig selv i mange tilfælde en 
kvalitetsfaktor for så vidt angår avanceret undervisning. Inden for den 
nyeste teknologi for eksempel, er det ofte kun muligt at sikre en høj 
kvalitet gennem europæisk samarbejde, fordi ekspertområderne bliver mere 
og mere specialiserede og koncentreres på udvalgte steder. 
- Kvalitetssikring inden for uddannelse er i sig selv ved at blive en ny 
kvalifiaktion, og EF støtter specifikke projekter inden for COMETT 
vedrørende kvalitetssikringsteknikker både med hensyn til grunduddannelser 
og efter- og videreuddannelse. 
- I FORCE-projekterne beskæftiger man sig med effekten af kvalitetssikring i 
forbindelse med arbejdstagernes uddannelse og kvalifikationer. 
- TEMPUS kan betragtes som en specifik aktion til kvalitetsforbedring og 
kvalitetssikring i Central- og Østeuropa. 
- ordninger for studiebesøg i flere af programmerne (f.eks. ERASMUS og 
LINGUA) gør det muligt for tilskudsmodtagerne at udbygge deres viden om 
udviklingen andre steder i Fællesskabet. 
II.5.7 Styrkelse og understøtningen af andre af Fællesskabets politikker 
og programmer 
Uddannelsernes art og forskelligartethed betyder, at de direkte eller 
indirekte bidrager til Fællesskabets politik på mange andre områder. 
- Forskning og udvikling på den ene side og uddannelse på den anden kædes 
sammen som led i den kæde af viden og færdigheder, der er nødvendig for at 
overføre sociale og økonomiske goder. Især inden for programmerne for de 
højere uddannelser har uddannelsesprogrammerne på mange måder suppleret 
Fællesskabets forsknings- og udviklingsprogrammer. 
- Nærmere bestemt styrkes FORCE og EUROTECNET af fællesskabsinitiativet 
EUROFORM. FORCE og COMETT supplerer også forstaltninger til industriel 
omstrukturering og anden udvikling som følge af teknologisk modernisering. 
- 30 -
- Udannelsesprogrammerne som helhed griber også ind i hinanden, så de udgør 
en sammenhængende række af initiativer vedrørende Fællesskabs-relaterede 
uddannelsesaspekter i 1990erne, herunder behovet for at tage højde for 
udviklingen inden for kvalifikationsbehov gennem innoverende 
undervisningsmetoder. 
Uddannelsesprogrammerne bidrager til udviklingen af kurser og uddannelse 
af eksperter på særlige områder. Den multinationale approach viser sin 
særlige værdi inden for områder som landbrug, jura og miljø samt gennem 
netværk med program-specifikke eller politik-specifikke mål (f.eks. inden 
for bioteknologi og industri og i gensidig anerkendelse af 
kvalifikationer), udviklingen af små og mellemstore virksomheder, 
regionaludvikling og hjælp til udviklingslandene. Som et eksempel kan 
nævnes, at TEMPUS som helhed er integreret i det bredere PHARE-program til 
økonomisk udvikling af landene i Central- og Østeuropa. 
II.5.8 Respekten for national og regional forskelligartethed 
uddannelsesprogrammerne er udformet således, at der tages hensyn til 
national og regional praksis. De forskellige historiske, sproglige, 
kulturelle og videnskabelige traditioner i uddannelsesmiljøerne betyder, at 
dette er den eneste hensigtsmæssige fremgangsmåde. 
I ERASMUS, LINGUA, COMETT og TEMPUS er man gået ud fra en grundlæggende 
antagelse om de enkelte universiteters autonomi, og man har arbejdet 
"nedefra og op" i stedet for den modsatte vej i alle de projekter, der har 
modtaget støtte. Denne proces kommer godt til udtryk i Det Europæiske 
Meritoverføringssystem (ECTS), der bygger på gensidig tillid og 
frivillighed. 
COMETT er blevet gennemført gennem lokale/regionale konsortier (UPUVer) 
lige fra starten. 
Medbestemmelse ved tildeling af støtte under TEMPUS-programmet sikrer, at 
der gives prioritet til de nationale behov i de støtteberettigede lande i 
Central- og Østeuropa. 
Som en generel regel er programmernes midler blevet koncentreret om de 
"europæiske" omkostninger, der er opstået i forbindelse med tværnationale 
initiativer. Ved studenterstipendierne under ERASMUS f.eks. betaler man de 
ekstra omkostninger ved studier i udlandet i forhold til studier "hjemme", 
og derved bliver der lige muligheder for at vælge at studere i udlandet og 
i hjemlandet. I UNGDOM FOR EUROPA gives der supplerende midler til de 
midler, der stilles til rådighed af medlemsstaterne, og midlerne er 
forbehold aktiviteter, der medfører forøget tværnationalt samarbejde inden 
for ungdomsuddannelser. 
- 31 -
DEL III 
KONKLUSION 
I denne oversigt har man for første gang i et enkelt dokument foretaget en 
samlet vurdering af Fællesskabets uddannelsesprogrammer og deres resultater, 
og dette har været muligt takket være lighederne i programmernes mål og 
arbejdsmetoder, selv om de vedrører forskellige niveauer og sektorer. De 
kombinerede resultater af de programmer, der er blevet iværksat siden 19 86, 
har klart været betydelige, både med hensyn til det antal personer, der har 
deltaget; de tværnationale aktiviteter, som de har sat gang i; og deres 
indflydelse på uddannelsespolitikken i de forskellige medlemsstater. 
Vi håber, at denne oversigt giver en vis indsigt i den rige og varierede 
dialog- og udvekslingsproces, som er blevet skabt med de første fem år med 
fællesskabsprogrammer inden for uddannelsesområdet. Der er først og fremmest 
tale om en dynamisk proces, og, hvis vi i al beskedenhed kan påberåbe os en 
vis succes, skyldes dette i høj grad den entusiasme, det engagement og den 
energi, der er blevet lagt for dagen af højt motiverede medarbejdere i de 
institutioner, virksomheder og ministerier, der har grebet de muligheder, 
der ligger i programmerne, og gjort europæisk samarbejde til en realitet i 
dagligdagen. Programmerne er således selve indbegrebet af 
subsidiaritetsprincippet. Bestemmelserne i Maastricht-Traktaten vil være et 
incitament til en ny fase af aktiviteter, der bygger på de allerede opnåede 
resultater, og som, hvilket er det vigtigste, søger at tage højde for 
behovene i Fællesskabets uddannelsesmiljøer, der er under stadig udvikling 
og ændring. 
11. januar 1993 
KN HURTIG OVERSIGT 
EFs uddanne!sesproqrai 
Forkortet titel Fuld benævnelse Varighed Budget 
gennemført til 
1992 (MECU) 
COMETT Program om samarbejde mellem universiteter 
oy virksomheder om uddannelse på teknolo-
giområdet 1986-94 Z0(. , 6 
ERASMUS Fællesskabets handlingsprogram til fremme 
at de studerendes mobilitet 1987-
PETRA 
IRIS 
LINGUA Handlingsprogram for erhvervsuddannelse af 
unge og forberedelse at unge til arbejds-
og voksenlivet 1988-94 
Europæisk riet af uddannelsesprogrammer 
tor kvinder 1988-9 i 
Handlingsprogram til fremme af kendskabet 
til fremmedsprog i Det Europæiske 
Fællesskab 1990-94 7 9,7 
UNGDOM FOR Handlingsprogram til fremme af ungdoms- 1988-94 i2,2 
EUROPA udvekslinger i Det Europæiske Fællesskab 
0, 7 S 
EUROTECNET Handlingsprogram til fremme af innovation 1990-94 7,0 
inden for erhvervsuddannelse som følge at 
ny teknologi i Det Europæiske Fællesskab 
(>8, 8 
TEMPUS Programmet, for tværeuropæisk mobilitet 
for de videregående uddannelser 1990-94 194 
FORCE Handlingsprogram til udvikling af efter-
og videreuddannelse i Det Europæiske 
Fællesskab 1991-94 il , i 
•-VS-: 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 151 endelig udg. 
DOKUMENTER 
* 
DA 04 16 
Katalognummèr : CB-CO-93-176-DA-C 
ISBN 92-77-54535-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg