KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Bruxelles, den 21.11.2002
KOM(2002) 655 endelig
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPAPARLAMENTET
eEurope 2005: Benchmarkingindikatorer
2MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPAPARLAMENTET
eEurope 2005: Benchmarkingindikatorer
(Tekst med EØS relevans)
1. I NDLEDNING
I maj 2002 forelagde Kommissionen handlingsplanen eEurope 2005 som oplæg til
Det Europæiske Råds møde  i Sevilla. Dokumentet redegør for en række politiske
indsatsområder for både de europæiske institutioner og medlemsstaterne med henblikpå at fremskynde informationssamfund ets udvikling i Europa. Til brug for
overvågningen af handlingsplanens ge nnemførelse indeholdt den forslag til
benchmarking på grundlag af en række i ndikatorer, som Kommissionen skulle stille
forslag til og Rådet give sin tilslutning. I denne meddelelse fremlæggesKommissionens forslag til benchmarkingindikatorer for eEurope 2005 som oplæg til
Rådets møde om telekommunika tion den 5. december 2002. Kommissionen
opfordrer Rådet til at tilslutte sig listen over indikatorer.
2. B
ENCHMARKING : LÆREN AF eEUROPE 2002
Siden Det Europæiske Råd tilsluttede sig handlingsplanen på Sevilla-mødet, har
Kommissionen sammen med eksperter fra medlemsstaterne og  kandidatlandene,
særlig fra de nationale sta tistiske organisationer, arbejd et på at analysere læren fra
eEurope 2002-benchmarkingen og opstille principper for benchmarkingen af
eEurope 2005. Disse drøftelser er m undet ud i følgende hovedkonklusioner:
(i) Der bør opstilles et begræn set antal policyindikatorer for eEurope 2005  i
tilknytning til de politiske tiltag i eEurope 2005, så det bliver lettere at gøre
opmærksom på resultaterne. Hovedindikatorerne for de politiske mål børledsages af supplerende statistiske indikatorer med tekniske data, der kan
analyseres, f.eks. alder, køn, størrelse, sektor. Der er brug for sammenligninger
med tredjelande til opstillingen af referencepunkter , så EU kan sammenlignes
med de bedste i verden. Benchmarkingresultaterne formidles hurtigst muligtved brug af eEuropes netsted.
(ii) Efter den nuværende køreplan for udvidelsen  kommer der 10 nye
medlemsstater i begyndelsen af 2004, hvor for benchmarkingen må tage hensyn
til kandidatlandenes særlige forhold, så fremstillingen af situationen i disselande kan blive så dækkende som muligt.
(iii) Tidsplan:  Benchmarkingens politiske gennemslagskraft maksimeres, hvis den
kan levere friske data som underby gning af Kommissionens oplæg til Det
Europæiske Råds forårsmøde hvert år. Det er på det møde, der gøres status
over fremskridtene hen imod Lissabon-mødets mål: at skabe verdens mestdynamiske og konkurrencedygtige videnbaserede økonomi inden årtietsudgang. I praksis betyder det, at dat aene skal foreligge hvert år i november.
3(iv) Kontrol:  De nationale statistis ke kontorer bør have le jlighed til at kommentere
de foretagne undersøgelser. Derfor bør dataene så vidt muligt forelægges for
Rådsgruppen vedrørende Information ssamfundstjenester og Kommissionens ad
hoc-ekspertgruppe om benchmarkingindika torer, før de frigives til analyse af
udviklingen i forhold til handlingsplanen.
(v) Stikprøveundersøgelser:  De eurobarometerundersøgelser, der blev brugt til
flere af eEurope 2002-indikatorerne, har den fordel, at de giver hurtige
resultater (inden for seks uger efter und ersøgelsestidspunktet), og at de bygger
på samme metode i alle medlemsstater. Kvaliteten bør øges ved i størreudstrækning at benytte undersøgelser fo retaget af de na tionale statistiske
kontorer og, når Kommissionen finder det nødvendigt, supplerende ad hoc-
undersøgelser. Kandidatlandene vil blive opfordret til at deltage i Eurostats
undersøgelser fra og med 2003, og Kommi ssionens supplerende undersøgelser
vil snarest muligt blive udvide t til at omfatte disse lande.
(vi) Aktuel politik og strukturændringer betyder, at der for fremtiden bliver behov
for at vurdere muligheden af at medtage virkningsindikatorer .
3. e E
UROPE 2005: F ORESLÅEDE INDIKATORER
På baggrund af disse vejledende pr incipper foreslår Kommissionen 14
policyindikatorer og 22 supplerende indikato rer med angivelse af kilderne til dem og
indsamlingsfrekvens. Dertil kommer yderli gere 1 policyindikator og 3 supplerende
indikatorer, som der må gennemføres pilotundersøgelser for, men som det bør
overvejes at tage med i listen over i ndikatorer ved midtvejsrevisionen af eEurope i
2004.
4ANNEX
Liste over benchmarkingindikatorer for eEurope 2005
INDHOLDSFORTEGNELSE
Internetindikatorer .................................................................................................................. 5
A. Borgenes adgang til og brug af internettet ................................................................... 5
B. Virksomheders adgang til og brug af in formations- og kommunikations-teknologi... 5
C. Internettakster.............................................................................................................. .6
Moderne offentlige serviceydelser via internettet ................................................................. 6
D. e-Forvaltning................................................................................................................ 6
E. e-Læring..................................................................................................................... .. 7
F. e-Sundhed.................................................................................................................... .8
Et dynamisk miljø for elektronisk forretningsdrift .............................................................. 8
G. Onlinekøb og -salg ....................................................................................................... 8H. Parathed for elektroni sk forretningsdrift...................................................................... 9
En sikker informationsinfrastruktur ................................................................................... 10
I. Internetbrugernes erfaringer og va ner med hensyn til IKT-sikkerhed....................... 10
Bredbånd ............................................................................................................................... .. 11
J. Udbredelsen af bredbånd............................................................................................ 11
5INTERNETINDIKATORER
A. Borgenes adgang til og brug af internettet1
Policyindikatorer2:
A.1 Procentvis andel af husholdningerne eller indbyggerne, der har adgang til
internettet hjemme.
A.2 Procentvis andel af indbyggerne, der regelmæssigt bruger internettet.Definition : Befolkning: 16-74 år. Regelmæssigt: mindst ugentligt. Brug: alle
adgangslokaliteter og -metoder medtages. Ba ggrundsvariable for fordeling/tabeller:
Alder, køn, beskæftigelsesstat us, uddannelsesniveau og sted (mål 1 og ikke mål 1).
Kilder : Eurostats/nationale st atistiske kontorers IKT- husholdningsundersøgelser,
data indsamles på sa mmenligneligt grundlag.
Frekvens : Årlig; første levering: oktober 2003, anden: oktober 2004, tredje: oktober
2005; referenceperioder: første kvartal 2003/4/5.
Supplerende statistiske indikatorer :
A.3 Procentvis andel af husholdningerne, de r har adgang til inte rnettet, opdelt efter
adgangsapparat: digital-tv, mobilapparat (medtag alle former for mobil adgang:håndholdt computer, mobilte lefon, med særskilt angivelse af 3G (UMTS), når
data foreligger).
A.4 Procentvis andel af indbyggerne, de r har adgang til inte rnettet, opdelt efter
adgangssted (bolig, arbejdslads, uddanne lsessted, internetcafé, PIAP (Public
Internet Access Point) osv.).
A.5 Procentvis andel af indbyggerne, der i de foregående tre måneder har benyttet
internettet til beste mte formål (opdelt efter form ål: sende/modtage e-post, finde
oplysninger om varer og tjenesteyde lser, læse/downloade online-aviser,
spille/downloade spil og musik, internetbankforretninger).
A.6 Procentvis andel af husholdningerne, der er opkoblet, i mål 1-regionerne.
B. Virksomheders adgang til og brug af informations- og kommunikations-
teknologi
Policyindikatorer:
B.1 Procentvis andel af de beskæftigede , der benytter internetopkoblede computere
i deres normale arbejdsrutiner
                                                
1Den procentvise andel af husholdningerne, der har adgang til internettet, er en af de strukturelle
indikatorer, som Kommissionen og Rådet har aftalt skal benyttes til at måle udviklingen i forhold tilLissabon-strategiens overordnede mål.
2For alle policyindikatorer bør der så vidt muligt benyttes en supplerende statistisk indikator, der leverer
sammenlignelige data for USA, Japan og andre førende lande.
6Definitioner : Opdelt efter virksomhedsstørrels e (10-49; 50-249; 250+) og aktivitet
(Nace-kode D, F, G, H, I, K3).
Kilder:  Eurostats/nationale statistiske kontorers IKT-virksomhedsundersøgelser
Frekvens : Årlig; første levering: oktober 2003, anden: oktober 2004, tredje: oktober
2005; referenceperioder: første kvartal 2003/4/5
Supplerende statistiske indikatorer :
B.2 Procentvis andel af virksomhederne, der har internetadgang4
B.3 Procentvis andel af virksomheder ne, der har eget netsted/hjemmeside
B.4 Procentvis andel af virksomhederne, der benytter intranet/extranetB.5 Procentvis andel af virksomhederne, der har beskæftigede, som i en del af
deres tid
5 arbejder uden for virksomhedens lokaler og kobler sig på
virksomhedens it-systemer udefra
C. Internettakster
Policyindikator:
C.1 Priser for internetadgang opdelt efter brugsfrekvens : 20, 30, 40 timer/måned,
takster uden forbrugsmåling
Definition:  Priser opgives særskilt for xDSL, kabelmodem og acces ved opringning i
og uden for myldretider; priserne skal være inklusive moms
Kilder:  Kommissionsundersøgelse + OECD til sammenligning med ikke-EU-lande
Frekvens : Årlig; første levering: oktober 2003, anden: oktober 2004, tredje: oktober
2005; referenceperioder: første kvartal 2003/4/5
Supplerende statistiske indikatorer :
C.2 Identifikation af billigste bredbåndsadgang pr. type i hver medlemsstat
MODERNE OFFENTLIGE SERV ICEYDELSER VIA INTERNETTET
D. e-Forvaltning
Policyindikator:
D.1 Antal offentlige basistjenester, der er fuldt onlinetilgængelige6
                                                
3Desuden tilvejebringes fra 2004 data for Nace-kode J og 92.1 (film og video) plus 92.2 (fjernsyn og
radio).
4Den procentvise andel af virksomhederne, der har adgang til internettet, er en af de strukturelleindikatorer, som Kommissionen og Rådet har aftalt skal benyttes til at måle udviklingen i forhold tilLissabon-strategiens overordnede mål.
5Væk fra arbejdspladsen mindst en halv dag om ugen i gennemsnit.
7Definition:  20 basistjenester som godkendt på  Rådets møde om indre marked,
forbrugere og turisme den 12. marts 2001 me d henblik på den første benchmarking
af eEurope
Kilde:  Undersøgelse udført af Kommissione n i samarbejde med medlemsstaterne
Frekvens : Årlig; første levering: oktober 2003, anden: oktober 2004, tredje: oktober
2005; referenceperioder: første kvartal 2003/4/5
Supplerende statistiske indikatorer:
D.2 Procentvis andel af enkeltpersoner, der benytter internettet i deres forbindelser
med myndighederne, opdelt efter formål  (formål: informationsindhentning,
indhentning af blanketter, afle vering af udfyldte blanketter)
D.3 Procentvis andel af virksomheder, der benytter internettet i deres forbindelser
med myndighederne, opdelt efter formål  (formål: informationsindhentning,
indhentning af blanketter, afle vering af udfyldte blanketter)
Yderligere supplerende indikatorer, d er skal gøres til genstand for
pilotundersøgelser med henblik på at vurdere, om de kan bruges vedmidtvejsgennemgangen eller tidligere:
D.4 Antal tilgængelige offentlige serviceydelser via internettet med integrerede
digitale bagkontorprocesser
D.5 Offentlige indkøb, der fuldt ud gennemf øres via internettet (elektronisk
integreret) i procent (efter værdi) af alle offentlige indkøb
D.6 Procentvis andel af myndighederne, der benytter software med åben kildekode
E. e-L
ÆRING7
Policyindikator:
E.1 Antal elever pr. computer med inte rnetforbindelse (bredbånd / ikke-bredbånd)
Definition:  Der medtages kun computere, so m bruges til undervisningsformål
Kilder:  Undersøgelse foretaget af Kommissionen, Eurostats / nationale statistiske
kontorers husholdnings-/virksomhedsundersøgelser
Frekvens : Årlig; første levering: oktober 2003, anden: oktober 2004, tredje: oktober
2005; referenceperioder: første kvartal 2003/4/5
Supplerende statistiske indikatorer:
                                                                                                                                                        
6Der vil blive benyttet samme metode til indsamling af informationer om tilgængelighed som i eEurope
2002.
7På baggrund af Kommissionens forslag og medlemslandenes bidrag, vedtog Rådet "Reporten omkonkrete fremtidige objektiver for undervisnings systemer" den 12 februar 2001, hvis ibrugtagelse vil
resultere i nye definitioner af indikatorerne på dette område.
8E.2 Procentvis andel af enkeltpersoner, der har brugt internettet til uddannelse og
undervisning - opdelt efter: formaliser et uddannelse (skole, universitet osv.),
efteruddannelseskurser, andre kurser med særlig tilknytning tilbeskæftigelsesmuligheder
8
E.3 Procentvis andel af virksomheder, der benytter e-læringsapplikationer til
oplæring og uddannelse af ansatte
F. e-S UNDHED
Policyindikatorer:
F.1 Procentvis andel af befolkning (16 år og derover), der benytter internettet til at
søge sundhedsinformationer ente n til sig selv eller til andre
F.2 Procentvis andel af alment praktiserende læger, der benytter elektroniske
patientjournaler
Definitioner:  Sundhedsinformationer omfatter tils kadekomst, sygdom og ernæring.
Frekvens: dagligt, ugentligt, månedligt, sjældent, aldrig. Demografiske data: alder,køn. Opdeling på generelle søgninger og søgninger efter navngiven prakiserende
læge på internettet. Ved søgning efter navngiven praktiserende læge,kommunikationens formål: bestille tid, an mode om recept eller søge lægelig
rådgivning
Kilder:  Ny undersøgelse, Eurostats / nationale statis tiske kontorers
husholdningsundersøgelser
Frekvens : Årlig; første levering: oktober 2003, anden: oktober 2004, tredje: oktober
2005; referenceperioder: første kvartal 2003/4/5
E
T DYNAMISK MILJØ FOR ELEKTRONISK FORRETNINGSDRIFT
G. Onlinekøb og -salg
Policyindikator:
G.1 Procentvis andel af virksomhedernes samlede omsætning, der stammer fra
e-handel.
Definitioner:  e-Handel som defineret af OECD, med både bred og smal definition.
Onlinekøb og -salg skal omfatte både interne ttet og EDI. Salg sk al omfatte både salg
til forretningspartnere (B2B) og private kunder (B2C), men kun virksomheder, der
køber/sælger mere end 1% online skal me dtages. Bortset fra G.2 bør tabellerne
opdeles efter virksomhedsstørrelse (10-49;  50-249; 250+) og aktivitet (Nace-kode D,
F, G, H, I, K).
                                                
8En yderlig ekstra indikator, "procentdelen af befolkningen der har gennemgået nogen form for IT-
undervisning, delt op efter job status, køn, uddannelse" vil blive tilføjet i 2004.
9Kilder:  Eurostats / nationale statistiske kontorers virksomhedsundersøgelser /
husholdningsundersøgelser
Frekvens : Årlig; første levering: oktober 2003, anden: oktober 2004, tredje: oktober
2005; referenceperioder: første kvartal 2003/4/5
Supplerende statistiske indikatorer:
G.2 Procentvis andel af enkeltpersone r, der har bestilt/købt varer eller
tjenesteydelser til privat brug via internettet i de seneste tre måneder
G.3 Procentvis andel af virksomheder, der har modtaget ordrer online9
G.4 Procentvis andel af virksomheder, der har modtaget onlinebetalinger for
internetsalg
G.5 Procentvis andel af virksomheder, der har foretaget indkøb online
H. Parathed for elektronisk forretningsdrift
Policyindikator:  indeks for e-forretningsdr ift (sammensat indikator)
Definition:  En matematisk funktion (defineres  i 2003), som kombinerer et antal
centrale interne og eksterne forretningsprocesser, som virksomheder imedlemsstaterne gennemfører med integrerede digitale midler
Kilder:  Eurostats / nationale statistiske  kontorers virksomhedsundersøgelser
Frekvens:  Pilotundersøgelse udføres i 2003; hvis den falder tilfredsstillende ud,
derefter årligt med første kvartal som referenceperiode
Komponenter i indekset:
Virksomheders ibru gtagning af IKT
a1. Procentvis andel af virksomhederne, der benytter internettet
a2. Procentvis andel af virksomhederne , der har et websted / en hjemmeside
a3. Procentvis andel af virksomhederne, der bruger mindst to sikkerhedsfaciliteter
på tidspunktet for undersøgelsen
a4. Procentvis andel af det samlede antal beskæftigede, der benytter computer i
deres normale arbejdsrutine (mindst en gang om ugen)
a5. Procentvis andel af virksomheder ne, der har bredbåndsforbindelse til
internettet
a6. Procentvis andel af virksomhederne, der har et lokalnet og bruger et intranet
eller et extranet
                                                
9En yderlig ekstra indikator "procentdelen af virkso mheder der har udstedet regninger on-line" vil blive
tilføjet fra 2004 når direktivet om e-faktura træder i kraft.
10Virksomheders brug af IKT
b1. Procentvis andel af virksomhederne, der har købt produkter eller tjenester via
internettet, EDI eller ethvert andet co mputermedieret net, og hvor disse indkøb
udgør >1 % af de samlede indkøb
b2. Procentvis andel af virksomhederne, de r har modtaget ordrer via internettet,
EDI eller ethvert andet computermedieret net, og hvor disse ordrer udgør >1 %
af den samlede omsætning
b3. Procentvis andel af virksomhederne, hvis it-systemer for administration af
ordrer eller indkøb er automatisk fo rbundet med andre interne it-systemer
b4. Procentvis andel af virksomhederne, hvis it-systemer er automatisk forbundet
med it-systemer hos leverandører e ller kunder uden for deres koncern
b5. Procentvis andel af de virksomheder, der har internetadgang, som bruger
internettet til bank- og finansydelser
b6. Procentvis andel af virksomhederne, der har solgt varer til andre virksomheder
i kraft af deres tilstedeværelse på specialiserede markedspladser på internettet
EN SIKKER INFORMATIONSINFRASTRUKTUR
I. Internetbrugernes erfaringer og vaner med hensyn til IKT-sikkerhed
Policyindikatorer:
I.1 Procentvis andel af de enkeltpersoner,  der har internetadgang, som er stødt på
sikkerhedsproblemer
I.2 Procentvis andel af de virksomheder, der har internetadgang, som er stødt på
sikkerhedsproblemer
Definitioner:  Sikkerhedsproblemer defineres for enkeltpersoner, som kreditkortsvig,
computervirusser og misbrug af personda ta; og for virksomheder opdelt efter
størrelse (10-49; 50-249; 250+) som com putervirusser, uautoriseret adgang til
systemer eller data og afpresning/trusler mod virksomhederne data eller software,forekommet i de seneste 12 måneder.
Kilder:  Eurostats / nationale statistiske kontorers IKT-undersøgelser for husholdning
og virksomheder
Frekvens : Årlig; første levering: oktober 2003, anden: oktober 2004, tredje: oktober
2005; referenceperioder: første kvartal 2003/4/5
11Supplerende statistiske indikatorer:
I.3 Procentvis andel af enkeltpersoner,  der har truffet IKT-sikkerhedsmæssige
forholdsregler10 inden for de sidste tre måneder
I.4 Procentvis andel af virksomhederne, der har truffet IKT-sikkerhedsmæssige
forholdsregler inden for de sidste tre måneder
I.5 Procentvis andel af enkeltpersoner og virksomheder, der har installeret
sikkerhedsudstyr på deres computere og opdateret dem inden for de seneste tre
måneder
BREDBÅND
J. Udbredelsen af bredbånd
Policyindikatorer:
J.1 Procentvis andel af virksomhederne, der har bredbåndsadgang
J.2 Procentvis andel af husholdninger  eller enkeltpersoner, der har
bredbåndsadgang
J.3 Procentvis andel af myndighederne, der har bredbåndsadgangDefinitioner:  Bredbånd defineres som højhastig hedsadgang, f.eks. xDSL, kabel,
satellit, trådløst fastnet, LAN og (fo r fremtiden) UMTS. Ta beller opdeles efter
enhedstype
Kilder:  Undersøgelse foretaget af Kommissionen, Eurostats / nationale statistiske
kontorers IKT-undersøgelser fo r husholdninger/virksomheder
Frekvens : Årlig; første levering: oktober 2003, anden: oktober 2004, tredje: oktober
2005; referenceperioder: første kvartal 2003/4/5
Supplerende indikatorer:
J.4 Forskel mellem udbud og udnyttelse af bredbåndsadgang til internettet opdelt
efter adgangstype
J.5 Procentvis andel af husholdninger elle r enkeltpersoner, der er udstyret med
hjemmenetforbindelser
11
                                                
10"IKT-sikkerhedsmæssige forholdsregler" defineres særskilt for enkeltpersoner og virksomheder.
11Medtages i relevante tilfælde.