Under gasforsyningskrisen mellem Rusland og Ukraine i 2009 blev gasforsyningen til de fleste medlemsstater i Central- og Østeuropa afbrudt, og importefterspørgslen kunne ikke efterkommes fuldt ud. Det skyldtes ikke mangel på gas i Europa men det faktum, at den eksisterende infrastruktur manglede teknisk udstyr og kapacitet til at vende gasstrømmen fra vest til øst. Genopretningsprogrammet ydede støtte til at afhjælpe denne mangel, og der er nu etableret en infrastruktur til vending af gasstrømmen i Central- og Østeuropa.

Projekterne gennemføres af transmissionssystemoperatørerne (TSO'er) i hver medlemsstat eller af projektinitiativtagerne. Der er blevet disponeret over et beløb på 2 267 574 462 EUR, hvoraf 1 094 297 460 EUR var udbetalt til støttemodtagerne pr. 30. juni 2015. Betalingerne er betinget af projektinitiativtagernes faste tilsagn om at gennemføre projektet gennem en endelig investeringsbeslutning.

Kommissionen har valgt at fortsætte sin finansielle støtte til investorerne, så længe det står klart, at der kan træffes en endelig investeringsbeslutning.

De fleste projekter er afsluttet, og projektinitiativtagerne forventes at fremlægge deres endelige betalingsanmodning i slutningen af indeværende år. Situationen for gas- og elinfrastrukturprojekterne er generelt positiv, og de resterende otte projekter er godt på vej, dog er et projekt suspenderet i øjeblikket.

Ved udgangen af juni 2015 var 34 projekter ud af 59 allerede fuldt afsluttet, og der var udbetalt et samlet beløb på 1 860 487 739 EUR (efter fradrag af indtægtsordrer for et beløb på 112 085 349 EUR) til støttemodtagerne.

I denne rapport redegøres der – for hver del af genopretningsprogrammet – for de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af projekterne og Den Europæiske Energieffektivitetsfond (EEE F). Den bygger videre på den rapport, der blev vedtaget i 2014 , og dækker gennemførelsen af projekterne mellem den 31. august 2014 og den 30. juni 2015 samt de betalinger, der blev foretaget i samme periode.

Connecting Europe-faciliteten fokuserer på at støtte og fremme de projekter, der er mest relevante for den europæiske energipolitik. Derudover er reglerne for finansiering under Connecting Europe-faciliteten meget strenge. Der er tale om en "nødløsning", når intet andet instrument er nok til at udløse investeringer, f.eks. finansiering via afgifter eller langsigtet finansiering ved hjælp af gældsinstrumenter.

Genopretningsprogrammet støtter udviklingen af vigtige europæiske energiinfrastrukturprojekter inden for rammerne af de nuværende energipolitiske prioriteter. Retningslinjerne for den transeuropæiske energiinfrastruktur omfatter foranstaltninger til rettidig udvikling af projekter af fælles interesse i otte udpegede prioriterede korridorer. Projekter af fælles interesse kan navnlig være omfattet af hasteprocedurer (højst tre og et halvt år) med henblik på opnåelse af tilladelser og reguleringsmæssige incitamenter til fremme af gennemførelsen af grænseoverskridende projekter og kan være berettiget til at modtage midler fra Connecting Europe-faciliteten (CEF) .

På nuværende tidspunkt forventes det, at otte af de igangværende projekter bliver afsluttet i løbet af 2015 og 2016, mens kun to projekter vil fortsætte indtil henholdsvis 2018 og 2019.

En ny undersøisk 225 MW-kabelforbindelse mellem Italien og Malta blev indviet i foråret 2015. Det maltesiske net er nu ikke længere isoleret fra resten af Europa. Forbindelsen giver den backupstrømforsyning, der er nødvendig for at kompensere for de ustabile leverancer fra vedvarende energikilder. Den vil forbedre forsyningssikkerheden, reducere brugen af fossile brændstoffer og fremme udbredelsen af vedvarende energi i Malta.

Genopretningsprogrammet har ligeledes støttet etableringen af en 48 km lang sektion af en gasrørledning til reverse flow mellem Portalegre-Guarda og Cantanhede-Mangualde, der blev færdig i slutningen af 2014. Projektet vil styrke forsyningssikkerheden på Den Iberiske Halvø, da det vil blive videreudviklet med henblik på at skabe et tredje sammenkoblingspunkt med det spanske gasnet.

En anden succeshistorie var afslutningen af Nordbalt 02-projektet i slutningen af 2014; et projekt, som hjalp med færdiggørelsen af den nødvendige opgradering af det interne transmissionsnet i Litauen med det formål at fremme elektricitetsstrømmen via sammenkoblingspunktet.

Siden den seneste rapport om gennemførelsen af genopretningsprogrammet fra 2014 er der sket store fremskridt inden for elektricitets- og gasinfrastrukturprojekterne. Det gælder bl.a. den finansielle bistand, der blev ydet i 2014 og 2015 med henblik på at styrke det danske gastransmissionssystem, og som blev afsluttet ved udgangen af 2014. Med den nye infrastruktur udvides gastransmissionskapaciteten fra indgangsstedet Ellund ved den dansk/tyske grænse, og der skabes en operationel sammenkobling mellem det tyske net og det danske transmissionssystem. Desuden betyder den nye rørledning en markant større forsyningssikkerhed for naturgas i Danmark. Det opvejer virkningen af snart udtømte off shore-felter og styrker forsyningssikkerheden for naturgas til Danmark, Sverige og Østersøområdet, hvilket muliggør en bedre markedsintegration.

Midler fra genopretningsprogrammet har gjort det muligt at sikre projekternes finansiering og dermed at undgå eller mindske forsinkelser. Dermed er både gasnettets sikkerhed og pålidelighed blevet forbedret, forsyningssikkerheden og diversificeringen øget, og kritiske flaskehalse fjernet.

storskalaprøvning, fremstilling og ibrugtagning af innovative møller og havvindmøllefundamenter (seks projekter) og

udvikling af modulbaserede løsninger med henblik på integration af store mængder el fra vindenergi i elnettet (tre projekter).

Tre ud af ni projekter er afsluttet, og to er blevet afbrudt før tiden. Der er udbetalt 237 603 431 EUR til projekterne.

2.2 Hidtidige fremskridt efter sektor

2.2.1 Fremskridt med innovative turbiner og offshorestrukturer

Nordsee Ost-projektet er løbet ind i forsinkelser grundet en kombination af dårlige vejrforhold i 2014 og 2015 og tekniske problemer med nettilslutning og vindmøller. Der er bevilget en forlængelse indtil slutningen af 2015.

For Aberdeen Offshore Wind Farm and Wind Deployment Centre er gennemførelsen stødt på betydelige vanskeligheder. I Aberdeen har problemer med indhentning af byggetilladelser til anlæggelse både offshore og på land (som er blevet anfægtet juridisk) forsinket projektet, og det bedste skøn for en endelig investeringsbeslutning er fjerde kvartal 2016 (med ibrugtagning i 2019). Global Tech Iprojektet fandt ikke en medinvestor. Kommissionen bekræftede derfor i april 2015, at projektet er afbrudt med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2014.

2.2.2 Fremskridt med integration af vindenergi i elnettet

Ét projekt, HVDC Hub, er blevet afbrudt. De to resterende projekter, Kriegers Flak og Cobra Cable, er i gang efter adskillige års teknologiske og økonomiske vanskeligheder.

Hvad angår Kriegers Flak, er det nye forslag fremsat af virksomhederne foreneligt med genopretningsprogrammet. I januar 2015 traf projektets partnere en endelig investeringsbeslutning om det nye tekniske koncept ved at underskrive en ajourført samarbejdsaftale. Efter planen vil offshore-sammenkoblingen blive taget i brug ved udgangen af 2018.

Hvad angår Cobra Cable er tilskudsaftalen blevet ændret og foranstaltningen forlænget til december 2017. Det offentlige udbud vedrørende omformerne og kablet er indledt, og kontrakten vil blive tildelt i november 2015. Den endelige investeringsbeslutning vil blive truffet i andet kvartal af 2016, hvis alle relevante tilladelser vedrørende anlæggelsen er på plads, og kontrakterne med leverandørerne af kablerne og omformerstationerne passer ind i budgettet på 621 mio. EUR. Hvis disse betingelser er opfyldt, vil kablet kunne være i drift to år senere.

3. Opsamling og lagring af CO2

Genopretningsprogrammets delprogram bestod af seks projekter og 1 mia. EUR i støtte med det formål at demonstrere fuldstændig opsamling, transport og lagring af CO2.

Ét projekt har afsluttet tilvejebringelsen af operationelle pilotanlæg til opsamling, transport og lagring af CO2, tre projekter er blevet afbrudt før tid, og to projekter er stadig i gang. Der er udbetalt 426 982 066 EUR til disse projekter.

Fremskridt med CCS-projekterne

De resterende to projekter, ROAD (Nederlandene) og Don Valley (Det Forenede Kongerige), har fortsat betydelige vanskeligheder med at opnå den nødvendige finansiering til såvel opførelse som drift.

Don Valley-projektet skrider godt fremad hvad angår udvikling af infrastruktur til CO2transport og -lagring, som vil blive anvendt i fællesskab med det NER300-samfinansierede White Rose-projekt såvel som andre mulige CCS-projekter i Humber-området. Til gengæld er CCS-kraftværkets fremtid fuldstændigt afhængig af, at der kan opnås driftsstøtte under den britiske "Contract for Difference"-ordning. I august 2014 offentliggjorde den britiske regering et politikafgrænsningsdokument, der skitserede dens næste skridt med hensyn til CCS, herunder udviklingen af en "Contract for Difference"-ordning, der er afpasset efter CCS-projekter som Don Valley. Kommissionen vil fortsætte sine drøftelser både med projektets partnere og den britiske regering om tidsplanen og udsigterne for projektet med henblik på at opnå en positiv endelig investeringsbeslutning. Den vil ligeledes drøfte en ændring af tilskudsaftalen, så der tages højde for forsinkelsen af Contract for Difference-ordningen og den planlagte nye teknologi til opsamling af CO2, efter at en ny investor overtog rollen som koordinator i december 2014.

Med hensyn til ROAD-projektet har den lave CO2-pris betydet manglende finansiering sammenlignet med de indledende beregninger. Europa-Kommissionen har udfoldet store bestræbelser på at forsøge at samle de berørte medlemsstater, de berørte industrielle partnere og Norge for at finde en løsning. Projektet undersøgte derfor en alternativ lagringsløsning, som i mellemtiden er blevet tilgængelig, og som reducerer omkostningerne til transport og lagring af CO2 markant, fordi den befinder sig tættere på land. Kommissionen har modtaget tydelige interessetilkendegivelser om ERA-NET-samfinansiering under Horisont 2020, der skal støtte driften og gøre fuld brug af potentialet i at udbrede dette første projekt i Europa, som anvender efterforbrændings-CCS-teknologi på et kulkraftværk i kommercielt omfang. Det indebærer også en vellykket demonstration af teknologi, der kan anvendes i et allerede eksisterende kulkraftværk.

III. DEN EUROPÆISKE ENERGIEFFEKTIVITETSFOND (EEE F)

I december 2010 blev 146,3 mio. EUR fra det europæiske genopretningsprogram for energiområdet afsat til en finansiel facilitet for projekter vedrørende bæredygtig energi. 125 mio. EUR er brugt som EU's bidrag til den europæiske fond for energieffektivitet, som blev oprettet i juli 2011, og som foreløbig er nået op på i alt 265 mio. EUR , støttet af en ordning vedrørende teknisk bistand med et budget på 20 mio. EUR og 1,3 mio. EUR til oplysningsaktiviteter.