Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 432/10)

Denne meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»COTEAUX CHAMPENOIS«

PDO-FR-A1364-AM02

Meddelelsesdato: 1. oktober 2020

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1. Størrelse

I tabellen i kapitel I, afsnit VI, punkt 1, litra b): erstattes metoden »Chablisbeskæring«, som er angivet i litra c) i rækken »Beskrivelse«, af: »En tandhakke, dvs. en hakke med tandet blad, idet der højst bevares 2 skud ved vinstokkens bund.«.

En af de to metoder, der er godkendt for grenene i forbindelse med denne beskæringsmetode, er ikke i overensstemmelse med praksis. Formålet med denne ændring er derfor at rette fejlbeskrivelsen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

2. Anden dyrkningspraksis

I afsnit VI, punkt 2, litra c), indsættes følgende regel: »Det er forbudt at bruge ukrudtsbekæmpelsesmidler mellem rækkerne.«

Målet er at begrænse brugen af produktionsmidler, nedbringe forureningen af vandressourcerne og øge bevidstheden blandt operatørerne om vigtigheden af at diversificere deres praksis med fokus på metoder til pleje af plantedække eller mekanisk ukrudtsbekæmpelse.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

Reglen i litra c) i den tidligere version af produktspecifikationen bevares og angives som litra d) i den nye version.

3. Tilknytning til det geografiske område

I afsnit X, punkt 2, »Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber«, er der tilføjet hidtil manglende oplysninger om rød- og rosévinenes udseende og hvidvinenes aromaer.

Følgende oplysninger er blevet tilføjet:

»For rosévinene: De har en lys farve, der går fra blegrosa til mørk laksefarvet. Rødvinene har en gennemsigtig rød farve af varierende intensitet. Hvidvinene har subtile aromatiske noter af blomster, frugter eller mineraler.«

Denne ændring blev godkendt ved en kendelse af 28. juni 2017.

Disse oplysninger er tilføjet til afsnittet »Beskrivelse af vinen/vinene« i enhedsdokumentet.

Det oprindelige indhold i enhedsdokumentets beskrivelse af tilknytningen er blevet erstattet af teksten i del X »Tilknytning til det geografiske område« i kapitel I i produktspecifikationen.

Dette sikrer de detaljerede og præcise elementer, der kræves i henhold til reglerne, herunder tilføjelserne vedrørende vinens organoleptiske egenskaber.

4. Overgangsforanstaltninger

I afsnit XI, punkt 2, udgår overgangsforanstaltningen, da fristen er udløbet.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

5. Vigtige kontrolpunkter og evalueringsmetoder

I kapitel III, afsnit I, i produktspecifikationen ajourføres oversigten over de vigtigste kontrolpunkter og de tilsvarende evalueringsmetoder for at tilføje punkter og præcisere nogle af evalueringsmetoderne.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1. Produktets betegnelse

Coteaux champenois

2. Type af geografisk betegnelse

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen(e)

Analytiske kendetegn

Det er ikkemousserende hvid-, rosé- og rødvine.

Vinene skal have et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 9 %.

Efter berigelsen har vinene et totalt alkoholindhold i volumenprocent på højst 13 %.

Indholdet af gæringsdygtigt sukker (glucose og fructose) er 3 gram pr. liter eller derunder.

Den malolaktiske gæring skal være afsluttet for rødvinenes vedkommende.

På emballeringstidspunktet har rødvinene et æblesyreindhold på højst 0,4 gram pr. liter.

Indholdet af flygtig syre, det totale syreindhold og indholdet af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne.

Rødvinene har en gennemsigtig rød farve af varierende intensitet, og rosévinene har en lys farve, der går fra blegrosa til mørk laksefarvet. Vinene er meget lette med finesse, har fra start en silkeblød fornemmelse i munden og typisk aromaer af røde frugter.

Hvidvinenes tekstur er krystallinsk, salt med en mineralitet, der dominerer og skaber en fin vedholdenhed i eftersmagen. Den naturlige syreindhold giver dem en vis livlighed. De har subtile aromatiske noter af blomster, frugter eller mineraler.

I takt med lagringen opnås en fyldig vin, hvilket bidrager til den smagsmæssige ligevægt.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt totalt syreindhold i milliækvivalenter pr. liter Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5. Vinfremstillingspraksis

a. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Beplantningstæthed — generelle bestemmelser

Dyrkningspraksis

Vinstokkene plantes således, at afstanden mellem rækkerne højst er 1,50 meter. Afstanden mellem vinstokkene i samme række skal være mellem 0,90 og 1,50 meter. Afstanden mellem planterækkerne og mellem vinstokkene i en planterække må højst være 2,50 meter.

Beplantningstæthed — særlige bestemmelser

Dyrkningspraksis

For at muliggøre passage for maskiner, der er tilpasset forholdene, kan parceller med

— enten en hældning på mere end 35 %

— eller en hældning på mere end 25 % i forbindelse med et tværfald på mere end 10 %

have gange med en bredde på mellem 1,50 meter og 3 meter for højst hver sjette planterække. I dette tilfælde må afstanden mellem de øvrige planterækker og mellem vinstokkene i den samme række højst være 2,30 meter.

Regler for beskæring

Dyrkningspraksis

De enkelte vinstokke må ved foden og de frugtbærende grene ikke ligge over hinanden.

Antallet af skud er højst 18 pr. kvadratmeter.

Beskæringen foretages senest før udviklingsstadium (F) (Lorentz-stadium 12) ved fire udfoldede blade.

Vinstokkene beskæres med følgende teknikker:

— Chablisbeskæring

— cordonbeskæring (Royatbeskæring)

— vallée de la Marne-beskæring

— enkel Guyot-beskæring, dobbelt Guyot-beskæring eller asymmetrisk Guyotbeskæring.

Høst

Dyrkningspraksis

Det er forbudt at bruge metoder, der ikke sikrer høst af hele drueklaser.

Druerne skal transporteres hele til vinfremstillingsanlæggene.

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Anvendelsen af træflis er ikke tilladt.

Det er ikke tilladt at anvende ønologisk kul, hverken alene eller blandet i præparater, til fremstilling af rosévine. Ved berigelsen må forhøjelsen af volumen af gæringsmost ikke overstige 1,12 % for hver stigning på 1 % i alkoholindholdet i volumenprocent.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

b. Maksimumsudbytte

Maksimalt udbytte

15 500 kg druer pr. hektar

6. Afgrænset geografisk område

Høst af druer, fremstilling, forarbejdning, herunder lagring og emballering, foregår i det afgrænsede område, jf. artikel 17 i lov af 6. maj 1919.

7. Primær(e) druesort(er)

Arbane B

Chardonnay B

Meunier N

Petit Meslier B

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

8. Tilknytning til det geografiske område

Oplysninger om det geografiske område og om produktets kvalitet og egenskaber

Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område svarer til det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Champagne«. Det ligger i det nordøstlige Frankrig og omfatter kommunerne i departementerne Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne og Seine-et-Marne.

De udvalgte parceller, hvor druerne høstes, svarer — som for det geografiske områdes vedkommende — til de afgrænsede parceller for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse Champagne. De indgår i et landskab, der er kendetegnet ved et vinbjerg på et højdedrag øst for Parisbækkenet, idet de fremtrædende geomorfologiske strukturer er:

— Côte d'Ile-de-France i Marne og de tilstødende dalskråninger, der fra nord mod syd omfatter Montagne de Reims, Marne-dalen (som mod syd strækker sig fra Aisne til Seine-et-Marne), Côte des Blancs og Côte du Sezanais for de mest emblematiske områder

— Côte de Champagne med Vitryat i Marne og området Aubois de Montgueux

— Côte des Bar gennemskåret af flere dale, der forbinder Bar-sur-Aubois mod øst og Bar-Séquanais mod vest, i Aube og Haute-Marne.

Dette typiske højdedragsterræn med disse tilstødende dale har øst- og sydvendte skråninger, i nogle tilfælde nordvendte, som det er tilfældet for det nordlige Montagne de Reims og den venstre bred i Marne-dalen.

Skråningens sider består af kalk- og kridtholdige hårde lag. Selve skråningerne er kalk-, mergel- eller sandholdige og har en blødere struktur, idet jorden er resultatet af erosion og sidenhen er blevet dækket af aflejringer fra de ovenliggende skråningssider.

Vinmarkerne er beliggende i det nordlige område. Markerne eksponeres for en dobbelt klimapåvirkning:

— fra havet, som tilfører jævne mængder vand med lave sæsonbestemte varmeudsving

— fra fastlandet, hvilket medfører en til tider ødelæggende frost og gunstigt sollys om sommeren.

Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Der er blevet dyrket vin i Champagne siden det 19. århundrede, hvor vinavlen vandt frem gennem klostrene. Vinene blev kendte under betegnelsen »Vins de France« i løbet af Middelalderen, idet de blev fremstillet i Parisbækkenet langs det kongelige område.

Champagne-provinsen var frem til det 18. århundrede navnlig kendt for sin rødvinsproduktion. Ifølge Pierre Galet overgik rødvinsproduktionen produktionen af hvid- og rosévine (de såkaldte »paillets«), inden metoden med udvikling af mousserende egenskaber ved en anden gæring på flaske blev kendt. I løbet af det 19. århundrede steg de mousserende Champagne-vines omdømme, samtidig med at produktionen af rødvin faldt. Der findes blot nogle få kvalitetsvine i Montagne de Reims, i Grande Vallée de la Marne og i Aube, hvis ry fortsat varer ved.

Loven af 22. juli 1927, i henhold til hvilken betegnelsen »Champagne« blev forbeholdt mousserende vine, indførte angivelsen »Vins originaires de la Champagne viticole«, som siden 1953 er gået under benævnelsen »Vins natures de Champagne«. Ifølge bestemmelserne i loven af 12. december 1973, som forbyder anvendelse af den simple betegnelse »Vins natures de la Champagne«, blev vinene i 1974 anerkendt med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux champenois«. Dette kunne tilskrives en række vinavleres indsats gennem deres videreførsel af traditionen for disse "naturvine".

Vin med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux champenois« er altid genstand for en produktion, hvor høsten er tilpasset fremstillingen af stille vin. Produktionen varierer derfor meget.

For at undgå svigagtig adfærd i forbindelse med uaftappet vin har producenterne anmodet om vedtagelse af loven af 23. maj 1977, som udelukkende tillader transport på flaske for vine, der er fremstillet under den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux champenois«. Dette gælder dog ikke transport inden for det afgrænsede Champagne-område mellem erhvervsdrivende i Champagne.

Produktionen forvaltes af de samme faglige organisationer som dem, der er oprettet for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Champagne«, nemlig Syndicat général des vignerons de Champagne (oprettet i 1904) og Union des Maisons de Champagne (grundlagt i 1882), der er samlet i Comité Interprofessionnel des Vins de Champagne (oprettet i 1941).

Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

Der er tale om rød-, hvid- og rosévine, ofte benævnt med navnet på den kommune, hvor druerne er høstet.

Rødvinene har en gennemsigtig rød farve af varierende intensitet, og rosévinene har en lys farve, der går fra blegrosa til mørk laksefarvet. Vinene er meget lette med finesse, har fra start en silkeblød fornemmelse i munden og typisk aromaer af røde frugter.

Hvidvinenes tekstur er krystallinsk, salt med en mineralitet, der dominerer og skaber en fin vedholdenhed i eftersmagen. Det naturlige syreindhold giver dem en vis livlighed. De har subtile aromatiske noter af blomster, frugter eller mineraler.

I takt med lagringen opnås en fyldig vin, hvilket bidrager til den smagsmæssige ligevægt.

Årsagssammenhæng

Det store åbne landskab bestående af tre højdedrag på sletten og i dalene sikrer vinmarkerne tilstrækkelige lysforhold til modning af bærrene, selv på de nordvendte lokaliteter. Eksponeringen mod øst og syd for de traditionelle områder, der er mest berømte for fremstillingen af »Coteaux champenois«, giver vinmarkerne maksimale lysforhold om foråret og efteråret og skaber således optimale betingelser for vinstokkenes blomstring og bærrenes modning.

Det åbne landskab forhindrer en ophobning af kold luft og reducerer således risikoen for frost. Klimaet i Champagne-området kræver dog, at vinavlerne kun vælger sunde druer fra de mest milde år, som stammer fra de bedste parceller og oftest gamle vinstokke, og at druerne høstes fuldmodne.

Vinskråningernes hældning sikrer en optimal naturlig dræning, som understøttes af de forskellige substrater, som muliggør en naturlig vandregulering for vinstokkene. Kridtet fjerner gennem materialets porøsitet og permeabilitet overskydende vand, samtidig med at det sikres, at jorden omhydreres under tørre vejrforhold og som følge af fugtindtrængen. Undergrunden er endvidere mergelholdig, hvilket sikrer vandtilførslen, og består af enten kalklag eller karbonatsand, som betyder, at overskudsvandet siver igennem i våde perioder. Undergrundens art og de vanskelige klimabetingelser har været afgørende for udplantningen af druesorterne i de forskellige vindyrkningsområder.

De særlige klimatiske forhold i Champagne giver druerne og senere vinen et naturligt syreindhold, der giver vinen den livlige smagsmæssige karakter og fremhæver de mineralske noter, der stammer fra substratet.

Vinene fremstilles ofte af blå druer, som ifølge Jules Guyot er mere modstandsdygtige over for frost og regn og modner hurtigere. André Jullien beskrev i 1822 »(rødvinene) fra Verzy, Verzenay, Mailly, Saint-Basle, Bouzy og clos de Saint-Thierry som værende blandt de bedste vine i Frankrig, når de stammer fra år med høje temperaturer og tørre perioder«.

Fremstillingen af rød- eller rosévin som følge af en mere eller mindre kort udblødning tager i høj grad højde for de aromaer, som sorterne Pinot noir N og Meunier N og disses udvikling under gæringsprocessen udvikler. For så vidt angår hvidvinene betyder bevarelsen af druernes integritet ved høst og forsigtig presning i henhold til Champagne-traditionen, at det undgås, at druerne tager farve, og vinens klarhed bevares.

Rødvinene fra provinsen Champagne blev fra 1328 anerkendt som kvalitetsvin hos de kongelige i Reims (Philippe de Valois). Navnlig var det bouquetens naturlige finesse, der blev værdsat. Enevældige herskere i Europa overtog vinmarkerne i Montagne de Reims, og Henry den 9. blev lensherre af Ay. De fine vinsmagere under Ludvig den 14., der kaldte sig »L'ordre des Coteaux«, beskrev vinens omdømme og ry: Der skulle bestemt ikke spares på disse vine, ifølge Saint Evremonds indlæg til greven af Olonne. Det blev beskrevet, at der ikke fandtes en anden provins med bedre vine til alle årstider end Champagne.

Et utal af dokumenter fra det 17. til 19. århundrede er fyldt med sådanne lovprisninger. Vinene blev anset for at være nogle af de bedste i kongeriget — ifølge André Jullien i 1822. Takket være producenternes professionalisme varer dette omdømme ved i dag. Vinene skal indtages med respekt og historisk nysgerrighed, idet tankerne ledes hen på tidligere tider.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Yderligere betegnelser

Retsgrundlag:

de nationale bestemmelser

Type supplerende betingelse:

supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed under forudsætning af at:

— det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet

— navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Kun hvis alle de druer, der anvendes til fremstillingen af vinene, er druer fra den relevante lokalitet, kan det pågældende sted angives.

Angivelse af druesort

Retsgrundlag:

de nationale bestemmelser

Type supplerende betingelse:

supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Druesorten kan angives med bogstaver, hvis højde og bredde ikke overstiger 3 mm og halvdelen af størrelsen af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. En sort må udelukkende angives, hvis alle druerne stammer fra denne sort.

Emballering

Retsgrundlag:

de nationale bestemmelser

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Loven af 23. maj 1977 tillader udelukkende transport på flaske for vine, der er fremstillet under den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux champenois«. Dette gælder dog ikke transport inden for det afgrænsede Champagne-område mellem erhvervsdrivende i Champagne.

Ved produktionsperiodens udløb afsættes vinen til forbrugeren fra den 15. oktober i året efter høsten.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6545017e-a945-4b6c-9e95-cb6f26380a23

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.