Henstilling med henblik på RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram 2004-2007

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker [1] fastsætter, at ikke-deltagende medlemsstater, dvs. medlemsstater, der ikke har indført euroen, skal forelægge konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen med henblik på en periodisk multilateral overvågning efter traktatens artikel 99.

[1] EFT L 209 af 2.8.1997. Alle de dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/main_en.htm.

I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skal Rådet undersøge hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det ved traktatens artikel 114 nedsatte udvalg (Det Økonomiske og Finansielle Udvalg). På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg skal Rådet afgive udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede konvergensprogrammer, der også kan undersøges af Rådet efter samme procedurer.

De ti lande, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, er omfattet af en dispensation og deltager derfor ikke i den fælles valuta. De har forpligtet sig til at forelægge deres konvergensprogrammer senest den 15. maj 2004 og en første opdatering ved udgangen af 2004.

Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram for perioden 2004-2007 blev forelagt den 13. maj 2004. Kommissionen har foretaget en teknisk vurdering af dette program under hensyntagen til resultaterne af prognoserne fra foråret 2004 og adfærdskodeksen [2] samt de principper, der er fastlagt i Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om en bedre samordning af finanspolitikken [3]. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:

[2] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668 endelig af 27.11.2002.

Det første tjekkiske konvergensprogram for perioden 2004-2007 blev forelagt den 13. maj 2004. Det anføres tydeligt i konvergensprogrammet, at landet har til hensigt at tilslutte sig euroområdet omkring 2009-2010, under forudsætning af at Maastricht-kriterierne er opfyldt, og at der er opnået et tilstrækkeligt niveau for real konvergens. Myndighederne agter at begrænse perioden for deltagelse i ERM II til to år.

Det tjekkiske program er kun delvis i overensstemmelse med "adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form" [4]. Specielt er de statistiske standarder for ENS95 ikke helt opfyldt, ligesom der er behov for yderligere at forbedre kvaliteten af ENS95-dataene vedrørende indtægter og udgifter i både de funktionelle subkomponenter og subsektorer i den offentlige sektor.

[4] For så vidt angår de nominelle BNP-niveauer, blev der i konvergensprogrammet ikke anvendt de seneste data, der findes i den finanspolitiske meddelelse fra marts 2004; dette afspejler en manglende koordination mellem finansministeriet og Det Tjekkiske Statistiske Kontor. Der blev fremsendt opdaterede tabeller med nye BNP-data den 2. juni 2004, og vurderingen af programmet er baseret på de opdaterede data.

Det offentlige underskud voksede til 12,9 % af BNP i 2003 (5,9 % af BNP, når der ikke medregnes en meget stor engangsoperation i forbindelse med imputerede statsgarantier), hvilket er mere end traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Kommissionen indledte proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud mod Den Tjekkiske Republik den 12. maj 2004 med vedtagelsen af en rapport i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 3. Det Økonomiske og Finansielle Udvalg afgav udtalelse om rapporten den 24. maj. Den [5. juli] 2004 forventes Rådet på grundlag af to henstillinger fra Kommissionen at beslutte, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Den Tjekkiske Republik, og at rette henstillinger til Den Tjekkiske Republik om at bringe situationen til ophør.

Ifølge det makroøkonomiske scenario, der beskrives i programmet, forventes den reale BNP-vækst at blive på 2,8 % i 2004 og at accelerere lidt derefter til 3,5 % i 2007, hvilket er lidt mere end den potentielle outputvækst, der er anslået af de tjekkiske myndigheder. Dette er lavere end skønnene i Kommissionens prognoser fra foråret 2004 for årene 2004-2005 og lavere end skønnene i de prognoser for årene 2004-2007, der er lavet af et af finansministeriet nedsat panel af uafhængige eksperter. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, kan således betragtes som forsigtigt. Væksten forventes hovedsagelig at blive drevet af investeringerne og det private forbrug. I programmet anføres to alternative scenarier, hvor der forudsættes forskellige udviklinger i tre vigtige eksogene variabler: den udenlandske efterspørgsel, valutakursen og oliepriserne. Grundscenariet betragtes som referencescenariet i forbindelse med vurderingen af budgetfremskrivningerne, fordi det afspejler forsigtige vækstantagelser.

Inflationen faldt fra over 10 % i januar 1998 - da der blev indført inflationsmål - til et niveau tæt på nul i midten af 2002. Priserne var faldende i det meste af 2003 og begyndte at stige igen i 2004. De seneste momsændringer og forhøjelser af regulerede priser forventes at bidrage til en stigning i HICP-inflationen, der skønnes at blive 2,8 % for året som helhed. Mellem januar 1999 og midten af 2002 apprecieredes korunaen over for euroen. Denne tendens blev midlertidigt vendt mellem midten af 2002 og begyndelsen af 2004. På linje med faldet i inflationen faldt pengemarkedsrenterne og obligationsafkastene betydeligt mellem 1998 og 2003. Afkastet af lange obligationer faldt endog midlertidigt til under EU-niveauet i 2002 og 2003. Den tjekkiske pengepolitik kombinerer inflationsmål med en styret valutakursflydning. Den tjekkiske nationalbank har bebudet en ændring af inflationsmålet pr. 1. januar 2006 - fra et gradvis aftagende bånd hen mod et mål på 3 % ± 1 procentpoint.

I programmet sigtes der på en gradvis reduktion af det offentlige underskud fra 5,9 % af BNP i 2003 (uden den omfattende engangsoperation) til 3,3 % af BNP i 2007. Det nævnes desuden i programmet, at det planlagte forløb for underskudsreduktionen betyder, at det uforholdsmæssigt store underskud skulle være elimineret i 2008. Det er planlagt at opnå finanspolitisk konsolidering ved at nedbringe udgiftskvoten (med omkring 3,5 procentpoint), hvilket mere end opvejer nedgangen i indtægtskvoten (på ca. 0,8 procentpoint). Staten vil bidrage mest til underskudsreduktionen. Det var nødvendigt at vedtage et retsgrundlag for nogle af de foranstaltninger, der skulle iværksættes i 2004. Parlamentet vedtog gradvis de nødvendige love i anden halvdel af 2003 og i april 2004, f.eks. loven om ændring af moms og punktafgifter, lovene om besparelser i udgifterne til pensioner og sygdom. Foranstaltningerne blev gennemført i budgettet for 2004. Andre foranstaltninger, navnlig dem, der skal stimulere væksten, er ved at blive udarbejdet af regeringen og skal vedtages i januar 2005. Der er ikke truffet konkrete beslutninger om andre påtænkte tiltag - specielt dem, der tager sigte på at bekæmpe skatteunddragelse og på at forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, f.eks. ved at reformere pensions- og sundhedssystemet.

Inden for den skitserede makroøkonomiske ramme forekommer budgettilpasningen at være troværdig. De risici, der er forbundet med budgetfremskrivningerne, synes i det store og hele at være afbalanceret. På den ene side viser det forsigtige makroøkonomiske scenario, at indtægterne kan blive bedre end forventet, og at udgifterne kan blive mindre end budgetteret. På den anden side er det usikkert, hvilken virkning de mange samtidige skatteændringer i 2004 har på de økonomiske agenters adfærd. Desuden er der også behov for at træffe beslutning om nogle vigtige besparelsesforanstaltninger, specielt vedrørende det offentlige forbrug. I betragtning af det forventede opsving er den planlagte tilpasning ikke særlig ambitiøs, når der ikke gennemføres fundamentale reformer af de sociale udgifter.

Udgifts- og indtægtsreformerne ledsages af indførelsen af en ny institutionel ramme for budgetplanlægning. De nye regler forventes at blive vedtaget i sommeren 2004, og regeringen planlægger allerede at udarbejde budgettet for 2005 efter de nye budgetregler. Den afgørende institutionelle nyskabelse er indførelsen af finanspolitiske mål baseret på en mellemfristet udgiftsramme for staten. Med hvert årligt budget for år n skal parlamentet godkende nominelle udgiftslofter for årene n+1 og n+2. Enhver senere gennemgang af lofterne er kun mulig i de situationer, der udtrykkeligt er nævnt i budgetreglerne (f.eks. kan grænserne øges med et beløb svarende til udgifter, der samfinansieres af EU).

Ifølge programmet forventes gælden i forhold til BNP at stige fra 37,6 % af BNP i 2003 til 41,7 % af BNP i 2007. Hoveddrivkraften i den voksende gældskvote vil blive det primære underskud, men dets bidrag forventes at falde fra 4,1 % i 2004 til 1,7 % i 2007 som følge af budgetkonsolideringen. Mellem 2003 og 2005 forventes gældskvoten at vokse med 2 procentpoint. Det er 2,8 procentpoint lavere end Kommissionens prognoser, der viser større primære underskud og en mere beskeden virkning af stock-flow-tilpasningen som følge af en mindre optimistisk vurdering af de fremtidige privatiseringsindtægter.

I programmet redegøres der for regeringens strukturreformprogram, der fokuserer på forbedringen af erhvervs- og investeringsmiljøet og på øget arbejdsmarkedsfleksibilitet og beskæftigelse. Det skitserer også foranstaltninger, som i vid udstrækning afspejler henstillingerne i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer på disse områder.

Den Tjekkiske Republik står over for en alvorlig risiko for budgetuligevægte som følge af omkostningerne i forbindelse med en aldrende befolkning. Specielt vil en ugunstig demografisk udvikling resultere i udgiftsstigninger til pensioner og sundhed. De politiske tiltag, der er skitseret i programmet for at begrænse denne risiko, omfatter hovedsagelig parametriske ændringer i pensions- og sundhedssystemerne, som måske er utilstrækkelige til at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. I en situation med en hurtigt voksende offentlig gæld er det afgørende at opnå og fastholde et primært overskud for at sikre holdbarhed på lang sigt. Desuden er der behov for at komplettere budgetstrategien, der er baseret på en gradvis konsolidering over programperioden, med foranstaltninger, der direkte tackler den forventede stigning i aldersbetingede udgifter, herunder en omfattende reform af pensions- og sundhedssystemet.

Tabel: Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

>TABELPOSITION>

På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling til Rådets udtalelse om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram og fremsender den til Rådet.

Henstilling med henblik på RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram 2004-2007

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker [5], særlig artikel 9, stk. 3,

[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/main_en.htm.

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den [5. juli] 2004 gennemgik Rådet Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet er i det store og hele i overensstemmelse med datakravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Specielt er der behov for yderligere at forbedre kvaliteten af ENS95-dataene vedrørende indtægter og udgifter i både de funktionelle subkomponenter og subsektorer i den offentlige sektor.

Den budgetstrategi, der ligger til grund for programmet, tager sigte på en gradvis reduktion af det offentlige underskud til 3,3 % af BNP i 2007 fra 12,9 % i 2003 (5,9 % af BNP, når der ikke medregnes en meget stor engangsoperation i forbindelse med imputerede statsgarantier). Det nævnes desuden i programmet, at det planlagte forløb for underskudsreduktionen betyder, at det uforholdsmæssigt store underskud skulle være elimineret i 2008. Dette mål skal nås ved hjælp af finanspolitiske foranstaltninger, der i vid udstrækning blev vedtaget i 2003 og 2004. Det fremgår af programmet, at faldet i de offentlige indtægters andel af BNP mere end opvejes af reduktionen af de offentlige udgifters andel af BNP. På indtægtssiden viser programmet et skift fra direkte til indirekte skatter. På udgiftssiden opererer programmet med et fald i overførsler og subsidier og i det offentlige forbrug. I programmet regnes der med en mindre stigning i de offentlige investeringsudgifter som andel af BNP.

Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, afspejler forsigtige vækstantagelser, dvs. en vækst på 2,8 % i 2004 og en acceleration derefter til 3,5 % i 2007. Dette scenario benyttes som referencescenario i forbindelse med de budgetmæssige fremskrivninger. Inflationsfremskrivningen forekommer realistisk.

Ifølge programmet forventes underskuddet at blive reduceret til 3,3 % af BNP i 2007 og at falde yderligere derefter med følgende mellemliggende mål: 5,3 % af BNP i 2004, 4,7 % af BNP i 2005 og 3,8 % af BNP i 2006. De risici, der er forbundet med budgetfremskrivningerne, synes i det store og hele at være afbalanceret. På den ene side viser det forsigtige makroøkonomiske scenario, at indtægterne kan blive bedre end forventet, og at udgifterne kan blive mindre end budgetteret. På den anden side er det usikkert, hvilken virkning de mange samtidige skatteændringer i 2004 har på de økonomiske agenters adfærd. Desuden er der også behov for at træffe beslutning om nogle vigtige besparelsesforanstaltninger, specielt vedrørende det offentlige forbrug. Budgetpolitikken i programmet synes at være tilstrækkelig til at reducere underskuddet til referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2008.

Gældskvoten stiger med 4,1 procentpoint over programperioden til 41,7 % af BNP i 2007. Udviklingen i gældskvoten kan blive mindre gunstig end forventet på baggrund af mulige udviklinger med virkning for stock-flow-tilpasningen, specielt lavere fremtidige privatiseringsindtægter.

Den Tjekkiske Republik står over for en alvorlig risiko for budgetuligevægte som følge af omkostningerne i forbindelse med en aldrende befolkning. Det er vigtigt at gøre fremskridt i retning af at fastholde et tilstrækkeligt primært overskud for at sikre, at de offentlige finanser hviler på et holdbart grundlag. Desuden er der behov for at komplettere budgetstrategien, der er baseret på en gradvis konsolidering over programperioden, med foranstaltninger, der direkte tackler den forventede stigning i aldersbetingede udgifter, herunder en omfattende reform af pensions- og sundhedssystemet.

* * *

Den [5. juli 2004] fastslog Rådet på grundlag af Kommissionens henstillinger, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Den Tjekkiske Republik, jf. traktatens artikel 104, stk. 6, og rettede henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, til Den Tjekkiske Republik med henblik på at bringe denne situation til ophør, i hvilke Rådet gav økonomisk-politiske råd.

Centrale fremskrivninger fra Den Tjekkiske Republiks konvergensprogram

>TABELPOSITION>