Forslag til Raadets beslutning om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for fremme af forskernes uddannelse og mobilitet (1994-1998) (94/C 228/16) (Tekst af betydning for EOES) KOM(94) 68 endelig udg. - 94/0094(CNS)

(Forelagt af Kommissionen den 30. marts 1994)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet og Europa-Parlamentet har ved afgoerelse . . ./. . ./EF vedtaget et fjerde rammeprogram om Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (i det foelgende benaevnt FTU) for perioden 1994-1998, som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for forskernes uddannelse og mobilitet; naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af; i hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

naervaerende program gennemfoeres hovedsagelig ved hjaelp af foranstaltninger med omkostningsdeling, samordnede foranstaltninger, forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger;

i henhold til traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal der foretages et skoen over de finansielle midler, der er noedvendige til gennemfoerelsen af dette saerprogram;

i henhold til afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram) skal det samlede maksimale beloeb til det fjerde rammeprogram tages op til fornyet overvejelse senest den 30. juni 1996 med henblik paa en forhoejelse; det beloeb der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af dette program vil kunne forhoejes som foelge af denne revision;

udvikling og udnyttelse af de menneskelige resourcer i Faellesskabet ved hjaelp af uddannelse og mobilitet blandt forskerne udgoer en af det fjerde rammeprograms prioriteter;

uddybelse af samarbejdet paa faellesskabsniveau ved at skabe et netvaerk (herunder ogsaa samarbejde mellem to laboratorier) af laboratorierne i de forskellige lande er et grundlaeggende middel til at styrke grundlaget for den europaeiske forskning, og det er ogsaa vigtigt at lette forskernes adgang til de store anlaeg, som er uundvaerlige for kvalitetsforskning;

uddannelsesaktiviteter, oprettelse af net og stoette til adgang til store anlaeg kraever hensigtsmaessige stoetteforanstaltninger, som f.eks. konferencer og kurser, priser til unge videnskabsmaend, udbredelse og udnyttelse af forskningsresultater eller konsultering af europaeiske topforskere og repraesentanter for industrien;

fremme af de menneskelige ressourcer boer ogsaa bidrage til en videnskabelig samhoerighed i Faellesskabet, idet der boer gives saadanne muligheder for uddannelse og forskning til videnskabelige institutioner og til forskere i mindre gunstige omraader, at det bliver muligt for dem at opnaa et hoejt niveau;

indholdet i det fjerde rammeprogram om Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med naerhedsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktiviteter, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for forskernes uddannelse og mobilitet;

i henhold til afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram) er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en global harmonisk udvikling heraf under fuld hensyntagen til den teknisk-videnskabelige kvalitet; dette program anses for at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

dette program og gennemfoerelsen heraf bidrager til at styrke samvirket mellem de FTU-aktiviteter, der gennemfoeres inden for forskernes uddannelse og mobilitet af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktiviteter;

foranstaltningerne med henblik paa forskernes uddannelse og mobilitet i saerprogrammerne vedroerende foerste, anden og tredje foranstaltning under det fjerde rammeprogram boer samordnes;

de regler for virksomheders, universiteters og forskningscentres (herunder FFC's) deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

ved gennemfoerelsen af dette program kan internationalt samarbejde, ud over associeringen af lande omfattet af aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES), endvidere, i overenstemmelse med artikel 130 M, vise sig hensigtsmaessig med andre tredjelande og internationale organisationer;

gennemfoerelsen af dette program omfatter ogsaa formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder, herunder navnlig virksomheder, der ligger i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet;

der boer foretages en vurdering af de oekonomiske og sociale virkninger samt de eventuelle teknologiske risici ved de aktiviteter, der gennemfoeres under dette program;

der boer for det foerste foretages en loebende og systematisk undersoegelse af, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet, saa det om noedvendigt kan tilpasses til den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for dette omraade; der boer for det andet paa et passende tidspunkt foretages en uafhaengig evaluering af resultaterne fra programmet, saaledes at alle fornoedne data er til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for det femte rammeprogram; endelig boer der, naar programmet er afluttet, foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC kan deltage i indirekte foranstaltninger omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for forskernes uddannelse og mobilitet som beskrevet i bilag I vedtages for en periode, som begynder den (datoen for vedtagelsen af dette program) og slutter den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 744 mio. ECU, herunder 5,6 % til udgifter til personale og drift.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Det ovennaevnte beloeb, der skoennes noevendigt til programmets gennemfoerelse, vil kunne forhoejes som foelge af og i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram).

4. Budgetsmyndigheden bestemmer, hvilke bevillinger der afsaettes til hvert regnskabsaar, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske prioriteter, der er fastsat i det fjerde rammeprogram.

Artikel 3

De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, bortset fra dem, der er naevnt i artikel 5, er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. Kommissionen undersoeger loebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I. Den vurderer navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne undersoegelse.

2. For at bidrage til den samlede evaluering af Faellesskabets indsats, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i afgoerelsen om det fjerde rammeprogram, lader Kommissionen paa et passende tidspunkt uafhaengige eksperter evaluere den indsats, der er gjort inden for de omraader, der direkte er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for evalueringen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til det fjerde rammeprogram og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Raadet, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I, og som i givet fald ajourfoeres. I dette program fastlaegges de videnskabelige og teknologiske maal, etaperne for programmets gennemfoerelse og den finansiering, der paaregnes til de enkelte former for foranstaltninger til programmets gennemfoerelse.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. Kommissionen bistaas i de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster.

Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgts udtalelse.

Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

Har Raadet ved udloebet af en frist paa en maaned ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

- indholdet i indkaldelser af forslag

- evalueringen af projekter og samordnede foranstaltninger omhandlet i bilag III og det beloeb, der skoennes noedvendigt til Faellesskabets bidrag til disse projekter, saafremdt dette beloeb er paa over 0,2 mio. ECU

- afvigelser fra de generelle regler, der er fastsat i bilag III

- enhver aendring af den vejledende fordeling af midlerne, der er vist i bilag II, som ikke er omfattet af en budgetafgoerelse

- de foranstaltninger, der skal traeffes for at evaluere programmet.

2. Saafremt Faellesskabets bidrag, ved anvendelsen af stk. 1, tredje led, er paa 0,2 mio. ECU eller derunder underretter Kommissionen udvalget om de foreslaaede projekter og om ansoegerne til uddannelsesstoette samt om bedoemmelsesresultaterne.

Kommissionen underretter endvidere udvalget om gennemfoerelsen af de ledsageforanstaltninger, der er omhandlet i bilag III.

Artikel 8

Kommissionen bemyndiges til i overensstemmelse med traktatens artikel 228, stk. 1, at indlede forhandlinger om internationale aftaler med europaeiske tredjelande, der ikke er omfattet af EOES-aftalen, samt med internationale europaeiske organisationer med henblik paa at knytte dem til hele eller en del af programmet.

Artikel 9

Denne bslutning er rettet til medlemsstaterne.

BILAG I

MAAL OG DET VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE INDHOLD

Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i det fjerde rammeprogram, foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af de videnskabelige og teknologiske maal.

Teksten om fjerde foranstaltning i bilag III til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

1. BAGGRUND

1.1. Indhold

Optimal anvendelse af menneskelige ressourcer er grundlaeggende for al sociooekonomisk aktivitet. I hvidbogen »Vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse« tales saerligt om vigtigheden af uddannelsesniveauet for forskere og deres tilpasning til sektorer i udvikling, samt i hvilken grad den kapital, de repraesenterer, udnyttes men henblik paa at bidrage til genskabelse af vaekst, til at styrke konkurrenceevnen og til at udvikle beskaeftigelsen i Faellesskabet.

Europa raader over en betydelig menneskelig kapital inden for forskning, med en vigtig position paa verdensniveau, men dens anvendelse bremses og sinkes ofte af barrierer medlemsstaterne imellem der skiller de enkelte discipliner. Udvikling af de menneskelige ressourcer paa uddannelsesomraadet via forskning og en bedre udnyttelse via mobilitet og samarbejde over graenserne er grundlaeggende midler til at opnaa de generelle maalsaetninger i rammeprogrammet. Det er i denne forbindelse af afgoerende betydning, at der er lige muligheder for maend og kvinder inden for forskning.

For at stoette kreativitet og innovation maa man stimulere de uddannelses- og samarbejdsaktiviteter paa tvaers af graenserne, der spontant foreslaas af forskerne (den saakaldte bottom up-strategi) uden udefra paalagt maalsaetning eller forhaandsfastsatte maal. Det er ikke altid nemt at skelne mellem den »maalrettede« fremgangsmaade i det fjerde rammeprograms foranstaltning 1 og denne saakaldt »frie« fremgangsmaade. De maa ikke overlappe hinanden, og samtidig skal de supplere hinanden i et saadant omfang, at uddannelses- og mobilitetsaktionerne i faellesskabsprogrammerne bidrager til at skabe forbindelse imellem grundforskningen og den anvendte forskning. Der skal derfor foretages en koordinering med uddannelsesaktiviteterne i den foerste foranstaltnings saerprogrammer og med aktiviteterne i FFC (Det Faelles Forskningscenter).

Programmet vedroerende forskernes uddannelse og mobilitet respekterer det grundlaeggende princip bag Faellesskabets FTU-programmer, dvs. videnskabelig ekspertise, og udgoer desuden et vigtigt bidrag til samhoerigheden i Faellesskabet, idet forskernes isolation bliver mindre, kommunikationen forbedres og der skabes et samarbejdsklima inden for europaeisk forskning.

Den fjerde foranstaltning, som sigter paa en avanceret uddannelse i laboratorier overalt i Faellesskabet, er fortsat af en aaben karakter og understreger desuden samarbejdet mellem universiteter og industrien.

Der forestaar en stor indsats for at fremme forskernes mobilitet optimalt, tilpasse vilkaarene for EF-stipendier til ordningerne i medlemsstaterne og paa laengere sigt harmonisere den maade, hvorpaa disse stipendier behandles i medlemsstaterne i social samt i skatte- og loenmaessig henseende.

1.2. Kontinuiteten i og udviklingen af den foreslaaede foranstaltning

Den foreslaaede foranstaltning ligger, med de noedvendige tilpasninger, i forlaengelse af programmet »Menneskelige ressourcer og mobilitet« (1992-1994) og de endnu tidligere programmer »Stimulation« (1983-1988), »Science« (1988-1992) og »Adgangen til store videnskabelige og tekniske anlaeg« (1989-1992).

Den kontinuitet, der er noedvendig for alle langsigtede foranstaltninger, omfatter maalene (effektivisering af forskningen og forskningsinfrastruktererne i Faellesskabet gennem uddannelse, mobilitet og samarbejde) samhoerigheden (de ungunstigt stillede omraader maa imoedekommes med hensyn til deres behov for kvalificeret videnskabeligt personale) og subsidiariteten (udnyttelse af katalysatoreffekten ved at sammenbringe den kompetence og de ressourcer, der er spredt i Faellesskabet).

2. FORSLAG TIL FTU-ARBEJDE

2.1. Generelle maalsaetninger og handlingsomraade

Programmets formaal er ved forbedring af forskernes uddannelse og mobilitet at oege antallet og forbedre kvaliteten af de menneskelige ressourcer i Faellesskabet og associerede lande (1). De generelle maasaetninger er foelgende:

- at stimulere uddannelse gennem forskning og gennem samarbejde, udnytte Faellesskabets kvalitetsforskere bedre

- at oege mobiliteten for forskerne over alt i Faellesskabet ved at tilskynde til faglig mobilitet samt mobilitet mellem universiteter og mellem forskningsinstitutter og industrien, saaledes at forskningspotentialet i de forskellige fag bedre kan udnyttes

- at fremme tvaernationalt samarbejde, f.eks. ved net, til fordel for forskningsaktiviteter, som forskerne selv foreslaar, og som ikke kan drage fordel af udvaelgelsesprocedurerne under den foerste foranstaltning

- at lette alle europaeiske forskeres adgang til store eksisterende anlaeg, som er en noedvendig forudsaetning for kvalitetsforskning

- at forbedre den videnskabelige og teknologiske samhoerighed i Faellesskabet og bidrage til opnaaelse af et hoejt kvalitetsniveau ved at tilbyde videnskabelige organer og forskere i hele Faellesskabet forskningsmuligheder; forskere fra de mest ugunstigt stillede omraader vil blive opmuntret til at vende tilbage til deres hjemland og modtage oekonomisk stoette, i lighed med fremgangsmaaden under programmet »Menneskelige ressourcer og mobilitet« (1992-1994).

Foranstaltningen skal omfatte alle eksakte videnskaber og naturvidenskaber, oekonomi og management samt samfundsvidenskab og humaniora, som bidrager til gennemfoerelsen af Faellesskabets maalsaetninger inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration.

2.2. Saerforanstaltninger

Programmet er opdelt paa tre indbyrdes afhaengige omraader (adgang til store anlaeg, forskningsnet og uddannelse gennem forskning), hvortil kommer gennemfoerelsen af ledsageforanstaltninger til forbedring af kommunikationen mellem forskere og industrien, incitamenter til unge videnskabsfolk og udbredelse af viden om programmets resultater.

2.2.1. Forskningsnetvaerk

Netvaerkerne skal goere det muligt for forskere i et saa stort antal lande som muligt at samarbejde i de aabne europaeiske laboratorier og saaledes danne grupper, der kan udfoere forskning af hoej kvalitet. Andre former for forbindelser mellem laboratorier i de forskellige lande (herunder ogsaa samarbejde mellem to laboratorier) kan ogsaa modtage stoette, hvis de betragtes som udgangspunktet for et mere omfattende net.

Der tildeles midler, saaledes at forskerne kan moedes, kan gennemfoere faelles projekter, udveksle resultater, oege medarbejderstaben ved f.eks. at ansaette videnskabsmaend midlertidigt (fortrinsvis fra et andet land) og, undtagelsesvis, til daekning af ekstraudgifter til videnskabeligt udstyr, naar dette er noedvendigt for at gennemfoere nettets faelles forskningsprojekter. Det gennemsnitlige aarlige bidrag til en forskergruppe i nettet svarer til udgifterne til en post-doktoral forsker.

Hvert net skal fordele forskningsansvaret mellem deltagerne og koordinere det saaledes, at samarbejdet og kommunikationen fungerer mest aabent og effektivt. Naar som helst det kan lade sig goere anvendes den moderne telematiks ressourcer og muligheder.

Hvert net skal regelmaessigt ved offentliggoerelsen af brochurer og oversigter soerge fot at udsende sine vaesentlige forskningsresultater; efter at nettene er igangsat, etableres en regelmaessig dialgo med de industrilaboratorier, isaer i smaa og mellemstore virksomheder, som kan taenkes at kunne udnytte resultaterne og finansiere forskningens viderefoerelse mod nye maalsaetninger. Smaa og mellemstore virksomheder i de daarligere stillede omraader kobles i videst muligt omfang paa denne dialog og opmuntres til at slutte sig til tvaernationale forskerhold.

Samarbejdet i et net maa ikke vaere kortere end tre aar.

2.2.2. Adgang til store anlaeg

Dette afsnit omhandler udelukkende store forskningsanlaeg, som er sjaeldne i Faellesskabet, dyre at anlaegge og vedligeholde, og saa vigtige for forskningen, at det helt berettiger en vaesentlig indsats paa faellesskabsplan. Det er saerligt vigtigt for videnskabsmaend, som arbejder i omraader i Faellesskabet, hvor der ikke findes saadanne anlaeg.

Faellesskabets indsats, som supplerer handlinger paa nationalt og internationalt niveau, omfatter:

- stoette til forskere for at lette adgangen til store anlaeg og store instrumenter, som er sjaeldne i Faellesskabet og som er noedvendige for forskningen

- stoette til i noedvendigt omfang at forbedre de store anlaeg, saadan at forskere kan faa bedre adgang hertil, og de saaledes udnyttes bedre.

2.2.3. Uddannelse gennem forskning

- Ivaerksaettelse af en foranstaltning til uddannelse gennem forskning og stimulering af forskernes mobilitet paa alle omraader, der er omfattet af programmet. Uddannelsesperioderne kan vaere fra tre maaneder til tre aar og skal goere det muligt for de europaeiske forskere at uddanne sig og specialisere sig uden for deres hjemland. Samhoerigheden tilgodeses, idet der traeffes foranstaltninger til at opmuntre forskere, der kommer fra daarligt stillede omraader, til at vende tilbage hertil og til at hoejt kvalificerede videnskabsmaend, der komme fra industrialiserede omraader, opholder sig i laengere perioder i forskningscentrene i de daarligt stillede omraader.

Der skal goeres en saerlig uddannelsesindsats, for at goere det lettere for personalet i virksomhederne at tilpasse sig aendringer som foelge af teknologisk innovation. Uddannelse af forskere fra smaa og mellemstore virksomheder tildeles hoej prioritet.

- Koordination af de uddannelsesforanstaltninger, der er fastlagt i saerprogrammerne for foranstaltning I, II og III under fjerde rammeprogram. Der skal fastlaegges en harmoniseret og sammenhaengende ramme (overensstemmelse mellem stipendier og kategorier af modtagere, faelles modtagelsescentre for forslag og udgiftsforpligtelser, vurderings- og udvaelgelsesprocedurer goeres mere ensartede) for de forskellige uddannelsesprogrammer gennem forskning, der gennemfoeres paa EF-niveau, uden dog at paalaegge en centralisering, der ikke imoedekommer de enkelte programmers saerlige krav.

- Undersoegelse af betingelserne for modtagelse af EF-stipendier. Der er store forskelle mellem visse medlemsstaters retlige og finansielle bestemmelser for modtagere af EF-stipendier (i henseende til ordninger for loen samt sociale og skattemaessige bestemmelser). Dise forskelle analyseres og udjaevnes og Faellesskabets stipendieordning soeges tilpasset nationale forhold.

2.2.4. Ledsageforanstaltninger

Ledsageforanstaltningernes formaal er at bidrage til opnaaelse af programmets maalsaetning, dvs. fremme af forskeres mobilitet og uddannelse; samtidig skal man herigennem udbrede oplysninger om betingelserne for deltagelse i programmets handlinger og udbreddelse af resultaterne.

Der er naermere tale om:

- udvikling af et Eurokonference-system med det formaal, at unge forskere kan etablere kontakter med erfarne videnskabsmaend inden for deres fag

- tilrettelaeggelse af praktiske kurser i laboratorier og i virksomheder, saaledes at forskerne kan indoeve nye og moderne teknikker og metoder, som kun er lidt anvendt i Faellesskabet. De daarligere stillede omraader i Faellesskabet prioriteres, naar det er muligt

- indstiftelse af priser for unge forskere og afholdelse af konkurrrencer for talentfulde unge forskere

- fremme fra arrangoererne af informationsseminarernes side af daarligere stillede regioners deltagelse i programmerne

- offentliggoerelse og udbredelse af programmets maalsaetninger, betingelser for deltagelse, ivaerksaettelse og resultater

- samraad med europaeiske topvidenskabsfolk og repraesentanter for industrien om programmets fremskridt og om et eventuelt behov for at aendre visse af dets maalsaetninger

- tilrettelaeggelse af seminarer, hvor stipendiemodtagere kan diskutere betydningen af programmet for deres videnskabelige aktiviteter og for deres karriere

- vurdering af den oekonomiske og sociale betydning samt eventuelle teknologiske risici i forbindelse med foranstaltningerne i dette program

- regelmaessig evaluering i samraad med medlemsstaterne af fremskridtene som foelge af de forskellige initiativer til gavn for samhoerigheden inden for programmet

- undersoegelse af muligheden for at arrangere fjernuddannelse for Faellesskabets daarligt stillede omraader.

(1) Et »associeret land« er et land, der bidrager oekonomisk til programmet. Det drejer sig isaer om lande, der har ratificeret aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade.

BILAG II

>TABELPOSITION>

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE

Betingelserne for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelsen om det fjerde rammeprogram.

Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i programmet samt reglerne for formidling af forskningsresultaterne er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet i artikel 130 J. Internationale organisationer i Europa kan undtagelsesvis modtage stoette paa samme grundlag som Faellesskabets organisationer.

Naermere detaljer og andre gennemfoerelsesforanstaltninger i forbindelse med programmets enkelte foranstaltninger som foelger:

- Foelgende kan deltage i programmet med finansiel stoette fra Faellesskabet:

a) Alle juridiske personer, der er etableret i, eller som regelmaessigt gennemfoerer FTU i:

- Faellesskabet, eller

- et tredjeland, der er helt eller delvist knyttet til gennemfoerelsen af programmet i henhold til en aftale mellem Faellesskabet og det paagaeldende tredjeland

b) Det Faelles Forskningscenter

- Foelgende kan deltage i programmet uden finansiel stoette fra Faellesskabet, forudsat af deres deltagelse er af interesse for Faellesskabetspolitiken

a) Juridiske personer, der er etableret i er land, som har indgaaet en aftale med Faellesskabet om videnskabeligt og teknisk samarbejde, der vedroerer aktiviteter under programmet, forudsat at deres deltagelse er i overensstemmelse med bestemmelserne i den paagaeldende aftale

b) Juridiske personer, der er etableret i et europaeisk land

c) Internationale forskningsorganisationer

- I behoerigt begrundede tilfaelde kan deltagelse fra internationale organisationer beliggende i Europa finansieres paa samme grundlag som deltagelse fra Faellesskabets egne organisationer.

aeBOà>

1. FORSKNINGSNETVAERK

Deltagerne i denne foranstaltning med omkostningsdeling er forskerhold fra universiteter, forskningsinstitutter og virksomheder, som er organiserede i tvaernationale forskningsnet med henblik paa gennemfoerelse af et faelles forskningsprojekt.

Et net skal normalt bestaa af mindst fem forskerhold fra mindst tre forskellige lande. Nettets varighed maa ikke vaere under tre aar. Net der bestaar af mindre end fem deltagere fra forskellige lande, herunder ogsaa kun to deltagere, kan eventuelt modtage stoette, hvis disse net er kernen i et senere, stoerre net. Saadanne net finansieres i indledningsfasen maksimalt i to aar; der gives kun stoette herudover, hvis deltagerantallet oeges til fem eller mere fra mindst tre forskellige lande.

De net, der finansieres af Faellesskabet, udvaelges paa grundlag af deres videnskabelige kvalitet og under hensyntagen til den vaerdi, deres samarbejde repraesenterer for den europaeiske videnskab og, i paakommende tilfaelde, industriens deltagelse i det foreslaaede projekt. Den videnskabelige kvalitet er selvfoelgelig det grundlaeggende kriterium, men samarbejdet mellem veletablerede hold af hoej kvalitet og lovende hold fra daarligt stillede regioner er saerdeles oenskeligt. Alle indkaldelser af forslag offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Faellesskabets bidrag kan eventuelt daekke op til 100 % af yderligere omkostninger i forbindelse med oprettelse og vedligeholdelse af et net (mobilitet, yderligere personale, forskningsudgifter). Almindeligvis kan disse midler ikke anvendes til at indkoebe varigt udstyr eller bidrage til omkostninger i forbindelse med infrastruktur. En del af Faellesskabets bidrag til et net kan dog anvendes til at daekke udgifter til »infrastrukturudstyr«, naar der drejer sig om at etablere et nyt forskerhold i et af Faellesskabets mindre gunstigt stillede omraader (1), som ledes af en post-doktoral forsker, der har modtaget et stipendium inden for rammerne af dette program eller under programmet »Menneskelige ressourcer og mobilitet«.

2. STORE ANLAEG

Et stort anlaeg er et anlaeg, som er sjaeldent i Faellesskabet, som er dyrt at anlaegge og vedligeholde, men vigtigt for forskningen, hvilket helt berettiger en vaesentlig indsats paa faellesskabsplan, saaledes at unge forskeres adgang hertil lettes og de derfor udnyttes mere effektivt. Flere smaa og supplerende anlaeg beliggende samme sted kan ogsaa betragtes som et stort anlaeg, hvis de i oevrigt svarer til ovenstaaende beskrivelse af et stort anlaeg.

Anlaeg, som modtager stoette fra Faellesskabet, udvaelges paa grundlag af foelgende kriterier:

- anlaeggets kvaliteter, saerlig forsoegsmulighedernes originalitet og raekkevidde, samt den videnskabelige, tekniske og logistiske infrastrukturkapacitet

- potentielle nye brugeres interesse for anlaegget

- cost/benefit i forbindelse med faellesskabsstoette

- vaerdien for Faellesskabet, naar det drejer sig om at styrke det videnskabelige og tekniske potentiale i mindre gunstigt stillede omraader.

Alle indkaldelser af forslag, som vedroerer centre med store videnskabelige og tekniske anlaeg offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Foranstaltninger med omkostningsdeling

Faellesskabets finansielle bidrag kan eventuelt daekke 100 % af yderligre omkostninger, der goer det muligt for forskere, som har en anden nationalitet end vaertsorganisationen, at anvende eksisterende anlaeg. Nye forskere og forskere, der kommer fra andre lande end det land, hvori anlaegget er beliggende, har prioritet. Der gives stoette til daekning af forskernes rejseomkostninger og dagpenge, til daekning af omkostningerne ved anvendelse af anlaegget og til offentliggoerelse og udbredelse af de videnskabelige resultater. En saadan stoette maa ikke anvendes til indkoeb af varigt udstyr eller til at bestride infrastrukturomkostninger.

Hvis anlaeggende forbedres (f.eks. periferiudstyr, instrumenter, teknologisk udvikling, gennemfoerlighedsundersoegelser), saaledes at der bliver stoerre adgang for forskerne, og saaledes at de kan udnyttes mere effektivt, kan faellesskabsstoetten daekke op til 100 % af de yderligere omkostninger eller, i paakommende tilfaelde, 50 % af projektets omkostninger.

Samordnede foranstaltninger

Samordnede foranstaltninger (undersoegelser, seminarer, workshops osv.) kan ogsaa modtage stoette med henblik paa en bedre informationsudveksling mellem de store anlaeg og forskerne og emner af faelles interesse, som supplerer den indsats der goeres paa nationalt og internationalt plan.

3. UDDANNELSE GENNEM FORSKNING

De to parter i denne aktivitet bestaar dels af forskere, som oensker at uddanne eller specialisere sig uden for deres hjemland og dels af de forskningsinstitutioner, som modtager dem.

Forskerne skal vaere hjemhoerende i et af Faellesskabets medlemslande eller i et associeret land.

Forskningsinstitutterne skal vaere en juridisk person, skal vaere etableret i Faellesskabet eller i et associeret land og vaere i stand til at tilbyde uddannelse gennem forskning.

Aktiviteten finansieres af bidrag fra Faellesskabet til daekning af udgifterne i forbindelse med forskernes mobilitet og leveomkostninger, og der ydes bidrag til modtagerlaboratoriers forsknings- og managementudgifter. Uddannelsens varighed kan vaere fra tre maaneder til tre aar.

Uddannelsesprogrammet skal, baade hvad angaar grundforskning og anvendt forskning, omfatte alle eksakte videnskaber og naturvidenskaber, oekonomi og management samt samfundsvidenskab og humaniora, som bidrager til opnaaelse af FTU's maalsaetninger.

Betingelser for at modtage stoette

Foelgende akademikere kan modtage stoette:

- personer med afsluttet universitetseksamen: afsluttet eksamen fra et universitet eller en institution paa lignende niveau, som giver direkte adgang til arbejde paa ph.D-niveau eller lignende og som repraesenterer mindst fire aars heltidsstudium

- person paa post-doktoral-niveau: ph.D, doktorat eller lignende eller mindst fire aars heltidsforskning efter afsluttet universitetseksamen (fire aars universitetsstudier paa heltid)

- erfaren forsker: mindst otte aars forskningsarbejde paa heltid efter afsluttet universitetseksamen (mindst fire aars universitetsstudier paa heltid).

Hjemrejsestoette

Hjemrejsestoette er reserveret for forskere, der kommer fra daarligt stillede omraader, og som har modtaget stoette til uddannelse gennem forskning i to aar. Stoetten skal goere det nemmere for forskeren at blive genintegreret i sit oprindelsesland. Ansoegeren maa selv forelaegge belaeg for sin tilknytning til oprindelsesomraadet (foedested eller laengere tids ophold i de senere aar).

Udvaelgeseskriterier

- Curriculum vitae.

- Forskningserfaring.

- Forslagenes videnskabelige interesse.

- Nyttevaerdien og den praktiske gennemfoerelse af arbejdet.

- Modtagerlaboratoriets egenskaber og kompetence.

Ansoegeren indsender selv de noedvendige papirer med godkendelse fra den institution, hvor han oensker at uddanne sig.

Opfordring til indsendelse af forslag

Opfordring til indsendelse af forslag offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, og der kan indsendes ansoegninger, saa laenge programmet koerer.

4. LEDSAGEFORANSTALTNINGER

De i bilag I definerede ledsageforanstaltninger skal bidrage til uddannelses- og mobilitetsforanstaltningernes effektivitet, til udbredelse og udnyttelse af programmets resultater og til den videnskabelige forskning i Faellesskabet. Foranstaltningerne til udbredelse og udnyttelse af resultatene i dette program supplerer foranstaltning III i det fjerde rammeprogram og samordnes noeje hermed. Deltagerne i FTU-projekterne udgoer privilegerede net til udbredelse og udnyttelse af resultaterne. Denne indsats stoettes yderligere af publikationer, konferencer, fremme af resultaterne, undersoegelse af de teknisk-oekonomiske muligheder osv. Faktorer, der kan medvirke til en yderligere udnyttelse af resultaterne boer - for at opnaa optimal udnyttelse - tages i betragtning lige fra FTU-programmernes ivaerksaettelse og under hele deres loebetid. Supplerende foranstaltninger kan komme i betragtning i loebet af programmet efter forslag fra Kommissionen efter hoering og godkendelse fra de kompetente instanser.

I forbindelse med proceduren for udvaelgelse af ledsageforanstaltninger vil der kun blive tale om en opfordring til indsendelse af forslag, som offentliggoeres ved programmets begyndelse og er gaeldende under hele programmet.

Udvaelgelseskriterier

- forslagets videnskabelige eller tekniske kvalitet

- forslagets bidrag til de store maalsaetninger og linjer i programmet og til Faellesskabets politik inden for FTU.

Finansiering

De valgte ledsageforanstaltninger omfattes af en kontrakt mellem Kommissionen og forslagsstilleren(-erne). Der kan vaere tale om et bidrag fra Faellesskabet paa op til 100 % af de accepterede omkostninger.

For Eurokonferencer skal 75 % af Faellesskabets bidrag anvendes til finansiering af unge forskeres deltagelse; maksimalt 25 % maa anvendes til den egentlige forberedelse og tilrettelaeggelse af konferencen herunder isaer godtgoerelse af omkostninger for erfarne forskere, som deltager i konferencerne.

(1) Regioner omfattet af maal nr. 1 i Raadets forordning (EOEF) nr. 2082/91 (EFT nr. L 193 af 31. 7. 1993, s. 5).