ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
23.

mener, at der bør arbejdes på at fremme ophold, der er mere varierede og af højere kvalitet for at gøre noget ved sæsonbestemtheden. Til dette vil det være nødvendigt at øge diversificeringen af turistprodukterne, idet der lægges større vægt på kulturturisme, historieturisme, religiøs turisme, sportsturisme, madturisme og andre former for turisme, der har et stort vækstpotentiale. Det understreges, at det hører under de nationale beføjelser at sørge for ferieperiodernes spredning og regionale fordeling;
30.

mener, at Kommissionens rapport om biomasses bæredygtighed, der forventes udsendt i 2011, bør — forsøge at fremlægge de nyeste data om biomasse med opdeling af importen i biomassetype og produktionsland og angivelse af, om materialet stammer fra en godkendt bæredygtig kilde — sammenfatte virkningerne af bæredygtighedsordninger for biomasse, der er under udvikling i medlemsstaterne og deres regioner — følges op af forslag om bindende minimumskriterier for en bæredygtig anvendelse af fast og gasformig biomasse til elproduktion, opvarmning og køling, og herunder et krav om nedbringelse af drivhusgasemissioner under hensyntagen til de indirekte virkninger af ændringer i arealanvendelsen — i stedet for at fokusere på handelshindringer inkludere en vurdering af biomasseproduktions indvirkning på fødevareproduktion, skovbrug og træindustri samt på andre konsekvenser af ændringer i arealanvendelsen — vurdere, hvad anbefalinger i rapporten vil indebære for lokale og regionale myndigheder, som måske i sidste ende er dem, der skal gennemføre dem — indeholde anbefalinger om bedste praksis inden for produktion og konvertering af biomasse i bredere forstand.
9.

understreger betydningen af at udvikle det østlige partnerskab under den europæiske naboskabspolitik og minder om, at det er nødvendigt at udvikle et tættere samarbejde med de lande, som er involveret i det østlige partnerskab som beskrevet i udtalelsen: »De lokale og regionale myndigheders rolle i østpartnerskabet« (CdR 78/2009). Udvalget minder om behovet for at tilføje en »territorial« strategi til det østlige partnerskab og opfordrer derfor de potentielle partnere til at indgå en multilateral aftale, som kan skabe forudsætningerne for, at de europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS) kan fungere i Ukraine ligesom i EU, og sætte Europarådets euroregionale samarbejdsgrupper i stand til at fungere i Ukraine;
28.

mener, at de lokale myndigheder via deres by- og boligpolitikker kan spille en vigtig rolle, som i høj grad kan være med til at udrydde udstødelsen af og risikoen for romabefolkningen. Boligløsninger, som ikke isolerer, er ikke-diskriminerende og kan føre til, at de ulovlige lejre, hvor romaerne ofte stadig bor, udryddes, kan således have positiv indflydelse på deres sundhed og muligheder for at få adgang til undervisning og beskæftigelse. Meget passende har Europa-Parlamentet for at fremme disse politikker for nylig vedtaget foranstaltninger specifikt rettet mod romaerne, som udvider Den Europæiske Fond for Regionaludviklings anvendelsesområde til boligprogrammer for marginaliserede grupper i alle medlemsstater;
46.

bifalder desuden, at uudnyttede bevillinger under kapitel II i forordning (EF) nr. 663/2009 omfordeles og fremover stilles til rådighed for lokale og regionale myndigheder til inden for rammerne af projekter for bæredygtig energi at finansiere foranstaltninger, der har en hurtig, mærkbar og væsentlig effekt for den økonomiske genopretning i EU, forbedringer af energisikkerheden og nedbringelse af drivhusgasemissioner. I den forbindelse bakker udvalget op om, at der indføres et permanent finansielt instrument, der gør det muligt at yde støtte til udviklingen af projekter inden for energieffektivisering og vedvarende energi og gør det nemmere for de kommunale, lokale og regionale myndigheder at finansiere investeringer på disse områder. Dette kan også bidrage til at mindske små, isolerede og sårbare energisystemers stærke eksterne afhængighed, f.eks. energisystemerne i de fjerntliggende regioner;
17.

anbefaler, at uddannelsesinstitutioner, der udbyder erhvervsuddannelser, får mulighed for at introducere flere og bedre erhvervsuddannelser for at fremme den økonomiske genopretning i Europa, højne kvalifikationsniveauet, øge beskæftigelsen og leve op til Europa 2020-strategiens hovedmålsætning om at investere 3 % af EU's BNP i forskning og udvikling (2). Anvendelsen af arbejdsbaseret læring uden for klasseværelset bør også fremmes og selv de elever, som er mindre bogligt orienterede, bør få støtte til at opnå de kvalifikationer, der er nødvendige for at komme ind på arbejdsmarkedet, samtidig med at der bør sikres jævnbyrdighed mellem erhvervskvalifikationer og mere akademisk orienterede uddannelser. Arbejdet i klasseværelset bør også i væsentlig grad tage højde for elevernes forskellige behov og indlæringsmetoder med det formål at udvikle kreativitet, innovationsevne og iværksætterånd. Effektive, attraktive erhvervsuddannelser kan spille en nøglerolle, når det drejer sig om at give personer, der er gået tidligt ud af skolen, mulighed for at vende tilbage til uddannelsessystemet og kan ligeledes bidrage til at imødegå den høje ungdomsarbejdsløshed i Europa (3);
47.

beklager, at Kommissionen ikke som led i handlingsplanen og under hensyntagen til grundlæggende europæiske rettigheder har annonceret forslag eller initiativer til en koordineret løsning for så vidt angår personer uden opholdstilladelse, og forventer, at der tages højde for denne persongruppes forhold i forbindelse med dels den bebudede ændring af direktivet om definition af hjælp til ulovlig indrejse og transit samt ulovligt ophold, dels rapporten om direktivet om minimumsstandarder for sanktioner og foranstaltninger over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold;
37.

mener, at der for at opnå den ønskede økonomiske udvikling er brug for strukturreformer i EU's medlemsstater på en lang række områder, såsom budgetdisciplin og en stram styring af de offentlige udgifter, videns- og innovationspolitik, beskyttelse af svage samfundsgrupper inden for rammerne af socialpolitikken, konkurrencepolitik og politikken for effektive offentlige budgetter. Udvalget opfordrer på denne baggrund medlemsstaterne til at opstille ambitiøse mål for Europa 2020-strategien samt Rådet til at vedtage en klækkelig forøgelse af EU-budgettet, så de disponible midler kommer til at svare til målsætningerne;
46.

observerer, at nogle forvaltnings- og kontrolmyndigheder har begrænset erfaring med projektgennemførelse på det praktiske niveau, og at nogle projektudviklere har snæver erfaring med administration af de operationelle programmer. I sådanne tilfælde kunne der ydes teknisk assistance for at hjælpe disse to grupper af aktører med at arbejde bedre i partnerskab for en vellykket gennemførelse af samhørighedspolitikken. Den tekniske bistand bør være mere fleksibel og opfylde disse aktørers behov, i hvilken forbindelse det skal sikres, at EU-midlerne i størst mulig omfang kommer den endelige modtager til gode;
9.

glæder sig over, at Kommissionen på den baggrund vil udarbejde tre vigtige strategiske rammer, der vil influere betragteligt på de almindelige vilkår, der gælder for de kulturelle og kreative industrier i et digitalt miljø, og som er baseret på forudgående høringsforløb. Det drejer sig om: — »En digital dagsorden for Europa«, som udgør et af Europa 2020's syv flagskibsinitiativer — Flagskibsinitiativet »Innovation i EU«, inden for hvilket der vil blive iværksat specifikke aktioner med henblik på at øge de kulturelle og kreative industriers rolle som katalysatorer for innovation og strukturændringer — EU's strategi inden for intellektuel ejendomsret, som naturligvis vil lægge vægt på brug og forvaltning af rettighederne, på balancen mellem at beskytte kreativiteten og sikre et bæredygtigt produkt og på behovet for at udvikle nye tjenester og arbejdsmodeller.
31.

råder til, at der under den videre fastlæggelse af emner for dialogen med demokratiinteresserede bevægelser og oppositionspartier i Belarus først og fremmest fokuseres på presse- og ytringsfriheden. Siden slutningen af efteråret 2009 har den belarussiske regering truffet forskellige foranstaltninger til at stække den nationale og internationale presse og regulere internettet, hvilket vanskeliggør en uafhængig og fri rapportering samt oppositionsgruppernes arbejde. En fri presse vil først og fremmest spille en vigtig rolle ved det kommende præsidentvalg i slutningen af 2010. Regionsudvalget kan yde et vigtigt bidrag til at styrke demokratidialogen med Belarus, hvis udvalget opfordrer alle instanser i landet til særligt at anvende de nye mediers teknologi og muligheder (bl.a. YouTube, Weblogs, Twitter og andre sociale netværksinstrumenter) til at lette arbejdet for oppositionen;
45.

mener, at EU's repræsentanter i forbindelse med besøg i tidligere socialistiske lande bør huske på, at den sovjetiske totalitarisme resulterede i en tradition for at tilsidesætte loven. Derfor er der behov for ny og demokratisk lovgivning, idet der dog skal vies gennemførelsen og håndhævelsen heraf opmærksomhed, eftersom dette baner vej for at uddanne dem, som den nye lovgivning berører, samtidig med at det præciseres, hvad overholdelse af lov og ret og retsstatsprincippet betyder.
58.

beklager, at Kommissionens meddelelse ikke tager højde for behovet for at handle på regionalt niveau, når det drejer sig om at opfylde målene på klimabeskyttelsesområdet. Et samarbejde mellem lande og regioner om fremme af innovation, forskning og udvikling gennem Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og instituttets Climate-KIC kan her fungere som et eksempel til efterfølgelse;
63.

foreslår, at EU's samhørighedspolitik anvendes som et centralt instrument for de lokale og regionale myndigheders inddragelse i en realisering af Europa 2020-strategien, som baseres på denne territoriale pagt. I alle støtteberettigede områder under EU's samhørighedspolitik bør der vha. en »territorial pagt« gives mulighed for, at man kan inddrage de vigtigste lokale aktører i arbejdet med at opfylde Europa 2020-strategiens prioriteter og overordnede mål;
18.

opfordrer indtrængende de georgiske myndigheder til at overveje muligheden for i fremtiden at indføre et lavere decentralt forvaltningsniveau, efterhånden som de decentrale myndigheder finder bedre fodfæste, eller at øge det eksisterende antal kommuner. Udvalget mener, at de decentrale myndigheders indsats på det laveste forvaltningsniveau sikrer, at lokale problemer løses på den mest effektive og hurtigste måde, at lokalbefolkningen i højere grad inddrages, og at der skabes en større ansvarsfølelse for fælles projekter. Udvalget opfordrer også til at overveje tanken om at indføre forvaltning på regionalt plan;
38.

anerkender behovet for rettidig, korrekt og effektiv implementering og korrekt anvendelse af EU-retten på samtlige myndighedsniveauer i medlemsstaterne og er klar over, at overtrædelsesprocedurer i visse tilfælde kan være nødvendige for at straffe manglende overholdelse eller virke afskrækkende. Udvalget skal dog give udtryk for betænkelighed ved, at Kommissionen i stigende grad forsøger at foreskrive, hvornår og hvordan medlemsstaterne skal gennemtvinge de lokale og regionale myndigheders overholdelse af EU-retten. Regionsudvalget mener, at håndhævelsen af EU-retten af hensyn til nærhedsprincippet er de nationale – og i givet fald regionale – regeringers eget ansvar, så længe det sikres, at EU-lovgivningens overordnede formål opfyldes.
66.

påpeger, at udvikling af en europæisk industri baseret på innovation og viden nødvendigvis må medføre, at europæiske virksomheder opnår et større antal patenter. Det er i den forbindelse særlig relevant at råde over et system, der effektivt beskytter virksomhedernes og opfindernes intellektuelle ejendomsret, har lavere adgangsomkostninger og sikrer en bedre juridisk beskyttelse mod forfalskning og piratkopiering. Det er derfor bydende nødvendigt at forenkle og billiggøre proceduren for opnåelse af patenter og at harmonisere deres automatiske godkendelse i alle medlemsstater i lighed med forslaget om et fælles EU-patent;
32.

mener, at årsberetningerne, hvoraf den første blev offentliggjort for nylig, bør og vil udfylde en vigtig opfølgnings- og evalueringsfunktion med hensyn til strategien for gennemførelse af EU's charter om grundlæggende rettigheder. Udvalget er imidlertid skuffet over, at den aktuelle beretning ikke henviser til den vigtige rolle, som lokale og regionale myndigheder spiller for styrkelsen af de grundlæggende rettigheder i EU, eller til idéen om et system til beskyttelse af grundlæggende rettigheder på flere niveauer. Regionsudvalget opfordrer derfor Kommissionen til i langt højere grad at inddrage det lokale og regionale politiske niveau i dette arbejde i fremtiden;
67.

er parat til – i samarbejde med repræsentanter for det regionale og lokale niveau i Tyrkiet – at nedsætte et blandet rådgivende udvalg for i endnu højere grad at styrke decentraliseringsprocessen i Tyrkiet samt at yde konkrete bidrag til at opbygge institutioner og styrke forvaltningskapaciteten på regionalt og lokalt niveau;
22.

håber endeligt, at Kommissionen og Rådet bliver mere bevidste om nødvendigheden af et stærkere retsgrundlag, som kan gøre det muligt at føre en specifik, passende finansieret politik til gavn for de sproglige mindretal;
46.

mener dernæst principielt, at det i høj grad er nødvendigt så vidt muligt at afstemme det uomtvistelige behov for at styrke mekanismerne til bekæmpelse af de eksisterende problemer, der i den seneste tid har antaget en alvorligere karakter, med det lige så vigtige behov for effektivt at værne om det grænseoverskridende samarbejde med partnere uden for EU. Da der er tale om to komplementære behov, vil udvalget gøre, hvad det kan for at medvirke til, at de begge opfyldes i så vidt omfang som muligt;
21.

erkender, at forsknings- og innovationsbilledet i EU er meget varieret, og opfordrer til, at der tilrettelægges et miks af politikker, der effektivt kan støtte både topkvalitet og samhørighed i regionerne i EU. Udvalget anerkender, at innovation kan vedrøre såvel nye måder at tilrettelægge arbejde og levere tjenesteydelser på som nye produkter, og opfordrer til større opmærksomhed om allerede eksisterende fremgangsmåder og mulighederne for at effektivisere dem. Understreger, at der er brug for at skabe muligheder for og at anerkende innovation mere åbent navnlig over for græsrødderne og fjerntliggende regioner ved at lette adgangen til viden og kommunikationen gennem forbedrede fysiske og virtuelle strukturer;
28.

er enigt i det nødvendige i, at den ydede støtte fremmer en inklusiv og bæredygtig vækst i partnerlandene, men beklager at grønbogen ikke henviser til de to centrale aspekter i opnåelsen af dette mål. For det første at det er nødvendigt at fremme en passende omfordeling af de indtægter, som fremskridtet genererer, så de fordeles mere ligeligt i overensstemmelse med, hvad der socialt set er ønskeligt. For at sikre stabilitet, forankre institutionerne og fremme en socialt bred vækst skal der være en vis lighed i samfundet. For det andet at landenes kapacitet på skatteområdet skal styrkes, og at svig, kapitalflugt samt ulovlige kapitalbevægelser, som dræner udviklingslandenes knappe indenlandske ressourcer og begrænser deres muligheder for fremskridt, skal standses;
20.

bifalder, at Kommissionen i meddelelsen tager hensyn til bidrag fra de lokale og regionale myndigheder og civilsamfundet, og at den anerkender disse som betydende aktører. Udvalget mener, at dette bør afspejles i EU's budget gennem et velfinansieret rammeprogram for forskning. EU's budget bør anvendes til at skabe bedre samspil og komplementaritet mellem de europæiske støttemidler til forskning og innovation for at sikre, at de anvendes effektivt, herunder at det prioriteres at opbygge forskningskapacitet i de mindre velstående områder af Europa. Der er også et presserende behov for at se på nøjagtigheden og tilgængeligheden af oplysninger om den regionale deltagelse i rammeprogrammerne og andre af EU's programmer til finansiering af forskning og innovation, for at de lokale og regionale myndigheder kan vurdere deres resultater på EU plan, og for at strukturelle svagheder kan bestemmes nøjagtigt;
57.

er modstander af forslaget om at indføre en resultatreserve med udgangspunkt i Europa 2020-strategiens målsætninger, eftersom det forekommer udvalget at være vanskeligt at fastsætte objektive tildelingskriterier herfor. Der er risiko for, at reserven vil komme de mest effektive regioner til gode, uden at der tages hensyn til den indsats, der ydes af de regioner, hvis udgangspunkt er mindre gunstigt i et territorialt, økonomisk eller socialt perspektiv, og uden at der tages hensyn til, at visse løsninger, særligt komplekse, integrerede løsninger, kræver lang forberedelse. En resultatreserve kunne også få medlemsstaterne til at fastlægge mindre ambitiøse mål. I øvrigt mener udvalget, at oprettelse af en resultatreserve, hvad enten den indføres på EU-niveau eller nationalt plan, ikke er nogen garanti for mere effektive investeringer. Derimod kan udvalget godt tilslutte sig indførelse af en fleksibilitetsreserve (på betingelse af, at den ikke er baseret på et resultatkriterium) sammensat af de i programmeringsperioden automatisk frigjorte bevillinger med det formål — enten at finansiere mere eksperimenterende initiativer inden for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst — eller i en krisesituation at anvende strukturfondsmidler sammen med midler fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen og Den Europæiske Unions Solidaritetsfond;
34.

mener desuden, at den større resultatorientering, sammen med styrkelsen af den territoriale dimension, mere effektive kommunikationstiltag og en tættere forbindelse med den integrerede regionale programlægning, er et effektivt middel til at forbedre Den Europæiske Socialfonds synlighed over for borgerne i EU og dens indvirkning på de forskellige sociale og økonomiske systemer; forslår, at man fremmer komplementariteten mellem ESF og EFRU ved hjælp af intelligente kommunikationsmetoder på lokalt plan, f.eks. ved at sikre, at kommunikationsstrategierne for EFRU og EFS administreres af et og samme organ, hvilket i nogle regioner har hjulpet partnerne til at forstå fordelene ved at have programstrategier med fælles mål, selv om aktiviteterne har forskelligt fokus.
42.

erklærer sig enig i, at man bør gå nye veje for at sikre, at strukturfondene udnyttes bedre og mere effektivt for at fremme Europa 2020-målsætningerne. Regionsudvalget bakker op om at udvide fokus for Den Europæiske Socialfond, så den ud over jobegnethed og øget beskæftigelse også omfatter bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, dog under forudsætning af, at den høje prioritering af en integreret beskæftigelsespolitik absolut bibeholdes som et nøgleelement i en vellykket bekæmpelse af fattigdom inden for rammerne af Den Europæiske Socialfond. Man bør især fremme sociale innovationer, så man kan udvikle nye løsninger på problemer og udfordringer, og gennemprøvede metoder kan indsamles og anvendes som benchmark for nationale, regionale og lokale myndigheder. Regionsudvalget konstaterer, at det ikke er nok at opnå et beskæftigelsesmål på 75 % for at mindske fattigdom og social udstødelse, og at man bør lægge større vægt på at dæmme op for det stigende antal fattige arbejdstagere (»working poor«), samt at øge kvaliteten og bæredygtigheden af job i EU, herunder foranstaltninger til at sikre rimelige indkomster;
34.

anbefaler Kommissionen at overvåge gennemførelsen af handlingsplanen for trafiksikkerhed via et passende internt organ. Det kunne i den forbindelse være hensigtsmæssigt at oprette et kontor for trafiksikkerhed eller at styrke eksisterende organer som f.eks. det europæiske overvågningsorgan for trafiksikkerhed.
47.

støtter det arbejde, der skal sikre, at tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold i EU, så længe opholdet varer, har mulighed for at deltage i det politiske liv på lokalt plan. Den europæiske konvention om udlændinges politiske deltagelse på lokalt niveau (Council of Europe Convention on the Participation of Foreigners in Public Life at Local Level, ETS No. 144) slår også fast, at tredjelandsstatsborgere har ret til deltagelse i det politiske liv;
51.

understreger, at ifølge EU-Domstolens retspraksis hører koncessionskontrakter om tjenesteydelser ikke ind under anvendelsesområdet for direktiverne om indgåelse af offentlige kontrakter, men skal overholde de generelle principper i traktaten om EU's funktionsmåde (forbud mod forskelsbehandling, princippet om ligebehandling og gennemsigtighed), og at de ordregivende offentlige myndigheder har ret til at sikre leveringen at tjenesteydelser ved hjælp at en koncessionskontrakt, hvis de vurderer, at det er den bedste måde at sikre den pågældende tjeneste af almen interesse på, og at den med udnyttelsen forbundne risiko – hvor begrænset den end måtte være – imidlertid overdrages fuldstændigt (1); mener derfor, at denne retspraksis udgør det nødvendige grundlag for en lovgivningsmæssig konsolidering for at fortsætte denne status quo, og modsætter sig en procedure, som udelukkende hviler på indgåelsen af disse koncessionskontrakter, hvilket ville være en hindring for de lokale myndigheders frihed til at tilrettelægge og administrere, bl.a. ved gennemførelsen af fællesskabskravet om forudgående fyldestgørende offentliggørelse;
30.

bemærker, at Det Europæiske År for Frivilligt Arbejde (2011) vil være en lejlighed til: (a) blandt andre positive aspekter at vise værdien af frivilligt arbejde for de unge, idet det kan være til gavn for dem i udviklingen af deres faglige karriereforløb; og (b) at se nærmere på hindringerne for frivilligt arbejde og behovet for passende lovrammer for at beskytte de frivilliges rettigheder og krav;
26.

mener, at det - for at man kan vælge de bedste løsninger vedrørende GMO’er - er nødvendigt at skabe et system til korrekt videnskabelig vurdering, som ikke udelukkende er baseret på bagklogskab og som også skal foretages lokalt og regionalt gennem specifikke undersøgelser for at en sådan vurdering kan være virkelig skal være grundig og uafhængig. Særligt vigtigt er spørgsmålet om tilstedeværelsen i et bestemt område af beslægtede vilde planter, som kan medføre en ukontrolleret overførsel af transgener fra de dyrkede GMO-planter. Samtidigt skal det understreges, at de regionale og lokale myndigheder bør kunne påberåbe sig beskyttelsesklausulen, eftersom problemet med frøenes overholdelse af renhedsnormerne endnu ikke er løst.
42.

værdsætter muligheden for at skabe forbindelse mellem rammeprogrammerne og andre EU-programmer, således at finansiering under strukturfondene kan bruges til at støtte projekter, der er vurderet til at opfylde alle ekspertisekriterier for rammeprogrammerne, og foreslår, at dette kan gå i begge retninger, således at projekter, der udvikles under de territoriale samarbejdsprogrammer, eksempelvis har lettere adgang til rammeprogrammerne;
23.

henstiller til, at Kommissionen og alle involverede parter overvåger, hvordan de grænser, der er fastsat i den ændrede forordning for EU's finansielle bidrag til programmet, påvirker viljen til at anvende hjælpen, samt hvilke konsekvenser det kan få for muligheden for at hjælpe de socialt dårligst stillede;
34.

understreger, at det ud over muligheden for at mobilisere EU's strukturfonde med henblik på at sikre boliger til marginaliserede samfundsgrupper – en foranstaltning, som bør føres videre i næste programperiode, da den imødekommer behovet for at få udryddet uværdige boliger – også er nødvendigt at gøre strukturfondene mere integrerede (ESF/EFRU) for at kunne støtte en bæredygtig udvikling af dårligt stillede kvarterer (9); henleder opmærksomheden på, at fornyelse af bykvarterer imidlertid ikke må føre til »gentrificering«, og at der bør gennemføres programmer til fremme af blandede beboersammensætninger for at sikre den sociale samhørighed.