»MMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
COM(94) 510 endelig udg. 
Bruxelles, den 16.11.1994. 
KOMMISSIONENS MEDDELELSE TIL RÅDET TIL EUROPA-PARLAMENTET 
DET ØKONOMISKE OG SOCILE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
DEN EUROPÆISKE SOCIALFONDS NYE MÅL 4 
•MMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
COM(94) 510 endelig udg. 
Bruxelles, den 16.11.1994. 
KOMMISSIONENS MEDDELELSE TIL RÅDET TIL EUROPA-PARLAMENTET 
DET ØKONOMISKE OG SOCILE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
DEN EUROPÆISKE SOCIALFONDS NYE MÅL 4 
Da det indeholder en ny faktor, skal mål 4 således ses som et led i Den Europæiske 
Unions beskæftigelsespolitik og politik for strukturtilpasning og erhvervsuddannelse: 
ved at henvende sig til arbejdstagere, der er beskæftiget i virksomhederne, 
bidrager den samtidig til en stabilisering af beskæftigelsen for arbejdstagere, der 
trues af arbejdsløshed, og til udviklingen af virksomhedernes menneskelige kapital, 
og gør dem således mere konkurrencedygtige; 
da dette mål integrerer en forudberegning af behovene, en strukturering af uddan­
nelsestilbuddet samt forberedelse og gennemførelse af uddannelsesaktioner, bliver 
det en af de bærende søjler for en fremadrettet politik for tilpasning til industrielle 
ændringer; 
aktionerne i forbindelse med mål 4 begunstiger en præventiv tilpasning til 
ændringer fremfor hjælpeforanstaltninger, når ændringerne er sket. 
Aktionerne i henhold til mål 4 skal bidrage til den samtidige gennemførelse af to mål: 
en styrkelse af økonomiens konkurrenceevne gennem en styrkelse af virksom­
hedernes evne til at foretage tilpasninger til industrielle ændringer; 
fremme af beskæftigelsen gennem fremme af arbejdstagernes tilpasning til 
strukturændringer, der rammer virksomhederne. 
2. Gennemførelse af hvidbøgerne 
De aktioner, der støttes i henhold til mål 4, som prioriterer investeringen i den 
menneskelige kapital, indgår direkte i perspektivet og prioriteterne i hvidbogen "Vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse": 
for så vidt angår målene tillægger såvel strukturfondenes rammeforordning som 
ESF implicit aktionerne under mål 4 den opgave at behandle "de dybereliggende 
årsager til problemer i tilknytning til industrielle ændringer", at nå frem til en 
mere konkurrencedygtig økonomi og udvikle arbejdskraftens kvalitet gennem 
uddannelse og erhvervsuddannelse. Blandt de aktionsområder, medlemsstaterne 
prioriterer inden for rammerne af opfølgning af hvidbogen, henvises der bl.a. til 
en forbedring af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne, reorganisering 
af arbejdet i virksomheden og forbedring af virksomhedernes fleksibilitet internt 
og på arbejdsmarkedet, hvilket er udtryk for en konvergens mellem de foranstalt­
ninger, der planlægges inden for rammerne af programmeringen af mål 4 og 
opfølgningen af hvidbogen i de forskellige medlemsstater; 
med hensyn til midlerne genfinder man i hele hvidbogen forestillingen om 
foregriben af behovene inden for rammerne af en præventiv politik, styrkelse af 
efter- og videreuddannelse, udvikling afpassende uddannelsessystemer, udvikling 
af strukturer til samarbejde på områderne uddannelse og erhvervsuddannelse 
mellem de forskellige berørte parter samt en særlig opmærksomhed rettet mod de 
små og mellemstore virksomheder, og alle disse midler er prioriterede aktioner 
under mål 4. 
Gennem en styrkelse af de immaterielle investeringer udgør de aktioner, der gennemføres 
i henhold til mål 4, således en af de vigtige faktorer, der gør det muligt at styrke 
økonomiens samlede konkurrenceevne ved at begunstige et bedre forhold mellem det 
teknologiske fremskridt og arbejdskraftens kvalifikation. 
På det europæiske plan kan socialpolitikken spille en væsentlig rolle i denne omstillings­
proces. I hvidbogen om den europæiske socialpolitik, en vej fremad for Unionen, forsøges 
det fastlagt, hvilke hovedretningslinjer der bør følges på dette område i Unionen i de 
kommende år: ud fra den betragtning, at socialpolitikken er bredere end beskæftigel­
sespolitikken er det en af denne hvidbogs første prioriteter at støtte skabelsen af arbejds­
pladser og investeringen i en førsteklasses arbejdskraft. 
De aktioner, der støttes af mål 4, skal udvikles i synergi med handlingsprogrammet til 
gennemførelse af en erhvervsuddannelsespolitik i Det Europæiske Fællesskab, 
LEONARDO, og fællesskabsinitiativet ADAPT. 
Fællesskabsinitiativet ADAPT, som har til formål at hjælpe arbejdstagere, der trues af 
arbejdsløshed på grund af industrielle ændringer, med at tilpasse sig til ny praksis og 
arbejdsmetoder, gør det således muligt at indføre en tværnational dimension og styrke 
konkrete aktioners nyskabende karakter. 
Dette iniviativ til komme til at fa en betydelig katalysatorvirkning på de bestræbelser, der 
tager sigte på at fremme beskæftigelsen og forbedre uddannelsesforanstaltningernes 
kvalitet og normer. For så vidt angår handlingsprogrammet LEONARDO, tager dette sigte 
på at inddrage de dyberegående ændringer i kompetence og kvalifikationer i uddan­
nelsesforanstaltningerne: der vil blive lagt særlig vægt på forbindelsesmæssig, metodisk 
og social kompetence og på den evne, der gives personer, til at leve op til permanente 
ændringer, at forvalte deres egen udvikling samt at lette muligheden for overførsel af 
kvalifikationer. 
3. De store prioriteter under mål 4. 
3.1. Retningslinjer og generelle principper 
De^programdokumenter, medlemsstaterne har udarbejdet i fællesskab med Kommissionen, 
indgår i iværksættelsen af de retningslinjer og generelle principper, der er meddelt i 
Kommissionens forordninger og dokumenter. De er resultatet af drøftelser, der undertiden 
har været vanskelige, hvilket skyldes en række forskellige grunde: 
i forhold til strukturfondenes interventioner er mål 4 en nyhed, som forudsætter 
en indkøringsfase til gennemførelse af planlægning og omdefinering af foranstalt­
ninger; 
i forhold til mål 3, som støtter og styrker en politik, der er veletableret i medlems­
staterne, er mål 4 et forsøg på at finde en særlig løsning på problematikken 
konkurrenceevne - beskæftigelse - uddannelse. Selv om de elementer, der udgør 
målet, også findes i de berørte medlemsstater, er den nationale politik ikke 
nødvendigvis struktureret på en sådan måde, at det passer til mål 4; 
de store forskelle i medlemsstaternes udgangsposition letter ikke gennemførelsen 
af en fælles ramme for mål og foranstaltninger. 
Under forhandlingerne har det vist sig, at de økonomiske og sociale partneres fælles 
deltagelse, i forbindelse med en metode "fra neden og opefter" (bottom up) er væsentlige 
for udvælgelsen, udarbejdelsen og gennemførelsen af aktioner under mål 4. 
Forhandlingerne har gjort det muligt at nå frem til tilfredsstillende aftaler om de vigtigste 
punkter, nemlig foregribende foranstaltninger, horisontal metode og koncentration i 
aktionernes metode. 
3.2. Foregribende foranstaltninger 
I forhold til de nuværende planer er der sket en styrkelse af aktionernes foregribende 
karakter. Målet er at identificere tendenser og forudberegne udviklingen i beskæftigelsen, 
i erhvervene og i kvalifikationerne forud for konkrete uddannelsesaktioner, hvilket skulle 
give virksomhederne en bedre kapacitet til at forvalte produktionssystemernes ændrings­
processer. 
3.3. Den horisontale metode 
Den horisontale metode, som udtrykkelig er nævnt i forordningerne, følger af, at 
industrielle ændringer og ændringer i produktionssystemerne pr. definition berører alle 
virksomheder og arbejdstagere. Det er klart, at der til enhver tid vil være sektorer, som 
disse ændringer rammer særligt direkte. De økonomiske sektorer bliver således, selv om 
de alle står over for det samme konkurrencemiljø, udsat for specifikke forhold. Den 
rytme, hvormed de industrielle ændringer rammer de forskellige sektorer og økonomiske 
aktiviteter, er således forskellig og varierer i tid. 
Derfor kan industrielle ændringer, som viser sig i de fleste aktivitetssektorer i forskellig 
udstrækning, på et givent tidspunkt i særlig grad ramme arbejdstagere, der beskæftiger sig 
med bestemte aktiviteter, hvor der sker en acceleration af denne ændringsproces. I denne 
sammenhæng bidrager de immaterielle investeringer og i særlig grad bestræbelserne til 
fordel for en valorisering af de menneskelige ressourcer til en styrkelse af virksom­
hedernes konkurrenceevne i denne sektor. I denne forbindelse kan de foregribende 
uddannelsesforanstaltninger, der er fastsat i mål 4 og i ADAPT på det horisontale plan, 
spille en specifik rolle for arbejdstagere, der er beskæftiget i flere specifikke sektorer. 
Denne problematik har i den senere tid givet anledning til meddelelser fra Kommissionen, 
i hvilke betydningen af at tilpasse arbejdstagerne til ændringerne er blevet understreget 
som et konkret udtryk for denne horisontale metode. Det drejer sig bl.a. om automobiler, 
bygning af maskiner og flyvende materiel, tekstiler og værftsindustri. 
3.4. Koncentration 
Den horisontale metode på tværs af sektorerne fungerer positivt sammen med koncentra­
tionen, som omfatter fire områder: 
• koncentration på virksomhedsniveau, eftersom der lægges særlig vægt på små og 
mellemstore virksomheder, herunder på disses forbindelser med store virksom­
heder; 
• koncentration for så vidt angår modtagerne: det drejer sig om lønmodtagere, hvis 
funktioner i sidste ende vil forsvinde eller undergå dybtgående ændringer, lønmod­
tagere, der er halvvejs henne i arbejdslivet, og hvis oprindelige kvalifikationer er 
utilstrækkelige til, at de kan deltage effektivt og aktivt i ændringerne i den 
pågældende sektor. Det drejer sig om at samle ESF's aktion om de arbejdstagere, 
der har de ringeste chancer for at få adgang til erhvervsuddannelse, ud fra et ønske 
om at supplere de bestræbelser,virksomhederne selv præsterer; 
• koncentration om aktionstvpen: det drejer sig om forudgribende aktioner, rådgiv­
ning, uddannelse og styrkelse af uddannelsestilbuddet, der skal ledsage de 
industrielle ændringer; 
• tematisk koncentration: det drejer sig om at behandle emner, der er fælles for flere 
økonomiske aktiviteter, som f.eks. tilpasning til udviklingen og til teknologiske 
ændringer, indføring af den totale kvalitet, internationalisering af markeder, nye 
former for forvaltning af virksomheder samt teknikker og metoder til forøgelse af 
produktiviteten. 
Disse forskellige koncentrationskriterier gør det muligt at idenficere de arbejdstagere, der 
berøres kraftigst af ændringerne, og igangsætte de aktioner, der er mest hensigtsmæssige 
for at forbedre deres evne til tilpasning til ændringerne, samt bidrage til en forbedring af 
virksomhedernes konkurrenceevne ved at opmuntre til immaterielle investeringer. 
Endelig skal det understreges, at koncentrationen ikke har til formål at udelukke de andre 
arbejdstagere og virksomheder, som potentielt er modtagere af de pågældende foranstalt­
ninger. 
Der er endvidere lagt særlig vægt på styrkelsen af den tekniske bistand, især til fordel 
for små og mellemstore virksomheder. 
Endelig skal samfinansierede aktioner supplere de bestræbelser, virksomhederne og de 
offentlige myndigheder allerede udfolder på dette område. 
4. Programdokumenternes fremstående træk 
De aktioner, der er fastsat til gennemførelse afmål 4, er defineret i forhold til fire hoved­
retningslinjer, som er fælles for de forskellige programdokumenter. 
I overensstemmelse med den gældende lovgivning om strukturfondene er disse retnings­
linjer fastsat som følger: 
foregriben af arbejdsmarkedets tendenser og behovet for erhvervsmæssige kvalifi­
kationer; 
erhvervsuddannelse og omskoling, orientering og rådgivning; 
forbedring og udvikling af hensigtsmæssige erhvervsuddannelsessystemer; 
teknisk bistand eller aktioner, der har horisontal rækkevidde for samtlige fælles­
skabsstøtterammer. 
Inden for denne fælles ramme af prioriteter har medlemsstaterne i partnerskab med 
Kommissionens tjenestegrene udarbejdet en række foranstaltninger, som tager sigte på 
iværksættelsen af mål 4. 
Disse foranstaltninger afspejler de generelle principper for mål 4 og de forskellige 
udgangspunkter i medlemsstaterne. 
Herefter følger en redegørelse for retningslinjerne i disse programdokumenter set i lyset 
af de fire prioriterede retningslinjer. 
4.1. Foregriben af begivenhedernes gang 
Der er her tale om at foregribe tendenserne på arbejdsmarkedet, behovene for kvalifika­
tion og kompetence. Det er karakteristisk, at denne metode bliver nævnt gentagne gange 
i programmeringsprocessen, og den skal give mulighed for at udarbejde konkrete projekter 
om rådgivning, orientering, erhvervsuddannelse af arbejdstagere samt støtteaktioner og 
tilpasning af erhvervsuddannelsesstrukturer på det pågældende niveau. 
De aktioner, der er fastsat på dette område, dækker dels forudgående undersøgelser og 
foranstaltninger på forskellige planer (nationalt, regionalt, sektorbestemt, grupper af virk­
somheder, virksomheder), dels anvendelse af disse forudgående resultater og den dertil 
svarende praksis i virksomhederne. 
Denne metode anvendes i forskellig grad i de forskellige medlemsstater, både set under 
den synsvinkel, at de finansielle midler, der anvendes til den varierer (mellem 10% og 
17% af det samlede beløb til mål 4) og i henseende til, i hvilken udstrækning metoden 
tænkes anvendt, hvilket afhænger af de eksisterende strukturer. 
Operationelle foregribende strukturer findes: i dette tilfælde tager foranstaltnin­
gerne sigte på at sensibilisere de berørte parter, virksomhederne, erhvervsuddan­
nelsesinstitutioner og arbejdstagere for betydningen af en sådan metode og anven­
delsen af resultaterne til at fastlægge erhvervsuddannelsesaktionerne; 
foregribende strukturer findes, men må styrkes forud for udbredelsen og anven­
delsen af resultaterne i de berørte gremier; 
i tilfælde, hvor de foregribende strukturer ikke findes eller kun findes i meget 
utilstrækkeligt omfang, udfoldes der særlige bestræbelser ved programperiodens 
begyndelse for at etablere passende strukturer, eventuelt samtidig med et system 
til efter- og videreuddannelse. 
4.2. Erhvervsuddannelse 
Der er tale om en udvikling af erhvervsuddannelsesbestræbelserne samt orientering og 
rådgivning. Målet er at hindre, at der sker en erhvervsmæssig udelukkelse af personale 
fra virksomheder, der rammes af industrielle ændringer og af udvikling af organisations­
systemer, samt at uddanne et personale, der kan blive et af elementerne i de europæiske 
virksomheders forstærkede konkurrenceevne. 
Disse aktioner har til formål at stabilisere beskæftigelsen enten ved at lette flytninger af 
personale inden for virksomhederne eller, når afskedigelser er uundgåelige, ved at kvali­
ficere arbejdstagerne på en sådan måde, at deres muligheder for at finde ansættelse i andre 
virksomheder/sektorer bliver forbedret. 
De finansielle midler, der er afsat hertil, varierer mellem 52% og 83% af de samlede 
midler, der står til rådighed i de forskellige programdokumenter. 
I alle programdokumenterne vedrører koncentrationen først og fremmest dels arbejds­
tagere, der trues af arbejdsløshed på grund af udviklingen af produktions- og organisa­
tionssystemer, dels små og mellemstore virksomheder. 
Arbejdstagere, der trues af arbejdsløshed, identificeres i alt væsentligt efter to metoder: 
enten i forhold til deres særlige situation, herunder for tiden utilstrækkelige 
kvalifikationer, en risikopræget status på arbejdsmarkedet, som forringer deres 
muligheder for at få adgang til erhvervsuddannelsesaktioner (tidsbegrænset 
kontrakt, ufrivillig deltid); 
eller i forhold til den type erhverv, de udøver, i den udstrækning disse erhverv 
enten risikerer at forsvinde eller kan blive voldsomt påvirket af organisatoriske 
ændringer, der rammer et større antal økonomiske sektorer på tværs. Det drejer sig 
om en tematisk identifikation snarere end en identifikation efter målgrupper. 
Begrebet arbejdstager, der trues af arbejdsløshed, svarer således ikke til en socio-økono-
misk profil, der er defineret i forvejen, men skal ses i forhold til nødvendigheden af at 
omstrukturere virksomheder. 
Når der lægges vægt på de små og mellemstore virksomheder, drejer det sig ikke kun om 
de arbejdstagere ved disse virksomheder, der trues af arbejdsløshed, men også om ledere 
og personale i højere stillinger i den udstrækning, hvor aktioner vedrørende 
erhvervsuddannelse, rådgivning og sensibilisering for vigtigheden af forvaltning af de 
menneskelige ressourcer giver mulighed for at udvide arbejdstagernes adgang til erhvervs-
uddannelsesaktioner. 
Andre arbejdstagere og virksomheder er ikke af den grund udelukket fra anvendelsen af 
disse foranstaltninger, når blot de opfylder kriterierne for tilpasningens mål. 
Erhvervsuddannelsesaktionernes indhold vedrører efteruddannelse til ajourføring på samme 
arbejdsområde, generelle eller specialiserede tekniske uddannelser, uddannelser med 
tilknytning til markedernes eller kvalitetens videreudvikling, etablering af status over 
lønmodtagernes individuelle kompetence, orientering og opfølgning. Blandt de områder, 
der dækkes af foranstaltningen, kan nævnes nye former for arbejdsorganisation, 
teknologiske ændringer, nye produktionsprocesser, miljøkrav eller forbedring af produkti­
viteten, den samlede kvalitet, markedernes udvikling og internationalisering. 
I denne sammenhæng har medlemsstaterne udarbejdet forslag om en højnelse af basis­
kompetencen og alsidigheden, som giver virksomhederne mulighed for at udvikle deres 
evne til at reagere på vekslende situationer gennem personalets fleksibilitet, og derudover 
fremme af nye alsidige kvalifikationer i tilknytning til nye teknologiers indførelse, drift 
og udvikling og anvendelsen af nye produktionsmetoder, omstrukturering af produktionen 
og distributionssystemerne. 
Der er ligeledes i programdokumenterne fastsat erhvervsuddannelsesforanstaltninger i 
tilknytning til nødvendigheden af at tilpasse små og mellemstore virksomheder til nye 
former for samarbejde med de store virksomheder, især i forbindelse med underleverance. 
Desuden findes der aktioner vedrørende omskoling, som giver de berørte arbejdstagere 
mulighed for at bevare deres beskæftigelse, eller som letter deres genintegrering i 
passende beskæftigelse. 
4.3. Forbedring af erhvervsuddannelsessystemerne og -strukturerne 
Forbedring af erhvervsuddannelsessystemerne og -strukturerne tager sigte på at tilpasse 
de tilbudte erhvervsuddannelser til de berørte uddannelsessøgendes behov. 
I de forskellige medlemsstater er der afsat mellem 5% og 30% af de disponible midler 
til mål 4 til disse bestræbelser. 
Foranstaltningens indhold og de berørte personer udviser store forskelle i de forskellige 
medlemsstater, således efter omstændighederne: 
støtte til etablering af en struktur for efter- og videreuddannelse i virksomheden, 
når en sådan ikke findes; 
uddannelse af uddannelsespersonale, herunder af personer i virksomhederne, der 
en dag kan komme til at spille rollen som uddannelsespersonale; 
investering i erhvervsuddannelsesredskaber, som forudsætter nyt pædagogisk 
indhold eller nye hjælpemidler (fjernundervisning); 
udvikling af net mellem virksomheder, forskningsinstitutioner og uddannelses­
centre med det sigte at foretage en hurtig tilpasning af uddannelsens indhold. 
4.4. Teknisk bistand 
Teknisk bistand er særlig vigtig i betragtning af den nye karakter af mål 4. Denne foran­
staltning repræsenterer mellem 5% og 17% af ESF-midlerne i de forskellige program­
dokumenter. De fastsatte aktioner, som er af horisontal karakter, dækker forskellige 
områder: 
koordinering og organisation af partnerskaber mellem virksomheder, arbejds­
markedets parter og de offentlige myndigheder; 
bistand til forbedring af foregribende foranstaltninger; 
foranstaltninger til offentliggørelse og udbredelse af information om resultater af 
aktioner, der gennemføres inden for rammerne af mål 4; 
foranstaltninger til bistand til iværksættelse af individuelle projekter, opfølgning 
og evaluering af aktioner. 
5. Finansielle aspekter 
De beløb, der står til rådighed for mål 4 uden for regionerne under mål 1 til de forskellige 
berørte medlemsstater er resultatet af en procedure i tre etaper: 
de samlede beløbsrammer til fællesskabsstøtterammerne mål 3 og 4 uden for 
regionerne under mål 1 blev besluttet af Kommissionen den 21. november 1993 
og beløber sig til 13.948 mio. ECU for perioden 1994-1999 (konstante priser 
1994); 
ved årets begyndelse foretog Kommissionen i overensstemmelse med konklusio­
nerne fra Det Europæiske Råd i Edinburgh en vejledende fordeling mellem 
medlemsstaterne af dette samlede beløb til mål 3 og 4 på grundlag af en række 
objektive kriterier; 
inden for rammerne af programmeringsprocessen for mål 3 og 4 har medlems­
staterne fordelt de finansielle midler mellem disse mål under hensyntagen til de 
overvejelser, der var nævnt i Rådets og Kommissionens fælles erklæring om 
artikel 1 i rammeforordningen. For perioden 1994-1999 anvendes uden for Det 
Forenede Kongerige og uden for regionerne under mål 1 gennemsnitligt næsten 
19% af det samlede beløb til mål 3 og 4 på opgaver under mål 4. 
Der er blevet opnået en passende ligevægt mellem offentlig national/regional finansiering, 
privat finansiering og fællesskabsstøtte. 
Forholdet mellem disse finansieringsmåder varierer i medlemsstaterne og er udformet efter 
prioritering og efter virksomhedernes størrelse. Generelt er der tale om en tredjedel af 
finansieringen fra offentlige nationale/regionale myndigheder, en tredjedel privat finan­
siering og en tredjedel fællesskabsstøtte. 
Aktionernes gennemførelse vil ske i overensstemmelse med bestemmelserne om 
statsstøtte, hvis iværksættelse vil blive evalueret i sammenhæng med rammerne for støtte 
til beskæftigelse og erhvervsuddannelse, som skal godkendes af Kommissionen. 
6. Procedurer for opfølgning og evaluering 
De programdokumenter, der er forelagt for Kommissionen, indeholder i lighed med det, 
der har været tilfældet ved de andre mål, mekanismer for en styrket opfølgning. Der er 
således sket en styrkelse af opfølgningsudvalgenes kompetence, især i forbindelse med 
den foreløbige evaluering samt i forbindelse med muligheden for at foreslå en styrkelse 
af visse aktioner og/eller etablering af nye aktioner inden for rammerne af fællesskabs­
støtterammen, herunder gennem anvendelse af de midler, der fremkommer ved den årlige 
indeksering af den oprindelige betalingsplan. Partnerskabsprincippet er ligeledes blevet 
styrket i sammenhæng med de nye opfølgningsudvalg. 
Det bør i denne sammenhæng understreges, at arbejdsmarkedets parter har en vigtig rolle 
at spille, idet de i fællesskab skal bidrage til udviklingen af de foranstaltninger, der er 
nødvendige for at foregribe de industrielle ændringer. 
De fleste af programdokumenterne (DOCUP og fællesskabsstøtterammerne) er blevet 
udarbejdet for perioden 1994-1996. Evalueringen af denne første periode, som vil ske 
midtvejs i gennemførelsen af den anden reform af strukturfondene, vil bl.a. kunne ske 
under indkaldelse af andre data, erfaringer og evalueringer udviklet under handlings­
programmet LEONARDO og fællesskabsinitiativet ADAPT. 
7. Programdokumenternes form 
De i princippet vedtagne programdokumenter om mål 4 bortset fra områderne under mål 
1 vedrører otte medlemsstater. I de tre medlemsstater, der dækkes af mål 1 (Grækenland, 
Irland og Portugal) gennemføres aktioner under mål 4 i sammenhæng med de program­
dokumenter, der er vedtaget for mål 1. Det Forenede Kongerige har indtil nu ikke 
foreslået en plan for mål 4. For perioden 1994-1996 anvendes i Det Forenede Kongerige 
95% af det samlede beløb til dette land under mål 3 og 4 på mål 3. For så vidt angår 
dokumenternes form, bemærkes det, at der er tale om ensartede dokumenter til program­
merne i alle medlemsstaterne undtagen Belgien, som har valgt at anvende en fællesskabs­
støtteramme. 
8. Konklusioner 
Generelt giver programdokumenterne et godt udtryk for mål 4's prioriteter og mål, og de 
udgør en første etape af gennemførelsen af disse aktioner i de forskellige medlemsstater. 
I de følgende etaper og i hele programperioden er det meningen, at en uddybelse af en 
række vigtige punkter skal afstikke retningslinjerne for konkrete aktioner og fungere som 
arbejdsprioriteter for de nye opfølgningsudvalg: 
den foregribende metode vedrørende beskæftigelse og kvalifikationer, skal 
konkretiseres på forskellige planer af den økonomiske aktivitet, såvel på det 
nationale som på det regionale og lokale plan og i virksomhederne under 
10 
deltagelse af alle berørte parter på det økonomiske og sociale område. En 
"foregribende forvaltning af beskæftigelsen på virksomhederne" og "foregribende 
politik for beskæftigelsen på andre relevante niveauer" indgår i øvrigt i den række 
af midler til etablering af arbejdspladser, arbejdsmarkedets parter har identificeret3: 
metoden "fra neden og opefter" vil blive udviklet på en dynamisk måde og vil 
bl.a. afspejle konkrete metoder til udarbejdelse og udvælgelse af projekter; 
høring af det udvidede partnerskab er i princippet blevet gennemført under 
udarbejdelsen af de nationale planer for mål 4. Disse høringer skal fortsættes og 
udvikles under hele gennemførelsen under hensyntagen til de forskellige 
medlemsstaters særlige forhold og institutionelle praksis, således at der sikres en 
bred tilslutning fra alle berørte parter til de udviklede aktioner; 
I denne sammenhæng skal arbejdsmarkedets parters faktiske fælles bidrag 
forbedres og udvikles. Kommissionen vil derfor sammen med arbejdsmarkedets 
parter undersøge de mest hensigtsmæssige metoder til etablering af en mekanisme 
på det europæiske plan til sikring af dette bidrag. Mere konkret vil der blive 
afholdt møder og seminarer, både på det nationale og på det europæiske plan, for 
at uddybe de relevante aspekter af iværksættelsen afmål 4. Endelig vil der blive 
afholdt en konference på unionsplan allerede i 1995. 
der tilstræbes synergi med den øvrige politik på det nationale plan og på 
fællesskabsplan, som f.eks. erhvervsuddannelsespolitikken og konkurrence­
politikken for industrien. Dette er en nødvendig betingelse for at nå den selvfor­
stærkende virkning, der forventes af de strukturrelevante aktioner. 
Se fælles udtalelse af 13. februar 1990 om etablering af et europæisk rum for erhvervsmæssig og 
geografisk mobilitet og forbedring af arbejdsmarkedets drift i Europa, punkt 12 i den europæiske 
sociale dialog, "fælles udtalelser", dokumentarserie for Kommissionen for De Europæiske 
Fællesskaber. 
11 
Mål 4. Fordelingen af midler fra ESF efter lande og prioriteter 1994-1996 
Foregribende 
foranstaltnin­
ger 
Erhvervs­
uddannelse 
Erhvervs-
uddannelses­
strukturer 
Teknisk 
bistand 
I ALT Belgien 
8.3 (33%) 
8.7 (34%) 
6.4 (25%) 
2.0 (8%) 
25.5 Danmark 
1.9 (14%) 
6.7 (52%) 
3.9 (30%) 
0.5 (4%) 
13 Tyskland 
11,6(11%) 
73.6(70%) 
13.7 (13%) 
5.7 (6%) 
104.5 Spanien 
36.9 (10%) 
308.4 (83%) 
23.3 (7%) 
368.6 Frankrig 
32.1 (11%) 
227.8 (78%) 
14.6 (5%) 
25.4 (6%) 
299.6 
For Spanien, Italien og Nederlandene dækkes perioden 1994-1999 
Procentsatserne for Frankrig er udtrykt på grundlag af de samlede udgifter Italien 
56,9 (15%) 
321.8 (80%) 
19.9 (5%) 
398.7 
For Spanien og Italien omfatter prioriteten erhvervsuddannelse ogsså forbedring af erhvervsuddannelsesstrukturer Luxembourg 
0.09 (10%) 
0.5 (57%) 
0.15 (16%) 
0.17(17%) 
0.895 mio. ECU 
Nederlandene 
15.1 (10%) 
105.4 
(67%) 
23.9 (15%) 
11.7(8%) 
156.2 
12 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 510 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 13 05 
Katalognummer : CB-CO-94-546-DA-C 
ISBN 92-77-82434-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikatloaer 
LP29S5 Luxembourg