Lissabontraktaten fastsætter, at EU og det indre marked hviler på en ”social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne ”. For at bevare og udvikle denne model i et vanskeligt økonomisk klima har EU vedtaget Europa 2020-strategien for at skabe betingelserne for mere intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. En række ambitiøse politiske initiativer har til formål at forankre disse målsætninger i virkeligheden:

– For at stimulere det indre marked har man i april 2011 ved hjælp af ”akten for det indre marked”[1] tilstræbt at påvise vigtigheden af mennesket og tilliden som drivkraft i økonomisk henseende og hvad angår europæisk integration ved at styrke de sociale forhold i udformningen af politikker til fremme for virksomhederne. Dette indebærer at styrke ansvarligheden hos virksomhederne over for deres sociale miljø og fremhæver den særlige plads, som ansvarlige og sociale virksomheder kan udfylde.

– Samtidig fremmer flagskibsinitiativet ”Innovation i EU” konceptet om social innovation, der for sammenslutninger og socialt bevidste iværksættere handler om at stille deres kreativitet til rådighed for svage grupper og presserende sociale behov, som ikke dækkes af markedet eller statens tilstedeværelse.

– Ved udgangen af 2010 foreslog ”Den Europæiske Platform mod Fattigdom og Social Udstødelse” en samlet strategi til koordinering af nationale og europæiske politikker for at gøre Europa mere inklusiv og for at ”udnytte den sociale økonomi fuldt ud” i kampen mod fattigdom og social udstødelse.

– I sin meddelelse ”En Industripolitik for en Globaliseret Verden” bemærker Kommissionen, at der er behov for en ny tilgang for at skabe balance mellem kortsigtet profitmaksimering og bæredygtig værdiskabelse på længere sigt[2].

Udfordringen ligger i vækst og konkurrenceevne, som kun er mulige, hvis borgernes tillid til unionen vender tilbage. Vi skal udnytte Europas kapacitet inden for innovation og kreativitet, mens vi forbliver tro mod vores værdier: Ansvarlighed og åbenhed, men i lige så høj grad retfærdighed, social åbenhed og solidaritet. Denne nye inklusive og bæredygtige vækst, som er rettet mod beskæftigelse for alle, går dog forud for alt andet ved at lægge større vægt på en realøkonomi baseret på værdiskabende virksomheder, der ledes på åben og ansvarlig vis.

I forbindelse med det foregående foreslår pakken "Ansvarlige virksomheder" et sæt foranstaltninger og initiativer til konsolidering og udvikling af den økonomiske og sociale model, som udgør hjørnestenen for 500 millioner europæeres liv i fællesskab. Gennem dette initiativ ønsker Kommissionen at tilskynde og hjælpe virksomhederne med at deltage i den fælles indsats til genetablering af ansvarlighed, tillid og social inklusion som en del af kernen i en mere bæredygtig økonomiske model på det europæiske kontinent, for man kan ikke have bæredygtige økonomiske resultater uden social samhørighed. I denne kontekst giver Kommissionen sin fulde støtte til initiativer inden for iværksættervirksomhed og innovation, som gør det muligt at øge beskæftigelsen og den sociale inklusion, samtidig med at den europæiske økonomis globale konkurrenceevne forbedres.

Herigennem har Kommissionen siden 2010 ved høringer og offentlige debatter afholdt i unionens regi hørt aktørernes meninger og fastholdt den stærke interesse, som disse spørgsmål skaber.

Pakken ”Ansvarlige virksomheder” ser ud som følger:

– Denne overordnede meddelelse

– Tilbud om revision af regnskabsdirektiverne[3]

– Tilbud om revision af gennemsigtighedsdirektivet[4]

– Kommunikation om virksomhedernes sociale ansvarlighed CSR[5]

– Kommunikation om ”initiativet vedrørende virksomhedernes sociale ansvar” [6]

Denne «pakke» indeholder 2 mål:

· At skabe et mere gunstigt økonomisk miljø for kreativitet og innovation samt styrke virksomhedernes tillid ved at forenkle de barrierer og afgifter, der vejer tungt på de små og mellemstore virksomheder for at gøre det muligt for dem at frigøre og realisere deres vækstpotentiale. Det handler i særdeleshed om bedre kalibrering af regler og gennemsigtighed i virksomhedernes regnskaber og aktiviteter. Dette kunne afføde en reduktion af de administrative omkostninger i omegnen af 2,3 milliarder euro.

· Kommunikere Kommissionens mission og projekter til samfundets ansvarlige og socialt bevidste iværksættere. Det handler i særlig høj grad om at genoverveje virksomhedernes plads i samfundet og omgivelserne, der fostrer iværksættere, der frembringer projekter, der er innovative, økonomisk levedygtige og med en høj social effekt.

1. Skabe et økonomisk klima, der er mere bæredygtigt, særligt for små og mellemstore virksomheder

Pakkens to retlige initiativer sigter mod at styrke tilliden i de europæiske virksomheder.

Regnskabsdirektiverne behandler europæiske kapitalselskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber. De reducerer den administrative byrde, der hviler på de små og mellemstore virksomheder ved at skabe simple ordninger for de små selskaber. De bibringer mere klarhed samt et sammenligningsgrundlag for de store transnationale firmaers årsregnskaber, idet det berører et øget antal tredjeparter. Endelig beskytter de forbrugerne ved at bevare information, som er vigtig for dem.

Kommissionen ønsker med moderniseringen af gennemsigtighedsdirektivet at tilgodese adgangen til de markeder, der reguleres af små og mellemstore børsnoterede selskaber. Ophævelsen af pligten til kvartalsvis udgivelse af information burde således ikke blot reducere noteringsomkostningerne for små og mellemstore børsnoterede virksomheder, men også tilskynde til investeringer på lang og mellemlang sigt og således fremme socialt ansvarlige investeringer.

Disse initiativer vedrørende regnskabsnormer og gennemsigtighed sigter ligeledes imod at forbedre ressourcerige landes gennemsigtighed, herunder EU-medlemsstater, ved at ansvarliggøre virksomheder inden for minedrift og skovbrug. Både de minedrifts- og skovbrugsselskaber, der er noteret på de europæiske markeder og de store selskaber, der ikke er børsnoterede, udgiver en rapport over deres betalinger til regeringer med detaljeret angivelse af lande, eller projekter, hvis betalingen er direkte knyttet til et specifikt projekt, med en væsentlighedsgrænse. Sådanne rapporter vil forsyne civilsamfundet i de ressourcerige lande med langt mere information om de europæiske selskabers specifikke betalinger til regeringer i de lande, der udveksler rettigheder til udvinding af naturressourcer.

Det bør bemærkes, at disse forslag i 2012 vil blive fulgt op af et retligt forslag vedrørende meddelelse af ikke-finansiel information.

2. Genoverveje det ansvarlige og socialt bevidste iværksætteris plads i samfundet

Hvad angår de to meddelelser, supplerer de hinanden og resulterer i et forenet tiltag i Kommissionen, samt et vigtigt stykke konsultationsarbejde og forberedende debatter.

Meddelelsen om virksomhedernes sociale ansvarlighed (csr) præsenterer en strategi, der gør det muligt for samtlige virksomheder at bidrage bedre til realiseringen af målene i Europa 2020-strategien ved at øge deres potentiale til at skabe aktionærværdi og social værdi. Meddelelsen foreslår en moderniseret definition af CSR, som er i overensstemmelse med internationalt anerkendte principper og retningslinjer. Teksten udforsker nye metoder til at skabe mere viden om samt belønning af virksomhedernes ansvarlige praksis i offentlige politikker (investeringer, offentlige markeder og gennemsigtighed i ikke-finansiel information), og blandt private aktører, (forbrugere og investorer). Den sikrer opfølgning på anvendelse af de internationalt anerkendte principper og retningslinjer og identificerer måder til iværksættelse af FN’s grundprincipper, der har med virksomheder og menneskerettigheder at gøre. Den mobiliserer medlemsstaterne til at udvikle reelle csr-strategier, lancerer en debat om samfundets udfordringer (demografiske ændringer, sundhed, velfærd på arbejdspladsen og lokal udvikling), og minder om vigtigheden af CSR inden for uddannelse.

Hvad angår initiativet om virksomhedernes sociale ansvar, beskæftiger det sig mere specifikt med en type virksomheder, der ser som deres primære mission at tjene generelle interesser på det sociale, samfundsmæssige og miljømæssige plan ved at udøve økonomisk aktivitet med det formål at generere profit. Disse virksomheder, der repræsenterer en væsentlig og stigende del af den europæiske økonomi og som ligeledes bidrager til styrkelsen af den sociale økonomi som sådan, findes allerede i samtlige medlemsstater. Da de ofte er pionerer inden for social innovation og forandring, anvender de divergerende organisationsmodeller, snart som kapitalselskaber, snart som andelsselskaber, gensidige forsikringsselskaber, sammenslutninger eller fonde, og de har det til fælles, at de geninvesterer det opnåede overskud, eller i hvert fald en stor del af det, i realiseringen af deres sociale mål. Selvom de er engagerede i unions- og borgerinitiativer, igennem hvilke de genererer nye grænseflader og bindeled mellem aktørerne, mangler de dog synlighed og anerkendelse i den brede befolkning, den politiske verden og blandt investorerne. Denne meddelelse har dog til formål at udvikle et gunstigt klima for socialt bevidste virksomheder for at tilskynde til udvikling af innovative, økonomisk levedygtige initiativer med en høj social effekt inden for det indre marked. Meddelelsen undersøger, hvorvidt der på de områder, hvor der er udviklet eller videreudviklet europæiske politikker, er taget passende højde for denne type virksomheders funktionsmåde, særegenheder og mål. Meddelelsen tager ligeledes højde for forudsætninger, der skal lette socialt bevidste virksomheders adgang til offentlige og private finansieringsmuligheder for at forbedre synligheden og anerkendelsen af dem, samt skabe lovgivning, der er mere gunstig for selskaberne og deres rettigheder samt for de offentlige markeder eller statsstøtteordninger.

[1] ”Akten for det indre marked, 12 løftestænger med det formål at stimulere væksten og styrke tilliden” COM(2011) 206 endelig du

[2] I sin meddelelse ”En Industripolitik for en Globaliseret Verden” bemærker Kommissionen at der er behov for en ny tilgang for at skabe balance mellem kortsigtet profitmaksimering og bæredygtig værdiskabelse på længere sigt.[2]

[3] /* KOM/2011/684 endelig udg. */

[4] /* KOM/2011/683 endelig udg. */

[5] /* KOM/2011/681 endelig udg. */

[6] /* KOM/2011/682 endelig udg. */