Der blev ved evalueringen endvidere set på spørgsmålet om en potentiel fremtidig udvidelse af agenturets arbejdsområde. Her var resultatet ikke entydigt. Mens størstedelen af medlemsstaternes repræsentanter og agenturets personale var for en udvidelse til andre lovlige og ulovlige stoffer, herunder alkohol, tobaksvarer og receptpligtig medicin, og – i mindre omfang – misbrugsadfærd, herunder gambling, var ikke alle europæiske interessenter og internationale organisationer af samme opfattelse.

Agenturet foretog en intern omorganisering, så det i højere grad kom til at stemme overens med narkotikapolitikkens politiske og strategiske mål, og imødegik økonomiske begrænsninger ved at prioritere sine aktiviteter og omfordele sine ressourcer.

Agenturet tilpassede sig forskellige ændringer i løbet af evalueringsperioden på en god måde. Udbud af og efterspørgsel efter narkotika er en dynamisk og foranderlig størrelse, og agenturet reagerede ved at sætte større fokus på nye trusler og tendenser, udvikle nye metoder og anvende open-source-oplysninger såsom spildevandsanalyser og trendspotterundersøgelser. I sine publikationer henvender agenturet sig til forskellige målgrupper ved at skræddersy dem til de forskellige typer interessenter. Generelt påviste interviewene et behov for mere fremadrettede tiltag, som identificerer fremtidige tendenser og risici med henblik på at understøtte EU's beredskab og indsats bedre i et narkotikalandskab i konstant forandring, samt mere direkte kommunikation med de nationale interessenter.

Agenturets aktiviteter opfyldte de mange interessenters behov, idet de tilvejebragte oplysninger var relevante og rettidige. Som påvist hele vejen gennem høringsaktiviteterne efterkom agenturet i vid udstrækning de politiske beslutningstageres behov, især på EU-plan og i mere begrænset omfang på nationalt plan. Der er plads til et mere omfattende samarbejde med det videnskabelige samfund samt til at øge synligheden blandt fagfolk og i den brede offentlighed.

Med relevanskriteriet blev det undersøgt, om agenturets resultater var i tråd med de mange interessenters behov. Herudfra blev agenturets evne til at tilpasse sig videnskabelige, økonomiske, politiske, sociale og teknologiske forandringer vurderet. Endelig blev relevanskriteriet brugt til at undersøge interessenternes syn på en potentiel udvidelse af overvågningens omfang og identificere bedste praksis med hensyn til ulovlige og lovlige stoffer samt misbrugsadfærd, som ikke involverer stoffer.

Kontrahenten identificerede en række begrænsninger ved gennemførelsen af den eksterne evalueringsundersøgelse, som har haft betydning for denne rapport. Den væsentligste begrænsning var de manglende referencetal for de fleste elementer, hvilket gjorde det vanskeligt at analysere fremskridt. Andre problemer, som kunne begrænse resultaternes robusthed, omfatter evalueringens korte varighed, den lave svarprocent for nogle spørgsmål eller fra visse interessentgrupper, kvaliteten af de modtagne data, anvendelsen af forskellige centrale præstationsindikatorer i løbet af evalueringsperioden og det forhold, at der ikke forelå et aktivitetsbaseret budget.

-Tidsmæssige rammer: Evalueringen dækkede aktiviteterne i perioden 1. januar 2013 til 30. juni 2018, som falder sammen med afslutningen af to på hinanden følgende treårige strategier og arbejdsprogrammer for agenturet.

-Materielle rammer: Evalueringen dækkede begge søjler af agenturets arbejde, dvs. folkesundhed og den offentlige sikkerhed. Den så på agenturets ledelse og forvaltning, den organisatoriske struktur, dets operationer, finansiering og ressourcer, dets informationsstyring og arbejdet i Reitox, samarbejdet med andre relevante EU-agenturer (som f.eks. agenturerne for retlige og indre anliggender, Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA), Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC)) og internationale organisationer (som f.eks. Verdenssundhedsorganisationen (WHO), FN's Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC) osv.), partnerskaber med tredjelande og kommunikation og formidling af forskning.

Oprettelsesforordningens artikel 23 bestemmer, at der skal iværksættes "en ekstern evaluering af centret hvert sjette år samtidig med afslutningen af to treårige arbejdsprogrammer for centret". Evalueringen skal også omfatte Reitox-systemet (Det Europæiske Informationsnet for Narkotika og Narkotikamisbrug). Den foregående evaluering blev gennemført i 2011-2012. Derfor indledte Kommissionen en evaluering sidst i 2017, som blev gennemført i 2018. Evalueringen blev udført af et konsortium ført an af ICF Consulting Ltd., i samarbejde med Centre for the Study of Democracy (CSD) og Optimity Advisors, og fandt sted i perioden marts til november 2018. Den endelige evalueringsrapport vil blive offentliggjort online.

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EMCDDA, i det følgende benævnt "agenturet") blev oprettet i 1993 som et af EU's decentraliserede agenturer. Dets mål er i henhold til artikel 1 i forordning (EF) 1920/2006 (i det følgende benævnt "oprettelsesforordningen") at forsyne EU og dets medlemsstater med faktuelle, objektive, pålidelige og sammenlignelige oplysninger på europæisk plan om narkotika og narkotikamisbrug samt konsekvenserne heraf. Agenturets centrale opgaver består i at indsamle og analysere eksisterende data, forbedre metoderne til sammenligning af oplysninger, formidle oplysninger og samarbejde med europæiske og internationale organisationer og organer samt tredjelande. Agenturet fungerer som et ekspertisecenter, der tilvejebringer oplysninger om narkotikasituationen, ikke blot i Europa, men også internationalt.

De menneskelige og sociale omkostninger ved narkotikamisbrug er særdeles høje. Narkotika og narkotikamisbrug påvirker mange menneskers helbred og velbefindende, navnlig blandt unge, skaber sikkerhedsudfordringer og medfører for tidlig død. Narkotikamisbrug har således omkostninger for folkesundheden (forebyggelse af narkotikamisbrug, sundhedspleje og behandling), den offentlige sikkerhed, miljøet og arbejdsproduktiviteten. Markedet for ulovlige narkotika er det mest dynamiske kriminelle marked i EU og kan hurtigt tilpasses narkotikakontrolforanstaltninger.

B. Virkningsfuldhed

Med kriteriet virkningsfuldhed blev det vurderet, i hvor høj grad det er lykkedes agenturet at opfylde eller gøre fremskridt med opfyldelsen af dets mål og de prioriteter, der er opstillet i oprettelsesforordningen. Det blev undersøgt, i hvilket omfang de strukturelle ændringer som følge af gennemførelsen af EMCDDA-strategien 2025 og den seneste interne omorganisering påvirkede virkningerne af agenturets arbejde. Andre aspekter, som blev undersøgt under dette kriterium, omfattede virkningerne af Reitox-nettet, anvendelsen af interne overvågningsredskaber, eksterne faktorer, som påvirkede agenturets gennemslagskraft, og dets internationale aktiviteter, dvs. samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer.

Under hensyntagen til det generelle indtryk, som interessenthøringerne efterlod, viste evalueringen, at agenturet er almindeligt anerkendt og yderst velanset blandt interessentgrupperne som et ekspertisecenter, der tilvejebringer oplysninger om narkotikasituationen, ikke blot i Europa, men også internationalt. De frembragte oplysninger opfattes som faktuelle, objektive, pålidelige og robuste, som det fremgår af den målrettede undersøgelse for civilsamfundet og det videnskabelige samfund samt af den offentlige høring. De samme kilder viste, at de områder, der primært skal forbedres og styrkes, omfatter forbedring af oplysningernes sammenlignelighed, mere omfattende anvendelse af visuelle hjælpemidler og forbedring af kvaliteten af oversættelser.

Evalueringen fandt, at de fleste af målene i agenturets treårige strategier og arbejdsprogrammer blev opfyldt.

Med hensyn til overvågningen af narkotikaproblemet klarede agenturet sig godt. Dets tilvejebringelse af data om efterspørgsel og – i mindre omfang – udbud bidrog til at orientere de relevante myndigheder og fagfolk og forbedre deres muligheder for at reagere på narkotikatendenserne. Agenturet indførte mekanismer til regelmæssig og vedvarende overvågning af udviklingen på narkotikaområdet, som var rettet mod at identificere nye risici. Overvågningsopgaven følges op med offentliggørelse af regelmæssige og ajourførte oplysninger om udviklingen i narkotikaudbud og -efterspørgsel, navnlig via den europæiske narkotikarapport, men også gennem agenturets mange andre udgivelser. Evalueringen konkluderede imidlertid også, at arbejdet med blandingsbrug er særdeles mangelfuldt. I denne forbindelse understregede den eksterne undersøgelse, at begrebet "blandingsbrug" ikke er nævnt en eneste gang i agenturets treårige strategier og arbejdsprogrammer.

Tilsvarende blev agenturets arbejde med overvågning af de foranstaltninger, der iværksættes for at afhjælpe narkotikarelaterede problemer, evalueret positivt af interessenterne, her navnlig af de civilsamfundsorganisationer, der deltog i den offentlige høring, besvarede undersøgelsens spørgsmål og de få målrettede interviews. Portalen for bedste praksis er et vigtigt forum for udveksling af bedste praksis inden for områderne forebyggelse, behandling, skadesreduktion og social reintegration.

I kraft af gennemførelsen af systemet for tidlig varsling, som er tilgængeligt 24/7, var agenturet med til at finde nye psykoaktive stoffer (NPS) og dermed forbedre medlemsstaternes muligheder for at tackle dette voksende problem. I de senere år er antallet af nye psykoaktive stoffer, som er fundet i EU for første gang og derfor indberettet til det tidlige varslingssystem, faldet fra det højeste niveau, der blev registreret i 2014. Ved udgangen af 2018 blev over 700 nye psykoaktive stoffer overvåget i det tidlige varslingssystem, hvoraf ca. halvdelen hvert år er tilgængelige på det europæiske marked. De fundne stoffer er imidlertid blevet farligere, og derfor foretog agenturet i 2017-2018 flere risikovurderinger end nogensinde før i et givet år. Agenturets rolle i denne proces er blevet styrket ved den nye lovgivning om nye psykoaktive stoffer.

Endelig blev der med hensyn til udviklingen af redskaber og instrumenter, der skal hjælpe medlemsstaterne med deres nationale narkotikapolitikker, efter anmodning ydet specifik støtte til enkelte medlemsstater med henblik på at hjælpe dem med at udforme eller overvåge nationale narkotikastrategier og -politikker. Dette var i 2015 tilfældet for Tyskland, Irland og Luxembourg. Der er blevet udviklet redskaber og instrumenter til evaluering af narkotikapolitikker og overvågning af narkotikamarkederne.

Reitox-nettet leverede de data og oplysninger, der var nødvendige for at opfylde målene i agenturets treårige strategier og arbejdsprogrammer i evalueringsperioden. Den eksterne undersøgelse konkluderede endvidere med udgangspunkt i tilbagemeldingerne fra forskellige interessenter, herunder EMCDDA's personale, at kvaliteten og rettidigheden af de indberettede data var forskellig fra et nationalt kontaktpunkt til et andet, selv om der var gjort fremskridt siden den seneste evaluering. Disse forskelle skyldtes primært de menneskelige og finansielle ressourcer, som de nationale kontaktpunkter havde til rådighed. Det er muligt at opnå yderligere forbedringer, navnlig med hensyn til de tilvejebragte datas sammenlignelighed.

Agenturets aktiviteter på internationalt plan er forenelige med EU's prioriteter i Unionens optræden udadtil. Agenturet bringer EU's evidensbaserede erfaringer med politisk beslutningstagning inden for narkotikaovervågning videre til tredjelande og hjælper dermed med at forbedre den globale forståelse af narkotikaproblemet, hvilket igen giver et mere fuldstændigt billede af situationen i EU. De internationale interessenter og agenturets personale var generelt enige om, at der kunne gøres mere på internationalt plan, dvs. samarbejde med andre tredjelande og styrket samarbejde med internationale organisationer. Dette skal dog være i tråd med agenturets mission og være relateret til den bedre forståelse af narkotikaproblemet. De hørte interessenter bemærkede, at der finder overlapninger sted, f.eks. indsamler FN's Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet også data, og dette dobbeltarbejde bør afhjælpes.

Selv om ændringerne i agenturets struktur som følge af gennemførelsen af EMCDDA-strategien 2025 og den interne omorganisering har fundet sted for relativt nylig, og der skal gå længere tid, inden virkningerne bliver helt synlige, ser de ud til at have haft positiv indflydelse på virkningerne af agenturets arbejde. Den interne omorganisering har yderligere understøttet udførelsen af de opgaver, agenturet tillægges i henhold til oprettelsesforordningen, og opfyldelsen af dets mål. Omstruktureringen af de videnskabelige ressourcer i overensstemmelse med de to søjler i EMCDDA-strategien 2025 har f.eks. hjulpet agenturet med at tilvejebringe mere robuste data, tilpasse sig den seneste videnskabelige og miljømæssige udvikling og reagere på udfordringer og kontekstuelle forandringer på narkotikaområdet.

Eksterne faktorer, der har påvirket virkningerne af agenturets arbejde, omfatter narkotikaforbrugets omskiftelige landskab, fremkomsten af nye markedspladser og nye sikkerhedsudfordringer i forbindelse med narkotika og skiftende nationale politikker. Agenturet reagerede proaktivt på disse faktorer, som forklaret ovenfor.

Den overordnede konklusion på evalueringen er, at de mange redskaber og mekanismer (både interne og eksterne), der anvendes til at overvåge og følge op på agenturets resultater, ser ud til at fungere godt og være egnede til at sikre ansvarlighed og en passende vurdering af agenturets overordnede præstation. Det understreges dog i evalueringsrapporten, at som følge af anvendelsen af forskellige centrale præstationsindikatorer (KPI'er) i løbet af evalueringsperioden og det manglende aktivitetsbaserede budget kunne præstationerne kun overvåges på baggrund af nøgleindikatorer. For at afhjælpe dette problem i fremtiden bør der gøres en yderligere indsats for at strømline indikatorerne og indføre et aktivitetsbaseret budget.

C. Effektivitet

Effektivitetskriteriet blev brugt til at vurdere, om omkostningerne i forbindelse med agenturets aktiviteter og dets opfyldelse af mål og levering af resultater var rimelige set ud fra de finansielle og menneskelige ressourcer og administrative ordninger.

Under hensyntagen til de tilgængelige datas begrænsninger kunne det i evalueringen med rimelighed konkluderes, at agenturet har udnyttet de tilgængelige menneskelige og finansielle ressourcer effektivt til at levere de output, resultater og virkninger, der blev fastsat i dets treårige strategier og arbejdsprogrammer. Ved at foretage ændringer i sin organisation og ledelsesstruktur og omfordele de tilgængelige (menneskelige og finansielle) ressourcer øgede agenturet sine output og indførte nye produkter og tjenester uden at modtage ekstra midler.

Budgettet forblev relativt fladt i evalueringsperioden med blot enkelte mindre udsving. Sammenholdt med 2012 steg budgettet med mindre end 1 %. Det meste af budgettet (60 % i 2017) gik til personaleomkostninger. Disse omkostninger dækker både drift og administrative funktioner/støttefunktioner. I evalueringsperioden steg driftspersonalets andel gradvist fra 68 % i 2012 til 71 % i 2017.

Resultatet af agenturets arbejde er bl.a. et klart og velunderbygget billede af narkotikasituationen i EU, en informeret debat om narkotikapolitikker og -strategier, et effektivt forenklet og brugbart net af fagfolk inden for området narkotika og narkotikamisbrug (Reitox), herunder effektiv udveksling af oplysninger og bedste praksis, en proaktiv tilgang til nye stoffer og tendenser og fremme af videnskabelig ekspertise. Det er vanskeligt at sætte tal på disse resultater, men generelt sætter alle interessenter på EU-plan samt på nationalt og internationalt plan stor pris på agenturets output.

Agenturet giver god valuta for pengene, idet udgifterne til frembringelse og forvaltning af dets output og aktiviteter er fornuftige set i forhold til andre EU-agenturer af tilsvarende størrelse og med tilsvarende arbejdsbyrde, som det fremgår af benchmarking-casestudiet. Resultaterne på europæisk plan ville ikke kunne opnås af én enkelt national enhed, især ikke udviklingen af standardindikatorer, som anvendes af samtlige medlemmer af Reitox-nettet, afprøvningen af narkotikarelaterede politikker og foranstaltninger, det tidlige varslingssystem for nye trusler og udvekslingen af bedste praksis.

Opfyldelsen af de centrale præstationsindikatorer og den høje budgetgennemførelsesgrad viser, at den decentraliserede forvaltningsmodel, der blev benyttet ved evalueringsperiodens indledning, gav de forventede resultater. De tyder på, at den nuværende ledelsesform og organisatoriske struktur samt de aktuelle forvaltningssystemer og arbejdsmetoder passer til agenturets operationer. Agenturets administrative struktur og arbejdsmetoder kan stadig forenkles yderligere, f.eks. ved at gennemgå og modernisere de informations- og kommunikationsteknologiske værktøjer og forbedre den interne planlægning ved at vedtage aktivitetsbaserede budgetter.