[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 9.11.2007

KOM(2007) 701 endelig

2007/0242 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere for så vidt angår støtteordningen for bomuld

(forelagt af Kommissionen) {SEK(2007) 1481}{SEK(2007) 1482}

BEGRUNDELSE

1 ) BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET

- Begrundelse og formål

Den 7. september 2006 annullerede EF-Domstolen bomuldsreformen fra 2004, idet den konkluderede, at proportionalitetsprincippet var blevet tilsidesat, fordi:

- EF havde undladt at foretage en konsekvensanalyse

- EF havde undladt at medtage direkte lønomkostninger i evaluerings- og beslutningsprocessen

- EF havde undladt at tage i betragtning, hvilken virkning den nye ordning ville få for egreneringsindustrien, der, selv om den ikke er omfattet af protokollen, er direkte knyttet til bomuldsproduktionen.

Derfor blev der lagt særlig vægt på disse elementer i de forskellige stadier af den konsekvensanalyse, som Kommissionen har gennemført.

Med dette forslag indføres en ny bomuldsordning, der tager sigte på at fremme en konkurrencedygtig, bæredygtig og markedsdrevet bomuldssektor, samtidig med at protokollens forpligtelser overholdes.

- Generel baggrund

Selv om bomuldssektoren er af begrænset betydning for EU som helhed, fordi den kun tegner sig for 0,15 % af den samlede landbrugsproduktion, er den af stor regional betydning i de to vigtigste producentmedlemsstater. Ca. 76 % af EU's samlede produktion (ca. 1,45 mio. tons råbomuld) dyrkes i Grækenland. I 2005 udgjorde bomuld 9 % af Grækenlands samlede landbrugsproduktion, mens bomuld i Spanien, som er den anden vigtige EU-producent, tegnede sig for 1,3 %. Der dyrkes også lidt bomuld i Bulgarien, mens Portugal er ophørt med at dyrke bomuld.

I Grækenland ligger størstedelen af de 380 000 ha, der er udlagt til bomuldsdyrkning, i tre regioner: Thessalien, Makedonien-Thrakien og Sterea Ellada. I Spanien er produktionen koncentreret i Andalusien, hovedsagelig i provinserne Sevilla og Cordoba. Det samlede bomuldsareal i Spanien var i 2007 på ca. 65 000 ha.

I EU er de fleste bedrifter, der dyrker bomuld, kendetegnet ved at være små (Grækenland 4,5 ha og Spanien 11,0 ha), og der er mange af dem (79 700 i Grækenland og 9 500 i Spanien). I Grækenland er bomuldsbedrifterne mere specialiseret. I Thessalien bliver der næsten kun produceret bomuld.

I de seneste år har bomuldsproduktionens konsekvenser for miljøet tiltrukket sig opmærksomhed. Bomuld, der er afhængig af vanding og gødskning, forbindes i vid udstrækning med lav biodiversitet og jordudpining. Desuden er den intensive anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, især insekticider og afløvningsmidler, der skal lette høsten, kilde til bekymring.

I forarbejdningsleddet omdanner en blanding af private virksomheder og kooperativer råbomulden til brugbar bomuld ved egrenering, hvorved bomuldsfibrene udvindes fra frøkapslerne. Spaniens 29 egreneringsanlæg, hvoraf næsten halvdelen er kooperativer, har en kapacitet, som langt overstiger landets produktion. I Grækenland er der bedre balance mellem egreneringsindustrien og produktionen, og en mindre andel af anlæggene drives af kooperativer (28 ud af 73).

Internationalt spiller EU en mindre rolle med en produktionsandel på kun ca. 2 % af verdens samlede bomuldsproduktion. De vigtigste producentlande er Kina (24 %), USA (20 %) og Indien (14 %).

EU er en af verdens nettoimportører af bomuld. USA tegner sig for øjeblikket for den største bomuldseksport i verden med ca. 2,75 mio. tons eller 36,5 % af verdenshandelen.

De største bomuldsforbrugere er de lande, der har en etableret forarbejdningsindustri. Kina bruger 32% af verdens bomuldsproduktion efterfulgt af USA (14 %) og Indien (7 %). EU's forbrug på ca. 0,6 mio. tons egreneret bomuld (2,7 % af det samlede forbrug i verden) er fortrinsvis koncentreret i Italien, Portugal og Tyskland.

Da EU kun har en beskeden bomuldsproduktion, har den kun haft ringe indflydelse på udviklingen i verdensmarkedspriserne. Dette forstærkes yderligere af, at EU ikke yder eksportstøtte til denne sektor og har toldfri adgang. Selv om andre industrilandes og udviklingslandes politik har haft kraftig indflydelse på verdensmarkedspriserne på bomuld, er den vigtigste medvirkende faktor til prisfaldet den øgede konkurrence fra syntetiske fibre.

I Europa blev den første bomuldsstøtteordning indført med Grækenlands tiltrædelse af EF i 1980 og siden udvidet med Spaniens og Portugals tiltrædelse i 1986. Ifølge en protokol, der er knyttet til tiltrædelsestraktaten, skal Fællesskabet sørge for at støtte bomuldsproduktionen i de områder, hvor den er af betydning for landbrugsøkonomien. Støtteordningen skal muliggøre en rimelig indkomst for de pågældende producenter og omfatte ydelse af en produktionsstøtte.

Den oprindelige ordning var baseret på en "udligningsstøtte", der blev ydet til forarbejdningsvirksomheder, som betalte landmænd, som leverede ikke-egreneret bomuld til dem, en minimumspris. Støtten og minimumsprisen var baseret på forskellen mellem en intern målpris og verdensmarkedsprisen. Ordningen førte til en kraftig ekspansion inden for EU's bomuldssektor.

I de seneste år er den fælles landbrugspolitik blevet underkastet en gennemgribende reform, der skal øge konkurrenceevnen, fødevaresikkerheden og –kvaliteten, stabilisere landbrugsindkomsterne, integrere miljøaspekter i landbrugspolitikken, gøre landdistrikterne mere levedygtige, forenkle retsforskrifterne og øge decentraliseringen. Det vigtigste styrende princip i 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik er at overgå fra pris- og produktionsstøtte til afkoblet indkomststøtte.

For at bringe bomuldssektoren bedre på linje med andre sektorer vedtog Rådet i april 2004 en ny bomuldsordning baseret på en afkoblet indkomststøtte og en afgrødespecifik (areal)betaling, som begge betales direkte til bomuldsdyrkerne. Den trådte i kraft i januar 2006.

- Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører

Afsnit IV, kapitel 10a, i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere indeholder regler for afgrødespecifik betaling for bomuld. Dette kapitels bestemmelser blev annulleret ved Domstolens dom af 7. september 2006 i sag C-310/04. Retsvirkningerne af annullationen blev suspenderet, indtil der inden for en rimelig frist vedtages en ny forordning.

- Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål

Ikke relevant.

2 ) HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE

- Høring af interesserede parter

Høringsmetoder, hovedmålgrupper og respondenternes overordnede profil

Som grundlag for udarbejdelsen af dette forslag og konsekvensanalysen blev der bestilt to uvildige undersøgelser for henholdsvis at analysere bomuldsproduktionens socioøkonomiske aspekter og evaluere ordningens miljøvirkninger. I forbindelse med de to undersøgelser blev dataindsamlingen og vurderingerne af konsekvenserne baseret på specielle spørgeskemaer udsendt til de interesserede parter og interview gennemført af eksperter.

Kommissionens tjenestegrene arrangerede også workshopper og seminarer med deltagelse af de interesserede parter. Disse høringer fandt sted i tilknytning til de regelmæssige møder med fagfolk fra sektoren i Den Rådgivende Gruppe for Bomuld og Forvaltningskomitéen for Naturfibre. Der blev også arrangeret møder med arbejdstagerrepræsentanter og ngo'er, der arbejder med udviklingspolitik og miljøbeskyttelse, samt akademikere med specialviden om bomuldssektoren og myndighederne i de områder, hvor bomuldsdyrkning spiller en vigtig rolle.

Der blev gennemført en offentlig høring på internettet fra den 8. maj 2007 til den 22. juni 2007. Kommissionen modtog 320 svar. Det gav supplerende feedback fra et bredere publikum.

- Ekspertbistand

Relevante videnskabelige områder/eksperter

Landbrugsøkonomi og statistik

Metodevalg

Uvildige undersøgelser og høring af interesserede parter

De vigtigste organisationer/eksperter, der er blevet hørt

Se ovenfor.

Midler til at gøre eksperternes råd offentligt tilgængelige

Resultaterne af høringen findes på:http://ec.europa.eu/agriculture/consultations/cotton/index_en.htm.

- Konsekvensanalyse

Kommissionen gennemførte en konsekvensanalyse, der er med på listen i Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2007, og som findes på Europa-webstedet.

3 ) FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER

- Resumé af forslaget

Den nye bomuldsordning bør have følgende mål:

o landbrugsvirksomhed skal fortsætte som en del af den bæredygtige udvikling i de bomuldsproducerende områder

o mulighederne for at støtte bomuldsproducenterne skal være forenelige med principperne i den nye fælles landbrugspolitik

o mulighederne for at støtte bomuldsproducenterne skal være forenelige med EU's WTO-forpligtelser, og de negative konsekvenser for udviklingslandene skal begrænses

o det skal sikres, at EU-budgettet er stabilt og kan kontrolleres

o EU's bomuldssektor skal være konkurrencedygtig og markedsorienteret

o bomuldsproduktionens miljøpåvirkninger skal mindskes

o forvaltningen af bomuldsstøtteordningen skal forenkles.

For at nå disse mål anbefaler forslaget, at 65 % af de midler, der var afsat til støtte til bomuldssektoren før 2004-reformen, fortsat integreres i enkeltbetalingsordningen. Bomuldsdyrkerne vil ligesom andre landbrugsproducenter, der modtager afkoblet støtte, fortsat have en stabil indkomst og samtidig frit kunne tilpasse sig markedsudviklingen.

De resterende 35 % vil forsat være knyttet til bomuldsproduktionen som arealbetaling. Disse koblede betalinger skal sikre en fortsat bomuldsproduktion, der er tilstrækkelig stor til at beskytte egreneringsindustrien i de områder, hvor den tegner sig for en stor del af den økonomiske aktivitet.

EF-Domstolen stillede især spørgsmålstegn ved, om den valgte afkoblingssats var berettiget. Spørgsmålet er, hvordan bomuldsordningen kan integreres i den nye fælles landbrugspolitik samtidig med, at målene i bomuldsprotokollen i akterne om Grækenlands og Spaniens og Portugals tiltrædelse respekteres.

Analyser og supplerende spørgeskemaer, der blev gennemført og udsendt i forbindelse med konsekvensanalysen, kastede lys over de forskellige produktionsstrukturer og -faktorer, som har indflydelse på producenternes beslutningsproces. Kvantitative modelleringsværktøjer kan ikke bruges til med sikkerhed at bestemme forholdet mellem udbud og koblede betalinger. Dog viser simuleringerne sammenfaldende, at en koblet støttesats på ca. 35 % vil sikre en fortsat bomuldsproduktion på mellemlang sigt, hvilket er i overensstemmelse med protokollen, samtidig med at den nye fælles landbrugspolitiks principper overholdes.

I 2004 besluttede Rådet at fastsætte den koblede støtte til 35 %, selv om Kommissionen havde foreslået 40 %. Hvis koblingssatsen forhøjes, vil det medføre en tung arbejdsbyrde for medlemsstaternes myndigheder og reducere enkeltbetalingen til bomuldsproducenterne.

Set ud fra et administrativt synspunkt vil enhver forhøjelse af koblingssatsen indebære en nedsættelse af den afkoblede sats og dermed, at alle betalingsrettigheder, som i 2006 blev tildelt producenter, der tidligere har produceret bomuld i de pågældende medlemsstater, skal omberegnes. Fastholdes koblingssatsen på 35 % derimod, medfører det ikke nogen øget administrativ byrde.

Hvis den afkoblede sats blev fastsat til over 65 %, ville der være risiko for alvorlige forstyrrelser i bomuldssektoren. Derfor er Kommissionen efter at have analyseret de mulige scenarier som beskrevet i konsekvensanalysen nået frem til den konklusion, at den nuværende balance mellem koblet og afkoblet støtte bør fastholdes med nogle få yderligere, mindre ændringer af ordningen, for at de ønskede mål kan nås.

Det foreslås, at maksimumsarealet bør fastholdes uændret på 450 597 ha (370 000 ha i Grækenland, 70 000 ha i Spanien, 360 ha i Portugal og 10 237 ha i Bulgarien). Arealbetalingens størrelse forbliver også uændret og vil blive forholdsmæssigt nedsat, hvis betalingsanmodningerne vedrører et større areal end en medlemsstats maksimumsareal.

Både den afkoblede støtte og den afgrødespecifikke arealbetaling gøres fortsat betinget af, at krydsoverensstemmelseskriterierne overholdes, hvilket vil resultere i en mere miljøvenlig bomuldsproduktion på en mere indkomstneutral måde.

Den arealspecifikke betaling ydes pr. støtteberettiget hektar bomuld på den betingelse, at arealet mindst bevares indtil høsten uden pligt til at levere eller sælge bomuld. Bomulden skal opfylde nogle mindstekrav: den skal være af sund og sædvanlig handelskvalitet.

Det foreslås, at brancheorganisationerne bør støttes, for at de bedre kan hjælpe med at koordinere bomuldsafsætningen, udarbejde kontrakter mellem dyrkere og forarbejdningsvirksomheder og fremme kvaliteten.

Den finansielle overførsel med henblik på omstrukturering i bomuldsregionerne, jf. artikel 143d i forordning (EF) nr. 1782/2003, (22 mio. EUR om året fra regnskabsåret 2007) er allerede blevet stillet til rådighed for ELFUL og medregnet i den årlige fordeling mellem medlemsstaterne af EU-støtten til udvikling af landdistrikterne, jf. Kommissionens afgørelse 2006/410/EF og 2006/636/EF. I perioden 2007-2013 vil der således være et ekstrabeløb på 154 mio. EUR til rådighed som ekstra EU-støtte til foranstaltninger i de bomuldsproducerende regioner. Dermed skulle medlemsstaterne få yderligere muligheder for fx at støtte omstruktureringen af de bomuldsdyrkende bedrifter og egreneringsindustrien.

For at støtte afsætningen af EU-bomuld anbefales det, at der indføres et "oprindelsesmærke". Dette bad de interesserede parter udtrykkeligt om under høringsprocessen.

I marts 2006 forpligtede Kommissionen sig til at se på, hvordan forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer anvendes. I den forbindelse vil Kommissionen undersøge muligheden for at medtage bomuld i forordningens anvendelsesområde.

For at udvikle EU-bomuldens image og fremme brugen af den vil Kommissionen analysere, om det er relevant og effektivt at optage visse bomuldsprodukter, der udelukkende er produceret og fremstillet i EU, på listen over produkter, som kan omfattes af oplysningskampagner og salgsfremstød.

- Retsgrundlag

Artikel 37, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og protokol nr. 4 om bomuld (knyttet til tiltrædelsesakten af 1979).

- Subsidiaritetsprincippet

Forslaget overlader ansvaret for de vigtige elementer til medlemsstaterne:

- godkendelse af områder til bomuldsproduktion

- godkendelse af sorter

- godkendelse af brancheorganisationer

- fordeling af betalingsrettigheder

- fastlæggelse af miljøregler.

- Proportionalitetsprincippet

Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, fordi det svarer til den fælles landbrugspolitiks generelle mål og samtidig overholder forpligtelserne i protokol nr. 4.

- Reguleringsmiddel/-form

Foreslåede instrumenter: Rådets forordning om en ny støtteforordning for bomuld, der afløser den ordning, som blev annulleret af Domstolen ved dens dom af 7. september 2006 i sag C-310/04.

4) BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER

Det nationale basisareal og støtten pr. støtteberettiget hektar forbliver uændret i forhold til den aktuelle situation. Med nedsættelsen af den koblede støtte til landbrugere, som er medlemmer af en godkendt brancheorganisation, fra 10 EUR/ha til 3 EUR/ha falder det beløb, som ydes til disse landbrugere, fra 4,4 mio. EUR til 1,4 mio. EUR, hvilket vil opveje ekstraudgifterne til oplysningskampagner og salgsfremstød.

2007/0242 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere for så vidt angår støtteordningen for bomuld

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37, stk. 2, tredje afsnit,

under henvisning til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, særlig stk. 6 i protokol nr. 4 om bomuld[1],

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[2],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[3], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Kapitel 10a i afsnit IV i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003[4], indført ved artikel 1, nr. 20 i Rådets forordning (EF) nr. 864/2004[5], indeholder regler for afgrødespecifik betaling for bomuld.

(2) Ved EF-Domstolens dom af 7. september 2006 i sag C-310/04[6] blev kapitel 10a i afsnit IV i forordning (EF) nr. 1782/2003 annulleret på grund af tilsidesættelse af proportionalitetsprincippet, især under henvisning til den omstændighed, at "Rådet, der er ophavsmand til forordning nr. 864/2004, ikke [havde] godtgjort for Domstolen, at den nye støtteordning for bomuld, som er indført ved denne forordning, er blevet vedtaget ved en egentlig udøvelse af dets skønsbeføjelse, hvilket forudsatte, at alle sagens relevante forhold og omstændigheder blev taget i betragtning, herunder samtlige lønomkostninger, der er forbundet med bomuldsdyrkning og egreneringsvirksomhedernes økonomiske levedygtighed, som det er nødvendigt at tage i betragtning ved bedømmelsen af rentabiliteten ved dyrkning af denne afgrøde", og at Domstolen ikke havde været i stand til "at bedømme, hvorvidt fællesskabslovgiver uden at overskride den vide skønsbeføjelse, som den råder over på dette område, [havde kunnet] nå til den konklusion, at fastsættelsen af størrelsen af den bomuldsspecifikke støtte til 35% af den samlede støtte under den tidligere støtteordning er tilstrækkeligt til at sikre opnåelsen af det mål, der er anført i femte betragtning til forordning nr. 864/2004, om at sikre rentabiliteten og dermed dyrkningen af denne afgrøde, hvilket svarer til det mål, der fremgår af stk. 2 i protokol nr. 4". Domstolen bestemte også, at retsvirkningerne af annullationen suspenderes, indtil der inden for en rimelig frist vedtages en ny forordning.

(3) Der bør vedtages en ny ordning for afgrødespecifik betaling for bomuld i overensstemmelse med Domstolens dom i sag C-310/04.

(4) Den nye ordning bør være i overensstemmelse med målene i stk. 2 i protokol nr. 4 om bomuld, som er knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse ("protokol nr. 4"), dvs. at den skal støtte bomuldsproduktionen i de af Fællesskabets områder, hvor den spiller en betydelig rolle for landbrugsøkonomien, muliggøre en rimelig indkomst for de pågældende producenter og stabilisere markedet ved forbedring af strukturerne for udbud og afsætning.

(5) Alle relevante forhold og omstændigheder angående bomuldssektorens særlige situation, herunder alle de elementer, der er nødvendige for at bedømme rentabiliteten ved dyrkning af denne afgrøde, bør tages i betragtning. Med henblik herpå blev der iværksat en evaluerings- og høringsproces: Der blev gennemført to undersøgelser af den fremtidige bomuldsstøtteordnings socioøkonomiske og miljømæssige virkninger for EF's bomuldssektor, og der blev arrangeret særlige seminarer med deltagelse af interesserede parter og afholdt en internethøring.

(6) Afkoblingen af den direkte producentstøtte og indførelsen af enkeltbetalingsordningen er væsentlige elementer i reformen af den fælles landbrugspolitik, hvis formål er at overgå fra en politik med pris- og produktionsstøtte til en politik med landbrugsindkomststøtte. Forordning (EF) nr. 1782/2003 indførte disse elementer for flere landbrugsprodukter.

(7) For at nå de mål, der ligger til grund for reformen af den fælles landbrugspolitik, bør bomuldsstøtten i vid udstrækning afkobles og integreres i enkeltbetalingsordningen.

(8) Integreres bomuldsstøtteordningen fuldstændigt i enkeltbetalingsordningen, er der stor risiko for, at der bliver produktionsforstyrrelser i EF's produktionsområder. En del af støtten bør derfor fortsat være knyttet til bomuldsdyrkningen i form af en afgrødespecifik betaling pr. støtteberettiget hektar. Beløbets størrelse bør beregnes således, at målene i stk. 2 i protokol nr. 4 nås, samtidig med at bomuldsordningen også inddrages i bestræbelserne på at reformere og forenkle den fælles landbrugspolitik. Derfor bør den samlede disponible støtte pr. hektar pr. medlemsstat på baggrund af den gennemførte evaluering fastsættes til 35 % af den nationale andel af den støtte, som gik indirekte til producenterne. Den procentsats giver bomuldssektoren mulighed for at blive levedygtig på lang sigt, fremmer bæredygtig udvikling i de bomuldsproducerende områder og sikrer producenterne en rimelig indkomst.

(9) De resterende 65 % af den nationale andel af den støtte, der gik indirekte til producenterne, bør indgå i enkeltbetalingsordningen.

(10) Af miljøårsager bør der fastsættes et basisareal pr. medlemsstat for at begrænse bomuldsarealerne. Desuden bør de støtteberettigede arealer begrænses til de arealer, som godkendes af medlemsstaterne.

(11) For at tilgodese egreneringsindustriens behov bør støtteberettigelsen gøres betinget af, at den reelt høstede bomuld er af en vis minimumskvalitet.

(12) For at give producenter og egreneringsvirksomheder mulighed for at forbedre bomuldskvaliteten bør der tilskyndes til, at der oprettes brancheorganisationer, som skal godkendes af medlemsstaterne. EF bør bidrage indirekte til disse organisationers arbejde, ved at støtten forhøjes til de producenter, som er medlemmer af organisationerne.

(13) For at den nye bomuldsstøtteordning kan blive anvendt fra kalenderårets begyndelse, bør denne forordning anvendes fra den 1. januar 2008.

(14) Forordning (EF) nr. 1782/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 1782/2003 foretages følgende ændringer:

(1) I afsnit IV affattes kapitel 10a således:

"Kapitel 10a AFGRØDESPECIFIK BETALING FOR BOMULD

Artikel 110a - Anvendelsesområde

Der ydes støtte til landbrugere, som producerer bomuld henhørende under KN-kode 5201 00 på de betingelser, der er fastsat i dette kapitel.

Artikel 110b - Støtteberettigelse

1. Støtten ydes pr. hektar støtteberettiget bomuldsareal. For at være støtteberettiget skal arealet høre til landbrugsarealer, som medlemsstaten har godkendt til bomuldsproduktion, og være tilsået med godkendte sorter, som reelt høstes under normale vækstforhold.

Den støtte, der er nævnt i artikel 110a, betales for bomuld af sund og sædvanlig handelskvalitet.

2. Medlemsstaterne godkender de i stk. 1 nævnte arealer og sorter i henhold til de gennemførelsesbestemmelser og betingelser, der vedtages efter proceduren i artikel 144, stk. 2.

Artikel 110c - Basisarealer og beløb

1. De nationale basisarealer fastsættes således:

- Bulgarien: 10 237 ha,

- Grækenland: 370 000 ha,

- Spanien: 70 000 ha,

- Portugal: 360 ha.

2. Støtten pr. støtteberettiget hektar fastsættes således:

- Bulgarien: 263 EUR

- Grækenland: 594 EUR for 300 000 ha og 342,85 EUR for de resterende 70 000 ha

- Spanien: 1 039 EUR

- Portugal: 556 EUR.

3. Hvis det støtteberettigede bomuldsareal i en given medlemsstat og i et givet år overstiger basisarealet i henhold til stk. 1, nedsættes den i stk. 2 nævnte støtte for denne medlemsstat proportionalt med overskridelsen af basisarealet.

For Grækenland anvendes den proportionale nedsættelse dog for den støtte, som er fastsat for den del af det nationale basisareal, som består af de 70 000 ha, for at overholde det samlede beløb på 202,2 mio. EUR.

4. Gennemførelsesbestemmelserne til denne artikel vedtages efter proceduren i artikel 144, stk. 2.

Artikel 110d - Godkendte brancheorganisationer

1. I dette kapitel forstås ved en "godkendt brancheorganisation" en retlig enhed, der består af bomuldsproducerende landbrugere og mindst én egreneringsvirksomhed, og hvis arbejde bl.a. består i:

- at medvirke til en bedre koordinering af den måde, bomulden bringes i omsætning på, især ved forsknings- og markedsundersøgelser

- at udarbejde standardkontrakter, der er forenelige med EF-forskrifterne

- at dirigere produktionen i retning af produkter, der er bedre tilpasset markedets behov og forbrugerefterspørgslen, især med hensyn til kvalitet og forbrugerbeskyttelse

- at opdatere metoder og måder at forbedre produktkvaliteten på

- at udvikle markedsføringsstrategier for at fremme afsætningen af bomuld ved hjælp af kvalitetscertificeringsordninger.

2. Den medlemsstat, på hvis område egreneringsvirksomhederne er etableret, godkender de brancheorganisationer, der overholder kriterier, som skal vedtages efter proceduren i artikel 144, stk. 2.

Artikel 110e – Betaling af støtten

1. Støtten pr. støtteberettiget hektar ydes til landbrugerne i henhold til artikel 110c.

2. Til landbrugere, der er medlemmer af en godkendt brancheorganisation, ydes en støtte pr. støtteberettiget hektar inden for det basisareal, der er fastsat i artikel 110c, stk. 1, forhøjet med et beløb på 3 EUR."

(2) Artikel 156, stk. 2, litra g), affattes således:

"g) Afsnit IV, kapitel 10a, anvendes fra den 1. januar 2008 for bomuld, der sås fra denne dato."

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Den anvendes fra den 1. januar 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT |

1. | BUDGETPOST: (kontoplan 2007) 05 03 01 02 05 03 02 40 | BEVILLINGER: Budgettet 2007 2 111 mio. EUR 261 mio. EUR |

2. | FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere for så vidt angår støtteordningen for bomuld |

3. | RETSGRUNDLAG: Traktatens artikel 37, stk. 2 |

4. | FORANSTALTNINGENS FORMÅL: Som følge af den reform af bomuldssektoren, der blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 864/2004, og EF-Domstolens dom af 7. september 2006 i sag C-310/04, som annullerede kapitel 10a i afsnit IV i forordning (EF) nr. 1782/2003, er formålet med dette forslag at indføre nye bestemmelser for den afgrødespecifikke betaling for bomuld. |

5. | FINANSIELLE VIRKNINGER | 12-MÅNEDERSPERIODE (mio. EUR) | REGNSKABS-ÅRET 2007 (mio. EUR) | REGNSKABS-ÅRET 2008 (mio. EUR) |

5.0 | UDGIFTER, SOM AFHOLDES – OVER EU-BUDGETTET (RESTITUTIONER/INTERVENTIONER) – OVER NATIONALE BUDGETTER – - AF ANDRE | – | – | 277,1 |

5.1 | INDTÆGTER – EU's EGNE INDTÆGTER (AFGIFTER/TOLD) – NATIONALE KILDER | – | – | – |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

5.0.1 | UDGIFTSOVERSLAG | 277,3 | 277,4 | 277,5 | 277,8 | 278,1 |

5.1.1 | INDTÆGTSOVERSLAG | – | – | – | – | – |

2014 | 2015 | 2016 | 2017 og fremefter |

5.0.2 | UDGIFTSOVERSLAG | 278,3 | 278,6 | 278,9 | 279,1 |

5.1.2 | INDTÆGTSOVERSLAG | – | – | – | – |

5.2 | BEREGNINGSMÅDE: Se bilag. |

6.0 | ER FINANSIERING MULIG OVER DE BEVILLINGER, DER PÅ DET LØBENDE BUDGET ER OPFØRT UNDER DET RELEVANTE KAPITEL? | JA NEJ |

6.1 | ER FINANSIERING MULIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER PÅ LØBENDE BUDGET? | JA NEJ |

6.2 | ER ET TILLÆGSBUDGET NØDVENDIGT? | JA NEJ |

6.3 | BEVILLINGER TIL OPFØRSEL PÅ KOMMENDE BUDGETTER? | JA NEJ |

BEMÆRKNINGER: Forslaget ændrer ikke det aktuelle forhold mellem koblet og afkoblet støtte og heller ikke bestemmelserne om afkoblet støtte. Hvad angår den koblede støtte, medfører dette forslag ikke yderligere udgifter i forhold til den nuværende ordning, fordi basisarealerne og støttens størrelse ikke ændres. Nedsættelsen af den koblede støtte til landbrugere, som er medlemmer af en godkendt brancheorganisation, medfører dog en besparelse på 3 mio. EUR. |

BILAG

1 - Afgrødespecifik betaling for bomuld (Grækenland, Portugal og Spanien) - budgetkonto 05 03 02 40 |

Grækenland | Spanien | Portugal |

Basisareal | 300 000 ha | 70 000 ha | 360 ha |

Støtte | 594 EUR/ha | 1 039 EUR/ha | 556 EUR/ha |

og |

Basisareal | 70 000 ha |

Støtte | 342,85 EUR/ha |

Subtotal 1 | 202 199 500 EUR | 72 730 000 EUR | 200 160 EUR |

Forhøjelse af støtten til producenter, der er medlem af en godkendt brancheorganisation |

Basisareal | 370 000 ha | 70 000 ha | 360 ha |

Støtte | 3 EUR/ha | 3 EUR/ha | 3 EUR/ha |

Subtotal 2 | 1 110 000 EUR | 210 000 EUR | 1 080 EUR |

I alt | 203 309 500 EUR | 72 940 000 EUR | 201 240 EUR |

I alt EU 15 for hvert regnskabsår | 276 450 740 EUR |

2 – Bulgarien: indlemmelse i den generelle arealbetalingsordning - konto 05 03 01 02 |

Basisareal | 10 237 ha |

Støtte | 263 EUR/ha |

I alt | 2 692 331 EUR |

Regnskabsår | Indfasningsprocent for Bulgarien |

2008 | 673 083 EUR | 25 % |

2009 | 807 699 EUR | 30 % |

2010 | 942 316 EUR | 35 % |

2011 | 1 076 932 EUR | 40 % |

2012 | 1 346 166 EUR | 50 % |

2013 | 1 615 399 EUR | 60 % |

2014 | 1 884 632 EUR | 70 % |

2015 | 2 153 865 EUR | 80 % |

2016 | 2 423 098 EUR | 90 % |

2017 og fremefter | 2 692 331 EUR | 100 % |

Udgifter i alt: 1 + 2 |

Regnskabsår | I alt |

2008 | 277 123 823 EUR |

2009 | 277 258 439 EUR |

2010 | 277 393 056 EUR |

2011 | 277 527 672 EUR |

2012 | 277 796 906 EUR |

2013 | 278 066 139 EUR |

2014 | 278 335 372 EUR |

2015 | 278 604 605 EUR |

2016 | 278 873 838 EUR |

2017 og fremefter | 279 143 071 EUR |

[1] EFT L 291 af 19.11.1979, s. 174. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1050/2001 (EFT L 148 af 1.6.2001, s. 1).

[2] EUT C …, …, s. ….

[3] EUT C …, …, s. ….

[4] EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 552/2007 (EUT L 131 af 23.5.2007, s. 10).

[5] EUT L 161 af 30.4.2004, s. 48.

[6] Sml. 2006 I, s. 7285.