EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 30.4.2020 COM(2020) 162 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Fjerde årsrapport om faciliteten for flygtninge i Tyrkiet

















Indholdsfortegnelse Table of Contents 1. Introduction 1.1. Turkey and the refugee crisis 1.2. The EU response to the crisis and the establishment of the Facility 2. The functioning of the Facility 3. Financial capacity, duration and nature of funding 4. Programming 5. Implementation of the Facility 6. Monitoring & evaluation 7. Audit 8. Communication and visibility 9. Conclusion and next steps 1.Indledning Kommissionen skal regelmæssigt holde Europa-Parlamentet og Rådet underrettet om gennemførelsen af flygtningefaciliteten for Tyrkiet (herefter "faciliteten"), jf. artikel 8, stk. 1, i Kommissionens afgørelse af 24. november 2015 om koordinering af Unionens og medlemsstaternes tiltag gennem en koordinationsmekanisme (herefter "afgørelsen"). I henhold til afgørelsens artikel 2, stk. 8, skal Kommissionen hvert år aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af faciliteten. Den første årlige rapport om faciliteten blev offentliggjort i marts 2017. Den beskrev, hvordan faciliteten fungerer, samt de første tiltag, der blev iværksat med henblik på gennemførelse, overvågning og evaluering af faciliteten samt facilitetens kommunikationsaktiviteter. Anden og tredje rapport blev offentliggjort i henholdsvis marts 2018og april 2019. Skæringsdatoen for denne fjerde rapport er udgangen af februar 2020. Den dækker derfor ikke udviklingen i marts 2020, som vil være omfattet af næste års rapport.

1.1.Tyrkiet og flygtningekrisen Tyrkiets geografiske placering gør det til et oplagt modtagelses- og transitland for flygtninge og migranter. Grundet et hidtil uset antal flygtninge og migranter, som ankommer til Tyrkiet, primært på grund af konflikten i Syrien og Irak, er landet vært for ca. 4 mio. flygtninge, hvilket er det højeste antal i verden. Heri er inkluderet 3,6 mio. registrerede syriske flygtninge og 370 000 registrerede flygtninge og asylansøgere primært fra Afghanistan, Irak, Iran og Somalia . Selv om Tyrkiet fortsat gør en prisværdig indsats, når det drejer sig om at modtage, støtte og være vært for et stort antal flygtninge og migranter, har dette store antal en betydelig indvirkning på værtssamfundene. Den langvarige fordrivelse af syriske flygtninge til Tyrkiet udgør en udfordring for den sociale samhørighed mellem flygtninge, migranter og værtssamfund. Tyrkiet gør fortsat en betydelig indsats for at huse 4 mio. flygtninge og imødekomme deres behov. Tyrkiet gentog sit tilsagn om at gennemføre erklæringen fra EU og Tyrkiet fra marts 2016 og spillede en vigtig rolle med hensyn til at sikre en effektiv forvaltning af migrationsstrømmene langs den østlige Middelhavsrute. Selv om der skete en stigning i den irregulære migration fra Tyrkiet i 2019, betød erklæringen helt konkret, at det fortsat lykkedes at nedbringe antallet af irregulære og farlige grænsepassager og redde liv i Det Ægæiske Hav. 1.2.EU's reaktion på krisen og oprettelse af faciliteten I 2015 besluttede Den Europæiske Union og medlemsstaterne at gøre en større politisk og økonomisk indsats for at hjælpe Tyrkiet med at være værtsland for flygtningene. Som svar på EU-medlemsstaternes krav om betydelige ekstra midler til at hjælpe flygtninge i Tyrkiet oprettede Kommissionen faciliteten for flygtninge i Tyrkiet ved Kommissionens afgørelse af 24. november 2015, ændret den 10. februar 2016 og igen den 14. marts og 24. juli 2018. Faciliteten er en mekanisme til at koordinere mobiliseringen af de ressourcer, der stilles til rådighed over såvel EU-budgettet som de ekstra bidrag fra medlemsstaterne, der integreres i EU-budgettet som eksterne formålsbestemte indtægter. Medlemsstaterne forpligtede sig politisk til at yde nationale bidrag inden for rammerne af den fælles forståelse mellem EU's medlemsstater og Europa-Kommissionen vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer den 3. februar 2016, der blev ajourført i forbindelse med aftalen om den anden tranche af faciliteten. Betingelserne blev ligeledes fastsat i den fælles forståelse. Under den første tranche af faciliteten (2016-2017) blev der tildelt i alt 3 mia. EUR. De 3 mia. EUR blev stillet til rådighed ud over de 345 mio. EUR, som Kommissionen allerede havde tildelt Tyrkiet som reaktion på den syriske flygtningekrise inden facilitetens iværksættelse, som et supplement til medlemsstaternes bilaterale bistand. Der blev stillet yderligere 3 mia. EUR til rådighed for anden tranche af faciliteten (2018-2019), hvorefter faciliteten beløb sig til i alt 6 mia. EUR. Faciliteten trådte i kraft den 17. februar 2016, hvor facilitetens styringsudvalg afholdt sit første møde. Efter dette møde indgik Kommissionen hurtigt kontrakter om de første projekter under faciliteten. Den 18. marts 2016 bekræftede EU's stats- og regeringschefer og Tyrkiet deres tilsagn om at gennemføre deres fælles handlingsplan og vedtog yderligere foranstaltninger med henblik på at uddybe forbindelserne mellem EU og Tyrkiet og tackle migrationskrisen. Tyrkiet og EU erkendte, at der var behov for en yderligere, hurtig og beslutsom indsats. Mere specifikt opfordrede erklæringen fra EU og Tyrkiet af 18. marts 2016 (herefter "erklæringen") bl.a. til at bringe den irregulære migration fra Tyrkiet til EU til ophør ved at ødelægge smuglernes forretningsmodel og tilbyde migranterne et alternativ til at sætte deres liv på spil samt til at fremskynde facilitetens gennemførelse. Opfyldelsen af erklæringen fra EU og Tyrkiet spillede også i løbet af 2019 en central rolle for sikringen af, at EU og Tyrkiet i fællesskab tacklede migrationsudfordringerne effektivt. Selv om der skete en stigning i den irregulære migration fra Tyrkiet i 2019, betød erklæringen helt konkret, at det fortsat lykkedes at nedbringe antallet af irregulære og farlige grænsepassager og redde liv i Det Ægæiske Hav. I 2019 ankom i alt 83 333 personer fra Tyrkiet til EU i forhold til 56 560 personer i 2018 (en stigning på 47 %). Langt størstedelen af de nytilkomne blev registreret i Grækenland. I alt 73 626 personer ankom ad søvejen og til lands til Grækenland i 2019, hvilket var 54 % mere end i 2018 (47 915). Antallet af personer, der ankom til lands i 2019 (13 456), er faldet med 15 % i forhold til 2018, mens antallet af personer, der ankom ad søvejen (60 151), er steget med 87 %. Det samlede antal irregulære migranter i 2019 på den østlige Middelhavsrute er dog stadig betydeligt lavere end antallet på denne rute i 2015 (885 386). Genbosætninger fra Tyrkiet til EU skete fortsat under en-for-en-ordningen som fastsat i erklæringen. Det samlede antal genbosatte inden for rammerne af erklæringen fra EU og Tyrkiet siden den 4. april 2016 (pr. december 2019) udgør 25 560 (heraf 7 020 i 2019), mens 1 995 migranter er blevet sendt tilbage til Tyrkiet inden for rammerne af erklæringen fra EU og Tyrkiet (heraf 189 i 2019) og 601 inden for rammerne af den bilaterale protokol mellem Grækenland og Tyrkiet. Den frivillige ordning om indrejse af humanitære årsager er en supplerende forenklet genbosætningsordning inden for rammerne af erklæringen fra EU og Tyrkiet. De operationelle standardprocedurer for ordningen blev godkendt af både Tyrkiet og EU-medlemsstaterne i 2017. Ifølge erklæringen fra EU og Tyrkiet skal ordningen aktiveres, når de irregulære grænsepassager fra Tyrkiet til EU er ophørt eller i det mindste er blevet mindsket væsentligt og varigt. Kommissionen har løbende opfordret medlemsstaterne til at aktivere den frivillige ordning om indrejse af humanitære årsager. 2.Sådan fungerer faciliteten Faciliteten er en koordineringsmekanisme, der gør det muligt hurtigt og effektivt at skaffe EU-bistand til flygtninge i Tyrkiet. Faciliteten sikrer, at der trækkes mest muligt på de eksisterende EU-finansieringsinstrumenter som humanitær bistand og/eller udviklingsbistand, for at imødekomme flygtningenes og værtssamfundenes behov bedst muligt og på en koordineret måde. Styringsudvalget for faciliteten yder strategisk vejledning om prioriteterne, om hvilke foranstaltninger der skal ydes støtte til, hvilke beløb der skal tildeles, hvilke finansieringsinstrumenter der skal anvendes, samt når det er relevant, hvilke betingelser der gælder Tyrkiets gennemførelse af dets forpligtelser i henhold handlingsplanen mellem EU og Tyrkiet af 29. november 2015 (herefter "den fælles handlingsplan"). I 2019, facilitetens fjerde år, blev der afholdt to møder i styringsudvalget henholdsvis den 17. maj og 9. december. De hovedprincipper, der ligger til grund for facilitetens gennemførelse, er hurtighed og effektivitet samt sund finansiel forvaltning. Det er også vigtigt, at interventionerne under faciliteten er bæredygtige, og at der er fælles ejerskab med de tyrkiske myndigheder. Fastlæggelsen af de områder, som bistanden især skal rettes mod, bygger på en omfattende og uafhængig behovsvurdering med særlig fokus på sårbare grupper. Behovsvurderingen blev ajourført i 2018. Faciliteten koordinerer finansiering fra følgende eksterne finansieringsinstrumenter: humanitær bistand, det europæiske naboskabsinstrument, instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde, instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) og instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred. Foranstaltninger, der skal finansieres over EU-budgettet, gennemføres i overensstemmelse med EU's finansielle regler og forordninger, som gælder for både direkte og indirekte forvaltning. Gennemførelsen af bistanden er betinget af, at Tyrkiet nøje overholder de tilsagn, der fremgår af den fælles handlingsplan og erklæringen. 3.Finansiel kapacitet samt støttens varighed og art Det samlede budget, der koordineres af faciliteten, er på 6 mia. EUR, som mobiliseres i to trancher. Projekter under den første tranche løber indtil senest medio 2021 og projekter under anden tranche indtil senest medio 2025 (de fleste projekter afsluttes tidligere). Der er indgået forpligtelser for alle driftsmidler under begge trancher. Den første tranche beløb sig til 3 mia. EUR, hvoraf 1 mia. EUR var mobiliseret fra EU-budgettet og 2 mia. EUR fra medlemsstaterne. Den anden tranche beløb sig ligeledes til 3 mia. EUR, hvoraf 2 mia. EUR var mobiliseret fra EU-budgettet og 1 mia. EUR fra medlemsstaterne. Med hensyn til EU's budgetmidler blev 250 mio. EUR af den 1 mia. EUR fra EU-budgettet i 2016-2017 mobiliseret i 2016 og 750 mio. EUR i 2017. Af de 2 mia. EUR fra EU-budgettet i 2018-2019 blev 550 mio. EUR mobiliseret i 2018, mens resten blev mobiliseret i 2019. Med hensyn til medlemsstaternes bidrag bidrog medlemsstaterne under den første tranche med 677 mio. EUR til faciliteten i 2016, med 847 mio. EUR i 2017, med 396 mio. EUR i 2018 og med 80 mio. EUR i 2019. Under den anden tranche bidrog medlemsstaterne med 68 mio. EUR i 2018 og med 202 mio. EUR i 2019, og de resterende betalinger er planlagt indtil 2023. Medlemsstaternes bidrag ydes direkte til EU's budget i form af eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra a), nr. ii), og tildeles budgetposterne for henholdsvis instrumentet for førtiltrædelsesbistand og humanitær bistand.

Der er fortsat en fornuftig sammenhæng mellem den hastighed, hvormed medlemsstaterne betaler deres bidrag til faciliteten, og den hastighed, hvorved udbetalinger, som finansieres af bidragene, foretages fra faciliteten. 4. Programmering Den ajourførte behovsvurdering kortlagde de prioriterede behov og resterende mangler i responsen på flygtninge og gav en værdifuld vejledning til programmeringen af den anden tranche af faciliteten. Rapporten konkluderede, at beskyttelse, basale behov og livsgrundlag, sundhed, uddannelse og kommunal infrastruktur fortsat er hovedfokusområderne. Formålet med den opdaterede strategiske konceptnote (herefter "noten") var at skabe en strategisk ramme for programmeringen og gennemførelsen af den anden tranche af faciliteten med særlig fokus på inklusion og selvhjulpenhed som vigtigste mål. Noten bekræftede, at der var behov for et tæt samarbejde mellem regerings- og udviklingsinstrumenter samt for humanitære instrumenter med henblik på at identificere mere bæredygtige og vedvarende løsninger i den aktuelle langvarige krisesituation, selv efter facilitetens levetid og udbetalingen af de 6 mia. EUR. Dette kræver en strategisk omlægning fra humanitær bistand til udviklingsbistand under faciliteten. Der lægges særlig vægt på, at der tilvejebringes bæredygtig socioøkonomisk støtte og indkomstmuligheder, og at værtssamfundenes kapacitet til at huse flygtninge styrkes, samtidig med at den sociale samhørighed understøttes. De tyrkiske myndigheder og Kommissionen arbejder på at sikre, at facilitetens projekter er bæredygtige, også efter at faciliteten er ophørt. Det tyrkiske nationale system skal desuden forberedes på at overtage gennemførelsen af bistanden fra faciliteten for at sikre bæredygtige løsninger og lige adgang til rettigheder og tjenesteydelser. Programmeringen af den anden tranche havde til formål at afspejle anbefalingerne i Den Europæiske Revisionsrets særrapport om faciliteten, som blev offentliggjort i november 2018 (se også afsnittet om revision nedenfor). Revisionsretten lagde især vægt på behovet for en fælles strategi for mobilisering af facilitetens humanitære og udviklingsmæssige del for at foregribe overgangen fra finansiering fra faciliteten til de nationale myndigheder og sikre bæredygtigheden i facilitetens resultater også efter facilitetens levetid. På baggrund af styringsudvalgets opbakning i maj 2019 og IPA-forvaltningsudvalgets positive udtalelse i juli vedtog Kommissionen en særlig foranstaltning til fordel for sundhed, beskyttelse, socioøkonomisk støtte og kommunal infrastruktur til et samlet beløb på 1,41 mia. EUR, der finansieres under facilitetens udviklingsdel. Dette gjorde det muligt for Kommissionen at indlede forhandlinger om en række foranstaltninger, der skulle finansieres under den anden tranche (jf. beskrivelsen pr. prioriteret område nedenfor). Foranstaltningen supplerede den særlige foranstaltning til fordel for uddannelse, der blev vedtaget af Kommissionen i juli 2018 og ændret i december 2018 med et samlet beløb på 500 mio. EUR, også under facilitetens udviklingsdel. I oktober 2019 afgav IPA-forvaltningsudvalget en positiv udtalelse om en støtteforanstaltning under faciliteten til videreførelse af foranstaltninger vedrørende overvågning og evaluering, revision og kommunikation. Foranstaltningen blev formelt vedtaget i november 2019 og beløb sig til 11,34 mio. EUR. Den skal sikre videreførelsen af aktiviteter indledt under støtteforanstaltningen finansieret under den første tranche og ligeledes omfatte planlagte og gennemførte projekter under den anden tranche. Under facilitetens humanitære del blev der indgået forpligtelser for hele beløbet på 50 mio. EUR i den humanitære gennemførelsesplan for 2018, og der blev således indgået kontrakter vedrørende ti projekter inden for sundhed og beskyttelse. Der blev indgået forpligter for den resterende del af den humanitære bevillingsramme gennem den humanitære gennemførelsesplan for 2019, som beløber sig til 991,88 mio. EUR og der er allerede indgået kontrakter for 972 mio. EUR, bl.a. om forlængelsen af det nuværende sociale krisesikkerhedsnet (ESSN 2), og der er undertegnet en ny kontrakt vedrørende ESSN 3 med planlagt opstart i april 2020. Det resterende beløb på 19,50 mio. EUR blev øremærket som bufferkapacitet til mulig finansiering af reaktioner på tilstrømningen af nye flygtninge fra Syrien. Da bufferen ikke blev anvendt i 2019, bør der indgås kontrakter for dette beløb i de første måneder af 2020. Dette bør gøre det muligt at afslutte programmeringen af den anden tranche. Pr. 31. december 2019 har Kommissionen tildelt den fulde operationelle beløbsramme under faciliteten. Af de i alt 6 mia. EUR er der således indgået kontrakter for 4,7 mia. EUR, hvoraf 3,2 mia. EUR er udbetalt. 5.Gennemførelse af faciliteten Faciliteten gennemføres som humanitær og udviklingsmæssig bistand. Under den første tranche blev de respektive områder tildelt ca. 1,4 mia. EUR og 1,6 mia. EUR. I betragtning af den langvarige karakter af krisen i Syrien fokuseres der i interventionerne under den anden tranche i stigende grad på socioøkonomiske støtteaktiviteter og skabelse af indkomstmuligheder. Under den anden tranche er der tildelt 1,04 mia. EUR til humanitær bistand og 1,9 mia. EUR til udviklingsbistand. Samlet for faciliteten er fordelingen af humanitær bistand og udviklingsbistand følgende: Udførlige oplysninger findes online i tabellen over projekter. Det er vigtigt at bemærke, at bistand, der ydes inden for rammerne af faciliteten, er projektbaseret. Udbetalingerne afhænger i høj grad af de fremskridt, der er gjort med hensyn til kontraktindgåelse og gennemførelse af interventioner under faciliteten. Der er særlig fokus på flygtninge og asylansøgere, som ikke er fra Syrien. Interventioner under faciliteten sigter altid på at inddrage de lokalsamfund, der er vært for flygtninge. Humanitær bistand ydes til de mest sårbare flygtninge gennem støtte, der på forudsigelig og værdig vis skal dække basale behov og sikre beskyttelse. Den afhjælper også mangler i tjenesteydelser ved hjælp af specialiserede organer og partnere inden for sundhed og uddannelse i nødsituationer. EU's humanitære bistand bygger på den europæiske konsensus om humanitær bistand fra 2007, som fastsætter, at EU som humanitær aktør tilslutter sig de humanitære principper om medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed, jf. artikel 214 i TEUF og forordning (EF) nr. 1257/96 om humanitær bistand . Under facilitetens humanitære del er der gennemført i alt 64 projekter gennem 19 partnere under både den første og anden tranche af faciliteten. Disse projekter har til formål at opfylde basale behov, beskyttelse, uddannelse og sundhed for de mest sårbare flygtninge i Tyrkiet. Alle kontrakter under den første tranche er afsluttet med undtagelse af fem projekter, der afsluttes i 2020. Under den første tranche blev der tildelt og indgået kontrakter om humanitær bistand for ca. 1,4 mia. EUR, og der blev udbetalt 1,3 mia. EUR, mens der under anden tranche blev indgået kontrakter for 1,022 mia. EUR, og der var udbetalt 590 mio. EUR pr. 31. december 2019. Udviklingsbistand understøtter mere langsigtede behov inden for sundhed, uddannelse og socioøkonomisk udvikling for flygtninge, navnlig med henblik på adgang til offentlige ydelser og indkomstmuligheder og kommunal infrastruktur. Den fokuserer også på udsatte grupper og medtager kønsdimensionen i interventionerne, f.eks. beskyttelse af kvinder og piger mod seksuel og kønsbaseret vold og bedre adgang til ydelser vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed. Under udviklingsdelen af faciliteten viser gennemførelsen af 26 projekter under den første tranche fortsat store fremskridt. 15 af disse projekter gennemføres under EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise og har en samlet værdi på 293 mio. EUR ud over den tildeling, som forvaltes direkte via instrumentet for førtiltrædelsesbistand.

Der er foretaget udbetalinger til gennemførelsespartnere til et beløb på 1,59 mia. EUR ud af et samlet beløb på 1,6 mia. EUR, der er tildelt til udviklingsbistand under første tranche. Under anden tranche af faciliteten er der indgået kontrakter for over 700 mio. EUR, hvoraf 165 mio. EUR allerede er udbetalt. Fremskridt på de enkelte prioriterede områder i programmeringen og gennemførelsen af bistand, der finansieres under begge facilitetens trancher: Uddannelse Under facilitetens humanitære del gennemføres programmet om betingede kontantoverførsler til uddannelse (CCTE) fortsat med gode resultater. Programmet støtter flygtningebørns indskrivning i skolen og deltagelse i undervisningen gennem udbetalinger til flygtningefamilier hver 14. dag, hvis eleverne går regelmæssigt i skole. CCTE 2, som ved udgangen af 2019 støttede over 500 000 flygtningebørn, løber indtil oktober 2020. Humanitær bistand er også blevet anvendt til at støtte ikkeformel uddannelse og indskrivning af børn, som ikke går i skole, under facilitetens første og anden tranche. Der er således afsat over 180 mio. EUR til uddannelse i nødsituationer. Med hensyn til udviklingsbistand blev projektet vedrørende det første direkte tilskud til Tyrkiets ministerium for national uddannelse for at øge integrationen af og adgangen til uddannelse af høj kvalitet for syriske børn afsluttet i maj 2019, men det fortsætter under "PIKTES II" med et budget på 400 mio. EUR. Projektet forventes afsluttet i december 2021. Under PICTES er over 4 000 tyrkiske sprogundervisere blevet ansat til at undervise over 230 000 børn, og mere end 52 000 elever har fået ekstraundervisning og supplerende undervisning. Pr. juni 2019 nåede antallet af uddannede undervisere op på over 170 000. Omkring 5 000 medarbejdere blev støttet gennem lønninger eller incitamenter. Under "PIKTES II" fortsætter faciliteten med at øge de syriske elevers adgang til uddannelse og forbedre uddannelsesinstitutionernes og personalets operationelle kapacitet og uddannelseskvaliteten. Under den første tranche er to ud af seks projekter under EU-trustfonden til i alt 120 mio. EUR (primært med fokus på erhvervsuddannelse og videregående uddannelse) igangværende, og de forventes afsluttet i 2020. Der er gjort effektive fremskridt med opgradering af skoler, og over 900 ud af de 970 skoler, der er omfattet af projektet, har nu fået udstyr og er blevet renoveret. Opførelsen af skoler forløber planmæssigt, og der er indtil videre opført 45 skoler. Under den anden tranche støtter faciliteten opførelsen af yderligere uddannelsesinfrastruktur til et beløb på 100 mio. EUR. Efter en indkaldelse af forslag lanceret af EU-delegationen i Tyrkiet blev der undertegnet en kontrakt med KfW i august om opførelse af ca. ti primær- og sekundærskoler, 170 institutioner på førskoleniveau og et offentligt uddannelsescenter. Desuden er der fremskridt med et projekt under EU-trustfonden om ren energi til 40 mio. EUR, som har til formål at forsyne skoler med energi ved at opføre to solcelleanlæg og tagmonterede paneler på 120 skoler. Beskyttelse Facilitetens humanitære del har støttet registreringen og kontrollen af flygtninge i forbindelse med legaliseringen af deres status hos generaldirektoratet for migrationsstyring (DGMM) i Tyrkiet og for at lette deres adgang til sociale tjenester. Under den første tranche blev næsten 185 mio. EUR afsat til dette formål, herunder til integrering af beskyttelse. Under den anden tranche er der indgået kontrakter for over 75 mio. EUR for at støtte den løbende registrering og opdatering af flygtninges status og fortsat lette deres adgang til specialiserede beskyttelsestjenester og offentlige sociale tjenester. Udviklingsdelen via EU-trustfonden har støttet modtagelsen af flygtninge i lokale centre og viderehenvisningen af sårbare flygtninge til passende tjenester i Tyrkiet. Efter vedtagelsen af den særlige foranstaltning i juli 2019 blev der på tidspunktet for udarbejdelsen forhandlet om et direkte tilskud på 20 mio. EUR til ministeriet for beskæftigelse, familie og sociale ydelser, som skulle forbedre leveringen af forebyggende og beskyttende sociale tjenester til de mest sårbare flygtninge og medlemmer af værtssamfundet. Sundhed Da leveringen af sundhedsydelser i stigende grad støttes af facilitetens udviklingsdel, driver de humanitære partnere under den anden tranche i øjeblikket et begrænset antal mobile tjenester (for at reagere på akutte behov for primær sundhedspleje, herunder inden for seksuel og reproduktiv sundhed) og specialiserede tjenester, herunder inden for mental sundhed, psykosocial støtte, fysioterapi og fysisk rehabilitering. På det prioriterede område sundhed forventes den fulde overgang til udviklingsprogrammering at være afsluttet ved udgangen af 2020. Under udviklingsdelen forventes projektet vedrørende det direkte tilskud "SIHHAT" til sundhedsministeriet at løbe frem til november 2020. Antallet af fungerende lægehuse for migranter er nået op på 176, og der var blevet ansat 3 181 sundhedsmedarbejdere ved udgangen af 2019. Projektgennemførelsens tempo er tilfredsstillende med konkrete resultater på stedet. SIHHAT-projektets fokus er blevet styrket for at lette specialiserede støttetjenester, f.eks. inden for mental sundhed, psykosocial støtte, fysioterapi og fysisk rehabilitering, og integrationen af beskyttelsestjenester (tidligere støttet under den humanitære del) i lægehuse for migranter. Parallelt hermed gennemføres et WHO-projekt under EU-trustfonden, der omfatter støtte til sundhedsuddannelsescentre for migranter, uddannelse af syrisk sundhedspersonale og certificering af syriske læger og sygeplejersker, således at de kan arbejde i lægehusene for migranter. Det opfølgende tilskud til sundhedsministeriet (SIHHAT 2) på 210 mio. EUR iværksættes efter planen i sommeren 2020, og der pågår i øjeblikket forhandlinger om kontrakten. Det bør ikke kun sikre videreførelsen af de nuværende sundhedstjenester, men også sigte mod at styrke specialtjenester, herunder inden for reproduktiv sundhed, mental sundhed og fysisk rehabilitering. Sundhedsinfrastrukturen støttes også af opførelsen af hospitaler i Kilis og Hatay. Efter vedtagelsen af den særlige foranstaltning i juli 2019 er der afsat 90 mio. EUR til yderligere mindre bygninger og/eller rehabilitering af sundhedsinfrastruktur. Udbudsproceduren iværksættes i løbet af 2020. Der er fortsat bekymringer over adgangen til sundhedsydelser for flygtninge, der befinder sig uden for deres oprindelige registreringssted, eller som er i bevægelse, da adgangen i så fald er begrænset til beredskabstjenesterne og vaccinationer. Dette påvirker flygtninge i bevægelse, sæsonarbejdere og flygtninge, der er blevet genbosat i andre provinser. Kommissionen følger de politiske ændringer nøje og sigter mod at nå den berørte flygtningebefolkning gennem SIHHAT's mobile sundhedsydelser. Kommunal infrastruktur Der er i øjeblikket ved at blive opført infrastruktur til håndtering af affald og spildevand i Kilis, Hatay, Gaziantep og Sanliurfa under et projekt under EU-trustfonden, som gennemføres af De Forenede Nationers udviklingsprogram (UNDP). Derudover er der indkøbt brandslukningsbiler og ydet teknisk bistand for at øge de lokale institutioners evne til at reagere på nødsituationer. Efter en indkaldelse af interessetilkendegivelser, der blev lanceret i december 2018, blev en række projekter foreløbigt udvalgt til finansiering under den anden tranche. Disse projekter omfatter foranstaltninger til forbedring af adgangen til og kvaliteten af kommunale tjenester inden for vandforsyning, spildevand og håndtering af fast affald i områder, der er mest berørt af tilstrømningen af flygtninge, samt en mindre komponent til rekreativ infrastruktur til støtte for social samhørighed. Den første kontrakt med Agence Française de Développement blev underskrevet i december 2019, og der pågår forhandlinger med andre gennemførelsespartnere. Basale behov og socioøkonomisk støtte Tiltagene på dette prioriterede område har til formål at sikre støtte til at dække de basale behov hos de mest sårbare flygtninge og fremme flygtninges modstandsevne og selvhjulpenhed. Dette bør gøre det muligt for flygtninge, der har den nødvendige kapacitet og de nødvendige færdigheder, at blive mindre afhængige sociale bistandsordninger gennem øget adgang til indkomstmuligheder. Det sociale krisesikkerhedsnet (ESSN) er et humanitært bistandsprogram, der består af et debetkort, som giver sårbare flygtninge månedlige kontantbeløb uden restriktioner til forskellige formål. I december 2019 blev der ydet støtte til over 1,7 mio. sårbare flygtninge med henblik på at opfylde deres basale behov. Den anden fase af ESSN forventes at løbe frem til april 2020, hvor en ny kontrakt på 500 mio. EUR (ESSN 3) med Det Internationale Røde Kors Forbund forventes at træde i kraft. Dette skulle gøre det muligt at yde støtte til de mest sårbare flygtninge indtil begyndelsen af 2021. Det samlede tildelte beløb til dækning af basale behov under facilitetens humanitære del beløber sig til over 1,8 mia. EUR. I betragtning af den langvarige karakter af krisen i Syrien fokuseres der i interventionerne under den anden tranche i stigende grad på socioøkonomiske støtteaktiviteter og skabelse af indkomstmuligheder. Der blev på tidspunktet for udarbejdelsen ført forhandlinger om et direkte tilskud til ministeriet for beskæftigelse, familie og sociale ydelser, som skulle gøre det muligt at yde støtte til de mest sårbare flygtninge svarende til den sociale bistand, der ydes inden for rammerne af den tyrkiske sociale sikringsordning. Sameksistensen af ESSN og det direkte tilskud kræver en omhyggelig koordinering og udformning af gennemførelsesbestemmelserne for at sikre synergier, undgå dobbeltfinansiering og sikre en gradvis overgang fra humanitær bistand til udviklingsbistand. Disse aktiviteter bør pågå sideløbende med gennemførelsen af projekter om socioøkonomisk støtte under første tranche til et samlet beløb på over 185 mio. EUR. Aktiviteter, herunder karriererådgivning, erhvervsuddannelse, oplæring på arbejdspladsen samt forenkling af arbejdstilladelsesproceduren, skal støtte både syriske flygtninge og værtssamfund. Formålet er at øge deres beskæftigelsesegnethed og lette deres adgang til arbejdsmarkedet. Verdensbanken er ved at gennemføre et projekt til 50 mio. EUR i samarbejde med den tyrkiske arbejdsformidling İŞKUR og ministeriet for beskæftigelse, familie og sociale ydelser. Desuden ydes der små tilskud til iværksættere og iværksætteruddannelse til både syriske flygtninges og værtssamfundenes nystartede og eksisterende iværksættervirksomheder i samarbejde med den tyrkiske organisation for udvikling af små og mellemstore virksomheder KOSGEB. Et andet projekt, der gennemføres af Verdensbanken, støtter udviklingen og gennemførelsen af en model for socialt iværksætteri med fokus på kvinder for at skabe bæredygtige indkomstskabende aktiviteter for både sårbare syriske flygtninge og tyrkiske kvinder.

Under den anden tranche og efter en indkaldelse af interessetilkendegivelser fra december 2018 er der blevet udvalgt en række projekter med søjlevurderede enheder til et samlet beløb på 465 mio. EUR. De planlagte aktiviteter har til formål at øge beskæftigelsesegnetheden og udviklingen af færdigheder blandt flygtninge og i værtssamfund, forbedre tjenesterne inden for erhvervsuddannelse og matchningen af udbuddet og efterspørgslen på markedet og skabe et gunstigt klima for virksomhedsvækst, -registrering og -ekspansion. Aktiviteterne bør rettes mod både flygtninge og værtssamfund i et forsøg på at fremme social samhørighed og bekæmpe stereotyper, der fører til sociale spændinger. De første to projekter blev undertegnet i december 2019 med Expertise France og Det Internationale Center for Udvikling af Migrationspolitik (ICMPD). Kønsaspekter i projekter under faciliteten Kommissionen er fast besluttet på at gennemføre EU's anden kønshandlingsplan (GAP II) "Ændring af pigers og kvinders liv via EU's eksterne forbindelser 2016-2020" om styrkelse af ligestillingen mellem kønnene og af kvinder i EU's eksterne forbindelser. I denne forbindelse er fremme, beskyttelse og overholdelse af kvinders og pigers rettigheder, ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinder og piger overordnede EU-prioriteter og -mål, som danner grundlag for faciliteten for flygtninge i Tyrkiet. Mere specifikt danner GD ECHO's ligestillingspolitik fra 2013 "Gender in Humanitarian Aid: different needs, adapted response" grundlag for facilitetens humanitære del. Partnerne skal derfor foretage kønsspecifikke analyser ved programmets start, tilpasse udformningen og gennemførelsen af programmet til de enkelte kønsgruppers forskellige risici og muligheder og rapportere om resultater ved brug af kønsopdelte data. Der tages således hensyn til kønsrelaterede spørgsmål, som integreres i alle facilitetens projekter. Interventioner under faciliteten har til formål at fremme lige muligheder for mænd og kvinder og drenge og piger. Der indsamles data opdelt efter køn til overvågning heraf, og integrationen af ligestillingsaspektet kombineres med specifikke målrettede tiltag, der er blevet udviklet for at sikre fremskridt på dette område. Faciliteten arbejder sammen med gennemførelsespartnere, der har solide erfaringer med denne tilgang og kapacitet til at indgå i en dialog med de tyrkiske myndigheder, herunder De Forenede Nationers Børnefond (UNICEF), FN's agentur for kvinder (UN Women), og Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO). Styring af migrationsstrømme To projekter blev finansieret under facilitetens første tranche på dette område. Inden for rammerne af et af de første projekter blev der ydet EU-støtte til at styrke den tyrkiske kystvagts kapacitet til at foretage eftersøgnings- og redningsaktioner. Der er leveret seks redningsbåde i 2018, og 1 081 ansatte i den tyrkiske kystvagt har modtaget uddannelse i humanitære standarder. Et andet projekt var at støtte gennemførelsen af erklæringen fra EU og Tyrkiet gennem bistand til generaldirektoratet for migrationsstyring (DGMM) i forbindelse med forvaltningen af tilbagesendelse fra EU og de daglige aktiviteter i 21 udrejsecentre. Faciliteten har dækket omkostningerne i forbindelse med forvaltningen af tilbagesendelse (transport og logi) af 369 syrere og 1 605 personer af anden nationalitet samt opførelse af et udrejsecenter for 750 personer. Projektet dækkede omkostninger til medicin, mad, hygiejneudstyr, tøj, telefonkort til irregulære migranter, der blev pågrebet i Tyrkiet og sendt tilbage fra EU, samt udrejsecentrenes forsyningsomkostninger. Projektet finansierede også lønningerne til 186 ansatte, der leverede tjenester til migranter i 21 udrejsecentre, herunder psykologer (24), socialarbejdere (17), tolke (54), fødevareingeniører (15), teknikere (43) og chauffører (33). Projektet blev afsluttet i december 2019. Der er ikke planlagt nogen specifik budgettildeling på dette område under anden tranche. 6.Overvågning og evaluering Facilitetens overvågnings- og evalueringssystem var udformet til at blive iværksat gradvist og løbende forbedret. Resultatramme Resultatrammen for faciliteten afspejler facilitetens strategiske ramme og de konkrete foranstaltninger, der gennemføres inden for rammerne af faciliteten og deres logiske rammer. Resultatrammen blev udviklet mellem august 2016 og marts 2017 i samråd med centrale interessenter, herunder facilitetens styringsudvalg, relevante tyrkiske myndigheder og Kommissionens relevante tjenestegrene. Et første udkast blev fremlagt for styringsudvalget i marts 2017 og et revideret udkast i november 2018. Resultatrammen har været genstand for yderligere revision for at sikre, at den er ajourført og tilpasset de ajourførte prioriterede områder under facilitetens anden tranche. Hovedformålet er at gøre det muligt at overvåge og rapportere resultaterne på både output- og resultatniveau for faciliteten som helhed. Det endelige udkast til den reviderede resultatramme blev forelagt styringsudvalget i december 2019. Overvågning og rapportering på facilitetsniveau Overvågning på facilitetsniveau blev iværksat i foråret 2017. Som følge af deres forpligtelse under hver kontrakt genererer gennemførelsespartnerne overvågningsdata på outputniveau. Den første anmodning om overvågningsdata blev fremsat i maj 2017 og blev efterfulgt af tre pilotrapporteringscyklusser i 2017. Rapporteringscyklusserne fortsatte i 2018 og 2019, og på grundlag heraf blev der offentliggjort overvågningsrapporter om faciliteten hvert andet år. Den seneste overvågningsrapport dækker perioden frem til juni 2019. De første dataindsamlingscyklusser var udformet som en pilotfase for outputindikatorer i resultatrammen. De har medvirket til at gøre gennemførelsespartnerne bekendt med facilitetens overvågnings- og rapporteringskrav og til at undersøge gennemførligheden af de foreslåede indikatorer. Det er vigtigt at bemærke, at der blev indgået kontrakter for en betydelig del af facilitetens portefølje af foranstaltninger mod udgangen af 2017, og at gennemførelsen af disse tiltag startede i 2018. Gennemførelsespartnerne indrapporterer data, som er relevante for facilitetens resultatrammeindikatorer, til de ordregivende myndigheder, dvs. EU-delegationen i Tyrkiet, EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise og GD ECHO, ved hjælp af en fælles overvågningsskabelon. Oplysningerne konsolideres af hver enkelt ordregivende myndighed og indsendes til facilitetens sekretariat med henblik på aggregering og analyse. Processen understøttes teknisk af et internt IT-værktøj – facilitetens overvågningsplatform – som muliggør automatisk aggregering, analyse og visualisering af data. Hovedtrækkene ved facilitetens overvågningsplatform blev præsenteret på styringsudvalgets møde i december 2019. Teknisk bistand til overvågning I maj 2017 vedtog Kommissionen sin første gennemførelsesafgørelse om en støtteforanstaltning til overvågning, evaluering og revision af samt kommunikation om faciliteten for flygtninge i Tyrkiet. Dette muliggjorde indkøb af teknisk bistand til støtte for overvågning af faciliteten på både aktions-, kontrakt- og facilitetsniveau. Kontrakten om teknisk bistand til overvågning blev underskrevet i januar 2018 og er ved at blive gennemført. Tildelingen er opdelt i to særskilte dele. Den første del består af støtte til overvågning og rapportering på facilitetsniveau. Denne omfatter en periodisk tilpasning af resultatrammen, revision af reference- og målværdier og metoder til beregning af risikoindikatorer og relaterede retningslinjer. Det tekniske bistandsteam støtter også facilitetens sekretariat med henblik på analyse i første led af overvågningsdata indsamlet kvartalsvis via facilitetens overvågningsplatform og udarbejder af facilitetens halvårlige overvågningsrapporter. Den anden del af tildelingen består af støtte til EU-delegationens overvågning af tiltag/kontrakter, der er finansieret under facilitetens udviklingsdel, herunder verificering af data gennem regelmæssig eller ad hoc-kontrol på stedet. På grund af størrelsen af visse af facilitetens interventioner og aktiviteternes geografiske spredning er det nødvendigt at støtte delegationen i forbindelse med kontrol på stedet. Ved udgangen af december 2019 var der gennemført 135 overvågningsmissioner: seks resultatorienterede overvågnings- (ROM) missioner gennemført af ROM-eksperter, 31 missioner gennemført af tekniske bistandsteam og 98 kontrolbesøg på stedet/overvågningsmissioner gennemført af de relevante EUD-programforvaltere. Mere end 28 % af disse overvågningsmissioner var rettet mod de direkte tilskud til undervisnings- og sundhedsministerierne og til generaldirektoratet for migrationsforvaltning. I november 2019 vedtog Kommissionen endnu en støtteforanstaltning, der skal supplere, videreføre og bygge videre på de resultater, der er opnået under den første støtteforanstaltning. Facilitetens humanitære søjle overvåges i overensstemmelse med de relevante bestemmelser. Overvågningen af alle tiltag finansieret under de humanitære gennemførelsesplaner blev foretaget af GD ECHO's personale i Tyrkiet og af GD ECHO's regionale kontor i Amman og i forbindelse med overvågningsbesøg fra hovedkvarterets personale. Ved udgangen af december 2019 var der gennemført 177 overvågningsmissioner på projektniveau. Ud over indikatorerne i resultatrammen, under hvilken GD ECHO's partnere rapporterer hvert kvartal, blev der også rapporteret om indikatorer for det prioriterede område beskyttelse under den første tranche, hvilket også blev afspejlet i overvågningsplatformen for overvågning på facilitetsniveau. Under den reviderede resultatramme er der blevet oprettet et særligt prioriteret område for beskyttelse, og alle relevante indikatorer under den humanitære del er blevet integreret i én enkelt ramme for hele faciliteten. Evaluering