5.Ansøgningen vedrører 568 arbejdstagere, som er blevet afskediget af Broadcom Communications Finland og af to leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled. Hovedvirksomheden var aktiv i den økonomiske sektor, som er klassificeret under hovedgruppe 46 "Engroshandel undtagen med motorkøretøjer og motorcykler" i NACE rev. 2. De afskedigelser, som virksomhederne har foretaget, findes i alle NUTS 2-regioner i Finland (undtagen Åland), og den hårdest ramte region er Norra Österbotten (FI1A).

4.De finske myndigheder indgav ansøgning EGF/2015/001 FI/Broadcom den 30. januar 2015, dvs. inden for en periode på 12 uger fra den dato, hvor interventionskriterierne, der er omhandlet i EGF-forordningens artikel 4, var opfyldt. Kommissionen bekræftede den 13. februar 2015 modtagelsen af ansøgningen inden for to uger fra datoen for indgivelsen af ansøgningen og anmodede de finske myndigheder samme dato om supplerende oplysninger. Der blev indsendt supplerende oplysninger inden for seks uger efter anmodningen. Den frist på 12 uger efter modtagelsen af den fuldstændige ansøgning, inden for hvilken Kommissionen skal afslutte sin vurdering af, om ansøgningen opfylder betingelserne, for at der kan ydes økonomisk støtte, udløber den 19. juni 2015.

Dato for kvittering for modtagelse af ansøgningen

3.Efter en vurdering af denne ansøgning har Kommissionen i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i EGF-forordningen konkluderet, at betingelserne for økonomisk EGF-støtte er opfyldt.

1.De regler, der gælder for økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF), er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 ("EGF-forordningen").

20.På grund af REC's omfattende langsigtede tab blev der truffet en beslutning i 2013 om at afvikle RMC. I efteråret 2013 solgte REC LTE-segmentet inden for sin modemaktivitet til Broadcom (BCM), og ca. 800 personer, der tidligere havde været ansat hos Renesas, arbejdede nu for Broadcom. Efter ganske få måneder var det Broadcoms tur til at meddele, at hele forretningen med "baseband" til mobiltelefoner skulle afvikles. På dette tidspunkt kunne der ikke længere findes nye købere.

18.I 2005 var der fire store producenter af chipset til mobiltelefoner i Europa. Nokia og Philips udviklede deres egne chipsæt, Ericsson Mobile Platforms (EMP) udviklede dem først og fremmest til Sony-Ericsson, og Infineon fremstillede dem kommercielt til telefonfabrikanter. Nokia havde udviklet chipset til sine egne telefoner siden 1980'erne. Virksomheden udførte det meste af sin egen udvikling, mens den egentlige produktion af chipset hovedsageligt fandt sted på produktionsanlæggene for Texas Instruments (TI) og STMicroelectronics (STM). Nokia besluttede i 2007 at opgive den interne chipsetudvikling og solgte sine udviklingsenheder til STMicroelectronics.

17.De begivenheder, der gav anledning til afskedigelserne i Broadcom, er afgørelsen om at afvikle virksomhedens forretning med "baseband" til mobiltelefoner, en afgørelse, som berørte 3 000 mennesker på verdensplan, hvoraf 600 er i Finland. Broadcom lukker alle sine aktiviteter i Finland; udviklingen af mobile chipsæt flyttes af Broadcom og forventes at fortsætte i USA og Asien.

16.Til dato har NACE rev. 2 hovedgruppe 46 (Engroshandel undtagen med motorkøretøjer og motorcykler) været genstand for to EGF-ansøgninger (den anden er EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT), som begge vedrører IKT og er baseret på handelsrelateret globalisering.

15.I løbet af 00’erne steg antallet af ansatte i finske dattervirksomheder på alle kontinenter, og fra 2004 viste Asien sig klart som den største arbejdsgiver inden for elektronikindustrien. I Europa steg antallet af ansatte fortsat indtil 2008, hvorefter det begyndte at falde.

13.Afskedigelserne hos Broadcom hænger sammen med den udvikling, som påvirker hele den finske elektronikindustri, og som kulminerede i Nokias meddelelse om masseafskedigelser i 2011. I 2012 afskedigede Nokia først 1 000 medarbejdere i sit anlæg i Salo (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo), efterfulgt af yderligere 3 700 ved udgangen af 2012 og foråret 2013 (EGF/2013/001 FI/Nokia). Et omfattende produktudviklingsprogram blev afsluttet, og et betydeligt antal job blev skåret væk.

11.Til støtte for, at der findes en sammenhæng mellem afskedigelserne og de gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, som kan tilskrives globaliseringen, anfører Finland, at det i 2005 blev anslået, at chipset-udviklingen (det område, hvor Broadcom Communications Finland var aktiv) skabte beskæftigelse til ca. 5 000 personer i Europa. Mens antallet af produktudviklingspersonale i erhvervsgrenen steg samlet set (især i Asien og i USA), faldt det kraftigt i Europa, hvor der i 2014 kun var nogle få hundrede personer tilbage.

Afskedigelsernes forventede virkning på økonomien på lokalt, regionalt og nationalt plan og på beskæftigelsen

21.Afskedigelserne har en betydelig negativ indvirkning på den regionale økonomi, navnlig i Norra Österbotten (som er en del af NUTS 2-regionen FI1A), hvor 424 af de 568 afskedigelser fandt sted. I denne region er arbejdsløsheden konstant et par procentpoint højere end det nationale gennemsnit. I august 2014 var ledigheden i Norra Österbotten på 14,1 %, mens den på landsplan var på 12,2 %, og i den hårdest ramte by, Uleåborg (Oulu), udgjorde den 16,1 %.

22.Der er i øjeblikket ca. 1 250 aktivitetsenheder i IKT-sektoren i Norra Österbotten, og de fleste af disse findes i Uleåborg. Sektoren har i årevis kæmpet med virkningerne af den internationale økonomiske afmatning, men den er især blevet ramt af en betydelig intern strukturel ændring, hvor store toneangivende virksomheder har gennemgået deres strategier, flyttet deres aktiviteter til andre markedsområder og rationaliseret deres produktion som en reaktion på en hårdere konkurrence. IKT-sektoren har i årevis været et bærende element i økonomien i Uleåborg len. Informationssektorens relative andel af alle arbejdspladserne i lenet er på ca. 12 %, hvilket i Finland kun kan sammenlignes med hovedstadsområdet Helsingfors.

23.De vanskeligheder, som sektoren står over for, og de nye virksomhedspolitikker har ført til mange afskedigelser i den private sektor. Mens virksomhederne i IKT-sektoren beskæftigede næsten 13 000 personer i regionen i 2008, er dette tal faldet til ca. 10 500 i 2012. Siden da har der været yderligere afskedigelser, og det nuværende skøn er på under 10 000. Virksomhederne bevæger sig fra forarbejdningsindustri til indholdsproduktion og fra at være et stort globalt foretagende til mindre driftsenheder. I tilgift til virksomhederne er den offentlige sektor også en vigtig arbejdsgiver for IKT-eksperter. På grund af den offentlige sektors omkostningsbesparende mål byder den ikke længere på så mange job som før, og denne tendens vil fortsætte i fremtiden.

24.Et særligt træk ved Uleåborg len er, at ca. to ud af tre arbejdsløse er fagfolk med et højt uddannelsesniveau og en solid erhvervserfaring. Uleåborg len har i en længere periode været et knudepunkt for en betydelig forskning og produktudvikling inden for IKT-sektoren, som har beskæftiget specialister på forskellige områder inden for ingeniørvæsen og databehandling.

25.Aldersstrukturen i IKT-sektoren er ung. Halvdelen af de nuværende ledige jobsøgende er under 40 år. Ældre arbejdstagere har især vanskeligt ved at finde nye job, og langtidsledigheden er stigende. Af de arbejdsløse, der har en IKT-baggrund i Norra Österbotten, har ca. halvdelen (450 arbejdsløse) været arbejdsløse i over et år; næsten 300 af disse arbejdsløse jobsøgende har et højt uddannelsesniveau.

26.Afskedigelserne hos Broadcom får arbejdsløshedstallene i Uleåborg til at stige betydeligt. Afskedigelserne vil især øge antallet af arbejdsløse senioreksperter. Der udvikles aktivt nye vækstsektorer i Uleåborg len, og det skal sikres, at de arbejdsløse IKT-eksperter inddrages. Mange har en solid erfaring inden for design og produktudvikling, som kan anvendes i fremtiden, enten i IKT eller i sektorer, der anvender IKT.

Støttemodtagere og de foreslåede foranstaltninger

Støttemodtagere

27.Det anslåede antal afskedigede arbejdstagere, der forventes at deltage i foranstaltningerne, er på 500. Fordelingen af disse arbejdstagere på køn, nationalitet og aldersgruppe er som følger:

Kategori Antal

Støttemodtagere Køn: Mænd: 442 (88,4 %) Kvinder: 58 (11,6 %) Statsborgerskab: EU-borgere: 487 (97,4 %) Ikke-EU-borgere: 13 (2,6 %) Aldersgruppe: 15-24-årige: 1 (0,2 %) 25-29-årige: 19 (3,8 %) 30-54-årige: 470 (94,0 %) 55-64-årige: 10 (2,0 %) Over 64 år: 0 (0,0 %)

28.Det samlede anslåede antal støttemodtagere, som forventes at deltage i foranstaltningerne, er derfor på 500.

De foreslåede foranstaltningers støtteberettigelse

29.Finland planlægger tre typer foranstaltninger for de afskedigede arbejdstagere, der er omfattet af denne ansøgning, nemlig i) hjælp til arbejdstagerne med at skifte til et nyt job, (ii) hjælp til at starte egen virksomhed og iii) udbud af faglig uddannelse eller almen uddannelse. Alle nedenstående foranstaltninger udgør en samordnet pakke af individualiserede tilbud, der har til formål at hjælpe arbejdstagerne med at vende tilbage til beskæftigelse:

30.Vejledning og andre forberedende foranstaltninger: De ledige arbejdstagere kan få hjælp til jobsøgningsteknikker gennem rådgivning og vejledning, besøg på jobmesser, hjælp til udfærdigelse af ansøgninger og CV'er. Denne foranstaltning tilbydes grupper af forskellig størrelse. Afhængigt af gruppen vil uddannelsen blive udbudt i en periode på mellem 5 og 20 dage. Der udbydes også detaljeret erhvervsvejledning til grupper med fokus på samspil og arbejdspraksis. Denne vejledning kan vare op til 40 dage. Enkeltpersoner eller grupper kan få tilbudt jobvejledere, som kan fungere som sparringspartnere i forbindelse med jobsøgning og som vejledere for både arbejdsgivere og arbejdstagere i den første periode af et nyt job. Der kan gives op til 50 timers vejledning pr. jobsøgende pr. år.

31.Arbejdstagerne kan også drage nytte af en række ekspertvurderinger. Disse kan f.eks. vurdere den enkeltes arbejdsevne, herunder sundhedsrelaterede aspekter, kompetence og faglige kvalifikationer eller iværksætterfærdigheder og arbejdstagerens potentiale.

32.Beskæftigelse og erhvervsrelaterede tjenester hos et kontaktsted: De afskedigede arbejdstagere tildeles individuelt udpegede kontaktsteder, som tager sig af dem i gennemførelsesfasen. Kontaktstederne har til formål at rådgive de berørte arbejdstagere fra starten ved at yde en langt mere personlig og indgående service til disse, end den offentlige arbejdsformidling normalt kan levere. Hvis målgruppen ikke kan finde nye job inden for en rimelig tidsfrist, udpeges der en mentor, der har kendskab til IKT-sektoren. Mentoren kan hjælpe arbejdstagerne enten med specifikke jobsøgningsteknikker eller vil vejlede dem med hensyn til at etablere deres egen virksomhed.

33.Efter- og videreuddannelse og omskoling: Formålet med uddannelsesforanstaltningerne er at opnå en grundlæggende eller erhvervsfaglig kvalifikation inden for en erhvervsgren med en høj beskæftigelsesfrekvens, eller en videreuddannelse eller en videregående uddannelse gennem styrkelse af de eksisterende kompetencer eller at opnå en vejledende/forberedende arbejdsmarkedsuddannelse for personer uden karriereplanlægning for fremtiden. Den faglige uddannelse skræddersyes til målgruppen, og kurserne kan indeholde f.eks. udvidelse af kompetencer inden for IKT-sektoren, projekt- og kvalitetsforvaltning og økonomisk forvaltning og udvikling af virksomhedsfærdigheder. En omfattende uddannelse inden for virksomhedsudvikling (den såkaldte Keko-uddannelse) kan give en person kompetencer til at lede et bestemt virksomhedsudviklingsprojekt.

34.Et finansielt incitament (løntilskud) kan udbetales af tjenesteydelsesleverandørerne som en del af lønnen for hvert ansættelsesforhold, der etableres for en arbejdstager, der er tiltænkt støtte. Fra 2015 vil løntilskuddet være på 30-50 % af de relevante lønudgifter, afhængigt af hvor længe den person, der ansættes via tilskuddet, har været arbejdsløs. Varigheden af den subsidierede periode vil blive fastlagt på grundlag af den pågældendes individuelle behov (f.eks. kompetence med hensyn til det nye job).

35.Fremme af iværksættelse og tjenesteydelser for nye iværksættere: Tiltag i forbindelse med fremme af iværksættelse gennemføres som en såkaldt "virksomhedsvæksthusuddannelse" og arbejdsmarkedsrelateret iværksætteruddannelse. Desuden tilbydes nye iværksættere rådgivning, høring og støtte. Oprettelsen af nye virksomheder støttes gennem det subregionale tjenesteydelsesnetværk for virksomheder og gennem "business customership planning", der udbydes af MEE Corporation. Konceptet bag virksomhedsvæksthuset vil blive anvendt til at gennemføre en diversificeret arbejdsmarkedsuddannelse med teamwork-øvelser under vejledning af en uddannelsesorganisation.