Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser

(2004/C 98/09)

Med denne offentliggørelse åbnes der mulighed for at fremsætte indsigelser, jf. artikel 7 og 12d i nævnte forordning. Enhver indsigelse mod denne ansøgning skal fremsættes via myndighederne i en medlemsstat, i en WTO-medlemsstat eller i et tredjeland, der er anerkendt efter proceduren i artikel 12, stk. 3, senest seks måneder efter denne offentliggørelse. Offentliggørelsen er begrundet i de forhold, som er beskrevet nedenfor, navnlig under 4.6, der giver grundlag for at betragte ansøgningen som berettiget efter forordning (EØF) nr. 2081/92.

RÅDETS FORORDNING (EØF) Nr. 2081/92

REGISTRERINGANSØGNING: ARTIKEL 5

BOB ( ) BGB (x)

Nationalt sagsnummer: 110

1. Medlemsstatens ansvarlige myndighed Navn: Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada - Dirección General de Alimentación - Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España

Adresse: Paseo Infanta Isabel, 1, E-28071 Madrid.

Tlf. (34) 913 47 53 94

Fax (34) 913 47 54 10

2. Ansøgende sammenslutning: 2.1. Navn: Asociación de Panaderos de Cea

2.2. Adresse: Carretera de Castrelo, E-32141 Cea (Ourense)

2.3. Sammensætning: Producent/forarbejdningsvirksomhed (x) andet ( )

3. Produktets art: Brød-, kage-, konditori- eller kiksprodukter. Kategori 2.4

4. Varespecifikation (Sammenfatning af betingelserne i artikel 4, stk. 2)

4.1. Navn: "Pan de Cea"

4.2. Beskrivelse: Det produkt, der er omfattet af "Indicación Geográfica Protegida (I.G.P.) Pan de Cea", defineres som brød fremstillet af hvedemel, vand og salt, der som hævningsmiddel tilsættes grunddej fra en tidligere bagning. Dejen blandes i flere faser i henhold til områdets traditionelle metode og ved anvendelse af arbejdskrævende håndværk. Endelig bages dejen i granitstensovne, hvis udformning er karakteristisk for området, og som er blevet forvarmede med træ.

Brødets særlige kendetegn er som følger:

- Stykkernes form: aflange og afrundede i enderne med en tværgående ridse, der kaldes "fenda", i midten af brødets overside, hvilket giver brødet det karakteristiske udseende, idet brødet deles i to lige store konvekse dele, der sammenføjes.

- Udseende: Brødet kan se ud på to forskellige måder, der adskiller sig med hensyn til vægt og størrelse:

- Pieza eller "Poia":

- Vægt mellem 1 og 1,2 kg.

- Forholdet mellem bredde og længde er ca. 1/2, idet brødet er mellem 15 og 18 cm bredt og 32 og 38 cm langt.

- Media pieza eller "Molete":

- Vægt mellem 0,5 og 0,6 kg.

- Forholdet mellem bredde og længde er ca. 1/2, idet brødet er mellem 9 og 11 cm bredt og 22 og 27 cm langt.

- Brødskorpe:

- Kraftig skorpe med forskellig tykkelse. Et enkelt brøds skorpetykkelse kan ligeledes variere, idet den kan svinge mellem 0,5 og 1 cm.

- Skorpens konsistens er hård, fast og sprød og er tilbøjelig til at være lagdelt.

- Farven kan svinge mellem gylden og mørkebrun.

- Antydning af ristet smag.

- Krummen:

- Svampet, fiberrig og fast struktur.

- Få huller, der varierer i form og størrelse.

- Pergamentfarvet. Minder om farven på hele hvedekerner.

- Stærk smag af hvede.

4.3. Geografisk område: Det område, hvori det brød, som er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse "Pan de Cea", fremstilles, er kommunen San Cristovo de Cea, der er beliggende i provinsen Ourenses nordvestlige hjørne.

4.4. Bevis for oprindelse: Den beskyttede geografiske betegnelse "Pan de Cea" må udelukkende anvendes for brød, der er bagt i godkendte bagerier i produktionsområdet, og som er fremstillet i henhold til den traditionelle fremstillingsmåde og i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i varespecifikationen og kvalitetshåndbogen, hvori de betingelser, som brødet skal opfylde er beskrevet.

Alle de godkendte bagerier er opført i kontrol- og certificeringsorganets register, således at det kan kontrolleres, at bagerierne opfylder kravene i varespecifikationen og kvalitetshåndbogen. Alle fysiske og juridiske personer, indehavere af ejendomme, som står opført i registret, anlæg og produkter kan underkastes denne kontrol, som foretages med henblik på at sikre, at de produkter, som bærer den beskyttede geografiske betegnelse "Pan de Cea", opfylder de krav, som stilles i varespecifikationen.

Kontrollen omfatter inspektion af ovnene, gennemgang af dokumentationen og analyse af råvarerne og det færdige produkt. Desuden overvåges overensstemmelsen mellem de enkelte bageriers produktionskapacitet og den mængde brød, der er omfattet af beskyttelsen, og som produceres af de enkelte virksomheder.

Såfremt det konstateres, at brødet ikke er fremstillet i overensstemmelse med kravene i varespecifikationen og de krav, der er beskrevet i kvalitetshåndbogen, eller udviser mærkbare mangler eller ændringer, nedlægges der forbud mod at markedsføre brødet under betegnelsen "Indicación Geográfica Protegida Pan de Cea".

De brød, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse, skal være forsynet med en garantiforsegling, en etiket eller kontroletiket, der er nummereret, og som skal kontrolleres, tilsendes fra og udstedes af kontrolorganet i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastlagt i kvalitetshåndbogen.

4.5. Fremstillingsmetode: Hveden leveres til bageriet som kerner eller malet og i nye sække, der kan være fremstillet af jute, bomuld, papir eller andre godkendte materialer, og sækkene skal være forsynet med en tydelig angivelse af oprindelsesstedet. Hveden opbevares i sækkene, indtil den skal anvendes og under passende temperatur- og fugtighedsbetingelser.

Ved fremstilling af brødet skal følgende faser gennemføres:

- Blanding: Melet hældes i en skål eller røremaskine, således at der dannes en kegle, hvori der i midten tilsættes vand tilsat salt og den grunddej, som stammer fra den forrige bagning. Efterfølgende æltes blandingen i mindst 60 minutter, hvis det foregår manuelt, og 45 minutter, hvis dejen æltes maskinelt.

- Hævning ("Durmi-lo neno"): Dejen stilles til hævning i en periode, der kan variere mellem 45 og 60 minutter, afhængig af rumtemperatur og -fugtighed.

- Opdeling af dejen ("Tasar"): Efter hævningen deles dejen manuelt i portioner på ca. 1,5 kg eller 0,75 kg, afhængig af hvilken størrelse brød der ønskes.

- Yderligere æltning ("Tendas"): Dejportionerne æltes igen, hvorefter de efterhæver i 25 til 30 minutter. Almindeligvis æltes dejen tre gange, men den tredje gang kan udelades, hvis betingelserne er gunstige. Hvis dejen kun æltes to gange, skal dejen hæve i længere tid efter anden æltning.

- Brødets placering i ovnen: Der skæres en tværgående ridse ("fenda") i midten af brødenes overside, og brødene sættes i ovnen. Placeringen af brødene i ovnen er trindelt, idet brødene fordeles i ovnen og fjernes fra varmekilden, således at bagningen bliver mere ensartet.

- Bagning: Når alle brødene er placeret i ovnen, lukkes ovnlågen, og brødene bages i mindst 120 minutter.

- Efterbehandling: Når brødene tages ud af ovnen, skal de modnes, hvilket sker ved, at de afkøles i mindst 60 minutter på træhylder eller på andet godkendt materiale, således at vandet fordamper, inden brødene sendes videre.

4.6. Tilknytning Historisk tilknytning:

San Cristovo de Cea og brødtraditionens oprindelse er tæt knyttet til historien om cistercienserklosteret Santa María la Real de Oseira, da man i klosterlivet aldrig opgav traditionen med at formale mel og bage brød af de forhåndenværende ressourcer. Byen Cea var den største producent af brød.

Den første historiske beretning, som indeholder henvisninger til bagerierne i Cea, kan dateres tilbage til den sidste tredjedel af det 13. århundrede, hvor kong Sancho IV tildelte ovennævnte cistercienserkloster et privilegium, som omfattede en kirke og tildelingen af en månedlig markedsdag i Coto de Cea, der skulle afholdes "otte dage før den første dag i måneden i henhold til Monterrosos kalender". Samtidig blev det tilladt klosteret "fremover at måtte modtage hvidt brød", som bagerne i Cea bagte til munkene. Disse privilegier beskrives i "Tumbo de Oseira", blad 14 og 15, og i "Libro de los privilegios", blad 95 og 96, som er uddrag fra 1407 af en notarialudskrift.

I de år, der fulgte efter dokumentet fra kong Sancho IV, udviklede bageriproduktionen i området sig, og der blev bygget det nødvendige antal bagerier, hvilket kan læses i forskellige forpagtningsaftaler fra slutningen af det 13. århundrede, som er dokumenterede, og hvori der nævnes tilstedeværelsen af en ovn, som bliver omfattet af aftalen.

Andre dokumenter fra senere perioder afspejler brødbagningens betydning for Cea. Stiftelsesbogen for broderskabet Cofradía de San Lorenzo (1624) indeholder følgende forskrifter for organiseringen af den årlige fest, der afholdes til ære for broderskabet: "Måltidet til de musikanter, der optræder i forbindelse med festen, skal bestå af en vædder, en 'cañado' (beholder bestående af ca. 30 liter) vin, et mål hvede til madlavning, som bageren leverer og modtager betaling for ...".

I den periode, hvor det østrigske hus herskede, øgedes Ceas bageriaktiviteter, hvilket fremgår af bemærkningerne i arkivkilderne. Desuden fremgår det klart og tydeligt, at det hovedsagelig var kvinderne, som stod for bagningen af brødet, hvilket imidlertid blot afspejler den sædvane, som har sin oprindelse i tidligere tiders arbejdsfordeling, hvor kvinderne udførte det arbejde, som var forbundet med hjemmet, og som følge heraf, med ovnen.

I løbet af det 18. århundrede, fra det tidspunkt, hvor borbonerne overtog magten, blev der igangsat et politisk projekt, der havde til formål at modernisere kongedømmet. Med dette for øje blev der iværksat forskellige foranstaltninger, herunder udarbejdelsen af jordebogen Catastro de Ensenada, da Fernando VI var konge. I denne jordebog blev i alt 15 ud af Ceas 82 indbyggere registreret som værende bagere i slutningen af 1752. Man har ligeledes kendskab til navnene på de 12 bagerier, som var registreret i bogen "Real de Legos", der indgik som en del af ovennævnte jordebog. Alt dette bekræfter, at bagerierhvervet i Cea er baseret på erfaringer langt tilbage i tiden.

I det følgende århundrede blev der i de første rejseførere om Galicien gjort opmærksom på kvaliteten af Pan de Cea, og i dag kan man fortsat finde henvisninger i værker af anerkendte intellektuelle, som f.eks. Vicente Risco og Ramón Otero Pedrayo, til betydningen af hvedebrødsproduktionen for San Cristovo de Cea. Bageri er i dag fortsat kommunens største agroindustrielle indtægtskilde med godt en snes bagerier, og den mangeårige tradition med at afholde en brødfest i juli måned opretholdes stadig.

Den ovenstående baggrundsbeskrivelse kan sammenfattes og afspejles i den prominente position, som brødet er blevet tildelt i San Cristovo de Ceas byvåben, der blev godkendt med Xunta de Galicias vedtagelse af dekret nr. 296 af 28. december 1989.

Produktionsforhold

Et af produktionens karakteristiske aspekter er de ovne, der anvendes i forbindelse med fremstillingen af Pan de Cea, da disse ovne er særegne med hensyn til såvel materiale som opbygning.

Ovnene er runde og har en rund hvælving, som er bygget af granitblokke, der er tilhugget i stereometriske former, og som er lige store og lige tykke. Denne forskudte opbygning, som søges konstrueret, indebærer en ensartet opvarmning af ovnens indre, og ensartetheden i granitblokkens tykkelse i bunden af ovnen medfører en ensartet bagning af brødet.

Den granittype, der anvendes til denne form for konstruktioner, er den såkaldte mosca-type. For at opnå homogenitet, for så vidt angår kornstørrelse og porøsitet, og større ensartethed i produktionen skal granitblokkene leveres fra samme stenbrud.

I de nyeste ovne er hvælvingen opbygget af et varmebestandigt materiale, der imidlertid i alle tilfælde opfylder kravet om ensartethed.

4.7. Kontrolinstans Navn: Dirección General de Industrias y Promoción Agroalimentaria de la Consellería de Política Agroalimentaria y Desarrollo Rural. Xunta de Galicia

Address: Rúa dos Irmandiños s/n. Santiago de Compostela. A Coruña.

4.8. Mærkning: De brød, der sælges under betegnelsen "Indicación Geográfica Protegida Pan de Cea", skal efter certificeringen forsynes med en forsegling, en etiket eller kontroletiket, hvorpå der er anført en alfanumerisk kode i fortløbende nummerorden, som er godkendt og udstedt af kontrolorganet, og som bærer det officielle logo for den geografiske betegnelse. Etiketterne og kontroletiketterne skal være forsynet med teksten "Indicación Geográfica Protegida Pan de Cea".

4.9. Krav i nationale bestemmelser - Ley 25/1970, de 2 de diciembre de 1970 del Estatuto de la viña, del vino y de los alcoholes (lov om vindyrkning, vin og alkohol).

- Decreto 835/1972, de 23 de marzo de 1972, que aprueba el Reglamento de la Ley 25/1970 (gennemførelsesdekret til ovennævnte lov).

- Orden del MAPA, de 25 de enero de 1994, por la que se precisa la correspondencia entre la legislación española y el reglamento CEE 2081/1992, en materia de denominaciones de origen e indicaciones geográficas protegidas de los productos agrícolas y alimenticios (bekendtgørelse om sammenhæng mellem den spanske lovgivning og forordning (EØF) nr. 2081/92).

- Real Decreto 1643/1999, de 22 de octubre 1999, por el que se regula el procedimiento para la tramitación de solicitudes de inscripción en el Registro Comunitario de las Denominaciones de Origen Protegidas y de las Indicaciones Geográficas Protegidas (kongeligt dekret om ansøgninger om optagelse i EF-registeret for beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser).

EF-nr.: ES/00310/20.8.2003.

Dato for modtagelsen af den fuldstændige ansøgning: 9. oktober 2003.