EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 31.5.2018 COM(2018) 360 final Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Bulgarien, Grækenland, Litauen og Polen



BEGRUNDELSE 1.Baggrunden for forslaget Denne afgørelse vedrører anvendelsen af et beløb på 33 992 206 EUR fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond ("fonden") i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 (herefter "forordningen") med henblik på at yde bistand til Bulgarien, Grækenland, Litauen og Polen som følge af de katastrofer, der fandt sted i disse lande i løbet af 2017. Anvendelsen af dette beløb er ledsaget af forslag til ændringsbudget (FÆB) nr. 4/2018, hvori det foreslås at opføre de nødvendige bevillinger på det almindelige budget for 2018. 2.Oplysninger og betingelser 2.1Bulgarien – oversvømmelser Den 25. og 26. oktober 2017 blev den sydøstlige del af Bulgarien ramt af usædvanligt kraftige regnskyl og voldsomme storme, der forvoldte skader på broer, dræningskanaler, støttemure og grundlæggende infrastruktur. (1)Bulgarien ansøgte om støtte fra fonden den 11. januar 2018 inden fristen på 12 uger, efter at den første skade var blevet registreret den 25. oktober 2017. Ansøgningen vedrørte en "regional naturkatastrofe" i henhold til artikel 2, stk. 3, i forordningen. (2)Der er tale om en naturkatastrofe, og den falder derfor ind under fondens anvendelsesområde. (3)De bulgarske myndigheder har vurderet de samlede direkte skader som følge af katastrofen til 90,3 mio. EUR. Ansøgningen blev indsendt på grundlag af bestemmelserne om "regionale naturkatastrofer" i artikel 2, stk. 3, i forordningen, der definerer en "regional naturkatastrofe" som en naturkatastrofe, der i en region på NUTS 2-niveau i en støtteberettiget stat medfører direkte skade, der overstiger 1,5 % af regionens bruttonationalprodukt (BNP). Skaderne som følge af oversvømmelserne i Burgas udgør 1,6 % af BNP i den relevante Yugoiztochen-region på NUTS 2-niveau og overstiger derfor den tærskel på 1,5 %, der er fastsat i forordningen. Ansøgningen fra Bulgarien er derfor berettiget til støtte fra fonden. (4)De bulgarske myndigheder anmodede i deres ansøgning om et forskud. Efter en foreløbig vurdering af ansøgningen fandt Kommissionen, at den påståede skade, der kun marginalt overstiger tærsklen for støtteberettigelse, kræver en grundigere vurdering, og at betalingen af et forskud derfor ikke er berettiget. (5)Bulgariens ansøgning indeholder en detaljeret beskrivelse af vejrforholdene og virkningerne af stormen. Mellem den 25. og 26. oktober 2017 ramte kraftige og voldsomme regnskyl, stærke vinde og stormflod fra Sortehavet Burgas-distriktet og skabte en kritisk situation. Der blev erklæret undtagelsestilstand, og den regionale plan for katastrofebeskyttelse blev iværksat. Der var fem ofre for oversvømmelsen, som berørte ca. 6 000 mennesker, og 142 beboelsesejendomme og 1 200 erhvervsejendomme blev oversvømmet. Høj vandstand i floderne og tidevand oversvømmede broer og ødelagde vejinfrastruktur, afvandings- og dræningskanaler samt støttemure, herunder det nationale vejnet. Den kommunale infrastruktur, herunder veje, broer, vandledninger, støttemure, dræningsbeskyttelse, diger, flodlejer samt sundheds- og børnepasningsinfrastruktur, blev beskadiget eller ødelagt. Den regionale losseplads blev stærkt beskadiget og midlertidigt taget ud af drift. Spildevandsrensningsanlægget i Dolno Ezerovo blev oversvømmet og midlertidigt sat ud af drift. (6)Bulgarien anslog omkostningerne til katastrofe- og genopretningstiltag, der er støtteberettigede i henhold til artikel 3, stk. 2, i forordningen, til 90,1 mio. EUR, og fremlagde dem fordelt efter type af tiltag. Langt størstedelen af de støtteberettigede omkostninger (næsten 65 mio. EUR) vedrører transportsektoren. (7)De bulgarske myndigheder erklærede, at 0,33 % af de støtteberettigede omkostninger er forsikret. Der kan derfor ikke ydes støtte hertil fra fonden. (8)De berørte regioner er "mindre udviklede regioner" under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) (2014-2020). De bulgarske myndigheder meddelte ikke Kommissionen, at de agtede at omfordele midler fra programmerne under ESI-fondene til genopretningsforanstaltninger. (9)Bulgarien aktiverede ikke EU-civilbeskyttelsesmekanismen. (10)Hvad angår gennemførelsen af EU-lovgivningen om forebyggelse og styring af katastroferisici, pågår der for øjeblikket ingen traktatbrudsprocedurer. (11)Bulgariens ansøgning indeholder en kort beskrivelse af gennemførelsen af EU-lovgivningen om forebyggelse og styring af katastroferisici i relation til katastrofens art. Derfor blev direktiv 2000/60/EF (vandrammedirektivet) og direktiv 2007/60/EF (oversvømmelsesdirektivet) gennemført i den bulgarske vandlov. Rådets direktiv 2008/114/EF om kritisk infrastruktur blev gennemført i den bulgarske lov om katastrofeforebyggelse. 2.2Grækenland – jordskælv på øen Kos i 2017 Den 20. juli 2017 ramte et jordskælv med en styrke på 6,6 på Richterskalaen den sydægæiske region mellem Bodrum (Tyrkiet) og øen Kos (Grækenland) og blev efterfulgt af flere efterskælv. De deraf følgende skader ramte hovedsageligt offentlig infrastruktur og ejendom samt vigtige kulturarvssteder.

(1)Grækenland ansøgte om støtte fra fonden den 11. oktober 2017 inden fristen på 12 uger, efter at den første skade var blevet registreret den 21. juli 2017. Ansøgningen vedrørte en "regional naturkatastrofe" i henhold til artikel 2, stk. 3, i forordningen. Den 9. marts 2018 fremlagde Grækenland efter anmodning fra Kommissionen yderligere oplysninger, der var nødvendige for at afslutte vurderingen af denne sag. (2)Der er tale om en naturkatastrofe, og den falder derfor ind under fondens anvendelsesområde. (3)De græske myndigheder har vurderet de samlede direkte skader som følge af katastrofen til 101,4 mio. EUR. Ansøgningen blev indgivet på grundlag af bestemmelserne om "regionale naturkatastrofer" i artikel 2, stk. 3, i forordningen, der definerer en "regional naturkatastrofe" som en naturkatastrofe, der i en region på NUTS 2-niveau i en støtteberettiget stat medfører direkte skade, der overstiger 1,5 % af regionens bruttonationalprodukt (BNP). Skaderne som følge af jordskælvet på Kos udgør 1,8 % BNP i den relevante sydægæiske region på NUTS 2-niveau og overstiger derfor den tærskel på 1,5 %, der er fastsat i forordningen. Ansøgningen fra Grækenland er derfor berettiget til støtte fra fonden. (4)De græske myndigheder anmodede i deres ansøgning om et forskud. Kommissionen fandt, at forskudsbetaling ikke var berettiget, da der var behov for væsentlige supplerende oplysninger fra Grækenland for at foretage den foreløbige vurdering, der er omhandlet i artikel 4a i forordningen. (5)Som reaktion på jordskælvet blev der indsat redningshold for at vurdere situationen, udføre redningsaktioner, genoprette øens vitale funktioner (lufthavn, havn, hospital) og koordinere de lokale myndigheder med ansvar for krisestyring. Brandvæsenet og den nationale ambulancetjeneste blev mobiliseret for at søge efter mennesker, der sad fast eller var såret. Specialhold reparerede overrevne elkabler. Grækenland rapporterede om 10 dødsfald og mere end 100 sårede. Fastboende og et stort antal turister måtte overnatte på skoler, i parker og udendørsområder i flere nætter. Det blev konstateret, at havnen på Kos var blevet væsentligt beskadiget og ikke kunne benyttes i nogle dage. 150 boliger skulle repareres, og 10 boliger skulle genopbygges. 33 virksomheder skulle repareres, og fem skulle genopbygges. Tre offentlige bygninger blev også ramt. Mange kulturarvsværdier blev ødelagt, primært på østsiden af øen, der lå tættere på jordskælvets epicenter, navnlig monumenter og steder af arkæologisk værdi i Kos by. (6)Grækenland anslog omkostningerne til nødhjælps- og genopretningstiltag, der er støtteberettigede i henhold til artikel 3, stk. 2, i forordningen, til 93,9 mio. EUR, og fremlagde dem fordelt efter type af tiltag. Størstedelen (over 47,8 mio. EUR) af de støtteberettigede omkostninger vedrører foranstaltninger til beskyttelse af kulturarven. Den næststørste del (ca. 41,1 mio. EUR) vedrører omkostninger til genoprettelse af transportinfrastruktur. (7)Ifølge de græske myndigheder er der ingen forsikringsdækning af de støtteberettigede omkostninger. (8)Den berørte region er en "mere udviklet region" under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) (2014-2020). De græske myndigheder meddelte Kommissionen, at de agtede at omfordele midler fra programmerne under ESI-fondene til genopretningsforanstaltninger. (9)Grækenland aktiverede ikke EU-civilbeskyttelsesmekanismen. (10)Som en sekundær virkning af jordskælvet blev der udløst en lokal tsunami, der ramte kysten på Bodrum-halvøen og dele af kystlinjen på Kos. Et internationalt team bestående af videnskabsfolk fra Tyrkiet, Grækenland og Kommissionens Fælles Forskningscenter foretog en efterfølgende undersøgelse. (11)Hvad angår gennemførelsen af EU-lovgivningen om forebyggelse og styring af katastroferisici, pågår der for øjeblikket ingen traktatbrudsprocedurer. (12)Grækenlands ansøgning indeholder en beskrivelse af gennemførelsen af EU-lovgivningen om forebyggelse og styring af katastroferisici i relation til katastrofens art. På grund af de kraftige jordskælv, der ramte Grækenland i perioden 1978-1981, indførte den græske regering en politik for forebyggelse og styring af risici i forbindelse med naturkatastrofer med henblik på at øge modstandsdygtigheden i lokalsamfundene ved hjælp af en ramme for gennemførelse af politikker til reduktion af kendte risici, håndtering af konsekvenserne af jordskælv og procedurer/foranstaltninger til forebyggelse af nye risici. 2.3Litauen – oversvømmelser I løbet af sommeren og efteråret blev Litauen ramt af vedvarende regn, der førte til fuldstændigt vandmættede jorder, som var ude af stand til at absorbere de overskydende vandmængder. Denne situation førte til oversvømmelser, der navnlig forårsagede skader på netinfrastrukturen og i landbrugssektoren. (1)Litauen ansøgte om støtte fra fonden den 22. december 2017 inden fristen på 12 uger, efter at den første skade var blevet registreret den 4. oktober 2017. Ansøgningen vedrørte en "større naturkatastrofe" i henhold til artikel 2, stk. 2, i forordningen. Den 6. februar 2018 fremsendte Litauen yderligere oplysninger. (2)Der er tale om en naturkatastrofe, og den falder derfor ind under fondens anvendelsesområde. (3)Litauen har vurderet de samlede direkte skader som følge af oversvømmelsen til 407,4 mio. EUR. Dette beløb overstiger den tærskelværdi på 214,9 mio. EUR for anvendelse af fonden ved "større naturkatastrofer", der var gældende for Litauen i 2017 (dvs. 0,6 % af bruttonationalproduktet baseret på 2015-data). Da de anslåede samlede direkte skader overstiger denne tærskel, betragtes katastrofen som en "større naturkatastrofe" og er derfor berettiget til støtte fra fonden. (4)Litauen anmodede ikke om forskudsbetaling. (5)Litauens ansøgning indeholder en detaljeret beskrivelse af vejrforholdene og virkningerne af den langvarige regnvejrsperiode. En periode på flere måneder med store regnmængder med nedbørsprocenter på op til 280 % af det normale førte til oversvømmede jorder, forhøjet vandstand i de indre farvande og kritisk overbelastning af dræningssystemerne. Den 4. oktober 2017 erklærede Litauen national undtagelsestilstand. Den langvarige strøm af overskydende vand med pludselige ændringer i vandstanden, aflejringer af mudder og slam samt det store vandpres beskadigede dræningssystemerne og førte til en kritisk situation. Landvindings- og dræningssystemerne på nationalt plan kunne ikke absorbere vandet. Floder, der gik over deres bredder, førte til oversvømmelse af marker, landbrugsbedrifter og boliger, elektriske installationer og kirkegårde. De kraftige regnskyl beskadigede også over 100 km distriktsveje. Der blev registreret ca. 50 strømafbrydelser, og varmerør og varmeisolering blev beskadiget. (6)Litauen anslog omkostningerne til katastrofe- og genopretningstiltag, der er støtteberettigede i henhold til artikel 3, stk. 2, i forordningen, til 240,2 mio. EUR, og fremlagde dem fordelt efter type af tiltag. Næsten samtlige støtteberettigede omkostninger vedrører udbedring af infrastruktur inden for vand- og spildevandsbehandling, herunder dæmninger og dræningssystemer. Bidraget fra fonden kan dog ikke anvendes til reparationer, der går ud over den stand, som disse anlæg havde før katastrofen.

(7)Ifølge de litauiske myndigheder er der ingen forsikringsdækning af de støtteberettigede omkostninger. (8)Den berørte region er en "mindre udviklet region" under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) (2014-2020). De litauiske myndigheder meddelte ikke Kommissionen, at de agtede at omfordele midler fra programmerne under ESI-fondene til genopretningsforanstaltninger. Som følge af en anmodning fra Litauen om støtte til landbrugere, der blev forelagt for Kommissionen i november 2017, vedtog Kommissionen gennemførelsesforordning (EU) 2018/108 om "en nødforanstaltning i form af støtte til landbrugere som følge af oversvømmelser og kraftige regnskyl i visse områder i Litauen, Letland, Estland og Finland". Det maksimumsbeløb, der blev ydet til Litauen, er på 9,1 mio. EUR. (9)Litauen aktiverede ikke EU-civilbeskyttelsesmekanismen. (10)Hvad angår gennemførelsen af EU-lovgivningen om forebyggelse og styring af katastroferisici, pågår der for øjeblikket ingen traktatbrudsprocedurer. (11)Litauens ansøgning indeholder en beskrivelse af de nationale katastrofeforebyggelsesprocedurer, der er indført, uden dog specifikt at henvise til gennemførelsen af EU-lovgivningen om forebyggelse og styring af katastroferisici i relation til katastrofens art. Republikken Litauens lov om civilbeskyttelse regulerer de procedurer, der skal anvendes af statslige og kommunale institutioner og virksomheder, landbrugsbedrifter og andre organer, for at de kan forberede sig på og forebygge nødsituationer. I henhold til retsakterne har landbrugsministeriet, miljøministeriet og de kommunale forvaltninger godkendt treårige planer for foranstaltninger til forebyggelse af nødsituationer. Den statslige beredskabsplan, der blev vedtaget i 2010, regulerer mobiliseringen og forvaltningen af materielle og menneskelige ressourcer i kølvandet på en nødsituation. I henhold til bekendtgørelse nr. 1V-114 fra 2007 er miljøministeriet og dets underordnede organer ansvarlige for at informere om begivenheder og nødsituationer som følge af hydrometeorologiske og geologiske hændelser. 2.4Polen – storm Mellem den 9. og 12. august 2017 blev dele af Polen ramt af usædvanligt voldsomme storme og kraftige regnskyl, der forårsagede omfattende skader på private og offentlige skove, offentlig infrastruktur og andre anlæg. (1)Polen ansøgte om støtte fra fonden den 25. oktober 2017 inden fristen på 12 uger, efter at den første skade var blevet registreret den 9. august 2017. Ansøgningen vedrørte en "regional naturkatastrofe" i henhold til artikel 2, stk. 3, i forordningen. Den 23. marts 2018 fremlagde Polen efter anmodning fra Kommissionen yderligere oplysninger, der var nødvendige for at afslutte vurderingen af denne sag. (2)Der er tale om en naturkatastrofe, og den falder derfor ind under fondens anvendelsesområde. (3)De polske myndigheder har vurderet de samlede direkte skader som følge af katastrofen til 491,2 mio. EUR. Ansøgningen blev indsendt på grundlag af bestemmelserne om "regionale naturkatastrofer" i artikel 2, stk. 3, i forordningen, der definerer en "regional naturkatastrofe" som en naturkatastrofe, der i en region på NUTS 2-niveau i en støtteberettiget stat medfører direkte skade, der overstiger 1,5 % af regionens bruttonationalprodukt (BNP). De skader, der blev forårsaget af stormen, udgør 2,0 % af det vægtede gennemsnitlige regionale BNP for de tre berørte regioner, nemlig voivodskabet Kujavien-Pommern, voivodskabet Pommern og voivodskabet Storpolen, og overstiger derfor den tærskel på 1,5 %, der er fastsat i forordningen. Ansøgningen fra Polen er derfor berettiget til støtte fra fonden. (4)Polen anmodede ikke om forskudsbetaling. (5)Polens ansøgning indeholder en detaljeret beskrivelse af vejrforholdene i begyndelsen af august 2017. Stormen var ledsaget af kraftige regnskyl og lokale haglbyger, der førte til, at seks personer blev dræbt og 39 såret. Distrikterne Toruń og Gdańsk var hårdest ramt. Polen traf omgående foranstaltninger til at redde menneskeliv og sikre beskadigede bygninger og til at fjerne væltede træer, der spærrede mange veje og jernbaner og overrev elkabler. Størstedelen af skaderne skete i skovbrugssektoren. Polen anslår, at der i de tre berørte regioner blev ødelagt i alt 9,8 mio. m³ tømmer. Katastrofen forvoldte omfattende tab af naturressourcer og berørte f.eks. 22 skovreservater, 15 fuglearter og 134 levesteder (Natura 2000), herunder det ældste skovreservat "Czeszewski" i Jarocin-skovdistriktet. Skovinfrastrukturer som veje, broer, skovhytter og bygninger tilhørende skovundervisningscentre, turistattraktioner og andre faciliteter blev alvorligt beskadiget. Derudover var over 13 600 bedrifter og ca. 99 000 ha afgrøder berørt. I energisektoren var det nødvendigt at reparere 5 000 elmaster samt 758 transformatorstationer og over 451 km elkabler. (6)Skovene i Polen er af særlig betydning for miljøet og er beskyttet af en række bestemmelser. De dækker ca. 30 % af hele Polens territorium, og 81 % af dem er offentlige. 77 % af de polske skove forvaltes af det statslige nationale forstagentur. De omfatter nationalparker, naturreservater, beskyttede landskabsområder, Natura 2000-områder, områder af økologisk betydning, natur- og landskabskomplekser og dokumentationscentre. Natura 2000-nettets område dækker ca. 20 % af Polens territorium. (7)Polen anslog omkostningerne til katastrofe- og genopretningstiltag, der er støtteberettigede i henhold til artikel 3, stk. 2, i forordningen, til 324,5 mio. EUR, og fremlagde dem fordelt efter type af tiltag. Størstedelen (259,1 mio. EUR) af de støtteberettigede omkostninger vedrører foranstaltninger i forbindelse med den umiddelbare genoprettelse af de berørte områder for at undgå direkte virkninger af jorderosion. Den næststørste del (42,4 mio. EUR) vedrører omkostninger til genoprettelse af transportinfrastruktur. (8)Kommissionen bemærkede, at der tidligere var opstået problemer med skovforvaltningens overholdelse af EU's miljølovgivning. For at forhindre planlagte skovforvaltningsforanstaltningers manglende overholdelse af EU's miljølovgivning kan Kommissionen medtage passende bestemmelser i den efterfølgende gennemførelsesretsakt. (9)Ifølge de polske myndigheder er der ingen forsikringsdækning af de støtteberettigede omkostninger. (10)De berørte regioner er "mindre udviklede regioner" under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) (2014-2020). De polske myndigheder meddelte ikke Kommissionen, at de agtede at omfordele midler fra programmerne under ESI-fondene til genopretningsforanstaltninger. (11)Polen aktiverede ikke EU-civilbeskyttelsesmekanismen. (12)Hvad angår gennemførelsen af EU-lovgivningen om forebyggelse og styring af katastroferisici, pågår der for øjeblikket ingen traktatbrudsprocedurer. (13)Den polske ansøgning indeholder en beskrivelse af gennemførelsen af EU-lovgivningen om forebyggelse og forvaltning af katastroferisici såsom "oversvømmelsesdirektivet", dvs. direktiv 2007/60/EF om vurdering og styring af risikoen for oversvømmelser, samt direktiv 2008/114/EF om indkredsning og udpegning af europæisk kritisk infrastruktur og vurdering af behovet for at beskytte den bedre og direktiv 2012/18/EU om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer. Der findes for øjeblikket ingen EU-lovgivning, som specifikt vedrører storme.

2.5Konklusion Af ovennævnte grunde opfylder de katastrofer, der er omhandlet i ansøgningerne fra Bulgarien, Grækenland, Litauen og Polen, forordningens betingelser for anvendelse af fonden. 3.Finansiering med tildelinger fra fonden for 2018 Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (herefter "FFR-forordningen"), særlig artikel 10, giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 500 000 000 EUR (2011-priser). Punkt 11 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (IIA) fastlægger de nærmere betingelser for anvendelse af fonden. Eftersom solidaritet var den helt afgørende begrundelse for at oprette fonden, mener Kommissionen, at støtten bør være progressiv. Det betyder, at den del af skaderne, der ligger over tærskelværdien for anvendelse af fonden i forbindelse med "større naturkatastrofer" (dvs. 0,6 % af BNI eller 3 mia. EUR i 2011-priser, alt efter hvad der er lavest), ifølge tidligere praksis bør medføre en højere støtteintensitet end skader op til tærskelværdien. De satser, der hidtil er blevet anvendt til beregning af tildelingerne ved større katastrofer, har været på 2,5 % af den del af det samlede direkte skadeomfang, der ligger under tærskelværdien, og 6 % af den del, der overstiger tærskelværdien. For regionale katastrofer og katastrofer, der godkendes i henhold til "nabolandsbestemmelsen", er satsen på 2,5 %. Støttebeløbet må ikke overstige de anslåede samlede omkostninger til de støtteberettigede foranstaltninger. Metoden til beregning af støtten blev fastsat i fondens årsberetning for 2002-2003 og godkendt af Rådet og Europa-Parlamentet. På grundlag af ansøgningerne fra Bulgarien, Grækenland, Litauen og Polen er beregningen af det finansielle bidrag fra fonden, baseret på det anslåede samlede direkte skadeomfang, som følger: Medlemsstater Katastrofe Samlet direkte skadeomfang (mio. EUR) Tærskelværdi for større katastrofer (mio. EUR) 2,5 % af det direkte skadeomfang op til tærskelværdien (EUR) 6 % af det direkte skadeomfang over tærskelværdien (EUR) Samlet foreslået støttebeløb (EUR) Udbetalt forskud (EUR) BULGARIEN Regionalt (artikel 2, stk. 3) 90 329 288 020 2 258 225 - 2 258 225 0 GRÆKENLAND Regionalt (artikel 2, stk. 3) 101 432 1 057 800 2 535 796 - 2 535 796 0 LITAUEN Større naturkatastrofe (artikel 2, stk. 2) 407 366 214 944 5 373 600 11 545 341 16 918 941 0 POLEN Regionalt (artikel 2, stk. 4) 491 170 2 501 280 12 279 244 - 12 279 244 0 I ALT 33 992 206 0 I overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, i FFR-forordningen er det samlede beløb, der er til rådighed for anvendelse af fonden i begyndelsen af 2018, på 421 142 057 EUR svarende til summen af den resterende bevilling for 2018 på 280 371 754 EUR (dvs. 574 342 834 EUR minus 293 971 080 EUR, som allerede blev anvendt i 2017) plus den resterende bevilling for 2017 på 140 770 303 EUR, som ikke var blevet udnyttet og var fremført til 2018. På nuværende tidspunkt af 2018 kan der anvendes 173 389 397 EUR. Dette svarer til det samlede beløb, der i begyndelsen af 2018 var til rådighed for anvendelse af fonden (421 142 057 EUR), minus det tilbageholdte beløb på 143 585 709 EUR i forbindelse med opfyldelsen af kravet om tilbageholdelse af 25 % af den årlige bevilling for 2018 frem til den 1. oktober 2018 som fastsat i artikel 10, stk. 1, i FFR-forordningen minus 104 166 951 EUR, der blev anvendt til Grækenland, Spanien, Frankrig og Portugal tidligere på året. Oversigt over finansieringen fra fonden Beløb EUR 2017-bevilling fremført til 2018 140 770 303 2018-bevilling 574 342 834 2018-bevilling fremrykket til 2017, jf. artikel 10, stk. 2, i FFR-forordningen -293 971 080 ---------------- I alt til rådighed i begyndelsen af 2018 421 142 057 Minus allerede anvendt i 2018 til Grækenland, Spanien, Frankrig og Portugal -104 166 951 Minus tilbageholdelse af 25 % af 2018-bevillingen -143 585 709 ---------------- Maksimalt nuværende rådighedsbeløb (bevillinger for 2017+2018) 173 389 397 Samlet foreslået støttebeløb til Bulgarien, Grækenland, Litauen og Polen -33 992 206 Resterende rådighedsbeløb indtil 1. oktober 2018 139 397 191 Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Bulgarien, Grækenland, Litauen og Polen EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –– under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, særlig artikel 4, stk. 3, under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning, særlig punkt 11, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: