A4-0002/97

Beslutning om udviklingsproblemer og strukturinterventioner i Tyskland i perioden 1994-1999

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionen beslutning om fastsaettelse af faellesskabsstoetterammen for Faellesskabets strukturinterventioner i de tyske maal nr. 1-regioner Mecklenburg-Vorpommern, Brandenburg, Sachsen-Anhalt, Sachsen, Thueringen og OEstberlin (C4-0047/96) ((EFT L 250 af 26.09.1994, s. 18.)),

- der henviser til Kommissionens beslutninger om godkendelse af det samlede programmeringsdokument for EF's strukturinterventioner i de omraader i Tyskland, der er omfattet af maal nr. 2 (C4-0048/96, C4-0049/96 og C4- 0673/96) ((EFT L 384 af 31.12.1994, ss. 26, 30, 33, 37, 50, 54, 57, 60 og 64.)),

- der henviser til det samlede programmeringsdokument for EF's strukturinterventioner i de omraader i Tyskland, der er omfattet af maal nr. 5b, (C4-0674/96),

- der henviser til sine beslutninger af 15. juli 1993 om Faellesskabets reaktion paa problemerne i forbindelse med omstruktureringen i OEsttyskland og den oekonomiske og samfundsmaessige krise ((EFT C 255 af 20.09.1993, s. 195.)) og om faellesskabsstoetterammen for de fem nye delstater i Forbundsrepublikken Tyskland ((EFT C 255 af 20.09.1993, s. 193.)),

- der henviser til Kommissionens meddelelser om EU's strukturinterventioner og beskaeftigelse (KOM(96)0109 - C4-0230/96) og om en europaeisk strategi til fremme af lokale udviklings- og beskaeftigelsesinitiativer (KOM(95)0273 - C4-0289/95)),

- der henviser til resultaterne af den offentlige hoering den 28. oktober 1996 om udviklingsproblemer i forbindelse med strukturinterventioner i Tyskland under maal 1, 2 og 5b,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Regionalpolitik og udtalelse fra Udvalget om Beskaeftigelse og Sociale Anliggender (A4-0002/97),

A. der henviser til, at kravene til struktur- og regionalpolitikken i det genforenede Tyskland er blevet skaerpet betydeligt paa grund af den saerlige situation omkring de nye delstaters oekonomiske og sociale omdannelsesproces og de forringede oekonomiske rammebetingelser i EU,

B. der henviser til, at samlingen af Tyskland internt ogsaa er af stor betydning for den videre europaeiske integration og volder flere vanskeligheder end forventet,

C. der henviser til, at den stigende arbejdsloeshed er det stoerste sociale problem for det genforenede Tyskland (nye delstater 16%, gamle delstater 9,7%), og goer opmaerksom paa, at den rent faktiske arbejdsloeshed navnlig i de nye delstater er hoejere, end det fremgaar af statistikkerne, paa grund af midlertidige beskaeftigelsesforanstaltninger, omskolings-, uddannelses- og efteruddannelsesforanstaltninger,

D. der henviser til, at de nye delstater, der henhoerer under maal 1, i perioden 1994-1999 modtager 13,64 mia ECU fra de europaeiske strukturfonde, fordi de hoerer til blandt EU's fattigste regioner og skal kaempe med en aldrig foer proevet og altomfattende strukturomlaegning, som gaelder alle oekonomiske og sociale omraader,

E. der henviser til, at der fra EU-fondene stilles 733 mio ECU (i perioden 1994-1996) og 854 mio ECU (i perioden 1997-1999) til raadighed for de tyske maal 2-omraader til loesning af de specifikke problemer i regioner med faldende industriproduktion,

F. der henviser til, at de tyske landdistrikter, der henhoerer under den europaeiske strukturstoettes maal 5b, i perioden 1994-1999 modtager 1,229 mia ECU i europaeisk strukturstoette til deres udvikling og strukturelle tilpasning,

G. der henviser til resultaterne af de to strukturfondsreformer i hhv. 1988 og 1993 samt de i den forbindelse fastsatte principper vedroerende miljoebeskyttelse og lige muligheder, inddragelse af det lokale og regionale plan og direkte deltagelse fra arbejdsmarkedets parters side,

H. der henviser til, at nogle faellesskabsinitiativer finansierer samme foranstaltninger som maalomraadestoetten, og isaer at de delstatsministerier, der har faaet til opgave at gennemfoere dem i praksis, kritiseres for den alt for ressourcekraevende forvaltning,

I. der henviser til, at det tyske samfinansieringsinstrument »faellesprojekt til forbedring af de regionale erhvervsstrukturer« har begraenset EU- strukturfondenes stoettemuligheder staerkt, navnlig paa miljoeomraadet, F& U- omraadet, og for saa vidt angaar SMV, men for nogle delstater har vaeret den eneste mulighed for at sikre samfinansiering,

J. der er klar over det store behov for afbalancering mellem tyske og europaeiske instanser, som ogsaa bunder i Forbundsrepublikken Tysklands foederale statsopbygning,

K. der henviser til, at kun 1% af strukturfondsbevillingerne er afsat til pilotprojekter, hvilket ikke staar i noget som helst rimeligt forhold til disse projekter, der ofte kraever omfattende, ressourcekraevende og arbejdsintensive ansoegninger til Kommissionen,

1. anerkender og paaskoenner udtrykkeligt Tysklands og EU's faelles bestraebelser paa at fremme den oekonomiske opbygning i de tyske maal 1-omraader (nye delstater) samt de europaeiske strukturfondes vellykkede bidrag til at forbedre forholdene i de tyske maal 2- og maal 5b-regioner og betragter ogsaa fortsat disse bestraebelser som et uundvaerligt udtryk for europaeisk solidaritet med de daarligt stillede regioner i Tyskland;

2. betragter ud over stoette til regioner med et udviklingsefterslaeb og fjernelse af skaevheder inden for EU-strukturfondene oprettelse og bevarelse af arbejdspladser som en meget vigtig opgave og goer i den sammenhaeng opmaerksom paa, hvor overordentlig vigtigt det er at prioritere uddannelse og videreuddannelse;

3. mener, at den oegede stoette til smaa og mellemstore virksomheder aabner store muligheder for at forbedre forholdene i de tyske maal 1-, maal 2- og maal 5b- regioner og skabe beskaeftigelse; kraever, at der i den forbindelse i hoejere grad fokuseres paa SMV'ernes manglende egenkapitalforsyning, og gaar ind for at udnytte de allerede eksisterende muligheder for, at strukturfondene deltager i tilvejebringelsen af saakaldt risikovillig kapital;

4. kraever, at manglen paa raadgivnings- og servicefaciliteter for SMV med henblik paa udnyttelse af de eksisterende stoettemuligheder afhjaelpes, og mener, at man boer gaa over til i hoejere grad at anvende bevillinger til teknisk bistand til disse foranstaltninger, for saa vidt som der i de nye delstater stadig er et klart efterslaeb inden for afsaetning og virksomhedsledelse; anbefaler, at man inddrager positive erfaringer fra andre medlemsstater i de fremtidige overvejelser;

5. anser de forsinkelser, der er sket ved godkendelsen af faellesskabsstoetterammen og de samlede programmeringsdokumenter, for at vaere uacceptable, isaer i forbindelse med maal 2 og 5b, og kraever derfor af Europa-Kommissionen, forbundsregeringen og delstatsregeringerne, at de forbedrer deres samarbejde yderligere og i en resultatorienteret dialog sammen med de involverede revisionsretter finder frem til loesninger paa foelgende problemer vedroerende fondenes forvaltning og ivaerksaettelse:

- utilfredsstillende koordinering mellem de enkelte fonde, som skyldes forskellige forvaltningsregler og manglende samarbejde mellem de relevante generaldirektorater,

- for stort tidsspild i forbindelse med vanskelig stoetteretlig kontrol, der efterfoelgende kan medfoere forsinket godkendelse af det operationelle program og forsinket stoetteretlig godkendelse,

- den alt for komplicerede finanstekniske ivaerksaettelse af fondene, som undertiden tvinger regionerne til mellemfinansiering,

- den stadig eksisterende mangel paa aabenhed omkring europaeisk strukturstoette;

6. foruroliges over, hvor faa af strukturfondsbevillingerne til Tyskland der i oejeblikket er blevet videreledt, og kraever, at de ansvarlige delstatsministerier og Kommissionen soerger for, at bevillingerne fra de europaeiske strukturfonde videreledes inden for den fastsatte frist;

7. paapeger, at der hurtigst muligt skal udformes mere informative og praktikable evalueringskriterier, som kan bidrage til den kvalitetsforbedring af den forudgaaende evaluering, opfoelgningen og den efterfoelgende evaluering, som der er klart brug for til resultatkontrollen med strukturfondsinterventionerne, idet der samtidig skal tages hoejde for, at udviklingsprojekter er i overensstemmelse med principperne om baeredygtig udvikling;

8. foreslaar, at der fremtidig sker en staerkere indholdsmaessig koncentration af de faellesskabsinitiativer, der gennemfoeres i Tyskland, og mener, at nogle faellesskabsinitiativer hellere skulle integreres i EU's maalomraadestoette;

9. paapeger, at tilsynsudvalgene har et stort ansvar for gennemfoerelsen af faellesskabsstoetterammen; goer disse opmaerksom paa deres muligheder for paa de i rammeforordningen naevnte betingelser at revidere faellesskabsstoetterammen og opfordrer dem til i stoerre udstraekning end hidtil at udnytte disse muligheder i regionernes interesse;

10. understreger, at det er af stor betydning, at erhvervslivet og arbejdsmarkedsparterne deltager i arbejdet i tilsynsudvalgene som et uundvaerligt led i partnerskabet;

11. oensker, at der i hoejere grad tages hensyn til forslag fra lokale og regionale myndigheder ved udarbejdelsen og gennemfoerelsen af programmeringsdokumenterne, og henviser i den forbindelse til Nordrhein- Westfalens positive erfaringer med regionalkonferencerne;

12. paapeger, at en forudgaaende udvaelgelse af pilotprojekter i regionerne baade vil aflaste Kommissionen og sikre medlemsstaterne en passende medbestemmelse;

13. genfremsaetter atter sit krav til de tyske organer om at opfylde deres pligt til at goere offentligheden opmaerksom paa de europaeiske strukturfondes deltagelse i projekter og foranstaltninger, jf. artikel 32 i forordning 2082/93 (EOEF) af 20. juli 1983 om aendring af forordning (EOEF) 4253/88 om samordning af strukturfondsaktiviteterne indbyrdes og med Den Europaeiske Investeringsbanks aktiviteter ((EFT L 193 af 31.07.1993, s. 20.)), samt at yde et aktivere bidrag hertil, som staar i et rimeligt forhold til stoerrelsen af den finansielle stoette fra EU-fondene;

14. konstaterer med voksende bekymring, at de nye delstater i oejeblikket befinder sig i en vanskelig oekonomisk situation, hvilket kommer til udtryk i den klart langsommere oekonomiske vaekst og den permanent store arbejdsloeshed, og opfordrer derfor forbundsregeringen til at tage mulighederne for strukturintervention med sigte paa beskaeftigelse op til overvejelse og navnlig hurtigt at fjerne hindringerne for de lokale beskaeftigelses- og udviklingsselskaber;

15. registrerer de foerste positive resultater af en regionalt begraenset oekonomisk sanering, som skaber haab om et kommende selvbaerende opsving, men gaar dog ud fra, at disse fremvoksende »forhaabningsfulde zoner«, som engang skal traede i stedet for de tidligere industriomraader, ikke maa bringes i fare ved en alt for tidlig tilbagevenden til de oprindelige stoettesatser;

16. konstaterer med bekymring, at der i de nye delstater ogsaa seks aar efter den statslige samlings gennemfoerelse er uafklarede ejendomsforhold, der hindrer absolut paatraengte investeringer, og kraever, at de stadig lange behandlingsfrister i forbindelse med erstatningskrav nedsaettes;

17. glaeder sig meget over den delvise frigoerelse af EFRU-stoetten fra det tyske faellesprojekt som et vigtigt skridt hen imod en mere fleksibel stoettetildeling i de nye delstater, idet denne frigoerelse goer det muligt at udnytte EFRU's brede stoettespektrum (f.eks. ved finansiering af rensningsanlaeg), og opfordrer forbundsregeringen til i samarbejde med delstaterne at aendre samfinansieringsinstrumenterne og eventuelt forny dem helt i en saa fleksibel udformning, at strukturfondenes maal og principper i fuldt omfang kan anvendes;

18. frygter, at allerede gennemfoerte investeringer fra EUGFL's Garantisektion kan bringes i fare paa grund af en efterfoelgende aendring af retlige rammebetingelser for landbruget (fjerde lovtillaeg til landbrugstilpasningsloven);

19. henleder endnu en gang Kommissionens og Raadets opmaerksomhed paa, at det betragter stoetteperioden for maal 2-omraader, som er begraenset til tre aar, som vaerende alt for kort tid til varigt at bekaempe problemerne i regioner i industriel tilbagegang;

20. paapeger over for Kommissionen, at denne i sin periodiske og loebende kontrol af anvendelsen af strukturfondene navnlig skal vaere opmaerksom paa fuld overholdelse af principperne i strukturfondsforordningen - f.eks. miljoebeskyttelse, lige muligheder og partnerskab - og om noedvendigt skal gribe ind i overensstemmelse med sin kompetence og sit ansvar for effektivt at sikre en saadan overholdelse;

21. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, den tyske forbundsregering og de tyske delstatsregeringer samt de tyske parlamenter.