ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.7.

Udvalget glæder sig over, at forordningen tilskynder til, at rensningsanlæg tilpasses eller designes til at lette »gødningsvanding«. Dette betyder, at opløselige gødningsstoffer såsom kvælstof og fosfor og gavnligt, jordberigende organisk materiale, som er kommet ind i vandkredsløbet under anvendelsen i husholdningerne og industrien, bevares i det rensede vand under behørig hensyntagen til sikkerheden. Disse yderlige fordele skal betragtes som sekundære i forhold til det vigtigste gode, som er at levere nye vandressourcer gennem genbrug.
3.4.3.

EØSU mener, at EU er nødt til at tilvejebringe passende finansiering for at støtte arbejdstagere, der er i fare for at miste deres arbejde som følge af omstillingen til en klimaneutral økonomi. Med henblik derpå opfordrer EØSU Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet til at sikre, at Den Europæiske Socialfond og Globaliseringsfonden er indrettet til og har midlerne til at kunne tackle udfordringerne ved omstillingen til en klimaneutral økonomi. Dette ville sende et signal om, at Europa er indstillet på at sikre, at ingen lades i stikken.
4.6.5.1.

Efter de foranstaltninger, der blev vedtaget som følge af finanskrisen, er de europæiske banker nu bedre i stand til at klare turbulens i fremtiden. EØSU glæder sig over de klare fremskridt med hensyn til at omdanne den europæiske stabilitetsmekanisme ESM til en europæisk monetær fond, som kan tilbyde likviditet på en sikker måde og dermed reducere konditionalitetsprogrammerne. For at håndtere fremtidige risici i det finansielle system støtter EØSU dog bestræbelserne for at opnå konsensus blandt medlemsstaterne om at etablere en stærk bankunion med fokus på foranstaltninger, der kan bibringe borgere og virksomheder mere tillid.
1.1.

Virksomhederne i den sociale økonomi (VSØ'er) bidrager i kraft af deres forskellige brancher med forskellige løsninger for at nå frem til et samfund, der er mere sammenhængende og lydhør over for den almene interesse. Den sociale økonomi er en vigtig drivkraft for økonomisk og social udvikling i Europa, der er baseret på 2,8 mio. virksomheder og 13,6 mio. arbejdspladser og tegner sig for 8 % af EU's BNP. De socialøkonomiske virksomheder spiller en central rolle for skabelsen og opretholdelsen af kvalitetsjob, den europæiske søjle for sociale rettigheders succes og 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling.
3.8.

Vi kan ikke opfylde FN's mål for bæredygtig udvikling og afbøde klimaændringerne ( 5 ) uden at opgradere restprodukter, sidestrømme og affald samt fremme den cirkulære økonomi. Samarbejde på tværs af sektorer (fødevarer, nonfoodsystemer og landdistrikterne) og kontinenter er bydende nødvendigt i denne forbindelse. Der skal desuden fokuseres mere på territoriale og lokale forbindelser (mellem by og land, land og land, land og hav) og deres bidrag til bæredygtige bioøkonomiske værdikæder og klynger i landdistrikterne. Det er afgørende at få udviklet sådanne forbindelser i Central- og Østeuropa for at hjælpe landene med at fastsætte deres strategiudviklingsmål for en bedre biomasseforarbejdning. Central- og Østeuropa er rig på biomasse på grund af ekstensive aktiviteter inden for landbrug, skovbrug og fiskeri og har en høj, men ubrugt eller underudnyttet biomassekapacitet i form af fødevarer, foder, industrielle råmaterialer, biobrændstoffer og energianvendelse. Den opdaterede strategi går endvidere ikke i tilstrækkelig grad videre med idéen om, at internationalt samarbejde med henblik på at samle eksisterende ekspertise og kapaciteter er den mest effektive vej, og at det er nødvendigt at styrke synergierne mellem forskningsprogrammer i medlemsstaterne og tredjelande. Internationale partnerskaber er navnlig vigtige i forbindelse med testningen og udbredelsen af løsninger.
6.5.

Tage innovation til sig : Vi lever i en spændende tid for filantropi. Innovative tilgange som sociale investeringer, sociale obligationer, impact investing og venturefilantropi leverer banebrydende resultater og giver inspiration til såvel traditionelle opfattelser af velgørenhed som virksomhedernes praksis. Nye teknologier og sociale medier giver mulighed for hurtigt at engagere sig i noget nyt og se hurtige resultater. »Data for Good«og digitalisering giver nye muligheder for filantropi i hele Europa. En ny digital europæisk grænseoverskridende donorplatform, der giver donorer fra hele Europa mulighed for at støtte organisationer over hele Europa, er i færd med at blive etableret. Offentlige og private aktører bør fremme og udvikle disse initiativer for at gøre filantropi mere målrettet og virkningsfuldt.
4.4.

EØSU opfordrer medlemsstaterne til at imødekomme efterspørgslen efter nye færdigheder ved at tilpasse deres uddannelsessystemer. Udvalget fremhæver desuden betydningen af samarbejde mellem offentlige myndigheder, uddannelsesinstitutioner, arbejdsmarkedets parter, forbrugerorganisationer og andre berørte civilsamfundsorganisationer inden for både udformning og implementering af nye uddannelsesprogrammer for at fremme de færdigheder, der er relevante for arbejdsmarkedet og samfundet som helhed. Kunstig intelligens bør også anvendes til at vurdere behovet for færdigheder og til at tilrettelægge og formidle indhold til uddannelsesformål.
5.1.

Taskforcene for strategisk kommunikation burde have været styrket for længe siden, hvilket allerede er blevet fremhævet i tidligere udtalelser burde have været styrket for længe siden, hvilket allerede er blevet fremhævet i tidligere udtalelser ( 5 ) . EØSU glæder sig derfor over planen om at stille yderligere medarbejdere og nye værktøjer til rådighed og tilslutter sig opfordringen til, at medlemsstaterne også opgraderer deres nationale kapacitet på dette område, når det er nødvendigt. I lyset af de betydelige ressourcer, som visse lande bruger på at fabrikere desinformation, er det tydeligt, at EU har brug for et passende svar. Den forventede forøgelse af ressourcerne til taskforcene for strategisk kommunikation kan derfor kun ses som et første skridt i retning af yderligere stigninger i de kommende år.
5.4.

På grund af den komplementære karakter af formel og ikke-formel uddannelse er det vigtigt at tilskynde til partnerskaber mellem formelle og ikke-formelle uddannelsesudbydere med henblik på at give et mere praktisk og realistisk indblik i, hvordan demokrati udøves. Studenter- og ungdomsorganisationer bør stå i centrum for beslutningstagningen og have mulighed for direkte at støtte feedback- og overvågningsmekanismer. I den forbindelse anbefaler EØSU at inddrage unge i de organer, der er ansvarlige for at udarbejde læseplaner og fastlægge undervisningsmetoderne i medborgerkundskab.
6.2.

Den europæiske søjle for sociale rettigheder, der er et initiativ, som støttes på det kraftigste af EØSU, skal være en primær drivkraft for social fremgang inden for rammerne af en omfattende og tværgående strategi for gennemførelse af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling. For at sikre EU's borgere en blomstrende fremtid gentager EØSU sin stærke vilje til at sætte alt ind på at skabe et »fair og reelt paneuropæisk arbejdsmarked«med henblik på at opnå et »AAA socialt Europa«, og som kan tjene som ledetråd for fornyet konvergens« ( 13 ) . Det er nødvendigt at fremskynde gennemførelsen på nationalt plan og huske på, at en sund økonomisk vækst skal ledsages af en stabil social dimension. Sammen med EU og medlemsstaterne spiller alle relevante civilsamfundsorganisationer en vigtig rolle. EØSU finder det vigtigt, at EU af hensyn til sine borgeres velfærd fortsætter med at overvåge de fremskridt, der er gjort med at gennemføre den europæiske søjle for sociale rettigheder inden for rammerne af det europæiske semester, og at arbejdsmarkedets parter og de øvrige civilsamfundsorganisationer inddrages fuldt ud heri.
3.13.1.

Under hensyn til drøftelserne i Kommissionen om, at beskatning kan blive et område, hvor beslutningerne træffes ved kvalificeret flertal, støtter EØSU fortsat, at der lægges vægt på en retfærdig skattepolitik, dvs. at der tages højde de enkeltes mulighed for at bidrage. I tråd med sine tidligere udtalelser støtter EØSU udarbejdelsen af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, der nyder bred opbakning, som et middel til dels at styrke det indre marked ved at forenkle skatteforholdene for større selskaber, dels at imødegå aggressiv skatteplanlægning ( 20 ) . Udvalget bifalder også digitale skatteinitiativer og mener, at det er yderst vigtigt at udarbejde nye globale principper for, hvordan selskabers overskud i overensstemmelse med værdiskabelsen henføres til et EU-land og beskattes på dette grundlag ( 21 ) . Udvalget bifalder desuden, at der i den årlige vækstundersøgelse lægges stor vægt på bekæmpelse af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning, jf. udvalgets tidligere udtalelser ( 22 )
4.7.

Sammensætningen af fremtidige interne rådgivende grupper bør afspejle de emneområder, som kommer til at indgå i arbejdsprogrammet. Dette kræver deltagelse fra organisationer, der har den tekniske ekspertise inden for alle aspekter af handelsaftaler og har direkte interesser på spil. For at de interne rådgivende gruppers overvågning kan dække alle aspekter af frihandelsaftaler, skal interne rådgivende grupper have intern relevant ekspertise, samtidig med at de også kan udvide deltagelsen og høre eksterne interessenter . Interne rådgivende grupper bør også have mulighed for at organisere en høring hvert år. Samarbejde med nationale institutionelle organer, der repræsenterer civilsamfundet — det nationale modstykke til EØSU — vil være til fordel for en udvidelse af dialogen uden for Bruxelles og for at nå ud til et større publikum, der strækker sig ud over den nuværende ramme, der giver Bruxelles-baserede organisationer en privilegeret stilling.
2.2.

Kommissionens forslag erstatter den overgangsordning, der har været i kraft siden den 1. januar 1993, og indeholder detaljerede bestemmelser for B2B-handel inden for Unionen, hvor nationale og grænseoverskridende transaktioner med varer vil blive sidestillet. Det fungerer endvidere som det første af de to lovgivningstrin — et for varer og et for tjenester — som Kommissionen ønsker gennemført for at opnå et enklere endeligt momssystem for handel inden for Unionen, som også er mere modstandsdygtigt over for svig.
4.9.

Det bør mere udtrykkeligt fremgå af forslaget, på hvilke betingelser centret kan deltage i koordinationen af finansieringen til programmet for det digitale Europa og Horisont Europa, som stadig er genstand for forhandling, og ikke mindst hvilke retningslinjer eventuelle indkøbsaftaler skal udarbejdes og tildeles efter. Dette aspekt er vigtigt for at undgå dobbeltarbejde eller overlapninger. Endelig anbefales det, at der for at øge finansieringsrammen skabes større synergi med andre af EU's finansielle instrumenter (f.eks. regionalfonde, strukturfonde, CEF, EUF, InvestEU osv.). Udvalget giver udtryk for ønsket om, at netværket af nationale koordinationscentre involveres i forvaltningen og koordinering af midlerne.
4.1.

At sætte ind mod skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning er vigtigt for at gøre skattesystemerne mere effektive og retfærdige. Sådanne foranstaltninger er vigtige for at sikre offentlige indtægter, forhindre forvridning af konkurrencen mellem virksomheder, bevare den sociale samhørighed og bekæmpe den voksende ulighed. EØSU er helt enigt i denne udtalelse i arbejdsdokumentet, som ledsager den foreslåede henstilling ( 7 ) . Udvalget opfordrer derfor til, at de regler, der er vedtaget for at bekæmpe disse lovovertrædelser og uregelmæssigheder, bliver anvendt omgående, og at der foretages en evaluering af muligheden for at indføre andre, mere effektive foranstaltninger, herunder instrumenter til at bringe de ulovlige aktiviteter i skattely til ophør.
1.1.

Efter EØSU's opfattelse er det nødvendigt at gennemføre de bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger, der er vedtaget af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO), i EU-lovgivningen med henblik på at sikre, at disse anvendes ensartet og effektivt i EU.
5.4.

Når det gælder artikel 7 »Forpligtelse til at samarbejde«, noterer EØSU sig, at Kommissionen antager, at tredjelandsstatsborgeres forpligtelse til at samarbejde med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne i alle faser af tilbagesendelsesproceduren kunne bidrage til at gøre proceduren mere smidig og effektiv. Det bør dog bemærkes, at dette er i strid med den grundlæggende ret til ikke at fremlægge bevis mod sig selv. Forpligtelserne i denne artikel kan koges ned til en enkelt, nemlig forpligtelsen til at samarbejde i en procedure, der er rettet mod én selv. I artikel 8 »Afgørelse om tilbagesendelse« fastsættes bestemmelser om medlemsstaternes forpligtelse til at træffe afgørelse om tilbagesendelse straks efter vedtagelse af en afgørelse om ophør af en tredjelandsstatsborgers lovlige ophold, herunder afgørelse om ikke at give flygtningestatus eller subsidiær beskyttelse. EØSU mener, at artikel 8 bør omfatte muligheden for at give tredjelandsstatsborgere en rimelig chance for at opfylde forpligtelsen til selv at forlade landet eller søge alternative måder til at få bragt deres situation i orden på.
2.3.

Begrundelsen for ændringen af kriterierne for forfinansiering, der anføres i begrundelserne til forslaget til forordning, henviser til, at det er for »... at øge gennemsigtigheden og bidrage til forudsigeligheden i budgetplanlægningen og til en mere stabil og forudsigelig betalingsprofil« under henvisning til den tilbagebetaling af midler fra medlemsstaterne til EU, som systemet genererer, når opgørelsen af betalingsstrømmene udarbejdes. Der henvises også til, at beregningsgrundlaget for forfinansieringen fra 2019 allerede indeholder »resultatreserven«, som tegner sig for 6 % af den samlede værdi af den planlagte støtte.
C 190/52

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bestemmelser for videreførelsen af igangværende læringsmobilitetsaktiviteter inden for programmet Erasmus+ i forbindelse med Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands (»Det Forenede Kongerige«) udtræden af Den Europæiske Union

(COM(2019) 65 final — 2019/0030 (COD))

(2019/C 190/09)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 30.1.2019 Rådet, 12.2.2019 Retsgrundlag Artikel 165, stk. 4, artikel 166, stk. 4, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab Vedtaget på plenarforsamlingen 20.2.2019 Plenarforsamling nr. 541 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 152/0/1

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 541. plenarforsamling den 20.-21. februar 2019, mødet den 20. februar 2019, enstemmigt at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
4.1.3.

EØSU er enig i Kommissionens argumentation om, at hensigten med forordningen ikke er at forlænge status quo, men at fastsætte beredskabsforanstaltninger, der anses for akut nødvendige for at afbøde mulige negative virkninger for sektoren. Interessenterne er bekendt med drøftelserne i relation til brexit, men de kan ikke selv i alle situationer træffe alternative foranstaltninger for at afbøde konsekvenserne af brexit for luftfartssikkerheden. De har brug for garantier for juridisk sikkerhed. En EU-forordning med udtrykkelig juridisk sikkerhed for fortsat certificering gælder ikke for udstederne af certifikater. Denne garanti skal findes i ny national lovgivning i UK.
4.10.

Ud over behovet for at sikre, at der er en kommunikationsstrategi på plads, som vil bortvejre enhver uklarhed om den fortsatte gennemførelse af direktiverne, er EØSU overbevist om, at forslaget ikke væsentligt vil ændre medlemsstaternes planer for opnåelse af de angivne mål.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 for så vidt angår visse regler om direkte betalinger og støtte til udvikling af landdistrikterne for årene 2019 og 2020

(COM(2018) 817 final — 2018/0414 (COD))

(2019/C 159/12)

Høring Europa-Parlamentet, 13.12.2018 Rådet Den Europæiske Unions 14.12.2018 Retsgrundlag, Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 23.1.2019 Plenarforsamling nr. 540 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 175/1/5

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 540. plenarforsamling den 23.-24. januar 2019, mødet den 23. januar 2019, med 175 stemmer for, 1 imod og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
Berigtigelse til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2015/757 for at tage passende hensyn til det globale system til indsamling af data om skibes fuelolieforbrug

( Den Europæiske Unions Tidende C 260 af 16. juli 2019 )

(2019/C 282/10)

Side 43, punkt 3.1:

I stedet for:

»Dette synes at være i modstrid med den nye ændrede bestemmelse i artikel 9, stk. 1, litra f) (ny), i forslaget, hvoraf det fremgår, at overvågning (pr. sejlads) af fragtmængder skal være frivillig, eftersom den foreslåede ændring vedrørende fragtmængde kun er et overvågningselement på frivillig basis og dermed ikke tilpasset IMO's globale indsamlingssystem.«
3.19.3.

Det er imidlertid ligeledes af afgørende betydning, at det indre marked fuldføres. Reglerne om ikke-forskelsbehandling og de fire friheder, som garanteres af traktaten, bør allerede sikre, at betingelserne for et indre marked er opfyldt. Udviklingen inden for statsstøtte og antallet af traktatbrudssager vidner ligeledes om, at Kommissionen råder over midler til at rette op denne form for forvridninger. Der vil være behov for et omfattende analysearbejde for at kunne vurdere, i hvilken udstrækning de nuværende skatteforanstaltninger har været utilstrækkelige.
4.4.

EØSU minder om de værktøjer, der er til rådighed i forordningen om energiforvaltning, og foreslår, at der etableres en permanent borgerdialog, og at det skal være et obligatorisk forberedende element i alle større politiske afgørelser og al EU-lovgivning, der vedrører klimaændringer. Gennemsigtighed og ansvarlighed bør være væsentlige elementer i en sådan dialog, hvilket betyder, at bidrag til dialoger bør være offentligt tilgængelige, og at det klart bør oplyses, hvordan der blev taget højde for eventuelle bekymringer, som blev rejst under dialogen. Nøglen til succes for en sådan dialog er, at borgerne føler, at den foregår tæt på dem. Mens en internetdialog således kan være nyttig, er den ikke tilstrækkelig, men skal suppleres af møder og direkte kontakt med offentligheden. Det er derfor nødvendigt, at dialogen er synlig, og at der er tilstrækkelige finansielle og personalemæssige ressourcer til rådighed, samt at dialogen har et ansigt i form af en dedikeret næstformand i Kommissionen, en kommissær eller andre personer på højt niveau.
2.3.

EØSU anmoder Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om at undersøge mulighederne for og planlægge oprettelsen af et europæisk uddannelses- og videnscenter forbundet med eksisterende nationale og subnationale strukturer omfattende ekspertisecentre, specialiserede, uafhængige forskningsnetværk og andre eksperter, der kan foretage øjeblikkelige analyser af indsatsen i tilfælde af usædvanlige katastrofer. Dette uddannelses- og videnscenter kunne blive et løbende ajourført, konkret og tilgængeligt værktøj for erhvervelse af grundlæggende kompetencer i effektiv risikoreduktion for unge fagfolk og også for erfarne frivillige med henblik på uddannelse i katastrofeberedskab for lokale modstandsdygtige samfund og kunne, hvor det er muligt, udvides til at omfatte tredjelande, navnlig nabolande, sårbare grupper i isolerede områder, aktører inden for mobilitet og turisme, medier osv.
4.14.

EFSI-forordningen fastlægger ikke geografiske fordelingskriterier for de garantier, som den udsteder. Den bestemmer, at de styres af efterspørgslen. EFSI’s styringskomité har dog fastsat en vejledende geografisk spredning og en geografisk koncentrationsgrænse inden for rammen for infrastruktur og innovation. Forordningen fastsætter ikke koncentrationsgrænser for rammen for SMV’er. Udvalget er af den stærke overbevisning, at investeringsplanen for Europa og det kommende InvestEU-program skal være instrumenter til økonomisk og social konvergens, og ikke divergens, blandt medlemsstaterne. Selv om de af Kommissionen fremlagte oplysninger indikerer, at tendensen til geografisk koncentration er blevet delvis korrigeret i 2018, har problemstillingen tilstrækkelig betydning til at berettige en vedtagelse af de fornødne politiske retningslinjer og lovgivningsmæssige ændringer med henblik på at bringe situationen til ophør. Som en af måderne, hvorpå situationen kan forbedres, glæder udvalget sig over etableringen af nationale erhvervsfremmende banker og institutter, der skal samarbejde med EFSI og EIB i de lande, hvor dette endnu ikke er sket, og opfordrer alle medlemsstater til at gøre det samme.
4.5.

Fuldførelsen af bankunionen og yderligere integration af kapitalmarkedsunionen anses også for at være afgørende for at skabe makroøkonomisk stabilitet. Bankunionen spiller en afgørende rolle for at kunne høste fordelene ved grænseoverskridende bankaktiviteter i den monetære union. Bankunionen er endnu ikke fuldført til trods for den væsentlige fremgang, der er opnået. Også andre vigtige initiativer i euroområdet skal videreudvikles, for at den finansielle union bliver mere komplet. Kapitalmarkedsunionen vil bidrage til at fremme grænseoverskridende finansiel integration, og banker og kapitalmarkeder kan supplere hinanden for så vidt angår finansiering af økonomien i euroområdet.
3.2.

De foreslåede ændringer i artikel 11, stk. 2, og artikel 3, litra d), om selskabsnavn er en positiv udvikling, da den tidligere ejer nu pålægges et ansvar, hvilket har været stærkt tiltrængt i de tilfælde, hvor der har været et selskabsskifte i løbet af rapporteringsperioden. Definitionerne af »selskab«og »rapporteringsperiode«samt fordelingen af overvågnings- og rapporteringsforpligtelserne i tilfælde af »selskabsskifte«er nu i højere grad afstemt med de parallelle bestemmelser i IMO's globale dataindsamlingssystem. Alligevel forekommer den nyindførte beskrivelse ikke tilstrækkelig præcis til at regulere forholdet mellem et »gammelt«og »nyt«selskab. For at sikre maksimal juridisk klarhed kunne den nye ejer gøres juridisk ansvarlig fra den dag, hvor afslutningen af skiftet bliver bindende. Den foreslåede artikel 11, stk. 2 (ny), kunne ændres som følger: »2. Såfremt et skib skifter selskab, skal det tidligere selskab så tæt på dagen for afslutningen af skiftet som muligt og senest tre måneder derefter fremsende en rapport til Kommissionen og til den berørte flagstats myndigheder, som dækker de samme elementer som emissionsrapporten, men kun omfatter den periode, i hvilken aktiviteterne er udført under dets ansvar. Det nye selskab sikrer, at hvert enkelt skib overholder kravene i denne forordning fra dagen for afslutningen af skiftet. «
3.11.

EØSU understreger på det kraftigste betydningen af fuldt ud at overholde bestemmelserne i GDPR og behovet for at begrænse brugen af data til udelukkende den nøje begrænsede målsætning om at bekæmpe momssvig på en måde, der er omkostningseffektiv og acceptabel for den brede befolkning. I denne henseende opfordrer EØSU Kommissionen til — når den indhenter tilbagemeldinger fra medlemsstaterne, hvilket efter planen skal være afsluttet ved udgangen af 2024 — omhyggeligt at kontrollere, hvorvidt bestemmelserne i GDPR er overholdt fuldt ud, og hvorvidt man har fundet og korrigeret tilfælde, hvor disse bestemmelser er blevet overtrådt i medlemsstaterne.