om oprettelse af Horisont Europa – rammeprogrammet for forskning og innovation og om reglerne for deltagelse og formidling EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde og EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013

BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

Covid-19-pandemien udgør en udbredt og alvorlig folkesundhedskrise. Den berører i alvorlig grad borgere, samfund og økonomier verden over. Sundhedskrisens omfang og de politiske tiltag, der er truffet for at bekæmpe den, er uden fortilfælde. Som følge heraf hersker der usædvanlig stor usikkerhed om, hvor omfattende de socioøkonomiske virkninger bliver. Allerede på nuværende tidspunkt står det fast, at krisen vil udmønte sig i hidtil usete og akutte udfordringer for medlemsstaternes finansielle og økonomiske systemer. Ifølge Kommissionens økonomiske forårsprognose ventes EU's BNP at falde med ca. 7,5 % i år — et langt større fald end under den globale finanskrise i 2009 — og kun at stige med 6 % i 2021.

Medlemsstaterne har som modtræk vedtaget ekstraordinære diskretionære økonomiske og finansielle foranstaltninger. Set i sammenhæng med virkningen af de såkaldte "automatiske stabilisatorer", dvs. betalinger i forbindelse med arbejdsløshedsforsikring og sociale sikringsordninger, tillige med skatteprovenutabet har disse foranstaltninger en betydelig indflydelse på medlemsstaternes offentlige finanser, idet det samlede offentlige underskud stiger brat fra 0,6 % af BNP i 2019 til 8,5 % af BNP i både euroområdet og EU i år.

Covid-19-pandemien påvirker også i høj grad samfund i hele verden — i første omgang sundhedssystemer — og får efterfølgende alvorlige globale sociale og økonomiske konsekvenser. Vores responsstrategi skal være omfattende, sammenhængende og integreret, og den skal tage hånd om såvel den offentlige sundhed som de socioøkonomiske udfordringer. De mindst udviklede lande er de mest sårbare over for covid-19 i betragtning af, at deres sundhedssystemer er skrøbelige og mangler resiliens, og de præges af komplekse socioøkonomiske og forvaltningsmæssige udfordringer. Det fremgår allerede tydeligt, at covid-19 vil få stor indflydelse på de økonomiske og makroøkonomiske systemer i vores partnerlande. En stor udfordring for regeringerne består i at opretholde den makroøkonomiske stabilitet og bevare det finanspolitiske råderum for at beskytte de mest sårbare, deres virksomheder, deres arbejdstagere og fortsat stille basale sociale ydelser til rådighed.

Denne ekstraordinære situation gør en sammenhængende og ensartet tilgang på EU-plan påkrævet.

En omfattende plan for europæisk genopretning forudsætter massive offentlige og private investeringer på europæisk plan for at sætte gang i økonomien, skabe arbejdspladser af høj kvalitet og investere i at udbedre de umiddelbare skader, som coronavirusset har forårsaget. Kommissionen foreslår derfor, at EU-budgettets slagkraft udnyttes fuldt ud til at mobilisere investeringer og fremrykke den finansielle støtte i de første afgørende genopretningsår på grundlag af:

Et EU-genopretningsinstrument som en ekstraordinær foranstaltning baseret på

artikel 122 i TEUF og en bemyndigelse i forslaget til afgørelse om egne indtægter vil danne grundlag for finansieringen. Disse midler åbner mulighed for at imødegå krisen ved at gennemføre hurtigtvirkende foranstaltninger til at beskytte eksistensgrundlaget og lægge øget vægt på forebyggelsen samt styrke resiliensen og genopretningen.

·En styrket flerårig finansiel ramme for 2021-2027

Foranstaltningerne med henblik på genopretning og resiliens i relation til EU-genopretningsinstrumentet vil blive gennemført via eksisterende gennemførelsesredskaber i en række af de specifikke EU-programmer, som Kommissionen har fremsat forslag om inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, herunder:

–rammeprogrammet for forskning og innovation og det tilknyttede særprogram til gennemførelse af Horisont Europa,

–instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde

–Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne.

Derfor bør Kommissionens forslag vedrørende ovennævnte EU-programmer ændres.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

·Retsgrundlag

En EU-indsats er berettiget i henhold til artikel 43, stk. 2, artikel 173, stk. 3, artikel 182, stk. 1 og 4, samt artikel 183, 188, 209 og 212 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

·Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)