Regionsudvalgets udtalelse om "Meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Lokal handling til fordel for beskæftigelsen - Den lokale dimension i den europæiske beskæftigelsesstrategi"

(2001/C 22/05)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: "Lokal handling til fordel for beskæftigelsen - Den lokale dimension i den europæiske beskæftigelsesstrategi" (KOM(2000) 196 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 7. april 2000 om i henhold til artikel 265 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til beslutning ved Regionsudvalgets formand af 17. april 2000 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 6 "Beskæftigelse, Økonomisk Politik, Det Indre Marked, Industri, SMV",

under henvisning til udtalelse om "Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene", som blev vedtaget af Regionsudvalget den 17. september 1998 (CdR 167/98 fin)(1),

under henvisning til udtalelse om meddelelse fra Kommissionen om "Fra retningslinjer til handling: De nationale handlingsplaner for beskæftigelse" og meddelelse fra Kommissionen om "Forslag til retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik i 1999", som blev vedtaget af Regionsudvalget den 19. november 1998 (CdR 279/98 fin)(2),

under henvisning til udtalelse om "De kommende overordnede retningslinjer for den økonomiske politik", som blev vedtaget af Regionsudvalget den 19. november 1998 (CdR 110/98 fin)(3),

under henvisning til udtalelse om "De regionale beskæftigelsespagters indhold og deres indvirkning på strukturpolitikken", som blev vedtaget af Regionsudvalget den 3. juni 1999 (CdR 91/99 fin)(4),

under henvisning til udtalelse om "Rapport fra taskforcen for forenkling af erhvervsklimaet (BEST)" og Kommissionens meddelelse "Fremme af iværksætterånden og konkurrenceevnen - Kommissionens reaktion på rapporten fra taskforcen for forenkling af erhvervsklimaet (BEST) og anbefalingerne heri", som blev vedtaget af Regionsudvalget den 3. juni 1999 (CdR 387/98 fin)(5),

under henvisning til resolution om "Den europæiske Beskæftigelsespagt", som blev vedtaget af Regionsudvalget den 2. juni 1999 (CdR 156/99 fin)(6),

under henvisning til udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om "Europæisk erhvervslivs konkurrenceevne i den globale økonomi - Forslag til styrkelse af erhvervslivets konkurrenceevne", som blev vedtaget af Regionsudvalget den 18. november 1999 (CdR 134/99 fin)(7),

under henvisning til udtalelse om "Forslag til retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik i 2000", som blev vedtaget af Regionsudvalget den 18. november 1999 (CdR 360/99 fin)(8),

under henvisning til resolution om "Gennemførelse af den europæiske beskæftigelsesstrategi", som blev vedtaget af Regionsudvalget den 12. april 2000 (CdR 461/99 fin)(9),

under henvisning til forslag til Regionsudvalget udtalelse (CdR 187/2000 rev. 1) som blev vedtaget enstemmigt af Underudvalg 6 den 30. juni 2000 med Mercedes Bresso, IT, PSE) som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

Kommissionen vil med denne meddelelse igangsætte en bredere debat også uden for de EU institutioner, den er stilet til. I den forbindelse vil Kommissionen støtte afholdelsen af en række europæiske tværnationale seminarer med henblik på en mere indgående debat om de forskellige spørgsmål, der er rejst i denne meddelelse,

høringsprocessen startede i april 2000 som et fælles initiativ fra Kommissionen og Regionsudvalget og slutter i december 2000 på en konference, som det franske formandskab afholder i Strasbourg. På denne konference vil der blive gjort status over debatten, og Kommissionen vil præsentere resultaterne af høringen og skitsere fremtidsperspektiver -

på den 35. plenarforsamling den 20.-21. september 2000 (mødet den 21. september) vedtaget følgende udtalelse.

1. Under henvisning til sine hidtidige udtalelser om spørgsmålet udtrykker Regionsudvalget megen tilfredshed med Kommissionens dokument: "Lokal handling til fordel for beskæftigelsen - Den lokale dimension i den europæiske beskæftigelsesstrategi".

2. Regionsudvalget glæder sig over, at Kommissionen bebuder en ny meddelelse som afslutning på debatten om den foreliggende meddelelse, og det insisterer på, at den kommende meddelelse skal indeholde konkrete foranstaltninger, som sætter de lokale myndigheder i stand til fuldt ud og hurtigt at spille deres rolle i den europæiske beskæftigelsesstrategi.

3. Det er på det lokale plan, man bør udbygge samarbejdet mellem de lokale myndigheder, erhvervslivet og de lokale aktører med det sigte at fremme nye jobmuligheder og planlægge en integreret udviklingspolitik.

4. Udtrykket "lokal" har to betydninger i Kommissionens dokument:

a) i den første betydning understreges det vigtige i "lokal handling" for at skabe beskæftigelse og opkvalificere eksisterende jobs, da man netop gennem lokal handling (uddannelse, lokalt udviklingssamarbejde, fremme af iværksætterkulturen, udvikling af tjenesteydelser og nye jobområder, aktiv ligestillingspolitik) markant kan forbedre beskæftigelsesmuligheder for de ledige i det pågældende område,

b) i den anden betydning er der tale om at give udtryk for en konkret vilje fra EU's side til at forfølge målet om at støtte lokale beskæftigelsesinitiativer.

5. Skal det lokale erhvervsliv have reelle muligheder for at yde en effektiv indsats, må relationerne mellem institutionerne være af en sådan art, at subsidiaritetsprincippet tilgodeses - nærværende meddelelse fra Kommissionen er jo netop funderet på dette grundprincip.

6. De europæiske lokale myndigheder er parate til fuldt ud at engagere sig i at styrke de - efterhånden mange - initiativer og projekter, der tager sigte på at skabe nye og forskellige muligheder for varige og kvalificerede job. Det er en vigtig udfordring for de lokale myndigheder. De har derfor forpligtet sig til at tage denne udfordring op sammen med de øvrige institutioner i EU og i medlemsstaterne, da de er klar over, at en stor del af de konkrete beskæftigelsesskabende foranstaltninger hviler på et effektivt partnerskab mellem alle sociale, økonomiske og politiske aktører.

7. Det beskæftigelsesmål, EU agter at sætte sig, kan kun være fuld beskæftigelse, forstået som et formelt tilsagn fra alle institutioner om at realisere princippet om, at alle borgere har ret til et arbejde.

8. De lokale myndigheder har mange forskellige ansvarsområder og er tæt på borgernes behov, hvilket gør dem til vigtige aktører for den europæiske beskæftigelsesstrategis succes.

9. Regionsudvalget støtter den kampagne, CEMR har lanceret med vedtagelsen af et charter om "Lokal handling for beskæftigelsen". Med afsæt i denne kampagne skal den politiske debat om beskæftigelsen fremmes i alle amter og kommuner.

10. Som allerede understreget i udtalelsen om "Forslag til retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik i 2000", er de lokale og regionale myndigheder unikke i og med, at de har en dobbeltrolle, som er afgørende for jobskabelsen. I samspil med lokale partnere og specialistgrupper medvirker de lokale og regionale myndigheder til at skabe rammevilkår, som fremmer jobskabelsen, og gennem lokale erhvervspolitiske strategier fremmer de aktivt erhvervsudviklingen.

11. Kommissionen har derfor ret i, at de lokale og regionale myndigheders indsats som følge af deres beføjelser på en række områder, som ofte er afgørende for, om man kan skabe øget vækst, har en betydelig indvirkning på den lokale beskæftigelse, herunder hvad angår modtagelsen af virksomhederne og deres ansatte.

12. Lokalforvaltningerne bør have mulighed for at handle på en innovativ og beskæftigelsesfremmende måde. De lokale myndigheder kan således påtage sig at være drivkraften bag planlægningen i lokalområdet, hvis der sørges for passende professionalisme og operative strukturer. En indsats til fremme af den økonomiske og beskæftigelsesmæssige udvikling kræver imidlertid nogle færdigheder og strukturer, hvormed man kan aflæse de lokale økonomiske forhold, skabe netværk samt planlægge. Bl.a. bør der skabes bedre muligheder for adgang til de centrale beskæftigelsesmyndigheders databanker, såsom EURES-systemet, ved hjælp af informationsteknologien og dens netværk.

13. To forudsætninger er væsentlige for udviklingen af ny informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i forbindelse med lokal beskæftigelse: at de lokale myndigheder selv er udstyret med og udnytter denne teknologi, og især at de offentlige myndigheder sikrer edb-færdigheder og uddannelse i IKT.

14. Man bør følgelig udvikle og forbedre de instrumenter, EU har stillet til rådighed for de regionale og lokale myndigheder med henblik på at fremme beskæftigelsen og udviklingen, såvel inden for Den Europæiske Socialfond, strukturfondenes EF-initativer og EUGFL som gennem udformning af nye instrumenter, især under det kommende 6. rammeprogram for forskning, sådan som Generaldirektoratet for Regionalpolitik netop har gjort i retningslinjerne for EFRU's innovative aktioner for perioden 2000-2006.

15. Kommissionen har ret i, at der er behov for forberedende aktioner, pilotprojekter og offentlige udbud med henblik på fastlæggelse af god praksis for udvikling af innovative og forsøgsbaserede beskæftigelsesstrategier på lokalt plan. Det er især vigtigt:

- at udforme og afprøve en metode til integrering af beskæftigelsesindholdet i enhver lokal politik og til vurdering af dens jobskabelseseffekt,

- at sikre sociale foranstaltninger en plads i de lokale udviklingstiltag,

- i højere grad at fremme alle de regionale samarbejdsinstrumenter for udvikling og beskæftigelse (regionale pagter, lokale pagter osv.),

- at tilskynde til udarbejdelse af lokale handlingsplaner for beskæftigelsen.

16. Lokalforvaltningerne har i de seneste år haft mange gode erfaringer med at gennemføre projekter, dels med henblik på at skabe jobmuligheder i lokalområdet, men også for at øge især de langtidslediges beskæftigelsesegnethed, bl.a. takket være EU-projekter og -finansiering. Derfor kan der heller ikke fremover gives afkald på offentlig beskæftigelsesfremme. Dette må dog hverken indebære, at overenskomstforhandlingerne sættes ud af kraft, eller at der slækkes på arbejdsretlige beskyttelseskrav. I stedet bør man satse på at videreudvikle den aktive arbejdsmarkedspolitiks instrumenter.

17. Der bør udarbejdes en fortegnelse over vigtige initiativer, som fortjener opmærksomhed i forbindelse med en benchmarking mellem de lokale myndigheder.

18. Det skal endnu en gang slås fast, at subsidiaritetsprincippet nøje bør overholdes i forbindelse med EU's kommende initiativer vedrørende lokale beskæftigelsesforanstaltninger. Det er her vigtigt, at planlægningen af foranstaltninger og indgreb overlades til regionerne i partnerskab med de lokale myndigheder, mens iværksættelsen af programmer og forslag til tiltag bør varetages af de lokale myndigheder og de strukturer, som det regionale samarbejde har bragt med sig, eftersom det er dem, der er bedst rustet til at finde lokale løsninger på lokale problemer. I den forbindelse må de lokale myndigheder ikke forsømme en indbyrdes koordination.

19. Der bør udvikles instrumenter, som kan fremme foretagsomhed og fleksibilitet. Med udbredelsen af nye, mere dynamiske, globaliseringsrettede initiativer, som fremmer iværksætteri eller etableringen af små, herunder meget små selvstændige erhvervsdrivende, er den sammenkædning mellem lønarbejde og stor virksomhed, som har karakteriseret en fase i den økonomiske udvikling i Vesten, ikke længere så fast.

20. Regionsudvalget finder det følgelig vigtigt:

- at vise instrumenterne for virksomhedsoprettelse en særlig opmærksomhed, især dem, der er rettet mod de unge, kvinderne samt udvikling af ny teknologi (fortsat inden for instrumenterne for virksomhedsoprettelse),

- at fremme oprettelse af iværksættercentre i forbindelse med universiteter og forskningscentre for at stimulere den iværksætterkultur, der er knyttet til patentering af forskningsresultater, og forbedre SMV's konkurrenceevne,

- at udnytte støtte- og rådgivningsstrukturerne og princippet om one-stop shop (eksempelvis som Italien har det for erhvervslivet), hvis mål er at skabe gunstigere rammebetingelser for udvikling af virksomheder, især små virksomheder og mikrovirksomheder,

- i højere grad at udnytte den jobskabende effekt, der udgår fra de voksende behov i det moderne samfund og den større vægt, der lægges på goder som natur, kunst og kultur og på ydelser som pasning og pleje af personer samt på fritid,

- at være særlig opmærksom på at fremme og udvikle aktioner, som gør det lettere at anvende princippet om ligebehandling og muligheden for at forene familie- og arbejdsliv med det sigte at øge kvinders erhvervsfrekvens lokalt.

21. Regionernes udviklingsmuligheder og/eller nye behov bør belyses gennem en grundig analyse af de regionale forhold, så der på den baggrund kan iværksættes nye initiativer. Der er her virkelig mange idéer og muligheder at se nærmere på, men det er nødvendigt med en koordineret indsats fra de lokale aktørers side for at lede den fremspirende iværksætterånd i retning af nicher og aktiviteter, der kan klare sig på markedet.

22. Det er i planlægningen af de lokale udviklingsforanstaltninger, som tager sigte på jobskabelse, nødvendigt:

- at skabe "korte netværk", dvs. den sociale kapital, som ligger i relationerne og samarbejdet mellem regionernes aktører i udviklingsprocessen,

- at placere lokalområdet i den globale dimension især gennem etablering af "lange net" på grundlag af såvel traditionel som innovativ infrastruktur.

23. Da det er vanskeligt at finde en definition på den tredje sektor, som dækker alle lande, og da lovgivningen på området og sektorens struktur og økonomiske funktion varierer fra land til land, er det efter Regionsudvalgets mening mest praktisk at definere virksomhederne i den tredje sektor på grundlag af lovgivningen i det pågældende land.

24. Der bør tages hensyn til medlemsstaternes forskellige retssystemer og de forskellige definitioner af den tredje sektor.

25. Den tredje sektor har potentiale ikke alene til at skabe nye arbejdspladser, øge beskæftigelsen og udvikle nyttige, sociale arbejdsområder, men også til at ændre arbejdsformer og arbejdets organisering.

26. Den tredje sektor må hverken forveksles med politiske solidaritetsformer, markedsøkonomiske foretagender eller uformelle netværk. Sidstnævnte organiseres nedefra uden nogen form for hierarki.

27. Det er afgørende, at der ydes støtte til den tredje sektor til oprettelse og bevarelse af nye arbejdspladser, især når der er tale om befolkningsgrupper, som har vanskeligt ved at komme ind på arbejdsmarkedet (f.eks. ufaglærte). Om dette skal ske gennem foranstaltninger af skattemæssig og økonomisk art, herunder især støtte til igangsætning, afgøres af de enkelte landes lovgivningsinstanser.

28. De spørgsmål, som Kommissionen rejser i denne forbindelse, er relevante, men omfatter efter Regionsudvalgets mening kun en del af problemstillingen, nemlig spørgsmålet om den finansielle støtte, som er nødvendig, for at den tredje sektor kan udvikle sig. I den sammenhæng anmoder Regionsudvalget om, at man fremmer undersøgelser af effektiviteten af de innovative lovgivningsudspil, som man er kommet med i nogle lande.

29. Hvad angår det jobskabelsespotentiale i den tredje sektor, som bedst kan udnyttes på lokalt plan, bør vægten lægges på de nye jobmuligheder som f.eks. hjemmeservice, miljøprojekter og kulturelt arbejde. Man må ikke forsømme at styrke virksomheder i den sociale økonomi som endnu en brugbar og effektiv mulighed for at få folk i arbejde.

30. Regionsudvalget er fuldt ud klar over de gennemgribende ændringer, som den tredje sektor er udsat for, og at der er brug for større professionalisme og højere servicekvalitet, som påpeget i Kommissionens meddelelse. De igangværende dybtgående ændringer på det organisatoriske plan rører ved den traditionelle opfattelse af management. Smidige, flade ledelsesstrukturer, som udnytter de menneskelige ressourcer bedst muligt, vinder stadig mere frem.

31. Endelig skal det understreges, at en stor del af den tredje sektor tager sigte på plejeopgaver. Følgelig må der satses på uddannelse, som er en vigtig faktor i udviklingen af de individuelle kvalifikationer.

32. Man må hele tiden holde sig for øje, at mennesket og dets uddannelse skal sættes i centrum også ved udformningen af nye faglige uddannelsesforløb med henblik på stadig forbedring af arbejdsprocesser og menneskelige ressourcer.

33. Mange af disse problemer kan løses gennem en generel politik til fremme af sektoren, især gennem større opmærksomhed over for den tredje sektor fra den lokale forvaltnings side.

34. Regionsudvalget er helt enigt i, at den offentlige arbejdsanvisning spiller en stor rolle for at få udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft til at passe sammen.

35. Beskæftigelseskapaciteten kan øges betydeligt gennem effektive offentlige tjenesteydelser, som kan tilpasse uddannelsesforanstaltningerne til de lokale behov, gennem oprettelse af interinstitutionelle informationsnet mellem det lokale, regionale og nationale plan og i samarbejde med de berørte økonomiske og sociale aktører. Den egentlige aktive politik på dette område består i uddannelse af de menneskelige ressourcer, og kun gennem samordning af den almene og faglige uddannelse og arbejdsmarkedet kan der fæstes lid til medlemsstaternes tilsagn på topmødet i Lissabon om at øge beskæftigelsesfrekvensen med 10 procentpoint over de næste 10 år.

36. Der er ikke nogen modsætning mellem lokal styring af arbejdsmarkedet og nationale arbejdsmarkedsforanstaltninger. Det er indlysende, at det er den nationale og regionale lovgivnings opgave på de enkelte borgeres vegne at varetage deres rettigheder og beskyttelse, men det er på det lokale plan, at de specifikke initiativer skal finde deres naturlige aktionsradius. Det er længe siden, at man er begyndt at tale om lokalt arbejdsmarked i stedet for ét samlet arbejdsmarked.

37. Der bør undgås overregulering både nationalt og lokalt.

38. Regionsudvalget betragter ikke udviklingen af lokale interventionsformer blot som en mulighed, men som en uomgængelig nødvendighed for at nå de mål, der blev fastlagt på topmødet i Lissabon. Derfor bør de lokale myndigheder udstyres med den fornødne lovgivningskompetence til at agere på dette område.

39. Derfor spiller samrådet mellem arbejdsmarkedets parter en afgørende rolle i udformningen og gennemførelsen af arbejdsmarkedspolitikken i lokalområdet. Regionsudvalget er bevidst om, at der efter denne første fase er brug for lokale partnerskaber, hvor repræsentanter for forskellige interesser udtrykker fælles vilje, stor lydhørhed og principiel åbenhed over for fleksible og kreative initiativer.

40. Kun på denne måde vil det være muligt at gribe effektivt ind og lancere fleksible løsninger med udgangspunkt i arbejdsmarkedssituationen og produktivitetsforskellene i det pågældende område.

41. Regionsudvalget finder det helt afgørende, at de lokale og regionale myndigheder får mulighed for konkret at tage del i udformningen og gennemførelsen af de nationale handlingsplaner for beskæftigelsen. Allerede i sin udtalelse om Kommissionens meddelelse "Fra retningslinjer til handling: De nationale handlingsplaner for beskæftigelse" støttede Regionsudvalget en sådan inddragelse og understregede, at det ønskede at spille en dynamisk rolle både i høringen om handlingsplanerne og i gennemførelsen af dem.

42. Alle initiativer til fremme af partnerskaber fortjener at blive støttet, og for at udnytte det lokale vækst- og beskæftigelsespotentiale bør de lokale aktører i den offentlige og den private sektor have del i ansvaret og medvirke i løsningen af opgaverne, dog under hensyntagen til de forskellige kompetenceniveauer.

43. Der skal afsættes midler til pilotprojekterne, og der skal være en klar strategi for information om projekternes gennemførelse, så resultaterne bliver evalueret og offentliggjort. Det er derfor nødvendigt at inddrage de sammenslutninger af kommuner, der findes i de enkelte medlemsstater. Merværdien ved lokaludvikling ligger i fastlæggelse og udbredelse af god praksis, teknisk bistand og i erfaringsudveksling.

Den vigtige fase kommer efter fastlæggelsen af god praksis: udnyttelse af den indhøstede erfaring og udformning og instrumenter og strukturer (f.eks. udviklingskontorer eller sammenslutninger af lokale myndigheder) til udbredelse af knowhow. Støtte til etablering og drift af sådanne formidlende strukturer er derfor af afgørende betydning. Lige så vigtige er informationsudbredelse i form af instrumenter, som er tilgængelige for de lokale aktører.

44. Det Europæiske Råd i Wien anbefalede at anvende reformen af Den Europæiske Socialfond til at styrke beskæftigelsesstrategien og via det nye mål 3 udvikle en egentlig lokal beskæftigelsespolitik. Regionsudvalget understreger værdien af dette instrument, der med uddannelse som primært indsatsområde omfatter en lang række aspekter og handlingsmuligheder, såsom støtte til arbejdsformidling, oprettelse og udvikling af virksomheder, udvikling af nye beskæftigelseskilder også i den frivillige sektor, fremme af iværksætterkultur blandt studerende osv. Det nye EF-initiativ Equal, som de lokale og regionale myndigheder skal være med til at gennemføre, har også en afgørende betydning, fordi den giver mulighed for at skabe lokale partnerskaber med henblik på jobskabelse.

45. Hvis den europæiske beskæftigelsesstrategi virkelig skal lykkes, må der foregå en effektiv koordinering mellem det regionale og lokale plan.

Bruxelles, den 21. september 2000.

Jos Chabert

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 373 af 2.12.1998, s. 1.

(2) EFT C 51 af 22.2.1999, s. 59.

(3) EFT C 51 af 22.2.1999, s. 63.

(4) EFT C 293 af 13.10.1999, s. 1.

(5) EFT C 293 af 13.10.1999, s. 48.

(6) EFT C 293 af 13.10.1999, s. 70.

(7) EFT C 57 af 29.2.2000, s. 23.

(8) EFT C 57 af 29.2.2000, s. 17.

(9) EFT C 226 af 8.8.2000, s. 43.