Ændret forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om iværksættelse af et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (MEDIA - Uddannelse) (2001 - 2005) (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 250, stk. 2)

BEGRUNDELSE

A. Principper

Kommissionen vedtog den 14. december 1999 en meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om forslag til et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle industri. [1] Denne meddelelse blev fremsendt til de pågældende institutioner den 30. januar 2000.

[1] KOM (1999) 658 endelig.

Dette program, der skal gennemføres i perioden 2001-2005, består af to særskilte instrumenter, nemlig et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (artikel 150 i traktaten) [2] og et program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske, audiovisuelle produktioner (artikel 157 i traktaten). [3]

[2] 1999/0275 (COD).

[3] 1999/0276 (CNS).

Ved afstemningen på plenarmødet den 6. juli 2000 [4] vedtog Europa-Parlamentet ved førstebehandlingen 43 ændringsforslag til dette forslag til afgørelse. I denne anledning har Kommissionen udtalt sig om ændringsforslagene og præciseret, hvilke den kunne acceptere, og hvilke der blev afvist. Kommissionen har således erklæret, at den helt eller delvist kan acceptere 37 af de 43 ændringsforslag.

[4] A5-0186/2000.

På grundlag af disse elementer har Kommissionen udarbejdet dette ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om iværksættelse af et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (MEDIA-Uddannelse) (2001-2005), idet (kun) denne afgørelse er underlagt proceduren med fælles beslutningstagning. Ændringerne tager ligeledes hensyn til visse punkter, der blev rejst under de indledende drøftelser i Rådet.

B. Forklaring af de vigtigste ændringer

De af Europa-Parlamentets ændringsforslag, som Kommissionen har accepteret, omhandler:

- programmets indhold (18 ændringsforslag), navnlig medtagelse af uddannelse om ophavsret og intellektuel ejendomsret (ændringsforslag 6 & 15), samt teknikkerne til udvikling af nye typer af audiovisuelle programmer (ændringsforslag 19, 31, 37); endvidere en række præciseringer vedrørende typen af uddannelse i "teknikker til affattelse af drejebøger";

- forvaltningen af programmet (10 ændringsforslag), navnlig vedrørende komitologi (ændringsforslag 26 og 39); i det ændrede forslag foreslår Kommissionen et blandet udvalg i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om iværksættelse af anden fase af Fællesskabets handlingsprogram for almen uddannelse Socrates [5]; andre ændringsforslag om forvaltningen af programmet vedrører f.eks. medtagelse af udvælgelseskriterier for projekter i afgørelsen (ændringsforslag 21) samt en præcisering af transparensen i forbindelse med gennemførelsen af programmet (ændringsforslag 28);

[5] EFT L 28 af 3.2.2000, s. 1.

- forbindelserne til andre støttemekanismer på nationalt plan og på fællesskabsplan (6 ændringsforslag), navnlig oplysning af branchefolk om de øvrige støtteforanstaltninger, som de europæiske institutioner tilbyder (ændringsforslag 5, 42, 43);

- en præcisering af uddannelsen inden for nye teknologier (ændringsforslag 2 og 32);

- en præcisering af tredjelandes deltagelse i programmet (ændringsforslag 27);

- en henvisning til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon (ændringsforslag 3 og 10).

Ændringerne i forhold til Kommissionens oprindelige forslag er fremhævet ved hjælp af "overstregning" af de passager, der udgår, og "fremhævning" og "understregning" af nye eller ændrede passager.

1999/0275 (COD)

Ændret forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om iværksættelse af et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (MEDIA - Uddannelse) (2001 - 2005)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 150, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, [6]

[6] EFT C ... af ..., s. .

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, [7]

[7] EFT C ... af ..., s. .

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, [8]

[8] EFT C ... af ..., s. .

i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 251, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Kommissionen afholdt i samarbejde med det britiske formandskab en europæisk audiovisuel konference «Den digitale tidsalders udfordringer og muligheder», i Birmingham den 6.-8. april 1998. Denne høring viste, at det er nødvendigt at have et bedre uddannelsesprogram inden for den audiovisuelle sektor, der fokuserer på alle de nye aspekter ved den digitale tidsalder.

(2) Rådet (audiovisuelle spørgsmål og kultur) noterede sig på mødet den 28. maj 1998 de endelige konklusioner fra den europæiske audiovisuelle konference «Den digitale tidsalders udfordringer og muligheder» og udtrykte ønsket om, at der udvikles nye former til fremme af en stærk og konkurrencedygtig programindustri.

(3) Det hedder i konklusionen i rapporten af 26. oktober 1998 fra refleksionsgruppen på højt plan vedrørende den audiovisuelle politik med titlen «The Digital Age: European Audiovisual Policy», at man i dette miljø bør styrke såvel grunduddannelse som efter- og videreuddannelse inden for den audiovisuelle sektor.

(4) I meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Ministerrådet med titlen «Den audiovisuelle politik: Den videre udvikling» erkender Kommissionen, at den digitale tidsalder vil få en betydelig indvirkning på beskæftigelsen inden for den audiovisuelle industri [9].

[9] KOM(1998) 446 endelig udg. af 14.7.1998.

(5) I grønbogen om «Konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf» erkendes det, at fremkomsten af nye tjenesteydelser vil give anledning til, at der skabes nye job. Tilpasningen til de nye markeder kræver medarbejdere, der er uddannet i at bruge de nye teknologier [10].

[10] KOM(1997) 623 endelig udg. af 3.12.1997.

(6) Den offentlige høring om grønbogen, som Kommissionen gennemførte, bekræftede, at der er efterspørgsel efter en specialiseret erhvervsuddannelse, der er tilpasset markedets behov [11].

[11] SEK(1998) 1284 endelig udg. af 29.7.1998.

(6 A) Den digitale revolution og de nye medier gør det muligt at frembringe nyskabende audiovisuelle produktioner og kræver en sikker beherskelse af de nye teknologier. For at sikre, at branchefolkene behersker de nye teknologier, bør der lægges vægt på uddannelse i disse teknologier.

(7) I sine konklusioner af 27. september 1999 om resultaterne af den offentlige høring om grønbogen opfordrede Rådet Kommissionen til at tage hensyn til resultatet af høringen ved udarbejdelse af forslag med henblik på foranstaltninger til styrkelse af den europæiske audiovisuelle industri, herunder multimedieindustrien [12].

[12] EFT C 283 af 6.10.1999, s. 1.

(8) Det Europæiske Råd erkendte på sit ekstraordinære topmøde om beskæftigelsen i Luxembourg den 20. og 21. november 1997, at efter- og videreuddannelse samt erhvervsuddannelse kan yde et vigtigt bidrag til medlemsstaternes beskæftigelses politik med hensyn til at øge beskæftigelsesegnethed, tilpasningsevne og iværksætter ånd samt fremme lige muligheder. Betydningen af en rigtig uddannelse er ligeledes blevet understreget i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 24. marts 2000, navnlig med hensyn til informationssamfundets nye teknologier.

(9) I sin rapport til Det Europæiske Råd om jobmuligheder i informationssamfundet [13] konstaterede Kommissionen, at der ligger et stærkt jobskabelsespotentiale i de nye audiovisuelle tjenester.

[13] KOM(1998) 590 endelig.

(10) Kommissionen iværksatte et «Handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske audiovisuelle industri (MEDIA) (1991-1995)», som blev vedtaget ved Rådets afgørelse 90/685/EØF [14], og som blandt andet omfattede en støtte til uddannelsesaktiviteter for at forbedre den faglige kompetence hos de personer, der arbejder inden for den audiovisuelle programindustri.

[14] EFT L 380 af 31.12.1990, s. 37.

(11) Fællesskabets strategi for udvikling og styrkelse af den europæiske audiovisuelle industri blev bekræftet med programmet MEDIA II, som blev vedtaget ved Rådets afgørelse 95/563/EF [15] og ved Rådets afgørelse 95/564/EF [16]. I betragtning af den viden, der er opnået gennem dette program, bør det forlænges under hensyntagen til de opnåede resultater.

[15] EFT L 321 af 30.12.1995, s. 25.

[16] EFT L 321 af 30.12.1995, s. 33.

(12) I sin rapport om resultaterne af MEDIA II programmet (1996-2000) fra 1. januar 1996 til 30. juni 1998 giver Kommissionen udtryk for, at programmet respekterer subsidiaritetsprincippet for forholdet mellem fællesskabsmidler og nationale midler, idet de nationale mekanismer traditionelt spiller en dominerende rolle, og foranstaltningerne under MEDIA II supplerer og udbygger denne [17].

[17] KOM(1999) 91 endelig af 16.3.1999.

(13) Kommissionen har i sin meddelelse om Fællesskabspolitikkerne og beskæftigelsen [18] anerkendt den positive virkning, MEDIA II programmet har på beskæftigelsen inden for det audiovisuelle område.

[18] KOM (1999) 167 endelig.

(13 A) For at fremme europæiske audiovisuelle projekter vil Kommissionen undersøge muligheden for supplerende finansiering fra andre fællesskabsinstrumenter, navnlig inden for rammerne af initiativet "eEurope" og det femte ramme program for forskning, samt inden for rammerne af samarbejdet med Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond. Branchefolkene fra den audiovisuelle sektor vil blive informeret om de forskellige former for støtte, der står til deres rådighed i Den Europæiske Union.

(14) Det europæiske audiovisuelle marked, som er ved at opstå, kræver faglige kvalifikationer, som er tilpasset markedets nye dimension, særlig med hensyn til økonomisk, finansiel og forretningsmæssig virksomhedsledelse og i forbindelse med anvendelse af ny teknologi både i initiativfasen, udviklings-, produktions-, distributions-, markedsførings- og transmissionsfasen.

(15) Branchefolk bør have faglige kvalifikationer, der sætter dem i stand til bedst muligt at udnytte programmarkedets europæiske og internationale dimension, og de bør tilskyndes til at udarbejde projekter, der svarer til markedskravene.

(15 A) Der bør navnlig gives støtte til særlige uddannelsesaktioner inden for ophavsret, herunder fællesskabsstandarder på området, samt inden for markedsføring af audiovisuelle produkter med særlig henblik på de nye teknologier som middel til deres distribution og markedsføring.

(16) Lige muligheder er et grundlæggende princip i Fællesskabets politikker, og der skal tages hensyn hertil ved gennemførelsen af dette program.

(17) Branchefolks uddannelse bør indeholde de væsentligste økonomiske, juridiske, teknologiske og kommercielle elementer, og de hurtige ændringer på dette område gør det nødvendigt at iværksætte efter- og videreuddannelsesaktioner.

(18) Erhvervsuddannelsescentrene bør i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet tilskyndes til at indgå i netværk, således at det bliver lettere at udveksle knowhow og god praksis på internationalt plan.

(19) I forbindelse med støtten til erhvervsuddannelse bør der tages hensyn til strukturelle mål såsom udviklingen af skabelses-, produktions-, markedsførings- og distributionspotentialet i de lande eller regioner, hvis audiovisuelle produktionskapacitet er ringe, eller som udgør et begrænset sprogområde.

(20) I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet i traktatens artikel 5 og eftersom målene for den påtænkte handling, iværksættelse af en erhvervsuddannelsespolitik, ikke kan gennemføres af medlemsstaterne, navnlig fordi der skal etableres tværnationale partnerskaber mellem uddannelsescentrene, må Fællesskabet iværksætte de aktioner, der er nødvendige for gennemførelsen, i betragtning af den grænseoverskridende dimension af fællesskabsforanstaltningerne. Denne afgørelse er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at gennemføre disse mål, og går ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

(21) Foranstaltningerne i henhold til dette program tilsigter alle et tværnationalt samarbejde, der giver de foranstaltninger, der iværksættes i medlemsstaterne, en værditilvækst i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.

(22) De associerede lande i Central- og Østeuropa, de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, samt Cypern, Malta og Tyrkiet er anerkendt som potentielle deltagere i fællesskabsprogrammer på grundlag af supplerende bevillinger og efter procedurer, der skal aftales med disse lande. De europæiske lande, der har undertegnet Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn, tilhører det europæiske audiovisuelle område og kan derfor, såfremt de ønsker det og under hensyntagen til budgetmæssige overvejelser eller andre prioriteter i deres audiovisuelle industrier, deltage i programmet eller nyde godt af en begrænset samarbejdsordning på grundlag af supplerende bevillinger efter de procedurer, der fastlægges i aftaler mellem de berørte parter.

(23) Europæiske tredjelandes deltagelse i programmet kan være betinget af en undersøgelse af, om deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med gældende fællesskabsret, især artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i Rådets direktiv 89/552/EØF [19] af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-radiospredningsvirksomhed, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/36/EF [20].

[19] EFT L 298 af 17.10.1989, s. 23.

[20] EFT L 202 af 30.7.1997, s. 60.

(24) Samarbejdet på erhvervsuddannelsesområdet mellem europæiske institutioner og institutioner i tredjelande på grundlag af fælles interesser kan skabe en værditilvækst for den europæiske audiovisuelle industri. Endvidere vil åbningen for tredjelande øge kendskabet til den kulturelle forskelligartethed i Europa og gøre det muligt at formidle fælles demokratiske værdier. Samarbejdet udvikles på grundlag af supplerende bevillinger og efter procedurer, der skal fastlægges i aftaler mellem de berørte parter.

(25) Med henblik på at styrke værditilvæksten som følge af Fællesskabets indsats er det nødvendigt på alle niveauer at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem de aktioner, der iværksættes inden for rammerne af denne afgørelse, og andre fællesskabsforanstaltninger. Det er ønskeligt at samordne aktiviteter i henhold til programmet med aktiviteter, der udfoldes af internationale organisationer såsom Europarådet.

(25 A) I henhold til Det Europæiske Råds beslutning i Lissabon skal Rådet og Kommissionen inden udgangen af 2000 aflægge beretning om den gennemgang af EIB's og EIF's finansieringsinstrumenter, der er indledt med det formål at ændre finansieringen af virksomhedsetableringer, virksomheder på high-tech området og meget små virksomheder samt andre af EIB foreslåede risikokapitalinitiativer. Herunder skal der tages særligt hensyn også til den audiovisuelle sektor, inklusive uddannelsesprogrammerne.

(26) Ved denne afgørelse fastsættes for hele programmets varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag, jf. punkt 1 i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 [21] til budgetmyndigheden i forbindelse med den årlige budgetprocedure.

[21] EFT C 102 af 4.4.1996, s. 4.

(27) De foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre denne afgørelse, vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [22] - ;

[22] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Der indføres et erhvervsuddannelsesprogram, i det følgende benævnt «programmet», for perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2005.

Programmet har til formål at give den audiovisuelle industris branchefolk de nødvendige kvalifikationer til at drage størst mulig fordel af markedets europæiske og internationale dimension og anvendelsen af den nye teknologi.

Artikel 2

1. Programmet har følgende formål:

a) at opfylde industriens behov og styrke dens konkurrenceevne ved at forbedre efter- og videreuddannelse af den audiovisuelle sektors branchefolk med henblik på at give dem viden og kvalifikationer, så de kan frembringe konkurrencedygtige produkter, der er nødvendige for at kunne udnytte det europæiske marked og de øvrige markeder, især på følgende områder:

- Anvendelse af ny teknologi, især digital, til produktion og spredning af audiovisuelle programmer med høj kommerciel og kunstnerisk værditilvækst.

- Økonomisk, finansiel og forretningsmæssig virksomhedsledelse, herunder de retlige regler og teknikker til finansiering af produktion og distribution af audiovisuelle programmer.

- Teknikker til affattelse af drejebøger og fortællekunst, herunder teknikker til udvikling af nye typer af audiovisuelle programmer.

Der lægges særlig vægt på de muligheder for fjernundervisning og pædagogisk fornyelse, der ligger i udvikling af online-teknologier.

Visse grundlæggende erhvervsuddannelsesinitiativer, som industrien er direkte involveret i, såsom «masters' degrees», kan rent undtagelsesvist også støttes, såfremt der ikke er anden fællesskabsstøtte til rådighed, og på områder, hvor der ikke findes støtteforanstaltninger på nationalt plan.

b) at fremme samarbejde og udveksling af knowhow og god praksis gennem oprettelse af netværk mellem de kompetente parter på uddannelsesområdet, såsom uddannelsesinstitutioner, branchen og virksomheder samt gennem fremme af uddannelsen af lærere.

Det skal navnlig ske ved at fremme en gradvis oprettelse af netværk på det audiovisuelle uddannelsesområde og inden for videreuddannelse af lærere.

2. Med henblik på gennemførelsen af de i stk. 1, litra a), første afsnit, og litra b), opstillede mål skal der tages særlig hensyn til de specifikke behov i lande eller regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller et begrænset sprogligt eller geografisk område, samt til udviklingen af en selvstændig europæisk produktions- og distributionssektor og navnlig af små og mellemstore virksomheder.

3. Realiseringen af de i stk. 1 anførte formål sker i overensstemmelse med de i bilaget fastlagte retningslinjer.

Artikel 3

For at opnå den højeste grad af koordination sørger Kommissionen for, at der etableres et samarbejde mellem uddannelsesaktiviteter og udviklingsprojekter, der modtager støtte inden for rammerne af MEDIA Plus-programmet. I den forbindelse skal de branchefolk, der deltager i efter- og videreuddannelsesaktiviteter, underrettes om, hvilke støttemekanismer programmet tilbyder. Kommissionen sikrer også koordination mellem programmet og de øvrige fællesskabsprogrammer på området for erhvervs- og videreuddannelse samt med interventionerne fra Den Europæiske Socialfond i overensstemmelse med forordningen for denne fond.

Artikel 4

1. De modtagere af fællesskabsstøtte, som deltager i gennemførelsen af de aktioner, der beskrives i bilaget, skal selv sørge for en væsentlig del af finansieringen, mindst 50 %, med forbehold af de særlige bestemmelser i bilaget.

2. Modtagere af fællesskabsstøtte skal sikre, at flertallet af deltagerne i en uddannelsesaktion kommer fra et andet land end det, hvor uddannelsen finder sted.

3. Kommissionen skal så vidt muligt sikre, at en passende del af de disponible midler, der fastlægges i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i artikel 5, hvert år forbeholdes nye aktiviteter.

4. Fællesskabets finansiering fastlægges i forhold til omkostningerne ved og arten af hver af de påtænkte aktioner.

5. Finansieringsrammen til gennemførelsen af dette program er for den i artikel 1 nævnte periode på 50 mio. EUR.

6. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.

Artikel 5

Kommissionen er ansvarlig for programmets gennemførelse .

1. De foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse for så vidt angår nedennævnte emner, vedtages i overensstemmelse med den forvaltningsprocedure, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2:

a) de generelle retningslinjer for alle de foranstaltninger, der er beskrevet i bilaget;

b) indholdet af indkaldelserne af forslag, fastlæggelse af kriterier og procedurer for udvælgelse af projekter;

c) den passende del af de disponible midler, der hvert år forbeholdes nye aktiviteter;

d) retningslinjerne for tilsyn med og evaluering af aktionerne;

e) ethvert forslag, der indebærer et fællesskabsbidrag på over 200 000 EUR pr. støttemodtager pr. år; udvalget kan tage denne grænse op til fornyet overvejelse på grundlag af de indhøstede erfaringer.

2. De foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af programmet for så vidt angår alle de andre emner, vedtages i overensstemmelse med den rådgivningsprocedure, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3.

3. Faglig bistand er fastlagt i de bestemmelser, der vedtages i forbindelse med finansforordningen.

Artikel 6

1. Kommissionen bistås af et udvalg .

2. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF anvendelse under overholdelse af bestemmelserne i artikel 8 i nævnte afgørelse. Den i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF omhandlede periode er fastsat til to måneder.

3. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF anvendelse under overholdelse af bestemmelserne i artikel 8 i nævnte afgørelse.

4. Udvalget fastlægger selv sin forretningsorden.

Artikel 7

1. Dette program er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med betingelserne i associeringsaftalerne eller tillægsprotokoller hertil vedrørende deltagelse i fællesskabsprogrammer, der er indgået eller skal indgås med disse lande.

2. Cypern, Malta, Tyrkiet og de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, kan deltage i dette program på grundlag af supplerende bevillinger efter procedurer, der aftales med disse lande.

3. Ud over de i stk. 1 og 2 nævnte lande kan de lande, der har tiltrådt Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn, deltage i dette program på grundlag af supplerende bevillinger på de betingelser, der fastlægges i aftalerne mellem de berørte parter.

4. Åbningen af programmet for de i stk. 1, 2 og 3 nævnte europæiske tredjelande kan være betinget af en forudgående undersøgelse af, om deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med gældende fællesskabsret, herunder med artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 89/552/EØF.

5. Dette program er ligeledes åbent for samarbejde med andre tredjelande på grundlag af supplerende bevillinger og efter særlige bestemmelser, også med medfinan siering i henhold til fremgangsmåder, der skal fastlægges i aftaler mellem de berørte parter. De i stk. 3 nævnte europæiske tredjelande, der ikke måtte ønske fuld deltagelse i programmet, kan indgå i et samarbejde på de i dette stykke fastsatte betingelser.

Artikel 8

1. Kommissionen sikrer, at der for de i denne afgørelse omhandlede aktioner foretages en forudgående vurdering, en overvågning og en efterfølgende evaluering, og den skal sørge for, at programmet er lettilgængeligt og at dets gennemførelse er gennemsigtig.

2. De udvalgte modtagere foretager årlig indberetning til Kommissionen.

3. Efter afslutningen af projekterne vurderer Kommissionen, hvorledes de er udført, og hvilke virkninger deres gennemførelse har haft, for at kunne fastslå, om de oprindeligt fastsatte mål er nået.

4. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en evalueringsrapport om programmets virkninger og effektivitet på grundlag af resultaterne efter to års gennemførelse.

Denne rapport skal omfatte resultatindikatorer som f.eks. indvirkning på beskæftigelsen.

Denne rapport ledsages eventuelt af forslag til tilpasninger, herunder budgetmæssige justeringer.

5. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en udførlig beretning om gennemførelsen og resultaterne af programmet efter afslutningen af dette.

I denne beretning redegør Kommissionen navnlig for den værditilvækst, der er opstået gennem Fællesskabets finansielle støtte, og dens eventuelle indvirkning på beskæftigelsen, samt for de i artikel 3 nævnte koordineringsforanstaltninger.

Artikel 9

Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2001.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG

1. PLANLAGTE AKTIONER

Dette program har til formål som støtte og supplement til medlemsstaternes aktioner at gøre det muligt for branchefolk at tilpasse sig det europæiske audiovisuelle markeds dimension navnlig ved at fremme erhvervsuddannelsen på områder som økonomisk, finansiel og forretningsmæssig virksomhedsledelse, herunder de juridiske aspekter, distribution, marketing og ny teknologi (herunder bevarelse og bedre udnyttelse af den europæiske filmiske og audiovisuelle kulturarv) samt teknikker til affattelse af drejebøger og udvikling af nye typer af programmer.

Uddannelsesaktionerne tager hensyn til de juridiske rammer for intellektuel ejendomsret, navnlig fællesskabsstandarderne på området.

De uddannelsesaktioner, der modtager støtte, vil være tilgængelige for branchefolk fra de berørte sektorer inden for den audiovisuelle industri og radiosektoren.

1.1. Uddannelse i ny teknologi

Uddannelsen har til formål at udvikle branchefolks evne til at anvende og formidle avancerede kreative teknikker, navnlig på områderne animation, computergrafik, multimedier og interaktivitet.

De foreslåede aktioner skal:

* fremme udarbejdelse og ajourføring af uddannelsesmoduler vedrørende ny audiovisuel teknologi som supplement til medlemsstaternes aktioner;

* integrere uddannelsesaktionerne i netværk og lette udvekslingen af lærere og branchefolk ved tildeling af stipendier og tilrettelæggelse af praktikophold i virksomheder i andre medlemsstater og ved at bidrage til uddannelse af lærerne og navnlig til udvikling af fjernundervisning, idet udvekslinger og partnerskaber mellem lande og regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset sprogligt eller geografisk område, især skal fremmes.

1.2. Uddannelse i økonomisk, finansiel og forretningsmæssig virksomhedsledelse

Uddannelsen har til formål at udvikle branchefolks evne til at forstå og drage fordel af den europæiske dimension i sektorerne vedrørende udvikling, produktion, marketing og distribution/udsendelse af audiovisuelle programmer.

De foreslåede aktioner skal:

* fremme udarbejdelse og ajourføring af uddannelsesmoduler i virksomhedsledelse som supplement til medlemsstaternes aktioner og med fremhævelse af den europæiske dimension,

* integrere uddannelsesaktionerne i netværk, lette udvekslinger af branchefolk ved tildeling af stipendier og tilrettelæggelse af praktikophold i virksomheder i andre medlemsstater, og bidrage til uddannelse af lærerne og navnlig til udvikling af fjernundervisning, idet udvekslinger og partnerskaber mellem lande og regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset sprogligt eller geografisk område, især skal fremmes.

1.3. Teknikker til affattelse af drejebøger

Denne uddannelse henvender sig til erfarne drejebogsforfattere og instruktører med henblik på at forbedre deres evne til at udvikle teknikker, der er baseret på både traditionelle og interaktive skrive- og fortællemetoder i alle former for audiovisuelle programmer.

Aktionerne skal:

* fremme udarbejdelse og ajourføring af uddannelsesmoduler inden for identificering af målgrupper; redigering og udformning af drejebøger til et internationalt publikum med henblik på en kvalitetsproduktion; relationerne mellem manuskriptforfatter, drejebogsredaktør, producent og distributør;

* fremme udvekslinger og partnerskaber mellem lande og regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset sprogligt eller geografisk område.

1.4. Uddannelsesnetværk

Målet er at tilskynde eksisterende institutioner og/eller aktiviteter på efter- og videreuddannelsesområdet til at styrke samordningen af deres aktiviteter med henblik på at oprette europæiske netværk.

1.5. Grunduddannelsesaktiviteter

På visse områder inden for den grundlæggende erhvervsuddannelse, hvor der hverken sker finansiering fra Fællesskabet eller fra national side, kan der rent undtagelsesvist ydes støtte til aktiviteter. Der kan navnlig være tale om «masters», hvor der er en forbindelse med industrien i form af partnerskab og/eller praktikophold.

2. GENNEMFØRELSE AF PROGRAMMET

2.1. Fremgangsmåde

Ved gennemførelsen af programmet arbejder Kommissionen med bistand fra det i artikel 6 omhandlede udvalg snævert sammen med medlemsstaterne. Den hører også de involverede parter. Den sikrer, at der i forbindelse med udvælgelsen af deltagere tages passende hensyn til den kulturelle mangfoldighed i Europa.

Den tilskynder modulkonstruktørerne til at samarbejde med uddannelsesinstitutionerne, branchen og virksomhederne om udarbejdelsen af modulerne.

Den letter modtagelsen af praktikanter navnlig fra lande og regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset sprogligt eller geografisk område.

2.2. Fællesskabsstøtte

Fællesskabets samfinansiering af de samlede uddannelsesomkostninger ligger inden for rammerne af en finansiering, som er fælles med offentlige og/eller private partnere, som regel maksimalt 50%. Denne andel kan forhøjes til 60% til uddannelsesaktioner i lande eller regioner med begrænset audiovisuel produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset geografisk eller sprogligt område.

Den procedure, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, anvendes ved fordelingen af finansieringen på de enkelte aktionstyper, der er opført i punkt 1 i dette bilag.

I overensstemmelse med Fællesskabets finansieringsregler og under anvendelse af den i artikel 6, stk. 2, fastsatte procedure fastlægger Kommissionen et finansieringsregelsæt med henblik på at fastsætte et tilskudsloft for hver efter- og videreuddannelsesaktivitet og pr. uddannet person.

Modulkonstruktørerne og de uddannelsescentre, der anvender modulerne, udvælges efter indkaldelse af forslag.

Kommissionen sikrer så vidt muligt, at en passende del af de disponible midler hvert år tildeles nye aktiviteter.

2.3. Gennemførelse

2.3.1. Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med den i artikel 6 fastsatte fremgangsmåde. Den indgår et samarbejde med konsulenter og kontorer for faglig bistand, der udvælges efter en udbudsprocedure på grundlag af deres branchemæssige sagkundskab. Den faglige bistand finansieres af programmets budget. Kommissionen kan ligeledes i henhold til proceduren i artikel 6, stk. 2, indgå partnerskaber om ad hoc-aktiviteter med specialiserede foretagender, såsom den audiovisuelle del af Eureka-programmet, med henblik på at gennemføre fælles aktioner, der opfylder programmets mål på uddannelsesområdet.

Kommissionen foretager den endelige udvælgelse af modtagere af støtten fra programmet og træffer beslutning om den økonomiske støtte, der skal bevilges i henhold til artikel 5.

Den begrunder sine beslutninger over for ansøgerne om fællesskabsstøtte og sikrer åbenhed omkring gennemførelsen af programmet.

Støttemodtagerne sørger for, at offentligheden orienteres om fællesskabsstøtten.

Kommissionen tager ved udvælgelsen af aktioner, der er berettigede til støtte, hensyn til følgende kriterier ud over de prioriteringer, der er opstillet i stk. 2:

- partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner, den specialiserede sektor og virksomhederne;

- aktionens nyskabende karakter;

- aktionens multiplikatorvirkning (navnlig forekomsten af resultater, der kan udnyttes, såsom håndbøger);

- aktionens omkostningseffektivitet;

- eksistensen af andre støtteforanstaltninger på nationalt plan og på fællesskabsplan.

Med henblik på gennemførelsen af programmet, herunder navnlig evalueringen af de projekter, der modtager finansiel støtte fra programmet, og aktionerne til fremme af netværkssamarbejde, bistås Kommissionen af anerkendte eksperter fra den audiovisuelle sektor på områderne erhvervsuddannelse, udvikling, produktion, distribution og markedsføring samt forvaltning af rettigheder navnlig i det nye digitale miljø. For at sikre, at de rådgivere og sagkyndige, som Kommissionen har inddraget, er uafhængige, fastsætter Kommissionen uforenelighedsbestemmelser vedrørende disse persongruppers deltagelse i de under programmet fastsatte indkaldelser af forslag.

2.3.2 Gennem relevante aktioner informerer Kommissionen om mulighederne i programmet og sikrer fremme heraf.

Desuden skal Kommissionen også stille de samlede oplysninger til rådighed via Internettet om alle de muligheder for at modtage EU-støtte, der er relevante for den audiovisuelle sektor.

Navnlig træffer Kommissionen og medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger til at fortsætte aktiviteterne i netværket af MEDIA-kontorer og styrke disses faglige kvalifikationer for:

* at orientere branchefolkene i den audiovisuelle sektor om de forskellige muligheder for at modtage EU-støtte, der står til deres rådighed;

* at sikre information om og fremme af programmet;

* at tilskynde til den størst mulige deltagelse fra branchens side i aktionerne under programmet;

* at bistå branchefolk i udformningen af de projekter, de ønsker at indsende i forbindelse med indkaldelse af forslag;

* at fremme grænseoverskridende samarbejde mellem branchefolk;

* at sikre forbindelse med medlemsstaternes forskellige støtteinstitutioner, således at aktionerne under dette program og de nationale støtteforanstaltninger supplerer hinanden.

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE

Uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (MEDIA Plus) (2001 - 2005)

2. BUDGETPOST(ER)

B 3 2010

3. RETSGRUNDLAG

Artikel 150 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

4.1 Foranstaltningens generelle formål

Udviklingen i de digitale teknologier medfører en hastig vækst i udbuddet af audiovisuelle programmer. Den ventede udvikling i indholdsindustrien vil ikke kunne omsættes i arbejdspladser, hvis branchens fagfolk ikke har de faglige kvalifikationer, der svarer til markedets behov. På samme måde kan støttemekanismerne for den audiovisuelle industri heller ikke være fuldt effektive, hvis de ikke hviler på kvalifikationer, der er på højde med de nye udfordringer.

Erhvervsuddannelse overskrider i dag de traditionelle rammer for grundlæggende skoleuddannelse og videreuddannelse. De hastige ændringer, der sker i det økonomiske og teknologiske miljø, gør det nødvendigt at styrke efter- og videreuddannelse på hvert trin i arbejdslivet.

Betydningen af Den Europæiske Unions erhvervsuddannelsespolitik er anerkendt som et af traktatens mål (artikel 150).

4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse/fornyelse.

Programmet MEDIA Plus Uddannelse dækker perioden fra 1. januar 2001 til 31. december 2005. En eventuel forlængelse/fornyelse af programmet er underlagt en ny beslutningsprocedure på grundlag af traktatens bestemmelser.

5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE

5.1 Ikke-obligatoriske udgifter

5.2 Opdelte bevillinger

5.3 Ikke relevant

6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART

- Støtte til samfinansiering med andre kilder i den offentlige eller private sektor.

- Der ventes ingen tilbagebetaling eller supplerende indtægter.

Fællesskabet bidrager økonomisk til erhvervsuddannelsesaktiviteter med op til 50% (60% til uddannelsesaktioner i lande eller regioner med ringe audiovisuel produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset geografisk og sprogligt område) af projekternes reelle omkostninger og med højst en million EUR om året pr. uddannelsescenter. Den finansielle støtte bevilges gennem kontrakter med en maksimal løbetid på tre år.

7. FINANSIELLE VIRKNINGER

7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen

Beløbene er fastlagt på grundlag af to informationskilder:

(1) Disponible data fra gennemførelsen af MEDIA II programmet (taloplysninger i databaser fordelt på aktivitetssektor og aktionslinje). Disse tal er baseret på oplysninger, der er indsendt af ansøgerne (der repræsenterer mindst 50% af branchen).

(2) Data fra følgende dokumenter: akterne fra de audiovisuelle konferencer (den europæiske audiovisuelle konference i Birmingham, forum om den audiovisuelle politik i Helsinki), rapport fra refleksionsgruppen på højt plan vedrørende den audiovisuelle politik (Oreja-gruppen), midtvejsevaluering af programmet MEDIA II (BIPE), dokumenter fra Kommissionen (grønbog om konvergens, meddelelse om den videre udvikling af den audiovisuelle politik) osv. Disse dokumenter med analyser af makroøkonomisk art indeholder taloplysninger om, hvilke behov de enkelte sektorer i den europæiske audiovisuelle industri har.

Til gennemførelsen af programmet over alle de planlagte 5 år og med henblik på at kunne finansiere projekter af en varighed på to eller tre år ønskes en større belastning til det første og fjerde år. De planlagte udgifter for de øvrige tre år vil gøre det muligt at finansiere projekter af kortere varighed.

Hvor stor en del af budgettet, der vil blive brugt til områderne «virksomhedsledelse», «nye teknologier» og «teknik til affattelse af drejebøger», afhænger for hvert af områderne af omkostningerne til foranstaltningen og de indkomne forslag efter indkaldelsen af forslag. De i denne finansieringsoversigt anførte beløb vedrører Fællesskabets samlede støtteomkostninger, dvs. højst 60% af de samlede omkostninger ved aktionerne.

7.2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer

FORPLIGTELSESBEVILLINGER i mio. EUR (løbende priser)

>TABLE POSITION>

For at kunne støtte uddannelsesinitiativer af en varighed på to eller tre år bevilges der for årene 2001 og 2004 højere beløb end for de andre år, hvor projekter af kortere varighed bliver udvalgt.

Aktioner i forhold til sektoren

FORPLIGTELSESBEVILLINGER i mio. EUR (løbende priser)

>TABLE POSITION>

7.3 Udgifter til faglig bistand inkluderet i budgettets del B

FORPLIGTELSESBEVILLINGER i mio. EUR (løbende priser)

>TABLE POSITION>

Kommissionen påtænker at søge ekstern faglig og/eller administrativ bistand til at foretage en udvælgelse blandt forslagene og bistå med overvågningen af projekterne. I forbindelse med programmerne MEDIA I og MEDIA II fik den bistand fra kontorer for faglig bistand med ekspertise inden for de områder, programmet dækkede. Den nærmere form for ekstern faglig og/eller administrativ bistand, der skal bruges ved gennemførelsen af dette program, vil blive afgjort i henhold til de retningslinjer, Kommissionen udstikker på området. Hvis der ved gennemførelsen af dette program skal bruges kontorer for faglig bistand, vil kollegiet blive behørigt underrettet herom i henhold til Vademecum for kontorer for faglig bistand.

7.4 Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger

FORPLIGTELSESBEVILLINGER i mio. EUR

>TABLE POSITION>

8. FORHOLDSREGLER MOD BEDRAGERI

Udvælgelse af støttemodtagere under programmet foretages i forbindelse med en indkaldelse af forslag, der offentliggøres flere gange årligt i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Før en ansøgning om fællesskabsstøtte godkendes, vurderer Kommissionen den nøje for at afgøre, om den er i overensstemmelse med Rådets afgørelser og med de i indkaldelsen anførte betingelser.

Ansøgninger om fællesskabsstøtte skal indeholde:

- en finansieringsplan med alle oplysninger om finansieringen af projekterne, herunder den finansielle støtte Kommissionen anmodes om;

- en foreløbig tidsplan for arbejdet;

- alle øvrige nyttige oplysninger, som Kommissionen måtte forlange i betingelserne for indkaldelserne af forslag.

Med henblik på at foretage en udvælgelse blandt forslagene bistås Kommissionen af kontorer for faglig bistand med ekspertise på de områder, programmet dækker. De forslag, der udvælges som støtteberettigede, forelægges først uafhængige eksperter og sendes derefter til MEDIA-udvalget, der består af repræsentanter for de stater, der deltager i programmet, før den endelige beslutning træffes af Europa-Kommissionen. Ud over visse tærskler, der præciseres i afgørelserne om programmet, forelægges de udvalgte forslag udvalget med henblik på udtalelse.

Betaling af finansiel støtte er betinget af, at der forud for betalingen fremlægges detaljerede oversigtsbilag og aktivitetsrapporter. Betaling forudsætter endvidere kontrolforanstaltninger på stedet (revision) og en central overvågning.

Desuden foretager forskellige organer (Revisionsretten, finanskontrollen og den anvisningsberettigede) kontroller hos ledelsen for de gennemførte aktioner og hos støttemodtagerne.

9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS

9.1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe

Hovedmålet er at styrke kvalifikationerne hos den europæiske audiovisuelle industris branchefolk gennem en større kontrol af ledelsesværktøjer, en større inddragelse af globale markeder og den europæiske dimension i de forskellige erhverv og endelig gennem en specifik uddannelse i brug af nye teknologier. Det ventede resultat er således en øget konkurrenceevne i de europæiske audiovisuelle virksomheder.

MEDIA-aktionerne har især til formål at afhjælpe:

- direktørernes manglende uddannelse i forretningsmæssige og juridiske spørgsmål og den manglende inddragelse af markeder, der længe har præget en del af den europæiske industristruktur;

- den utilstrækkelige inddragelse af den europæiske dimension i projekt- og virksomhedsudviklingen;

- opsplitningen af virksomheder, der gør det umuligt at frigøre tilstrækkelige midler til uddannelsesaktioner;

- en utilstrækkelig uddannelse i nye digitale teknologier.

Målgruppe:

De aktioner, der iværksættes, sigter mod forskellige typer deltagere: branchefolk, lærere og virksomheder. De foreslåede uddannelsesaktioner vedrører forskellige områder som virksomhedsledelse, affattelse af drejebøger og nye teknologier. De gennemførte aktioner skal give sig udslag i, at der udvikles højtkvalificerede stillinger på det europæiske marked, opretholdes en stærk iværksætterkultur på europæisk plan, og at der systematisk indbygges en europæisk dimension i planerne for grunduddannelse.

9.2 Begrundelse for foranstaltningen

Behovet for fællesskabsstøtte, især under hensyntagen til nærhedsprincippet:

Det foreslåede støtteprogram indgår i Den Europæiske Unions audiovisuelle politik.

Programmet virker efter subsidiaritetsprincippet som supplement til initiativer på nationalt plan. Det støtter og supplerer aktioner, der gennemføres på nationalt plan. Det opfylder målene i traktaten, navnlig i artikel 150, der sigter mod at:

- lette tilpasningen til den industrielle udvikling;

- forbedre den grundlæggende erhvervsuddannelse samt efter- og videreuddannelsen;

- stimulere samarbejdet om erhvervsuddannelse mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder;

Valg af støtteform:

De midler, Fællesskabet bevilger i form af støtte indtil 50% (60% for uddannelsesaktioner i lande eller regioner med ringe audiovisuel produktionsevne, og/eller som udgør et begrænset geografisk og sprogligt område) af de gennemførte aktioner, sigter mod at tilskynde nationale/regionale parter til at supplere eksisterende uddannelser.

Kommissionens rapport om resultaterne af MEDIA II programmet (1996-2000) i perioden 1. januar 1996 - 30. juni 1998 understreger, at de uddannelsesaktioner, der er gennemført inden for rammerne af MEDIA-programmet, opfylder et reelt behov hos den europæiske audiovisuelle industri i kraft af både deres indhold og internationale karakter. (...) De har endelig givet mulighed for at etablere egentlige netværk af europæiske branchefolk, hvilket fremmer koproduktioner og salg og i visse tilfælde kan føre til varige partnerskaber.

9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen

Resultatindikatorer:

Grundlæggende uddannelse:

- Antal deltagere på kurserne

- Antal udenlandske deltagere

- Antal uddannelsesinstitutioner i netværket (pr. uddannelsesprojekt).

Efter- og videreuddannelse:

- Antal deltagere på kurserne

- Antal udenlandske deltagere

- Antal projekter under udvikling, der opstod under uddannelsen

- Antal projekter udviklet efter uddannelsen (og som var under udvikling under uddannelsen)

- Antal mobile kurser.

Kommissionen overvåger de mest relevante indikatorer under gennemførelsen af programmet. I henhold til de kontrakter, der er indgået med Kommissionen, er modtagere af finansiel støtte forpligtede til at indsende de nødvendige oplysninger, så der kan foretages en løbende evaluering, en midtvejsevaluering og en efterfølgende evaluering.

Evalueringsbetingelser og -hyppighed:

Kommissionen udarbejder to evalueringsrapporter om programmet.

Midtvejsevaluering: Den første rapport skal udfærdiges to år efter iværksættelsen af programmet. Denne rapport har til formål at give en første evaluering af midtvejsresultaterne med henblik på eventuelt at foretage nødvendige ændringer og justeringer for anden del af programmet. Med henblik herpå kan Kommissionen indgå samarbejde med eksterne konsulenter, der udvælges efter en udbudsprocedure på grundlag af deres sagkundskab. Kommissionens rapport forelægges Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg.

Endelig rapport: Den anden rapport skal udfærdiges efter fem års gennemførelse af programmet. Denne rapport har til formål at evaluere de sammenlignende resultater af støtteordningerne i forhold til programmets formål. Som for midtvejsrapporten kan Kommissionen indgå samarbejde med eksterne konsulenter. Den endelige rapport forelægges Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg.

På grundlag af de indhøstede erfaringer med MEDIA II programmet påtænker Kommissionen endvidere at fortsætte den revisionspraksis, hvor der foretages revision hos støttemodtagerne (ca. 30 om året) for at kontrollere, at EF-midlerne bruges efter hensigten. Resultaterne af disse revisioner danner grundlag for en skriftlig rapport.

Vurdering af de opnåede resultater:

Informationer, der gør det muligt at måle effekt, resultater og virkninger af programmet, vil blive hentet fra følgende kilder:

- Statistiske data, der udarbejdes på grundlag af oplysninger i ansøgningerne og i opfølgningen af kontrakterne med støttemodtagerne;

- Revisionsrapporter for et udsnit af programmets støttemodtagere (30 om året);

- Samtaler med MEDIA-kontorer og kontakter på de nationale markeder;

- Samtaler med eksperter og institutioner (nationale og internationale brancheforeninger);

- Samtaler med audiovisuelle branchefolk og med specialiserede uddannelsesinstitutioner.

10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (DET ALMINDELIGE BUDGETS SEKTION III, DEL A)

Denne del af finansieringsoversigten fremsendes til GD BUDG og GD ADMIN. Sidstnævnte videresender den til GD BUDG med en udtalelse.

De nødvendige administrative midler vil fremkomme ved Kommissionens årlige beslutning om tildeling af midler under hensyntagen bl.a. til det yderligere personale og de yderligere beløb, budgetmyndigheden måtte have bevilget.

10.1 Indvirkningen på antallet af stillinger

>TABLE POSITION>

Den konkrete mobilisering af de nødvendige administrative ressourcer vil kunne ske på grundlag af Kommissionens årlige beslutning om fordeling af ressourcerne, bl.a. under hensyn til de yderligere ressourcer, der tildeles af budgetmyndigheden.

Som følge heraf må GD EAC tage højde for risikoen for, at budgetmyndigheden efter vedtagelse af dette forslag til retsakt ikke bevilger Kommissionen de nødvendige yderligere ressourcer. I så fald, og hvis der ikke er mulighed for omplacering fra andre af Kommissionens tjenestegrene, må GD EAC selv - udelukkende gennem intern omplacering - opfylde de ekstra behov for menneskelige ressourcer.

10.2 De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning

Pr. år i EUR

>TABLE POSITION>

Beløbene angiver de samlede omkostninger til yderligere ansættelser for hele foranstaltningens varighed, hvis den er af bestemt varighed, og for 12 måneder, hvis den er af ubestemt varighed.

10.3 Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen bl.a. til udvalgs- og ekspertmøder (EUR)

>TABLE POSITION>

Udgifterne vedrørende de ansatte i lønklasse A-7 i pkt. 10 bliver dækket af bevillingerne fra den samlede tilsvarende ramme i GD EAC.