EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 28.9.2022 COM(2022) 489 final 2022/0298(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 2009/148/EF om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest {SEC(2022) 342 final} - {SWD(2022) 310 final} - {SWD(2022) 311 final} - {SWD(2022) 312 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Et af Den Europæiske Unions (EU's) mål er at fremme trivsel og bæredygtig udvikling baseret på en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt. Enhver arbejdstagers ret til sunde, sikre og værdige arbejdsforhold er nedfældet i artikel 31 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Princip 10 i den europæiske søjle for sociale rettigheder fastslår, at arbejdstagere har ret til et højt beskyttelsesniveau for deres sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. I sine politiske retningslinjer forpligtede kommissionsformand Ursula von der Leyen sig til at fremlægge en europæisk plan for bekæmpelse af kræft for at støtte medlemsstaterne i at forbedre kræftkontrollen og -behandlingen. Dette forslag opfylder tilsagnet i den europæiske kræfthandlingsplan, handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder og EU's strategiske ramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for 2021-2027 om yderligere at reducere arbejdstagernes eksponering for asbest, som er et meget farligt kræftfremkaldende stof. Dette forslag, der fremhæves som en af prioriteterne under aktion 3 — En stærkere økonomi, social retfærdighed og beskæftigelse — fra konferencen om Europas fremtid , er et vigtigt resultat af Kommissionens arbejdsprogram for 2022. Beskyttelse af arbejdstagere mod eksponering for asbest er også en nøgleprioritet for Europa-Parlamentet. I sin beslutning fra oktober 2021 fastlagde Europa-Parlamentet en omfattende tilgang til håndtering af eksisterende asbestspørgsmål. Som reaktion herpå har Kommissionen vedtaget sin meddelelse om arbejde hen imod en fremtid uden asbest: en europæisk tilgang til håndtering af de sundhedsrisici, der er forbundet med asbest. Den omhandler den folkesundhedsmæssige risiko, der er forbundet med asbest, på en holistisk måde og præsenterer foranstaltninger på EU-plan til håndtering af asbest i hele dens livscyklus. Arbejdsrelateret kræft er den primære årsag til arbejdsrelaterede dødsfald i EU. Det skyldes først og fremmest eksponering for kræftfremkaldende stoffer såsom asbest. Op til 78 % af de arbejdsrelaterede kræftformer, der anerkendes i medlemsstaterne, er relateret til asbest. Når luftbårne asbestfibre indåndes, kan de f.eks. føre til mesotheliom og lungekræft med en gennemsnitlig forsinkelse mellem eksponering og de første sygdomstegn på 30 år. Kræft kan derfor udvikle sig årtier efter arbejdsrelateret eksponering, herunder når arbejdstagere er gået på pension fra arbejdet. Det gør det vanskeligt at spore tidligere eksponeringer og afdække en årsagssammenhæng mellem arbejdsrelateret eksponering og kræft. Derfor kan antallet af personer, der er ramt af asbestrelaterede erhvervssygdomme, være undervurderet. Det progressive forbud mod anvendelse af asbest i EU begyndte i 1988 med et forbud mod crocidolit (også kaldet blå asbest) og blev efterfølgende udvidet til at omfatte andre asbestholdige materialer. Siden 2005 har alle former for asbest været forbudt i EU. Den første EU-foranstaltning, der havde til formål at beskytte arbejdstagerne mod de specifikke risici for eksponering for asbest på arbejdspladsen, går tilbage til 1983, da Rådets direktiv 83/477/EØF blev vedtaget. Dette direktiv er blevet ændret væsentligt flere gange indtil den seneste kodificerede udgave, direktiv 2009/148/EF (direktivet om asbest på arbejdspladsen). Da asbest er et kræftfremkaldende stof, finder bestemmelserne i direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer, mutagener og reproduktionstoksiske stoffer (direktivet om kræftfremkaldende stoffer, mutagener og reproduktionstoksiske stoffer) desuden anvendelse, når de er gunstigere for arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. Dette omfatter et krav om minimering af eksponering, da det endnu ikke har været muligt at identificere en eksponeringstærskel, under hvilken eksponering for asbest ikke indebærer en kræftrisiko. Derfor og i overensstemmelse med direktivet om kræftfremkaldende stoffer, mutagener og reproduktionstoksiske stoffer bør arbejdsgiverne sikre, at den risiko, der er forbundet med arbejdstagernes eksponering for asbest på arbejdspladsen, reduceres til et minimum og under alle omstændigheder til et så lavt niveau som teknisk muligt. Direktivet om asbest på arbejdspladsen beskytter arbejdstagerne mod sundhedsrisici, der opstår eller kan opstå som følge af eksponering for asbest under arbejdet, herunder ved at forebygge sådanne risici. I henhold til direktivet om asbest på arbejdspladsen skal eksponeringen for alle aktiviteter, hvor arbejdstagere udsættes for eller kan blive udsat for støv fra asbest eller asbestholdige materialer, reduceres til et minimum og under alle omstændigheder under den fastsatte grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering (OEL) på 0,1 fibre/cm³ som et tidsvægtet gennemsnit (TWA) på otte timer. Dette omfatter situationer, hvor arbejdstagere vender tilbage til arbejdspladsen efter udførelse af aktiviteter såsom nedrivning, fjernelse af asbest, reparation og vedligeholdelse, hvor det kan forventes, at den fastsatte grænseværdi vil blive overskredet på trods af anvendelsen af tekniske forebyggende foranstaltninger til begrænsning af koncentrationen af asbest i luften. Hvis grænseværdien overskrides, skal årsagerne hertil identificeres, og arbejdsgiveren skal træffe passende risikostyringsforanstaltninger for at afhjælpe situationen, inden arbejdet genoptages. Det præciseres også, at hvis OEL'en ikke kan overholdes på anden måde, skal arbejdsgiverne udstyre arbejdstagerne med passende åndedrætsværn og andre personlige værnemidler. Desuden gælder der strenge forpligtelser med hensyn til beskyttelse, planlægning og uddannelse for arbejdsgiverne. Selv om udvinding, fremstilling og forarbejdning af asbest er forbudt, er der et stort nedarvet problem i hele EU, som udgør en folkesundhedsmæssig udfordring på arbejdspladsen, eftersom asbest stadig findes i mange ældre bygninger, som sandsynligvis vil blive renoveret, tilpasset eller nedrevet i de kommende år. Renoveringsbølgestrategien under den europæiske grønne pagt har navnlig til formål at fremskynde renoveringen af bygninger i hele EU. Da risikoen for eksponering for asbest hovedsagelig opstår under renoverings-, vedligeholdelses- og nedrivningsarbejder, er det vigtigt at styrke de forebyggende foranstaltninger for yderligere at begrænse arbejdstagernes eksponering for asbest. Det anslås, at 4,1-7,3 millioner arbejdstagere i øjeblikket udsættes for asbest. Risikoen for denne eksponering hænger hovedsagelig sammen med håndteringen af asbestholdige materialer og spredningen af asbestfibre under bygge- og anlægsarbejder, f.eks. i forbindelse med renovering, vedligeholdelse, reparation og nedrivning. Af alle arbejdstagere, der udsættes for asbest, arbejder 97 % i bygge- og anlægssektoren, herunder relaterede erhverv som tagbeklædning, VVS, tømrerarbejde eller gulvlægning. Eksponering for asbest findes også i andre økonomiske sektorer, f.eks. affaldshåndtering (2 % af alle eksponerede arbejdstagere), minedrift og stenbrud, brandbekæmpelse, udgravning og vedligeholdelse af tunneler samt prøveudtagning og analyse af asbest. Der er også risiko for eksponering, når skibe, boreplatforme og transportmidler såsom tog og fly med asbestisolering repareres eller ophugges. For at sikre, at foranstaltningerne til beskyttelse af arbejdstagerne mod eksponering for asbest er så effektive som muligt, er det nødvendigt at holde direktivet om asbest på arbejdspladsen ajour med ny videnskabelig viden, der er udviklet siden den seneste omfattende revision. Den nuværende OEL på 0,1 fibre/cm³ i direktivet om asbest på arbejdspladsen blev fastsat i 2003 på grundlag af den videnskabelige og teknologiske viden, der var til rådighed på daværende tidspunkt. Direktivet om asbest på arbejdspladsen indeholder minimumskrav, der bør tages op til revision på grundlag af de indhøstede erfaringer og den teknologiske udvikling på dette område. Efter den seneste videnskabelige og teknologiske udvikling er der mulighed for at forbedre beskyttelsen af arbejdstagere, der udsættes for asbest, og dermed yderligere mindske sandsynligheden for, at arbejdstagere pådrager sig asbestrelaterede sygdomme. Desuden har fire medlemsstater allerede indført strengere OEL'er i deres nationale lovgivning. Den foreslåede ændring af direktivet om asbest på arbejdspladsen vil gøre OEL'en i henhold til direktivet mere effektiv ved at ajourføre den på grundlag af den seneste tilgængelige videnskabelige dokumentation. Den foreslåede ændring understøttes af den seneste tilbundsgående evaluering af direktivet om asbest på arbejdspladsen (efterfølgende evaluering i 2017 af EU's direktiver om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen) og af den seneste vurdering af gennemførelsen af EU's direktiver om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, der dækker perioden fra 2013 til 2017. I den seneste tilbundsgående evaluering af direktivet om asbest på arbejdspladsen blev det konkluderet, at direktivet om asbest på arbejdspladsen fortsat er yderst relevant, og at det for at øge dets effektivitet i lyset af videnskabelige fremskridt bør overvejes at sænke den OEL, der er fastsat i direktivet om asbest på arbejdspladsen. Kommissionen anmodede Udvalget for Risikovurdering (RAC) under Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) om at vurdere den videnskabelige relevans af den nuværende OEL for asbest og at indgå i udarbejdelsen af forslaget om ændring af direktivet om asbest på arbejdspladsen. RAC's videnskabelige udtalelse blev vedtaget i juni 2021. Den bekræftede, at asbest ikke har et sikkert eksponeringsniveau, hvilket betyder, at enhver eksponering for asbest i sidste ende kan føre til sygdom. Der blev således udledt et forhold mellem eksponeringsniveauerne og den dermed forbundne risiko (eksponeringsrisikoforhold, ERR), hvilket udtrykker den overrisiko, der er forbundet med lungekræft og dødelighed som følge af mesotheliom (kombineret) som en funktion af fiberkoncentrationen i luften. Desuden nåede Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen (ACSH) enstemmigt til enighed om behovet for at sænke den nuværende OEL. Reduktion af eksponeringen for asbest på arbejdspladsen ved at sænke den EU-dækkende OEL bidrager effektivt til at forebygge kræfttilfælde og dødsfald. Det forbedrer derfor beskyttelsen af arbejdstagerne ved at øge længden, kvaliteten og produktiviteten af arbejdslivet for EU-arbejdstagere og sikre et ensartet minimumsbeskyttelsesniveau i hele EU. Det skaber også lige vilkår for virksomheder, da det forhindrer virksomheder, der ikke træffer passende foranstaltninger, i at opnå en konkurrencemæssig fordel i forhold til dem, der gør det. Hvis der ikke træffes foranstaltninger, og på grund af den latenstid, som følger af ineffektiv forebyggelse (dvs. sundhedsvirkningerne), forventes virksomhederne at bære højere omkostninger i fremtiden og lide under nedsat produktivitet, som skyldes fravær og tab af ekspertise. For medlemsstaterne vil dette føre til øgede udgifter til social sikring (f.eks. på grund af højere udgifter til lægebehandling og ydelser ved uarbejdsdygtighed) og mistede skatteindtægter. En revision af OEL i henhold til direktivet om asbest på arbejdspladsen vil føre til en større harmonisering af grænseværdierne i hele EU, hvilket forventes at skabe lige vilkår for virksomhederne. Virksomheder, der er villige til at operere i flere medlemsstater, vil få yderligere gavn af strømlinede gældende grænseværdier. Dette kan føre til besparelser, da der kan anvendes fælles løsninger på tværs af anlæg, i stedet for at der skal udformes lokalitetsspecifikke løsninger for at opfylde forskellige OEL-krav.

En indsats på EU-plan vil også skabe mere retfærdige betingelser for udstationerede, grænseoverskridende og mobile arbejdstagere, der udsættes for asbest i byggesektoren (hvor et betydeligt antal udstationerede arbejdstagere flytter fra et sted til et andet, ofte i flere medlemsstater), og også en mere retfærdig fordeling af sundhedsudgifterne på tværs af medlemsstaterne. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område Dette initiativ er i overensstemmelse med den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip 10 om retten til et sundt, sikkert og veltilpasset arbejdsmiljø, og dens handlingsplan. En revision af OEL'en for asbest bidrager til at opnå et højt niveau for beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. Dette initiativ bygger også på Kommissionens tilsagn i EU's strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for 2021-2027 og den europæiske kræfthandlingsplan om yderligere at sænke OEL'en for asbest i direktivet om asbest på arbejdspladsen i 2022. Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet ("rammedirektivet om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen") og CMRD har ingen betydning for strengere eller mere specifikke regler i henhold til direktivet om asbest på arbejdspladsen. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder REACH-forordningen (i kraft siden 2007) skabte bl.a. to særskilte EU-reguleringstilgange: begrænsninger og tilladelser. Siden 1988 har markedsføring og anvendelse af crocidolit og produkter indeholdende crocidolit været forbudt. Markedsføring af produkter, der indeholder andre former for asbest, er blevet begrænset. Disse bestemmelser blev ændret flere gange, før det endelige forbud mod fremstilling, markedsføring og anvendelse af alle former for asbest samt af artikler og blandinger, der indeholder asbest, og som de bevidst er tilsat, blev indført i 2005. Samlet set er direktivet om asbest på arbejdspladsen og REACH-forordningen relevante for arbejdstagernes beskyttelse mod farerne ved eksponering for asbest. Direktivet om asbest på arbejdspladsen og REACH-forordningen supplerer juridisk hinanden. Rammedirektivet om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen fastsætter hovedprincipperne for forebyggelse af erhvervsbetingede risici og beskyttelse af sikkerhed og sundhed. Det finder anvendelse på alle aktivitetssektorer og har ingen indflydelse på nuværende eller fremtidige nationale regler og EU-regler, der sikrer et højere beskyttelsesniveau for arbejdstagernes sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. En række individuelle direktiver om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen blev vedtaget på grundlag af artikel 16 i rammedirektivet om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (herunder direktivet om asbest på arbejdspladsen). REACH-forordningen bestemmer på sin side, at den finder anvendelse med forbehold af lovgivningen om beskyttelse af arbejdstagerne, herunder direktivet om asbest på arbejdspladsen. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Artikel 153, stk. 2, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) bestemmer, at Europa-Parlamentet og Rådet "på de i stk. 1, litra a)-i) [i artikel 153 i TEUF], nævnte områder ved udstedelse af direktiver [kan] vedtage minimumsforskrifter, der skal gennemføres gradvis under hensyn til de vilkår og tekniske bestemmelser, der gælder i hver af medlemsstaterne. I disse direktiver skal det undgås at pålægge administrative, finansielle og retlige byrder af en sådan art, at de hæmmer oprettelse og udvikling af små og mellemstore virksomheder." Artikel 153, stk. 1, litra a), i TEUF fastsætter, at EU støtter og supplerer medlemsstaternes indsats på området "forbedring af især arbejdsmiljøet for at beskytte arbejdstagernes sikkerhed og sundhed". Direktivet om asbest på arbejdspladsen blev vedtaget på grundlag af artikel 153, stk. 2, litra b), i TEUF for at forbedre arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. Nærværende forslag har til formål at styrke niveauet for beskyttelse af arbejdstagernes sundhed i overensstemmelse med artikel 153, stk. 1, litra a), i TEUF i form af en revideret OEL ledsaget af visse tekniske tilpasninger. Derfor er artikel 153, stk. 2, litra b), i TEUF det korrekte retsgrundlag for Kommissionens forslag. I henhold til artikel 153, stk. 2, i TEUF er forbedring af især arbejdsmiljøet for at beskytte arbejdstagernes sikkerhed og sundhed et aspekt af socialpolitikken, hvor EU deler kompetence med medlemsstaterne. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

Da risiciene for arbejdstagernes sundhed og sikkerhed som følge af eksponering for asbest stort set er ens i hele EU, spiller EU en klar rolle med hensyn til at støtte medlemsstaterne i håndteringen af sådanne risici. Data indsamlet under det forberedende arbejde viser, at der er forskelle i medlemsstaterne med hensyn til fastsættelse af grænseværdier for asbest. Som følge heraf har arbejdstagerne i EU forskellige beskyttelsesniveauer. Tre medlemsstater har fastsat bindende OEL'er under EU's OEL (Danmark, Nederlandene og Frankrig), mens én medlemsstat (Tyskland) har fastsat en grænseværdi svarende til en acceptabel koncentration ud over den bindende grænseværdi, hvilket giver en strengere tilgang end den nuværende EU-grænseværdi for OEL. Disse fire medlemsstater har allerede reduceret deres eksponeringsgrænseværdier for asbest til under den OEL, der er fastsat i EU-lovgivningen, i erkendelse af den seneste udvikling inden for videnskabelig viden og teknologi på dette område. Ajourføring af direktivet om asbest på arbejdspladsen er en effektiv måde at sikre, at forebyggende foranstaltninger ajourføres i overensstemmelse hermed i alle medlemsstater. Det vil bidrage til at opnå et ensartet niveau af minimumskrav, der skal sikre en bedre standard for sundhed og sikkerhed, og dermed minimere forskellene i beskyttelsen af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed mellem medlemsstaterne og på tværs af EU's indre marked. Derfor bidrager en revideret EU-OEL til at opnå en mere harmoniseret og bedre beskyttelse af arbejdstagerne og til lige konkurrencevilkår for virksomheder i hele EU. Virksomheder, der er villige til at operere i flere medlemsstater, kan drage fordel af strømlinede gældende grænseværdier. Dette kan føre til besparelser, da der kan anvendes fælles løsninger på tværs af anlæg, i stedet for at der skal udformes lokalitetsspecifikke løsninger for at opfylde forskellige OEL-krav. En revision af grænseværdien er meget kompleks og kræver en høj grad af videnskabelig ekspertise. En betydelig fordel ved revisionen af EU's OEL er, at den fjerner behovet for, at medlemsstaterne foretager deres egne videnskabelige analyser, med sandsynligvis betydelige besparelser på de administrative omkostninger til følge. I stedet kunne disse sparede ressourcer afsættes til yderligere at forbedre arbejdsmiljøpolitikkerne i de enkelte medlemsstater. Det følger heraf, at en indsats på EU-plan for at nå målene i dette forslag er nødvendig, da disse mål ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, hverken på centralt, regionalt eller lokalt plan, på grund af den foreslåede foranstaltnings omfang og virkninger. Dette er i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Ændringen af direktivet om asbest på arbejdspladsen kan kun ske på EU-plan og efter en høring i to faser af arbejdsmarkedets parter (ledelse og arbejdstagere) i overensstemmelse med artikel 154 i TEUF. •Proportionalitetsprincippet Den foreslåede ændring af direktivet om asbest på arbejdspladsen fokuserer på: i) at revidere OEL'en for asbest ved at ændre artikel 8 i direktivet om asbest på arbejdspladsen på grundlag af de foreliggende videnskabelige og teknologiske data, jf. betragtning 3 i direktivet om asbest på arbejdspladsen, ii) at behandle visse aspekter, der er direkte forbundet med nedsættelsen af den nuværende OEL (f.eks. måleteknikker), og iii) tekniske præciseringer af direktivets tekst. Med hensyn til den foreslåede grænseværdi er socioøkonomiske gennemførlighedsfaktorer blevet overvejet efter indgående drøftelser med alle interessenter (repræsentanter for arbejdstagerorganisationer, repræsentanter for arbejdsgiverorganisationer og regeringsrepræsentanter). Dette initiativ har til formål at sikre en afbalanceret tilgang, dvs. at forhindre, at virksomheder står over for alvorlige økonomiske ulemper, samtidig med at arbejdstagerne sikres en passende beskyttelse på EU-plan. Initiativet anses for at være afbalanceret og berettiget i lyset af de opnåede og langsigtede fordele med hensyn til at reducere sundhedsrisici som følge af arbejdstagernes eksponering for asbest og redde liv uden at pålægge virksomhederne i de berørte sektorer, herunder mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, en uforholdsmæssig stor byrde. I overensstemmelse med artikel 153, stk. 4, i TEUF fastsætter dette forslag minimumsforskrifter og er ikke til hinder for, at de enkelte medlemsstater opretholder eller indfører strengere beskyttelsesforanstaltninger, der er forenelige med traktaterne, f.eks. i form af lavere grænseværdier eller andre bestemmelser, der sikrer en bedre beskyttelse af arbejdstagerne. Det følger heraf, at dette forslag i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5, stk. 4, i TEU, ikke går ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dets mål. Den konsekvensanalyse, der ledsager dette forslag, indeholder detaljerede oplysninger om overholdelsen af proportionalitetsprincippet (punkt 8.2). •Valg af retsakt Artikel 153, stk. 2, litra b), i TEUF præciserer, at minimumsforskrifter for beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed kan vedtages "ved udstedelse af direktiver". 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning I den seneste dybdegående evaluering af direktivet om asbest på arbejdspladsen (efterfølgende evaluering fra 2017 af EU's direktiver om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen) blev det konkluderet, at direktivet om asbest på arbejdspladsen ifølge den foreliggende dokumentation fortsat er yderst relevant og effektivt. Samtidig konkluderede undersøgelsen til støtte for denne evaluering, at det for at øge relevansen og effektiviteten af direktivet om asbest på arbejdspladsen bør overvejes at sænke OEL'en for asbest. Undersøgelsen viste også, at der var behov for en mere tilbundsgående analyse af dette spørgsmål. Dette forslag omhandler disse resultater og er baseret på en grundig analyse af de konstaterede problemer. •Høringer af interesserede parter

Høring af arbejdsmarkedets parter i EU i to faser i overensstemmelse med artikel 154 i TEUF I 2020 og 2021 gennemførte Kommissionen en høring i to faser af arbejdsmarkedets parter på EU-plan i henhold til artikel 154, stk. 2, i TEUF. Den første fase af høringen af arbejdsmarkedets parter sluttede den 11. februar 2021 og bekræftede arbejdsmarkedsparternes generelle støtte til at revidere den nuværende OEL for asbest. Anden fase af høringen, som fokuserede på det planlagte indhold af det mulige forslag, sluttede den 30. september 2021. Denne høring gjorde det muligt for Kommissionen at indsamle udtalelser fra arbejdsmarkedets parter i EU om den mulige retning for og indholdet af EU's indsats for at revidere den bindende OEL for asbest. Resultaterne af den første fase af høringen bekræftede arbejdsmarkedsparternes generelle støtte til en tilgang på EU-plan til OEL'er for farlige kemikalier for arbejdstagere i hele EU. De to arbejdstagerorganisationer, der deltog i høringen, anerkendte betydningen af at revidere den nuværende grænseværdi for asbest og anmodede om et bredere indsatsområde i henhold til direktivet om arbejdsulykker. De foreslog bl.a.: i) en udvidelse af anvendelsesområdet for direktivet om asbest på arbejdspladsen til at omfatte en ajourført liste over alle kendte former for fibre med tilsvarende skadelige virkninger for menneskers sundhed, ii) at lade begreberne sporadisk eksponering og lav eksponering samt skøre og ikkeskøre asbestholdige materialer udgå og iii) et forbud mod indkapsling og forsegling af asbest. De fremsatte også forslag til tekniske aspekter, hvoraf de fleste allerede er omfattet af de generelle bestemmelser i direktivet om asbest på arbejdspladsen, mens andre går ud over dets anvendelsesområde. Deres forslag afspejler forslagene i Europa-Parlamentets beslutning. Nogle forslag går ud over anvendelsesområdet for politikområdet sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, f.eks. obligatorisk screening af bygninger eller oprettelse af nationale asbestprotokoller. Andre forslag rækker ud over EU's kompetencer, f.eks. et lovgivningsforslag om anerkendelse af erhvervssygdomme, minimumsstandarder for anerkendelsesprocedurer og for erstatning til ofre. De tre arbejdsgiverorganisationer, der deltog i høringen, støttede målet om effektivt at beskytte arbejdstagerne mod eksponering for farlige kemikalier, herunder ved at fastsætte OEL på EU-plan, hvor det er relevant. De mente, at dette er i arbejdstagernes og virksomhedernes interesse og bidrager til at skabe lige vilkår for virksomhederne. De gav imidlertid også udtryk for visse betænkeligheder med hensyn til den tilgang, der er valgt til fastsættelse af sådanne værdier. To arbejdsgiverorganisationer fremhævede, at enhver revision af en OEL skal være baseret på solid videnskabelig dokumentation og en grundig vurdering af teknisk og økonomisk gennemførlighed og socioøkonomiske virkninger, for hvilken ACSH spiller en central rolle. I anden fase af høringen anerkendte to arbejdstagerorganisationer, der deltog i høringen, betydningen af yderligere at forbedre beskyttelsen af arbejdstagere mod eksponering for asbest og støttede revisionen af OEL'en i direktivet om asbest på arbejdspladsen. Begge arbejdstagerorganisationer gentog deres holdning fra første fase af høringen og opfordrede til de samme foranstaltninger som foreslået i Europa-Parlamentets beslutning. Tre ud af fire arbejdsgiverorganisationer, der deltog i både første og anden fase af høringen, gentog deres tidligere erklæringer. Shipyards’ & Maritime Equipment Association of Europe, som kun deltog i anden fase af høringen, henviste til indkapsling som den bedste og sikreste metode til håndtering af asbest i søfartssektoren. Høring af ACSH Trepartsudvalget ACSH består af repræsentanter for de nationale regeringer og arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer. Udvalget blev hørt om dette forslag via sin særlige kemikaliegruppe i overensstemmelse med ACSH's mandat. I dette mandat anmoder Kommissionen kemikaliegruppen om aktivt at deltage i anbefalingen af prioriteter for nye eller reviderede videnskabelige evalueringer. Kemikaliegruppens udtalelse tager hensyn til RAC's videnskabelige input og socioøkonomiske og gennemførlighedsmæssige faktorer. Den 24. november 2021 vedtog ACSH en udtalelse om en bindende EU-OEL i henhold til direktivet om asbest på arbejdspladsen. I denne udtalelse blev der opnået enighed om behovet for at sænke den nuværende bindende OEL betydeligt for bedre at beskytte arbejdstagernes sundhed og sikkerhed under hensyntagen til den videnskabelige og tekniske udvikling siden vedtagelsen af den nuværende OEL på 0,1 fibre/cm³ i 2003. Der blev imidlertid ikke opnået enighed om den grænseværdi, der skulle foreslås. Den statslige interessegruppe (GIG) og arbejdsgiverinteressegruppen (EIG) var enige om, at den nye grænseværdi skulle fastsættes til 0,01 fibre/cm³, mens arbejdstagerinteressegruppen (WIG) understregede sin præference for en ny OEL på 0,001 fibre/cm³, svarende til den grænseværdi, der blev foreslået i Europa-Parlamentets beslutning. Under hensyntagen til den tekniske udvikling foreslog ACSH også at erstatte den fasekontrastmikroskopi (PCM), som i øjeblikket er den mest udbredte metode til måling af asbestfibre på arbejdspladsen i luften, med en mere moderne og følsom metode baseret på elektronmikroskopi (EM). I den forbindelse fremhævede GIG, at eftersom mange medlemsstater stadig anvender PCM, vil der være behov for en overgangsperiode for at give laboratorierne mulighed for at erhverve nyt udstyr, uddanne teknikere og tilrettelægge sammenligninger mellem laboratorier. GIG tilføjede, at laboratorierne på grundlag af erfaringerne fra de medlemsstater, der anvender EM, vil skulle bruge to til tre år til at tilpasse sig. GIG anbefalede, at den nye OEL gennemføres senest fire år efter ændringsdirektivets ikrafttræden, mens EIG foreslog en længere frist (fire til fem år). WIG krævede, at den nye OEL blev gennemført hurtigst muligt efter ikrafttrædelsen af det ajourførte direktiv om asbest på arbejdspladsen. •Indhentning og brug af ekspertbistand Ved revisionen af grænseværdien i henhold til direktivet om asbest på arbejdspladsen følger Kommissionen en veletableret procedure, der omfatter indhentning af videnskabelig rådgivning og høring af ACSH. Det er nødvendigt med et solidt videnskabeligt grundlag for at understøtte alle foranstaltninger vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, navnlig i forbindelse med asbest. I den forbindelse anmodede Kommissionen RAC om rådgivning. RAC udvikler komparativ analytisk viden af høj kvalitet og sikrer, at Kommissionens forslag, afgørelser og politikker vedrørende beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed er baseret på solid videnskabelig dokumentation. Medlemmerne af RAC er højt kvalificerede, specialiserede og uafhængige eksperter, der udvælges på grundlag af objektive kriterier. De giver Kommissionen udtalelser, der er nyttige for udviklingen af EU's politik for beskyttelse af arbejdstagerne. Den videnskabelige udtalelse fra RAC, der er nødvendig for revisionen af OEL'en for asbest, blev vedtaget i juni 2021. Ifølge den har asbest ikke et sikkert eksponeringsniveau, hvilket betyder, at enhver eksponering for asbest i sidste ende kan forårsage en asbestrelateret sygdom. Der blev således udledt et ERR, der præsenteres som forholdet mellem eksponeringsniveauer og den dermed forbundne risiko. I forbindelse med dette initiativ har Kommissionen anvendt RAC's udtalelse om en ajourført risikovurdering for asbest. I udtalelsen foreslås et ERR, der udtrykker den overrisiko for kræftdødelighed (lungekræft og mesotheliom), der er forbundet med forskellige eksponeringsniveauer. Forholdet mellem de forskellige eksponeringsværdier og risikoen for at udvikle kræft viser risikoen for eksponerede arbejdstagere ved forskellige OEL'er. For eksempel er der for en eksponeringsværdi svarende til den nuværende OEL risiko for, at 125 ud af 100 000 eksponerede arbejdstagere kan udvikle lungekræft eller mesotheliom.

•Konsekvensanalyse Forslaget er ledsaget af en konsekvensanalyse. Konsekvensanalyserapporten blev understøttet af et studie, der indsamlede oplysninger til analyse af sundhedsmæssige, socioøkonomiske og miljømæssige virkninger i forbindelse med eventuelle ændringer af direktivet om asbest på arbejdspladsen. Konsekvensanalysen blev forelagt og gennemgået af Udvalget for Forskriftskontrol den 27. april 2022. Det modtog en positiv udtalelse med forbehold af 29. april 2022. Bemærkningerne fra Udvalget for Forskriftskontrol blev behandlet i den endelige konsekvensanalyserapport. Følgende muligheder for forskellige grænseværdier for asbest blev undersøgt: ·et referencescenario uden yderligere EU-tiltag (løsningsmodel 1) og ·løsningsmodeller for forskellige OEL'er under hensyntagen til RAC's videnskabelige vurdering, udtalelsen fra ACSH og de gældende OEL'er i medlemsstaterne (den videnskabelige evaluering giver en solid evidensbaseret tilgang, mens ACSH's udtalelse giver vigtige oplysninger til støtte for en vellykket gennemførelse af de reviderede OEL-løsningsmodeller). Flere andre løsningsmodeller blev forkastet på et tidligt tidspunkt, da de blev anset for at være uforholdsmæssige eller mindre effektive med hensyn til at nå målene for dette initiativ. De løsningsmodeller, der blev forkastet, vedrørte den måde, hvorpå der blev fastsat en OEL, valget af et andet instrument eller støtte til små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Ikkelovgivningsmæssige alternativer såsom vejledninger eller eksempler på god praksis blev ikke anset for at være effektive nok til at nå målene for dette initiativ, da de ville resultere i ikkebindende bestemmelser. En anden løsning kun for SMV'er blev også forkastet, da et meget stort antal arbejdstagere berørt af eksponering for asbest er ansat af SMV'er, og alle arbejdstagere bør have samme beskyttelsesniveau uafhængigt af virksomhedens størrelse. Kommissionen analyserede de økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger af de forskellige politiske løsningsmodeller. Resultaterne af denne analyse præsenteres i den konsekvensanalyse, der ledsager nærværende forslag. Løsningsmodellerne blev sammenlignet, og den foretrukne løsning blev valgt på grundlag af følgende kriterier: virkningsfuldhed, effektivitet og sammenhæng. Omkostninger og fordele blev beregnet over en periode på 40 år. Den fremtidige sygdomsbyrde blev anslået i samme periode for at tage behørigt hensyn til latenstiden for kræft. Alle analytiske skridt blev foretaget i overensstemmelse med retningslinjerne for bedre regulering. Kommissionen sammenlignede de påtænkte løsningsmodeller og tog hensyn til holdningerne hos de forskellige interessegrupper i ACSH. På grundlag heraf valgte Kommissionen den foretrukne løsning, nemlig at fastsætte en OEL svarende til 0,01 fibre/cm³ som et TWA på otte timer, og omsatte dette til en tilsvarende lovbestemmelse i dette forslag. Denne løsningsmodel anses for at være afbalanceret og berettiget i lyset af dens akkumulerede og langsigtede fordele med hensyn til at reducere sundhedsrisici som følge af arbejdstagernes eksponering for asbest og redde liv uden at pålægge virksomhederne i de berørte sektorer, herunder mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, en uforholdsmæssig stor byrde. Under hensyntagen til den tekniske udvikling og behovet for at måle meget lavere eksponeringsniveauer for at kontrollere overholdelsen af den potentielt reviderede OEL var alle ACSH-interessegrupper enige om, at der ud over PCM (i øjeblikket referencemetoden til kvantificering af asbestfibre i luften på arbejdspladsen) kan anvendes en mere moderne og følsom metode baseret på EM, når det er muligt. GIG og EIG understregede også, at der vil være behov for tid til at gennemføre den nye målemetode, da mange medlemsstater stadig anvender PCM. Der vil derfor være behov for en tilpasningsperiode for at give laboratorierne mulighed for at erhverve nyt udstyr, uddanne teknikere og tilrettelægge sammenligninger mellem laboratorier. Uden EU-tiltag anslås det, at arbejdstagere, der udsættes for asbest, fortsat vil stå over for en højere risiko for at udvikle arbejdsrelateret kræft. Ifølge et referencescenario vil de nuværende eksponeringsniveauer, hvis der ikke træffes foranstaltninger, føre til 884 tilfælde af kræft, der kan tilskrives erhvervsmæssig eksponering for asbest i EU-27 i løbet af de næste 40 år, hvilket i sidste ende vil føre til 707 dødsfald i samme periode. Undersøgelsen til støtte for konsekvensanalysen anslår, at disse estimerede kræfttilfælde vil medføre sundhedsudgifter på mellem 228 mio. EUR og 438 mio. EUR. Indvirkning på arbejdstagerne For så vidt angår indvirkningen på arbejdstagerne bør dette initiativ bidrage til at undgå arbejdsrelaterede tilfælde af kræft og samtidig mindske virkningerne såsom arbejdstagernes og deres omsorgsfamiliers lidelser, forringet livskvalitet eller undermineret trivsel. Det anslås, at 663 tilfælde af kræft (lungekræft, mesotheliom, strubekræft og kræft i æggestokkene) kan forebygges. Initiativets værdiskabende sundhedsmæssige fordele anslås til mellem 166 mio. EUR og 323 mio. EUR. Desuden kan den brede offentlighed drage fordel af en reduktion i frembringelsen og spredningen af asbeststøv i de omkringliggende områder som følge af øgede/forbedrede risikobegrænsende foranstaltninger. Indvirkning på arbejdsgiverne Hvad angår indvirkningen på arbejdsgiverne, kan dette initiativ føre til højere driftsomkostninger for virksomhederne, som vil skulle tilpasse deres arbejdsmetoder for at overholde den nye OEL. Disse omkostninger vil bestå af meromkostninger til risikobegrænsende foranstaltninger (herunder åndedrætsværn), udgifter til anmeldelse og lægetilsyn, udgifter til overvågning og uddannelse. De mulige omkostninger ved yderligere målinger som følge af en lavere grænseværdi ville medføre en meget begrænset ekstra administrativ byrde for virksomhederne. Den valgte løsning vil medføre de laveste omkostninger for virksomhederne. Kun få små virksomheder i et begrænset antal sektorer (f.eks. reparation af elektrisk udstyr) skønnes at stå over for en moderat negativ indvirkning. Omkostningerne vil sandsynligvis i vid udstrækning blive væltet over på kunderne. Det forventes ikke, at et betydeligt antal virksomheder vil indstille driften som følge af den foretrukne løsning. Der forventes derfor ikke noget væsentligt nettotab af beskæftigelse. Fordelene ved sundere medarbejdere kan have indirekte indvirkning på virksomhedernes omdømme, da arbejde med asbest i mindre grad kan opfattes som en risikabel form for beskæftigelse med hensyn til sundhedsspørgsmål. Som følge heraf virker det måske lettere for virksomhederne at rekruttere og fastholde personale, hvilket reducerer rekrutteringsomkostningerne og øger arbejdstagernes produktivitet. Forslaget tilføjer ingen oplysningspligt og vil derfor ikke øge den administrative byrde for virksomhederne.

Indvirkning på miljøet Der foreligger kun få målte data om indvirkningen på miljøet. Ikke desto mindre vurderes frigivelsen af asbest at være relativt lav på grundlag af de nuværende regler om asbestaffald og om nedrivnings- eller vedligeholdelsesarbejde, der involverer asbest i bygninger. På grund af disse lave frigivelsesniveauer vurderes det, at miljøvirkningerne af asbest er relativt lave på trods af asbestfibrenes persistens og toksicitet. Yderligere risikobegrænsende foranstaltninger for at overholde en strengere OEL kan også bidrage til marginalt at forbedre miljøeksponeringen for asbest, selv om det er usandsynligt, at der vil blive konstateret betydelige forskelle. De miljømæssige virkninger af asbest reduceres af EU's nuværende affaldslovgivning, som indeholder en omfattende regulering af den miljømæssigt forsvarlige håndtering af asbestaffald, når det er produceret. Asbestaffald klassificeres som farligt affald. I henhold til EU's affaldslovgivning gælder der derfor specifikke og strengere regler for produktion, transport og håndtering af sådant affald, herunder rapporterings- og sporbarhedsforpligtelser for at sikre, at affaldet håndteres på en måde, der beskytter miljøet. Da virksomheder kan vælte yderligere omkostninger fra strengere OEL'er over på forbrugerne, bør der tages hensyn til potentielle negative virkninger for renovering og grønne mål (f.eks. udskudte renoveringer og manglende energibesparelser). Jo strengere OEL er, desto større vil disse negative virkninger være. Bygninger tegner sig for 36 % af de energirelaterede drivhusgasemissioner. Eftersom mere end 85 % af de nuværende bygninger stadig vil stå i 2050, vil energieffektive renoveringer være afgørende for at nå målene i den europæiske grønne pagt. I den forbindelse sigter renoveringsbølgestrategien mod at fordoble den årlige energirenoveringsprocent inden 2030. Specialiserede renoveringsarbejder med henblik på at reducere energiforbruget kan øge den langsigtede værdi af ejendomme og skabe arbejdspladser og investeringer, der ofte er forankret i lokale forsyningskæder. Indvirkning på klimaændringerne Asbest har den egenskab, at det kan absorbere kuldioxidmolekyler opløst i regnvand eller flyde gennem luften og kan således spille en rolle i klimaændringerne. Da udledningerne til miljøet vil være lave, forventes dette initiativ imidlertid ikke at få indvirkning på klimaændringerne. På den anden side kan ekstreme vejrforhold som følge af klimaændringer øge erosion af asbestholdige materialer, der stadig er på plads (f.eks. tagplader og andre eksterne byggematerialer, der indeholder asbest) og dermed potentielt frigive dem til miljøet. Indvirkning på medlemsstaterne/de nationale myndigheder Hvad angår indvirkningen på medlemsstaterne/de nationale myndigheder, vil medlemsstater, der har indført en OEL for asbest på niveauet for den grænseværdi, der er fastsat i dette initiativ, eller lavere, blive mindre berørt end medlemsstater, der har en højere OEL. Omkostningerne for de nationale myndigheder, der anslås til ca. 390 000 EUR pr. land og pr. år, forventes ikke at være betydelige. Disse omkostninger vedrører: i) gennemførelsesomkostninger i forbindelse med vedtagelse af nationale bestemmelser for at tage højde for ændringerne af OEL, ii) omkostninger til ændring af retningslinjer (herunder anbefalede foranstaltninger til at sikre, at koncentrationerne af erhvervsmæssig eksponering ligger et godt stykke under OEL) og iii) håndhævelses-, overvågnings- og retsomkostninger. Omkostningerne under nr. iii) hidrører udelukkende fra behandlingen af nye anmeldelser og anslås til mellem 650 mio. EUR og 2,18 mia. EUR over 40 år eller 16,25 mio. EUR og 54,5 mio. EUR om året. På grundlag af erfaringerne fra arbejdet i Udvalget af Arbejdstilsynschefer (SLIC) og under hensyntagen til den måde, hvorpå håndhævelsesaktiviteterne tilrettelægges i forskellige medlemsstater, er det usandsynligt, at revisionen af grænseværdien for asbest i direktivet om asbest på arbejdspladsen vil have nogen indvirkning på de samlede omkostninger ved inspektioner. Inspektionerne planlægges for det meste uafhængigt af forslaget, ofte efter klager eller i overensstemmelse med en given myndigheds inspektionsstrategi. Inspektionerne kan dog omfatte relevante industrier, hvor der forekommer asbest. Dette initiativ bør også bidrage til at afbøde økonomiske tab for medlemsstaternes sociale sikringsordninger og sundhedssystemer ved at forebygge dårligt helbred. De anslåede fordele for de offentlige myndigheder (3,4 mio. EUR over 40 år) er mindre end de kvantificerede omkostninger (ca. 421 mio. EUR over 40 år). Med hensyn til at forenkle den nuværende lovgivning og gøre den mere effektiv fjerner den foretrukne løsningsmodel behovet for, at medlemsstaterne foretager deres egne videnskabelige analyser for at revidere OEL. Forenkling hjælper også arbejdsgiverne med at sikre overholdelse af lovgivningen, navnlig arbejdsgivere, der opererer i flere medlemsstater. Bidrag til bæredygtig udvikling Initiativet vil bidrage til at nå verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG) om sundhed og trivsel ( SDG 3 ) og anstændige job og økonomisk vækst ( SDG 8 ). Det forventes også at have en positiv indvirkning på verdensmålene for bæredygtig udvikling om industri, innovation og infrastruktur ( SDG 9 ) og om ansvarligt forbrug og produktion ( SDG 12 ). Indvirkning på digitaliseringen Selv om indvirkningen på digitaliseringen ikke blev analyseret i detaljer, kan den forventes at være positiv, f.eks. på grund af udviklingen af AI-værktøjer kombineret med måleteknikker for at forbedre optællingen af fibre eller udviklingen af robotteknisk udvinding af asbest fra bygninger .

•Målrettet regulering og forenkling Indvirkning på SMV'er Dette forslag indeholder ingen undtagelser for mikrovirksomheder eller SMV'er. I henhold til direktivet om asbest på arbejdspladsen er SMV'er ikke fritaget for forpligtelsen til at reducere arbejdstagernes eksponering for støv fra asbest eller asbestholdige materialer på arbejdspladsen til et minimum og under alle omstændigheder under den grænseværdi, der er fastsat i artikel 8 i direktivet om asbest på arbejdspladsen. En revision af grænseværdien for asbest som fastsat i dette forslag bør ikke have nogen indvirkning på SMV'er i medlemsstater, hvor de nationale grænseværdier enten er lig med eller lavere end de foreslåede værdier. Der kan dog være en økonomisk indvirkning på SMV'er og andre virksomheder i medlemsstater, der i øjeblikket har højere OEL'er for asbest. Små virksomheder, som udgør 99,32 % af de virksomheder, der arbejder med asbest i alle sektorer, vil sandsynligvis blive påvirket af den reducerede OEL for asbest. Omkostningerne forventes at have en lille indvirkning (forholdet mellem omkostninger og omsætning på mellem 2 og 4 %) inden for reparation af elektrisk udstyr, reparation og vedligeholdelse af skibe og både samt vedligeholdelse og reparation af motorkøretøjer (0,02 % af alle virksomheder, der beskæftiger sig med asbest). Med undtagelse af SMV'er i disse sektorer vil langt de fleste SMV'er ikke nødvendigvis blive påvirket af omkostningsstigninger. Det kan derfor konkluderes, at den samlede analyse, der fremlægges i den konsekvensanalyse, som ledsager dette forslag, har taget behørigt hensyn til SMV'ernes særlige forhold, begrænsninger og særlige udfordringer. Indvirkning på EU's konkurrenceevne og den internationale handel Dette initiativ vil have en positiv indvirkning på konkurrencen på det indre marked ved at: i) mindske de konkurrencemæssige forskelle mellem virksomheder, der opererer i medlemsstater med forskellige nationale OEL'er for asbest, og ii) skabe større sikkerhed om en grænseværdi for eksponering, der kan håndhæves, i hele EU. Indførelse af en lavere OEL vil have en mindre indvirkning på konkurrenceevnen for virksomheder, der allerede er tættere på den OEL, der vurderes. Dette er især relevant for virksomheder, der arbejder i Frankrig, Danmark, Nederlandene og Tyskland, hvor OEL'er svarer til eller er lavere end den foreslåede OEL-løsning (0,01 fibre/cm³). Dette kan gøre disse virksomheder mere konkurrencedygtige på omkostningerne end virksomheder, der traditionelt arbejder andre steder i EU eller uden for EU. Størstedelen af arbejdet med asbest udføres dog på stedet (dvs. der, hvor bygningen er beliggende). Virksomhederne kan derfor ikke udnytte konkurrencemæssige fordele som følge af mindre strenge krav i deres oprindelsesland. Selv om de fleste asbestrelaterede aktiviteter udføres af virksomheder, der kun arbejder i én medlemsstat, kan større virksomheder (og i mindre omfang også mellemstore virksomheder) med anlæg i flere medlemsstater nyde godt af administrativ forenkling på grund af et harmoniseret sæt overholdelseskrav. •Grundlæggende rettigheder Indvirkningen på de grundlæggende rettigheder anses for at være positiv, navnlig med hensyn til artikel 2 (ret til livet) og artikel 31 (retfærdige og rimelige arbejdsforhold) i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Med hensyn til ligestilling mellem kønnene er 97 % af arbejdstagerne i byggesektoren mænd. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Forslaget kræver ikke yderligere budgetmæssige og personalemæssige ressourcer fra EU-budgettet eller organer oprettet af EU.

5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering De nøgleindikatorer, der anvendes til at overvåge virkningerne af dette direktiv, er: i) antallet af erhvervssygdomme og arbejdsrelaterede kræfttilfælde i EU og ii) nedbringelse af omkostningerne i forbindelse med arbejdsrelateret kræft for virksomheder og sociale sikringsordninger i EU. Overvågningen af den første indikator er baseret på: i) tilgængelige data indsamlet af Eurostat, ii) data, som arbejdsgiverne har indberettet til de kompetente nationale myndigheder om tilfælde af kræft, der er identificeret i overensstemmelse med national lovgivning eller praksis som følge af erhvervsmæssig eksponering for asbest i overensstemmelse med artikel 14, stk. 8, i CMRD, og som Kommissionen kan få adgang til i overensstemmelse med artikel 18 i CMRD, og iii) data indsendt af medlemsstaterne i henhold til artikel 22 i direktivet om asbest på arbejdspladsen om forelæggelse for Kommissionen af rapporter om den praktiske gennemførelse af direktivet om asbest på arbejdspladsen i overensstemmelse med artikel 17a i rammedirektivet om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen. Overvågningen af den anden indikator kræver en sammenligning af de anslåede data vedrørende byrden ved arbejdsrelateret kræft med hensyn til økonomiske tab og sundhedsudgifter og de data, der indsamles om disse spørgsmål efter vedtagelsen af revisionen. Produktivitetstab og sundhedsudgifter kan beregnes ved hjælp af antallet af arbejdsrelaterede kræfttilfælde og antallet af arbejdsrelaterede kræftdødsfald. Overholdelse af de ændrede bestemmelsers gennemførelse vil blive vurderet i to faser (gennemførelse og overensstemmelseskontrol). Kommissionen vil evaluere den praktiske gennemførelse af den foreslåede ændring som led i den periodiske evaluering, som den skal foretage i henhold til artikel 17a i rammedirektivet om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen. Anvendelsen og håndhævelsen vil blive overvåget af de nationale myndigheder, navnlig af de nationale arbejdstilsyn. På EU-plan underretter SLIC Kommissionen om eventuelle praktiske problemer i forbindelse med håndhævelsen af direktivet om asbest på arbejdspladsen, herunder vanskeligheder med at overholde en bindende grænseværdi for asbest. Det er kompliceret at indsamle pålidelige data på dette område. Kommissionen og Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) arbejder derfor aktivt på at forbedre datakvaliteten og -tilgængeligheden, således at den faktiske virkning af det foreslåede initiativ kan måles mere præcist, og der kan udvikles yderligere indikatorer (f.eks. for dødelighed forårsaget af arbejdsrelateret kræft). Igangværende projekter, der genererer nyttige data, omfatter samarbejde med nationale myndigheder om dataindsamlingen til European Occupational Diseases Statistics (europæiske statistikker over erhvervssygdomme) og den undersøgelse af arbejdstageres eksponering for kræftrisikofaktorer, som EU-OSHA skal gennemføre. Lovgivningstiltag skal følges op af en effektiv gennemførelse på arbejdspladsen. Virksomhederne kan anvende den brede vifte af værktøjer, oplysninger og god praksis, som EU-OSHA stiller til rådighed som led i kampagnen for et sikkert og sundt arbejdsmiljø om farlige stoffer. Kommissionen agter i samarbejde med ACSH også at udarbejde retningslinjer til støtte for anvendelsen af direktivet om asbest på arbejdspladsen, når den foreslåede ændring er vedtaget. Retningslinjerne kan give detaljerede oplysninger om bestemmelser, der allerede er indeholdt i den nuværende udgave af direktivet om asbest på arbejdspladsen (f.eks. om uddannelse og brug af personlige værnemidler). Nogle af disse bestemmelser henhører under medlemsstaternes kompetence (f.eks. certificering af virksomheder, der fjerner asbest), men præcisering og rådgivning om dem kan være gavnlig. Det er afgørende at fremme passende uddannelse af arbejdstagere, der håndterer asbest som led i bygge-, renoverings- og nedrivningsarbejder. Retningslinjerne kan hjælpe medlemsstaterne og arbejdsgiverne, navnlig SMV'erne, med at sikre, at arbejdstagerne er opmærksomme på de forholdsregler, der skal træffes, for at opnå det højeste beskyttelsesniveau. Retningslinjerne kan også omhandle andre spørgsmål i forbindelse med dekontamineringsproceduren og supplere de nuværende bestemmelser i direktivet om asbest på arbejdspladsen om: udarbejdelse af en arbejdsplan inden påbegyndelse af nedrivningsarbejde eller fjernelse af asbest og/eller asbestholdige produkter fra bygninger, konstruktioner, anlæg eller installationer eller fra skibe, som efter anmodning fra de kompetente myndigheder skal indeholde oplysninger om beskyttelse og dekontaminering af det personale, der skal udføre arbejdet (artikel 13, stk. 2, tredje afsnit, litra d), nr. i)) og uddannelse af arbejdstagerne, som sætter dem i stand til at tilegne sig den nødvendige viden og de nødvendige færdigheder med hensyn til forebyggelse og sikkerhed, navnlig med hensyn til procedurer for dekontaminering (artikel 14, stk. 2, litra g). Retningslinjerne kan også omhandle nogle bestemmelser, der henhører under medlemsstaternes kompetence (f.eks. certificering af virksomheder, der fjerner asbest). Yderligere støtte til disse bestemmelser kunne være gavnlig. Retningslinjerne kan også give praktiske oplysninger om begreber i forbindelse med gennemførelsen af direktivet om asbest på arbejdspladsen, såsom sporadisk og lav eksponering, ikkeskørhed, prøveudtagning, arbejdsplaner, meddelelser til nationale myndigheder, prøvning af personlige værnemidler, opbevaring af patientjournaler og lægeattester. Når det er relevant, vil retningslinjerne omfatte sektorspecifikke svar. Dette vil gøre det muligt for alle involverede parter at gennemføre det forventede antal renoveringer og dermed sikre det højeste niveau af beskyttelse af arbejdstagerne mod eksponering for asbest. •Forklarende dokumenter (for direktiver) Medlemsstaterne skal tilsende Kommissionen teksten til de nationale bestemmelser til gennemførelse af direktivet om asbest på arbejdspladsen og en sammenligningstabel mellem disse bestemmelser og direktivet om asbest på arbejdspladsen. Der er behov for utvetydige oplysninger om gennemførelsen af de nye bestemmelser for at sikre overholdelse af de minimumskrav, der er fastsat i dette forslag. På baggrund af ovenstående foreslås det, at medlemsstaterne underretter Kommissionen om deres gennemførelsesforanstaltninger ved at fremlægge et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem komponenterne i direktivet om asbest på arbejdspladsen og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter.

•Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Artikel 1 Artikel 1 indeholder bestemmelser om ændring af direktivet om asbest på arbejdspladsen, navnlig med hensyn til ajourføringen af grænseværdien for asbest og andre mindre aspekter i forbindelse med nedsættelsen af den nuværende OEL (f.eks. måleteknikker og tekniske og sproglige præciseringer og tilpasninger af teksten i direktivet om asbest på arbejdspladsen). Det foreslås derfor, at artikel 8 erstattes af en ny artikel 8, der pålægger arbejdsgiverne at sikre, at ingen arbejdstagere udsættes for en højere koncentration af asbest i luften end 0,01 fibre/cm³ som et TWA på otte timer. Da det er muligt at måle en OEL svarende til 0,01 fibre/cm³ med PCM, er der ikke behov for en overgangsperiode for gennemførelsen af den reviderede OEL. Efter ACSH's udtalelse er anvendelsen af en mere moderne og følsom metode baseret på EM, hvor det er muligt, imidlertid udtrykkeligt nævnt i artiklen ud over PCM's anbefalede fibertælling som en metode, der giver tilsvarende eller bedre resultater end PCM. For at undgå tvetydigheder og divergerende fortolkninger blev der indføjet en udtrykkelig bestemmelse om, at asbest er kræftfremkaldende, og at asbest betyder fiberholdige silikater, der er klassificeret som kræftfremkaldende stoffer 1A i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008. Artikel 1 præciserer også arbejdsgivernes forpligtelse til at reducere arbejdstagernes eksponering for støv fra asbest eller asbestholdige materialer på arbejdsstedet til et minimum med den præcision, at det under alle omstændigheder skal være så lavt som teknisk muligt under den grænse, der er fastsat i forslaget. Arbejdsgivernes forpligtelse til at tage alle nødvendige skridt til at identificere formodede asbestholdige materialer, inden nedrivnings- eller vedligeholdelsesarbejdet påbegyndes, ved at indhente oplysninger fra ejerne af lokalerne udvides til at omfatte andre relevante informationskilder, såsom relevante protokoller. Artikel 2-4 Artikel 2-4 indeholder bestemmelser om gennemførelse i medlemsstaternes nationale ret. Artikel 3 fastsætter datoen for det foreslåede direktivs ikrafttræden. 2022/0298 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 2009/148/EF om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 153, stk. 2, litra b), sammenholdt med artikel 153, stk. 1, litra a), under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/148/EF har til formål at beskytte arbejdstagere mod risici for deres sundhed og sikkerhed som følge af eksponering for asbest på arbejdspladsen. Et ensartet niveau for beskyttelse mod risici i forbindelse med erhvervsmæssig eksponering for asbest er fastsat i nævnte direktiv ved hjælp af en ramme af generelle principper, der gør det muligt for medlemsstaterne at sikre konsekvent anvendelse af minimumskravene. Formålet med disse minimumskrav er at beskytte arbejdstagerne på EU-plan, mens medlemsstaterne kan fastsætte strengere bestemmelser. (2)Bestemmelserne i dette direktiv bør ikke berøre strengere og/eller mere specifikke bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF. (3)Asbest er et meget farligt kræftfremkaldende stof, som stadig påvirker forskellige økonomiske sektorer såsom byggeri og renovering, råstofudvinding, affaldshåndtering og brandbekæmpelse, hvor arbejdstagerne er i stor risiko for at blive eksponeret. Asbestfibre klassificeres som kræftfremkaldende stoffer 1A i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008. Når luftbårne asbestfibre indåndes, kan de føre til alvorlige sygdomme såsom mesotheliom og lungekræft, og de første sygdomstegn kan i gennemsnit tage 30 år om at vise sig fra eksponeringstidspunktet, hvilket i sidste ende fører til arbejdsrelaterede dødsfald. (4)Som følge af den nye videnskabelige og teknologiske udvikling på området er der mulighed for at forbedre beskyttelsen af arbejdstagere, der udsættes for asbest, og dermed mindske sandsynligheden for, at arbejdstagere pådrager sig asbestrelaterede sygdomme. Da asbest er et kræftfremkaldende stof uden nedre grænse, er det ikke videnskabeligt muligt at identificere niveauer, under hvilke eksponering ikke vil medføre sundhedsskadelige virkninger. I stedet kan der udledes et eksponeringsrisikoforhold (ERR), som gør det lettere at fastsætte en grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering ("OEL") ved at tage hensyn til et acceptabelt niveau for overrisiko. Som følge heraf bør OEL'en for asbest revideres for at reducere risikoen ved at sænke eksponeringsniveauerne. (5)Den europæiske kræfthandlingsplan støtter behovet for en indsats inden for beskyttelse af arbejdstagerne mod kræftfremkaldende stoffer. Bedre beskyttelse af arbejdstagere, der udsættes for asbest, vil også være vigtig i forbindelse med den grønne omstilling og gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, herunder navnlig renoveringsbølgen for Europa. Borgernes anbefalinger inden for rammerne af konferencen om Europas fremtid fremhævede også betydningen af rimelige arbejdsvilkår, navnlig revisionen af direktiv 2009/148/EF. (6)En bindende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for asbest, som ikke må overskrides, er et vigtigt element i den generelle ordning for beskyttelse af arbejdstagerne, der er indført ved direktiv 2009/148/EF, ud over passende risikohåndteringsforanstaltninger og tilvejebringelse af passende åndedrætsværn og andre personlige værnemidler. (7)Den grænseværdi for asbest, der er fastsat i direktiv 2009/148/EF, bør revideres i lyset af Kommissionens evalueringer og den seneste videnskabelige dokumentation og tekniske data. Revisionen heraf er også en effektiv måde at sikre, at forebyggende og beskyttende foranstaltninger ajourføres i overensstemmelse hermed i alle medlemsstater. (8)Der bør fastsættes en revideret grænseværdi i dette direktiv i lyset af de foreliggende oplysninger, herunder ajourført videnskabelig dokumentation og tekniske data, baseret på en grundig vurdering af de socioøkonomiske virkninger og tilgængeligheden af måleprotokoller og -teknikker for eksponering på arbejdspladsen. Disse oplysninger bør baseres på udtalelser fra Udvalget for Risikovurdering (RAC) under Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA), der er nedsat ved forordning (EF) nr. 1907/2006, og udtalelser fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen (ACSH), der er nedsat ved Rådets afgørelse af 22. juli 2003. (9)Under hensyntagen til den relevante videnskabelige ekspertise og en afbalanceret tilgang, der samtidig sikrer en passende beskyttelse af arbejdstagerne på EU-plan og undgår uforholdsmæssigt store økonomiske ulemper og byrder for de berørte erhvervsdrivende (herunder SMV'er), bør der fastsættes en revideret OEL på 0,01 fibre/cm³ som et tidsvægtet gennemsnit (TWA) på otte timer. Denne afbalancerede tilgang understøttes af et folkesundhedsmål, der sigter mod den nødvendige sikre fjernelse af asbest. Det er også blevet overvejet at foreslå en OEL, der tager hensyn til økonomiske og tekniske overvejelser for at muliggøre en effektiv fjernelse. (10)Kommissionen har gennemført en høring i to faser af arbejdsmarkedets parter på EU-plan i overensstemmelse med traktatens artikel 154. Den har også hørt ACSH, som har vedtaget en udtalelse, der også indeholder oplysninger om en vellykket gennemførelse af de reviderede OEL-løsninger. Europa-Parlamentet vedtog en beslutning, hvori det opfordrede til et forslag om ajourføring af direktiv 2009/148/EF med henblik på at styrke Unionens foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagere mod truslen fra asbest. (11)Selv om optisk mikroskopi ikke giver mulighed for at tælle de mindste sundhedsskadelige fibre, er det i øjeblikket den mest anvendte metode til regelmæssig måling af asbest. Da det er muligt at måle en OEL svarende til 0,01 f/cm³ med fasekontrastmikroskop (PCM), er der ikke behov for en overgangsperiode for gennemførelsen af den reviderede OEL. I overensstemmelse med udtalelsen fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen bør der anvendes en mere moderne og følsom metode baseret på elektronmikroskopi, samtidig med at der tages hensyn til behovet for en passende tilpasningsperiode og for mere harmonisering på EU-plan af forskellige elektronmikroskopimetoder. (12)Under hensyntagen til de krav om minimering af eksponering, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/148/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF, bør arbejdsgiverne sikre, at den risiko, der er forbundet med arbejdstagernes eksponering for asbest på arbejdspladsen, reduceres til et minimum og under alle omstændigheder til et så lavt niveau som teknisk muligt. (13)Der er behov for særlige kontrolforanstaltninger og forholdsregler for arbejdstagere, der udsættes for eller kan blive eksponeret for asbest, såsom at underkaste arbejdstagerne en dekontamineringsprocedure og tilhørende uddannelse, for i væsentlig grad at bidrage til at mindske de risici, der er forbundet med en sådan eksponering. (14)Forebyggende foranstaltninger til beskyttelse af sundheden for arbejdstagere, der udsættes for asbest, og medlemsstaternes tilsagn om at overvåge deres sundhed er vigtige, navnlig videreførelsen af helbredskontrollen efter eksponeringens ophør. (15)Arbejdsgiverne bør tage alle nødvendige skridt til at udpege formodede asbestholdige materialer, om nødvendigt ved at indhente oplysninger fra ejerne af lokalerne samt andre informationskilder, herunder relevante protokoller. De bør, inden et projekt til fjernelse af asbest påbegyndes, registrere forekomsten eller den formodede forekomst af asbest i bygninger eller anlæg og formidle disse oplysninger til andre, der kan blive udsat for asbest som følge af dens anvendelse, vedligeholdelse eller andre aktiviteter i eller på bygninger. (16)Målet for dette direktiv, nemlig at beskytte arbejdstagerne mod risici for deres sundhed og sikkerhed, som skyldes eller kan opstå som følge af eksponering for asbest under arbejdet, herunder forebyggelse af sådanne risici, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dets omfang og virkninger bedre nås på EU-plan. Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

(17)Da dette direktiv vedrører beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, bør det gennemføres inden for to år fra datoen for dets ikrafttræden. (18)Direktiv 2009/148/EF bør derfor ændres — VEDTAGET DETTE DIREKTIV: Artikel 1 Ændringer af direktiv 2009/148/EF Direktiv 2009/148/EF ændres således: 1) I artikel 1, stk. 1, indsættes som tredje afsnit: "Bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF* finder anvendelse, når de er gunstigere for arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet." * Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37 af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer, mutagener eller reproduktionstoksiske stoffer (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i Rådets direktiv 89/391/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/431 af 9. marts 2022 (EUT L 88 af 16.3.2022, s. 1). 2) Artikel 2 affattes således: "Artikel 2 I dette direktiv forstås ved "asbest" følgende silikater med fiberstruktur, der er klassificeret som kræftfremkaldende stoffer 1A i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008*: * Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1). 1.a) actinolit, CAS-nr.* 77536-66-4 b) asbestgrunerit (amosit), CAS-nr. 12172-73-5 c) anthophyllit, CAS-nr. 77536-67-5 d) chrysotil, CAS-nr. 12001-29-5 e) crocidolit, CAS-nr. 12001-28-4 f) tremolit, CAS-nr. 77536-68-6." *CAS-nr.: Chemical Abstract Service Number."

3) Artikel 6 affattes således: "Artikel 6 For alle aktiviteter, som omhandles i artikel 3, stk. 1, skal arbejdstagernes eksponering for støv fra asbest eller asbestholdige materialer på arbejdsstedet nedsættes til et minimum og under alle omstændigheder til et niveau, der er så lavt, som det er teknisk muligt, under den grænseværdi, som er fastsat i artikel 8, idet der især træffes følgende foranstaltninger: a) Antallet af arbejdstagere, der udsættes for eller kan blive udsat for støv fra asbest eller asbestholdige materialer, skal begrænses mest muligt. b) Arbejdsprocesserne skal være udformet således, at de ikke forårsager frembringelse af asbeststøv, eller, hvis dette ikke viser sig muligt, således at der ikke forekommer udslip af asbeststøv i luften. c) Alle lokaler og alt udstyr, hvori eller hvormed bearbejdning af asbest finder sted, skal kunne rengøres og vedligeholdes effektivt og jævnligt. d) Asbest eller materialer, der indeholder eller afgiver asbestfibre, oplagres og transporteres i egnet lukket emballage. e) Affald skal hurtigst muligt samles og fjernes fra arbejdsstedet i egnet lukket emballage, der mærkes med oplysning om, at den indeholder asbest. Denne foranstaltning finder ikke anvendelse på udvindingsvirksomhed; dette affald behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF*. * Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3)." 4) Artikel 7, stk. 6, første afsnit, affattes således: Optællingen af fibre skal så vidt muligt udføres ved hjælp af et fasekontrast-mikroskop (PCM) i overensstemmelse med den metode, som Verdenssundhedsorganisationen (WHO) anbefalede i 1997*, eller om muligt efter en anden metode, der giver tilsvarende eller bedre resultater, såsom en metode baseret på elektronmikroskopi (EM). * Bestemmelse af fiberkoncentrationen i luften. Anbefalet metode: optisk mikroskopi med fasekontrast (membranfiltermetoden). ISBN 92 4 154496 1, WHO, Genève, 1997. 5) Artikel 8 affattes således: "Artikel 8 Arbejdsgiveren sikrer, at ingen arbejdstager udsættes for en koncentration af asbest i luften, der overstiger 0,01 fibre pr. cm3 udregnet i forhold til et tidsvægtet gennemsnit (TWA) på otte timer." 6) Artikel 11, stk. 1, affattes således: "Inden nedrivnings- eller vedligeholdelsesarbejder påbegyndes, tager arbejdsgiverne, eventuelt ved at indhente oplysninger hos ejerne samt fra andre informationskilder, herunder relevante protokoller, de nødvendige skridt til at fastslå, hvilke materialer der kan formodes at indeholde asbest." 7) Artikel 19, stk. 2, affattes således: "Arbejdsgiveren skal registrere oplysninger om de arbejdstagere, der deltager i det i artikel 3, stk. 1, omhandlede arbejde, i en protokol. Disse oplysninger skal omfatte angivelse af arten og varigheden af deres arbejde samt den eksponering, der er forbundet hermed. Den læge og/eller den myndighed, der har ansvaret for lægetilsynet, har adgang til denne protokol. Enhver berørt arbejdstager har adgang til sine egne personlige resultater i denne protokol. Arbejdstagerne og/eller disses repræsentanter inden for virksomheden eller anlægget har adgang til kollektive og anonyme oplysninger i denne protokol. "