[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 26.2.2009

KOM(2009) 83 endelig

2009/0035 (COD)

BEGRUNDELSE

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF om årsregnskaberne for visse selskabsformer for så vidt angår mikroenheder

{SEK(2009) 206}{SEK(2009) 207}

(EØS-relevant tekst)

BEGRUNDELSE

1. Baggrunden for forslaget

1.1. Formålet med forslaget

Formålet med dette forslag til ændring af direktiv 78/660/EØF om årsregnskaberne for visse selskabsformer (fjerde selskabsdirektiv)[1] er at forenkle erhvervsbetingelserne og navnlig regnskabskravene til mikroenheder for at forbedre deres konkurrenceevne og frigøre deres vækstpotentiale. Ændringerne bør medføre mindre administrative byrder og samtidig sikre, at berørte parter får tilstrækkelig beskyttelse og information, samt gøre det muligt at afpasse de regnskabskrav, der stilles til mikroenhederne, efter de faktiske behov, som brugerne og de, der skal udarbejde regnskaberne, har.

1.2. Generel baggrund

Det Europæiske Råd understregede den 8.-9. marts 2007, at det er vigtigt at reducere de administrative byrder for at stimulere Europas økonomi, især af hensyn til SMV'er. Det Europæiske Råd anførte, at der er behov for en ihærdig fælles indsats fra EU's og medlemsstaternes side, hvis de administrative byrder i EU skal reduceres[2]. På mødet i marts 2008 opfordrede Det Europæiske Råd Kommissionen til at fremsætte nye lovforslag til hurtig vedtagelse med henblik på reduktion af administrative byrder[3]. Det er blevet påpeget, at der netop inden for regnskabsaflæggelse og revision kan gøres meget for at reducere de administrative byrder for europæisk erhvervsliv.

I kølvandet på den finansielle krise offentliggjorde Kommissionen "En europæisk økonomisk genopretningsplan" for at genoprette forbrugernes og erhvervslivets tillid. Den europæiske økonomiske genopretningsplan lover at reducere byrderne for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og mikroenheder bl.a. ved at "fjerne kravet om, at mikrovirksomheder skal udarbejde årsregnskaber"[4].

Endvidere tilskynder Europa-Parlamentet "Kommissionen til at fortsætte sine aktiviteter vedrørende forenkling af selskabsretten og regnskabs- og revisionstiltag …, især det fjerde og syvende selskabsretsdirektiv"[5] og opfordrer udtrykkeligt Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsforslag, der giver medlemsstaterne mulighed for at undtage virksomheder på lokalt og regionalt plan fra selskabsdirektivernes anvendelsesområde[6].

Det fjerde selskabsdirektiv blev vedtaget i 1978 for at indføre ensartede krav om ekstern regnskabsaflæggelse for alle selskaber i EU med begrænset ansvar. I 1983 vedtog man det syvende selskabsdirektiv for at supplere med et fælles sæt krav vedrørende konsoliderede regnskaber. Det fjerde og det syvende selskabsdirektiv (regnskabsdirektiver) udgør tilsammen kernen i den gældende regnskabslovgivning. Regnskabsdirektiverne er blevet ændret flere gange i løbet af de seneste 30 år. Efter vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1606/2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (IAS-forordningen)[7] skal børsnoterede selskaber (og selskaber med børsnoteret gæld) fremlægge IFRS-regnskaber og er dermed fritaget for hovedparten af kravene i fjerde og syvende selskabsdirektiv. Direktiverne udgør dog fortsat grundlaget for SMV'ers regnskabsaflæggelse i EU[8].

Regnskabsdirektiverne har forbedret betingelserne for regnskabsaflæggelse i EU. Hver efterfølgende tilføjelse til regnskabsdirektiverne har dog skabt nye krav, og selv om de enkelte tilføjede krav kan have været berettiget i sig selv, er det nu vigtigt at overveje, om mindre anvendelige krav bør fjernes eller erstattes.

Kommissionens henstilling 2003/361/EF[9] indeholder en definition af mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder. Men ifølge høringer med medlemsstaterne er tærsklerne for mikrovirksomheder i nævnte henstilling muligvis for høje til regnskabsformål. I henhold til dette forslag kan der indføres en kategori for mikroenheder som de mindste virksomheder i EU-lovgivningen[10]. Selskaber, som på statustidspunktet ikke overskrider grænserne for to af følgende kriterier: statussum 500 000 EUR, nettoomsætning 1 000 000 EUR og/eller gennemsnitligt antal medarbejdere i regnskabsåret 10, anses for at være mikroenheder. Mikroenheder er på indeværende tidspunkt underlagt de samme bestemmelser som større selskaber, men de omfattende regnskabskrav har i tidens løb vist sig ikke at stå i et rimeligt forhold til deres særlige regnskabsbehov og at udgøre en økonomisk belastning, og de kan hindre effektiv udnyttelse af kapital til produktive formål.

Den foreslåede ændring er en målrettet ændring af det fjerde selskabsdirektiv[11], som burde føre til en væsentlig forenkling af lovgivningen på kort sigt. Forslaget er et led i Kommissionens rullende forenklingsprogram, som er et af de vigtigste aspekter af dagsordenen for bedre lovgivning.

Endvidere bør dette forslag også ses som et led i en mere vidtfavnende revision af det fjerde og det syvende selskabsdirektiv, som optræder i Kommissionens lovgivningsprogram for det tredje kvartal af 2009. I forbindelse med denne planlagte modernisering/ændring af EU's regnskabsmæssige rammer vil der om kort tid blive iværksat en offentlig høring.

2. Resultatet af høringen af interesserede parter og konsekvensanalysen

2.1. Høring af interesserede parter

Kommissionens tjenestegrene foretog en undersøgelse for at afdække de potentielt mest belastende krav i regnskabsdirektiverne[12]. De foreløbige resultater viste, at der kunne gennemføres flere ændringer for at forenkle direktiverne.

Disse første ideer og forslag blev drøftet med medlemsstaterne i Regnskabskontroludvalget på flere møder begyndende i december 2006. Efter disse drøftelser offentliggjorde Kommissionen i juli 2007 en meddelelse[13], hvori der peges på potentielle ændringer i regnskabsdirektiverne. Kommissionen identificerede flere løsninger til nærmere overvejelse og foreslog bl.a. at indføre en ny kategori af såkaldte "mikroenheder" i det fjerde selskabsdirektiv, som medlemsstaterne kan vælge at undtage fra direktivets anvendelsesområde. Hovedparten af de berørte parter, som reagerede på den offentlige høring, gik ind for at fritage mikroenheder for regnskabsdirektivernes krav, da det ville medføre en væsentlig reduktion af disse enheders administrative byrder og stimulere nystartede virksomheder.

Gruppen af højtstående uafhængige interesserede parter vedrørende administrative byrder (den højtstående gruppe)[14] drøftede, hvordan byrderne kunne reduceres inden for selskabsret og regnskabsførelse, og konkluderede, at flere af de regnskabsmæssige krav i regnskabsdirektiverne ikke var nødvendige. Derfor opfordrede den højtstående gruppe i sin rapport[15] til omgående indførelse af bestemmelser, som giver medlemsstaternes mulighed for at undtage mikroenheder.

2.2. Konsekvensanalyse

Kommissionens tjenestegrene forelagde en konsekvensanalyse af dette forslag for Udvalget for Konsekvensanalyse, som godkendte analysen den 28. januar 2009. Der blev taget højde for udvalgets bemærkninger.

Ifølge konsekvensanalysens konklusion forventes forslaget om at fjerne mikroenheder fra det fjerde selskabsdirektivs anvendelsesområde at medvirke til at reducere de administrative regnskabsbyrder for mikroenheder samt at skabe mulighed for at give hovedbrugere, kreditorer og ledelse mere relevante og forståelige oplysninger uden væsentlige negative følger for oplysningerne til eksterne interesserede parter, kreditorbeskyttelse og handel på tværs af grænser. Det vil få konsekvenser for de tilgængelige statistiske oplysninger i visse medlemsstater med ændringer af indsamlingen af statistiske oplysninger til følge. Problemet kunne f.eks. løses med yderligere statistiske undersøgelser. Forslaget vil også føre til en vis reduktion af offentligt tilgængelige oplysninger. Men offentliggjorte regnskaber for mikroenheder spiller en begrænset rolle, idet f.eks. de ansatte i sådanne selskaber normalt er i direkte kontakt med ledelsen og ejeren/ejerne. Offentligheden har normalt meget ringe interesse i oplysninger om mikroenheder[16].

2.3. Tilsyn og evaluering

Dette forslag bør ses i sammenhæng med andre forenklingstiltag i forbindelse med det fjerde og det syvende selskabsdirektiv, og deres tilsyn og evaluering bør samordnes. Kommissionen vil føre tilsyn med gennemførelsen sammen med medlemsstaterne og organisere gennemførelsesworkshopper. Evalueringen af konsekvenserne og den måde, undtagelsen af mikroenheder fungerer på, vil omfatte en vurdering af hovedmålsætninger, som er bedre afpasning af regnskabsbestemmelserne efter de behov, som brugerne og de, der skal udarbejde regnskaberne, har, og en samlet reduktion af de administrative byrder.

Spørgsmålet om tilsyn vil blive nærmere behandlet i forbindelse med en generel revision af det fjerde og det syvende selskabsdirektiv, som optræder i Kommissionens lovgivningsprogram for det tredje kvartal af 2009.

3. Forslagets retlige aspekter

3.1. Retsgrundlag

Artikel 44, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab[17].

3.2. Subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet

Forslaget falder ikke ind under Fællesskabets enekompetence. Det er nødvendigt med et tiltag på EU-niveau, idet regnskabskravene til mikroenheder stammer fra et EU-direktiv. Hvis medlemsstaterne skal have mulighed for at fritage mikroenheder for disse krav, er det nødvendigt at ændre det fjerde selskabsdirektiv; derfor er et tiltag på EU-niveau berettiget. De foreslåede ændringer står i et rimeligt forhold til målet, som er at fjerne unødvendige administrative byrder for mikroenheder.

Forslaget skal ses i forlængelse af Fællesskabets principielle tilgang til EU-reglerne om regnskabsaflæggelse. Regnskabsdirektiverne er desuden udtryk for en "minimumsharmonisering"[18], der sikrer overholdelse af proportionalitetsprincippet og giver medlemsstaterne det fornødne råderum til at afgøre, hvordan målsætningerne skal opfyldes, samtidig med at mikroenhedernes økonomiske og administrative byrder minimeres. Når medlemsstaterne gennemfører direktivet, bør de derfor også analysere og tage hensyn til national lovgivning, hvorefter der eventuelt vil kunne anbefales yderligere forenklingstiltag på nationalt plan. Det skal også i den forbindelse bemærkes, at Kommissionen er klar over, at det fortsat er op til medlemsstaterne at kontrollere og overvåge, om selskaber, der er udelukket fra det fjerde selskabsdirektivs anvendelsesområde, fortsætter eller ophører med at opfylde kriterierne for mikroenheder. Medlemsstaterne skal have de nødvendige relevante oplysninger til disposition (statistiske, samfundsøkonomiske data etc.). Kommissionen har i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet bevidst valgt denne løsning.

3.3. Regulerings middel/reguleringsform

Forslage t indebærer ændring af eksisterende direktiver, og det valgte reguleringsmiddel er derfor et direktiv.

4. Forenkling

I kølvandet på sin meddelelse "Bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse i Den Europæiske Union"[19] lancerede Kommissionen i oktober 2005 en ny fase i forenklingen af gældende fællesskabslovgivning ved at indføre et rullende program[20], som oprindelig omfattede perioden 2005-2008. I januar 2009 forelagde Kommissionen sin tredje strategiske gennemgang af programmet for bedre lovgivning og opdaterede sit rullende program for forenkling[21]. I det rullende program for forenkling er det fremsatte forslag berammet til vedtagelse af Kommissionen i 2009[22] som led i revisionen af regnskabsdirektiverne for at tage højde for små virksomheders interesser og reducere administrative byrder. Dette mere generelle forslag tager længere tid at forberede. Derfor mener Kommissionen, at det i tråd med den europæiske økonomiske genopretningsplan er nødvendigt at træffe foranstaltninger på kort sigt med henblik på at reducere mikroenheders byrder. Forenklingstiltaget burde medføre væsentlige fordele.

Ifølge de skøn, som Kommissionen har adgang til, opfylder ca. 5,3 millioner mikroenheder i EU mindst to af definitionskriterierne[23]. Det koster i gennemsnit hvert selskab 1 558 EUR at opfylde regnskabsdirektivernes krav om regnskabsaflæggelse. Uden retlige forpligtelser skønnedes selskaberne stadig at ville bruge ca. 25 % af det pågældende beløb til at dække behov i relation til ledelse og oplysningsvirksomhed udadtil. Derfor er de resterende 75 % eller 1 169 EUR et overslag over de regnskabsmæssige byrder, som de pågældende virksomheder konfronteres med. Det svarer til en regnskabsmæssig byrde på 6,3 mia. EUR. I det bedst tænkelige scenario, hvor alle medlemsstater undtager mikroselskaber og undlader at stille yderligere krav, må forslaget i bedste fald skønnes at kunne indebære en besparelse på 6,3 mia. EUR (med et spillerum på 5,9-6,9 mia. EUR).

5. Gennemgang af forslaget

Kommissionen foreslår at give medlemsstaterne mulighed for at fjerne mikroenheder fra det fjerde selskabsdirektivs anvendelsesområde for på den måde at befri dem for kravet om at udarbejde et årsregnskab. Derfor foreslår Kommissionen at tilføje en ny artikel 1a til det fjerde selskabsdirektiv, som udvider medlemsstaternes ret til at undtage mikroenheder fra det fjerde selskabsdirektivs anvendelsesområde.

Selskaber, herunder mikroenheder, bogfører dog som bekendt salg og transaktioner til egne ledelsesformål og med henblik på indberetning til skattevæsenet. Direktivet vil sætte medlemsstaterne i stand til at afpasse regnskabsaflæggelsen efter sådanne andre behov og at undgå unødvendige administrative byrder. Mikroenheder kan fortsat vælge at udarbejde årsregnskaber, få dem revideret og sende dem til det nationale register.

6. Budgetmæssige konsekvenser

Forslaget har ingen konsekvenser for Fællesskabets budget.

2009/0035 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF om årsregnskaberne for visse selskabsformer for så vidt angår mikroenheder

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR ―

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 44, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[24],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[25],

i henhold til proceduren i traktatens artikel 251, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Det Europæiske Råd understregede den 8. og 9. marts 2007 i sine konklusioner, at reduktion af de administrative byrder er en vigtig foranstaltning for at stimulere Europas økonomi, og at der er behov for en ihærdig fælles indsats, hvis de administrative byrder i EU skal reduceres.

(2) Reglerne om regnskabsaflæggelse er udpeget som et af de centrale områder, hvor de administrative byrder kan reduceres for selskaber i Fællesskabet.

(3) Kommissionen identificerede i sin meddelelse om enklere erhvervsbetingelser for selskaber inden for selskabsret, regnskabsførelse og revision[26] mulige ændringer af Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer[27], herunder et tiltag, som giver medlemsstaterne mulighed for at fritage mikroenheder for nævnte direktivs krav om at udarbejde årsregnskaber.

(4) Kommissionens henstilling 2003/361/EF[28] indeholder en definition af mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder. Men ifølge høringer med medlemsstaterne er tærsklerne for mikrovirksomheder i nævnte henstilling muligvis for høje til regnskabsformål. Derfor bør der indføres en undergruppe under mikrovirksomheder for såkaldte mikroenheder, der skal omfatte selskaber med lavere tærskler for statussum og nettoomsætning end dem, der gælder for mikrovirksomheder.

(5) De fleste mikroenheder driver forretning på lokalt eller regionalt plan uden eller med begrænset aktivitet på tværs af grænser og har begrænsede ressourcer til at opfylde strenge reguleringskrav. Endvidere spiller mikrovirksomheder en vigtig rolle med hensyn til at skabe nye job, fremme forskning og udvikling og skabe nye økonomiske aktiviteter.

(6) Mikroenheder er dog ofte underlagt de samme regnskabskrav som større selskaber. Disse krav udgør en uforholdsmæssig stor byrde for dem i betragtning af deres størrelse og er urimelige, når de mindste virksomheder sammenlignes med de større. Derfor bør det være muligt at fritage mikroenheder fra pligten til at udarbejde årsregnskaber, også selv om sådanne regnskaber tjener som input til statistiske oplysninger.

(7) Gruppen af højtstående uafhængige interesserede parter vedrørende administrative byrder opfordrede i sin udtalelse af 10. juli 2008 til omgående at indføre en bestemmelse, som giver medlemsstaterne mulighed for at fritage mikroenheder for forpligtelsen til at udarbejde årsregnskaber i overensstemmelse med direktiv 78/660/EØF.

(8) Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 18. december 2008 om regnskabskrav til små og mellemstore selskaber, navnlig mikroenheder[29] Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsforslag, der giver medlemsstaterne mulighed for at undtage mikroenheder fra anvendelsesområdet for direktiv 78/660/EØF.

(9) Målet for dette direktiv, nemlig at reducere de administrative byrder for mikroenheder, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af foranstaltningens virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

(10) Direktiv 78/660/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1 Ændring i direktiv 78/660/EØF

I direktiv 78/660/EØF indsættes som artikel 1a:

" Artikel 1a

1. Medlemsstaterne kan fritage selskaber fra forpligtelserne i henhold til dette direktiv, forudsat at selskaberne på statustidspunktet ikke overskrider de numeriske grænser for to af følgende tre kriterier:

a) statussum: 500 000 EUR

b) nettoomsætning: 1 000 000 EUR

c) gennemsnitligt antal ansatte i løbet af regnskabsåret: 10.

2. Når et selskab på statustidspunktet har overskredet de numeriske grænser for to af de i stk. 1 anførte tre kriterier i to på hinanden følgende regnskabsår, kan nævnte selskab ikke længere drage fordel af den i stk. 1 omhandlede fritagelse.

Når et selskab på statustidspunktet ikke længere overskrider de numeriske grænser for to af de i stk. 1 anførte tre kriterier, kan nævnte selskab drage fordel af den i stk. 1 omhandlede fritagelse, forudsat at det ikke har overskredet de nævnte grænser i to på hinanden følgende regnskabsår.

3. For de medlemsstater, der ikke har indført euroen, er modværdien i national valuta af de i stk. 1 anførte beløb den værdi, der fremkommer ved at benytte den valutakurs, der blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende på ikrafttrædelsesdatoen for ethvert direktiv om fastsættelse af disse beløb.

4. Den i stk. 1, litra a), nævnte statussum udgøres enten af de i artikel 9 under "Aktiver" angivne aktivposter A til E eller af de i artikel 10 angivne aktivposter A til E."

Artikel 2 Gennemførelse

1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv, hvis og når de beslutter at benytte sig af den mulighed, der gives ved artikel 1a i direktiv 78/660/EØF. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3 Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Artikel 4Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den … .

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

[1] EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11.

[2] Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles – dok. 7224/07, konklusion 24.

[3] Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles – dok. 7652/08, konklusion 9.

[4] Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd, En Europæisk Økonomisk Genopretningsplan - KOM(2008) 800 af 26.11.2008, punkt 4. Meddelelsen er tilgængelig på: http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/Comm_20081126.pdf.

[5] Betænkning om internationale regnskabsstandarder (IFRS) og styring af International Accounting Standards Board (IASB) (2006/2248(INI)), EP, Udvalget om Økonomi og Valuta, ordfører Alexander Radwan, A6-0032/2008 af 5.2.2008, s. 10.

[6] Europa-Parlamentets beslutning af 18. december 2008 om regnskabskrav til små og mellemstore selskaber, navnlig mikroenheder, P6_TA(2008)0635.

[7] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder, EFT L 243 af 11.9.2002, s. 1.

[8] Kravene til revision af årsregnskaber findes i et særskilt direktiv (direktiv 2006/43/EF om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber, EUT L 157 af 9.6.2006, s. 87).

[9] EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.

[10] Denne nye enhedsgruppe har sin oprindelse i Kommissionens meddelelse fra juli 2007 (Meddelelse fra Kommissionen om enklere erhvervsbetingelser for selskaber inden for selskabsret, regnskabsførelse og revision, KOM(2007) 394 af 10.7.2007. Meddelelsen er tilgængelig på: http://ec.europa.eu/internal_market/company/simplification/index_en.htm).

[11] Det er ikke nødvendigt at ændre det syvende selskabsdirektiv, for direktivet giver allerede i sin nuværende udformning medlemsstaterne mulighed for at undtage fra pligten til at aflægge konsoliderede regnskaber, når de af konsolideringen omfattede virksomheder som helhed ikke overskrider grænserne for mellemstore virksomheder som defineret i det fjerde selskabsdirektiv (artikel 6, stk. 1, i det syvende selskabsdirektiv).

[12] Herunder en undersøgelse foretaget af Ramboll Management på foranledning af Kommissionen: Study on Administrative Costs of the EU Company Law Acquis, juli 2007. Undersøgelsen er tilgængelig på: http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/simplification/final_report_company_law_administrative_costs_en.pdf.

[13] Meddelelse fra Kommissionen om enklere erhvervsbetingelser for selskaber inden for selskabsret, regnskabsførelse og revision, KOM(2007) 394 af 10.7.2007. Meddelelsen er tilgængelig på: http://ec.europa.eu/internal_market/company/simplification/index_en.htm.

[14] Nærmere oplysninger om gruppen af højtstående uafhængige interesserede parter findes på: http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/better_regulation/high_level_group_is_en_version.htm.

[15] Den højtstående gruppes rapport er tilgængelig på:

http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/docs/080710_hlg_op_comp_law_final.pdf.

[16] Konsekvensanalysen indeholder en beskrivelse af flere løsninger, som Kommissionens tjenestegrene har overvejet nærmere: Løsning 0 indebærer, at der ikke foretages ændringer af det fjerde selskabsdirektiv; løsning 1 tilskynder medlemsstaterne til at udnytte alle de muligheder, der ligger i det nuværende fjerde selskabsdirektiv; løsning 2 medfører pligt til at undtage mikroenheder fra det fjerde selskabsdirektivs anvendelsesområde; løsning 3 giver medlemsstaterne mulighed for at undtage mikroenheder fra det fjerde selskabsdirektivs anvendelsesområde; løsning 4 ville indebære en forenklet obligatorisk regnskabsordning for mikroenheder, og løsning 5 indebærer ændringer af det fjerde selskabsdirektiv uden indførelse af den nye kategori af mikroenheder.

Alle ovennævnte løsninger sammenlignes, og derefter hedder det i konsekvensanalysen som konklusion, at løsningen med at give medlemsstaterne mulighed for at undtage mikroenheder fra det fjerde selskabsdirektivs anvendelsesområde (ovenstående løsning 3) medfører den største reduktion af byrder og kan også gennemføres på kortest tid. Denne løsning er derfor det mest hensigtsmæssige alternativ, når det drejer sig om at reducere de administrative byrder for små virksomheder i væsentligt omfang og afpasse regnskabskravene efter de behov, som brugerne og de, der skal udarbejde regnskaberne, har.

[17] EUT C 325 af 24.12.2002, s. 35.

[18] Medlemsstaterne kan indføre mere omfattende krav nationalt. Direktiverne giver i forvejen talrige muligheder for at undtage SMV'er, men mange af disse muligheder er ikke udnyttet af medlemsstaterne.

[19] KOM(2005) 97 af 16.3.2005.

[20] KOM(2005) 535 af 25.10.2005.

[21] KOM(2009) 17 af 28.1.2009.

[22] Har også referencenummer 2009/MARKT/051 i Kommissionens lovgivningsprogram.

[23] Statussum på 500 000 EUR, nettoomsætning på 1 000 000 og/eller gennemsnitligt antal ansatte i løbet af regnskabsåret på 10 personer.

[24] EUT C […] […], s.[…].

[25] EUT C […] […], s.[…].

[26] KOM(2007) 394.

[27] EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11.

[28] EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.

[29] EUT C […] […], s.[…].