Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets henstilling om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed i forbindelse med audiovisuelle tjenester og informationstjenester« (98/C 214/07)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 16. december 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 130, stk. 3, at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Dame Jocelyn Barrow til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 1. april 1998.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, med 114 stemmer for, 1 imod og 2 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

Grønbogen om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed i forbindelse med audiovisuelle tjenester og informationstjenester () var et svar på anmodninger fra Europa-Parlamentet og Rådet om en tilbundsgående undersøgelse af emner i tilknytning til udviklingen af audiovisuelle tjenester og informationstjenester (i det følgende omtalt som »de nye tjenester«) og deres forhold til almenvellet i Europa. I grønbogen undersøgte man de nye tjenester for så vidt angår sikring af en passende beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed, idet disse tjenester hastigt spreder sig fra traditionelt lukkede udsendelsessystemer til det åbne system for online-tjenester og hybridsystemer som netradio og net-tv. Grønbogen kastede lys over det forhold, at arten af de nye tjenester åbner spørgsmål, der i mange tilfælde ikke er af national endsige europæisk, men af global karakter. Man analyserede situationen i dens helhed og så på den rolle, de enkelte aktører inden for de nye tjenester spiller - fra regeringer og serviceudbydere til brugere - idet man fokuserede på initiativer på europæisk niveau. Man beskrev udviklingen inden for de nye tjenester og analyserede den nuværende lovgivning, regulering og politik på nationalt, europæisk og internationalt niveau. Grønbogen behandlede også de forskellige muligheder på mellemlang og lang sigt for så vidt angår løsning af de problemer, de nye tjenester rejser, fra regulering og selvregulering af de nye tjenester til bevidstgørelse og opdragelse, og udvikling og ibrugtagning af anordninger og systemer til filtrering og blokering.

1.1. Den høringsproces, der fulgte på offentliggørelsen af grønbogen, satte fokus på en række vigtige spørgsmål i tilknytning til beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed i forbindelse med de nye tjenester.

1.2. Høringsprocessens altoverskyggende budskab var, at en optimal udvikling inden for de nye tjenester kræver, at der skabes en atmosfære af tillid, hvilket forudsætter, at beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed kan garanteres.

2. Kommissionens forslag til Rådets henstilling

2.1. I forslaget til Rådets henstilling opfordres medlemsstaterne til:

2.1.1. at tilskynde til, at samtlige berørte parter tager del i de nationale foranstaltninger vedrørende beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed og bidrager til, at der udarbejdes fælles metoder til en samlet evaluering på EU-plan,

2.1.2. at fremme fastlæggelsen af en national ramme for selvregulering blandt udbydere af de nye tjenester. En sådan selvregulering skal være baseret på:

- fuld deltagelse af alle berørte parter;

- adfærdskodekser vedrørende beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed samt procedurer i tilfælde af overtrædelse af adfærdskodekserne;

- samarbejde på EU-niveau mellem nationale organer;

- evaluering af rammerne for selvregulering,

2.1.3. at udbygge de nuværende rammer for regulering ved at stimulere tv-spredningsorganer/operatører til at tage nye midler til beskyttelse af mindreårige i anvendelse [V-chips og PIN-koder ()],

2.1.4. at fremme foranstaltninger, der tager sigte på at identificere, retsforfølge og straffe dem, der overtræder lovgivningen, og udvikle et samarbejde mellem medlemsstaternes politi- og retsmyndigheder,

2.1.5. at fremme foranstaltninger, der tilskynder mindreårige til at anvende de nye tjenester på en ansvarlig måde, samt skabe større bevidsthed og fremme tjenester med kvalitetspræg for mindreårige.

2.2. Rådet opfordrer de berørte parter til:

- at etablere en struktur, hvor samtlige berørte parter på nationalt niveau er repræsenteret, således det bliver muligt at deltage i koordinering og samarbejde på såvel EU-plan som bredere internationalt plan;

- at følge op på adfærdskodekserne;

- at udvikle nye midler til beskyttelse af mindreårige og til oplysning af brugerne;

- at udvikle positive foranstaltninger for mindreårige;

- at evaluere og følge op på de initiativer, der iværksættes på nationalt niveau.

2.3. Rådet opfordrer Kommissionen til:

- at etablere netværk bestående af de parter på nationalt niveau, der har til opgave at fastlægge rammerne for selvregulering, og fremme udvekslingen af erfaringer og information på europæisk niveau;

- at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstaternes politi- og retsmyndigheder;

- at fremme internationalt samarbejde;

- at udvikle metoder til evaluering af foranstaltninger vedrørende beskyttelse af mindreårige.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg anerkender, at udviklingen af de nye tjenester er vigtig for Europa på en række afgørende områder. ØSU mener, at beskyttelsen af visse grundlæggende principper, herunder beskyttelsen af mindreårige og den menneskelige værdighed, bør ligge til grund for enhver strategi til udvikling af de nye tjenester. Disse nye tjenester kan kun nå deres fulde potentiale i et klima, der er præget af tillid, og et sådant klima kan kun opnås ved at sikre beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed.

3.1.1. Med henblik herpå er adgang til de nye tjenester og klassificering af deres indhold af central betydning. Det er endvidere vigtigt at skelne mellem ulovligt og skadeligt indhold. De to kategorier rejser forskellige principspørgsmål og kræver derfor forskellige retlige og tekniske løsninger.

3.1.2. Ulovligt indhold er let at identificere og tackle i henhold til gældende love og bestemmelser. Spørgsmålet om, hvordan man definerer skadeligt indhold, må imidlertid overvejes nærmere. Ethvert system til beskyttelse af mindreårige må sikre, at mindreårige ikke har adgang til indhold, som kan skade deres fysiske eller mentale udvikling, mens det samtidig giver voksne adgang til dette indhold.

3.1.3. Definitionen af ulovligt og skadeligt indhold kan variere fra land til land. Et bestemt indhold kan være ulovligt i ét land, men lovligt i andre lande. Dette kan give praktiske vanskeligheder fra land til land med gennemførelsen af bestemmelserne. Hertil kommer, at definitionen af skadeligt indhold til en vis grad kan være bestemt af, hvad der krænker bestemte værdier og holdninger. I den forbindelse spiller kulturelle forskelle en rolle.

3.1.4. Det står mere og mere klart, at forældre er utilbøjelige til at give deres børn adgang til de nye tjenester på grund af manglende beskyttelse af mindreårige mod ulovligt og skadeligt indhold. En praktisk løsning herpå ville være at sikre, at kvaliteten af indholdet af de nye tjenester opfylder visse minimumskrav, og at indhold, der specifikt henvender sig til mindreårige, er underlagt strengere bestemmelser end andet indhold.

3.2. Reguleringsprincipper

3.2.1. Enhver form for regulering, hvad enten det drejer sig om lovbestemmelser eller selvregulering, bør tage hensyn til lokale forhold, være rimelig og ikke-diskriminerende. Overregulering kan kvæle væksten af nye tjenester og de dermed forbundne fordele på nationalt, europæisk og bredere internationalt plan.

3.2.2. Selvregulering vil fremme udviklingen af nye tjenester, da denne reguleringsform gør det muligt på en fleksibel måde at tilpasse sig den tiltagende globalisering og den hastige udvikling af de nye tjenester.

3.2.3. Der bør gøres størst mulig brug af eksisterende bestemmelser, politikker og procedurer i de tilfælde, hvor de uden større vanskeligheder kan gøres gældende for de nye tjenester.

3.2.4. Der bør indføres procedurer, som skal sikre en regelmæssig evaluering af selvreguleringsstrategier og -procedurer på nationalt, europæisk og bredere internationalt plan.

3.2.5. Reguleringen bør være »teknologi-neutral«: så få som muligt af de nye bestemmelser, politikker og procedurer bør være begrænset til de nye tjenester.

3.2.6. Man bør fremme alternativer til regulering, bl.a. uddannelse, bevidstgørelsesinitiativer og mærkning.

3.2.7. En licensordning for Internet-tjenesteleverandører og indholdsleverandører ville gøre det muligt for de regulerende instanser at knytte betingelser til udstedelsen af licenser og fastsætte sanktioner, der kan iværksættes, hvis mindreårige gives adgang til ulovligt eller skadeligt indhold.

3.2.8. Det bør så vidt muligt undgås, at reguleringsordningerne går ud over ytringsfriheden og respekten for privatlivets fred.

3.2.9. Der bør indføres specifikke sanktioner for overtrædelse af bestemmelser og adfærdskodekser.

3.2.10. Der bør sørges for en bred omtale af de regulerende instanser og andre kompetente organer.

3.3. Ansvar for indholdet

3.3.1. Det bør principielt være indholds- og ikke tjenesteleverandørerne, der er ansvarlige for indholdet.

3.3.2. Der bør udvikles en form for »Euro-PICS« (), der bør anvendes som et standardværktøj for hele EU til udvikling af et klassificeringssystem og software til filtrering af indhold. »Euro-PICS« bør derefter integreres i PICS. Indtil »Euro-PICS« er udviklet, bør PICS anvendes som global standard, da dette system vil give kontrol over adgangen til indholdet.

3.3.3. Der bør forskes yderligere i udviklingen af et begrænset antal globalt anerkendte klassificeringssystemer og af filtreringssoftware, som sammen med brugen af advarselssider, visuelle signaler og lydsignaler for »skadeligt« indhold kan afhjælpe globalt forekommende indholdsproblemer.

3.3.4. Kommissionen og etablerede internationale organisationer bør koordinere drøftelser mellem de berørte parter om indholdsrelaterede spørgsmål, klassificeringssystemer og filtreringssoftware.

3.3.5. Som en yderligere mulighed bør der tilskyndes til, at tredjeparter foretager en mærkning af indholdet.

3.3.6. Selvregulering af indhold og forældreansvar bør være de vigtigste metoder til at kontrollere indholdsadgangen.

3.3.7. Kvaliteten af indholdet må sikres ved at fastsætte minimumsstandarder, som derefter håndhæves af de regulerende organer.

3.3.8. Som allerede nævnt, må der skelnes mellem ulovligt og skadeligt indhold, da disse to kategorier kræver forskellige indfaldsvinkler. Der bør indføres globalt anerkendte minimumskriterier. De enkelte lande kan derefter, hvis de ønsker det, vedtage strengere kriterier.

3.4. Organisationer

3.4.1. Den europæiske deltagelse i de nye tjenesters globale sammenslutninger er uforholdsmæssigt lille i relation til den nordamerikanske. Disse sammenslutninger spiller en afgørende rolle i forbindelse med de nye tjenester og hertil knyttede spørgsmål, strategier, processer og procedurer. En aktiv europæisk deltagelse er alfa og omega, hvis man vil sikre eksistensen af et sundt, stabilt og holdbart internationalt forum.

3.4.2. Den europæiske industri bør i højere grad tage del i verdensomspændende sammenslutninger, så den kan holde sig ajour på de områder, der påvirker de nye tjenester, og sørge for, at udviklingen sker på et internationalt set velafbalanceret grundlag. Desuden vil den herigennem kunne sikre sig en platform, der muliggør hensyntagen til europæiske særinteresser (f.eks. i forhold til den sproglige og kulturelle mangfoldighed).

3.4.3. Det ville være en fordel for de europæiske interesser, hvis der på internationalt niveau eksisterede en samordnet tilgang til spørgsmål vedrørende de nye tjenester. Det ville også være hensigtsmæssigt at have europæiske organer, der kunne samordne alle tiltag på europæisk niveau.

3.5. Uddannelse

3.5.1. Da de nuværende mindreåriges fremtidsmuligheder, herunder karrieremuligheder, i allerhøjeste grad vil være afhængige af de nye tjenester, er det meget afgørende, at mindreårige bliver i stand til at bruge de nye tjenester i deres uddannelse.

3.5.2. Der bør gøres en indsats for at uddanne forældre og lærere i indhold og lødighed.

3.5.3. Der bør etableres regionale og nationale kursuscentre og uddannelsesinstitutioner, hvor uddannelsen af forældre og lærere kan udvikles i relation til de nye tjenester. Uddannelsesstrategier vedrørende de nye tjenester bør tage sigte på at fremme en sammenkobling af nationale og regionale skolenetværk.

3.5.4. Der bør udarbejdes nye indlæringsstrategier og undervisningsmetoder med henblik på de nye tjenester.

3.5.5. Det offentlige bør i højere grad støtte uddannelsessektoren i dens gennemførelse af disse nye uddannelsesstrategier. Der bør træffes foranstaltninger, som gør det muligt for forældre at drage nytte af uddannelsesstrategierne, så de kan give deres børn den fornødne støtte.

3.5.6. Tilgangen for så vidt angår forskning, politik og strategier på uddannelsesområdet bør være europæisk eller bredere international, således at der sikres fuld interoperabilitet og åbne standarder for de nye tjenester inden for uddannelse.

3.5.7. Der henvises til den amerikanske firepunktsplan, der tager sigte på at få ryddet ud på Internettet (en forældreguide til Internettet, en kampagne for bevidstgørelse af offentligheden, en nultolerancepolitik over for visse overtrædere samt hotlines) og den tyske model, hvor ny lovgivning gør det muligt at udpege personer med ansvar for beskyttelse af unge (jf. bilag 1).

3.5.8. Der bør på europæisk niveau udvikles procedurer for spredning af god praksis vedrørende anvendelse af de nye tjenester.

3.6. Legater

3.6.1. Der bør skabes et paneuropæisk initiativ, som gør det muligt at uddele legater til stimulering af en udvikling inden for uddannelserne og bevidstgørelse på såvel nationalt som europæisk plan.

3.7. Samarbejde og samordning

3.7.1. Eftersom de nye tjenester er af global karakter, vil der altid kræves ikke blot en fælles europæisk tilgang (så de europæiske spørgsmål kan fremlægges i sammenhæng), men en bredere international tilgang. Dette kræver samarbejde og samordning på såvel europæisk som internationalt niveau. Anerkendelsen, effektiviteten og dermed også succesen af en ny tjeneste understøttes gennem samarbejde og samordning af alle parter.

3.7.2. Samarbejde og samordning på europæisk og internationalt niveau må lettes ved at sammenknytte de nationale organer, der er ansvarlige for de nye tjenester på de forskellige niveauer (f.eks. regering, selvreguleringsorganer og forbrugergrupper).

3.7.3. Grundlæggende adfærdskodekser bør udarbejdes på såvel europæisk som internationalt niveau, så de kan tages i anvendelse af brugere, indholdsudbydere, tjenesteudbydere og reguleringsorganer.

3.7.4. Den europæiske deltagelse i de nye tjenesters globale sammenslutninger er uforholdsmæssig lille set i relation til den nordamerikanske. Disse sammenslutninger spiller en afgørende rolle i forbindelse med nye tjenester. Det er meget vigtigt, at den europæiske deltagelse i disse internationale organisationer udvides, således at Europa får - internationalt set - passende muligheder for at deltage og fremme en mere europæisk indfaldsvinkel.

4. Konklusioner

4.1. ØSU mener, at de nye tjenester vil give betydningsfulde fordele på nationalt, europæisk og internationalt niveau, men at der er behov for passende reguleringsmæssige rammer, strategier og procedurer, hvis disse fordele skal kunne udnyttes fuldt ud. Efter ØSU's opfattelse udgør Kommissionens forslag til Rådets henstilling - med dets generelle principper, forslaget om en samordning af nationalt ansvarlige organer og samarbejde og indsamling af erfaringer på europæisk og et bredere internationalt niveau - en passende reguleringsmæssig ramme.

ØSU -

4.1.1. ønsker en bredere international tilgang med henblik på at finde løsninger på de spørgsmål, der rejser sig i forbindelse med de nye tjenester,

4.1.2. ønsker en harmoniseret tilgang til regulering,

4.1.3. opfordrer til, at klassificeringssystemer og filtreringsprogrammel tages i anvendelse,

4.1.4. anbefaler initiativer inden for uddannelse og bevidstgørelse,

4.1.5. opfordrer til selvregulering, hvor det er muligt,

4.1.6. ønsker klarlæggelse af spørgsmålet om, hvem der har ansvaret for indholdet, og mener, der bør sondres mellem ulovligt og skadeligt indhold,

4.1.7. ønsker øget samarbejde og samordning mellem nationale, europæiske og internationale organisationer for så vidt angår alle aspekter af de nye tjenester,

4.1.8. foreslår, at der etableres en europæisk (eller bredere internationalt accepteret) ramme for adfærdskodekser, retningslinjer og græsrodsinitiativer såsom hotlines og udpegelse af personer med ansvar for beskyttelse af unge,

4.1.9. foreslår, at det i alle foranstaltninger, strategier og initiativer i forbindelse med de nye tjenester bør sikres, at anvendelse af de nye tjenester stimuleres, således at antallet af brugere stiger.

Bruxelles, den 29. april 1998.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() KOM(96) 483 endelig udg.

() PIN = »personal identification number«, dvs. personligt identifikationsnummer.

() PICS = Platform for Internet Content Selection (program for valg af Internet-indhold).