A4-0159/98

Beslutning om aarsrapport om Samhoerighedsfonden (KOM(97)0302 - C4-0482/97)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til aarsrapporten om Samhoerighedsfonden 1996 (KOM(97)0302 - C4-0482/97),

- der henviser til Revisionsrettens aarsberetning for 1996 ((EFT C 348 af 18.11.1997.)),

- der henviser til sine beslutninger af 29. juni 1995 ((EFT C 183 af 17.07.1995, s. 36.)), 19. april 1996 ((EFT C 141 af 13.05.1996, s. 265.)) og 26. juni 1997 ((EFT C 222 af 21.07.1997, s. 55.)) om paa hinanden foelgende aarsrapporter fra Kommissionen om det finansielle samhoerighedsinstrument og Samhoerighedsfonden,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Regionalpolitik og udtalelserne fra Udvalget om Transport og Turisme og Udvalget om Miljoe- og Sundhedsanliggender og Forbrugerbeskyttelse (A4-0159/98),

A. der henviser til, at Samhoerighedsfondens budgetgennemfoerelse ifoelge Revisionsrettens aarsberetning for 1996 androg 100% for forpligtelsesbevillingerne og 97,5% for betalingsbevillingerne,

B. der henviser til den generelle balance paa faellesskabsniveau mellem Samhoerighedsfondens to interventionsomraader, nemlig miljoe og transeuropaeiske transportnet, hvortil der afsattes hhv. 49,89% og 50,11% som forpligtelsesbevillinger i 1996,

C. der henviser til, at der uanset denne balance fortsat i en medlemsstat som Irland kan konstateres en betydelig ubalance i transportinfrastrukturernes favoer, idet disse sluger 54% af landets forpligtelsesbevillinger, mens tallene for 1997, som Kommissionen allerede har fremlagt, bekraefter tendensen til ligevaegt mellem de to omraader i perioden 1994-1999,

D. der henviser til, at der med hensyn til de transeuropaeiske transportnet i forhold til tidligere aar er tale om en uforholdsmaessig koncentration af stoetten til finansiering af veje, som slugte 78,4% af de samlede bevillinger, mens bevillingerne til jernbaner med noed og naeppe fastholdtes (18,12% af det samlede beloeb), hvorimod stoetten til havne (1,9%) og lufthavne (1,3%) faldt kraftigt,

E. der henviser til, at paa miljoeomraadet er finansieringen fortsat koncentreret om forsyning og rensning af vand samt, omend i mindre grad, haandtering af affald; der henviser til, at saadanne projekter tegner sig for 96,3% af stoetten til miljoe i Portugal, 99,5% i Graekenland og 96,7% i Irland, og at denne koncentration har vaeret saerligt kraftig i Spanien, idet der er sket en stigning fra 65,23% i 1995 til 82% i 1996,

F. der henviser til, at Samhoerighedsfondens vigtigste formaal er at bidrage til den oekonomiske og sociale samhoerighed, dvs. bekaempelsen af sociale og regionale uligheder, og at disse uligheder fortsat i hoej grad forekommer i de medlemsstater, der modtager stoette, som selv om deres pr. capita-indkomst i loebet af de seneste 10 aar er steget fra 66% til 74% af EF-gennemsnittet har maattet se deres ledighed blive forvaerret i forhold til gennemsnittet - dette gaelder isaer Graekenland og Spanien,

G. der henviser til, at selv om bekaempelse af arbejdsloesheden ikke er en af Samhoerighedsfondens egentlige opgaver, har investeringer finansieret af denne en betydelig beskaeftigelsesfremmende kapacitet, og Kommissionen skoenner saaledes, at der for hver million ecu, som investeres i forbedring af transportinfrastrukturerne, i gennemsnit kan skabes 21 arbejdspladser, mens der paa miljoeomraadet kan skabes op til 26 arbejdspladser pr. million investeret ecu,

H. der henviser til, at et af de vigtigste formaal med fonden er at understoette modtagerlandenes indsats paa at opfylde kriterierne for nominel konvergens i forbindelse med indfoerelse af den faelles valuta, og at disse derfor skal overholde princippet om betinget stoette,

I. der henviser til, at 1996 var det foerste aar, hvor princippet om betinget stoette var gaeldende, ifoelge hvilket modtagerlandene skal foelge et program for fuld overholdelse af de oekonomiske konvergenskriterier i overensstemmelse med traktatens artikel 104 C om offentlige underskud; der henviser til, at i 1996 var de paagaeldende staters offentlige underskud inden for de i henstillingerne fastsatte graenser med undtagelse af Graekenland, som overskred disse en smule,

J. der henviser til, at i henhold til konditionalitetsprincippet er det, som navnet antyder, en forudsaetning for at opnaa bevillinger fra fonden, at de anbefalede maalsaetninger opfyldes; der henviser til, at den faelles valuta vil vaere til fordel for samtlige regioner i Unionen, men understreger, at der boer traeffes ledsageforanstaltninger for at undgaa, at maalsaetningerne for moentunionen og samhoerighedspolitikken ikke kommer i konflikt med hinanden,

K. der henviser til, at der i 1996 skulle gennemfoeres en midtvejsrevision, jf. artikel 2, stk. 3, i fondsforordningen, ifoelge hvilken medlemsstaterne fortsat kan modtage stoette fra fonden paa betingelse af, at deres BNI efter revisionen stadig er lavere end 90% af gennemsnittet i Faellesskabet, og det maa derfor fastslaas, at ingen af de fire medlemsstater paa tidspunktet for revisionen overskred denne graense,

1. anser Samhoerighedsfondens budgetgennemfoerelse for regnskabsaaret 1996 for tilfredsstillende i lighed med de forbedringer, der har kunnet konstateres med hensyn til fuldstaendig ligevaegt mellem fondens to indsatsomraader;

2. mener dog, at nogle af medlemsstaterne boer oege deres indsats for at tilvejebringe en reel ligevaegt mellem disse omraader;

3. anser generelt den indsats, som de fire medlemsstater har gjort, for at vaere tilfredsstillende med hensyn til finansieringen af de projekter, som er i overensstemmelse med Kommissionens erklaerede maalsaetning om at intensivere indsatsen paa miljoeomraadet ved gennemfoerelsen af EF-direktiverne om forsyning og rensning af vand og haandtering af affald;

4. giver endnu engang udtryk for sin interesse for finansiering af mindre omfattende miljoeprojekter, i og med at deres bidrag til forbedring af miljoeet er forholdsmaessigt stor i forhold til finansieringens omfang;

5. udtrykker tilfredshed med Kommissionens bestraebelser paa saavel kvalitativt som kvantitativt at kontrollere den effektive anvendelse af bevillingerne paa miljoeomraadet og foreslaar Kommissionen at udvikle miljoeindikatorer og dermed skabe instrumenter, der goer det muligt baade at beskrive miljoeforbedringer, at bidrage til den baeredygtige udvikling og at tilvejebringe sammenlignelige stoerrelser;

6. udtrykker sin tilfredshed med den vaegt, der i 1996 er blevet lagt paa naesten alle omraader i Faellesskabets yderste periferi, som fortjener saerlig opmaerksomhed saavel paa miljoe- som transportomraadet paa grund af deres saerlige situation og vilkaar; minder i forbindelse med de transeuropaeiske transportnet om, at der i henhold til EF-traktatens artikel 129 B skal skabes forbindelse mellem oeomraaderne indbyrdes og med randomraaderne, og mener, at denne bestemmelse isaer boer finde anvendelse ved Samhoerighedsfondens finansiering af transportsektoren i omraader i Faellesskabets yderste periferi;

7. ser meget positivt paa de forbedringer i vejinfrastrukturen, som er blevet gennemfoert med stoette fra Samhoerighedsfonden; gentager sit synspunkt i punkt 9 i sin ovennaevnte beslutning af 26. juni 1997 om den overdrevne koncentration af midler til transportomraadet til veje, som strider mod maalsaetningen om at inddrage miljoeaspektet i den faelles transportpolitik; beklager, at Kommissionen og medlemsstaterne har foroeget stoetten til vejprojekter yderligere uden at foroege stoetten til jernbaner og har begraenset stoetten til havne og lufthavne; erkender imidlertid, at kvalitetsforskellen mellem landevejene i de stater, der modtager stoette fra Samhoerighedsfonden, og det gennemsnitlige niveau i Europa stadig er stor med de deraf foelgende virkninger for konkurrenceevne og sikkerhed, ligesom det erkender transportens betydning for en ensartet samhoerighed, idet den bidrager til at, at randomraader og ugunstigt stillede omraader kan drage fordel af det indre marked;

8. finder, at interessen for de perifere omraader er velanbragt, selv om den er baseret paa finansiering af konkrete projekter; i betragtning af, at talrige omraader i de stoettede lande ligger i Faellesskabets periferi, boer der dog fokuseres mere paa soe- og lufttransport, inklusive havne og lufthavne som knudepunkter samt til relevante moderne transportstyringssystemer;

9. minder om, at alle projekter under Samhoerighedsfonden boer ledsages af en forudgaaende og efterfoelgende objektiv vurdering af indvirkningerne paa miljoeet, udarbejdet af personer, som ikke har deltaget i planlaegningen eller gennemfoerelsen af projekterne;

10. minder om, at et af formaalene med Samhoerighedsfonden er at stoette medlemsstaterne i deres bestraebelser paa at gennemfoere konvergens, og derfor boer de opnaaede resultater fortsat stoettes;

11. finder, at der endnu ikke med Samhoerighedsfonden er tilvejebragt reel konvergens mellem medlemsstaterne; selv om nogle lande, der modtager stoette fra Samhoerighedsfonden, har opnaaet den nominelle konvergens, som giver dem adgang til Den Monetaere Union, boer de indtil det i den gaeldende forordning fastsatte tidspunkt (den 31. december 1999) kunne faa stoette fra fonden, hvis prioriterede maal er at tilvejebringe reel konvergens;

12. opfordrer Kommissionen til at forelaegge Europa-Parlamentet rapporten om den undersoegelse af de generelle sociooekonomiske virkninger (jf. aarsrapportens afsnit 4.5.3), den har ladet gennemfoere, saaledes at kravet om Europa-Parlamentets demokratiske deltagelse opfyldes, og det bliver muligt at foere en bred diskussion om de nationaloekonomiske virkninger af Samhoerighedsfondens indsats;

13. gentager desuden, at Samhoerighedsfonden i henhold til traktaten er et finansielt instrument, hvis vigtigste formaal er styrkelse af den oekonomiske og sociale samhoerighed, og at fonden derfor indtil det i den gaeldende forordning fastsatte tidspunkt (den 31. december 1999) boer have dette maal for oeje, selv hvis en medlemsstat opfylder de noedvendige betingelser for at deltage i OEMUén, idet dette ikke er ensbetydende med, at de regionale og sociale uligheder ikke laengere er til stede, som det med al oenskelig tydelig klarhed fremgaar af konklusionerne i den foerste treaarsrapport om samhoerigheden; konstaterer, at Kommissionen foreslaar, at Samhoerighedsfonden bibeholdes i sin nuvaerende form; gaar ind for at bibeholde en samhoerighedsfond;

14. anmoder Kommissionen og Raadet om at forlaenge varigheden af Samhoerighedsfonden til 1999 med henblik paa at gennemfoere en vaesentlig formindskelse af de regionale skaevheder og sikre oprettelse af et stoerre antal arbejdspladser navnlig for unge, kvinder og langtidsledige (dog kun for de lande, der ikke deltager i OEMU'en);

15. finder, at der maa udvises stoerre opmaerksomhed over for de regioner i medlemsstaterne, hvor skaevhederne er stoerst, saaledes at maalet for samhoerigheden ikke udelukkende skal vaere at skabe balance medlemsstaterne imellem, men ogsaa internt i medlemsstaterne;

16. vaerdsaetter overvaagningsudvalgenes effektive arbejde, isaer bestraebelserne paa at sikre de regionale og lokale myndigheders samt arbejdsmarkedets parters deltagelse, omend ikke altid med lige stort held i de enkelte medlemsstater;

17. mener, at dette partnerskabsprincip noedvendigvis skal styrkes af den nuvaerende reformproces, og opfordrer derfor Kommissionen til at tage hensyn til det fra programmeringens start, ikke blot for goere det mere effektivt, men ogsaa for at goere dets aktiviteter mere synlige;

18. er bekymret over den langsommelighed, som Kommissionen generelt har kunnet konstatere i forbindelse med projekter indgivet af regionale og lokale myndigheder;

19. stoetter tiltag, hvor de lokale og regionale myndigheders deltagelse udnyttes, saaledes at samhoerighedsprojekterne koordineres bedre med de oevrige EU-fondes strukturinterventioner, idet denne deltagelse er afgoerende for, at EU-midlerne kan anvendes mere effektivt;

20. glaeder sig over, at der ikke i 1996 er konstateret tilfaelde af svig i forbindelse med projekterne under Samhoerighedsfonden, men er dog foruroliget over de gentagne tilfaelde af administrative uregelmaessigheder og forsoemmelighed, som Kommissionen har registreret;

21. mener, at der ikke er nogen rimelig begrundelse for, at Kommissionen endnu ikke har vedtaget de gennemfoerelsesbestemmelser vedroerende finanskontrol, der naevnes i artikel 12, stk. 5, i forordningen om oprettelse af Samhoerighedsfonden;

22. fremhaever Samhoerighedsfondens vigtige bidrag til beskaeftigelsen i medlemslandene og ser, uden at ville foregribe sin vurdering paa laengere sigt, meget positivt paa Kommissionens skoen, ifoelge hvilke der i 1996 er blevet skabt over 57.000 og 17.100 hhv. direkte og indirekte arbejdspladser med de projekter, som Samhoerighedsfonden har finansieret; kraever, at foranstaltninger, der skaber beskaeftigelse paa lang sigt, prioriteres i Samhoerighedsfondens resterende interventionsperiode;

23. opfordrer Kommissionen til at gennemfoere en undersoegelse for at konstatere, i hvilken udstraekning tildeling af midler fra Samhoerighedsfonden sker i overensstemmelse med miljoemaalsaetningerne i det 5. rammeprogram for miljoe, navnlig vedroerende baeredygtig udvikling;

24. mener, at det navnlig som led i det bebudede ex-post-evalueringsprogram for de finansierede projekter boer undersoeges, i hvilken udstraekning de afsluttede projekter indgaar i de transeuropaeiske net og er i stand til at bidrage til maalsaetningen om baeredygtig mobilitet;

25. finder, at den samlede socio-oekonomiske virkning af stoetten fra Samhoerighedsfonden fortsat boer tillaegges stor vaegt og forventer at blive loebende orienteret herom af Kommissionen;

26. bekraefter, at det er noedvendigt at foere en mere aktiv politik for at udbrede offentlighedens kendskab til de meget positive virkninger af Samhoerighedsfondens anvendelse i medlemsstaterne og at give en bedre information om fondens muligheder for at yde finansieringsstoette til de endelige aftagere, isaer de lokale myndigheder;

27. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet og Kommissionen.