Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet«

(COM(2020) 746 final)

(tillægsudtalelse)

(2022/C 105/28)

Ordfører: Kristi SÕBER

Præsidiets beslutning 26.4.2021 Retsgrundlag Forretningsordenens artikel 32, stk. 1, og artikel 29, litra a), i gennemførelsesbestemmelserne til forretningsordenen Kompetence Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed Vedtaget i sektionen 5.10.2021 Vedtaget på plenarforsamlingen 20.10.2021 Plenarforsamling nr. 564 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 166/2/1

1. Konklusioner og anbefalinger

1.1. EØSU er bevidst om, at pandemien endnu ikke er overstået, og at de økonomiske virkninger heraf vil kunne mærkes i flere år og kræver en vifte af specifikke nødforanstaltninger i den økonomiske politik. EØSU glæder sig over Kommissionens seneste prognose, som indikerer, at økonomierne i EU og euroområdet fra 2021 atter vil være i hurtig fremgang (hvilket foreløbige data bekræfter), især takket være genopretningen af investeringer og den omfattende støtte i form af udnyttelsen af NextGenerationEU (NGEU), navnlig genopretnings- og resiliensfaciliteten.

1.2. Samtidig anerkender EØSU, at EU befinder sig i den alvorligste periode i den europæiske integrations økonomiske historie, hvilket påvirker det private forbrug og private investeringer samt indtjeningen ved udenrigshandel. På dette kritiske tidspunkt er det kun de offentlige udgifter, der kan bidrage til at afhjælpe situationen.

1.3. I denne specifikke og enestående situation var det nødvendigt at skabe nye nødforanstaltninger i den økonomiske politik for at tackle krisen. EØSU værdsætter den hurtige reaktion både på EU-plan og i medlemsstaterne og glæder sig over, at den dobbelte omstilling er blevet en væsentlig del af genopretningsindsatsen og -strategien.

1.4. Især i første halvdel af 2020 bidrog investeringsinitiativerne som reaktion på coronavirusset til at afhjælpe de meget vanskelige økonomiske forhold, hovedsageligt ved at stabilisere markeder, arbejdspladser og personlige indkomster. Dette første skridt blev efterfulgt af NGEU, det robuste og mest innovative finanspolitiske bidrag, som var en direkte reaktion på pandemiens virkninger. EØSU glæder sig meget over begge initiativer, der udgør en hurtig og fleksibel reaktion på pandemien.

1.5. EØSU er bevidst om de forskellige holdninger og virkninger af pandemien, som har medført større divergens mellem medlemsstaterne. EØSU opfordrer til, at der tages hensyn til fænomenet med divergens i euroområdet og til, at der gøres en forsvarlig indsats i relation til den væsentligt forringede finanspolitiske præstation. Udvalget bifalder inden for en fælles ramme den fleksibilitet, der er indført i skræddersyede nationale økonomiske politikker og genopretningsprogrammer, som respekterer medlemsstaternes specifikke behov. En sådan fleksibilitet anbefales også i forbindelse med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensprogrammerne.

1.6. EØSU understreger behovet for at skabe en ny balance mellem pengepolitik og finanspolitik og for at eliminere de konstaterede makroøkonomiske ubalancer i den kommende periode. EØSU er opmærksom på den betydelige stigning i gælden i forhold til BNP i det forløbne år. Når den økonomiske genopretning har bidt sig fast, skal gældskvoten reduceres på en sådan måde, at man undgår social uretfærdighed og en negativ påvirkning af arbejdsmarkedet.

1.7. EØSU respekterer og har forståelse for, at genopretningen efter covid-19 i høj grad vil være ledsaget af strukturelle politiske foranstaltninger ( 1 ) , som primært vil være i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt. EØSU støtter i den henseende samspillet mellem genopretningsprocessen, den finanspolitiske konsolidering og den grønne budgettering.

1.8. EØSU er overbevist om, at erfaringerne fra pandemien bør afspejles i den overordnede indsats for at bidrage til den økonomisk effektive, socialt retfærdige og miljømæssigt bæredygtige udvikling i EU og euroområdet på lang sigt.

1.9. I modsætning til den tidligere krise i 2009-2011, hvor bank- og finanssektoren var en af årsagerne til den deraf følgende recession, bifalder EØSU denne gang den hensigtsmæssige og robuste situation i bank- og finanssektoren, som har bidraget til at overvinde denne vanskelige situation mere gnidningsløst.

1.10. EØSU opfordrer respektfuldt til, at integriteten på det indre marked opretholdes, og til, at ethvert tegn på fragmentering heraf forebygges, da dette er en afgørende forudsætning for, at økonomierne i EU og euroområdet kan opnå positive resultater i fremtiden. Denne integritet bør støttes yderligere ved hjælp af passende fremgang inden for udviklingen af bankunionen og kapitalmarkedsunionen.

1.11. EØSU anerkender og respekterer, at der er indhøstet vigtige erfaringer under den tidligere krise, som er blevet brugt til at støtte makroøkonomisk stabilitet, og opfordrer de ansvarlige EU-institutioner til at forbedre EU's styring af den økonomiske politik og sikre, at erfaringerne fra pandemien fortsat afspejles i reformbestræbelserne.

2. Baggrund og sammenhæng

Aktuel makroøkonomisk udvikling og perspektiver

2.1. Covid-19-pandemien har forårsaget en pludselig og dyb økonomisk depression, men i 2020 var faldet i BNP i sidste ende en smule lavere end oprindeligt forventet. Nedgangen var større end under den seneste økonomiske krise (i 2020 faldt euroområdets økonomi med 6,5 % i forhold til året før, sammenlignet med 4,5 % i 2009. I 2020 faldt EU's økonomi med 6,0 % i forhold til året før, sammenlignet med 4,3 % i 2009. Økonomierne i både EU og euroområdet forventes at vokse med 4,8 % i 2021). Vi står derfor over for en usædvanlig økonomisk situation og den værste økonomiske udvikling i Europa siden anden verdenskrig.

2.2. I 2020 faldt både det private forbrug og investeringerne betydeligt (begge 7,4 % på årsbasis), og udenrigshandelen er også blevet hårdt ramt. Kun de offentlige udgifter i 2020 steg til sammenligning en smule på årsbasis (1,3 %). På grund af nødforanstaltningerne har der indtil videre ikke været hverken omfattende tab af arbejdspladser eller alvorlige tab af indtægter i et omfang svarende til krisen i 2008. Det store fald i den økonomiske aktivitet betyder imidlertid, at produktiviteten også er faldet.

2.3. 2021 anses generelt for at være et genopretningsår (navnlig på grund af væksten i investeringsaktiviteterne, som Kommissionen forventer når 6,2 %), men dette er fortsat behæftet med usikkerhed på grund af pandemiens indvirkning på de økonomiske beslutningstagere og deres adfærdsændringer.

Nødforanstaltninger i den økonomiske politik

2.4. På grund af pandemien måtte der etableres en vifte af nødforanstaltninger i den økonomiske politik med henblik på at kunne reagere øjeblikkeligt, men også på mellemlang sigt, på chokket. Hovedprioriteten er at håndtere, eliminere og mindske de økonomiske og sociale konsekvenser af pandemien og fortsat føre Europa i en konkurrencedygtig og bæredygtig retning.

2.5. En anden vigtig del af reaktionen på pandemien og genopretnings-, genopbygnings- og resiliensindsatsen på mellemlang og lang sigt er den dobbelte omstilling (grøn og digital) med dens stærke fokus på sociale hensyn og respekten for retsstatsprincippet og andre grundlæggende EU-værdier. EØSU opfordrer endvidere til et større fokus på bekæmpelse af uligheder og håndtering af konsekvenserne af krisen, navnlig for de mest sårbare.

Pengepolitik

2.6. ECB fortsætter sin yderst ekspansive politik som en målrettet reaktion på pandemien. For nylig meddelte ECB imidlertid, at de gunstige finanspolitiske finansieringsvilkår kunne opretholdes med et moderat lavere tempo for køb af nettoaktiver under opkøbsprogrammet på foranledning af den pandemiske nødsituation end i de foregående to kvartaler.

Finanspolitisk kurs og finanspolitisk konsolidering

2.7. Investeringsinitiativerne som reaktion på coronavirusset (CRII og CRII+), der omdirigerede og omfordelte samhørighedspolitiske midler, var i høj grad med til at kompensere for og modvirke de negative konsekvenser, stabilisere markeder og beskytte arbejdspladser og personlige indkomster.

2.8. Det mest innovative instrument, der er opfundet og udviklet, og som i øjeblikket implementeres som en direkte reaktion på covid-19-pandemien, er uden tvivl NGEU-programmet, hvis primære mål er at afbøde de negative konsekvenser af pandemien.

2.9. NGEU's ekspansive finanspolitiske kurs har været ekstraordinær og er midlertidigt blevet støttet gennem aktiveringen af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul.

2.10. Dog har det finanspolitiske engagement sammen med foranstaltninger på nationalt niveau været dyrt, hvilket har resulteret i en forringelse af de finanspolitiske indikatorer.

2.11. En realistisk reduktion af gældskvoten skal gennemføres på en sådan måde, at man undgår social uretfærdighed og en uforholdsmæssig negativ påvirkning af arbejdsmarkedet. En inklusiv og bæredygtig vækststrategi er en forudsætning for at forbedre de finanspolitiske indikatorer.

Strukturpolitik og reguleringsinstrumenter

2.12. Covid-19-pandemien har afsløret en række alvorlige strukturelle svigt i de europæiske økonomiers og samfunds funktionsmåder. De erfaringer, der skal drages efter covid-19, omfatter derfor ikke kun fastsættelse af en ny normalsituation, men også gennemførelse af tiltag, der gør de økonomiske og samfundsmæssige systemer mere robuste (hvilket allerede forudsætter mindre skrøbelighed og sårbarhed). Dette omfatter ikke kun milepæle for en socialt retfærdig dobbelt omstilling og mere effektive og forbundne sundhedssystemer og distribution af medicinske ydelser på tværs af Europa, men også støtte til et mere konkurrencedygtigt euroområde i og uden for Europa, herunder strategiske investeringer til støtte for den europæiske industri og styrkelse af EU's position i en global sammenhæng.

2.13. I pandemiens første fase var det indre marked hårdt ramt, da traditionelle handelsmønstre mellem og sågar i EU's medlemsstater blev afbrudt som følge af de strenge restriktioner. Problemet er blevet løst gennem Kommissionens indgriben, som resulterede i etableringen af grønne korridorer.

Finansiel formidling

2.14. EU's og euroområdets bank- og finanssektor har takket være de nye forordninger og regler, der blev vedtaget efter den foregående krise, vist sin styrke og modstandsdygtighed. I øjeblikket er sektoren stærkere, hvad dens anlægsaktiver og porteføljes sundhed angår. Der kan dog være nogle risici i relation til klienternes solvens, som kan føre til flere misligholdte lån.

Forvaltning

2.15. Den aktuelle krise har mindet os om den ufuldstændige arkitektur i EU's ramme for økonomisk styring. Karakteren af det europæiske semester er blevet grundlæggende ændret med genopretnings- og resiliensfaciliteten. De landespecifikke henstillinger er blevet mere politisk bindende, da udbetalingen af midler hænger sammen med gennemførelsen af disse. Civilsamfundet bør inddrages mere i processen for det europæiske semester. Partnerskabsprincippet, som er en veletableret tradition i samhørighedspolitikken, bør tjene som model for et effektivt værktøj til inddragelse af civilsamfundet.

3. Generelle bemærkninger

3.1. EØSU anerkender, at genopretningsscenarierne i høj grad afhænger af pandemiens styrke og af vaccinationskampagnernes succes samt strukturelle aspekter (f.eks. resultaterne i de sektorer, der har været mest eller fuldstændig ramt, såsom turisme, hotel- og restaurationsbranchen, transport, kultur og fritid, og deres betydning for økonomien). Den potentielle fleksibilitet i finanspolitikken, der gør det muligt at vedtage kompenserende foranstaltninger, og effektiviteten af disse foranstaltninger vil også være afgørende.

3.2. EØSU beklager, at pandemiens konsekvenser for økonomien har ført til større divergens mellem økonomierne i euroområdet, hvad angår økonomisk udvikling, finanspolitiske indikatorer, inflation og ekstern balance. Dette vil i høj grad kunne påvirke økonomien og den sociale situation samt konkurrenceevnen for de berørte økonomier og euroområdet som helhed samt de interne og eksterne ubalancer.

3.3. EØSU sætter pris på den meget omfattende og ret fleksible reaktion på pandemien hos EU's vigtigste aktører i den økonomiske politik, navnlig Den Europæiske Centralbank (med dens opkøbsprogrammer og toneangivende renter), den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM — med dens instrumenter til støtte for makroøkonomisk stabilitet) og Kommissionen (med dens meget innovative NGEU-initiativ, der suppleres af andre nødtiltag såsom CRII(+), SURE, fleksibilitet i reglerne vedrørende skattemæssig støtte og statsstøtte samt i finansiel regulering og andre ekstraordinære foranstaltninger, der giver medlemsstaterne den fornødne fleksibilitet til at vedtage de krævede krisestyringsforanstaltninger).

3.4. EØSU er overbevist om, at resultatet af nødforanstaltningerne i den økonomiske politik er af afgørende betydning. Der skal være tale om en koordinering af de pengepolitiske og finanspolitiske tiltag. Der skal vedtages relevante reformer til støtte for en bæredygtig genopretning (bl.a. gennem foranstaltninger møntet på ren energi, digitalisering, innovation og cirkulær økonomi). Indvirkningen af NGEU og instrumentets interaktion med andre økonomiske politikker er vigtig, navnlig i lande, der modtager mange finansielle ressourcer.

3.5. EØSU værdsætter, at viften af nødforanstaltninger i den økonomiske politik også indeholder nogle grænser, der skal forebygge fremtidige negative konsekvenser for prisstabiliteten og indikatorer for finanspolitisk disciplin på mellemlang og lang sigt som følge af de nuværende ekspansive politikker. Navnlig er den fremtidige udvikling i de offentlige finanser udsat for høje risici. EØSU fremhæver i den sammenhæng behovet for en retfærdig og bæredygtig skatte- og afgiftspolitik ved bl.a. at bekæmpe skattesvig og aggressiv skatteplanlægning.

3.6. EØSU forventer, at NGEU ikke blot vil bringe økonomierne i euroområdet og EU tilbage til niveauet før pandemien, men at programmet også vil støtte vigtige strukturpolitiske foranstaltninger, primært i retning af en grøn og digital omstilling under hensyntagen til beskæftigelsesmæssige og sociale problemer. Med hensyn til NGEU sætter EØSU pris på, at EU har formået at vedtage et sådant vidtrækkende tiltag på så kort tid, men anser det også for nødvendigt at gå efter at afhjælpe eventuelle mangler såsom utilstrækkelig høring af civilsamfundet i forbindelse med udviklingen af genopretnings- og resiliensplanerne.

3.7. EØSU er opmærksom på, at SURE er et andet innovativt værktøj, der er blevet udarbejdet og gennemført som en direkte reaktion på pandemien og har til formål at støtte regeringerne i deres indsats for at beskytte arbejdspladser og personlige indkomster.

3.8. EØSU anbefaler, at den næste finanspolitiske konsolidering tager højde for grøn budgettering ( 2 ) og grøn offentlig investeringsstøtte med henblik på at bidrage til den europæiske grønne pagt og en sundere finanspolitisk situation i EU. EØSU er bevidst om den aktuelle krises betragtelige negative indvirkning på de offentlige finanser.

3.9. Selv om EØSU advarer mod at deaktivere den generelle undtagelsesklausul for tidligt ( 3 ) , vil det være nødvendigt at fokusere på finanspolitisk bæredygtighed, når pandemien med sikkerhed er overstået, og genopretningen er godt i gang. På det tidspunkt bør der ske en omlægning af finanspolitikker og finanspolitiske instrumenter for at foranledige, at der vedtages hensigtsmæssige strategier på mellemlang og lang sigt. EØSU glæder sig over Kommissionens afgørelse om at genoptage revisionen af EU's ramme for økonomisk styring i efteråret 2021. De finanspolitiske regler bør først anvendes fuldt ud, efter at de er blevet revideret. I stedet for en »tilbagevenden« anbefaler EØSU et »skifte« til en revideret ramme for økonomisk styring ( 4 ) . EØSU er af den opfattelse, at alle fremtidige finanspolitiske rammer skal være investeringsvenlige i form af en gylden regel for offentlige investeringer uden at sætte den finanspolitiske og finansielle stabilitet på mellemlang sigt på spil, fremme vækst og gøre det muligt for medlemsstaterne at gennemføre kontracykliske politikker i tider med økonomisk tilbagegang.

3.10. EØSU er fortaler for reformer, der har til formål at skabe mere effektive og retfærdige systemer for offentlige indtægter, og som flytter beskatningen væk fra arbejde og produktive investeringer og i højere grad fokuserer på miljøbeskatning og prisfastsættelse af eksternaliteter og på en mere effektiv og forbedret struktur for incitamenter, der begrænser metoderne til skatteundgåelse.

3.11. EØSU sætter pris på, at EU og euroområdets bank- og finanssektorer er i meget bedre form end de var under den forrige krise. Navnlig er de mindre sårbare og mere modstandsdygtige. Samtidig anbefaler EØSU imidlertid, at man ikke undervurderer nogle af de solvensrisici, der kan være resultatet af tab af indtægter for sektorens klienter. Dette kan resultere i flere misligholdte lån på bankernes balancer. EØSU glæder sig over, at euroområdets banksektor har bevist sin stabilitet, og at den indtil videre ikke har været alvorligt påvirket af krisen.

3.12. EØSU er fuldt ud overbevist om, at et velfungerende indre marked også betyder mere modstandsdygtige og effektive økonomier i euroområdet og EU som helhed. Udvalget anser det også for særlig vigtigt at fuldende det indre marked med henblik på at begrænse manglende økonomisk fleksibilitet og ubalancer.

3.13. EØSU glæder sig over den specifikke vifte af tiltag i den økonomiske politik, der blev vedtaget sidste år som en umiddelbar reaktion på pandemien, og som løbende er blevet justeret for at afspejle situationen, som den udviklede sig. EØSU mener, at EU's modforanstaltninger effektivt kunne afbøde krisens potentielt negative langsigtede indvirkning på den økonomiske udvikling i euroområdet og EU og på EU's arbejdsmarkeder, og at de kunne modvirke en skærpelse af den økonomiske og sociale divergens. Det er samtidig afgørende, at de omfattende ubalancer imødegås med henblik på at dække væsentlige makroøkonomiske risici på en effektiv måde, herunder risici for stigende uligheder.

3.14. EØSU er fuldt ud overbevist om, at velfungerende sundhedspleje, social beskyttelse og beredskabssystemer er afgørende for den positive og bæredygtige økonomiske udvikling på lang sigt. Pandemien har afsløret og forstærket denne forbindelse, der som følge heraf også bør afspejles i gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder.

3.15. EØSU anbefaler kraftigt at fortsætte indsatsen for at færdiggøre Den Økonomiske og Monetære Unions arkitektur, herunder tilpasse det europæiske semester til NGEU-programmet, færdiggøre bankunionen og kapitalmarkedsunionen og revidere rammen for økonomisk styring. Det bør overvejes, om NGEU's udformning også kunne være et eksempel på, hvordan fælles finansielle EU-ressourcer kunne mobiliseres og anvendes i fremtiden.

3.16. EØSU understreger, at hovedpakken med tiltag til at afhjælpe pandemiens negative indvirkning blev udarbejdet i den første halvdel af 2020 og dermed lige før den mest alvorlige effekt af pandemien kunne mærkes i de fleste medlemsstater. Derfor kunne man overveje en evaluering af relevansen og tilstrækkeligheden af de vedtagne tiltag. Planlægning spiller en central rolle i foregribelse og vil fortsat gøre det muligt at reagere i henhold til den nye virkelighed, som pandemien har skabt, og som langtfra er overstået, hvorfor permanent planlægning er nødvendig.

4. Særlige bemærkninger

4.1. EØSU sætter pris på Kommissionens offentliggørelse af syv flagskibsinitiativer, der skal fungere som rettesnor for den praktiske gennemførelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten i de enkelte medlemsstater. Det er meget vigtigt, at disse initiativer stemmer overens med de udfordringer og prioriteter, der blev kortlagt for genopretningen efter covid-19 i Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet.

4.2. EØSU anerkender den meget støttende rolle, som Den Europæiske Investeringsbanks paneuropæiske garantifond har spillet for beskyttelse og fremme af erhvervslivet i euroområdet og EU som helhed.

4.3. For så vidt angår genopretningen foreslår EØSU, at der fokuseres på økonomisk vækst og social retfærdighed, hvilket vil blive omsat til højere indkomst og BNP. En bæredygtig finanspolitisk kurs, der har til formål at mindske byrden for kommende generationer og begrænse de risici, der er forbundet med højere renter eller lavere produktion, kræver en større stigning i den økonomiske aktivitet, som kan opnås ved hjælp af a) en styrkelse af de offentlige investeringer og b) reformer, som støtter omstillingen til en grøn og digital økonomi.

4.4. EØSU anerkender og respekterer, at der blev indhentet vigtige erfaringer under den foregående krise, som er blevet brugt til at støtte makroøkonomisk stabilitet. Udvalget er stærkt overbevist om, at erfaringerne fra pandemien konsekvent bør afspejles i løbende reformindsatser, som fokuserer på at reducere den administrative byrde for virksomheder via digitaliseringen af offentlige forvaltninger, af SMV'er og af erhvervslivet som helhed, elektronisk identifikation og mere effektive retssystemer.

Bruxelles, den 20. oktober 2021. Christa SCHWENG Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) ECB's definition i: ECB Occasional Paper Series Structural Policies in the Euro-area; juni 2018: »Structural economic policy = Economic policy measures adopted for labour, product and financial markets to improve institutional and regulatory frameworks to strengthen conditions for long-term growth and ensure desirable distribution effects«.

(2) Diskussionsoplæg, Elva Bova (2021), Green Budgeting Practices in the EU: A First Review.

(3) EUT C 429 af 11.12.2020, s. 227.

(4) EUT C 429 af 11.12.2020, s. 227, og EØSU's initiativudtalelse om »omarbejdning af EU's finanspolitiske ramme med henblik på en bæredygtig genopretning og en retfærdig omstilling« (ECO/553). Se side 10 i denne EUT.