Kommissionen vil gøre alt, hvad der står i dens magt, for at der kan nås en hurtig aftale. Vi fremlægger i dag en retfærdig og afbalanceret pakke, som i tilfælde af enighed vil give EU-27 et budget, som skaber effektive resultater for alle. Et positivt budget for en positiv dagsorden. Et moderne budget moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer. Et budget, som vil gøre EU godt rustet til fremtiden.

Vi skylder derfor alle borgere i Europa at gå til de kommende forhandlinger om det langsigtede EU-budget med det klare mål at nå til enighed før valget til Europa-Parlamentet og stats- og regeringschefernes topmøde i Sibiu den 9. maj 2019.

Forhandlingerne om den nuværende flerårige finansielle ramme varede for længe. Det betød, at lanceringen af centrale finansielle programmer blev forsinket. Dette gav mere end blot administrativt besvær. Det indebar, at projekter, som kunne have bidraget til den økonomiske genopretning, blev udsat, og at vitale finansieringskilder var længere tid om at nå dem, som havde behov herfor.

Forslagene er baseret på en oprigtig vurdering af de midler, som EU har behov for for at gennemføre de fælles ambitioner. De udgør en retfærdig og afbalanceret tilgang til udfordringerne med at støtte politiske prioriteter og afhjælpe følgerne af det Forenede Kongeriges udtræden af EU. De viser, hvordan EU kan give hver eneste euro i et reformeret, enklere og mere fleksibelt budget ud til gavn for alle medlemsstater og alle europæere.

En afbalanceret aftale om et moderne EU-budget vil vise et samlet og styrket EU, som er rede til at gøre fælles fremskridt.

Det være nødvendigt at følge integreringen af Den Europæiske Udviklingsfond i EU's budget op med en forøgelse af de lofter, det er fastsat i afgørelsen om egne indtægter. Det er nødvendigt med en tilstrækkelig stor margen mellem betalingsloftet og loftet for egne indtægter for at sikre, at EU — uanset omstændighederne — er i stand til at opfylde sine finansielle forpligtelser, selv i økonomiske nedgangstider. Kommissionen foreslår at forhøje lofterne for egne indtægter til betalinger og forpligtelser til henholdsvis 1,29 % og 1,35 % af bruttonationalindkomsten for EU-27.

De foreslåede reformer af ordningen for egne indtægter handler om at ændre den måde, hvorpå budgettet finansieres, ikke om dets samlede størrelse. Diversificeringen af kilderne til budgetindtægter vil øge robustheden af EU's budget. Dette vil sammen med den gradvise ændring af budgettets sammensætning — fra nationalt allokerede programmer til nye prioriteter — medvirke til at øge opmærksomheden om EU-merværdi og til at sikre, at begge sider af budgettet bidrager til EU's politiske prioriteter.

·Et nationalt bidrag, som beregnes på grundlag af mængden af plastemballageaffald, der ikke genanvendes. Dette vil give medlemsstaterne en tilskyndelse til at reducere emballageaffald og fremme EU's overgang til en cirkulær økonomi gennem implementering af EU-strategien for plast.

·Emissionshandelssystemet: EU's emissionshandelssystem er et nøgleværktøj i forbindelse med EU's foranstaltninger til omkostningseffektiv reduktion af drivhusgasemissionerne og har en direkte sammenhæng med det indre markeds funktion. Kommissionen foreslår at lade 20 % af indtægterne fra emissionshandelssystemet gå til EU's budget, samtidig med at de korrektionsmekanismer, der allerede er indbygget i systemet, beskyttes.

Som led i moderniseringen af ordningen for egne indtægter og ud over de traditionelle toldafgifter og BNI-baserede bidrag til EU's budget foreslår Kommissionen at forenkle den nuværende merværdiafgiftsbaserede ordning for egne indtægter og alene basere det på leverancer til normalsats — samtidig med at foreneligheden med Kommissionens nylige forslag om et endeligt merværdiafgiftssystem i EU sikres. Kommissionen foreslår tillige en stærkere forbindelse mellem finansieringen af budgettet og EU's politikker ved at indføre en vifte af nye egne indtægter. Denne vifte består af en andel af indtægterne fra:

For at undgå en væsentlig og pludselig stigning i disse medlemsstaters bidrag fra 2021 foreslås de nuværende rabatter udfaset over tid. Til dette formål omdannes alle korrektioner på budgettets indtægtsside til gennemsigtige faste betalinger pr. medlemsstat. Disse faste betalinger bør gradvist aftrappes over fem år, indtil de nationale bidrag (i procent af bruttonationalindkomsten) når et rimeligt niveau sammenlignet med andre medlemsstater, som ikke drager fordel af en rabat.

Fjernelsen af alle rabatter og reduktionen af opkrævningsomkostningerne for told vil øge retfærdigheden af den flerårige finansielle ramme. Fjernelsen af rabatterne vil imidlertid betyde væsentlige bidragsforhøjelser for visse medlemsstater i den næste flerårige finansielle ramme i forhold til deres nuværende situation.

Dette er en anledning til at forenkle og reformere ordningen og i højere grad bringe den i samklang med EU's politikker og prioriteter. Kommissionen foreslår at fjerne alle korrektioner på indtægtssiden som led i en retfærdig og afbalanceret budgetpakke. De opkrævningsomkostninger, som medlemsstaterne tilbageholder fra de traditionelle egne indtægter, vil blive reduceret fra 20 % til det oprindelige niveau på 10 % for bedre at afpasse den finansielle støtte til udstyr, personale og oplysninger med de faktiske omkostninger og behov. Virkningen af disse foranstaltninger med hensyn til byrden ved toldkontrol vil blive nøje overvåget.

Budgettets udgifts- og indtægtsside er to sider af samme sag. For begges vedkommende er der behov for modernisering for at maksimere EU-budgettets bidrag til EU's politiske prioriteter. I overensstemmelse med henstillingerne fra Gruppen på Højt Plan vedrørende "EU's fremtidige finansiering" under forsæde af Mario Monti foreslår Kommissionen at modernisere og forenkle den nuværende ordning for egne indtægter og diversificere indtægtskilderne.

·"Særlige instrumenter". Kommissionen har foretaget en gennemgang af omfanget af særlige instrumenter såsom nødhjælpsreserven, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. Disse instrumenter giver mulighed for, at yderligere finansielle midler kan opføres på EU-budgettet ud over de lofter, der er fastsat for den finansielle ramme. Kommissionen foreslår, at omfanget af instrumenterne udvides, hvor det er relevant, ved eksempelvis at give mulighed for at aktivere nødhjælpsreserven ved nødsituationer inden for EU. Kommissionen foreslår endvidere at strømline procedurerne for mobilisering af disse instrumenter og at øge størrelsen af fleksibilitetsinstrumentet til 1 mia. EUR (i 2018-priser) årligt.

·Fleksibilitet mellem udgiftsområder og år. Ud over at sikre tilstrækkelige uudnyttede margener foreslår Kommissionen at udnytte den samlede margen for betalinger, der blev indført med den gældende ramme, fuldt ud. Kommissionen foreslår at udvide størrelsen og omfanget af den samlede margen for forpligtelser for at oprette en "EU-reserve". Dette finansieres ved hjælp af de margener, der er tilbage under lofterne for forpligtelser for det foregående regnskabsår, og de midler, der er forpligtet på EU-budgettet, men i sidste ende ikke er udnyttet til gennemførelsen af programmer. Reserven er et effektivt nyt redskab til at tackle uforudsete begivenheder og reagere på nødsituationer inden for bl.a. sikkerhed og migration. Den vil desuden medvirke til at imødegå de økonomiske og sociale konsekvenser af handelsforstyrrelser, når andre tilgængelige instrumenter har været taget i brug.

·Fleksibilitet inden for og mellem programmer. Kommissionen vil foreslå indbyggede reserver for at skabe fleksibilitet inden for programmer. Desuden foreslås det, at det beløb, der kan overføres fra et program til et andet inden for samme udgiftsområde øges fra 10 % til 15 %. Kommissionen foreslår også, at der gives mulighed for at "blande" forskellige former for finansiel støtte, at skifte mellem forskellige forvaltningsmåder, at "omprogrammere" finansiering midtvejs samt at revidere bestemte nationale tildelinger for at sikre tilpasningen til udviklingen i perioden. Dette vil øge fleksibiliteten endnu mere, samtidig med at retfærdigheden i systemet bevares.

De seneste erfaringer har vist, at fleksibilitet inden for rammen er af afgørende betydning. De mange udfordringer, som EU har stået over for i de senere år har strakt den nuværende fleksibilitet til det yderste. EU's budget skal være tilstrækkelig fleksibelt til, at Unionen kan reagere hurtigt og effektivt, hvis uforudsete behov opstår. Kommissionen foreslår derfor en modernisering af de eksisterende fleksibilitetsmekanismer samt oprettelsen af en ny "EU-reserve".

Den foreslåede finansielle ramme løber over syv år, fra 2021 til 2027, med en midtvejsgennemgang i 2023. Kommissionen anerkender værdien af gradvist at synkronisere varigheden af den finansielle ramme med de europæiske institutioners femårige politiske cyklus. Overgang til en femårig cyklus i 2021 ville dog ikke give en optimal tilpasning. Den foreslåede syvårige cyklus vil give den Kommission, der tiltræder efter valget til Europa-Parlamentet i 2024, mulighed for at fremlægge en ny ramme med en varighed på fem år med start i 2028, hvis den ønsker det.

Disse forpligtelser svarer til 1 246 mia. EUR i betalinger eller 1,08 % af EU-27's bruttonationalindkomst til at gennemføre de nuværende og fremtidige udgiftsprogrammer indtil 2027. For at sikre overholdelsen af det gældende loft for egne indtægter, navnlig i de to første år af den næste flerårige finansielle ramme, foreslår Kommissionen en nedsættelse af forfinansieringssatsen for samhørighedspolitikken og programmerne for udvikling af landdistrikterne.

Samtidig har Kommissionen foretaget en kritisk undersøgelse af, hvor der kan opnås besparelser, uden at merværdien af EU-programmerne undermineres. Som led i disse bestræbelser foreslår Kommissionen, at tildelingerne til den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken reduceres moderat for at afspejle den nye situation og frigøre midler til andre aktiviteter. En modernisering af disse politikker vil betyde, at de tilhørende centrale mål fortsat kan opfyldes, samtidig med at politikkerne bidrager til nye prioriteter. F.eks. vil samhørighedspolitikken skulle spille en stadig vigtigere rolle med hensyn til at støtte strukturreformer og integrationen af migranter.

Bemærkning: Sammenlignet med den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 for EU-27, inklusive Den Europæiske Udviklingsfond (skøn)

For at EU's budget kan yde et meningsfuldt bidrag inden for mange af de nye prioriterede områder, og navnlig når der skabes nye instrumenter, vil det nuværende finansieringsniveau skulle øges. Investeringer her og nu i områder som forskning og innovation, unge og den digitale økonomi vil betyde et stort udbytte for de kommende generationer. Derfor foreslår Kommissionen væsentlige forøgelser inden for prioriterede områder.

Den største udfordring for det fremtidige EU-budget vil bestå i at yde en passende støtte til nye og eksisterende prioriteter, samtidig med at bortfaldet af nationale bidrag som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af EU afhjælpes. Kommissionen foreslår en afbalanceret tilgang. Nye prioriteter bør hovedsagelig finansieres af nye indtægter. Det underskud, der opstår som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden bør delvis modsvares af nye midler og delvis ved besparelser og omfordelinger fra eksisterende programmer.

Kommissionens forslag er baseret på en grundig vurdering af, hvilke midler der er nødvendige for at nå EU's mål på en effektiv måde, og af udgifternes effektivitet og merværdi på de enkelte områder. I kraft af veludformede programmer, en effektiv gennemførelse og en intelligent kombination med andre finansieringskilder kan selv et beskedent EU-budget have en væsentlig effekt. Der er dog grænser for, hvor langt det er muligt at nå ad denne vej, og hvis vi i Europa skal gøre fælles fremskridt med en positiv dagsorden, kræves der et budget, der matcher.

For at kunne omsætte de politiske prioriteter, der er aftalt på EU-plan i resultater på stedet, må veludformede programmer være udstyret med tilstrækkelige midler til at gøre en forskel. Som det fremgik af Kommissionens bidrag til det uformelle møde mellem stats- og regeringscheferne i februar, kan afgørelser om finansieringsniveauet for det fremtidige langsigtede budget ikke adskilles fra EU's ambitioner på hvert af de prioriterede områder.

Loftet for EU's administrationsudgifter i 2020 udgør 6,7 % af den samlede flerårige finansielle ramme. Dette omfatter administrationsudgifterne i alle EU's institutioner samt pensioner og betalinger til Europaskolerne. Efter den betydelige indsats i den nuværende periode, navnlig fra Kommissionens side, vil en yderligere reduktion rejse tvivl om EU's institutioner og effektiviteten af politikgennemførelsen. En stærk Europæisk Union, som medlemsstaterne har betroet en række ekstraopgaver, har behov for et effektivt og smidigt embedsværk, som kan tiltrække dygtige medarbejdere fra alle medlemsstater, som kan arbejde til gavn for alle europæere. Kommissionen foreslår derfor, at administrationsudgifterne fastholdes på deres nuværende niveau.

Den europæiske offentlige forvaltning bør tilstræbe at fungere så effektivt som muligt. Kommissionen bestræber sig til stadighed på at få mest muligt ud af synergier og effektivitetsgevinster. Det er imidlertid nødvendigt, at forvaltningen råder over tilstrækkelige ressourcer til at opfylde sine vigtige opgaver. Behovet for at investere i informationsteknologi og opgradering af bygninger vil ikke forsvinde i fremtiden. Det Forenede Kongeriges udtræden af EU vil medføre en begrænset omlægning af visse opgaver inden for forvaltningen, men det vil ikke ændre omfanget af aktiviteter — og nogle nye prioriterede områder vil blive intensiveret. Også oversættelse og tolkning på engelsk vil forblive uændret.

Det skal bemærkes, at disse reformer blev gennemført på et tidspunkt, hvor EU's personale var nødsaget til at intensivere arbejdet, påtage sig nye opgaver inden for nye prioriterede områder og håndtere uforudsete udfordringer såsom migrations- og flygtningekrisen.

I de senere år har EU's forvaltning undergået en gennemgribende reform. Som led i aftalen om den nuværende flerårige finansielle ramme blev der i december 2013 gennemført en reform af personalevedtægten, der indebar en omfattende effektivisering. Desuden gik EU's institutioner i gang med en personalereduktion på 5 %. Kommissionen har gennemført denne forpligtelse fuldt ud, og andre institutioner, organer og agenturer gennemfører også denne nedsættelse, hvilket fører til et fald i den relative andel af Kommissionens personale i alle europæiske organer. Revisionsretten har for nylig konkluderet, at reduktionen i det store og hele er gennemført i alle institutioner og organer.

EU's offentlige forvaltning er lille sammenlignet med nationale og også mange regionale og lokale forvaltninger. Alligevel spiller den en afgørende rolle ved at medvirke til gennemførelsen af EU's prioriteter, politikker og programmer til fælles gavn for EU's indbyggere.

EU skal også bidrage til forebyggelse af kriser, genetablering af fred og lov og orden samt stabilisering af alle de lande eller regioner i verden, som oplever konflikter eller uro. I henhold til traktaterne kan EU's budget ikke dække alle EU's indsatsområder inden for ekstern sikkerhed og forsvar. Dette har reduceret virkningen, effektiviteten og holdbarheden af EU's overordnede indsats. For at afhjælpe dette vil Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med støtte fra Kommissionen foreslå en særskilt finansieringsmekanisme uden for budgettet, den europæiske fredsfacilitet. Denne facilitet skal lukke det nuværende hul i EU's mulighed for at udføre missioner inden for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik og yde militær og forsvarsmæssig bistand til relevante tredjelande samt internationale og regionale organisationer. Faciliteten vil gøre det muligt for EU at gøre mere og reagere hurtigere for at forebygge konflikter, fremme menneskers sikkerhed, afhjælpe ustabilitet og fremme en mere sikker verden.

Bemærkning: Sammenlignet med den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 for EU-27, inklusive Den Europæiske Udviklingsfond (skøn)

EU vil sammen med sine internationale partnere og medlemsstaterne fortsat spille en ledende rolle inden for humanitær bistand. Kommissionen foreslår et styrket instrument for humanitær bistand, som skal sikre behovsbaseret ydelse af EU-bistand til at redde og bevare menneskeliv, forebygge og lindre menneskelig lidelse og beskytte integriteten og værdigheden for befolkninger, der rammes af naturkatastrofer eller menneskeskabte kriser.

Instrumentet til førtiltrædelsesbistand yder støtte til kandidatlande og potentielle kandidatlande på deres vej mod opfyldelse af tiltrædelseskriterierne. Det bidrager til opnåelsen af de mere generelle europæiske målsætninger om at sikre stabilitet, sikkerhed og velstand i EU's umiddelbare naboområder. Det vil desuden danne en ramme om strategien over for Vestbalkan og afspejle udviklingen i forbindelserne med Tyrkiet.

En ny ekstern investeringsarkitektur, som bygger på planen for europæiske eksterne investeringer og Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling, som indgår heri, vil muliggøre "crowding in" af yderligere midler fra andre kilder og den private sektor. Dette vil bidrage til at afhjælpe udviklingsproblemer, i og med at tilskud suppleres med budgetgarantier, andre markedsbaserede instrumenter, teknisk bistand, "blanding" og muligvis kapitalandele i finansieringsinstitutioner for udvikling, hvilket vil muliggøre yderligere fremskridt med EU's mål og politikker. Desuden vil makrofinansiel bistand bidrage til afhjælpningen af økonomiske kriser.

Det brede instrument vil have øremærkede tildelinger for de enkelte geografiske regioner, herunder naboområderne og Afrika. Det vil samtidig være mere fleksibelt med hensyn til anvendelse og tilbyde en bredere vifte af mulige foranstaltninger og dermed i højere grad bidrage til EU's prioriteter. Dette vil også indbefatte en "stødpude til nye udfordringer og prioriteter" for at give mulighed for en fleksibel reaktion på eksisterende eller nye presserende prioriteter, navnlig på områderne stabilitet og migration.

Kommissionen foreslår at samle de fleste af sine nuværende instrumenter i et bredt instrument for naboskab, udvikling og internationalt samarbejde med verdensomspændende dækning. Den finansielle arkitektur vil blive forenklet yderligere gennem integreringen af Den Europæiske Udviklingsfond, som er EU's hidtil vigtigste instrument for ydelse af bistand til landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet samt oversøiske lande og territorier .

Den foreslåede nye arkitektur for EU's udenrigspolitiske instrumenter afspejler behovet for at fokusere på strategiske prioriteter såvel geografisk — EU's naboområder, Afrika og Vestbalkan samt lande, som er skrøbelige og har størst behov — som tematisk — sikkerhed, migration og klimaændringer og menneskerettigheder.

Kommissionen foreslår derfor en større omstrukturering af EU's udenrigspolitiske instrumenter for at øge sammenhængen mellem disse, udnytte stordriftsfordele og synergier mellem programmer og forenkle procedurerne. Dette vil gøre Unionen bedre rustet til at forfølge sine mål og planlægge sine interesser, politikker og værdier globalt.

Udfordringerne for EU's optræden udadtil, herunder dem, der fremgår af den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik, den reviderede europæiske naboskabspolitik og den nye europæiske konsensus om udvikling, kræver en betydelig modernisering af den eksterne dimension af budgettet for at øge dens effektivitet og synlighed. Der er endvidere behov for en tættere koordinering mellem eksterne og interne politikker med henblik på at gennemføre målene for bæredygtig udvikling og Parisaftalen om klimaændringer samt rammen for partnerskaber med tredjelande om migration.

Bemærkning: Sammenlignet med den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 for EU-27 (skøn)

Udviklingen i de senere år har vist, at EU skal være i stand til at indsætte operativ bistand hurtigt for at håndtere uventede begivenheder samt natur- og menneskeskabte katastrofer. Derfor foreslår Kommissionen en forøgelse af kriseindsatsmidlerne. Dette opnås gennem en styrket civilbeskyttelsesmekanisme (rescEU) og en udvidet nødhjælpsreserve, så der i nødsituationer i og uden for Unionen kan skaffes finansiering ud over de grænser, der er fastsat i den finansielle ramme. Kommissionen foreslår også at bibeholde ikke-tildelte reserver i forbindelse med visse programmer, såsom Asyl- og Migrationsfonden og Fonden for Intern Sikkerhed, med henblik på anvendelse i tilfælde af kriser og nødsituationer.

På forsvarsområdet vil EU være nødt til at tage et større ansvar for beskyttelsen af sine interesser, sine værdier og den europæiske levevis som supplement til NATO's arbejde. EU kan ikke erstatte medlemsstaternes indsats på forsvarsområdet, men tilskynde til og understøtte deres samarbejde om udviklingen af den forsvarskapacitet, der kræves for at kunne tage hånd om fælles udfordringer på sikkerhedsområdet. Kommissionen foreslår en styrkelse af Den Europæiske Forsvarsfond, som tager sigte på at fremme konkurrenceevnen og innovationskapaciteten i forsvarsindustrien i hele Unionen ved at støtte samarbejdstiltag på hvert trin af den industrielle proces, med start i forskningsfasen. Dette vil gøre det muligt at undgå dobbeltarbejde, give mulighed for stordriftsfordele og i sidste ende betyde en mere effektiv udnyttelse af skatteydernes penge. Kommissionen foreslår desuden, at EU gennem Connecting Europe-faciliteten styrker sin strategiske transportinfrastrukturer for at gøre den egnet til militær mobilitet.

EU vil fortsætte med at yde nøje målrettet finansiel støtte til dekommissioneringen og sikkerheden af nukleare aktiviteter i nogle medlemsstater (Litauen, Bulgarien og Slovakiet) samt i forbindelse med egne nukleare anlæg. Over EU's budget vil der endvidere blive ydet varig støtte til arbejdstagernes og offentlighedens sundhed, forebyggelse af miljøskader og nuklear sikkerhed og sikring.

Kommissionen foreslår også en styrkelse af Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol). Dette vil øge dets mulighed for at støtte for de nationale myndigheders arbejde og være udtryk for en reaktion fra EU på sikkerhedstruslerne.

Kommissionen foreslår at styrke Fonden for Intern Sikkerhed for at udvikle netværk og fælles systemer til effektivt samarbejde mellem de nationale myndigheder og for at forbedre EU's muligheder for at imødegå disse sikkerhedstrusler. Hertil kommer en styrkelse af cybersikkerheden i alle relevante programmer med fokus på digital teknologi, infrastruktur og netværk samt forskning og innovation foruden et målrettet forsvar mod cyberkriminalitet, særlig gennem programmet for det digitale Europa og Horisont Europa.

Sikkerhedstruslerne i Europa er intensiveret og diversificeret i de senere år. De har vist sig i form af terrorangreb, nye typer af organiseret kriminalitet og cyberkriminalitet. Sikkerhed har en indbygget grænseoverskridende dimension, og det er derfor nødvendigt med et stærkt og koordineret svar fra EU's side. Ud over udfordringerne for den interne sikkerhed står Europa over for komplekse eksterne trusler, som ingen stat kan imødegå på egen hånd. For at kunne beskytte borgerne er der i Europa behov for radikale ændringer med henblik på forbedring af den strategiske uafhængighed og etablering af veludformede og strømlinede instrumenter i relation til forsvar.

Bemærkning: Sammenlignet med den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 for EU-27 (skøn)

Disse bestræbelser skal suppleres af et stærkt og fuldt operationelt Europæisk Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (FRONTEX), som udgør kernen i et fuldt integreret EU-grænseforvaltningssystem. Kommissionen foreslår at etablere et stående korps, der ved udgangen af den finansielle periode skal bestå af ca. 10 000 grænsevagter. Den vil endvidere yde finansiel støtte og uddannelse til understøttelse af udvidelsen af den nationale grænsevagtkomponent i medlemsstaterne. Dette vil også gøre det muligt at øge den operationelle kapacitet og styrke de eksisterende værktøjer og udviklingen af informationssystemer i EU vedrørende grænser, migrationsforvaltning og sikkerhed.

Kommissionen foreslår at styrke Asyl- og Migrationsfonden for at støtte de nationale myndigheders arbejde med at modtage asylansøgere og migranter i perioden umiddelbart efter deres ankomst til EU såvel som at udvikle en fælles asyl- og migrationspolitik og sikre effektive tilbagesendelser. Samhørighedspolitikken vil yde støtte til at fremme langsigtet integration efter den indledende modtagelsesfase. Instrumenterne under udenrigspolitikken vil tage fat om de underliggende årsager til migration og fremme samarbejdet med tredjelande om migrationsforvaltning og sikkerhed og således bidrage til gennemførelsen af partnerskabsrammen om migration.

Migration vil fortsat være en langvarig udfordring for Unionen grundet en stadigt mere indbyrdes forbundet verden og den demografiske dynamik og ustabilitet i Europas naboområder. Det er klart, at denne udfordring kan håndteres bedre af medlemsstaterne med finansiel og teknisk støtte fra EU. EU-budgettet spiller derfor en afgørende rolle med hensyn til håndtering af asylansøgere og migranter, eftersøgnings- og redningskapaciteten for at redde dem, der prøver at nå frem til Europa, forvaltningen af effektive tilbagesendelser og andre foranstaltninger, som kræver en koordineret indsats, der ligger ud over de enkelte medlemsstaters evne.

Effektiv beskyttelse af vores ydre grænser er en forudsætning for et sikkert område, hvor personer og varer kan bevæge sig frit inden for Unionen. Det omfatter korrekt forvaltning af person- og varestrømme og sikring af toldunionens integritet. En ny Fond for Integreret Grænseforvaltning vil yde afgørende og øget støtte til medlemsstaterne i det delte ansvar for at sikre Unionens fælles ydre grænser. Fonden vil dække grænseforvaltning samt visum- og toldkontroludstyr. Den vil bidrage til ækvivalens i gennemførelsen af toldkontrol ved de ydre grænser ved at sætte ind mod de nuværende skævheder mellem medlemsstaterne, som skyldes geografiske forskelle og uligheder i tilgængelig kapacitet og ressourcer. Dette vil ikke alene styrke toldkontrollen, men også fremme lovlig handel og dermed bidrage til en sikker og velfungerende toldunion.

Udfordringerne med at forvalte flygtningestrømmene og migrationen bekræfter, at der er brug for handling på EU-plan. EU's budget spillede en vigtig rolle i finansieringen af den bredspektrede fælles indsats over for migrationskrisen. Kommissionen foreslår at øge støtten for at styrke vores ydre grænser, forbedre asylsystemet i Unionen og forbedre forvaltningen og den langsigtede integration af migranter.

Mere generelt foreslår Kommissionen — i overensstemmelse med Parisaftalen og forpligtelsen til at opfylde FN's mål for bæredygtig udvikling — at hæve ambitionsniveauet for klimamainstreaming på tværs af alle EU-programmer med et mål om, at mindst 25 % af EU's udgifter skal bidrage til klimamålene.

Kommissionen foreslår at fortsætte og styrke det veletablerede program for miljø- og klimaindsatsen, LIFE, som ligeledes vil støtte tiltag til at fremme energieffektivitet og miljøvenlig energi. Med henblik på at supplere målrettede naturbevarelsestiltag styrker Kommissionen tilmed synergierne med samhørighedspolitikken og den fælles landbrugspolitik for at finansiere investeringer i natur og biodiversitet.

EU-budgettet vil gennem den Europæiske Hav- og Fiskerifond fortsat støtte et bæredygtigt fiskeri i EU og de kystsamfund, som er afhængige af det. Fremme af den blå økonomi inden for fiskeri og akvakultur, turisme, ren havenergi eller blå bioteknologi skaber ægte EU-merværdi ved at tilskynde regeringerne, industrien og andre berørte parter til at udvikle fælles tilgange til at drive væksten, som samtidig beskytter havmiljøet.

Den nye politik vil kræve, at ambitionsniveauet på miljø- og klimaområdet højnes ved at skærpe betingelserne for direkte betalinger i overensstemmelse med miljøpolitikkerne, øremærke en betydelig del af støtten til udviklingen af landdistrikter til tiltag, som gavner klimaet og miljøet, og indføre frivillige økoordninger i budgettet for direkte betalinger inden for en resultatbaseret og strategisk ramme.

Direkte betalinger til landbrugerne vil fortsat være en vigtig del af politikken, men de vil blive strømlinet og mere målrettede. En mere afbalanceret fordeling vil blive fremmet, og der vil blive indført et obligatorisk loft over modtagne beløb eller degressive betalinger på bedriftsplan. Det betyder, at støtten vil blive omfordelt til små og mellemstore bedrifter, og muligvis til udvikling af landdistrikterne. Niveauet for de direkte betalinger pr. hektar på tværs af medlemsstaterne vil fortsat nærme sig EU-gennemsnittet.

Den reformerede politik vil med et budget på 365 mia. EUR fortsat bygge på to søjler: direkte betalinger til landbrugerne og midler til udvikling af landdistrikterne. Med hensyn til sidstnævnte foreslår Kommissionen at øge de nationale medfinansieringssatser. Forvaltningen vil blive delt mellem EU og medlemsstaterne. Kommissionen foreslår at indføre en ny gennemførelsesmodel, hvor der foretages et skift fra den nuværende politik baseret på overholdelse af bestemmelserne til en mere resultatorienteret politik, der fokuserer på realiseringen af de fælles målsætninger på EU-plan, men med mere fleksibilitet på nationalt plan.

Kommissionen foreslår en reformeret og moderniseret fælles landbrugspolitik. Det vil gøre det muligt at bevare et fuldt ud integreret indre marked for landbrugsvarer i EU. Det vil også sørge for adgang til sikre, nærende fødevarer af høj kvalitet til overkommelige priser. Den reformerede politik vil lægge større vægt på miljøet og klimaet. Den vil støtte omstillingen til en fuldt ud bæredygtig landbrugssektor og udviklingen af levende landdistrikter.

Bæredygtighed er den røde tråd, der går igennem Unionens arbejde på mange forskellige områder. Dette er både en nødvendighed og et valg. EU's budget er — via moderniserede politikker inden for landbrug og det maritime område, målrettet finansiering for klimaindsatsen og miljøbeskyttelse, indarbejdning af klimaet i alle aspekter af budgettet og øget integration af miljømålsætningerne — drivkraft for bæredygtighed.

EU's krisestyringsinstrumenter har i de senere år vist deres værd. Uden for EU-budgettet foreslår Kommissionen at bevare og styrke Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som støtter medlemsstaterne i genoprettelsen efter alvorlige naturkatastrofer, og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, som tilbyder engangshjælp til arbejdstagere, der har mistet deres arbejde i forbindelse med uventede og omfattende fyringsrunder grundet de negative virkninger af udviklingen inden for globale handel og økonomiske forstyrrelser.

Kultur er og skal være en central del af det europæiske projekt. Kulturel og sproglig diversitet såvel som vores kulturarv er kendetegnende for vores kontinent og vores europæiske identitet. Gennem programmet Et Kreativt Europa ønsker Kommissionen i det næste budget at lægge stor vægt på støtte til kulturen og den audiovisuelle sektor, bl.a. via en stærk MEDIA-streng med forstærket finansiering, der skal støtte Europas kreative og audiovisuelle industri.

Kommissionen foreslår en ny Fond for retfærdighed, Rettigheder og Værdier, herunder programmet for rettigheder og værdier og justitsprogrammet. I en tid, hvor de europæiske samfund konfronteres med ekstremisme, radikalisme og splid, er det vigtigere end nogensinde at dyrke, styrke og forsvare retfærdighed, rettigheder og EU-værdier, som har omfattende og direkte virkninger på det politiske, sociale, kulturelle og økonomiske liv i Europa, respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, lighed, retsstatsprincippet og menneskerettigheder. Det er en vigtig opgave for det fremtidige EU-budget at skabe muligheder for engagement og demokratisk deltagelse i det politiske liv og civilsamfundet. Som en del af den nye fond vil justitsprogrammet fortsat støtte udviklingen af et integreret europæisk retsområde og grænseoverskridende samarbejde.

Kommissionen foreslår at anlægge et skarpere ungdomsfokus i den næste flerårige finansielle ramme. Det vil ske ved mere end at fordoble størrelsen på Erasmus+ og det europæiske solidaritetskorps. Erasmus+-programmet, som er en af Unionens mest synlige succeshistorier, vil fortsat give de unge uddannelses- og mobilitetsmuligheder. Fokus vil være på inklusion og på at nå ud til unge fra ugunstigt stillede miljøer. Det vil gøre det muligt for flere unge at flytte til et andet land for at uddanne sig eller arbejde. Et mere virkningsfuldt Erasmus+-program vil nå en størrelse på 30 mia. EUR i perioden og også omfatte 700 mio. EUR til Interrail-billetter til unge. Kommissionen foreslår også at oprette et samlet europæisk solidaritetskorps, der integrerer det eksisterende program for EU-bistandsfrivillige. Det vil give europæerne mulighed for at deltage i humanitære aktiviteter med mennesker i nød både i og uden for Europa.

EU-budgettet spiller ligeledes en afgørende rolle, når det drejer sig om at indfri de løfter, som stats- og regeringscheferne afgav ved det sociale topmøde i Göteborg i november 2017. Det indebærer en styrkelse af Unionens sociale dimension, herunder fuldstændig gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder. Inden for samhørighedspolitikken vil den styrkede og omstrukturerede Europæiske Socialfond beløbe sig til 100 mia. EUR i løbet af perioden, hvilket svarer til omkring 27 % af samhørighedsudgifterne. Den vil yde målrettet støtte til ungdomsbeskæftigelse, opkvalificering og omskoling af arbejdstagere, social inklusion og fattigdomsbekæmpelse. For at maksimere virkningen af finansieringen på området foreslår Kommissionen at samle ressourcerne fra Den Europæiske Socialfond, ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede, programmet for beskæftigelse og social innovation og sundhedsprogrammet i ét vidtfavnende instrument.

Nye budgetinstrumenter for et stabilt euroområde inden for EU's rammer

En ny europæisk investeringsstabiliseringsfunktion vil supplere de eksisterende instrumenter på nationalt niveau og EU-niveau med hensyn til at absorbere store asymmetriske makroøkonomiske chok i euroområdet. Som det blev konstateret i forbindelse med den nylige krise, er nationale automatiske stabilisatorer i sig selv ikke nok til at håndtere store asymmetriske chok og de investeringsnedskæringer, der ofte følger med. Det foreslås, at EU-budgettet garanterer back-to-back-lån på op til 30 mia. EUR som supplement til de eksisterende mekanismer. Lånene vil være tilgængelige for medlemsstater, som opfylder strenge kriterier vedrørende forsvarlig finans- og økonomipolitik. Den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion vil ligeledes tilvejebringe et rentetilskud, således at de nationale budgetter har den nødvendige finansiering til at opretholde investeringsniveauet. Dette rentetilskud vil blive finansieret med eurolandenes bidrag svarende til en andel af deres monetære indtægter (møntningsgevinsten). Den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion kan med tiden suppleres med andre finansieringskilder uden for EU-budgettet såsom en forsikringsmekanisme, der finansieres med frivillige bidrag fra medlemsstaterne, ligesom den vil kunne komme til at spille en mulig rolle for den europæiske stabilitetsmekanisme og den fremtidige Europæiske Monetære Fond. Den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion vil være åben for medlemsstater uden for euroområdet, hvis de bridrager til finansieringen heraf i overensstemmelse med fordelingsnøglen for deres kapitalindskud i Den Europæiske Centralbank.

Et nyt, stærkt reformstøtteprogram vil yde teknisk og finansiel støtte til reformer på nationalt niveau med et samlet budget på 25 mia. EUR. Det nye program vil være adskilt fra men supplere de fremtidige europæiske struktur- og investeringsfonde. Det vil omfatte et instrument til gennemførelse af reformer, som giver finansielle incitamenter i alle medlemsstater til at gennemføre vigtige reformer som konstateret i forbindelse med det europæiske semester. Det vil fokusere på de reformer, som kan bidrage mest til at øge robustheden af medlemsstaternes nationale økonomier, og som kan få positive afsmittende virkninger på andre medlemsstater. Det drejer sig f.eks. om reformer på produkt- og arbejdsmarkederne, uddannelse, skattereformer, udvikling af kapitalmarkederne, reformer til at skabe bedre rammer for erhvervslivet samt investeringer i menneskelig kapital og reformer af den offentlige forvaltning. Det nye program vil også omfatte en særlig konvergensfacilitet til støtte af medlemsstater uden for euroområdet, som i løbet af den næste flerårige finansielle rammes varighed ønsker at indføre den fælles valuta. De bevillinger, der er afsat til konvergensfaciliteten, vil overgå til instrumentet til gennemførelse af reformer, hvis en medlemsstat, der kan komme i betragtning, ved udgangen af 2023 ikke har taget de nødvendige skridt til at kunne modtage bistand fra konvergensfaciliteten. Deltagelse i alle tre dele af reformstøtteprogrammet vil være frivillig, og medlemsstaterne bevarer det fuldstændige ejerskab af de udførte reformer.

Et stabilt euroområde er en forudsætning for finansiel stabilitet og velstand i hele Unionen. Som meddelt i pakken om uddybning af EU's Økonomiske og Monetære Union af 6. december 2017 foreslår Kommissionen nye budgetinstrumenter, som skal bidrage til at sikre et stabilt euroområde og konvergens over for euroområdet inden for Unionens rammer. Disse nye instrumenter vil supplere andre EU-fonde, herunder de europæiske struktur- og investeringsfonde og InvestEU, i deres støtte til økonomisk konvergens, finansiel stabilitet, jobskabelse og investeringer.

Som Kommissionen meddelte i december 2017 kan det fremtidige EU-budget ikke adskilles fra målet om at skabe en mere stabil og effektiv økonomisk og monetær Union, der kan gavne Unionen som helhed. Alle EU's medlemsstater er i henhold til traktaterne del af Den Økonomiske og Monetære Union, hvilket også gælder medlemsstater med en dispensation eller fravalgsklausul, og derfor er alle også en del af det europæiske semester. Euroen er ifølge EU's traktater hele Unionens valuta, og økonomisk konvergens og stabilitet er målsætninger, der gælder for Unionen som helhed. Derfor skal værktøjer, som skal styrke den økonomiske og monetære union, være en del af Unionens overordnede finansielle struktur og ikke adskilt herfra.

Den nye retlige ramme vil ligeledes skabe effektiv sammenhæng med andre EU-programmer. Medlemsstaterne vil f.eks. være i stand til at overføre nogle af de tildelte midler til InvestEU-fonden, så de får adgang til den garanti, som EU-budgettet giver. De vil ligeledes kunne finansiere projektet med kvalitetsmærket "Seal of Excellence", der i deres regioner er udvalgt under Horisont Europa-programmet som internationalt fremragende projekter. Dette vil bidrage til at sikre, at investeringer i infrastruktur er ordentligt koordineret med andre EU-investeringer på afgørende områder som forskning og innovation, digitale netværk, dekarbonisering, sociale infrastrukturer og færdigheder.

De økonomiske og sociale forhold er meget forskellige regionerne imellem. Hvor der mange steder har været opadgående konvergens, har tendensen de senere år været modsat i visse regioner, selv i relativt velstående lande. Denne udvikling bør afspejles i samhørighedspolitikken, så ingen region bliver ladt i stikken. Det relative bruttonationalprodukt pr. indbygger vil også fremover være det vigtigste kriterium for tildeling af midler, eftersom samhørighedspolitikkens vigtigste mål er og bliver at hjælpe de medlemsstater og regioner, der halter økonomisk eller strukturelt bagefter, så de kan indhente resten af EU, men der vil desuden blive taget hensyn til andre faktorer som arbejdsløshed (især ungdomsarbejdsløshed), klimaforandringer og modtagelse/integration af migranter. Kommissionen foreslår ligeledes at øge de nationale medfinansieringssatser for bedre at afspejle den aktuelle økonomiske virkelighed. Det vil have den fordel, at det øger ejerskabet på nationalt niveau, opretholder større investeringer og forbedrer deres kvalitet. Der vil blive taget behørigt hensyn til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi og sparsomt befolkede områder.

Samhørighedspolitikken vil spille en stadigt større rolle med hensyn til at støtte den løbende økonomiske reformproces i medlemsstaterne. Kommissionen foreslår at styrke forbindelsen mellem EU-budgettet og det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker, som tager højde for de særlige regionale forhold. Kommissionen vil foreslå målrettede investeringsrelaterede retningslinjer sideløbende med de landespecifikke henstillinger både forud for programmeringsprocessen og midtvejs for at opstille en klar køreplan for investeringer i reformer, som er nøglen til en fremtid med velstand.

Kommissionen foreslår at modernisere og styrke samhørighedspolitikken. Ved at samarbejde med andre programmer vil fondene også fremover yde afgørende støtte til Europas medlemsstater og regioner. Målet er at skabe konvergens, hjælpe med at udligne de økonomiske, sociale og territoriale forskelle mellem medlemsstaterne og på tværs af Europa samt medvirke til at skabe resultater inden for de politiske prioriteter som aftalt i Bratislava og Rom.

De økonomiske og sociale forhold i Europa bliver bedre, og beskæftigelsen er høj mange steder i Unionen. Den økonomiske krises efterdønninger kan dog stadig mærkes i visse dele af Europa. Nogle regioner er sakket yderligere bagud, hvilket delvist skyldes virkningerne af globaliseringen og den digitale omstilling. Der er fortsat betydelige forskelle i Unionen, og samfundene står over for en række nye udfordringer. EU-budgettet spiller en afgørende rolle, idet det bidrager til bæredygtig vækst og social samhørighed, fremme af fælles værdier og en følelse af at høre til i EU.

Kommissionen foreslår at forny og styrke toldprogrammet med henblik på at fremme yderligere digitalisering og modernisering af toldunionen, der fejrer sit 50 års jubilæum i år. Sideløbende vil Fiscalisprogrammet understøtte det uddybede samarbejde mellem skattemyndighederne, herunder den fælles indsats for at bekæmpe skattesvig og -unddragelse.

Kommissionen foreslår også et nyt målrettet program, der skal støtte et velfungerende indre marked, der er Europas største aktiv, når det drejer sig om at generere vækst på globaliserede markeder, og bidrage til udviklingen af en kapitalmarkedsunion. Med udgangspunkt i succesen med det eksisterende program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (COSME) foreslår Kommissionen at øge den støtte, der ydes til små virksomheder — vores økonomis drivkraft — så de kan vokse og ekspandere på tværs af grænserne. Det nye program vil hjælpe virksomheder og forbrugere med bedre at udnytte det indre markeds potentiale ved at tilvejebringe informationsværktøjer, udvikle standarder og støtte samarbejdet mellem administrationerne.

Et fuldt integreret rumprogram vil samle alle vores aktiviteter på dette højstrategiske område. Dette vil give en sammenhængende ramme for fremtidige investeringer, øge synligheden og øge fleksibiliteten. Ved at øge effektiviteten vil det i sidste ende bidrage til at udrulle nye rumdrevne tjenester til gavn for alle EU-borgere. EU-budgettet vil ligeledes fortsætte med at finansiere Europas bidrag til udviklingen af den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER), som er et projekt, der skal skabe en solid kilde til sikker og miljøvenlig energi for fremtiden.

Bemærkning: Sammenlignet med den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 for EU-27 (skøn)

For at lukke det eksisterende digitale investeringshul foreslår Kommissionen at iværksætte det nye program for det digitale Europa, som skal forme og støtte den digitale omstilling af Europas samfund og økonomi. Teknologiske forandringer og digitalisering ændrer vores industrier, samfund, job og karrierer såvel som vores uddannelses- og velfærdssystemer. Ved at støtte strategiske projekter på fremtrædende områder som kunstig intelligens, supercomputere, cybersikkerhed og industriel digitalisering og investere i digitale færdigheder vil det nye program bidrage til at fuldføre det digitale indre marked, som er en af Unionens centrale prioriteter. Kommissionen foreslår en kombineret forøgelse på 64 % inden for forskning, innovation og digitale investeringer under direkte forvaltning i den næste finansielle ramme. Disse investeringer vil blive suppleret med forskning, innovation og digitale projekter støttet af de europæiske struktur- og investeringsfonde.

Grænseoverskridende infrastruktur er det indre markeds rygrad, idet den sørger for, at varer, tjenester, virksomheder og borgere kan bevæge sit frit på tværs af grænserne. Via den reformerede Connecting Europe-facilitet vil Unionen fortsætte med at investere i transeuropæisk transport, digitale net og energinet. Det kommende program vil udnytte synergierne mellem transport, digital infrastruktur og energiinfrastruktur, f.eks. ved at udvikle infrastruktur for alternative brændstoffer eller bæredygtige og intelligente net, der understøtter det digitale indre marked og energiunionen. Med afsæt i den nuværende programmeringsperiodes succesfulde tilgang vil en del af bevillingen til Samhørighedsfonden (11,3 mia. EUR) blive overført til Connecting Europe-faciliteten til transportprojekter med stor europæisk merværdi.

På grundlag af succesen med den europæiske fond for strategiske investeringer, der udløser private investeringer i hele Europa, foreslår Kommissionen at etablere en ny, fuldt ud integreret investeringsfond — InvestEU. En relativt lille mængde offentlige ressourcer kan således bruges til at mobilisere betydelige private ressourcer til hårdt tiltrængte investeringer. Med Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen som den primære gennemførelsespartner og andre partnere som eksempelvis nationale erhvervsfremmende banker, der bidrager til at skabe resultater, vil InvestEU være det sted, hvor alle centralt forvaltede finansielle instrumenter i EU er forankret i en samlet strømlinet struktur. Den nye tilgang vil mindske overlapninger, forenkle adgangen til finansiering og reducere administrationsbyrderne. Med et bidrag fra EU-budgettet på 15,2 mia. EUR forventes InvestEU at mobilisere mere end 650 mia. EUR i yderligere investeringer i hele Europa.

Det nye europæiske forskningsprogram Horisont Europa vil hjælpe europæerne med fortsat at stå i spidsen inden for global forskning og innovation. Som fremhævet i rapporten fra Gruppen på Højt Plan under ledelse af Pascal Lamy vil investeringer i forskning gøre det muligt for Unionen at konkurrere med andre udviklede økonomier og vækstøkonomier, sikre en fremtid med velstand for sine borgere og bevare sin unikke sociale model. Baseret på succesen med Horisont 2020 vil det nye program fortsat fremme topkvalitet inden for forskning og skærpe fokus på innovation, f.eks. gennem udvikling af prototyper, immaterielle aktiver og overførsel af viden og teknologi. Et nyt europæisk innovationsråd vil fungere som one-stop shop for banebrydende innovatorer med stort potentiale med det formål at placere Europa blandt frontløberne inden for markedsskabende innovation.

Europas fremtidige velstand afhænger af de investeringsbeslutninger, vi træffer i dag. EU-budgettet har længe været en vigtig kilde til investeringer i hele Europa. Øgede investeringer nu og her på områder som forskning, strategisk infrastruktur, digital omlægning og det indre marked vil være afgørende for at skabe fremtidig vækst og tackle fælles udfordringer såsom dekarbonisering og demografiske forandringer.

·Programmet for det indre marked (herunder programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (COSME), fødevaresikkerhed, statistik, konkurrence og administrativt samarbejde)

Den nye flerårige finansielle ramme for 2021-2027: Et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer

I praksis udgør budgettets formelle struktur kun én side af sagen. Mange af Unionens prioriteter er komplekse og mangesidede. Det vil ikke være muligt at tage hånd om alle aspekter under ét program. Med Kommissionens forslag vil investeringer fra adskillige programmer blive kombineret for at tage fat på tværgående prioriteter såsom den digitale økonomi, bæredygtighed, sikkerhed, migration, menneskelig kapital og kompetencer samt støtte til små virksomheder og innovation. Kommissionen foreslår at forenkle disse interaktioner under den kommende ramme, hvilket vil betyde en meget mere sammenhængende håndtering af Europas udfordringer. De følgende afsnit omhandler de vigtigste reformer og programmer for hver udgiftsprioritet.

Programmerne vil blive udformet under de primære tematiske udgiftsprioriteter. Disse vil svare til udgiftsområderne i den formelle budgetstruktur. Inden for hver prioritet vil programmerne blive grupperet i politikklynger, hvilket vil blive afspejlet i det årlige budgets afsnit. Dette vil gøre det mere klart, hvordan de bidrager til de politiske mål.

Det fremtidige langsigtede budget vil være et budget for Unionens prioriteter. Kommissionens forslag vil bringe EU-budgettets struktur og programmer fuldt i overensstemmelse med Unionens positive dagsorden for perioden efter 2020 som aftalt i Bratislava og Rom. Den fremtidige flerårige finansielle rammes nye udformning vil gøre det mere gennemskueligt, hvad EU-budgettet går til, og hvordan budgettets forskellige dele bidrager hertil. Den vil ligeledes give den nødvendige fleksibilitet til at imødekomme nye behov.

Afgørelsen om, hvorvidt en generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet påvirker EU's finansielle interesser vil blive foreslået af Kommissionen og vedtaget af Rådet ved omvendt kvalificeret flertal . Den vil tage højde for relevante oplysninger såsom afgørelser truffet af Domstolen, rapporter fra Revisionsretten og konklusioner fra relevante internationale organisationer. De berørte medlemsstater vil få mulighed for at gøre rede for deres bevæggrunde, inden der træffes en afgørelse.

Kommissionen foreslår nu at øge beskyttelsen af EU-budgettet mod finansielle risici i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet. Hvis sådanne mangler skader eller udgør en trussel mod forsvarlig økonomisk forvaltning eller beskyttelse af Unionens finansielle interesser, skal det kunne få konsekvenser for EU-finansieringen. Enhver foranstaltning, der træffes under den nye procedure, vil skulle stå i et rimeligt forhold til arten, alvoren og omfanget af de generaliserede mangler for så vidt angår retsstatsprincippet. Det vil ikke påvirke de berørte medlemsstaters forpligtelser over for støttemodtagerne.

Ifølge de gældende regler kræves det af medlemsstater og støttemodtagere, at de påviser, at den lovgivningsmæssige ramme for økonomisk forvaltning er solid, at den relevante EU-lovgivning gennemføres korrekt, og at den nødvendige administrative og institutionelle kapacitet er til stede. Den nuværende flerårige finansielle ramme indeholder også bestemmelser, som sikrer, at EU-finansieringens effektivitet ikke undermineres af uforsvarlige økonomiske og finanspolitiske politikker.

Det er også afgørende at styrke relationen mellem EU-finansiering og respekten for retsstatsprincippet. EU er et samfund baseret på retsstatsprincippet, hvilket også betyder, at uafhængige domstole på nationalt plan og EU-plan har ansvaret for at holde øje med, at vores fælles aftalte regler og bestemmelser overholdes og gennemføres i alle medlemsstater. Respekten for retsstatsprincippet er en afgørende forudsætning for forsvarlig økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering. Kommissionen foreslår derfor en ny mekanisme, der beskytter EU-budgettet mod finansielle risici i tilfælde af generaliserede mangler for så vidt angår retsstatsprincippet.

·Et budget, der leverer resultater. EU-budgettet kan kun betragtes som en succes, hvis det leverer håndgribelige resultater. Kommissionen foreslår at skærpe fokus på resultaterne i alle programmer, heriblandt ved at sætte klarere mål og fokusere på et mindre antal resultatindikatorer for højere kvalitet. Det vil gøre det lettere at overvåge og måle resultaterne — og foretage ændringer, hvis det er nødvendigt.

·Et mere fleksibelt og smidigt budget. I et ustabilt geopolitisk miljø er Europa nødt til at kunne reagere hurtigt og effektivt på uforudsete behov. Kommissionen foreslår at bygge videre på eksisterende mekanismer for at gøre budgettet mere smidigt. Det omfatter øget fleksibilitet inden for og mellem programmerne, stærkere krisestyringsredskaber og oprettelsen af en ny "EU-reserve", der kan bruges til at reagere på uforudsete begivenheder og nødsituationer på områder som sikkerhed og migration.

·Mindre bureaukrati for modtagerne. Kommissionen foreslår, at reglerne gøres mere sammenhængende på grundlag af et fælles regelsæt. Dette vil drastisk reducere den administrative byrde for modtagerne og forvaltningsmyndighederne. Det vil fremme deltagelsen i EU-programmerne og sætte skub i gennemførelsen. Det vil også gøre det lettere for de forskellige programmer og instrumenter at arbejde sammen om at øge EU-budgettets virkning. Kommissionen vil derudover foreslå en forenkling og ensretning af statsstøttereglerne for at gøre det lettere at knytte instrumenter under EU-budgettet til national finansiering.

·Et mere strømlinet og gennemsigtigt budget. Kommissionen foreslår en mere sammenhængende, fokuseret og gennemsigtig ramme. Budgettets struktur vil være klarere og tættere forbundet med prioriteterne. Kommissionen foreslår at reducere antallet af programmer med mere end en tredjedel ved f.eks. at samle fragmenterede finanseringskilder i nye integrerede programmer og ensrette brugen af finansielle instrumenter radikalt.

·Et stærkere fokus på europæisk merværdi. EU-budgettet er beskedent sammenlignet med den europæiske økonomis og de nationale budgetters størrelse. Derfor er det altafgørende, at der investeres i områder, hvor Unionen kan tilbyde en reel europæisk merværdi i forhold til offentlige udgifter på nationalt niveau. Ved at samle ressourcerne kan vi skabe resultater, som medlemsstaterne ikke kan nå på egen hånd . Af eksempler kan nævnes avancerede forskningsprojekter, som samler de bedste forskere i Europa, eller styrkelse af unge mennesker og mindre virksomheder, så de drager fuld fordel af mulighederne ved det indre marked og den digitale økonomi. Et andet eksempel på, at samling af ressourcer hjælper os med at gøre mere, er fremme af vigtige strategiske investeringer. Disse investeringer er nøglen til Europas fremtidige velstand og dets førerposition med hensyn til målene for bæredygtig udvikling. Det samme gør sig gældende, når det drejer sig om at gøre Unionen i stand til at forsvare og beskytte sine borgere i en verden præget af hastige forandringer, hvor mange af de mest presserende problemer har grænseoverskridende karakter.

Hovedbudskabet i Kommissionens omfattende høringer er blevet klart og tydeligt modtaget. Et mere forenet, stærkere og mere demokratisk Europa har brug for et nyt, moderne budget. Og der er brug for nytænkning i, hvordan budgettet kan skabe resultater for mennesker i hele Unionen. Kommissionens grundige udgiftsanalyse har hjulpet med at præcisere, hvad der har fungeret godt førhen, og hvad der skal bibeholdes i det næste budget. Men den har også afsløret, hvor der er brug for en reform for at frigøre EU-budgettets fulde potentiale. Kommissionen foreslår på baggrund af denne vurdering en moderne ramme og et sæt nye reformerede programmer, som tager udgangspunkt i følgende principper:

De seneste erfaringer har dog også blotlagt visse svagheder i den eksisterende ramme. Visse forbedringer til trods er EU-budgettet stadig for usmidigt. Mangel på fleksibilitet har forhindret Europa i at reagere hurtigt og effektivt nok i en verden i hastig forandring. Komplekse og forskelligartede finansieringsregler gør det sværere at få adgang til EU-finansiering og afleder opmærksomheden fra det, der virkelig tæller, nemlig at opnå konkrete resultater. Finansieringen er spredt over for mange programmer og instrumenter, både inden og uden for budgettet. Der kan gøres mere for at modernisere og forenkle de to største udgiftsblokke i budgettet — den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken. Mange af de nye prioriteter for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer, har brug for nye, skræddersyede instrumenter for at omsætte ambitionerne til virkelighed.

EU-budgettet har længe været en vigtig kilde til vækstfremmende investeringer for hele Europa. Selv i krisetider har det gjort det muligt for Unionen at støtte vækst og jobskabelse og fremme langsigtet innovation og økonomiske reformer. Oprettelsen af den europæiske fond for strategiske investeringer ("Juncker-fonden") er et godt eksempel på, hvordan EU-budgettet på et kritisk tidspunkt var i stand til at give Europas økonomiske genopretning et hårdt tiltrængt skub. EU-budgettet har ligeledes spillet en afgørende rolle for vores reaktion på mange alvorlige udfordringer — fra enorme migrationsstrømme til sikkerhedstrusler og klimaforandringer.

2019 vil blive en ny start for vores Union med 27 medlemsstater. Det skal vi være klar til. Der er ikke megen tid til at udarbejde en ny ramme og sikre, at de nye programmer er klar til at skabe resultater for EU's borgere og virksomheder fra dag ét. Det nye EU-budget vil være et enklere, mere fleksibelt og mere fokuseret budget. Et budget, som bygger på principperne om velstand, bæredygtighed, solidaritet og sikkerhed. Et budget for en Europæisk Union, der beskytter, styrker og forsvarer. Et budget, som samler og ikke skaber splid. Et budget, som er rimeligt for alle medlemsstater. Et budget for Europas fremtid. Arbejdet starter nu.

Europa er midt i den største debat om sin fremtid i årtier. Den startede med Kommissionens hvidbog om Europas fremtid, der blev offentliggjort den 1. marts 2017, og vil kulminere ved det uformelle møde mellem lederne i den rumænske by Sibiu den 9. maj 2019. Her skal lederne af de 27 medlemstater samt Europa-Parlamentet — blot få uger før europæerne går til valgurnerne — gå i brechen for det Europa, de ønsker, og give Unionen de fornødne værktøjer til at skabe resultater. Afgørende fremskridt vedrørende fremtidens langsigtede budget vil her sende et stærkt signal om, at vi er fast besluttede på at bevæge os fremad sammen.

Forslagene er ligeledes en realistisk og afbalanceret reaktion på de budgetmæssige følger af Det Forenede Kongeriges udtrædelse. Udtrædelsen af denne vigtige bidragyder til EU-budgettet vil få finansielle konsekvenser, og den fremtidige finansielle ramme skal tage højde herfor. Det vil kræve yderligere bidrag fra medlemsstaterne på en retfærdig og afbalanceret måde, hvis vi skal bevare det støtteniveau, som svarer til vores ambitioner på de prioriterede områder. Vi må heller ikke sky nogen anstrengelse for at gøre EU-budgettet mere effektivt. Kommissionen foreslår besparelser på nogle af de store udgiftsområder samt reformer på tværs af budgettet for at gøre det mere strømlinet og få mere ud af hver enkelt euro.

Kommissionen foreslår for hvert område det finansieringsniveau, der er nødvendigt for at leve op til vores fælles ambitioner. Lovgivningsforslagene om de individuelle fremtidige finansieringsprogrammer vil følge i de kommende uger.

Kommissionen foreslår et nyt, moderne og langsigtet budget, som er gearet til de politiske prioriteter i en Union med 27 medlemsstater. Det foreslåede budget kombinerer nye instrumenter med moderniserede programmer med henblik på effektiv gennemførelse af Unionens prioriteter og håndtering af nye udfordringer. Forslagene viser også, hvordan finansieringen af budgettet kan forenkles og reformeres for at skabe en stærkere forbindelse med de politiske prioriteter. Forslagene er udformet, så de får en særlig indflydelse på opbygningen af et velstående, sikkert og sammenhængende Europa. De fokuserer på områder, hvor Unionen er bedst i stand til at skabe resultater.

De forslag, som Kommissionen fremsætter i dag for den flerårige finansielle ramme for perioden 2021-2027, vil bidrage til både at udnytte mulighederne og imødegå udfordringerne. De er resultatet af en åben og inklusiv debat. Kommissionen har i sin meddelelse af 14. februar 2018 fastsat muligheder for EU's fremtidige budget. Kommissionen har lyttet nøje til Europa-Parlamentet, medlemsstaterne, de nationale parlamenter, modtagerne af EU-finansiering og andre interessenter. Tidligere på året affødte åbne offentlige høringer mere end 11 000 svar.

De valg, der træffes i de kommende måneder, vil forme Unionen i mange årtier frem. Der er meget på spil. Teknologiske og demografiske forandringer ændrer vores økonomier og samfund. Klimaændringer og ressourceknaphed tvinger os til at se grundigt på, hvordan vi kan sikre, at vores levevis er bæredygtig. Arbejdsløsheden, navnlig blandt de unge, er fortsat høj mange steder i Europa. Nye sikkerhedstrusler kræver nye tiltag. Flygtningekrisen, som skyldes krig og terror i Europas nabolande, har vist behovet for at styrke vores kapacitet til at håndtere migrationspres og se på de underliggende årsager. Den geopolitiske ustabilitet vokser, og de værdier og demokratiske principper, som vores Union bygger på, sættes på prøve.

Forhandlingerne om den næste flerårige finansielle ramme kommer på et tidspunkt med ny dynamik for Unionen, men også med store udfordringer. Unionen handlede resolut i kølvandet på den finansielle og økonomiske krise for at lægge et solidt fundament for bæredygtig genopretning. Økonomien er nu i vækst og skaber beskæftigelse. Unionen har i stigende grad fokus på at skabe resultater, som fungerer effektivt og retfærdigt dér, hvor det virkelig gør en forskel for borgernes dagligdag. Og det gælder borgere i alle Unionens medlemsstater. Kommissionsformand Jean-Claude Junckers opfordring til at overvinde splittelsen og skabe en mere forenet, stærkere og mere demokratisk Union bør derfor også afspejles i udformningen af det nye budget.

Det er et afgørende øjeblik for vores Union. Det er en mulighed for medlemsstaterne og EU-institutionerne til at samles om en klar vision for Europas fremtid. Det er en lejlighed til utvetydigt at vise, at Unionen er klar til at omsætte sine løfter til den handling, der er nødvendig for at realisere vores fælles vision. Et moderne, fokuseret EU-budget vil hjælpe med fortsat at realisere den positive dagsorden, som kommissionsformand Jean-Claude Juncker fremlagde for Europa-Parlamentet i sin tale om Unionens tilstand den 14. september 2016, og som lederne af de 27 medlemsstater vedtog i Bratislava den 16. september 2016 og i Romerklæringen af 25. marts 2017. Et moderne, fokuseret EU-budget vil hjælpe med at skabe en Union, der er stor i store spørgsmål og mindre i mindre spørgsmål som aftalt i Rom.

Et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 2.5.2018 COM(2018) 321 final BILAG

til MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer



Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027





{SWD(2018) 171 final}



FORSKNING OG INNOVATION Horisont Europa Horisont Europa er EU's flagskibsprogram til fordel for forskning og innovation. 1.EUROPÆISK MERVÆRDI Forskning og innovation er en meget vigtig del af et vidensbaseret samfund, og et område, hvor en stærk europæisk dimension kan tiltrække yderligere midler på nationalt plan uden tegn på substitution. Forskning- og innovationsprojekter, som får EU-finansiering, skaber typisk en højere grad af samarbejde på europæisk eller internationalt niveau. De er ofte både så store, så omfattende og så komplekse, at de ikke ville blive til noget, hvis de kun blev finansieret nationalt: 83 % af EU's forsknings- og innovationsprojekter, som anses for at være af "topkvalitet", ville ikke blive til noget uden EU-støtte. I en verden med større og større teknologisk konkurrence går vi hurtigt i retning af et lavemissionssamfund, hvor digitale teknologier i stigende grad integreres i den fysiske og biologiske verden. På den baggrund ville manglende investering i forskning og innovation på EU-plan føre til et fald i vores globale konkurrencedygtighed. Det ville få både økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser. De specifikke fordele ved EU-investeringer på området forskning og innovation er følgende: ·Offentlige og private ressourcer og viden samles, hvorved der opnås større virkning og kritisk masse til at tackle globale udfordringer og få en førerposition i EU og på verdensmarkederne. ·EU's konkurrenceevne fremmes ved oprettelsen af tværnationale og multidisciplinære net, værdikæder og markeder med positiv vidensdeling og teknologioverførsel i hele EU med henblik på at forberede og lette udbredelsen af nye produkter og tjenester. ·Den videnskabeligE ekspertise øges gennem EU-omspændende konkurrence og samarbejde. ·Støtten til banebrydende/markedsskabende innovationer øges med respekt for redelige konkurrencevilkår. ·EU bliver et endnu mere attraktivt sted for uddannelse, forskning, innovation og erhvervsliv. ·Der opnås en positiv strukturerende virkning på nationale forsknings- og innovationsøkosystemer og paneuropæiske forskningsinfrastrukturer. ·EU's mål støttes og styrkes, og de politiske prioriterede opgaver løses effektivt. 2.MÅLSÆTNINGER Horisont Europa fokuserer på videnskab og innovation med det formål: ·at styrke EU's videnskabelige og teknologiske grundlag. ·at fremme EU's konkurrenceevne og innovative resultater. ·at gennemføre EU's strategiske prioriteter og tackle globale udfordringer. 3.GENNEMFØRELSE OG FORENKLING Programmet er opdelt i tre søjler: 1) Åben videnskab — Med udgangspunkt i de gode resultater, der er opnået takket være Det Europæiske Forskningsråd, Marie Sklodowska-Curie-foranstaltninger og forskningsinfrastrukturer, giver søjlen flere ressourcer til projekter med større virkning. Projekterne vælges ved en bottom-up-tilgang, fastlægges og drives af forskere og netværk og evalueres alene ud fra kriteriet om topkvalitet. Målet er at pleje innovation og iværksætterånden i uddannelsen i hele EU for at få de færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at gøre EU mere konkurrencedygtigt globalt.

2) Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne — Denne søjle bygger på klynger, der skal udnytte europæiske styrker og aktiver og omsætte dem til nyttige innovationer ved brug af digital teknologi og centrale støtteteknologier sammen med en ny tilgang til opgaven. Derved sikres det også, at forsknings- og innovationsaktiviteter støtter EU's politiske prioriteter inden for områder såsom opfyldelse af målene for bæredygtig udvikling, sundhed, fødevarer og naturressourcer, modstandsdygtighed og sikkerhed, klima, energi og mobilitet for at sikre et kulstoffattigt og klimarobust samfund med cirkulær økonomi, en industriel konkurrenceevne og for at tackle andre samfundsmæssige udfordringer. Industrielt lederskab vil spille en vigtig rolle i denne søjle og i programmet generelt. 3) Åben innovation — Denne nye søjle skal være en one-stop shop for opfindere med stort potentiale og skal sikre EU en førerposition inden for markedsskabende innovation gennem en "bottom-up"-tilgang. Den skal sikre udvikling af fremtidens banebrydende teknologier og tiltrække innovative virksomheder med potentiale til at udvikle sig på europæisk/internationalt plan. Den vil tilbyde hurtige og fleksible tilskud og markedsbaserede instrumenter med private investorer, samtidig med at det sikres, at støtte tæt på markedsaktiviteter ikke forvrider konkurrencen mellem opfindere unødigt. Disse mål vil søges opfyldt gennem oprettelsen af et Europæisk Innovationsråd. Andre foranstaltninger skal fremme støtte til det europæiske innovationsøkosystem, bl.a. gennem samfinansierede partnerskabsinitiativer og øget brug af indkøb af innovationsløsninger. Ved at opfordre regeringer og offentlige forvaltninger til at benytte innovative teknologier og udbrede de europæiske forsknings- og innovationsresultater kan fordelene ved innovation komme EU-borgere og virksomheder bedst muligt til gode. Det Fælles Forskningscenter vil som led i programmet sørge for, at EU's politiske beslutningstagere har videnskabelig dokumentation og teknisk støtte gennem hele den politiske proces. Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi vil støtte alle tre søjler og vil specifikt tackle globale udfordringer, primært gennem sit videns- og innovationsfællesskab, som integrerer erhvervsliv, forskning, videregående uddannelse og iværksætteri. Programmet vil tilstræbe at forenkle reglerne for støttemodtagerne yderligere. De vigtigste operationelle elementer omfatter: ·En yderligere forenkling af det aktuelle system for godtgørelse af faktiske omkostninger, herunder den forenklede finansieringsmodel og princippet om en finansieringssats pr. projekt. For at mindske den administrative byrde vil der endvidere blive set på muligheden for i højere grad at benytte faste beløb ved finansieringen af projekter, forudsat at aktiviteterne gennemføres, og andre former for forenklet finansiering, som muliggøres af den nye finansforordning. ·For at øge fleksibiliteten vil der med det kommende program blive mulighed for at omfordele midlerne mellem og inden for søjlerne, således at der hurtigt kan reageres på nye politiske spørgsmål eller udfordringer. ·Det er tanken, at proceduren for indgivelse af forslag og evaluering skal forbedres. Evalueringskriterierne og evalueringsprocessen samt inddragelsen af uafhængige eksperter vil understøtte programmets kvalitet og virkning. ·Instrumenterne og finansieringsordningerne i EU's forsknings- og innovationsmiljø vil blive strømlinede og koordinerede, hvilket fører til bedre forsknings- og innovationsaktiviteter. Partnerskaberne vil blive forbedret ved at bygge på resultaterne fra fællesforetagenderne og knyttet til specifikke opgaver. Navnlig vil de specifikke støtteordninger for innovation blive strømlinede under det nyligt oprettede Europæiske Innovationsråd. Det vil også blive gjort lettere at kombinere Horisont Europa-tilskud og finansielle instrumenter under InvestEU-fonden og andre relevante EU-finansieringsprogrammer. ·Det er også muligt at udvide brugen af nye forvaltningsmetoder yderligere, herunder ved delegation til agenturer og et sæt forenklede partnerskaber. 4.KOMPLEMENTARITET OG SYNERGIER MED ANDRE POLITIKKER / TILPASNING AF EU-RESSOURCER TIL NATIONALE OG REGIONALE RESSOURCER Mulighederne for komplementaritet og synergi med andre EU-finansieringsprogrammer vil blive udnyttet fuldt ud. Til det formål vil den de europæiske struktur- og investeringsfonde fortsat spille en vigtig rolle i EU's finansiering til forskning og innovation gennem øget fokus på innovation. Man vil udvide muligheden for at benytte ordningen med "kvalitetsstempel", der gør det muligt at få projekter, som har fået en positiv bedømmelse ud fra kriterierne i Horisont Europa, finansieret på regionalt niveau under de europæiske struktur- og investeringsfonde. De politiske mål, som søges opfyldt af andre programmer, vil i mange tilfælde blive understøttet af forskning og innovation under Horisont Europa – programmer såsom programmet for det digitale Europa vil drage fordel af gennembrud inden for forskning og innovation, og langsigtede fremskridt på områder som cybersikkerhed og kunstig intelligens er stærkt afhængige af banebrydende forskning. Det samme gælder inden for landbrug og fiskeri, sundhed, transport, energi og mange andre sektorer. Fonde såsom Fonden for Intern Sikkerhed og Fonden for Integreret Grænseforvaltning vil begge drage fordel af resultaterne inden for forskning og innovation og fremme brugen af forskningsprodukter. Gennem InvestEU vil det blive muligt at overføre resultater fra Horisont Europa til markedet gennem specifikke komponenter for forskning og innovation og at støtte innovative SMV'er. Det vil også blive sikret, at der er komplementaritet og synergier med forskning under Den Europæiske Forsvarsfond og med rumprogrammet, således at resultaterne af disse programmer fremmer innovation generelt. 5.FORSLAG TIL BUDGETTILDELING I PERIODEN 2021-2027 Beløb i løbende priser mio. EUR Bevilling til Horisont Europa 97 600* Bevilling til Euratoms program for forskning og uddannelse 2 400 Samlet bevilling for 2021-2027 100 000* * Denne bevilling omfatter 3,5 mia. EUR, der er tildelt under InvestEU-fonden, og 10 mia. EUR til støtte til forskning og innovation inden for fødevarer, landbrug, udvikling af landdistrikter og bioøkonomi.



FORSKNING OG INNOVATION Euratoms program for forskning og uddannelse Der ydes finansiering til nuklear forskning og uddannelse i EU over Euratoms program for forskning og uddannelse.

1.EUROPÆISK MERVÆRDI Den største europæiske merværdi ved Euratoms program er frembringelsen af højere kvalitet og større ekspertise og tværfaglighed inden for fissions- og fusionsforskning, end der kan opnås i de enkelte medlemsstater. Nuklear teknologi og teknologi vedrørende ioniserende stråling spiller fortsat en vigtig rolle i EU-borgernes liv, hvad enten der er tale om energi og forsyningssikkerhed, brugen af stråling inden for medicin og industri eller håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald. Sikker brug af disse teknologier er altafgørende, og forskningsprojekterne bidrager til at fastholde de højeste krav til sikkerhed, sikring og sikkerhedskontrol på området. I Euratoms program fokuseres der også på udviklingen af fusionsenergi, en potentielt uudtømmelig og klimavenlig energikilde. En EU-omspændende tilgang til nuklear sikkerhed er også vigtig, fordi en nuklear ulykke kunne have konsekvenser for lande i hele Europa og uden for Europa. Euratoms program gør det også muligt at foretage en bredere koordinering af uddannelsestiltag i hele Europa, at benytte forskningsinfrastrukturer og at samarbejde internationalt. Det er især nyttigt for de mindre medlemsstater, som kan udnytte de stordriftsfordele, der følger af at samle alle europæiske ressourcer. Programmet sikrer gennem Det Fælles Forskningscenter vigtig uafhængig videnskabelig rådgivning til støtte for gennemførelsen af europæisk politik inden for nuklear sikkerhed, håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald og strålingsbeskyttelse. Det Fælles Forskningscenter tilbyder med sine uafhængige infrastrukturer også unikke tjenester inden for nuklear sikkerhed og sikring og spiller en helt central rolle i Euratoms nukleare sikkerhedskontrolsystem. Inddragelsen af europæisk industri i fusionsforskning fremmer innovation, f.eks. udviklingen af højteknologiske spinoff-produkter i andre sektorer såsom medicinalbranchen og flyindustrien. 2.MÅLSÆTNINGER Målene med Euratoms program for forskning og uddannelse er at gå videre med og støtte forskning i alle aspekter af nuklear sikkerhed og sikring, og derved mindske risici forbundet med stråling, støtte beredskabsplaner og beredskabet i tilfælde af ulykker, der involverer stråling, og håndtere brugt brændsel og radioaktivt affald. Programmet sigter også mod at understøtte udviklingen af fusionsenergi med henblik på dens potentielt store mulighed for at bidrage til at dekarbonisere energimikset. 3.GENNEMFØRELSE OG FORENKLING Under Euratoms program ydes der forskningstilskud gennem indkaldelser af konkurrencedygtige forslag (indirekte aktioner) og finansiering til forskning, der foretages af Kommissionens Fælles Forskningscenter (direkte aktioner). Programmet gennemføres ved hjælp af instrumenterne og reglerne i rammeprogrammet for forskning og innovation. Programmet vil blive forenklet yderligere, idet der vil blive foreslået en fælles liste over mål for direkte og indirekte aktioner. 4.KOMPLEMENTARITET OG SYNERGIER MED ANDRE POLITIKKER / TILPASNING AF EU-RESSOURCER TIL NATIONALE OG REGIONALE RESSOURCER Euratoms program supplerer og skaber synergi med Horisont Europa på områder som sundhed (medicinsk anvendelse af ioniserende stråling), sikkerhed, energi og uddannelse. Euratoms fusionsforskningsprogram vil blive gennemført, således at der sikres fuld komplementaritet og koordinering med foranstaltninger vedrørende den internationale termonukleare forsøgsreaktor. Som led i Euratoms program vil tilpasningen af nationale programmer inden for fusion, strålingsbeskyttelse og håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald fortsætte via gennemførelsen af europæiske fælles programmer. Der forventes desuden synergier med programmerne for dekommissionering af nukleare anlæg inden for områder som teknologisk udvikling og test, uddannelse og udveksling af bedste praksis. 5.FORSLAG TIL BUDGETTILDELING I PERIODEN 2021-2027 Beløb i løbende priser mio. EUR Bevilling til Horisont Europa 97 600* Bevilling til Euratoms program for forskning og uddannelse 2 400 Samlet bevilling for 2021-2027 100 000* * Denne bevilling omfatter 3,5 mia. EUR, der er tildelt under InvestEU-fonden, og 10 mia. EUR til støtte til forskning og innovation inden for fødevarer, landbrug, udvikling af landdistrikter og bioøkonomi.



FORSKNING OG INNOVATION ITER — International termonuklear forsøgsreaktor ITER, den internationale termonukleare forsøgsreaktor, er det første langsigtede projekt, der går ud på at bygge og drive en reaktor for at teste muligheden for at benytte fusion som en energikilde. 1.EUROPÆISK MERVÆRDI Fusion er potentielt en uudtømmelig, klimavenlig energikilde, der ikke producerer drivhusgasser eller langvarig radioaktivitet. I en situation, hvor det står højt på dagsordenen at dekarbonisere økonomien og tackle de globale klimaændringer, giver fusion nogle muligheder, der ikke kan ses bort fra. Hverken industrien eller et enkelt land ville kunne gennemføre et sådant projekt alene. Derfor undertegnede det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) i 2006 en international traktat — ITER-aftalen — med seks partnere (USA, Rusland, Japan, Kina, Sydkorea og Indien). Euratom bidrager til ca. 45 % af anlægsomkostningerne. Frankrig, som er værtsland, finansierer 20 % af Euratoms bidrag, og de resterende 80 % finansieres over EU's budget. En indsats på EU-plan sikrer stordriftsfordele, mindre fragmentering og en kritisk masse af ressourcer og ekspertise. Det er et langsigtet mål at opnå og udnytte fusion, men projektet har allerede givet betydelige fordele til EU's industri og forskning i indkøbs- og anlægsfasen. Over 300 virksomheder — herunder små virksomheder — fra 20 medlemsstater og Schweiz og ca. 60 forskningsorganisationer deltager i epokegørende forskning og innovation for at skaffe komponenter, hvilket giver dem en chance for at udvikle spinoff-produkter i andre sektorer (energi, medicin, luftfart og hightech).

2.MÅLSÆTNINGER I overensstemmelse med Euratoms internationale forpligtelser støtter programmet opførelsen af reaktoren på lokaliteten i Cadarache (Frankrig), således at der kan indledes eksperimenter med hydrogenplasma senest i 2025, og grunden kan lægges til, at elproduktionsfasen er helt på plads i 2035. Disse milepæle er nødvendige for at gøre fusion til en mulig bæredygtig energikilde. Programmet bidrager ikke alene til at opnå en robust energiunion med en fremadskuende klimapolitik. Det fremmer også jobskabelsen og væksten ved at give den europæiske hightechindustri og små virksomheder en enestående mulighed for innovation og udvikling af produkter i tilknytning til fusion. Endelig sikrer den rettidige levering af EU-komponenter og den aktive deltagelse i styringen, at EU fastholder sin ledende rolle i projektet. 3.GENNEMFØRELSE OG FORENKLING Programmet vil fortsat blive gennemført på EU's vegne af fællesforetagenet Fusion for Energy. EU vil fastholde et udgiftsloft i forordningen om den flerårige finansielle ramme og sikre, at udbetalingen af midlerne bygger på performance og konkrete resultater. I den forbindelse betød den radikale revision af projektstyringen i 2015 og en ajourføring af referencescenariet i 2016, at projektplaner og -omkostninger frem til dets afslutning blev mere pålidelige. 4.KOMPLEMENTARITET OG SYNERGIER MED ANDRE POLITIKKER / TILPASNING AF EU-RESSOURCER TIL NATIONALE OG REGIONALE RESSOURCER Som et af de største forsøgsprojekter nogensinde bidrager ITER til at placere EU forrest på den globale forsknings- og innovationsscene. Den skaber store ressourcer og stor knowhow, hvilket har en positiv afsmittende virkning på det europæiske erhvervslivs grundforskningssamfund. Der er fuld synergi med Euratoms program, som støtter udviklingen af banebrydende forskning inden for nuklear fusion. Det er led i den overordnede fusionskøreplan, som er udarbejdet af det europæiske samfund for fusionsvidenskab. Programmet vil desuden konsolidere EU's position om en troværdig international leder, der opfylder sine internationale forpligtelser og fortsætter sine bestræbelser på at bekæmpe klimaændringer. 5.FORSLAG TIL BUDGETTILDELING I PERIODEN 2021-2027 Beløb i løbende priser mio. EUR Samlet bevilling for 2021-2027 6 070



EUROPÆISKE STRATEGISKE INVESTERINGER InvestEU InvestEU-fonden er EU's nye investeringsinstrument. Den stiller en EU-garanti med det formål at fremme offentlig og privat finansiering i form af lån, garantier, egenkapital eller andre markedsbaserede instrumenter til strategiske investeringer til støtte for EU's interne politikker. Den bygger på den vellykkede gennemførelse af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og andre finansielle instrumenter under den aktuelle periode 2014-2020. 1.EUROPÆISK MERVÆRDI EU's langsigtede mål med hensyn til bæredygtighed, konkurrencedygtighed og inklusiv vækst kræver betydelige investeringer i nye mobilitetsmodeller, vedvarende energi, energieffektivitet, forskning og innovation, digitalisering, uddannelse og færdigheder, sociale infrastrukturer, cirkulær økonomi, naturkapital, klimaindsats eller oprettelse af små virksomheder og vækst. Der er brug for en ekstra indsats for at tackle vedvarende markedssvigt, som er forårsaget af investorers aversion mod risici, den offentlige sektors begrænsede kapacitet og strukturel ineffektivitet i investeringsmiljøet. Medlemsstaterne kan ikke altid afhjælpe disse investeringsmangler alene. Tilskud alene kan ikke afhjælpe de betydelige investeringsmangler. Brugen af finansielle instrumenter, som har en løftestangseffekt og er tættere på markedet, supplerer tilskud i EU-budgettets værktøjskasse effektivt. En indsats på EU-plan giver stordriftsfordele i brugen af innovative finansielle instrumenter, idet de private investeringer katalyseres ud i hele EU, og der gøres bedst mulig brug af de europæiske institutioner og deres ekspertise heri. En EU-indsats giver også adgang til en diversificeret portefølje af europæiske projekter, og gør det muligt at udvikle innovative finansieringsløsninger, som kan anvendes i større målestok eller anvendes i alle medlemsstater. Multiplikatoreffekten og den konkrete virkning bliver således langt større, end hvad der kunne opnås, hvis der var tale om et initiativ i en enkelt medlemsstat, især ved store investeringsprogrammer. En EU-indsats giver også fleksibilitet til at støtte formidlere og endelige støttemodtagere de steder, hvor behovet er størst, hvilket ofte er i byområder, som ikke nødvendigvis nyder godt af de europæiske struktur- og investeringsfonde. Endelig giver det også mulighed for at gøre noget ved de investeringsbehov, der er knyttet til EU-omspændende politikmål, ved at supplere den indsats, der gøres for at fremme strukturreformer og bedre regulering for derved at afhjælpe de resterende investeringsmangler i perioden efter 2020. 2.MÅLSÆTNINGER InvestEU-fonden har til formål at tilvejebringe investeringer i EU for at støtte politiske prioriteter og bidrage til integrationen af de europæiske kapitalmarkeder og til styrkelsen af det indre marked. Den er rettet mod investeringer, som fremmer bæredygtig infrastruktur, forskning og innovation, digital omstilling, adgangen til finansiering for små og mellemstore virksomheder, uddannelse, færdigheder, social infrastruktur og udviklingen og konsolideringen af de markedsstrukturer, der ligger til grund for mikrokreditter og den sociale økonomi. Digital investering bliver en central tværgående prioritet for alle komponenter under InvestEU. Derudover ydes der fra InvestEU-fonden rådgivning og ledsageforanstaltninger med henblik på at fremme oprettelsen og videreudviklingen af projekter.

3.GENNEMFØRELSE OG FORENKLING InvestEU-programmet vil omfatte InvestEU-fonden, InvestEU-bistand og InvestEU-portalen. InvestEU-fonden vil samle alle finansielle instrumenter, som forvaltes centralt, i ét fleksibelt, garantiinstrument, der dækker forskellige politikområder på EU-plan, hvilket giver væsentlige stordriftsfordele — idet der opnås mere med mindre — og tiltrækker private investorer. Med udgangspunkt i Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer skal InvestEU-fonden afhjælpe markedssvigt og suboptimale investeringer ved at yde en EU-garanti til Kommissionens strategiske gennemførelsespartner, EIB-gruppen samt andre partnere såsom nationale erhvervsfremmende banker og institutioner eller internationale finansieringsinstitutioner (f.eks. Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling). For at sikre det bedst mulige finansieringsmiks for strategiske projekter i EU vil InvestEU-fonden give mulighed for en simpel kombination med tilskud fra EU-budgettet og med de europæiske struktur- og investeringsfonde (på frivilligt grundlag). Med udgangspunkt i Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning vil InvestEU-bistand være ét enkelt kontaktpunkt, hvor projektinitiativtagere kan søge projektudviklingsbistand, der omfatter hele projektforløbet. Med udgangspunkt i et solidt partnernetværk vil InvestEU-bistand hjælpe med at få sat projekter i gang og gøre dem investeringsmodne. InvestEU-portalen vil samle investorer og projektinitiativtagere, idet der vil blive taget udgangspunkt i Den Europæiske Investeringsprojektportal. 4.KOMPLEMENTARITET OG SYNERGIER MED ANDRE POLITIKKER / TILPASNING AF EU-RESSOURCER TIL NATIONALE OG REGIONALE RESSOURCER InvestEU-fonden vil som et instrument til gennemførelse af EU-politikker fremme investering i fuld synergi med de tilsvarende EU-politikker og EU-programmer såsom Connecting Europe-faciliteten, Horisont Europa, programmet for det digitale Europa eller programmet for det indre marked. Den vil sikre komplementaritet med investeringer, der foretages under de europæiske struktur- og investeringsfonde og EU-støtte, der ydes via relevante udgiftsprogrammer i form af tilskud. Endvidere vil programmet give mulighed for at blande finansielle instrumenter med tilskud fra andre programmer, især ved projekter, som ikke genererer tilstrækkelige indtægter. 5.FORSLAG TIL BUDGETTILDELING I PERIODEN 2021-2027 Beløb i løbende priser mio. EUR Komponent Budgetgaranti Mobiliserede investeringer Bæredygtig infrastruktur 11 500 185 000 Forskning og innovation 11 250 200 000 Sociale investeringer og færdigheder 4 000 50 000 Små og mellemstore virksomheder 11 250 215 000 I alt 38 000 650 000



Beløb i løbende priser mio. EUR Samlet bevilling for 2021-2027 15 725* heraf: tilførsler til Garantifonden 15 200* projektudviklingsbistand 525 * Denne bevilling omfatter 1 mia. EUR i form af forventede tilbageførsler af de aktuelle finansielle instrumenter.



EUROPÆISKE STRATEGISKE INVESTERINGER Connecting Europe-faciliteten Connecting Europe-faciliteten støtter investeringer i grænseoverskridende infrastrukturer i transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor. 1.EUROPÆISK MERVÆRDI Garantien for, at varer, kapital, tjenester og arbejdskraft kan bevæge sig frit fra en medlemsstat til en anden, er kernen i det indre marked. Der findes dog stadig kløfter mellem medlemsstater og regioner, som splitter EU og forhindrer det indre markeds rette virkemåde. Dette kan f.eks. skyldes topografien eller mangel på interoperable standarder. For at komme denne opsplitning til livs og sikre et fuldt ud fungerende indre marked, fastslås det i artikel 170 i traktaten om Den Europæiske Union, at EU skal udvikle transeuropæiske net på transport-, telekommunikations-, og energiinfrastrukturområdet. Derudover bør EU's energipolitik af miljøhensyn fremme sammenkoblingen af energinet og grænseoverskridende integration af vedvarende energi. Dette stemmer også overens med behovet for at klare udfordringerne i forbindelse med dekarbonisering og digitaliseringen af den europæiske økonomi. Faciliteten skal fremme investering i de transeuropæiske net. De grænseoverskridende net og samarbejdet på tværs af grænser har ikke alene stor betydning for det indre markeds rette virkemåde, men også for gennemførelsen af energiunionen og det digitale indre marked og udviklingen af bæredygtige transportformer. Interoperable grænseoverskridende net er nøglen til at mindske den aktuelle opsplitning. Uden EU's indgriben har private operatører og nationale myndigheder ikke tilstrækkeligt incitament til at investere i grænseoverskridende infrastrukturprojekter. Faciliteten giver også mulighed for at anvende teknologier, der er udviklet på EU-plan, især gennem EU's rammeprogrammer for forskning og innovation, idet de fremmer markedsudbredelsen og sikrer, at de transeuropæiske net benytter det mest avancerede udstyr, der er til rådighed. 2.MÅLSÆTNINGER

Connecting Europe-faciliteten støtter investeringer og samarbejde med henblik på at udvikle infrastruktur i transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor og forbinder EU og dets regioner. Den er desuden afstemt efter de politiske mål om dekarbonisering og digitalisering af den europæiske økonomi, og omfatter tre dele: ·På transportområdet er målet at færdiggøre begge lag af det europæiske net for alle transportformer: den grundlæggede del (dvs. det centrale net) i 2030 og den mere omfattende del (dvs. hele nettet) i 2050. Faciliteten fremmer også udrulningen af europæiske trafikstyringssystemer til lufttransport og jernbanetransport og bidrager til EU's overgang til forbundet, bæredygtig, inklusiv og sikker mobilitet. Den bidrager til dekarbonisering af transporten, f.eks. ved at skabe et europæisk net af opladningsinfrastruktur, og til alternative brændstoffer eller prioriteringen af miljøvenlige transportformer. ·På energiområdet er der fokus på at afslutte højtprioriterede dele af energinettet, som er vigtige for det indre marked. Faciliteten skal også bidrage til at få etableret intelligente og digitaliserede energinet, således at sammenkoblingsmålene opfyldes og forsyningssikkerheden bliver større. Det vil også være vigtigt at fremme medlemsstaternes samarbejde om at integrere grænseoverskridende projekter om vedvarende energi. ·Hvad angår digitalisering øger faciliteten de fordele, som borgerne og erhvervslivet kan få af det digitale indre marked. Udbredelsen af digitale net med meget høj kapacitet støtter alle innovative digitale tjenester, herunder forbundet mobilitet. Derudover bidrager den til at sikre, at alle de vigtigste samfundsøkonomiske drivkræfter såsom skoler, hospitaler, transportknudepunkter, centrale udbydere af offentlige tjenester og digitalintensive virksomheder har adgang til fremtidsorienterede bredbåndsforbindelser i 2025. 3.GENNEMFØRELSE OG FORENKLING Connecting Europe-faciliteten vil blive forvaltet centralt af Kommissionen med støtte fra Forvaltningsorganet for Innovation og Netværk. Dette organ har opnået fortræffelige resultater med at optimere brugen af faciliteten og har stort kendskab til projektopfølgning. Ved at uddelegere alle facilitetens tre sektorer til ét organ kan der opnås stordriftsfordele og synergier mellem transport, energi og digitale områder. Tilskud vil fortsat være den foretrukne måde, hvorpå man vil afhjælpe de mangler, som infrastrukturprojekter lider under. Der vil blive slået til lyd for større brug af forenklede former for tilskud. Der vil også blive anvendt tilskud til at blande med finansielle instrumenter, især fra InvestEU-fonden, eller med finansiering fra offentlige eller private finansielle institutioner, for at øge investeringsstøtten. Programmet vil ikke få sine egne finansielle instrumenter, da de vil komme fra InvestEU-fonden for at undgå de overlapninger, der har været i den aktuelle periode, samt for at strømline EU's samling af finansielle instrumenter. Faciliteten vil udnytte synergierne mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor fuldt ud. Der er især behov for at sætte fokus specifikt på innovative infrastrukturløsninger (såsom intelligente net, energilagring, e-mobilitet, opladningsinfrastruktur og alternative brændsler), hvis pakken om ren energi til alle og pakken om ren mobilitet skal gennemføres. Både reglerne for og gennemførelsen af det kommende program skal derfor være fleksible nok til at kunne støtte foranstaltninger, der indvirker på forskellige områder, f.eks. alternative brændsler og e-mobilitet for alle transportformer (som både berører energi- og transportområdet), automatiserede køretøjer og fartøjer (transportområdet og det digitale område), inkorporering af digitale teknologier (især tingenes internet) i energinet, etablering af energiens internet (som berører energi- og transportområdet og det digitale område) og integration af vedvarende energi ved en grænseoverskridende grøn infrastruktur (energiområdet og det digitale område). 4.KOMPLEMENTARITET OG SYNERGIER MED ANDRE POLITIKKER / TILPASNING AF EU-RESSOURCER TIL NATIONALE OG REGIONALE RESSOURCER Udover de synergier, der er inden for programmet, vil faciliteten interagere bedre med andre EU-programmer. Det arbejde, der via faciliteten udføres på den fysiske forbindelsesinfrastruktur i hele EU, supplerer f.eks. udviklingen af digitale tjenester under programmet for det digitale Europa. Programmet og de europæiske struktur- og investeringsfonde komplementerer også hinanden med hensyn til investering i infrastruktur. I transportsektoren vil faciliteten f.eks. fokusere på den del, der vedrører det transeuropæiske net, især de grænseoverskridende korridorer, mens Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden vil prioritere transportprojekter med et nationalt, regionalt og urbant fokus. På energiområdet fokuserer faciliteten ligeledes på infrastruktur, bl.a. projekter, der er relevante for integrationen af vedvarende energi, med grænseoverskridende betydning, mens de europæiske struktur- og investeringsfonde benyttes til lokale projekter vedrørende intelligente net og vedvarende energi. Den digitale del fokuserer på projekter med stor grænseoverskridende og tværfaglig virkning og på at maksimere de private investeringers virkning. Faciliteten vil derudover handle om at gøre det mere attraktivt at samle midler fra nationale budgetter i projekter af fælles interesse i den digitale sektor. Programmet kan støtte udbredelsen af innovative teknologier, der er udviklet som led i Horisont Europa, mens sidstnævnte støtter teknologiudvikling i tidligere led. Med udgangspunkt i de positive erfaringer, der er gjort i den aktuelle periode, vil der blive stillet et bidrag fra Samhørighedsfonden til rådighed til transportdelen, som vil være under direkte forvaltning. Derudover vil der desuden blive stillet finansiering fra klyngen "forsvar" til rådighed til transportdelen for at sikre, at transportinfrastruktur af strategisk betydning passer til behovet for militær mobilitet. 5.FORSLAG TIL BUDGETTILDELING I PERIODEN 2021-2027 Beløb i løbende priser mio. EUR Samlet bevilling for 2021-2027 42 265 Digitalisering 3 000 Energi 8 650 Transport 30 615 heraf: Generel bevilling 12 830 Bidrag fra Samhørighedsfonden 11 285 Støtte til militær mobilitet 6 500



EUROPÆISKE STRATEGISKE INVESTERINGER Programmet for det digitale Europa Programmet for det digitale Europa er et nyt program, der handler om offentlige tjenesters og erhvervslivets digitale omstilling, og som skal fremme banebrydende investeringer i højtydende databehandling og data, kunstig intelligens, cybersikkerhed og avancerede digitale færdigheder samt udbredt brug af digitale teknologier i alle europæiske økonomiske sektorer. Det bygger på eksisterende tiltag såsom interoperabilitetsløsninger til europæiske offentlige administrationer, virksomheder og borgere samt test inden for cybersikkerhed og højtydende databehandling

1.EUROPÆISK MERVÆRDI Digitalisering er i sagens natur et fænomen, der går på tværs af grænser og sektorer. En indsats på EU-plan kan gøre det digitale indre marked til en realitet, hvor digitaliseringspolitikker koordineres på tværs af EU, hvor digitale offentlige ydelser og infrastrukturer, som anvendes af medlemsstaterne, ikke længere er opsplittede, og hvor digital teknologi er udbredt i lige høj grad, således at de store forskelle mellem europæiske og nationale programmer for digitalisering mindskes, og man undgår en kløft på det digitale område. En EU-indsats vil også betyde samfinansiering og give stordriftsfordele grundet fælles indkøb af supercomputere og besparelser i form af fælles afholdelse af vedligeholdelsesudgifter. En stor digital kapacitet er altafgørende for at klare den globale konkurrence og for at analysere den kritiske masse af big data til innovationer inden for kunstig intelligens. Europas internationale konkurrenceevne begrænses af den lave digitaliseringsgrad i de små og mellemstore virksomheder, og det er et problem, der kræver bedre adgang til finansiering, teknologi og færdigheder. Der er fokus på digital kapacitet og større færdigheder, som er meget vigtige for at klare den globale konkurrence, de sociale udfordringer og for at sikre, at alle borgere og virksomheder får gavn af den digitale omstilling. Programmet vil støtte en række ambitiøse projekter, der vil gøre størst mulig brug af den digitale kapacitet og de seneste digitale teknologier på områder af offentlighedens interesse såsom sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse, og sikre, at der findes indbyrdes kompatible løsninger i EU. Cybersikkerhed er en forudsætning for at skabe tillid til digitale produkter og tjenester og et emne, der skal behandles på EU-plan, i betragtning af hvor hurtigt og hvor meget cyberangreb spreder sig. Investeringer på EU-plan vil give den offentlige og den private sektor en mere sikker infrastruktur og værktøjer og ekspertise til at tackle årsagerne til angrebene og deres udbredelse og midlerne til at spore og forebygge angreb. Investeringerne er altafgørende for at kunne beskytte borgerne, statsmagten og erhvervslivet i hele EU. 2.MÅLSÆTNINGER Europas digitale omstilling og internationale konkurrenceevne skal forstærkes ved at: ·Styrke kapaciteten inden for områder som højtydende databehandling, cybersikkerhed, kunstig intelligens og digitale færdigheder. ·Øge udbredelsen og optimal brug af digitale teknologier i den offentlige og den private sektor, hvor der er markedssvigt (f.eks. for små og mellemstore virksomheder). ·Afstemme politikkerne på europæisk, nationalt og regionalt plan og samle private og industrielle ressourcer med henblik på at øge investeringerne og skabe større synergi. 3.GENNEMFØRELSE OG FORENKLING Programmet vil blive forvaltet centralt af Kommissionen og blive bygget op omkring fem søjler, der er indbyrdes afhængige og styrker hinand