il— 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 15.07.1996 
KOM(96)302 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
om anvendelsen af artikel 4 og 5 
i direktiv 89/552/EØF 
"Fjernsyn uden grænser" 

RESUMÉ 
Dette er den anden "monitoring"-rapport om anvendelsen af* artikel 4 (europæiske 
produktioner) og artikel 5 (uafhængig europæisk produktion) i direktivet fra 1989 om 
"fjernsyn uden grænser". Rapporten dækker årene 1993 og 1994. Den er ligesom den 
foregående rapport udarbejdet på grundlag af medlemsstaternes nationale rapporter om 
de tv-radiospredningsorganer, der henhører under deres jurisdiktion. 
Rapporten indeholder følgende konklusioner: 
* Der er sket en markant kvalitativ forbedring i medlemsstaternes rapportering. En 
række problemer med hensyn til anvendelse af metode, som forekom ved den 
foregående rapportering, er nu blevet løst. 
* Der er forelagt store datamængder. 
* Det fremgår af rapporten, at alle medlemsstater har gennemført artikel 4 og 5 i 
deres lovgivning, selv om bestemmelsernes fleksible ordlyd har medført 
forskellige grader af effektivitet og forskelle med hensyn til, på hvilket grundlag 
de anvendes. 
* Der blev undersøgt i alt 148 kanaler (mod 105 i 1992). For 91 kanalers 
vedkommende udgjorde europæiske produktioner den største andel af 
programfladen i 1994 (i sammenligning med 70 kanaler i 1992). 
* I næsten samtlige medlemsstater nåede størstedelen af de jordbaserede kanaler 
med generelt indhold (som har langt de fleste seere) op på denne andel eller 
overskred den i betydelig grad. Der var kun et begrænset antal undtagelser, og i 
de fleste af disse tilfælde lå andelen tæt på 50%. Mange af de kanaler, der ikke 
nåede op på de 50%, var nyetablerede og/eller satellitkanaler med et begrænset 
seertal, ofte betalingskanaler med en specialiseret programflade. 
119 ud af 148 kanaler overholdt reglen om, at mindst 10% af* sendetiden skal 
bestå af uafhængigt producerede programmer (63 kanaler nåede op på andelen i 
1992). 
Generelt er Kommissionen tilfreds med resultaterne af denne anden "monitoring", 
idet den dog forbeholder sig ret til at træffe de foranstaltninger, den måtte finde 
hensigtsmæssige i specifikke tilfælde. 
A 
INDHOLD 
INDLEDNING 
BESTEMMELSERNE I DIREKTIV 89/552 OG DERES 
GENNEMFØRELSE 
DEN NÆRMERE BAGGRUND FOR ÆNDRINGEN AF DIREKTIV 
89/552/EØF 
RESUMÉ AF MEDLEMSSTATERNES RAPPORTER 
KOMMISSIONENS HOLDNING 
BILAG 
1. Foreslåede retningslinj er for kontrollen med overholdelsen af direktivet 
om "fjernsyn uden grænser" 
2. Sammenfattende tabeller over de to regnskabsår 
3. Liste over de kanaler, der ikke er nået op på den fastsatte andel af 
europæiske produktioner 
4. Liste over de kanaler, der ikke er nået op på den fastsatte andel af 
uafhængige produktioner 
i* 
INDLEDNING 
Denne meddelelse omhandler medlemsstaternes anden rapport om anvendelsen af artikel 
4 og 5 i direktivet om "Fjernsyn uden grænser"1. 
I henhold til artikel 4, stk. 3, skal Kommissionen hvert andet år modtage en række 
statistiske oplysninger fra medlemsstaterne vedrørende tv-kanalernes udsendelse af 
europæiske programmer produceret af uafhængige producenter. 
De to nævnte bestemmelser tager specielt sigte på at fremme produktion og distribution 
af sådanne programmer som led i den frie bevægelighed for tv-tjenester inden for Den 
Europæiske Union. 
Formålet med direktivet er at danne retsgrundlag for denne frie bevægelighed, idet det 
koordinerer de nationale foranstaltninger i det nødvendige omfang. 
De første rapporter fra medlemsstaterne resulterede i en meddelelse, som blev vedtaget 
af Kommissionen den 3. marts 1994 og fremsendt til Rådet, Europa-Parlamentet og Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg2. 
Referenceperioden for den anden rapport er fra 1. januar 1993 til 31. december 1994, og 
de pågældende data vedrører kalenderårene. 
Medlemsstaterne skulle fremsende deres rapporter til Kommissionen senest den 3. oktober 
1995. De blev mindet herom ved anbefalet brev til de faste repræsentationer af april 1995. 
Ï realiteten modtog Kommissionen rapporterne over perioden fra juli 1995 til marts 1996. 
Rådets direktiv 89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative 
bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-radiospredingsvirksomhed (EFT L 298 
af 17.10.1989). 
KOM(94) 57 endelig udg. af 3. marts 1994. 
BESTEMMELSERNE I DIREKTIV 89/552 OG DERES GENNEMFØRELSEN 
Direktivet om "fjernsyn uden grænser" trådte i kraft den 3. oktober 1991 og udgør 
retsgrundlaget for udøvelsen af tv-radiospredningsaktiviteter i Den Europæiske Union, idet 
det koordinerer en række af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser. 
De områder, der koordineres, er den generelle lovgivning (artikel 2), fremme af 
distribution og produktion af europæiske fjernsynsprogrammer (artikel 4-9), reklamer og 
sponsorvirksomhed (artikel 10-21), beskyttelse af mindreårige (artikel 22) og ret til 
berigtigelse (artikel 23). 
Direktivet beskytter offentlighedens interesser på disse områder på EU-plan, og sikrer, 
at medlemsstaterne yder modtagefrihed og ikke hindrer retransmission af tv-programmer 
fra andre medlemsstater. 
Direktivet fastslår princippet om, at det er ét enkelt lands lovgivning, der finder 
anvendelse på et tv-radiospredningsorgan på grundlag af fælles tilknytningskriterier, der 
skal sikre, at hvert enkelt organ i Unionen skal henhøre under i hvert fald én - men også 
kun én - medlemsstats kompetence. 
I forbindelse med den frie bevægelighed for tv-tjenester, skal koordineringen af de 
nationale foranstaltninger3, som sker på grundlag af artikel 4 og 5 forhindre, at sådanne 
foranstaltninger udgør juridiske hindringer for den frie bevægelighed for tv-udsendelser 
inden for Fællesskabet; herved bidrager direktivet til at fremme produktionen og 
distributionen af europæiske programmer og af programmer produceret af uafhængige 
producenter. 
3 Størsteparten af medlemsstaterne har truffet sådanne foranstaltninger i form af forpligtelser til at 
udsende (eller producere) europæiske programmer, programmer på bestemte sprog eller "lokalt" 
producerede programmer. 
Bestemmelserne har således et både juridisk, økonomisk og kulturelt formål i 
overensstemmelse med Rådets udtrykkelige ønske i forbindelse med vedtagelsen af 
direktivet i 1989. De tager sigte på en harmonisering, der er nødvendig for at sikre den 
frie bevægelighed for tv-udsendelser, som først bliver juridisk mulig, når de forskellige 
nationale regler vedrørende tv-radiospredning er koordineret på EU-plan. 
Med artikel 44 indføres en ordning, der er baseret på tre grundelementer: 
. der defineres et grundlag, bestående af den del af sendetiden, som er forbeholdt en vis 
type programmer (det gælder alle programkategorier med undtagelse af nyheder, 
sportsbegivenheder, konkurrencer, reklame og tekst-tv); 
4 Artikel 4 
Î. Medlemsstaterne skal, når det er muligt, med passende midler drage omsorg for, at 
tv-radiospredningsorganerne afsætter den største halvdel af den sendetid, der ikke består af nyheder, 
sportsbegivenheder og underholdningsudsendelser med konkurrencepræget islæt, reklame og tekst-tv, til 
transmission af europæiske programmer som defineret i artikel 6. Under hensyn til 
tv-radiospredningsorganets ansvar over for seerne med hensyn til oplysning, uddannelse, kultur og 
underholdning skal denne andel opnås trinvis på grundlag af passende kriterier. 
2. Dersom den andel af sendetiden, der er fastsat i stk. 1, ikke kan nås, må den dog ikke være mindre end 
den gennemsnitlige andel, der er konstateret i den pågældende medlemsstat i 1988. 
For så vidt angår Den Hellenske Republik og Den Portugisiske Republik erstattes året 1988 dog af året 
1990. 
3. Fra den 3. oktober 1991 aflægger medlemsstaterne hvert andet år rapport til Kommissionen om 
anvendelsen af nærværende artikel og artikel 5. 
Denne rapport skal bl.a. indeholde en statistisk oversigt over den andel af sendetiden, der er omhandlet i 
nærværende artikel og artikel 5, for hvert af de fjernsynsprogrammer, der hører under den pågældende 
medlemsstats kompetence, grundene til, at det i hvert enkelt tilfælde ikke har været muligt at nå op på 
denne andel af sendetiden, samt de foranstaltninger, der er truffet eller vil blive truffet for at nå op på 
denne. 
Kommissionen fremsender disse rapporter til de øvrige medlemsstater og til Europa-Parlamentet, evt. 
ledsaget af en udtalelse. Den sørger i overensstemmelse med Traktaten for, at nærværende artikel og artikel 
5 overholdes. Kommissionen vil i sin udtalelse især kunne tage hensyn til de fremskridt, der er gjort i 
forhold til tidligere år, til førstegangsudsendelsers andel i programtiden, til de særlige forhold, som de nye 
tv-radiospredningsorganer virker under og til den særlige situation i lande, der har ringe audiovisuel 
produktionskapacitet, eller hvis sprog har begrænset udbredelse. 
4. Rådet nyvurderer iværksættelsen af denne artikel på grundlag af en rapport fra Kommissionen ledsaget 
af de revisionsforslag, som Kommissionen måtte anse for hensigtsmæssige, senest ved udgangen af det 
femte år efter direktivets vedtagelse. 
Med henblik herpå skal der i Kommissionens rapport især, på grundlag af de oplysninger, som 
medlemsstaterne har indgivet i henhold til stk. 3, tages hensyn til udviklingen på fællesskabsmarkedet samt 
til den internationale sammenhæng, 
. medlemsstaterne skal, når det er muligt og med passende midler sørge for, at den største 
andel af den således definerede sendetid består af europæiske programmer (som defineret 
i artikel 6). Denne andel skal opnås gradvis og på grundlag afpassende kriterier. Hvis den 
ikke kan nås, må den ikke være mindre end den gennemsnitlige andel, der blev 
konstateret i den pågældende medlemsstat i 1988 (1990 for Grækenland og Portugal); 
. Kommissionens kontrol og evaluering, som den foretager på grundlag af statistiske 
oversigter, som regelmæssigt skal udarbejdes af medlemsstaterne. 
Direktivets artikel 55 fastslår med udgangspunkt i samme udsendelsesgrundlag og kontrol, 
at 10% af sendetiden eller, alternativt, 10% af tv-radiospredningsorganets budget, skal 
være forbeholdt europæiske produktioner, der er fremstillet af producenter, som er 
uafhængige af tv-radiospredningsorganer. En passende del af disse programmer skal 
desuden være af nyere dato, dvs. være programmer, der udsendes senest fem år efter, at 
de er produceret. 
Sidste frist for medlemsstaterne til at gennemføre direktivets bestemmelser i deres 
nationale lovgivning var fastsat til to år efter dets vedtagelse, dvs. den 3. oktober 1991. 
Det påhviler medlemsstaterne at overvåge, at de tv-radiospredningsorganer, der henhører 
under deres kompetence, overholder de forpligtelser, der følger af direktivet, herunder 
bestemmelserne i artikel 4 og 5. 
5 Artikel 5 
Medlemsstaterne skal, når det er muligt, med passende midler drage omsorg for, at 
tv-radiospredningsorganerne afsætter mindst 10 % af den sendetid, der ikke består af nyheder, 
sportsbegivenheder og underholdningsudsendelser med konkurrencepræget islæt, reklame og tekst-tv - eller 
alternativt efter medlemsstaternes valg, mindst 10 % af deres programbudget - til europæiske programmer, 
der er fremstillet af producenter, som er uafhængige af disse organer. Under hensyn til 
tv-radiospredningsorganernes ansvar over for seerne med hensyn til oplysning, uddannelse, kultur og 
underholdning skal denne andel opnås trinvis på grundlag af passende kriterier; i denne forbindelse skal en 
passende andel forbeholdes programmer af ny dato, dvs. programmer, der udsendes senest fem år efter deres 
produktion. 
Hvad angår direktivets gennemførelse i de tre nye medlemsstater, 01.01.1995 (Finland, 
Sverige og Østrig)6, har Kommissionen hovedsagelig kontrolleret, om de forpligtelser, der 
er fastsat i artikel 4 og 5, er medtaget i de nationale bestemmelser, uanset om 
medlemsstaten har valgt at gennemføre dem ved en lov, en administrativ bestemmelse 
eller anden form for ordning7. 
Som nævnt i meddelelsen af marts 1994 er ordningen smidig på grund af selve 
formuleringen af forpligtelserne ("når det er muligt og med passende midler" og 
"trinvis"), som er et resultat af et politisk kompromis mellem EU-instanserne og 
medlemsstaterne. De organer, som disse forpligtelser i sidste ende påhviler, er tv-
radiospredningsorganerne. 
Kommissionens opgave er på grundlag af de statistikker, som medlemsstaterne skal 
tilsende dem inden for de fastsatte frister (hvert andet år) og for anden gang i oktober 
1995, at foretage en "monitoring" af de oplysninger, medlemsstaterne har indhentet hos 
de tv-radiospredningsorganer, der henhører under deres kompetence, dvs. oplysninger om 
udsendelsen på samtlige kanaler af europæiske programmer og programmer produceret 
af uafhængige producenter8. 
For at kunne udføre denne opgave, som forudsætter, at medlemsstaterne forelægger tal 
og redegørelser, har Kommissionen udtrykkelig anmodet medlemsstaterne om en aktiv 
deltagelse. 
Der har i denne forbindelse været afholdt regelmæssige møder med repræsentanter for 
medlemsstaterne, og man nåede i 1993 frem til en fælles strategi, selv om det er klart, 
at udfærdigelsen af rapporterne helt og holdent påhviler medlemsstaterne. 
De nye medlemsstater skal i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde, som trådte i kraft den 1. januar 1994, afgive deres statistiske oplysninger for 
året 1994, og det samme gælder Island, Lichtenstein og Norge, som er det eneste af de tre 
sidstnævnte lande, der har overholdt forpligtelsen. 
"Et direktiv er med hensyn til de tilsigtede mål bindende for enhver medlemsstat, som det rettes 
til, men overlader det til de nationale myndigheder at bestemme form og midler for 
gennemførelsen" - artikel 189, stk. 3, i EF-traktaten. 
Betegnelsen "kanal" anvendes i denne meddelelse for et "fjernsynsprogram" i den i artikel 4, stk. 
3, omhandlede betydning, idet tv-radiospredningsorganerne ofte tilbyder flere programmer eller 
"kanaler". 
Denne strategi førte til udarbejdelsen af dokumentet "Foreslåede retningslinier for 
anvendelsen af direktivet om "Fiernsvn uden Grænser", som blev anvendt til den første 
"monitoring", derefter ajourført og i april 1995 tilsendt medlemsstaterne til brug ved den 
anden rapport. Dokumentet er vedlagt som bilag. 
Retningslinjerne omfatter en række definitioner og fortolkninger, som tager udgangspunkt 
i selve direktivet. Retningslinjerne kan sammenfattes således: 
. definitionen af tv-radiospredningsorganet omfatter hver af de kanaler, der udsendes af 
organet; 
. spørgsmålet om et tv-radiospredningsorgans tilknytning til en national lovgivning skal, 
i overensstemmelse med direktivets artikel 2, stk. 1, i første instans vurderes på grundlag 
af det sted,hvor tv-radiospredningsorganet er etableret; 
. den udsendelsestid, der skal tages i betragtning ved beregning af andele, omfatter ikke 
udsendelse af prøvebillede; 
. der anvendes to samlede kriterier for at definere en producent, der er uafhængig i 
forhold til et tv-radiospredningsorgan: ^-radiospredningsorganets andel af 
produktionsselskabets kapital (højst 25%) og mængden af tjenesteydelser, som selskabet 
leverer til det samme tv-radiospredningsorgan inden for en given periode (højst 90% over 
3 år); 
. medlemsstaterne meddeler statistiske oplysninger vedrørende kalenderårene 1993 og 
1994 (dvs. fra januar til december); 
. indsamlingen af de statistiske oplysninger sker på grundlag af samtlige kanaler, som tv-
radiospredningsorganerne udsender, og på grundlag af den enkelte kanal. 
Desuden anmodes medlemsstaterne om at give alle andre relevante oplysninger, såfremt 
der er anvendt andre definitioner, supplerende oplysninger eller bestemte fortolkninger. 
DEN NÆRMERE BAGGRUND FOR ÆNDRINGEN 
AF DIREKTIV 89/552 
I henhold til direktivet (artikel 26) skal Kommissionen senest den 3. oktober 1994 
forelægge Parlamentet og Rådet en beretning om direktivets gennemførelse og eventuelt 
fremsætte forslag for at tilpasse det til udviklingen på tv-radiospredningsområdet9. 
Kommissionen vedtog således den 22. marts 1995 beretningen om gennemførelsen samt 
et forslag til direktiv om ændring af direktivet af 198910. Formålet hermed at gøre det 
retsgrundlag, der er vedtaget for at fremme udviklingen af tv-radiospredningsaktiviteter 
i EU, mere effektivt. 
Forslaget skaber større klarhed om reglerne for, hvilken lovgivning der skal gælde for et 
tv-radiospredningsorgan, om reglerne for beskyttelse af mindreårige og om 
foranstaltningerne til fremme af europæiske produktioner. Forslaget tilpasser direktivet 
til de nye økonomiske realiteter inden for sektoren, og fastsætter bl.a. særlige regler for 
teleshopping. Det giver temakanaler muligheder for at bidrage til at fremme den 
europæiske programindustri gennem investering i europæiske produktioner. Endelig 
ajourfører det en række bestemmelser vedrørende reklame og sponsorvirksomhed. 
Direktivets anvendelsesområde er det samme: det gælder fortsat for "point-to-multipoint"-
tjenester, herunder "pay-per-view" og "near-video-on-demand", men det gælder ikke for 
de nye såkaldte "point-to-point"-tjenester, som f.eks. "video-on-demand (VOD)11. 
Problemerne i forbindelse med udnyttelsen af disse nye typer af tjenester vil blive 
behandlet i en "Grønbog om de nye audiovisuelle tjenester", som Kommissionen har til 
hensigt at forelægge EU-instanserne i 1996. 
10 Af klarhedshensyn skal det understreges, at nærværende meddelelse ikke omhandler denne 
beretning, men derimod den særlige rapport vedrørende anvendelsen af artikel 4 og 5 (jf. artikel 
4, stk. 3). 
EFT C 185 af 19. juli 1995 - (KOM(95) 86 endelig udg.). 
For mere detaljerede oplysninger om forslaget til direktiv om ændring af direktivet af 1989, se det 
allerede nævnte KOM(95) 86, specielt begrundelsen. 
8 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg afgav sin udtalelse om Kommissionens forslag den 
13. september 199512. Europa-Parlamentet vedtog den 14. februar 199613 en 
lovgivningsmæssig beslutning, hvorved det godkendte Kommissionens forslag under 
forbehold af en række ændringsforslag. Ministerrådet vedtog sin fælles holdning den 
11. juni 1996. 
Denne kortfattede redegørelse for det hidtidige arbejde foregriber på ingen måde resultatet 
af forhandlingerne mellem institutionerne om det nye forslag, der er baseret på traktatens 
artikel 189 B, dvs. den fælles beslutningsprocedure mellem Rådet og Europa-Parlamentet. 
Kommissionen henleder opmærksomheden på, at denne meddelelse, som 
omhandler de nationale rapporter vedrørende 1993 og 1994 er baseret på direktivet 
i den form, det blev vedtaget i 1989, og som altså fortsat er gældende. 
12 EFT C 301 af 13. november 1995. 
13 EP 196.583. 
Endelig skal det bemærkes, at sideløbende med direktivet, som er retsgrundlaget for det 
europæiske audiovisuelle område, tager en række andre EU-tiltag på det audiovisuelle 
område sigte på at øge den europæiske programindustris konkurrenceevne gennem 
finansiel støtte. Det drejer sig bl.a. om MEDIA II-programmet14 (Handlingsprogram til 
fordel for den audiovisuelle industri i EF), handlingsplanen for indførelse af avancerede 
tv-tjenester i Europa15 samt oprettelsen af en europæisk garantifond til fremme af 
produktionen af biograf- og tv-film16, som Kommissionen foreslog i november 1985. 
14 Rådet vedtog den 10. juli 1995 (udvikling og distribution) og den 20. november 1995 (uddannelse) 
to afgørelser, som skal ses i forlængelse af Rådets afgørelse (90/685/EØF) af 21. december 1990 
(EFT L 380 af 31. december 1990, s. 37). 
15 Rådets afgørelse af 23. juli 1993 (EFT L 196 af 5.8.1993, s. 48). 
16 KOM(95) 546. 
10 
RESUME AF MEDLEMSSTATERNES RAPPORTER 
I dette kapitel, gives et kortfattet resumé - uden nærmere kommentarer til indholdet - af 
hver af de rapporter, der er medtaget fra medlemsstaterne, og som er udarbejdet på 
grundlag af anvisningerne i artikel 4. 
Således er det i stk. 3 udtrykkelig fastsat, at rapporten bl.a. skal indeholde: 
en statistisk oversigt over den andel af sendetiden, der er omhandlet i artikel 4 og 
5, for hvert af de fjernsynsprogrammer17, der henhører under den pågældende 
medlemsstats kompetence, 
(i givet fald) grundene til, at det i hvert enkelt tilfælde (i den enkelte medlemsstat) 
ikke har været muligt at nå op på denne andel, 
de foranstaltninger, der er truffet eller vil blive truffet for at nå op på andelen; 
Der gives også et resumé af andre oplysninger, der måtte være specielt anført i de 
nationale rapporter. 
17 Jf. fodnote 8. 
11 
BELGIEN 
Kommissionen har modtaget to rapporter fra Belgien, fra henholdsvis det flamsktalende 
(CFÎ) og det fransktalende (CFr) samfund. 
DET FLAMSKTALENDE SAMFUND 
A Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
5 kalenderår opgørelse 
2. Tabel over andele (i %) 
Kanaler 
(Tv-radio­
sprednings­
organer 
TVl 
(BRTN) 
TV2 
(BRTN) 
VTM 
(VTM) Europæiske 
produktioner 
(EP) 
1993 
65.4 
72.7 
43 1994 
67 
79 
45 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1993 
8.2 
20 
34 1994 
8.9 
15 
31 Nyere 
produktioner 
(NP) 
1993 
6.3 
15.4 
29.2 1994 
7.3 
12.3 
27.9 
12 
Kanaler 
(Tv-radio­
sprednings­
organer 
Filmnet Plus 
(Multichoice) 
The Complete 
Movie Channel 
(Multichoice) Europæiske 
produktioner 
(EP) 
26 
17.5 24 
14.6 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
18.2 16.3 Nyere 
produktioner 
(NP) 
15.1 13.4 
B) De af medlemsstaten angivne årsager til manglende overholdelse af direktivet 
1. Europæiske produktioner 
- VTM: den angivne årsag er datoen for kanalens etablering (1/2/1989). I rapporten 
understreges to punkter: kanalen, der udsendes via kabel til det flamsktalende samfund, 
er lokal og ikke omfattet af artikel 4 og 518; andelen er højere end gennemsnittet fra 1988 
(40,26%). 
- Filmnet Plus og The Complete Movie Channel: de procentdele, der er angivet af 
Multichoice, er generelle og skematiske; på grund af den programtype, der hovedsagelig 
udsendes af disse kanaler (film), har andelene ikke kunnet overholdes. 
2. Uafhængige produktioner 
- Ifølge rapporten har BRTN overholdt reglen om 10% af programbudgettet. 
"Dette kapitel (dvs. kapitel III) finder ikke anvendelse på lokale fjernsynsudsendelser, der ikke 
indgår i et nationalt net" - artikel 9 i direktiv 89/552/EØF; Kommissionen forbeholder sig ret til 
at tage stilling til, hvorvidt bestemmelsen er relevant for VTM's vedkommende. 
13 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
Ikke meddelt. 
DET FRANSKTALENDE SAMFUND 
A Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
6 kalenderårene stikprøver 
(4 uger pr. år) 
2. Tabel over andele (i %) 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
RTBF1 
(RTBF) Europæiske 
produktioner 
(EP) 
1993 
75.1 1994 
68.4 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1993 
29.6 1994 
17.3 Nyere 
produktioner 
(NP) 
1993 
17 1994 
16 
14 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
Sport 21 
(RTBF) 
Arte 21 
(RTBF) 
Tele 21/21 
(RTBF) 
RTL-TVi 
(TVi) 
Canal+ 
(Canal+ 
TVCF) Europæiske 
produktioner 
(EP) 
11.5 
93.3 
76.7 
44.59 
45.47 83.3 
93.8 
84 
48.77 
46.64 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
0 
38.7 
53.4 
13.78 
17 50 
62.6 
32.1 
18.61 
25.59 Nyere 
produktioner 
(NP) 
0 
27 
32 
4.91 0 
44 
16 
9.22 
B) De af medlemsstaten anførte årsager til manglende overholdelse af direktivet 
Der er anført en række supplerende oplysninger: 
- kanalerne Sport 21 og Arte 21 ophørte den 30/6/1995. 
- Der er anført 11 lokale, ikke grænseoverskridende kanaler, som ikke indgår i det 
nationale net (jf. artikel 9 i direktiv 89/552). 
1. Europæiske produktioner 
- Rapporten anfører gennemsnittet for europæiske produktioner for 1988: 41,6%. 
- Sport 21: kanalen er baseret på sport; procenten for 1993 er fremkommet på grundlag 
af stikprøver. 
15 
2. Nvere produktioner 
- Canal+ TVSF: kanalen anfører, at dens programlægning hovedsagelig er baseret på 
nyere film. 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
Ikke meddelt. 
D) Supplerende bemærkninger 
- Det anføres i rapporten, at en producent anses som uafhængig, hvis han opfylder 
følgende betingelser: 
producenten er juridisk person, der er klart adskilt fra et tv-radiospredningsorgan 
intet tv-radiospredningsorgan har mulighed for som mindretal at blokere for 
beslutninger i produktionsselskabet 
producenten har hverken direkte eller indirekte mulighed for som mindretal at 
blokere for beslutninger i et tv-radiospredningsorgan 
i tilfælde af koproduktioner med et tv-radiospredningsorgan har producenten det 
juridiske ansvar og garanterer gennemførelsen 
et program må ikke være produceret mere end fem år inden det udsendes for 
første gang. 
16 
DANMARK 
A) Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
. ' Nli .M . • ==SS= S 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
3 kalenderårene 
2. Tabel over andele (i %) 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
DR 
TV2 
DK4 Europæiske 
produktioner 
(EP) 
1993 
77 
63 1994 
72 
65 
100 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1993 
11 
67 
-1994 
10 
64 
ioo Nyere 
produktioner 
(NP) 
1993 
77 1994 
66 
86 
10 
B) De af medlemsstaten angivne årsager til manglende overholdelse af direktivet 
Alle de anførte kanaler har overholdt andelene i artikel 4 og 5. 
- DK4 påbegyndte sine aktiviteter i december 1994. 
17 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
Ikke relevant. 
D) Supplerende bemærkning 
- I rapporten anføres, hvilken definition der er anvendt for at en produktion kan anses 
som uafhængig. Den stammer fra selskabslovgivningen (forholdet 
moderselskab/datterselskab). En producent er uafhængig af et tv-radiospredningsorgan, 
medmindre dette: 
besidder flertallet af stemmerettighederne i produktionsvirksomheden; 
har ret til at udnævne eller afsætte et flertal i produktionsvirksomhedens ledelse; 
er medejer af produktionsvirksomheden og derudover har ret til at udøve en 
bestemmende indflydelse over produktionsvirksomheden på grundlag af 
vedtægterne eller aftale med producenten i øvrigt; 
er medejer af produktionsvirksomheden og derudover på grundlag af aftale med 
andre ejere råder over flertallet af stemmerettighederne i 
produktionsvirksomheden; 
er medejer af produktionsvirksomheden og derudover udøver en bestemmende 
indflydelse over denne. 
18 
TYSKLAND 
A) Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
14 kalenderårene opgørelse 
2. Tabel over andele (i %) 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
ARD(ARD-
Rundfunk-
anstallen) 
ZDF (ZDF) 
3 SAT (ZDF-
ORF-SRG-ARD) 
Deutsche Welle 
TV (Deutsche 
Welle) Europæiske 
produktioner 
(EP) 
1993 
90.3 
83.4 
95.3 
65.78 1994 
90.2 
79 
95 
66.54 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1993 
42.7 
51.2 
35 
36.2 1994 
43.3 
51.9 
31.5 
34.2 Nyere 
produktioner 
(NP) 
1993 
87.3 
74 
67.7 
89.59 1994 
92.5 
72.4 
75.7 
89.69 
19 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
DSF (Deutsches 
SportFemsehen 
! Gmbh) 
KABEL 1 (Kl 
Fernsehen GmbH) 
N-TV (n-tv 
Nachrichtenfemseh 
en GmbH & 
Co.KG) 
Premiere 
(Premiere Medien 
GmbH & Co.KG) 
PRO SIEBEN 
(PRO SIEBEN 
Television GmbH) 
RTL (RTL 
Deutschland 
Fernsehen GmbH 
&Co. Betriebs 
KG) 
RTL 2 (RTL2 
Femsehen 
GmbH&Co. KG) 
SAT 1 (SAT1 
Satelliten 
Fernsehen GmbH) Europæiske 
produktioner 
(EP) 
100 
12.2 
100 
60.3 
39.4 
54 
38 
53.9 100 
15,1 
100 
59.32 
43.2 
56 
36.1 
47.1 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
18.5 
12.2 
10 
29.5 
37 
1 
27.21 20.25 
15.1 
10 
28.3 
38 
2.2 
29.1 Nyere 
produktioner 
(NP) 
100 
33.6 
100 
17 
81 
100 
36.75 100 
29.8 
100 
18 
79 
100 
35 
20 
Kanaler .. 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
VIVA TV (VIVA 
TV Femsehen 
GmbH &Co.KG) 
VOX (VOX Film-
und Fernseh 
GmbH & Co.KG) Europæiske 
produktioner 
(EP) 
76.5 42 
63.8 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
90.7 1.5 
98.7 Nyere 
produktioner 
(NP) 
75 100 
75 
B) De af medlemsstaten anførte årsager til manglende overholdelse af direktivet 
Europæiske produktioner 
- KABEL 1 og RTL 2: den anførte årsag er datoen for etablering af disse to kanaler (1992 
og 6/3/1993), som endnu har en yderst begrænset rækkevidde og kun beskedne 
reklameindtægter. 
- VIVA TV: denne kanal blev etableret i 1994. 
- PRO SIEBEN: mellem 1989 (etableringstidspunktet) og 1995 har kanalen bestræbt sig 
på at øge andelen af europæiske produktioner. I 1995 nåede den op på 50%. 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
Ikke meddelt. 
21 
D) Supplerende bemærkninger 
1. Angående udsendelse af europæiske produktioner 
- DFS's og N-TV's 100% må tilskrives kanalens karakter, idet den hovedsagelig sender 
de typer af programmer, som ikke medregnes (sport og nyheder). 
- Angivelserne vedrørende Premiere er baseret på førstegangsudsendelsen af de 
pågældende film. 
2. Angående definitionen af uafhængige producenter 
- Det fremgår af rapporten, at der sammen med tv-radiospredningsorganerne er fastlagt 
en definition: "En producent er afhængig af et tv-radiospredningsorgan, når organet er i 
stand til juridisk (bl.a. via selskabets oprettelse eller ved en kontrakt) eller faktisk at 
træffe afgørelse om producentens forretningspolitik. Der er således ikke tale om 
afhængighed i henhold til definitionen, når producenten, på trods af den indflydelse, der 
kan øves på ham i juridisk henseende, rent faktisk er i stand til at selvstændigt at 
fastlægge sin forretningspolitik. En producents uafhængighed af et tv-
radiospredningsorgan fremkommer hovedsagelig på grundlag af følgende kriterier: 
en betydelig del af producentens omsætning stammer fra aktiviteter, der er 
gennemført sammen med andre organer end det dominerende tv-
radiospredningsorgan; 
producenten er medlem af den tyske sammenslutning af tv-producenter." 
22 
GRÆKENLAND 
A) Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
8 kalenderårene opgørelse 
(3 offentlige og 5 private) 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
ET1 (ERT) 
ET2 (ERT) 
ET3 (ERT) 
ANT1 
Mega Channel 
New Channel 
Seven X 
Sky Europæiske 
produktioner 
(EP) 
1993 
62 
51.66 
56.87 
60.02 
51.5 
71 
70 1994 
94 
51.31 
58.66 
61.96 
59.9 
77 
71 
78 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1993 
29 
66.22 
19.65 
24.4 
52.8 
71 
49 1994 
45 
70.59 
31.39 
24.54 
52.7 
77 
38 
26.5 Nyere 
produktioner 
(NP) 
1993 
24.78 
9.35 
42.05 
59.88 
49.94 
63.63 1994 
14.61 
32.4 
13.94 
52.5 
77.54 
60.07 
48.71 
38.25 
23 
B) De af medlemsstaten anførte årsager til manglende overholdelse af direktivet 
- Ifølge rapporten har alle kanaler overholdt andelene i de pågældende år. For Sky's 
vedkommende er kun 1994 relevant på grund af tidspunktet for kanalens lancering. 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
Ikke relevant. 
24 
SPANIEN 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
13 kalenderårene 
2. Tabel over andele (i %) 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
TVE-1 (RTVE) 
TVE-2 (RTVE) 
ANT-3 (Antena 
3 TV) 
TEL-5 
(Gestevision 
Telecinco) 
CANAL+ (Soc 
TV Canal+) 
CST (RadioTV 
Andaluza) 
ETB-1 (Euskal 
Irrati Telebista) Europæiske 
produktioner 
(EP) 
1993 
58 
74 
48 
50 
41 
67 
82 1994 
57 
63 
49 
51 
42 
64 
81 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1993 
10.2 
10.8 
7.6 
11.08 
36.2 
30.4 
14.5 1994 
10.5 
12 
10.4 
12.27 
37.1 
34.3 
13.4 Nyere 
produktioner 
(NP) 
1993 
5 
5.3 
4.2 
2.86 
34.9 
19.02 
7.7 1994 
6.1 
5.8 
3.4 
2.02 
35.8 
25.3 
6 
25 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
ETB-2 (Euskal 
Irrati Telebista) 
TV-3 (TV 
Cataluna) 
TV-33 (TV 
Cataluna) 
TVG(TV 
Galicia) 
TVM (TV 
Madrid) 
TVV (RadioTV 
Valenciana) Europæiske 
produktioner 
(EP) 
53 
59 
85 
56 
51 
64 52 
65 
84 
54 
51 
63 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
6.3 
1.34 
4.2 
9.5 
11.02 
13 3.5 
1.93 
5.2 
10.3 
10.8 
15 Nyere 
produktioner 
(NP) 
4.2 
1.15 
1.85 
3.5 
7 
10 3.2 
1.65 
2.3 
4 
6.5 
9.6 
B) De af medlemsstaten angivne årsager til manglende overholdelse af direktivet 
Ikke meddelt. 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
Myndighederne vil følge udviklingen nærmere. 
26 
FRANKRIG 
A) Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
• ' IIMHHilliH . . » , . 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
14 kalenderårene opgørelse 
2. Tabel over andele (i %) 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
TF1(1) 
France 2 (1) 
France 3 (1) 
Canal + (1) 
M 6(1) 
Canal J (3) Europæiske 
produktioner 
(EP) 
1993 
60.8 
74.9 
70.3 
59.7 
66.2 
65.8 1994 
62.8 
74.8 
68.8 
60.4 
66.1 
67 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1993 
16.14 
15 
17.7 
12.8 
23.3 
70 1994 
15.17 
10 
17.8 
13.8 
19.2 
61 Nyere 
produktioner 
(NP) 
1993 1994 
27 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
Canal Jimmy 
(2) 
Ciné-cinéfil (2) 
Ciné-cinémas 
(2) 
MCM/Euro-
musique (3) 
Multivision (3) 
Paris-
Première(3) 
Planète (2) 
Série Club (3) Europæiske 
produktioner 
(EP) 
49.7 
51 
55.8 
76 
88.3 
74.6 
60.1 47.8 
48.7 
52.7 
80.4 
45 
86.6 
76 
50.4 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
21 
39.6 
41.3 
56.9 
25 
52 
59.6 22 
42.5 
38.7 
50.1 
45 
61 
52 
50 Nyere 
produktioner 
(NP) 
B) De af medlemsstaten angivne årsager til manglende overholdelse af direktivet 
Europæiske produktioner 
- Canal Jimmy, Ciné-Cinéfil: de angivne årsager er de dårlige finansielle resultater af 
kabeldriften i Frankrig og vanskelighederne med at blive forsynet med europæiske 
programmer. 
- Multivision: kanalen blev lanceret i 1994 og er den første pay-per-view-kanal, der ikke 
sendes over satellit, men over nogle få netværk. Kanalen har haft problemer med at skaffe 
attraktive nyere film. Resultaterne vedrører programlægningen over otte måneder. 
28 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
Ikke meddelt. 
D) Supplerende bemærkninger 
1. Uafhængige og nvere produktioner 
- Oplysningerne dækker både uafhængige og nyere produktioner (jf. artikel 3, 9, 10 og 
11 i dekret 90-67 af 17/1/1990, som opstiller mere restriktive kriterier med hensyn til 
definition af en produktion, begrebet bestilling, forpligtelsesgrundlag, grænsen for en tv-
stations andel i et produktionsselskab. 
- Oplysningerne vedrører: 
procenten for uafhængige produktioner og nyere produktioner set i forhold til 
selskabets omsætning, for hver kanals vedkommende (1); 
procenten for uafhængige produktioner set i forhold til kanalernes 
programbudgetter (2); 
procenten for uafhængige produktioner set i forhold til kanalernes sendetid (3). 
2. Særlige tilfælde 
- Arte: en fransk-tysk kanal, der blev etableret den 28/9/1992, og som sender europæiske 
kulturprogrammer (udsendelse af EP i 1993: 94% og i 1994: 95%). La Sept, som er den 
franske del af GEIE, har overholdt forpligtelsen i artikel 5 (procent af programbudgettet: 
36% i 1993 og 34,6% i 1994). 
- La Cinquième: kanalen blev etableret den 16/12/1994 og sender programmer inden for 
videnskab, uddannelse og beskæftigelse, hvoraf hovedparten er franske udsendelser. 
29 
- TV5 Europe: international kanal med generelt indhold, fransk, udsendt via satellit; 
sender næsten udelukkende franske eller andre europæiske produktioner. 
- France Supervision: kanalen sender programmer i 16:9-formatet, hvoraf hovedparten 
stammer fra France 2 og France 3. 
- Rapporten anfører andre kanaler, der ikke er omfattet af artikel 4 og 5: Euronews, LCI, 
Eurosport France, Eurosport International, Club du Téléachat, Chaîne du Téléachat, CTV, 
Rapido. 
30 
IRLAND 
Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
2 kalenderårene opgørelse 
2. Tabel over andele (i %) 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
RTE log 
Network 2 
(RTE) Europæiske 
produktioner 
(EP) 
1993 
68 1994 
70 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1993 
11 1994 
14 Nyere 
produktioner 
(NP) 
1993 
11 1994 
14 
B) De af medlemsstaten angivne årsager til manglende overholdelse af direktivet 
Ikke relevant. 
31 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
Ikke relevant. 
D) Supplerende bemærkninger 
- Den anvendte definition på en uafhængig producent, er den, der findes i section 5 i 
Broadcasting Authority (Amendment) Act, 1993. Den fastslår to kriterier for en 
producents uafhængighed: han skal selv kontrollere programproduktionen, og et tv-
radiospredningsorgan må ikke have andel i selskabskapitalen. For så vidt angår Irland, 
hvor der kun er et enkelt tv-radiospredningsorgan og en beskeden audiovisuel produktion, 
er det ikke relevant at anvende det foreslåede kriterium om omfanget af ydelser leveret 
af samme selskab til samme tv-selskab (ikke over 90% over tre år). 
32 
ITALIEN 
A) Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
• " am i mil . • = 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
iiiniw-i • i • «m; HH L||l —— "—•"•'• iiiliiwiiii •• i M . II « —•••• •—• " '• "" •"— -—• •'"•-"' 
12 kalenderårene opgørelse 
2. Tabel over andele (i %) 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
RAI 1 
RAI2 
RAI 3 
Canale 5 
Italia 1 
Rete4 
TBS 
Beta TV 
Tele Monte-
Carlo 
Telepiu 1 HL i ' =i 
Europæiske 
produktioner 
(EP) 
1993 
68.83 
59.25 
85.16 
80.50 
37.62 
40.20 
40 
67.10 
41.09 
39.25 1994 
69.04 
66.17 
85.48 
79.92 
36.50 
40.30 
39.99 
70.84 
41.35 
3.4.43 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1993 
7.15 
5.40 
7.03 
0 
0 
0 
10 
50.07 
9.45 1994 
8.66 
3.37 
7.62 
0 
0 
0 
10.46 
50.36 
14.23 Nyere 
produktioner 
(NP) 
1993 1994 
33 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
Telepiu 2 
Telepiu 3 Europæiske 
produktioner 
(EP) 
66.15 
57.76 69.66 
54.68 Uafhængig 
produktion 
(UP) Nyere 
produktioner 
(NP) 
B) De af medlemsstaten angivne årsager til manglende overholdelse af direktivet 
1. Europæiske produktioner 
- I rapporten anføres de nationale gennemsnit for referenceårene (56,9% i 1993 og 
58,14% i 1994), og andelen betegnes som konstant stigende siden 1988, hvor 
gennemsnittet var 43%. 
2. Uafhængig produktion 
- Her anføres ligeledes de nationale gennemsnit (11,14% i 1993 og 11,37% i 1994), som 
betegnes som stagnerende. Rapporten anfører, at den manglende overholdelse skyldes 
usikkerhed omkring definitionen af "en uafhængig producent". 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
Ikke meddelt. 
34 
LUXEMBOURG 
A Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
I ' l|u |li | I ' i ' i " Î 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
7 kalenderårene opgørelse 
Tabel over andele (i %) 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
RTL4 (CLT) 
RTL5 (CLT) 
RTLTv (CLT) 
RTL TVi 
(CLT) 
RTLTV 
"hertzien" 
(CLT) m k ' IV« i 
Europæiske 
produktioner 
(EP) 
1993 
45.3 
28.2 
54 
44.59 
43.08 1994 
41.1 
31.6 
56 
48.77 
54.96 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1993 
29.4 
15.5 
36 
13.78 
19.36 1994 
30 
23.1 
37 
18.61 
25.05 Nyere 
produktioner 
(NP) 
1993 
25.9 
12.4 1994 
23 
14.1 
part adéquate 
4.51 
6.61 9.22 
4.75 
35 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
RTL TV 
"câble" (CLT) 
Hei Elei (CLT) Europæiske 
produktioner 
(EP) 
51.69 
100 55.44 
100 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
24.3 
1.9 26.38 
15.08 Nyere 
produktioner 
(NP) 
6.44 
1.72 4.72 
14.96 
B) De af medlemsstaten angivne årsager til manglende overholdelse af direktivet 
1. Europæiske produktioner 
- RTL4f RTL5, RTL TVi: resultatet skyldes, at der ikke fmdes tilstrækkeligt med 
europæiske programmer, som dels er egnet for disse kanalers publikum, dels kan købes 
til en realistisk pris, idet kanalerne udelukkende finansieres med reklameindtægter. 
Kanalerne RTL5 (etableret i 1993) og RTL TVi har udvist en klar stigning i 1994. Hvad 
angår RTL TVi er det en bekræftelse af den hidtidige udvikling, eftersom andelen af 
europæiske produktioner har været i stadig stigning siden 1992. For RTL4's 
vedkommende fastslår rapporten, at investeringerne i europæiske produktioner i 1994 
udgjorde over 80% af programbudgettet, og at de europæiske produktioner hovedsagelig 
er udsendt i "prime time". 
- RTL ("hertzien"): kanalen har udvist en stigning i 1994. 
- En særlig tabel i rapporten viser den gennemsnitlige stigning for samtlige kanaler, 
herunder RTL4, i forhold til 1991/1992. 
2. Uafhængig produktion 
-RTL Hei Elei: ifølge rapporten er det selve arten af dette program, som er på 
luxembourgsk og udformet som et dagligt informationsprogram af ca. en times varighed, 
der er årsagen til den manglende overholdelse i 1993. Programmet har udvist stigning i 
1994. 
36 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
- Myndighederne har anmodet tv-radiospredningsorganet om at informere dem om, hvilke 
foranstaltninger de har truffet eller påtænker at træffe for at kunne overholde direktivet 
artikler 4 og 5, som også er gennemført i den luxembourgske lovgivning. 
D) Supplerende bemærkninger 
Uden at der angives nogen procent, omtaler rapporten ligeledes kanalen "Gaiavision", som 
udsendes af tv-radiospredningsorganet "Televisa S.A. de CV." Kanalen placeres i 
kategorien af "programmer, der sendes af en satellit, der henhører under Luxembourgs 
kompetence, eller som transmitteres af tv-radiospredningsorganer, der benytter en 
forbindelse, der udgår fra denne medlemsstat til en satellit, uden dog at høre under nogen 
medlemsstats myndighed". Det anføres, at udsendelsen af europæiske produktioner ligger 
under den fastsatte grænse på grund af vanskelighederne med at fremskaffe europæiske 
programmer, der vil være rentable for virksomheden og af interesse for målgruppen, som 
hovedsagelig er seere, der behersker det spanske sprog. 
- Medlemsstaten har anmodet tv-radiospredningsorganet om at informere den om, hvilke 
foranstaltninger det har truffet eller har til hensigt at træffe for at kunne overholde artikel 
4 og 5. 
37 
NEDERLANDENE 
A) Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
5 kalenderårene stikprøver 
2. Tabel over andele (i %) 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
Ned 1 
Ned 2 
Ned 3 
TVPlus 
Multichoice NL Europæiske 
produktioner 
(EP) 
1993 
76 
70 
81 
62 1994 
78 
76 
71 
68 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1993 
33 
43 
14 
34 1994 
30 
43 
15 
38 Nyere 
produktioner 
(NP) 
1993 
28 
40 
11 
11 1994 
24 
42 
13 
18 
38 
B) De af medlemsstaten angivne årsager til manglende overholdelse af direktivet 
Ikke relevant. 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
Ikke relevant. 
D) Supplerende bemærkning 
- Multichoice NL: på tidspunktet for udarbejdelse af denne meddelelse afventedes 
statistikkerne fortsat. 
39 
ØSTRIG 
A) Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
Antal kanaler, Referenceperiode Metode 
2 (offentlige) kalenderåret 1994 fuldstændig opgørelse 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
ORF1 
ORF2 Europæiske produktioner 
(EP) 
1994 
61.2 
70.6 1994 
15.1 
14.3 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1994 
6.9 
7.4 
B) De af medlemsstaten angivne årsager til manglende overholdelse af direktivet 
Ikke relevant. 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
Ikke relevant. 
40 
PORTUGAL 
A) Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
5 kalenderårene - opgørelse 
(3 offentlige og 2 private) - stikprøver for de 
offentlige kanalers NP 
(august 1993 og 1994) 
2. Tabel over andele (i %) 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
Canal I (RTP) 
TV2 (RTP) 
RTP-I (RTP) 
SIC (SIC) 
TVI (TVI) Europæiske 
produktioner 
(EP) 
1993 
53 
53 
100 
31 
16 1994 
45 
64 
99 
33 
18 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1993 
29 
41 
66 
100 
4 1994 
22 
21 
55 
23 
5 Nyere 
produktioner 
(NP) 
1993 
100 
100 
70 
99 
88 1994 
87 
100 
62 
70 
89 
41 
B) De af medlemsstaten angivne årsager til manglende overholdelse af direktivet 
1. Europæiske produktioner 
- Kanal 1: situationen i 1994 skyldes en lang række faktorer, bl.a. at der er kommet 
private aktører til, kanalens public service-forpligtelser og det økonomiske miljø. 
- Sic: dårlige økonomiske konjunkturer, det begrænsede reklamemarked, tilbagegang i 
reklameudgifter, det nylige etableringstidspunkt, omkostningerne til og interessen for 
programmer fra ikke europæiske lande. 
- Tvi: nylig tilkommen aktør, der arbejder under tilsvarende betingelser. 
2. Uafhængig produktion 
- Sic: ingen andele for 1993 
- Tvi: de økonomiske konjunkturer, satsning på egenproduktion med mindre 
omkostninger. 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
- Canal 1: opfordring til at træffe de nødvendige foranstaltninger som led i en 
regelmæssig dialog med myndighederne, som er overbevist om, at situationen er 
midlertidig. 
- Sic og Tvi: henvendelse fra myndighedernes side. 
D) Supplerende bemærkning 
- Rapporten lægger vægt på den særlige situation i lande med ringe audiovisuel 
produktionskapacitet og med et begrænset sprogområde. 
42 
FINLAND 
A) Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
. '• . . • —• 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
3 kalenderåret 1994 stikprøver 
2. Tabel over andele (i %) 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
TVl (YLE) 
TV2 (YLE) 
MTV3 (MTV) i .li Pult I1 ' | 
Europæiske produktioner 
(EP) 
1994 
85 
78 
46.9 1994 
1 
15 
20.2 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1994 
7 
15 
20.2 
43 
B) De af medlemsstaten angivne årsager til manglende overholdelse af direktivet 
1. Europæiske produktioner 
- MTV3: ifølge rapporten har udvidelsen af sendetiden tvunget kanalen til at benytte sig 
af andre programmer. 
2. Uafhængige produktioner 
- TVl: angivelserne dækker perioden fra 1/9 til 31/12/1994; oplysningerne vedrørende 
perioden fra 1/1 til 30/6/1995 viser en stigning: 11% for TVl og 8% for TV2. 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
- Ifølge rapporten skulle situationen for MTV3's vedkommende være korrigeret i 1995. 
Kanalen vil øge udsendelsen af egenproduktion med 1,5 timer om dagen, og i 1995 er en 
tysk serie igen blevet sat på programmet. 
44 
SVERIGE 
A) Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
• i nm i" iimm if i • i ""'"i '' ' » ' ' » . ' — TZTT———=^=: 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
11 kalenderåret 1994 - ZTV: stikprøve over 6 
måneder 
f i, 
) ' 
2. Tabel over andele (i %) 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
TV4 (TV4 AB) 
Filmnet Plus 
The Complete 
Movie Channel 
(FilmnetTV 
AB) 
ZTV (ZTV 
AB) 
TVG (Stuvik 
AB) 1 -n i „' -rrr— = 
Europæiske produktioner 
(EP) 
1994 
49.1 
3 
76.1 
100 1994 
10 
26.5 
33.2 
100 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1994 
45 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
TV6 (Stuvik 
AB) 
Kanal 1 
TV2 
(Sveriges TV) 
Kanal 1 
TV2 
(Sveriges 
Utbildingsrad.) 
TV 1000 
(TV 1000 
Sveriges AB) Europæiske produktioner 
(EP) 
50 
82 
96 
29.06 50 
15 
29 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
B) De af medlemsstaten angivne årsager til manglende overholdelse af direktivet 
Europæiske produktioner 
- TV 1000 og Filmnet TV AB: de to selskaber, der konkurrerer om det samme marked, 
er nødt til at udsende film, der er tilstrækkelig populære til, at de kan bære 
abonnementsafgiften. 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
Ikke meddelt. 
46 
DET FORENEDE KONGERIGE 
A) Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
• i asassssss: IIIIJU. ,i . , — • 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
35 kalenderårene - opgørelse 
wmri'111 ' 'I " = 
2. Tabel over andele (i %) 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
BBC 1 
BBC 2 
ITV 
Channel 4 
The Adult 
Channel Europæiske 
produktioner 
(EP) 
1993 
71 
77 
66,9 
59.2 
38.2 1994 
66 
75 
67.6 
60.5 
40.1 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1993 
23 
12 
24.7 
47.3 
24.8 1994 
22 
14 
24.8 
49.4 
29 Nyere 
produktioner 
(NP) 
1993 
> 
23 
39.4 1994 
21.3 
40.3 
47 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
BBC World 
Service 
Bravo 
The Cartoon 
Network 
Country Music 
TV 
The Discovery 
Channel 
The Family 
Channel 
HVC 
Kindernet 
TV 1000 
UK Gold 
UK Living 
TV3 DK 
TV3 Norge 
TV3 Sverige 
VH 1 
Vision 
VJN "The Box" 
Travel Europæiske 
produktioner 
(EP) 
99 
33.2 
1.1 
50.7 
15.5 
22.1 
74.6 
22.3 
58 
55.2 
26 
32.9 
64 99 
45.1 
1.7 
1.6 
48.1 
27.9 
14.7 
78.8 
29.4 
58.1 
56.6 
31.7 
27.8 
39.4 
97 
36 
68.6 
41.4 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
11 
1.5 
1.1 
28.2 
5.4 
9.7 
69.9 
22.3 
11 
55.2 
11.1 
21.9 
24.5 9 
1.7 
1.6 
28.5 
11.8 
3 
69.8 
29.4 
14.1 
56.6 
15 
13.7 
19.7 
75.5 
24.5 
27.2 
12.8 Nyere 
produktioner 
(NP) 
1.1 
5.4 
6.2 
10.3 
46.5 
19.3 1.6 
11.8 
2.5 
9.7 
50 
22.1 
48 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
TNT 
TCC 
(Children's 
Channel) 
TLC (Learning 
Channel) 
Sky Travel 
Sky Soap 
Sky One 
Sky Movies 
The Movie 
Channel 
Sky Movies 
Gold 
Performance 
NBC Super 
Channel 
Nickelodeon Europæiske 
produktioner 
(EP) 
6.4 
51.7 
84.7 
13 
16.8 
13 
15.4 
62.6 
.61.4 
26.4 10.9 
46 
57.8 
31.4 
5.9 
14.5 
23.7 
16.3 
16.7 
71.5 
41.9 
24.4 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
6.4 
28.7 
43.1 
5.5 
7.4 
9 
13 
25.9 
20.8 
13.4 10.9 
26.4 
41.6 
12.2 
8.5 
10.4 
11.1 
13.7 
26.7 
11.2 
12.4 Nyere 
produktioner 
(NP) 
9.9 
18.8 12.2. 
14 
9 
49 
B) De af medlemsstaten angivne årsager til manglende overholdelse af direktivet 
1. Europæiske produktioner 
a) årsag: kanalens temakarakter 
- Bravo: kanalens klassiske format kræver programmer, der er udformet til jordbaserede 
net. 
- Country Music TV: kanalen ophørte i november 1994; indholdet var baseret på 
amerikansk musik. 
- HVC: indholdet er baseret på B-film, hvorfor det er vanskeligt at skaffe egnede 
programmer, der ikke er amerikanske. 
- TV 1000 Sky Movies, The Movie Channel, Sky Movies Gold: indholdet er baseret på 
spillefilm, hvilket er årsagen den høje forekomst af amerikanske film (ligesom i 
biograferne). 
- Vision: indholdet er baseret på religiøse udsendelser, som lægger vægt på den kristne 
tros internationale karakter. 
- The Cartoon Network: etableret i september 1993; indholdet er baseret på det 
amerikanske katalog; der er vanskeligheder med at fremskaffe egnede europæiske 
tegnefilm. 
- TNT: etableret i september 1993; indholdet er baseret på det amerikanske filmkatalog. 
50 
b) årsag: tidspunktet for etableringen af kanalen 
- The Family Channel, Nickelodeon: etableret i september 1993; kanalen har problemer 
med at fremskaffe egnede engelske programmer. 
- TV 3 (DK/N/S): de to norske og svenske kanaler begyndte at sende i 1994; forholdet 
omkostninger/seertal er ikke gunstigt for europæiske programmer. 
- VH 1, Travel, Sky Travel, Sky Soap: etableret i 1994; høje omkostninger ved egnede 
europæiske programmer. 
c) andre årsager 
- The Adult Channel: aftale med en producent af europæiske programmer er udløbet. 
- The Discovery Channel, TCC, NBC Super Channel: midlertidig svingning. 
- Sky One: fagforeningsmæssige vanskeligheder, hvilket har bevirket, at omkostningerne 
til sekundære programmer falder ud til de amerikanske programmers fordel. 
2. Uafhængige produktioner 
- BBC World Service: omlægning af programfladen i 1994 på grund af kontraktmæssige 
bestemmelser, på bekostning af visse uafhængige produktioner. 
- Bravo: målsætningerne vedrørende uafhængige og nyere produktioner kan ikke opfyldes 
på grund af kanalens format. 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
- Rapporten fastslår indledningsvis, at myndighederne har indledt drøftelser med de 
ansvarlige for en række af temakanalerne, og at de om nødvendigt vil anvende artikel 188 
i Broadcasting Act for at tvinge dem til at overholde direktivet. 
51 
- De har i øvrigt indgående drøftelser med følgende tv-radiospredningsorganer for at få 
fastslået, i hvilket omfang og hvornår det vil være muligt at overholde andelene: The 
Family Channel, HVS, TV 1000, TV 3 (DK/N/S), Vision, Travel, TNT, Sky Travel, Sky 
Soap, Sky One, Sky Movies, The Movie Channel, Sky Movies Goldy NBC Super Channel, 
Nickelodeon. Der er en række yderligere oplysninger vedrørende tre af disse kanaler, som 
viser fremgangen i de opnåede andele: 
. TV 1000: andelen af europæiske produktioner nåede op på 31,8% i løbet af de tre sidste 
måneder af 1994 og på 36% i 1995; 
. TNT: andelen af europæiske produktioner nåede op på 17,8% ultimo 1994 og på 21,7% 
ultimo august 1995; 
. Sty One: andelen af europæiske produktioner udgjorde henholdsvis 36% og 31,2% i de 
to første kvartaler af 1995. 
- For så vidt angår de følgende kanaler, er det i rapporten anført, at andelene er nået eller 
vil blive nået i 1995 eller 1996: The Adult Channel, BBC World TV, The Discovery 
Channel (europæisk indhold på 59% i 1995), TCC. 
- Endelig understreges det, at der har været en regelmæssigt stigende andel for følgende 
kanaler: Bravo, The Cartoon Network (ultimo 1994 var andelen af europæiske 
produktioner 9,6%, og der er sket yderligere fremskridt i løbet af 1995). 
D) Supplerende bemærkninger 
Rapporten indeholder følgende supplerende bemærkninger: 
. statistikkerne er udarbejdet i overensstemmelse med "Foreslåede retningslinjer for 
kontrollen med anvendelsen af direktivet om "fjernsyn uden grænser"; 
. ifølge Broadcasters' Audience Research Board Ltd, tegner de fire jordbaserede 
hovedkanaler sig for 92% af seertallet; 
52 
. et stort antal af de undersøgte satellitkanaler er ikke omfattet af artikel 4 og 5 på grund 
af programindholdet; det drejer sig ifølge Kommissionen, som i øvrigt ikke har medtaget 
dem i ovenstående tabeller, om følgende: Asia Net, The Chinese Channel, CNE, Japan 
Satellite TV, TV Asia, Mulsim TV Ahmadiyya19, Namaste (ikke-europæiske sprog), Sky 
Sport, Sky Sport 2, SIS Racin Facts, Setanta Sport (sportsprogrammer, Sky News, The 
Parliamentary Channel (information), Quantum Home Shopping, QVC, Regal Shop, Sell 
a vision (teleshopping). 
19 
Kanalen udsender religiøse programmer delvis på ikke-europæiske sprog. Rapporten fastslår, at 
andelen af europæiske produktioner burde være overholdt (for så vidt angår programmer på 
engelsk), og at der ved drøftelser med myndighederne vil blive fastsat normer for de fremtidige 
udsendelser. 
53 
NORGE 
A) Statistisk oversigt 
1. Oversigtstabel 
Antal kanaler Referenceperiode Metode 
3 kalenderåret 1994 stikprøver for TVNorge 
- opgørelse for de øvrige 
kanaler 
2. Tabel over andele (i %) 
Kanaler 
(Tv-radiospred­
ningsorganer) 
NRK(NRK) 
TV2 (TV2 
A/S) 
TVNorge 
(TVNorge A/S) Europæiske produktioner 
(EP) 
1994 
80 
24.2 
21.3 « 1994 
13 
10.5 
9.2 Uafhængig 
produktion 
(UP) 
1994 
54 
B) De af medlemsstaten angivne årsager til manglende overholdelse af direktivet 
Europæiske produktioner 
- TV2 og TVNorge: den årsag, der angives af kanalerne, er hovedsagelig situationen på 
markedet. 
Det norske Mturrninisterium finder dette argument utilfredsstillende. 
C) Vedtagne eller påtænkte foranstaltninger 
Det præciseres, at der vil blive gennemført en nøje kontrol fra ministeriets og det 
nationale medieråds side for at få tv-radiospredningsorganerne til at overholde.artikel 4 
og 5. 
D) Supplerende bemærkning 
Nyere produktioner 
- Rapporten fastslår, at ingen af tv-radiospredningsorganerne har opgjort de nyere 
produktioner. Dét antages, at kun få af programmerne er mere end fem år gamle med 
undtagelse af visse biograffilm. 
55 
KOMMISSIONENS HOLDNING 
A. METODE 
Den foregående "monitoring" viste, at der var en række problemer på grund af den meget 
forskelligartede udarbejdelse af de nationale rapporter, som igen var en følge af 
ufuldstændige statistikker over europæiske produktioner og over den uafhængige og nyere 
produktion, og endvidere på grund de mangelfulde redegørelser i rapporterne med hensyn 
til, hvilken metode der var anvendt til indhentningen og behandlingen af oplysningerne. 
For at lette den anden "monitoring" havde Kommissionen forsynet medlemsstaterne med 
en ajourført version af "Foreslåede retningslinjer for kontrollen med anvendelsen af 
direktivet" (se ovenfor) samt med en model for opstilling af statistikkerne. Kommissionen 
påskønner, at de nationale rapporter som helhed er mere fuldstændige, mere klare og 
bedre opstillet. Dog skal der fremsættes en række bemærkninger om fire af de problemer, 
som allerede blev kommenteret i 1993, og som komplicerer Kommissionens arbejde. 
1. Tv-kanalernes opgørelse 
LI Det juridiske tilhørsforhold 
Fem af rapporterne giver anledning til problemer i forbindelse med fastlæggelsen af, 
hvilket land der har kompetence over for et tv-radiospredningsorgan. Luxembourg og det 
fransktalende samfund i Belgien omtaler begge RTL-TVi som henhørende under deres 
kompetence. Den samme situation forelå allerede ved den foregående "monitoring". Det 
tilsvarende problem i forbindelse med RTL Television fremgår af rapporterne fra 
Luxembourg og Tyskland1**. Sverige og Det Forenede Kongerige opgiver begge to 
statistikker for TV 100021. 
20 Det skal bemærkes, at procenterne i de to rapporter er ens for så vidt angår europæiske 
produktioner, men forskellige (med 1% pr. år) for uafhængige produktioner. 
Procenterne vedrørende europæiske produktioner i 1994 er forskellige: 29,06% i den svenske 
rapport og 29,4% i den britiske. 
56 
Den omstændighed, at der foretages opgørelse over ét og samme tv-radiospredningsorgan 
i rapporterne fra to forskellige medlemsstaterne, tyder på, at det henhører under to 
medlemsstaters kompetence. Som Kommissionen allerede understregede det i den tidligere 
"monitoring"-rapport, er der igen tale om tilfælde, der vil kunne medføre konflikter (flere 
lande påberåber sig kompetence over det samme tv-radiospredningsorgan), som er i 
modstrid med formålet med direktivet, der fastslår, at et enkelt lands lovgivning skal være 
gældende. Efter Kommissionens opfattelse er disse situationer i hvert fald delvis den 
direkte følge af manglende klarhed i direktivet fra 1989 med hensyn til, hvilke kriterier 
der gør det muligt at fastslå et tv-radiospredningsorgans etableringssted. Hertil kommer 
kriteriet om definition af et sådant organ. 
Selv om der for den periode, rapporten vedrører, er ret få tilfælde af denne art, er 
Kommissionen overbevist om, at med de stadig flere kanaler, der udsender pr. satellit 
eller via kabelnet22, vil der opstå stadig flere kompetenceproblemer. Såfremt der ikke er 
fastlagt en række klare fælles kriterier for et tv-radiospredningsorgans tilknytning til et 
lands lovgivning, vil dette afføde problemer med anvendelse af de nationale 
reguleringsordninger og af selve direktivet. 
Dette er grunden til, at Kommissionen i sit forslag til ændring af direktiv 89/552/EØF af 
marts 1995 har styrket etableringskriteriet - et kriterium, der er hentet fra EF-Domstolens 
praksis inden for området fri bevægelighed for tjenesteydelser. Dette kriterium er 
indarbejdet i selve direktivets bestemmelser for at lette fastlæggelsen af, hvilken stat der 
er kompetent, samtidig med, at der er medtaget en "betragtning", der omfatter en række 
elementer, som gør det muligt at anvende begrebet etablering i den særlige sammenhæng, 
som tv-radiospredningsaktiviteter indgår i23. Det drejer sig om tjenesteyderens hovedsæde, 
om det sted, hvor beslutningerne om programlægningen normalt træffes og endvidere om 
det sted, hvor en betydelig del af de ansatte arbejder. 
22 
23 Alene i 1995 blev der lanceret 98 tv-kanaler i Europa via satellit eller kabel (Det Europæiske 
Observatorium for av-sektoren - rapport 1996) 
Jf. s. 28 ff i det anførte dokument. 
57 
1.2 De undersøgte kanaler 
Formålet med den såkaldte "monitoring" er, at der hvert andet år tilgår Kommissionen 
statistiske oplysninger vedrørende referenceperioden og de berørte kanaler, dvs. alle 
kanaler, undtagen sådanne, som har lokal karakter og ikke indgår i et nationalt net (jf. 
direktivets artikel 9), og undtagen kanaler, som hovedsagelig er temabaserede og sender 
programmer inden for de undtagne områder (sport og information). Der anmodes således 
ikke om udtømmende lister over alle tv-radiospredningsorganer og alle kanaler, der 
henhører under medlemsstaternes kompetence. 
For at sikre åbenhed mener Kommissionen imidlertid, at det er hensigtsmæssigt at 
medtage en liste over alle de kanaler, der udsendes af et tv-radiospredningsorgan, der 
henhører under medlemsstaten, i lighed med hvad Det Forenede Kongerige har gjort, 
samtidig med at der gives de nødvendige oplysninger til at fastslå, hvilke der er berørt af 
artikel 4 og 5, ligesom kanalernes bør opdeles efter kategori. 
I artikel 4, stk. 3, hedder det, at statistikkerne skal gives "for hvert af de 
fjernsynsprogrammer, der hører under den pågældende medlemsstats kompetence", idet 
selv forpligtelsen hertil påhviler tv-radiospredningsorganerne. To af rapporterne angav 
andele, der dækkede flere kanalers samlede aktiviteter, hvilket ikke er helt i 
overensstemmelse med artikel 4, stk. 3. Det drejer sig om: 
. Irlands rapport og kanalerne RTE 1 og Network 2; 
. Sveriges rapport og kanalerne Filmnet Plus og The Complete Movie Channel, Kanal 1 
og TV 2. 
Ved denne anden "monitoring" er Kommissionen i øvrigt blevet opmærksom på et 
problem vedrørende kanalernes betegnelse, som komplicerer dens arbejde. En række af 
de nationale rapporter indeholder statistikker for en kanal, der betegnes anderledes end 
i rapporten om 1991/1992. På grund af manglende oplysninger fra medlemsstaterne er 
Kommissionen ikke altid i stand til at fastslå, om det drejer sig om et nyt navn, en ny 
forkortelse eller en ny kanal24. 
Således omtaler Luxembourgs rapport om 1991/1992 en kanal under navnet RTL Television. I 
1993/1994-rapporten forekommer der to kanaler under navnet RTL, henholdsvis RTL TV "herzien" 
og RTL TV "câble". På grund af manglende oplysninger kan Kommissionen ikke vide, om det 
58 
Da der er tale om en undersøgelse, der gennemføres hvert andet år, er det nødvendigt i 
hver enkelt rapport at give en klar og fuldstændig præsentation af alle kanalerne. 
Kommissionen konstaterer således til sin beklagelse, at der generelt er meget lidt eller 
ingen information om kanalernes art, etableringstidspunkt og status. 
Kommissionen konstaterer desuden, at der i en række rapporter mangler flere oplysninger. 
Det drejer sig bl.a. om: 
. Spanien: ingen oplysninger om kanalerne Cinemania og Documania; 
. Italien: ingen oplysninger om kanalerne Odeon TV, RETE A; 
. Nederlandene: ingen oplysninger om kanalen Multichoice NL. 
2. Referenceperiode 
2.1 Dækning af perioden 
Da der er tale om to på hinanden følgende år, har medlemsstaterne ikke haft de samme 
problemer med at dække referenceperioden som i forbindelse med den første rapport. 
Denne havde således forårsaget mange vanskeligheder, fordi den skulle dække en samlet 
periode på 15 måneder, fra oktober 1991 til december 1992. Den omstændighed, at der 
gives oplysninger vedrørende to kalenderår (jf. punkt 6 i "Retningslinjerne") synes således 
at være i overensstemmelse med de normale betingelser for indsamling af sådanne 
statistikker. 
Selv om det ikke systematisk er angivet i de sidste rapporter, kan Kommissionen 
konstatere, at den mest udbredte metode til udarbejdelse af statistikkerne er at finde frem 
til de pågældende andele kanal for kanal på grundlag af den samlede årlige sendetid25. 
Fremgangsmåden med stikprøver har dog været anvendt gentagne gange i en række 
rapporter. Det drejer sig om: 
drejer sig om to nye kanaler i forhold til 1991/1992, eller om én af de to - og i givet fald hvilken -
er den RTL Television, som var anført i den første rapport. 
25 
I de tilfælde, hvor metoden ikke er specifikt angivet, går Kommissionen ud fra, at der er tale om 
en opgørelse på årsbasis. 
59 
. rapporten fra det fransktalende samfund i Belgien, som giver oplysninger om den 
anvendte stikprøvemetode: 1993 (ugerne 4.-10./1, 3.-975., 6.-12.9., 4.-10.10); 1994 
(ugerne 4.-9./L), 2.-875., 5.-1179., 3.-9710.); 
. rapporten fra Nederlandene, som angiver, at der er taget stikprøver af repræsentative 
uger, uden at præcisere hvilke; 
. rapporten fra Portugal, som vedrørende andele af nyere værker udsendt af offentlige 
kanaler angiver følgende stikprøveperioder: august 1993 og 1994; 
. rapporten fra Sverige, som angiver, hvilke perioder der er anvendt for ZTV AB: forår 
og efterår 1994; 
. rapporten fra Finland, som angiver, at statistikkerne for uafhængige og nyere 
produktioner er baseret på perioden fra 1.9.-31.12.1994; 
. rapporten fra Norge, som angiver, at andelene for TV Norge er fremkommet pågrundlag 
af fire uger inden for de fire kvartaler af 1994, uden at præcisere hvilke. 
2.2 Grundlaget 
Som helhed indeholder rapporterne meget få nærmere angivelser med hensyn til 
grundlaget (dvs. hvilke kategorier af programmer der betragtes som "produktioner") for 
beregningen af de andele, der er omhandlet i artikel 4 og 5. Direktivet fastslår 
udtrykkeligt, at det drejer sig om "den sendetid, der ikke består af nyheder, 
sportsbegivenheder og underholdningsudsendelser med konkurrencepræget islæt, reklame 
og tekst-tv"26, hvilket er en noget ufuldstændig definition af audiovisuel produktion. 
Beregningsgrundlaget er således sendetiden efter fradrag af alle programmer, der hører 
ind under de nævnte fem kategorier. Som følge heraf må produktionerne være alle de 
programmer, som ikke falder ind under de fem kategorier. Syv af rapporterne 
(Grækenland, Italien, Norge, det flamsktalende samfund i Belgien, Østrig, Det Forenede 
Kongerige, Danmark og Luxembourg) har anført nogle oplysninger, der gør det muligt 
at slutte, at dot er direktivets grundlag, der er anvendt. 
Se endvidere punkt 3 i "Foreslåede retningslinjer for kontrollen med anvendelsen af direktivet" 
(bilag 1). 
60 
Det er også et spørgsmål, på hvilken måde de to artikler er blevet gennemført i de enkelte 
medlemsstaters lovgivning, dvs. med hvilken formulering (jf. nedenstående punkt B). En 
række lande har benyttet direktivets definition og dermed brugt helt samme grundlag til 
at udarbejde statistikkerne. Andre har anvendt en mere restriktiv fremgangsmåde27, idet 
de har valgt en definition, som omfatter visse kategorier af produktioner, f.eks. 
biograffilm, tv-fiktion og dokumentarprogrammer. Dette skyldes et politisk ønske om at 
fremme disse produktioner i forhold til andre. Herved fremkommer en définition af 
grundlaget, der er mere restriktiv end direktivets definition. 
2.3 Bestemmelsen om. at (fer ikke må ske tilbagegang 
I direktivets artikel 4, stk. 2, er det fastsat, at når kanalen ikke er nået op på at.sende et 
overvejende antal europæiske produktioner, skal der i de nationale rapporter anføres den 
gennemsnitlige andel af disse programmer i 1988 (1990 for Grækenland og Portugal). 
Denne overvejende andel er ikke nået af et antal kanaler, der er anført i rapporterne fra 
Luxembourg, Det Forenede Kongerige, Spanien, Italien, Belgien, Frankrig, Norge, 
Finland, Sverige, Portugal og Tyskland, men det er kun tre af disse rapporter - det 
flamsktalende og det fransktalende samfund i Belgien samt Italien28 - som angiver 
gennemsnittet for 1988. Også denne gang må Kommissionen derfor konstatere, at den 
manglende angivelse af gennemsnittet for 1988 gør det vanskeligt at kontrollere, om 
artikel 4, stk. 2, er overholdt og at vurdere medlemsstaternes fremgang med hensyn til 
udsendelse af europæiske produktioner over en tilstrækkelig lang periode. 
27 
28 De har som grundlag valgt sendetiden for visse programmer, der betragtes som audiovisuelle 
produktioner. 
Det skal bemærkes, at rapporterne fra de to samfund i Belgien og fra Italien anfører de gennemsnit 
for 1988, der allerede var anført i de første rapporter vedrørende 1991/1992. 
61 
3.1 Definition 
Indsamlingen af statistikker vedrørende udsendelse af, eller investering i, produktioner af 
uafhængige producenter (reglen om 10% i direktivets artikel 5) har i mindre grad givet 
anledning til problemer, eftersom der som helhed er givet flere statistiske oplysninger i 
rapporterne end i de foregående rapporter. Heraf slutter Kommissionen, at angivelserne 
i de tidligere nævnte "Retningslinjer" vedrørende definitionen af begrebet uafhængighed 
(se punkt 5) bedre har kunnet anvendes som generel ramme for definitionen og bedre har 
kunnet tilpasses de nationale omstændigheder i forbindelse med uafhængig produktion. 
I betragtning af de forskelligartede audiovisuelle miljøer i medlemsstaterne og deres 
indvirkning på de økonomiske forhold omkring produktion, er Kommissionen fortsat 
overbevist om, at det ikke er hensigtsmæssigt at fastlåse begrebet "uafhængig producent" 
i en bestemt definition, da begrebet må betragtes med fleksibilitet for at kunne tilpasses 
hvert enkelt land. 
De nationale rapporter kan opdeles i to grupper: de rapporter, der giver en nærmere 
præcisering eller visse oplysninger om den anvendte definition {Irland: section 5 i 
Broadcasting Authority (Amendment) Act, 1993, Nederlandene: artikel 52k i det 
nederlandske dekret om medier; Luxembourg: artikel 27 i Lov af 27.7.1991; Danmark: 
definitionen i selskabslovgivningen, Frankrig: dekret 90-67 af 17.1.1990; det 
fransktalende samfund i Belgien-, Tyskland: der er udarbejdet en særlig definition med 
henblik på udarbejdelsen af statistikkerne, Norge; Sverige; Grækenland; Italien: positivt 
indstillet over for en samordnet definition) og de rapporter, der ikke omtaler definitionen 
(Østrig, det flamsktalende samfund i Belgien, Portugal, Finland, Spanien, Det Forende 
Kongerige19). 
29 Det Forenede Kongerige har i øvrigt fremsendt den retsakt, hvori definitionen af uafhængig 
produktion fastsættes (jf. Statutory Instruments, The Broadcasting (Independent productions) 
(Amendment), Order 1995, nr. 1925). 
62 
3.2 Grundlag 
I henhold til artikel 5 kan medlemsstaterne vælge, på hvilket beregningsgrundlag reglen 
om de 10% skal anvendes. Det er enten 10% af "den sendetid, der ikke består af nyheder, 
sportsbegivenheder og underholdningsudsendelser, reklame og tekst-tv" eller "mindst 10% 
af deres programbudget". Samtlige rapporter indeholder statistikker, der er udarbejdet på 
grundlag af sendetiden, med undtagelse af to: 
. Frankrig: det fremgår af rapporten, at for så vidt angår de ikke-kabelbårne kanaler, er 
det bestemmelserne i dekret 90-67 af 17/1/1990, der er gældende. Ifølge disse 
bestemmelser kræves der indkøbt en vis mængde produktioner, som udtrykkes som en 
procent af det foregående års omsætning (15-20% for audiovisuelle produktioner, 3% for 
biograffilm). Ifølge rapporten er det konstateret, at programbudgettet for et tv-
radiospredningsorgan altid ligger under omsætningen, således at budgettet udgør mellem 
50% og 80% af omsætningen, alt efter hvilken slags programmer selskabet sender. Hvad 
angår kanaler, der transmitteres via kabel, kan Kommissionen konstatere, at begge 
grundlag anvendes, alt efter hvilken kanal der er tale om. 
. Sverige: af det brev, som TV4 har sendt til de svenske myndigheder, og som gengives 
ordret i rapporten, fremgår det, at TV4 har valgt at anvende grundlaget "programbudget". 
Det angives, at kanalens programbudget har været på ca. 500 mio. SKR, hvoraf over 
halvdelen er anvendt til europæiske programmer produceret af uafhængige producenter. 
. Det flamsktalende samfund i Belgien: det anføres udtrykkelig i rapporten, at "BRTN har 
overholdt bestemmelsen om 10% af budgettet". 
63 
3.3 Nyere produktioner 
Rapporterne indeholder på en mere systematisk måde end sidste gang oplysninger om den 
andel, som nyere produktioner af uafhængige producenter har udgjort, dvs. produktioner, 
der er udsendt inden for fem år efter at de er produceret. Således mangler disse 
oplysninger kun i lem rapporter: i Frankrigs rapport, hvor det dog oplyses, at tallene for 
uafhængige produktioner også omfatter de nyere produktioner; i Norges rapport, hvor det 
understreges, at kun fa programmer er over fem år gamle; Sverige, Det Forenede 
Kongerige og Italien giver derimod ingen oplysninger. 
Valget af grundlag for at angive procenten af nyere produktioner har imidlertid skabt 
nogen usikkerhed. Efter Kommissionens opfattelse må andelen af nyere produktioner 
nødvendigvis være lig med eller lavere end andelen af uafhængige produktioner, idet 
grundlaget er det samme (dvs. den sendetid, der ikke består af nyheder, 
sportsbegivenheder og underholdningsudsendelser med konkurrencepræget islæt, reklame 
og tekst-tv"). Men for praktisk taget samtlige portugisiske og tyske kanalers vedkommende 
er de andele, der er angivet for nyere produktioner højere end tallene for uafhængige 
produktioner. Det samme gælder fire kanaler i den græske rapport (ANT1, Mega Channel, 
Seven X, Sky) og to danske kanaler (DR, TV2). Da der ikke er givet nogen kommentarer 
hertil, kan Kommissionen ikke fastslå, om disse procenter er beregnet på grundlag af 
andelen af uafhængige produktioner, eller om de dækker samtlige udsendte nyere 
produktioner, (uafhængige eller ej - europæiske eller ej, i den i artikel 6 omhandlede 
betydning). 
4. Oplysninger om de kanaler, der ikke har nået de krævede andele 
Følgende rapporter omtaler kanaler, der ikke har de andele, der er fastsat i artikel 4 og 
5: Luxembourg, Belgien, Frankrig, Portugal, Spanien, Italien, Sverige, Finland, Norge, 
Det Forenede Kongerige, Tyskland. I modsætning til de første rapporter anfører 
hovedparten af de nye rapporter årsagerne til, at de pågældende kanaler ikke har kunnet 
nå op på de fastsatte andele, samt hvilke foranstaltninger medlemsstaten har vedtaget eller 
påtænker at træffe for at overholde direktivet. Kommissionen konstaterer imidlertid til sin 
beklagelse, at disse oplysninger helt eller delvis mangler i rapporterne fra Sverige, Italien, 
Spanien og de to belgiske samfund. 
64 
B. KOMMISSIONENS FORBEHOLD 
Inden det samlede resultat på grundlag af medlemsstaternes statistikker forelægges, finder 
Kommissionen det nødvendigt at gøre rede for, hvorledes medlemsstaterne har 
inkorporeret definitionen af grundlaget for forpligtelserne i artikel 4 og 5 i deres 
lovgivning, eftersom disse to artikler giver mulighed for en vis fleksibilitet og 
progression. 
Kommissionen anfører i denne forbindelse nogle af de bestemmelser, der er vedtaget af 
medlemsstaterne (som i henhold til artikel 3, stk. 1, i direktivet kan indføre strengere eller 
mere detaljerede bestemmelser over for de tv-radiospredningsorganer, der henhører under 
deres kompetence30 for at fremme udsendelsen af programmer på et bestemt sprog, eller 
af programmer, der er produceret på et bestemt sprog eller for et bestemt område. Disse 
oplysninger skulle ikke blot give en større forståelse af tallene, men også gøre det klart, 
at der tages forbehold i forbindelse med enhver økonomisk eller anden vurdering, som 
måtte blive forsøgt, uden at der er foretaget en dybtgående analyse af sammenhængen. 
Oversigt over gennemførelsen 
MEDLEMSSTAT GRUNDLAG ANDRE 
LOVGIVNINGSMÆSSIG FORANSTALT­
REFERENCE NINGER 
Luxembourg = direktivet 
artikel 27 (1)(4) i loven 
om elektroniske medier af 
27/7/1991 
Irland = direktivet 
Statutory Instrument n° 
251 67 1991 (Broadcasting 
Act af 1990) 
30 Anvendelsen af artikel 3, stk. 1, er ikke til hinder for anvendelsen af artikel 59 i EF-traktaten. 
65 
MEDLEMSSTAT GRUNDLAG ANDRE 
LOVGIVNINGSMÆSSIG FORANSTALT­
REFERENCE NINGER 
Østrig = direktivet 
Rundfunkgesetz-Novelle 
1993 §2(b)(BGBL 
505/1993) 
Tyskland sendetid med 
artikel 5 i statstraktaten om spillefilm, 
tv-radiospredning af konkurrencer, 
31/8/1991 serier, 
dokumentarpro­
grammer og 
lignende 
produktioner 
Danmark = direktivet 
artikel 2 i bekendtgørelse 
nr. 100 af 5/3/1993 
Grækenland samlet sendetid 
artikel 4(1,5) i præsidentiel (minus nyheder) 
anordning 236 af 
10/7/1992 
66 
MEDLEMSSTAT GRUNDLAG ANDRE 
LOVGIVNINGSMÆSSIG FORANSTALT­
REFERENCE NINGER 
Frankrig den årlige sendetid for 40% af de 
dekret 90-66 (artikel med audiovisuelle audiovisuelle 
4,5,7,8) og 95-77 af produktioner31 produktoner er 
24/1/1995 (artikel 6,12) originalsproget 
fransk 
Belgien (FR) = direktivet en (ikke præciseret) 
artikel 24bis i dekret af andel af 
17/7/1987 ændret ved produktioner, hvis" 
dekret af 19/7/1991 ophavsmænd er fra 
det fransktalende 
samfund 
Belgien (FL) = direktivet en (ikke præciseret 
artikel 16/17 i dekret andel) af 
94/1494 af 4/5/1994 europæiske 
produktioner på 
nederlandsk 
Italien den årlige sendetid 50% er 
artikel 26 i lov 223 af for biograffilm produktioner af 
6/8/1990 italiensk oprindelse 
(af sendetiden for 
europæiske 
produktioner) 
31 Definitionen af audiovisuel produktion findes i dekretets artikel 4: alt, hvad der ikke er nyheder, 
tekst-tv, reklamer, teleshopping, reklame for egne udsendelser, sport, underholdning, konkurrencer, 
programmer - bortset fra fiktion - som hovedsagelig er studietransmissioner samt biograffilm 
(normal længde). 
Der anvendes et andet grundlag for udsendelsen af biograffilm (artikel 7): det samlede årlige antal 
biograffilm. 
67 
MEDLEMSSTAT GRUNDLAG ANDRE 
LOVGIVNINGSMÆSSIG FORANSTALT­
REFERENCE NINGER 
Nederlandene = direktivet 40% af 
artikel 52/k/l i programmerne er 
bekendtgørelse af på nederlandsk 
22/6/1992 eller frisisk 
Spanien den årlige sendetid 50% af de 
artikel 5(1,2) og 6 i lov nr. europæiske værker 
25 af 12/7/1994 er på en af 
varianterne af det. 
spanske sprog 
Det Forende Kongerige = direktiv32 passende andel af 
Annexe til "Royal Charter" produktioner af 
og Sections 16(2)(g/h), 25 britisk oprindelse 
(2)(e/f), 29(2)(f) i (BBC) og af 
Broadcasting Act af 1990 europæisk 
oprindelse 
(Channel 3,4,5) 
• 
Portugal = direktiv 40% af 
artikel 19/20/2H lov 58/90 programmerne er 
af 7/9/1990 på portugisisk 
Finland mindsteandel af 
artikel 10/12 i lov 92/1213 programmer af 
om ændring af Cable finsk oprindelse 
Transmission Aet (15% à 50%) 
II . I L I 
32 Det angives i den britiske rapport, at udarbejdelsen af statistikkerne er foretaget i overensstemmelse 
med de ovenfor nævnte "Foreslåede retningslinjer". Loven af 1990 fastsætter desuden specielle 
oprindelsesregler for S4C. 
68 
MEDLEMSSTAT GRUNDLAG ANDRE 
LOVGIVNINGSMÆSSIG FORANSTALT­
REFERENCE NINGER 
Sverige = direktivet (for betydelig andel af 
artikel 13 i Lov om tv- kanaler programmer på 
radiospredning af transmitteret via svensk, 
17/12/1992 (vedrører kun satellit) programmer med 
satellit-tv/udkast til lov om svenske kunstnere 
jordbaseret tv og kabel-tv) og programmer 
med svenske 
ophavsmænd 
C. SAMLET RESULTAT 
1. Det samlede antal kontrollerede kanaler 
Det samlede antal kanaler, der er angivet i de nationale rapporter er: 
. 118 for 1993 
. 148 for 1994 (inklusive Sverige, Finland, Østrig og Norge, som i alt tegner sig for 19). 
Den foregående "monitoring" omfattede 105 kanaler for årene 91/9233, og dette 
repræsenterer en stigning på 13 kanaler mellem 1992 og 1993 og på 11 kanaler mellem 
1993 og 199434, dvs. et samlet antal på 24 mellem 1992 og 1994 (uden hensyntagen til 
de tre nye medlemsstater og Norge, som har deltaget i opgørelsen for første gang, og hvis 
statistikker kun vedrører 1994). 
Jf. s. 17. 
I det sidstnævnte tal er medtaget TV3 Norge og TV3 Sverige Of den britiske rapport); disse to 
kanaler eksisterede i 1992, ophørte med deres aktiviteter i 1993 og genoptog dem i 1994. 
69 
2. Bemærkninger 
2.1 Vedr.: udsendelsen af europæiske produktioner 
a) Meddelelsen af de statistiske oplysninger 
- Samtlige rapporter indeholder for alle de opgjorte kanalers vedkommende statistikker 
vedrørende udsendelsen af europæiske produktioner i referenceperioden. 
b) Angivelsen af årsagerne til visse kanalers manglende overholdelse af direktivet 
- Størstedelen af de berørte nationale rapporter angiver årsagerne til, at de pågældende 
kanaler ikke er nået op på at sende flest europæiske produktioner. Men Kommissionen 
beklager ikke at have fået disse oplysninger i rapporterne fra Spanien, Italien og Sverige 
(for en kanals vedkommende: TV4). 
c) Om statistikkerne 
- Opgjort rent kvantitativt fordeler det samlede antal kontrollerede kanaler, som er nået 
op på den fastsatte andel, dvs. hvis udsendelser i de to referenceår for mindst 50%'s 
vedkommende har været europæiske produktioner, sig som følger: 
. 80 i 1993 
. 91 i 1994 (heraf tegner Sverige, Norge, Østrig og Finland sig for 12. 
- Hvad enten det gælder anvendelsen af artikel 4 eller artikel 5 (jf. nedenfor), finder 
Kommissionen det ikke hensigtsmæssigt at drage konklusioner på grundlag af disse 
bmttototaler og at foretage en sammenlignende statistisk analyse. Vilkårene for tv-
séktoren i medlemsstaterne er nemlig fundamentalt forskellige, både når det gælder de 
tekniske og organisatoriske betingelser og den prioritering af målsætninger og principper, 
som er foretaget for at kunne overholde EU-lovgivningen. 
70 
- Hvad angår de rapporter, der omhandler kanaler, som ikke har udsendt flest europæiske 
programmer, skal Kommissionen fremsætte følgende bemærkninger: 
. Det flamsktalende samfund i Belgien: VTM, en privat kabelkanal, har udsendt et stadig 
stigende antal europæiske programmer siden 1992, og i 1993/1994 overskred kanalen 
gennemsnittet for 1988. Sammen med TVl, som også er en kanal med generelt indhold, 
har den flertallet af seerne. Filmnet Plus og The Complete Movie Channel er tema­
betalingskanaler (film). 
• E>et fransktalende samfund i Belgien: Sport 21 rettede op på situationen i 1994, men 
dette er ikke af særlig betydning, eftersom artikel 4 og 5 ikke er relevante for kanalen, 
der hovedsagelig sender sport. Selv om Canal+, der er en betalingskanal baseret på sport 
og film, og RTL-TVi, en privat kanal med generelt indhold, har overskredet 
gennemsnittet fra 1988, er den første i fremgang i forhold til 1992, medens den anden er 
i tilbagegang, selv om RTL-TVi i 1993/94 havde over 50% af seertallet35. 
. Tyskland: DSF og N-TV, hvis programflade hovedsagelig består af sport og nyheder, 
er ikke berørt af artikel 4 og 5. Der er ingen problemer i forbindelse med de store 
offentlige kanaler med generelt indhold. RTL har gjort fremskridt siden 1991, det samme 
gælde Premiere, en tema-betalingskanal (film). Derimod har SAT 1 og PRO 7, som 
dækker praktisk taget hele territoriet, har et generelt indhold og ligger på henholdsvis 3. 
og 4. pladsen med hensyn til seertal, kun gjort langsomme fremskridt i forhold til 1991, 
og SAT 1 udviste endog tilbagegang i 1994. På grund af tidspunkterne for etableringen 
(1993/1994) er der tale om de første statistikker for følgende tre kanaler: RTL 2, en privat 
kanal med generelt indhold, med national dækning, men endnu med et begrænset 
publikum; KABEL 1 OG VIVA TV er to temakanaler. 
35 Jf. den statistiske oversigt for 1996 fra Det Europæiske Observatorium for av-sektoren, s. 173. 
71 
• Spanien: der er gjort imponerende fremskridt af alle kanaler, hvis man sammenligner 
med statistikkerne fra den foregående "monitoring" vedrørende 1991 (der har allerede 
været stor fremgang mellem 1991 og 1992). Situationen for Antena 3, som er gået tilbage 
i forhold til 1992, forklares ikke nærmere, selv om denne private kanal er en af de store 
nationale kanaler med generelt indhold, med et seertal, der praktisk talt er lig med TVE-
1 's (mellem 205 og 30%). Kanal+, som er en betalingskanal, er forblevet på samme 
niveau. 
• Frankrig: alle de store generelle kanaler, som tiltrækker størstedelen af seerne, hvad 
enten de er offentlige eller private, betalingskanaler eller ej, er nået op på en andel, der 
ligger godt over de 50%. Procenten for Canal Jimmy er steget i forhold til 1991/1992, 
medens Ciné-Cinéfil har holdt sig på samme niveau; de to kanaler er næsten identiske. 
Multivision er det første eksperiment med pay-per-view tv. 
. Italien: Italia 1 og Rete 4, som er to af de store generelle kanaler med national dækning 
og et stort seertal (tilsammen ca. 20%), har udvist henholdsvis tilbagegang og stagnation 
i forhold til 1991/1992. En tilsvarende stagnation har gjort sig gældende for Tele 
MonteCarlo og Telepiu 1 (betalingskanal), som også er praktisk talt nationalt dækkende 
og med generelt indhold, men med et mindre seertal. Deres andele ligger desuden under 
gennemsnittet for 1988. 
• Luxembourg: selv om andelene siden 1992 er øget lidt for samtlige kanaler, der alle er 
private, er den generelle situation således, at et flertal af kanalerne har vanskeligheder 
med at nå op på at sende en overvægt af europæiske programmer, selv om deres indhold 
er af generel art og deres dækningsområde transnationalt. Den vigtigste årsag, der 
påberåbes, er omkostningerne til europæiske programmer. 
72 
. Portugal: tilkomsten på det nationale marked af to nye private kanaler med generelt 
indhold har i betydelig grad ændret tv-landskabet i 1993/1994, samtidig med at de har 
tiltrukket sig over 50% af seerne, Procenten for Canal 1 for 1994 er en følge af denne 
situation, ligesom resultaterne for de private aktører, som henvender sig til samme 
marked. 
. Det Forenede Kongerige: det er fortsat de fire jordbaserede hovedkanaler med national 
dækning og et generelt indhold, der har 92% af seerne (jf. den nationale rapport). I løbet 
af de to referenceår har disse kanaler gennemsnitlig udsendt over 60% europæiske 
produktioner. Bl.a. på grund af det britiske system for tildeling af sendetilladelse omfatter 
den nationale rapport et stort antal satellitkanaler, af hvilke mange ikke er nået op på at 
sende en overvægt af europæiske programmer. Disse kanaler har i realiteten endnu et 
begrænset publikum (den "buket", der tilbydes af BSkyB, har fået den største forøgelse 
af seertallet) og begrundelserne for den manglende overholdelse af direktivet er for 
størstedelens vedkommende den nylige lancering af kanalerne eller deres temakarakter, 
hvilket igen er forbundet med programomkostningerne. 
. Sverige. Finland. Norge: De opnåede andele, som kun vedrører 1994, viser, at de 
offentlige kanaler uden problemer er nået op på at sende et flertal af europæiske 
produktioner, medens de direkte konkurrerende private kanaler (samme nationale dækning, 
generelt indhold, stort seertal) og temakanalerne ikke er det. For så vidt angår Sverige og 
Finland, skal Kommissionen bemærke, at den ligesom for Østrigs vedkommende 
fortsætter med at undersøge, hvorledes direktivet er blevet gennemført i de to 
medlemsstater, som har været medlemmer af Unionen siden 1/1/1995. 
73 
- Kommissionen kan således konstatere, at som helhed har de jordbaserede kanaler med 
generelt indhold, som har eksisteret en vis tid, ikke nogen vanskeligheder med at nå op 
på at sende et overvejende antal europæiske produktioner. Det fremgår desuden, at 
produktioner af national oprindelse udgør en forholdsvis stor andel, hvad enten det 
skyldes specifikke bestemmelser herom, som er vedtaget under overholdelse af EU-retten, 
nationale ordninger for finansiel støtte til produktion af audiovisuelle værker og 
biograffilm eller seernes interesse herfor. 
- De vanskeligheder, som satellitkanalerne har med at leve op til andelene, skyldes i 
hovedparten af tilfældene en eller flere af følgende faktorer: tidspunket for kanalens 
etablering og de vigtigste programtyper. Alle begrundelserne i de pågældende rapporter 
har forbindelse til disse to nøgleelementer, hvilket skyldes, at direktivet finder anvendelse 
uden forskel på samtlige tv-kanaler. Disse to elementer, som også omfatter en kanals 
finansielle muligheder og dens programflade, er afgørende for forsyningen med passende 
europæiske programmer, som vil kunne sikre et tilstrækkelig rentabelt forhold mellem 
omkostninger/seertal over for programmer af samme art fra ikke europæiske lande 
(hovedsagelig amerikanske). 
2.2. Vedr.: uafhængige og nyere produktioner 
a) Meddelelsen af de statistiske oplysninger 
- De fleste rapporter angiver, for samtlige de opgjorte kanaler, statistiske oplysninger om 
den krævede andel af produktioner af uafhængige producenter. Fem af rapporterne er dog 
ikke fuldstændige: 
74 
. Det flamsktalende samfund i Belgien: der mangler oplysninger om The Complete Movie 
Channel 
. Italien: der mangler oplysninger om Telepiu 1, 2 og 3 
. Sverige: der mangler oplysninger om TV 1000 
. Det Forenede Kongerige: der mangler oplysninger om Bravo (1994) og Sky Soap 
. Nederlandene: der mangler oplysninger om Multichoice NL. 
- Situationen med hensyn til afgivelsen af oplysninger om udsendelse af en passende 
andel nyere produktioner af uafhængige producenter fremgår af nedenstående tabel: 
Ingen statistikker Statistikker for alle Manglende statistikker 
undersøgte kanaler 
Frankrig Spanien Belgien 
Italien Irland (fransktalende/flamsk-
Sverige Nederlandene talende samfund) 
Norge Portugal Luxembourg 
Østrig Det Forenede Kongerige 
Finland Tyskland 
Grækenland 
Danmark 
b) Angivelsen af årsagerne til visse kanalers manglende overholdelse af direktivet 
- Det er beklageligt, at rapporterne indeholder så få begrundelser vedrørende de kanaler, 
som ikke er nået op på den foreskrevne andel af produktioner af uafhængige producenter. 
Der er ingen oplysninger overhovedet herom i Spaniens og Norges rapporter og stort set 
heller ikke nogen i rapporten fra Det Forenede Kongerige. 
75 
- Hvad angår de rapporter, hvor oplysningerne om nyere produktioner mangler, er 
situationen følgende: 
. Det flamsktalende samfund i Belgien: der mangler oplysninger om én kanal, The 
Complete Movie Channel; der er ikke givet nogen oplysninger om årsagen hertil; 
. Det Forenede Kongerige: der er givet oplysninger om elleve kanaler, der er ikke givet 
nogen forklaringer om årsagerne til udeladelserne; 
. Sverige, Italien: der er ikke givet nogen forklaringer om årsagen til de manglende 
oplysninger i rapporten; Tyskland: ingen angivelser vedrørende Premiere; 
. Danmark ingen andel anført for DR (1993); 
. Grækenland: ingen andel for ET1 (1993); 
. Frankrig, Norge, det fransktalende samfund i Belgien (én kanal, Canal+), Luxembourg 
(én kanal, RTL TV): de fire rapporter angiver, at bestemmelsen overholdes de jure 
(Frankrig) eller de facto. 
c) Om statistikkerne 
- Opgjort rent kvantitativt er det samlede antal kanaler, der har overholdt andelen 10% 
for produktioner af uafhængige producenter følgende: 
. 87 for 1993 
. 119 for 1994, heraf i alt 16 i Norge, Sverige, Østrig og Finland. 
- For så vidt angår de rapporter, hvori der er anført kanaler, som ikke har nået andelen 
på 10%, skal Kommissionen fremsætte følgende bemærkninger: 
. Det flamsktalende samfund i Belgien: der er ikke anført nogen kommentarer vedrørende 
TVl. 
. Tyskland: der er ikke anført nogen kommentarer vedrørende RTL 2 og VIVA TV, selv 
om tallene er langt under 10%, men der er tale om to nye kanaler. 
. Spanien: der er ikke anført nogen kommentarer vedrørende ETB-2, TV-3 og TV-33, selv 
om deres andele er faldet i forhold til 1991/1992 og på trods af, at disse kanaler ikke er 
nye. For ANT-3's og TVG's vedkommende har der til gengæld været fremgang mellem 
1993 og 1994. 
76 
• Italien: med undtagelse af BETA TV udviser alle kanaler tilbagegang i forhold til 
1991/1992 samtidig med, at de ligger under 10%. For TeleMonteCarlo's vedkommende 
er andelen steget mellem 1993 og 1994. Situationen i landet er ret speciel og skyldes for 
en stor del, at definitionen på "uafhængig produktion" anvendes noget i flæng. 
• Portugal: af finansielle grunde har den nyligt oprettede TVl måttet satse på 
egenproduktion. 
. Det Forenede Kongerige: hovedparten af kanalerne, specielt de store jordbaserede, er 
nået op på andelen på 10%, hvis ikke de langt har overskredet den. Situationen fra 1993 
blev desuden ændret i 1994 for så vidt angår The Movie Channel, Sky Movies, TNT og 
The Family Channel. Generelt har det ikke voldt større vanskeligheder at nå de 10%, 
som allerede rigeligt blev nået ved den foregående "monitoring". Undtagelsen er visse 
satellitkanaler, som er etableret af selskaber med store programkataloger, som udgør 
hovedparten af deres programflade (som f.eks. The Cartoon Network). 
. Finland. Norge: denne første kontrol viser, at det ikke skulle volde nogen vanskeligheder 
at nå målsætningen i løbet af de kommende år. 
- Kommissionen understreger, at den lægger vægt på målsætningerne i artikel 5, som er 
dels at fremme udviklingen af et sekundært marked for kommerciel udnyttelse af 
produktionerne og dermed øge afsætningsmulighederne for uafhængige 
produktionsselskaber, dels at tilskynde til investeringer i nye produktioner. Kommissionen 
konstaterer, at denne andel i høj grad er nået, og at resultaterne er langt bedre end i 
1991/1992. Situationen skulle kunne forbedres yderligere i fremtiden i betragtning af den 
europæiske tv-sektors fortsatte ekspansion. Således vil det øgede antal tv-kanaler skabe 
en stigning i efterspørgslen efter programmer, herunder især nye programmer, eftersom 
mange af tallene for nyere produktioner i rapporten om 1993/1994 er lige så høje som 
tallene for uafhængige produktioner. 
77 
Af de modtagne informationer slutter Kommissionen, at de kanaler, der ikke har opnået 
den fastsatte andel, er dem, der er i en vanskelig økonomisk situation på grund af deres 
nylige etablering eller deres særlige programflade, eller de kanaler, der tilhører indehavere 
af programkataloger. Disse kanaler ser sig tvunget til i en vis periode at satse på 
udsendelse af egenproduktion. Efter Kommissionens opfattelse burde det minimumsniveau 
og den valgmulighed, der er angivet i artikel 5, mellem udsendelse af eller investering i 
uafhængig produktion gøre det muligt for alle kanalerne hurtigt og gradvis at nå op på 
den fastsatte andel. 
D. BETRAGTNINGER 
Disse resultater giver Kommissionen anledning til at fremkomme med følgende 
betragtninger: 
. antallet af kanaler, for hvilke artikel 4 og 5 er relevante, er øget i forhold til 1991/1992; 
. rent kvantitativt har der generelt været tale om en betydelig forbedring. 
- Disse betragtninger skal ikke ses som en evaluering af hverken effektiviteten eller den 
økonomiske virkning af foranstaltningerne for den europæiske audiovisuelle industri. 
Anvendelsen af udtryk i artikel 4 og 5 som "når det er muligt" og "trinvis" afspejler en 
vis fleksibilitet, som anses for nødvendig for en ordning, som i øjeblikket gælder for alle 
tv-kanaler, både jordbaserede generelle kanaler og temakanaler, der sendes via satellit36, 
uanset deres art og deres særlige situation i de forskellige medlemsstater. Dette betyder, 
at der er forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til, hvorledes bestemmelserne 
gennemføres. Ikke desto mindre er artikel 4 og 5 som bestemmelser i et EU-direktiv 
juridisk bindende37. 
36 
37 Kommissionens tidligere omtalte forslag til ændring af direktivet tager sigte på at skabe større 
retssikkerhed i forbindelse med anvendelsen af artikel 4 og 5, således at udtrykket "når det er 
muligt" udgår, samtidig med at der gives mulighed for at investere i europæiske produktioner for 
kanaler, hvis art og tematiske karakter gør det vanskeligt at overholde en forpligtelse om 
udsendelse (jf. begrundelsen, s. 35-40). 
Jf. fodnote 7. Medlemsstaterne har i denne forbindelse en forpligtelse til en bestemt adfærd. 
78 
- Derme situation er en naturlig konsekvens af den type bestemmelser, som artikel 4 og 
5 er. Disse artikler tager sigte på et minimum af koordination af de forskellige nationale 
regler, som er nødvendig for at sikre den frie bevægelighed for tv-udsendelser (idet de 
medlemsstater, som måtte ønske det, kan anvende mere vidtgående foranstaltninger over 
for deres egne tv-radiospredningsorganer), men de pågældende artikler gør det ikke i sig 
selv muligt at opnå målsætningen om en styrkelse af den europæiske tv-sektor, som en 
strengere og mere fuldstændig ordning ville kunne. 
- I denne forbindelse finder Kommissionen det ikke rimeligt at forsøge at påvise en 
direkte og afgørende forbindelse mellem de andele, der er opnået, og anvendelsen af 
ordningen, som den er formuleret i den gældende lovtekst. Der kan kun drages klare 
konklusioner i de tilfælde, hvor andelene rent faktisk anvendes obligatorisk og 
konsekvent. 
- Denne bemærkning skal ledsages af forbehold over for den måde, hvorpå 
medlemsstaterne i deres lovgivninger har defineret de grundlag, som andelene er baseret 
på (jf. punkt B). 
- På baggrund af ovenstående skal Kommissionen tilføje, at ethvert forsøg på en 
økonomisk evaluering på grundlag af de bruttostatistikker, som medlemsstaterne har 
meddelt i forbindelse med de to "monitorings", ville være højst diskutabelt, dvs. hvis man 
ville foretage en sammenlignende analyse af andelene, som for hovedpartens 
vedkommende er usammenlignelige, og undersøge dem uafhængigt af alle de øvrige 
nationale foranstaltninger, som tager sigte på at fremme den audiovisuelle produktion og 
produktionen af biograffilm, f.eks. de nationale støtteordninger og reglerne vedrørende 
virksomhedskoncentrationer mv. 
- Derfor gennemfører Kommissionen sideløbende en række supplerende undersøgelser, 
som tager hensyn til situationen som helhed og til de eksisterende instrumenters art. 
79 
-1 øvrigt skal Kommissionen minde om, at de to EU-bestemmelser vedrørende udsendelse 
af europæiske produktioner af uafhængige producenter udgør en integrerende del af det 
europæiske audiovisuelle rum, som skal etableres ifølge traktaten, og som direktivet skal 
virkeliggøre. I tabellen over gennemførelsen af beregningsgrundlagene i de nationale 
lovgivninger (jf. ovenstående punkt B) er der visse steder anført nogle bestemmelser, som 
skal tilskynde til udsendelse af programmer, der er produceret på et givet sprog eller 
produceret "lokalt". Såfremt der ikke foretages en minimal koordinering på EU-plan, som 
det er fastsat i artikel 4 og 5, vil de nævnte bestemmelser kunne udgøre hindringer for 
den frie bevægelighed for tv-tjenester og dermed være i modstrid med traktatens artikel 
59. 
På baggrund af udviklingen inden for tv-radiospredningssektoren og af det indre marked 
ønsker Kommissionen endelig at understrege, hvor vigtigt det er at forene de to 
målsætninger, dvs. dels at øge udbuddet af tv-kanaler, dels at udvikle den europæiske 
produktion af audiovisuelle programmer og biograffilm, gennem etablering af en 
lovgivningsramme, der er tilstrækkelig sikker og fleksibel. 
80 
E. KONKLUSION 
a) Vedr. angivelsen af statistikkerne 
- Kommissionen mener, at medlemsstaterne har gjort en virkelig stor indsats i forhold til 
sidste gang for at meddele de ønskede statistiske oplysninger, specielt oplysningerne om 
uafhængige og nyere produktioner. De få udeladelser, der af og til forekommer, er 
isolerede tilfælde. Kommissionen vil anmode de pågældende myndigheder om yderligere 
oplysninger. 
b) Angivne årsager og påtænkte foranstaltninger 
- Kommissionen mener endvidere, at der generelt er gjort en indsats for give begrundelser 
i forbindelse med de kanaler, der ikke har nået de fastsatte andele. Til gengæld er det 
beklageligt, at medlemsstaterne ikke har givet mere systematiske og fuldstændige 
oplysninger om de foranstaltninger, der er vedtaget eller påtænkt for at tilskynde de 
pågældende til at overholde direktivet. 
c) Opfølgning 
- Ved vurderingen af, i hvilket omfang de fastsatte andele er overholdt, vil 
Kommissionen, ved manglende overholdelse, tage hensyn til de pågældende tv-
radiospredningsorganers særlige situation, f.eks. de praktiske muligheder for overholdelse 
set på baggrund af kanalernes art, den trinvise udvikling, gennemsnittet for alle kanalerne 
samt investeringsmulighederne. 
- Da det er blevet påvist, at det under alle omstændigheder kan lade sig gøre regelmæssigt 
at indhente sådanne oplysninger på EU-plan for alle kanaler og på en organiseret måde, 
er Kommissionen tilfreds med denne anden "monitoring", og den har til hensigt at gentage 
den. Den forbeholder sig ret til at træffe foranstaltninger over for medlemsstater, som ikke 
overholder de forpligtelser, de har i henhold til artikel 4 og 5, som den i øvrigt allerede 
har gjort det tidligere. 
MULTICHOICE (ML) ADDENDUM 
• E W 
1993 
29,6% 1994 
24% J I W 
1993 
51,4% 
* 1994 
68% R W 
1993 
75% 1994 
' 75% 
o 2. 
BILAG 1 
S3 
FORESLÅEDE RETNINGSLINJER FOR KONTROLLEN 
MED OVERHOLDELSEN AF DIREKTIVET OM 
"FJERNSYN UDEN GRÆNSER" 
Indledning 
Nedenstående retningslinjer er blevet udarbejdet for at bistå medlemsstaterne ved deres 
kontrol af overholdelsen af artikel 4 og 5 i Rådets direktiv 89/552/EØF om "fjernsyn uden 
grænser". Endvidere er formålet at gøre den måde, hvorpå bestemmelserne anvendes af 
Kommissionen, mere gennemsigtig for alle parter. 
Definitioner, som det foreslås medlemsstaterne at bruge som udgangspunkt for deres 
kontrol med overholdelsen af direktivets artikel 4 og 5: 
1) Definition af et tv-radiospredningsorgan 
Et tv-radiospredningsorgan skal antages at betyde en "kanal", såfremt organet har mere 
end én kanal. 
Lokale tv-organer, der ikke er en del af et landsdækkende net, er ikke omfattet af 
direktivets kontrolmæssige aspekter. 
2) Medlemsstaternes kompetence 
Hvis et tv-radiospredningsorgan er etableret i en medlemsstat, henhører det under denne 
medlemsstats kompetence. 
Etableringsstedet anvendes som grundlag for at fastslå, hvor både et tv-
radiospredningsorgan og et program har oprindelse. 
Etableringsstedet i Fællesskabet kan anses at være den medlemsstat, hvor tv-
radiospredningsorganet har en fast indretning og udøver en faktisk økonomisk aktivitet, 
f.eks. den medlemsstat, hvor tv-radiospredningsorganets hovedsæde befinder sig, idet det 
forudsættes, at ledelsen og størstedelen af det personale, der er beskæftiget med 
programplanlægning og økonomisk virksomhed, arbejder på det pågældende sted. 
3) Sendetid som grundlag for beregningen af kvoter 
Sendetiden i den forstand, udtrykket anvendes i artikel 4, stk. 1, er en kanals samlede 
sendetid, eksklusive udsendelse af prøvebillede og fraregnet den tid, der anvendes til 
nyheder, sportsbegivenheder, konkurrencer, reklamer og tekst-tv. 
4) Definition af "europæiske programmer" 
Begrebet er allerede klart defineret i direktivets artikel 6. 
En "producent", som omhandlet i artikel 6, stk. 2, skal betragtes som værende etableret 
i en europæisk stat, hvis der er tale om et igangværende selskab, som har et fast 
personale, der er beskæftiget med både produktion og økonomisk virksomhed på et 
etableringssted i Europa. 
g4 
Artikel 6, stk. 3 og 4, omhandler "programmer, som er fremstillet hovedsagelig under 
medvirken af ophavsmænd og medarbejdere, der er bosiddende i en eller flere 
medlemsstater". Her kan der med henblik på koproduktioner, hvor der medvirker 
personale fra begge sider af en grænse, anvendes den regel, at mere end 50% af det 
kreativt arbejdende og det ledende personale samt af det øvrige personale beskæftiget med 
produktion skal være europæiske statsborgere. 
5) Begrebet uafhængighed 
En producent med andel i et tv-radiospredningsorgan kan kun betragtes som uafhængig, 
hvis den pågældende andel ikke repræsenterer hans/hendes hovedaktivitet. 
Med henblik på anvendelsen af direktivets artikel 5 foreslås det, at en producent betragtes 
som værende uafhængig af et tv-radiospredningsorgan: 
hvis et enkelt tv-radiospredningsorgan ikke repræsenterer over 25% af 
produktionsselskabets kapital (50%, hvis der er tale om flere tv-
radiospredningsorganer). I denne særlige sammenhæng betegner "tv-
radiospredningsorganer" organisationerne som helhed og ikke de enkelte kanaler, 
der drives af samme organ, og 
hvis ikke over 90% af en producents produktion over en treårig periode leveres 
til et enkelt tv-radiospredningsorgan, undtagen hvis producenten kun har 
produceret ét program eller én programserie i løbet af perioden. 
Ovennævnte kriterier vil logisk set kunne anvendes i modsat retning (f.eks. i det tilfælde, 
hvor en producent har en betydelig økonomisk interesse i et tv-radiospredningsorgan). 
Industrien opfordres stærkt til at indføre en selvstændig godkendelsesordning for 
uafhængige produktioner med henblik på at lette både anvendelsen af kvoter og 
kontrolprocessen. 
6) Rapporteringsperiode 
I henhold til direktivets artikel 4, stk. 3, skal medlemsstaterne aflægge rapport til 
Kommissionen om anvendelsen af artikel 4 og 5. 
Den anden rapport skal omfatte de statistiske oplysninger vedrørende kalenderårene 1993 
og 1994 (januar-december). 
På grundlag af disse rapporter skal Kommissionen forelægge Rådet og Parlamentet en 
rapport ledsaget af en udtalelse. 
7) Indsamling af data 
Statistikkerne, der udarbejdes i antal timer og procent, skal dække de kanaler, der 
henhører under samtlige ty-radiospredningsorganer, som er underlagt medlemsstatens 
kompetence, også selv om der er tale om nye kanaler eller temakanaler. 
Medlemsstaterne skal forelægge årlige statistikker for hver enkelt kanal separat og ikke 
for hvert tv-radiospredningsorgan. 
8r 
Det foreslås, at medlemsstaterne anvender de definitioner, der er givet af Kommissionen, 
for at sikre, at de nationale rapporter er sammenlignelige. 
Hvis medlemsstaterne anvender definitioner, der afviger fra de ovenstående, bør 
rapporterne indeholde nærmere beskrivelse af de anvendte definitioner, og det bør 
angives, på hvilke punkter de er forskellige fra Kommissionens definitioner og, om 
muligt, i hvilken grad dette påvirker de pågældende data. 
For så vidt som tv-radiospredningsorganerne kan opdele deres programmer efter de 
nævnte definitioner, bør det anbefales dem at anvende dataregistreringssystemer, der gør 
det muligt at forelægge statistikker, der omfatter hele deres årlige programflade. 
Hvis myndighederne finder det godtgjort, at der bør indrømmes en undtagelse fra 
forpligtelsen til detaljeret rapportering for den pågældende periode, fremsendes en nøje 
beskrivelse af tv-radiospredningsorganets stikprøveprocedure og vurderingsgrundlag til 
orientering for Kommissionen. 
Stikprøvegrundlaget bør være mindst en (tilfældig valgt) uge inden for hvert kvartal af 
rapporteringsperioden. 
U 
BILAG 2 
tï 
DELI 
UDVIKLINGEN I ANTALLET AF KANALER I PERIODEN 1992/1994 
a 
t^ 
DEL 2 
NATIONALE TABELLER VEDRØRENDE ÅRENE 1992/1993/1994 
- EUROPÆISKE PRODUKTIONER (OE) 
- UAFHÆNGIG PRODUKTION (PI) 
- NYERE PRODUKTIONER (OR) 
1© 



















yHO 
sW\ 
Ail 
/M 3 
<44i{ 
MS 
srtG 
EJ O 
yfl')f~. 
/M 
M<{ 
/%£) 
yiU 
4 it 

41if 
AtZ 
-A$J& 
AfcOr 
•Atë. 

S'WHO 
NORVEGE période : 1904 
or 
DEL 3 
UDSENDELSE AF EUROPÆISKE PRODUKTIONER (OE) I PERIODEN 
1992/1994 
%Z 
BELGIQUE (COMMUNAUTÉ FLAMANDE) : OE 1992 -1994 
100-
90 
80 
70-
60 
50 
40 
30 
BRTN 
(TV2! ;nOË 1992 
QOE 1993 
• OE 199-
BRTN 
(TV1) VTM Filmnet 
Plus 
L_. Complete 
Movie 
Channel 
>VS L| 







ITALIE OE Période 1992-1994 


PORTUGAL : OE Période 1991 -1994 


"AM1LY CHANNEL 
PERFORMANCE r 
NICKELODEON It~ 
COUNTRY MUSIC TV 
CARTOON NETWORK 
• D D 
O O O m m m 
co co to 
CO CD ID 
.&. OJ tsj 
,Hix 
BILAG 3 
W 
LISTE OVER DE KANALER, DER IKKE ER NÅET OP PÅ 
DEN FASTSATTE ANDEL AE EUROPÆISKE PRODUKTIONER 
* Den gennemsnitlige forskel er den procentdel, kanalen mangler for at nå op på 51%. 
Forkortelser 
O = overholdelse af andelen 
M - manglende tal 
(bas) = kanal» som er del af en basistjeneste for et kabelnet eller for en satellittjeneste. 
LAND 
Belgien FR 
Belgien FL 
Spanien 
Frankrig 
Portugal 
Sverige 
Finland 
Norge 
Italien 
Luxembourg KANAL 
RTL-TVi 
Canal+ 
VTM 
Filmet Plus 
The Complete 
Movie Channel 
Canal+ 
ANT-3 
Canal Jimmy 
Multivision 
Ciné-cinéfil 
Canal 1 
SIC 
TVI 
TV4 
TVlOOO 
Filmet/The 
Complete Movie 
Channel 
MTV 3 
TV2 
TV Norge 
Italia 1 
Rete4 
TBS 
TeleMontecarlo 
Telepiu 1 
RTL4 
RTL5 
RTL TVi 
RTL TV (H) STATUS 
privat 
privat/betaling 
privat 
privat/betaling 
privat/betaling 
privat/betaling 
privat 
privat/(bas) 
privat/PPV 
privat/betaling 
offentlig 
privat 
privat 
privat 
privat/betaling 
privat/betaling 
privat 
privat 
privat 
privat 
privat 
privat 
privat/betaling 
privat 
privat 
privat 
privat GENNEMSNIT 
LIG FORSKEL 
93 94 
6.4 2.2 
5.5 4.3 
8 6 
25 27 
33.5 36.4 
10 9 
3 2 
1.3 3.2 
6 
0 2.3 
0 6 
20 18 
35 33 
2 
22 
48 
4.1 
26.8 
29.7 
13.3 14.5 
10.8 10.7 
11 11.1 
10 9.7 
11.8 16.6 
5.7 9.9 
22.8 19.4 
6.41 2.23 
7.92 C PROGRAM­
TYPE 
generel 
generel 
generel 
tema/film 
tema/film 
generel 
generel 
tema 
tema/film 
generel 
generel 
generel 
generel 
tema/film 
tema/film 
generel 
generel 
generel 
generel 
generel 
generel 
tema/film 
generel 
generel 
generel 
generel 
\6o 
Nederlandene 
Tyskland 
Det Forenede 
Kongerige Multichoice NL 
KABEL 1 
PRO 7 
RTL 2 
SAT 1 
VIVA TV 
The Adult 
Channel 
Bravo 
The Cartoon 
Network 
The Discovery 
Channel 
The Family 
Channel 
HVC 
TV 1000 
TV 3 DK 
TV3N 
TV 3 S 
Vision 
Travel 
TNT 
TCC 
Sky Travel 
Sky Soap 
Sky One 
Sky Movies 
The Movie 
Channel 
Sky Movies 
Gold 
NBC Super 
Channel 
Nickelodeon privat 
privat 
privat 
privat 
privat 
privat 
privat/betaling 
privat/betaling 
privat/(bas) 
privat/(bas) 
privat/(bas) 
privat 
privat/betaling 
privat 
privat 
privat 
privat 
privat 
privat/(bas) 
privat/betaling 
privatZ(bas) 
privat/(bas) 
privat/(bas) 
privat/betaling 
privat/betaling 
privafcføetaling 
privat 
privat/betaling M M 
38.8 35.9 
11.6 7.8 
13 14.9 
0 3.9 
9 
12.8 10.9 
17.8 5.9 
49.3 
O 2.9 
35.5 23.1 
28.9 36.3 
28.7 21.6 
25 19.3 
23.2 
11.6 
18.1 15 
9.6 
44.6 40.1 
O 5 
19.6 
45.1 
38 36.5 
34.2 27.3 
38 34.7 
35.6 34.3 
O 9.1 
24.6 26.6 tema/film 
tema 
tema/film 
generel 
generel 
tema 
tema 
tema/film 
tema 
tema 
tema 
tema 
tema/film 
generel 
generel 
generel 
tema 
tema 
tema/film 
tema 
tema 
tema 
generel 
tema/film 
tema/film 
tema/film 
generel 
tema 
4^7 
BILAG 4 
4u 
LISTE OVER DE KANALER, DER IKKE ER NÅET OP PÅ DEN FASTSATTE 
ANDEL AF UAFHÆNGIGE PRODUKTIONER 
* Den gennemsnitlige forskel er den procentdel, kanalen gmangler for at nå op på 10% 
Forkortelser 
O - overholdelse af andelen 
M = manglende tal 
(bas) = kanal, som er en del af en basistjenestefor et kabelnet eller for en satellittjeneste 
( --i 
! LAND ' i 
Belgien FL 
!• 
Tyskland 
Spanien 
Italien 
t Luxembourg 
[ Nederlandene 
Portugal KANAL 
TV 1 
The Complete 
Movie Channel 
RTL 2 
VIVA TV 
ANT-3 
ETB-2 
TV-3 
TV-33 
TVG 
RAI 1 
RAI 2 
RAI 3 
Canale 5 
Italia 1 
Rete4 
TeieMonteCarlo 
Telepiu ! 
Telepiu 2 
Telepiu 3 
Hei Elei 
Multichoice NL 
TVI STATUS GENNEMSNIT 
LIG FORSKEL 
j 93 94 i 
offentlig 
privat 
" '" " """ 
privat 
privat 
privat 
offentlig 
offentlig 
offentlig 
offentlig 
offentlig 
offentlig 
offentlig 
privat 
privat 
privat 
privat 
privat/betaling 
privat/betaling 
privat/betaling 
privat 
privat/betaling 
privat 1.8 1.1 
M M 
9 7.8 
8.5 
2.4 0 
3.7 6.5 
8.66 8.07 
5.8 4.8 
0.5 0 
2.85 1.34 
4.6 6.63 
2.97 2.38 
10 10 
10 10 
10 10 
0.55 O 
M 
M 
M 
M 
M 
M 
8.1 0 
M M 
6 5 PROGRAM­
TYPE 
generel 
tema/film 
generel 
tema 
generel 
generel 
generel 
generel 
generel 
generel 
generel 
generel 
generel 
generel 
generel 
generel 
tema/film 
tema 
tema 
generel 
tema/film 
generel 
#3 
Det Forenede 
Kongerige 
Sverige 
Finland 
Norge BBC World 
Service 
Bravo 
The Cartoon 
Network 
The Family 
Channel 
HVC 
TNT 
Sky Soap 
Sky One 
Sky Movies 
The Movie 
Channel 
TV 1000 
TV 1 
TV Norge offentlig 
privat/betaling 
privat/(bas) 
privat/(bas) 
privat 
privat 
privat/(bas) 
privat/(bas) 
privat/betaling 
privat/betaling 
privat/betaling 
offentlig 
privat 0 1 
8.5 M 
8.3 
4.6 0 
0.3 7 
3.6 0 
M 
4.5 1.5 
2.6 0 
1 0 
M 
3 
0.8 generel 
tema/film 
tema 
tema 
tema 
tema — 
tema 
generel 
tema/film 
tema/film 
tema/film 
. generel 
generel 
iS4 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 302 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA i6 
Katalognuxnmer : CB-CO-96-312-DA-C 
ISBN 92-78-05806-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
^SS~