(3)Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen officielt covid-19-udbruddet for en global pandemi. Den har skabt en alvorlig folkesundhedsmæssig krisesituation for borgere, samfund og økonomier. Den har sat de nationale sundhedssystemer under alvorligt pres, forstyrret de globale forsyningskæder, skabt volatilitet på de finansielle markeder, udløst efterspørgselschok og har haft negative konsekvenser for adskillige brancher. Den udgør en trussel mod folks job og indtægter og mod virksomhedernes forretning. Den har ført til et større økonomisk chok, som allerede har alvorlige konsekvenser i Den Europæiske Union. Den 13. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse, hvori den opfordrede til en koordineret økonomisk reaktion på krisen, der inddrager alle aktører såvel på nationalt plan som på EU-plan.

(1)Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen den årlige strategi for bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2020 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Slovakiet ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet.

(4)Adskillige medlemsstater har enten erklæret undtagelsestilstand eller truffet kriseforanstaltninger. Sådanne kriseforanstaltninger bør være nøje afstemt med behovet, være nødvendig, begrænset i tid og i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder. De bør være genstand for demokratisk kontrol og underlagt uafhængig domstolsprøvelse.

(5)Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul. Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering af, at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for en midlertidig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

(6)Der er brug for en vedholdende indsats for at begrænse og kontrollere spredningen af pandemien, styrke de nationale sundhedssystemers modstandsdygtighed og afbøde de socioøkonomiske konsekvenser ved hjælp af støtteforanstaltninger til fordel for virksomheder og husholdninger samt for at sikre passende sundheds- og sikkerhedsforhold på arbejdspladsen med henblik på genoptagelsen af den økonomiske aktivitet. Unionen bør fuldt ud anvende de mange redskaber, den råder over, til at understøtte medlemsstaternes bestræbelser på området. Samtidig bør medlemsstaterne og Unionen arbejde sammen om at tilrettelægge de foranstaltninger, der er nødvendige for at vende tilbage til normalt fungerende samfund og økonomier og til bæredygtig vækst, idet den grønne og den digitale omstilling integreres, og der trækkes på alle erfaringerne fra krisen.

(7)Covid-19-krisen har fremhævet, hvordan fleksibiliteten i det indre marked giver mulighed for at tilpasse sig ekstraordinære forhold. For at sikre en hurtig og gnidningsløs overgang til genopretningsfasen og garantere den fri bevægelighed for varer, tjenester og arbejdstagere skal de særlige foranstaltninger, der forhindrer det indre marked i at fungere normalt, afskaffes, så snart de ikke længere er absolut nødvendige. Den aktuelle krise har vist, hvor nødvendigt det er at have kriseberedskabsplaner i sundhedssektoren, som navnlig omfatter forbedrede indkøbsstrategier, diversificerede forsyningskæder og strategiske lagre af vigtige forsyninger. De er helt centrale for udformningen af mere omfattende kriseberedskabsplaner.

(8)Unionens lovgivere har allerede foretaget ændringer af de relevante lovgivningsmæssige rammer for at sætte medlemsstaterne i stand til at anvende alle uudnyttede midler under de europæiske struktur- og investeringsfonde til at imødegå covid-19-pandemiens ekstraordinære virkninger. Disse ændringer vil bidrage til større fleksibilitet og forenkle og strømline procedurerne. For at lette likviditetspresset kan medlemsstaterne desuden drage fordel af en medfinansieringssats på 100 % fra Unionens budget i regnskabsåret 2020-2021. Slovakiet opfordres til fuldt ud at udnytte disse muligheder til at støtte de personer og brancher, der står over for de største udfordringer.

(9)Pandemiens socioøkonomiske konsekvenser vil sandsynligvis blive ujævnt fordelt på tværs af regioner på grund af forskelle i specialiseringsmønstre og infrastrukturmangler. Der er således en betydelig risiko for voksende regionale forskelle i Slovakiet, navnlig mellem hovedstaden og det vestlige Slovakiet på den ene side og det østlige og sydøstlige Slovakiet på den anden. Kombineret med risikoen for et midlertidigt kollaps af konvergensprocessen mellem medlemsstaterne kræver den aktuelle situation målrettede politiske tiltag.

(10)Den 18. maj 2020 fremlagde Slovakiet sit nationale reformprogram for 2020 og sit stabilitetsprogram for 2020. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(11)Slovakiet er på nuværende tidspunkt omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten.

(12)Den 13. juli 2018 henstillede Rådet, at Slovakiet sikrer, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 4,1 % i 2019, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,5 % af BNP. Kommissionens samlede vurdering bekræfter en væsentlig afvigelse fra den anbefalede finanspolitiske tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2019 og for 2018 og 2019 samlet set. I lyset af aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul er der imidlertid ingen anledning til at tage yderligere skridt over for Slovakiet inden for rammerne af proceduren i forbindelse med væsentlige afvigelser.

(13)Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 forventer regeringen en forringelse af den samlede saldo fra et underskud på 1,3 % af BNP i 2019 til et underskud på 8,4 % af BNP i 2020. Underskuddet forventes at falde til 4,9 % af BNP i 2021 og til 3,7 % af BNP i 2022 og forventes i 2023 at nå ned på 2,9 % af BNP. Efter at være faldet til 48 % af BNP i 2019 forventes den offentlige gældskvote ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 at stige til 61,2 % i 2020. De makroøkonomiske og finanspolitiske udsigter er behæftet med stor usikkerhed som følge af covid-19-pandemien.

(14)Som reaktion på covid-19-pandemien og som led i en koordineret Unionstilgang har Slovakiet truffet budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemets kapacitet, inddæmme pandemien og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 beløber disse budgetmæssige foranstaltninger sig til 2,6 % af BNP. Foranstaltningerne omfatter lønkompensation for ansatte, tilskud til selvstændige, syge- og plejeordninger samt indkøb af medicinske produkter i forbindelse med covid-19-pandemien. Slovakiet har også bebudet foranstaltninger, der, skønt de ikke vil have direkte budgetvirkning, vil bidrage til at støtte virksomhedernes likviditet, og som ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 anslås at beløbe sig til 3 % af BNP. Disse foranstaltninger omfatter udskudte betalinger af indkomstskat og socialsikringsbidrag ved indtægtstab på over 40 % (1,4 % af BNP) samt lånegarantier (1,6 % af BNP). Overordnet set stemmer de foranstaltninger, som Slovakiet har truffet, overens med retningslinjerne i Kommissionens meddelelse om en koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet. En fuldstændig gennemførelse af disse foranstaltninger vil bidrage til at opretholde finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, forudsat at finanspolitikken efterfølgende atter fokuserer på at sikre en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt, så snart den økonomiske situation giver mulighed herfor.

(15)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager udgangspunkt i en uændret politik, forventes Slovakiets offentlige saldo at udgøre -8,5 % af BNP i 2020 og -4,2 % i 2021. Den offentlige gældskvote ventes at forblive under 60 % af BNP i 2020 og 2021.

(16)Den 20. maj 2020 offentliggjorde Kommissionen en rapport, der er udarbejdet i medfør af artikel 126, stk. 3, i traktaten, som følge af Slovakiets forventede overskridelse i 2020 af grænseværdien for det offentlige underskud på 3 % af BNP. Overordnet set fremgår det af analysen, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/1997 ikke er opfyldt.

(17)Slovakiet indførte i lyset af covid-19-udbruddet hurtigt en række hidtil usete foranstaltninger for at bremse og hindre yderligere spredning af virusset. Efter det første tilfælde blev registreret den 6. marts 2020 erklærede landet undtagelsestilstand fra den 12. marts 2020 og indførte strenge krav om fysisk afstand, karantæne og hygiejneregler samt rejserestriktioner. I flere uger var butikkerne lukket, og produktionen inden for vigtige økonomiske sektorer lå stille, indtil regeringen gradvist begyndte at ophæve restriktionerne fra og med slutningen af april 2020. Som følge heraf forventes Slovakiets økonomi i 2020 at stå over for en dyb recession, eftersom både det private forbrug, investeringerne og handelen påvirkes. Der forventes et kraftigt fald i økonomien på 6,7 % i 2020, og arbejdsløshedsprocenten forventes at nå op på 8,8 % i 2020, hvilket er en stigning fra 5,8 % i 2019. Slovakiet har reageret med en lang række foranstaltninger til afbødning af krisens negative virkninger, herunder en omfordeling af 1,2 mia. EUR i uudnyttede midler fra samhørighedspolitikken. Foranstaltningerne omfatter ordninger med nedsat arbejdstid og lønkompensation, indkomststøtte til lønmodtagere i form af sygdoms- og plejeydelser samt tilskud til selvstændige som kompensation for deres indkomsttab. Andre foranstaltninger, der skal støtte virksomheder og selvstændige med likviditet, omfatter banklån, skatteudsættelser og udsættelse af socialsikringsbidrag samt ydelse af bankgarantier og gunstige renteordninger. En låneordning for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) med en oprindelig bevilling på 38 mio. EUR vil blive udvidet med 330 mio. EUR fra ubrugte EU-midler og en national ordning på 500 mio. EUR. Yderligere foranstaltninger omfatter udskydelse af skatterevisioner og indbetalinger af forskudsskat samt udsættelse af huslejen for virksomheder og enkeltpersoner.

(18)Covid-19-pandemien har gjort det endnu vigtigere for Slovakiet at løse de strukturelle udfordringer i sit sundhedssystem. Der er behov for yderligere investeringer for at gøre sundhedssystemet mere modstandsdygtigt, afhjælpe manglen på sundhedspersonale og sikre en tilstrækkelig forsyning af kritiske medicinske produkter samt en tilstrækkeligt udbygget infrastruktur. Sideløbende med bestræbelserne på at sikre tilstrækkeligt mange medarbejdere i sundhedssektoren i fremtiden kan effektive politikker mindske den geografisk ulige fordeling af læger og sikre, at hele befolkningen har adgang til pleje. Det er af afgørende betydning at modernisere hospitalsnettet og tage hånd om den strukturelle mangel på finansiering af de offentlige hospitaler for at øge kvaliteten og omkostningseffektiviteten i sundhedsvæsenet. Der er behov for at styrke den primære sundhedspleje, så presset på hospitalerne mindskes, samt for en bedre forvaltning af kroniske lidelser og en øget koordinering på tværs af forskellige niveauer og typer af sundhedsydelser. Særligt bekymrende er den utilstrækkelige adgang til langtidspleje af god kvalitet og til en overkommelig pris som følge af en generel mangel på finansiering af plejetjenester i nærmiljøet og i hjemmet, en fragmenteret forvaltning samt manglen på systemisk koordinering af social- og sundhedstjenester.

(19)Covid-19-krisen har fremhævet de sociale problemer, der allerede eksisterer i Slovakiet. Der er derved opstået et presserende behov for at sikre arbejdstagerne tilstrækkelig indkomstkompensation i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter. For at afbøde krisens indvirkning på beskæftigelsen er der ved hjælp af EU-midler iværksat ordninger med nedsat arbejdstid. Ifølge Kommissionens prognose forventes arbejdsløsheden at stige til 8,8 % i 2020 og falde til 7,1 % i 2021. Trods nogle lempelser i 2018 er arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet i Slovakiet præget af strenge støtteberettigelseskrav, en relativt kort støtteperiode (der som hovedregel er seks måneder, men er forlænget en smule under krisen) samt lav dækningsgrad for støttemodtagerne. Nogle grupper er særligt sårbare over for krisen og risikerer at få deres adgang til sociale beskyttelses- og plejetjenester begrænset, herunder marginaliserede romasamfund, der ofte heller ikke har adgang til væsentlige tjenester, samt ældre og lavtuddannede.

(20)Krisen har øget behovet for at styrke befolkningens digitale færdigheder, herunder lærernes, samt for at øge bredbåndsdækningen, da mange elever, navnlig i marginaliserede romasamfund, stadig er uden internetforbindelse i hjemmet eller mangler andre forudsætninger for hjemmeundervisning. Det er fortsat en udfordring at sikre lige adgang til inklusiv uddannelse af høj kvalitet, da elevernes grundlæggende færdighedsniveau og generelle resultater i høj grad afhænger af deres socioøkonomiske baggrund. Resultaterne varierer meget fra skole til skole og fra region til region, hvilket også afspejles i den høje andel af unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt, hvilket navnlig ses i det østlige Slovakiet. Det er stadig ikke særligt attraktivt at være lærer, og kvaliteten af lærergrunduddannelsen er fortsat lav. Desuden er andelen af børn, navnlig børn under tre år, der er indskrevet i førskoleundervisning og børnepasning på nationalt plan, den laveste i EU, hvilket har en yderligere negativ indvirkning på uddannelsesresultaterne.

(21)Covid-19-krisen har gjort det til en presserende prioritet for Slovakiet at gøre hurtig brug af likviditetsstøtten til virksomheder gennem målrettede lån og garantier, idet der især fokuseres på SMV'er, ved at udnytte den nye fleksibilitet inden for de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte med henblik på at støtte økonomien og omfordele midlerne fra samhørighedspolitikken. Tilstrækkelige risikogarantier kan sammen med lave renter og lange løbetider bidrage til at sikre, at der hurtigt formidles lån til virksomhederne, og at disse hurtigt optager dem. Ved udformningen og gennemførelsen af sådanne foranstaltninger er det vigtigt også at tage hensyn til banksektorens modstandsdygtighed. Muligheden for at udskyde betaling af skatter og socialsikringsbidrag kan også være med til at afhjælpe kortsigtede likviditetsproblemer hos SMV'er og selvstændige. På mellemlang sigt prioriteter Slovakiet fortsat bekæmpelse af skatteunddragelse samt øget overholdelse af skattereglerne som et middel til at sikre de offentlige finansers holdbarhed og fremme lige konkurrencevilkår, hvilket baner vej for den økonomiske genopretning. For at sikre SMV'ernes likviditetsbalance er det vigtigt, at offentlige myndigheder på alle niveauer samt virksomheder pålægges at fremskynde betalingen af fakturaer til deres leverandører.

(22)Det er afgørende at fremme et gunstigt erhvervsklima og højne kvaliteten af de offentlige tjenester med henblik på både genopretningen og på at skabe et mere attraktivt investeringsklima. For at sikre en effektiv gennemførelse af genopretningsforanstaltningerne er det vigtigt at mindske unødvendige administrative byrder og forenkle procedurerne, herunder gennem effektiv brug af "one-stop-shops" for virksomheder. Effektiviteten i Slovakiets offentlige institutioner og offentlige administration er samlet set fortsat lav. Den kan forbedres gennem yderligere digitalisering samt bedre koordinering og planlægning af den digitale infrastruktur og softwareudviklingen. En yderligere reformindsats kan forbedre koordineringen vedrørende politikudformning og udkast til forordninger og kan sikre et højt niveau i den offentlige forvaltning og personaleadministration. Med henblik på at gøre økonomien mere modstandsdygtig vil Slovakiet med fordel kunne øge virksomhedernes innovationskapacitet, navnlig blandt SMV'er, ved at bekæmpe fragmenteringen i forvaltningen af forsknings- og innovationsøkosystemet. Et bedre samarbejde mellem erhvervsliv, forskning, den akademiske verden og den offentlige sektor kan fremme udveksling af viden og færdigheder og hjælpe virksomhederne med at skabe innovation og udvikle nye arbejds- og produktionsmuligheder.

(23)For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, bl.a. gennem relevante reformer. Hvis de mindre udviklede regioner skal kunne indhente de andre og blive mere videnbaserede, konkurrencedygtige og produktive, er der behov for flere strategiske investeringer i Slovakiet, navnlig til at udvikle infrastrukturen, herunder digitale og andre centrale tjenester, og til at forbedre transportnettet. Covid-19-udbruddet har fremhævet de allerede eksisterende mangler i den digitale infrastruktur. Øget bredbåndsdækning og -hastighed vil sikre en mere lige og bedre adgang til internettet. Det slovakiske uddannelsessystem og arbejdsmarked kan forbedres, hvis der gøres en indsats for at udstyre befolkningen med færdigheder, der svarer bedre til en økonomi og et samfund i forandring, herunder gennem livslang læring, et stærkere samarbejde mellem erhvervslivet og uddannelsessystemet på alle niveauer og en stærkere sammenkædning af uddannelses- og omskolingsprogrammer med de nuværende og fremtidige behov på arbejdsmarkedet.