Bruxelles, den 29.9.2004

KOM(2004) 624 endelig

2004/0221 (CNS)

Forslag

RÅDETS FORORDNING

om gennemførelse af protokol nr. 4 til akten vedrørende vilkårene for Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union, om Ignalina-kernekraftværket i Litauen "Ignalina-programmet"

Forslag

RÅDETS FORORDNING

om gennemførelse af protokol nr. 9 til akten vedrørende vilkårene for Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union, om Bohunice V1-kernekraftværket i Slovakiet

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Indledning

Produktion af kerneenergi lægger beslag på betydelige finansielle og materilelle ressourcer over en lang årrække. Der er en streng lovgivning på området, og både operatørerne og myndighederne er allerede, når anlæggene tages i brug, opmærksomme på, hvad der skal ske med dem, når produktionen ophører.

I virkeligheden er endelig standsning af driften af et anlæg blot begyndelsen på en ny fase for anlægget, hvorunder de restriktioner med hensyn til strålingsbeskyttelse, som driften har ført med sig, ophæves. Restriktionerne skyldes, at der er en række radioaktive materialer til stede i form af byggematerialer, udstyr, driftsaffald og brugt brændsel.

Disse materialer skal fjernes og behandles afhængigt af deres fysiske egenskaber og radioaktivitet, under overholdelse af gældende sikkerhedsnormer. Alle disse aktiviteter indgår i begrebet demontering. Demonteringen strækker sig over meget lang tid. Af indlysende sikkerhedsgrunde er det nødvendigt at vente på, at radioaktiviteten i de materialer, der skal behandles, aftager. Det bør i denne forbindelse understreges, at demonteringen ikke regnes for afsluttet, førend lokaliteten er fuldstændig saneret. Endelig nedlæggelse af kapacitet for kernekraftproduktion har også nogle ikke-nukleare følger, som der må tages højde for, f.eks. opretholdelse af produktionskapaciteten af hensyn til forsyningssikkerheden.

Situationen i Litauen og Slovakiet

Demontering af et nukleart anlæg kræver anselige beløb. For en kernereaktors vedkommende anslås det at ligge omkring 15% af den samlede investering. De EU-medlemsstater, der producerer el på grundlag af kerneenergi, har hver især etableret deres eget system til sikring af, at der er de nødvendige midler til rådighed til demontering af deres nukleare anlæg.

Det bør her bemærkes, at Litauen og Slovakiet som følge af deres fortid først for forholdsvis nylig har kunnet etableret et sådant system. De beløb, der hidtil er sat til side, er således ikke tilstrækkelige til demontering af reaktorerne.

Denne situation krævede en solidarisk reaktion fra Fællesskabets side, eftersom der i forbindelse med tiltrædelsesforhandlingerne med de to lande blev givet tilsagn om tidlig lukning af deres kernereaktorer, hvilket også fremgår af tiltrædelsesakten, der trådte i kraft den 1. maj 2004.

Tilsagn om hurtig lukning og de finansielle følger heraf

Litauen har under tiltrædelsesforhandlingerne givet tilsagn om at lukke Ignalina-kernekraftværkets blok 1 inden 2005 og blok 2 senest den 31. december 2009. Dette tilsagn indgår i protokol nr. 4 til akten vedrørende vilkårene for Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union.

Det bør nævnes, at der ifølge protokollen ydes fortsat forlænget EU-støtte under det såkaldte "Ignalina-program", også i perioden for de næste finansielle overslag. Støtten ydes til såvel demonteringsprocessen som til de ikke-nukleare følgevirkninger.

Det er i en undersøgelse, der er finansieret under PHARE og udført af konsortiet NIS/SGN/SKB, anslået, at omkostningerne til demontering af Ignalina-værkets blok 1 og 2, som er af typen RBMK 1500, bliver på ca. 1 mia. EUR (2000-priser). Dette skøn, som er bekræftet af andre internationale undersøgelser, omfatter alt arbejde, også affaldshåndtering, men ikke slutdeponeringen af det brugte brændsel. Det skal bemærkes, at Litauens myndigheder hele tiden har fremlagt højere skøn. Hertil kommer de ikke-nukleare omkostninger (f.eks. erstatning af produktionskapaciteten og foranstaltninger til forbedring af forsyningssikkerheden), som følger af demonteringen.

I betragtning af de store beløb, der kræves til demonteringen af disse anlæg, har EU desuden accepteret, at de samlede bevillinger i den periode, som de næste finansielle overslag dækker, bliver af passende størrelse[1], idet programmeringen af midlerne skal baseres på det faktiske betalingsbehov og absorptionsevnen.

Slovakiet har givet tilsagn om at lukke Bohunice-kraftværkets blok 1 senest den 31. december 2006 og blok 2 senest den 31. december 2008. Omkostningerne til demontering af disse to enheder (der tilsammen benævnes Bohunice V1, og hvis reaktorer er af typen VVER 440/230) anslås til 750 mio. EUR (2000-priser), inklusive slutdeponering af det brugte brændsel. Det er vigtigt at fremhæve, at Slovakiets myndigheder har givet tilsagn om at komplettere de finansielle behov til demonteringen.

EU har allerede etableret specifikke støtteprogrammer. Som led i PHARE-programmet blev der afsat 210 mio. EUR til Litauen og 150 mio. EUR til Slovakiet frem til 2003. I perioden 2004-2006 er der med hjemmel i protokol nr. 4 og 9 til tiltrædelsesakten afsat 285 mio. EUR i støtte til demonteringen af Ignalina og følgerne heraf, og 90 mio. EUR til Bohunice.

Ifølge Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 14. juli 2004, "Finansielle overslag 2007-2013"[2], bør der oprettes en særlig budgetpost til dette formål under udgiftsområde 1A. Der skal tildeles denne budgetpost passende bevillinger fra to kilder:

- beløb, der står til rådighed under udgiftsområde 1A, bortset fra de beløb, der er afsat til uddannelse, forskning, social- og arbejdsmarkedspolitik og de transeuropæiske net, op til 80 mio. EUR om året

- væksttilpasningsfonden, for så vidt angår restbeløbet.

I meddelelsen fra Kommissionen erindres der om EU's tilsagn i forbindelse med tiltrædelsen, og det anføres at Kommissionen i september 2004 vil fremlægge forslag til en særlig afgørelse om EU's bidrag til nedlukninger. Det præciseres, at denne afgørelse "vil blive baseret på en objektiv vurdering af de finansielle behov og på tidsprofilen for de dermed forbundne udbetalinger i forbindelse med hvert atomkraftværk, der skal nedlukkes, med udgangspunkt i de faktiske udgifter, der i forvejen er finansieret i årene 2004-06".

Ud fra de ovenfor anførte anslåede finansieringsbehov og absorptionsevnen, som den er vurderet ud fra den støtte, der er tildelt i indeværende periode, skønner Kommissionen, at EU med et samlet bidrag på 1,052 mia. EUR vil kunne opfylde de tilsagn, der er givet for perioden 2007-2013.

De foreliggende forordningsforslag har til formål at fastlægge de retlige rammer for ydelse af EU-støtte fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2013.

På grundlag af de beløb, der er disponeret over i perioden 2004-2006, ansættes de årlige budgetoverslag til ca.

- 103 mio. EUR til Ignalina 1 og 2

- 30 mio. EUR til Bohunice 1 og 2.

Midlerne kan stilles til rådighed som EU-bidrag til de internationale fonde for støtte til nedlæggelse, som forvaltes af Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling.

De aktiviteter, der kan finansieres med denne støtte, skal naturligvis vedrøre de tekniske operationer ved demontering af nukleare anlæg. Det er dog bestemt, at støtten ikke skal begrænses til de tekniske aspekter, men også kan ydes i forbindelse med de ikke-nukleare følgevirkninger af demonteringen.

Det er klart, at lukning af kernereaktorer indvirker på de pågældende landes energiforsyningssikkerhed, men også EU's energiforsyningssikkerhed kan blive påvirket. Der forsvinder faktisk en ikke ubetydelig elproduktionskapacitet, som skal erstattes.

Desuden er det af hensyn til sikkerheden afgørende at støtte den indsats, som Litauen gør for i størst muligt omfang at fastholde den højt kvalificerede arbejdskraft ved kraftværkerne med henblik på demonteringen.

Retsgrundlag

Situationen er forskellig for de to lande, og der gælder forskellige retsgrundlag i de to tilfælde. Litauens tilfælde er utvivlsomt det letteste at forholde sig til, eftersom protokol nr. 4 til tiltrædelsesakten er særlig klart formuleret. Det fremgår af artikel 3, stk. 2, deri, at "gennemførelsesbestemmelserne for det forlængede Ignalina-program vil blive besluttet efter proceduren i artikel 56 i tiltrædelsesakten …". I den artikel hedder det, at medmindre der er truffet andre bestemmelser, vedtager Rådet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af, i det foreliggende tilfælde, det finansielle bidrag til demontering af Ignalina. Protokol nr. 4 udgør således et specifikt retsgrundlag.

For Slovakiets vedkommende henvises der i protokol nr. 9 kun til PHARE-programmet, som udløber og derfor ikke kan gælde for perioden efter 2006. Ifølge protokollen er det påkrævet at fortsætte finansieringen efter 2006, men der fastsættes ikke som for Litauens vedkommende noget specifikt retsgrundlag. Tiltrædelsesakten og protokol nr. 9 kan ikke anvendes som retsgrundlag for fastsættelse af finansiering inden for de næste finansielle overslag. Når det er tilfældet, kan kun Euratom-traktatens artikel 203 udgøre det fornødne retsgrundlag. Den lyder således: "Såfremt en handling fra Fællesskabets side viser sig påkrævet for at virkeliggøre et af Fællesskabets mål, og denne Traktat ikke indeholder fornøden hjemmel hertil, udfærdiger Rådet på forslag af Kommissionen og efter at have indhentet udtalelse fra Europa-Parlamentet med enstemmighed passende forskrifter herom."

Det kan på dette sted fremdrages, at Bulgarien ligeledes har 4 reaktorer, som der er afgivet tilsagn om tidlig lukning af. Kozloduy-værkets blok 1 og 2 blev lukket ved udgangen af 2003, og blok 3 og 4 skal lukkes i 2006. Ligeom det var tilfældet for Litauen og Slovakiet, er der som led i forhandlingerne om Bulgariens tiltrædelse udarbejdet et udkast til en protokol til Bulgariens tiltrædelsesakt, ifølge hvilken der i endnu to år efter tiltrædelsen, dvs. indtil 2009, skal ydes finansiel støtte til demontering af Kozloduy-værkets blok 1-4. Eftersom der ikke er planer om at fortsætte finansieringen efter 2009, synes vedtagelse af en forordning ikke nødvendig på nuværende tidspunkt. De forventede beløb i perioden 2007-2009 er på ca. 70 mio. EUR om året (i alt 210 mio. EUR).

Konklusion

Finansiering af demontering af nukleare anlæg, som der er givet tilsagn om tidlig lukning af, har indtaget en meget fremtrædende plads i drøftelserne om EU's udvidelse. De pågældende stater har accepteret at lukke flere reaktorer. EU har på sin side givet udtryk for sin solidaritet ved at yde finansiel støtte til demonteringen. EU har allerede opfyldt sine forpligtelser for perioden 2004-2006. Nu er det som fastsat i tiltrædelsesakten påkrævet at tilvejebringe de instrumenter, der er nødvendige for, at EU kan indfri sine forpligtelser under de næste finansielle overslag for perioden 2007-2013.

På denne baggrund anmodes Rådet om at vedtage vedlagte forordningsforslag.

Forslag

RÅDETS FORORDNING

om gennemførelse af protokol nr. 4 til akten vedrørende vilkårene for Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union, om Ignalina-kernekraftværket i Litauen "Ignalina-programmet"

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til akten vedrørende vilkårene for Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union, særlig artikel 56 og protokol nr. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, særlig artikel 110 [ ],

under henvisning til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget[3], særlig artikel 166,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[4], og

ud fra følgende betragtninger:

Unionen har givet tilsagn om fortsat at yde en supplerende bistand, som står i passende forhold til Litauens indsats for at demontere Ignalina-kernekraftværket, også efter Litauens tiltrædelse af Den Europæiske Union, i perioden frem til 2006 og derefter. Dette tilsagn er formelt udtrykt i protokol nr. 4 til tiltrædelsesakten af 2003, som vedrører Ignalina-værket i Litauen.

Litauen har reageret på dette udtryk for solidaritet fra Unionens side ved at forpligte sig til at lukke Ignalina-kernekraftværkets blok 1 inden 2005 og blok 2 i 2009 og til helt at demontere disse enheder. Der er for perioden 2004-2006 fastlagt et støtteprogram, hvor der er 285 mio. EUR til rådighed.

Demonteringen af Ignalina-kernekraftværket, som består af to reaktorer af RBMK-typen på hver 1500 MW, arvet fra det tidligere Sovjetunionen, er uden fortilfælde og udgør en usædvanlig stor finansiel byrde for Litauen, som ikke står i et rimeligt forhold til landets størrelse og økonomiske formåen. Demonteringen vil strække sig over en længere periode end den, Fællesskabets nuværende finansielle overslag dækker.

Ifølge artikel 3 i protokol nr. 4 skal Ignalina-programmet for 2004-2006 fortsætte uden afbrydelse og forlænges ud over 2006 i overensstemmelse med proceduren i tiltrædelsesaktens artikel 56. Det forlængede program skal bygge på de samme elementer og principper som programmet for 2004-2006.

Der er derfor behov for at vedtage gennemførelsesbestemmelser for den supplerende EU-bistand i 2007-2013 for at imødegå følgerne af lukningen og demonteringen af Ignalina-kernekraftværket.

Ifølge artikel 3, stk. 4, i protokol nr. 4 skal de samlede gennemsnitlige bevillinger til det udvidede Ignalina-program være af en passende størrelse for den periode, som de næste finansielle overslag dækker. Programmering af disse midler vil blive baseret på det faktiske betalingsbehov og absorptionsevnen.

Der er for flere år siden oprettet internationale fonde for demontering, som forvaltes af Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling. Fællesskabet er største bidragyder hertil, bl.a. via PHARE-programmet.

Derfor bør der på Fællesskabets budget opføres et beløb på 815 mio. EUR til finansiering af demontering af Ignalina-kernekraftværket over perioden 2007-2013.

Den finansielle bistand kan fortsat stilles til rådighed som bidrag fra Fællesskabet til den internationale fond for støtte til demontering af Ignalina, som forvaltes af Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling.

Ignalina-programmet omfatter ligeledes foranstaltninger, der skal hjælpe de ansatte ved anlægget til at opretholde en høj driftsmæssig sikkerhed på Ignalina-kernekraftværket i perioden indtil lukningen og under demonteringen af reaktorerne.

Blandt Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udviklings opgaver er forvaltning af de offentlige midler, der er afsat til programmerne for demontering af nukleare anlæg, og opfølgning af den finansielle forvaltning af programmerne, således at de offentlige midler udnyttes bedst muligt. Endvidere skal Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling gennemføre de budgetmæssige opgaver, som Kommissionen overlader til den i henhold til artikel 53, stk. 7, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers budget[5].

Demonteringen af Ignalina-kernekraftværket gennemføres i overensstemmelse med gældende miljølovgivning, særlig Rådets direktiv 85/337/EØF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet.

Et finansielt referencegrundlag, jf. punkt 34 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren, indsættes i denne forordning for hele programmets varighed, uden at dette indvirker på budgetmyndighedens beføjelser som fastlagt i EF-traktaten -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Denne forordning fastsætter, hvorledes protokol nr. 4 til akten vedrørende vilkårene for Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union, om Ignalina-kernekraftværket i Litauen, skal gennemføres i perioden 2007-2013.

Det sikres derves, at "Ignalina-programmet" fortsætter uden afbrydelse og forlænges som anført i artikel 3 i protokol nr. 4.

Artikel 2

Ignalina-programmet omfatter bl.a. foranstaltninger til støtte for demontering af Ignalina-kernekraftværket, foranstaltninger til genopretning af miljøet i overensstemmelse med gældende fællesskabsret og til modernisering af den konventionelle produktionskapacitet som erstatning for produktionskapaciteten i de to reaktorer i Ignalina-kraftværket samt andre foranstaltninger, der ligger i forlængelse af beslutningen om at lukke og demontere dette værk, og som bidrager til den nødvendige omstrukturering, genopretning af miljøet og modernisering af Litauens energiproduktion, -transmission og -distribution og til at øge energiforsyningssikkerheden og forbedre energieffektiviteten i Litauen.

Ignalina-programmet omfatter ligeledes foranstaltninger, der skal hjælpe de ansatte ved anlægget til at opretholde en høj driftsmæssig sikkerhed på Ignalina-kernekraftværket i perioden indtil lukningen og under demonteringen af reaktorerne.

Artikel 3

Det beløb, der er nødvendigt for gennemførelse af de i artikel 2 planlagte aktiviteter mellem den 1. januar 2007 og den 31. december 2013, er på 815 mio. EUR.

De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.

Bevillingerne til Ignalina-programmet kan revideres i perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2013 i takt med gennemførelsen af programmet, således at det sikres, at programmeringen og tildelingen af ressourcer virkelig baseres på det faktiske betalingsbehov og absorptionsevnen.

Artikel 4

Bidraget kan inden for rammerne af Ignalina-programmet for visse foranstaltningers vedkommende udgøre op til 100 % af de samlede udgifter. Der bør udfoldes alle bestræbelser på at fortsætte den samfinansieringspraksis, der er indført som led i førtiltrædelsesbistanden og bistanden i perioden 2004-2006 til Litauens indsats for demonteringen, samt om nødvendigt at tiltrække medfinansiering fra andre kilder.

Artikel 5

Bistanden under Ignalina-programmet som fastsat i artikel 2 kan stilles til rådighed som et bidrag fra Fællesskabet til den Internationale Støttefond for Nedlæggelsen af Ignalina-kernekraftværket, som forvaltes af Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling.

Bistanden under Ignalina-programmet omfatter ligeledes foranstaltninger, der skal hjælpe de ansatte ved anlægget til at opretholde en høj driftsmæssig sikkerhed på Ignalina-kernekraftværket i perioden indtil lukningen og under demonteringen af reaktorerne.

Artikel 6

Offentlig støtte fra nationale og internationale kilder og kilder i Fællesskabet

til genopretning af miljøet i overensstemmelse med gældende fællesskabsret og til de moderniseringsforanstaltninger, der gennemføres på det litauiske varmekraftværk i Elektrenai, og som er afgørende for erstatning af Ignalina-værkets to reaktorers produktionskapacitet, og til demonteringen af Ignalina-kernekraftværket

skal være forenelig med det indre marked som fastsat i EF-traktaten.

Offentlig støtte fra nationale og internationale kilder og kilder i Fællesskabet til Litauens bestræbelser på at imødegå følgerne af lukningen og demonteringen af Ignalina-kernekraftværket kan ud fra en individuel vurdering anses for at være forenelig med det indre marked i henhold til EF-traktaten, navnlig offentlig støtte til fremme af energiforsyningssikkerheden.

Artikel 7

Med forbehold af bestemmelserne i artikel 1 i protokol nr. 4 til tiltrædelsesakten finder den generelle beskyttelsesklausul, der er omhandlet i artikel 37 i tiltrædelsesakten, anvendelse indtil den 31. december 2012, hvis energiforsyningen afbrydes i Litauen.

Artikel 8

Kommissionen kan enten direkte ved hjælp af en af sine medarbejdere eller via et kvalificeret eksternt organ efter eget valg foretage en kontrol af anvendelsen af tilskuddet. Kontrollen kan foretages i hele aftalens løbetid og i en periode på fem år fra datoen for udbetaling af sidste rate af tilskuddet. Resultaterne af disse kontroller kan føre til, at Kommissionen træffer beslutning om tilbagesøgning.

Kommissionens personale og eksterne personer, der har fået mandat fra Kommissionen, skal i det omfang, det er nødvendigt til udførelse af disse kontroller, have adgang til modtagerens kontorlokaler og til alle nødvendige oplysninger, også i elektronisk form.

Revisionsretten har samme rettigheder, herunder adgangsrettigheder, som Kommissionen.

For at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder, bemyndiges Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) til i overensstemmelse med Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96[6] at foretage kontrol og undersøgelser på stedet som led i det her omhandlede program.

I forbindelse med de fællesskabsaktioner, der finansieres via denne forordning, betragtes som uregelmæssighed, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95, enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse eller misligholdelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade De Europæiske Fællesskabers almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af Fællesskaberne, ved afholdelse af en uretmæssig udgift, eller budgetter, der forvaltes af andre internationale organisationer på Fællesskabernes vegne.

I aftalerne mellem Fællesskabet og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling om tildeling af fællesskabsmidler til Den Internationale Støttefond for Nedlæggelsen af Ignalina-kernekraftværket indgår der bestemmelser, som beskytter Fællesskabets finansielle interesser mod svig, korruption og andre uregelmæssigheder, og som giver Kommissionen, OLAF og Revisionsretten mulighed for at foretage kontrol på stedet.

Artikel 9

Kommissionen forestår gennemførelsen af denne forordning og aflægger regelmæssigt beretning herom for Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen foretager en midtvejsevaluering i overensstemmelse med artikel 3.

Artikel 10

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

[…]

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE

+++++ TABLE +++++

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

La ligne utilisée pour les années 2004-2006 est la suivante : 060505 sûreté nucléaire -mesures transitoires (démantèlement). Elle est destinée à financer les fonds de démantèlement de la centrale nucléaire d’Ignalina/Lituanie.

Selon la Communication adoptée le 14 juillet 2004[7],« Dans le cadre des traités d'adhésion, des obligations légales ont été introduites ou sont en cours de négociation, concernant la charge financière exceptionnelle que représente le démantèlement de certaines installations nucléaires. L'Union européenne s’engage à apporter une aide financière additionnelle adéquate aux efforts de démantèlement après 2006. Une ligne budgétaire spécifique serait créée sous la Rubrique 1A[8] .

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 815 millions d'euros en CE

2.2 Période d’application:

(2007 – 2013)

2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros ( à la 3 e décimale)

€ million

+++++ TABLE +++++

4. BASE JURIDIQUE

Le protocole n° 4 à l’Acte d’accession , en son article 3 alinéa 2, dispose que « Les modalités de mise en œuvre du programme Ignalina, une fois prorogé, sont arrêtées conformément à la procédure prévue à l’article 56 de l’Acte d’adhésion… ». Cet article dispose que sauf s’il en est disposé autrement, le Conseil, statuant à la majorité qualifiée sur proposition de la Commission, arrête les mesures nécessaires pour mettre en œuvre, en l’espèce, la contribution financière pour le démantèlement d’Ignalina. Le protocole n° 4 prévoit donc une base juridique spécifique.

5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION

5.1 Nécessité d'une intervention communautaire [9]

5.1.1 Objectifs poursuivis

Dans le cadre des négociations d’adhésion, la Lituanie s’est engagée à fermer l’unité 1 de la centrale nucléaire d’Ignalina avant 2005 et l’unité 2 le 31 décembre 2009 au plus tard. Ces engagements de fermeture ont été repris dans le cadre du protocole n° 4 à l’Acte relatif aux conditions d’adhésion à l’Union européenne de la République tchèque, de l’Estonie, de Chypre, de la Lettonie, de la Lituanie, de la Hongrie, de Malte, de la Pologne, de la Slovénie et de la Slovaquie.

Il convient de rappeler que ce protocole prévoit, entre autre, la poursuite sans interruption et la prorogation d’un soutien communautaire dans le cadre du « Programme Ignalina » la continuation d’un soutien communautaire au démantèlement y compris pour la période des prochaines perspectives financières. Le soutien couvre le processus de démantèlement ainsi que ses conséquences non nucléaires.

L’étude qui a été financée dans le cadre de PHARE, réalisée par un consortium NIS/SGN/SKB et confirmée par d’autres études internationales, a estimé le coût du démantèlement des unités 1 et 2 de la centrale d’Ignalina, de type RBMK 1500, à environ 1 milliard d’euros (valeur 2000) pour l’ensemble des opérations, incluant le traitement des déchets, exemption faite du stockage définitif des combustibles usés. Il convient de noter que les autorités lituaniennes ont toujours présenté des évaluations plus élevées. Les coûts non nucléaires (par exemple le remplacement des capacités de production ; les mesures liées à la sécurité d’approvisionnement) découlant du démantèlement doivent être rajoutés.

Compte tenu de l’importance des sommes nécessaires au démantèlement de ces installations, l’Union européenne a également accepté que pour la période couverte par les prochaines perspectives financières l’ensemble des crédits soit adéquat[10], la programmation des ressources devant être fondée sur les besoins de financement et les capacités d’absorption réelles.

5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante

Il n’y a pas d’évaluation ex-ante car il s’agit d’une action découlant des négociations d’adhésion. Cette proposition ne porte pas sur la nécessité de démanteler ces installations mais sur la poursuite de son financement. Il a toujours entendu que le démantèlement était une action de longue durée et coûteuse.

5.1.3 Valeur ajoutée communautaire

Le financement du démantèlement des installations nucléaires faisant l’objet d’engagements de fermeture anticipée a occupé une place très importante dans le cadre des discussions d’élargissement de l’Union européenne. Les états concernés ont accepté de fermer certains réacteurs. L’Union européenne, pour sa part, a témoigné de sa solidarité à leur égard en leur octroyant une assistance financière afin d’accompagner le démantèlement. L’Union a déjà honoré ses engagements dans le cadre de la période 2004-2006. Il est désormais nécessaire, conformément à ce que prévoit l’Acte d’adhésion, de mettre en place les instruments nécessaires lui permettant de remplir ses obligations dans le cadre des prochaines perspectives financières pour la période 2007-2013.

5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire

Les crédits affectés au programme Ignalina serviront à couvrir différentes mesures visées à l’article 2, paragraphes 3 et 4 du Protocole n° 4 du traité d’adhésion.

La priorité sera donnée aux travaux de déclassement proprement dits, de manière à assurer un haut niveau de sûreté nucléaire, aux mesures de modernisation des capacités conventionnelles de production d’énergie, à l’amélioration de la sécurité de l’approvisionnement énergétique par l’interconnexion avec les réseaux transeuropéens et aux mesures destinées à aider le personnel de la centrale à maintenir un niveau élevé de sûreté opérationnelle dans la centrale au cours de la période précédant la fermeture et pendant le déclassement des réacteurs.

5.3 Modalités de mise en œuvre

Les crédits correspondants aux actions envisagées sous le point 5.2, à l’exception des mesures destinées à aider le personnel de la centrale à maintenir un niveau élevé de sûreté opérationnelle dans la centrale, pourront être mis à disposition en tant que contribution de la Communauté au Fonds international d’appui au démantèlement administré par la Banque européenne pour la reconstruction et le développement (BERD).

Les mesures destinées à aider le personnel de la centrale seront gérées par la Commission.

6. INCIDENCE FINANCIÈRE

6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation)

(Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué par la ventilation dans le tableau 6.2. )

6.1.1 Intervention financière

Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3 e décimale)

+++++ TABLE +++++

Le besoin total en ressources humaines s’élève à 2,5 fonctionnaires. Actuellement, 0,75 fonctionnaire est en place.

7.2 Incidence financière globale des ressources humaines

+++++ TABLE +++++

Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.

7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action

+++++ TABLE +++++

Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois.

(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.

+++++ TABLE +++++

(Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB.

Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.)

Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l'intérieur de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle.

8. SUIVI ET ÉVALUATION

8.1 Système de suivi

Les indicateurs de suivi feront intervenir en particulier :

- La fermeture effective dans les délais prévus des réacteurs concernés i.e Ignalina 1 pour le 31/12/2004, Ignalina 2 pour le 31/12/2009

- Disponibilité des propositions annuelles de financement sur la base de rapports d’avancement

- Elaboration des accords de subvention avec la BERD

- Elaboration des accords détaillés avec des estimations de coûts

- Reporting régulier

8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue

La Commission fera régulièrement rapport au Parlement européen et au Conseil ; en outre elle procédera à une évaluation à mi parcours et en 2013.

9. MESURES ANTIFRAUDE

Comme prévu à l’article 8, la Commission, soit directement par l’intermédiaire de ses agents soit par l’intermédiaire de tout autre organisme externe qualifié de son choix, a le droit d’effectuer un audit sur l’utilisation qui est faite de la subvention. Ces audits peuvent se faire pendant toute la durée du contrat ainsi que pendant une période de cinq ans à compter de la date de paiement du solde de la subvention. Le cas échéant, les résultats de ces audits pourront conduire à des décisions de recouvrement de la part de la Commission.

Le personnel de la Commission ainsi que les personnes extérieures mandatées par la Commission ont un accès approprié, en particulier aux bureaux du bénéficiaire, ainsi qu’à toutes les informations nécessaires, y compris sous format électronique, pour mener à bien ces audits.

La Cour des Comptes dispose des mêmes droits, notamment le droit d’accès, que la Commission.

En outre, afin de protéger les intérêts financiers des Communautés européennes contre les fraudes et autres irrégularités, l’Office européen de Lutte Anti-Fraude (OLAF) est autorisée à effectuer des contrôles et vérifications sur place dans le cadre du présent programme, conformément au règlement (EURATOM, CE) n° 2185/96 du Conseil[12].

Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1 paragraphe 2 du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d’une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d’une obligation contractuelle résultant d’un acte ou d’une omission par un opérateur économique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général des communautés européennes, à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue, ou encore à des budgets gérés par d’autres organisations internationales pour le compte des Communautés.

Les accords entre la Communauté et la Banque européenne pour la reconstruction et le développement relatif à la mise à disposition des fonds communautaires au Fond international d’appui au démantèlement, prévoient des dispositions appropriées afin de protéger les intérêts financiers de la Communauté contre la fraude, la corruption et les autres irrégularités et de permettre à la Commission, l’OLAF et la Cour des Comptes d’effectuer des contrôles sur place.

2004/0221 (CNS)

Forslag

RÅDETS FORORDNING

om gennemførelse af protokol nr. 9 til akten vedrørende vilkårene for Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union, om Bohunice V1-kernekraftværket i Slovakiet

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 203,

under henvisning til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, særlig artikel 110 [ ],

under henvisning til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget[13], særlig artikel 166,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[14],

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og

ud fra følgende betragtninger:

Slovakiet har givet tilsagn om at lukke Bohunice V1-kernekraftværkets blok 1 senest den 31. december 2006 og blok 2 senest den 31. december 2008. Unionen har erklæret sig villig til at fortsætte sin finansielle støtte indtil 2006 som en videreførelse af den førtiltrædelsesstøtte, der er ydet under PHARE-programmet, for således at bidrage til Slovakiets indsats for demontering.

Protokol nr. 9 til akten vedrørende vilkårene for Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union omhandler blok 1 og 2 af Bohunice V1-kernekraftværket i Slovakiet. Den præciserer, at Slovakiet har givet tilsagn om at lukke Bohunice-kernekraftværket, og etablerer med dette for øje et bistandsprogram for 2004-2006, hvortil der er 90 mio. EUR til rådighed.

Den Europæiske Union har i protokollen ligeledes erkendt, at nedlæggelsen af Bohunice V1-kernekraftværket vil tage længere tid, end der er dækning for i det nugældende finansielle overslag, og at denne indsats udgør en væsentlig finansiel byrde for Slovakiet. Når der skal træffes beslutning om fortsættelse af Unionens bistand på dette område efter 2006, vil der blive taget hensyn til denne situation.

Der er for flere år siden oprettet internationale fonde for demontering, som forvaltes af Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling. Fællesskabet er største bidragyder hertil, bl.a. via PHARE-programmet.

Derfor bør der på Fællesskabets budget opføres et beløb på 237 mio. EUR til finansiering af demontering af Bohunice V1-kernekraftværket over perioden 2007-2013.

Den finansielle bistand kan stilles til rådighed som bidrag fra Fællesskabet til den internationale fond for støtte til demontering af Bohunice, som forvaltes af Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling.

Blandt Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udviklings opgaver er forvaltning af de offentlige midler, der er afsat til programmerne for demontering af nukleare anlæg, og opfølgning af den finansielle forvaltning af programmerne, således at de offentlige midler udnyttes bedst muligt. Endvidere skal Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling gennemføre de budgetmæssige opgaver, som Kommissionen overlader til den i henhold til artikel 53, stk. 7, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers budget[15].

Demonteringen af Bohunice V1-kernekraftværket gennemføres i overensstemmelse med gældende miljølovgivning, særlig Rådets direktiv 85/337/EØF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet.

Et finansielt referencegrundlag, jf. punkt 34 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren, indsættes i denne forordning for hele programmets varighed, uden at dette indvirker på budgetmyndighedens beføjelser som fastlagt i EF-traktaten -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Denne forordning fastsætter et program for, hvorledes den finansielle støtte fra Fællessskabet, som er fastsat i protokol nr. 9 til akten vedrørende vilkårene for Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union, skal ydes.

Artikel 2

Det bidrag fra Fællesskabet, som tildeles til programmet ved denne forordning, ydes med henblik på finanisering af foranstaltninger til støtte for demontering af Bohunice V1-kernekraftværket, foranstaltninger til genopretning af miljøet i overensstemmelse med gældende fællesskabsret og til modernisering af den konventionelle produktionskapacitet som erstatning for produktionskapaciteten i de to reaktorer i Bohunice V1-kraftværket samt andre foranstaltninger, der ligger i forlængelse af beslutningen om at lukke og demontere dette værk, og som bidrager til den nødvendige omstrukturering, genopretning af miljøet og modernisering af Slovakiets energiproduktion, -transmission og -distribution og til at øge energiforsyningssikkerheden og forbedre energieffektiviteten i Slovakiet.

Artikel 3

Det beløb, der er nødvendigt for gennemførelse af de i artikel 2 planlagte aktiviteter mellem den 1. januar 2007 og den 31. december 2013, er på 237 mio. EUR.

De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.

Bevillingerne kan revideres i perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2013 i takt med gennemførelsen af programmet, således at det sikres, at programmeringen og tildelingen af ressourcer virkelig baseres på det faktiske betalingsbehov og absorptionsevnen.

Artikel 4

Bidraget kan for visse foranstaltningers vedkommende udgøre op til 100 % af de samlede udgifter. Der bør udfoldes alle bestræbelser på at fortsætte den samfinansieringspraksis, der er indført som led i førtiltrædelsesbistanden og bistanden i perioden 2004-2006 til Slovakiets indsats for lukningen, samt om nødvendigt at tiltrække medfinansiering fra andre kilder.

Artikel 5

Den finansielle bistand til Bohunice-programmet kan stilles til rådighed som bidrag fra Fællesskabet til den internationale fond for støtte til demontering af Bohunice, som forvaltes af Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling.

Artikel 6

Kommissionen kan enten direkte ved hjælp af en af sine medarbejdere eller via et kvalificeret eksternt organ efter eget valg foretage en kontrol af anvendelsen af tilskuddet. Kontrollen kan foretages i hele aftalens løbetid og i en periode på fem år fra datoen for udbetaling af sidste rate af tilskuddet. Resultaterne af disse kontroller kan føre til, at Kommissionen træffer beslutning om tilbagesøgning.

Kommissionens personale og eksterne personer, der har fået mandat fra Kommissionen, skal i det omfang, det er nødvendigt til udførelse af disse kontroller, have adgang til modtagerens kontorlokaler og til alle nødvendige oplysninger, også i elektronisk form.

Revisionsretten har samme rettigheder, herunder adgangsrettigheder, som Kommissionen.

For at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder, bemyndiges Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) til i overensstemmelse med Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96[16] at foretage kontrol og undersøgelser på stedet som led i det her omhandlede program.

I forbindelse med de fællesskabsaktioner, der finansieres via denne forordning, betragtes som uregelmæssighed, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95, enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse eller misligholdelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade De Europæiske Fællesskabers almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af Fællesskaberne, ved afholdelse af en uretmæssig udgift, eller budgetter, der forvaltes af andre internationale organisationer på Fællesskabernes vegne.

I aftalerne mellem Fællesskabet og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling om tildeling af fællesskabsmidler til Den Internationale Støttefond for Nedlæggelsen af Bohunice-kernekraftværket indgår der bestemmelser, som beskytter Fællesskabets finansielle interesser mod svig, korruption og andre uregelmæssigheder, og som giver Kommissionen, OLAF og Revisionsretten mulighed for at foretage kontrol på stedet.

Artikel 7

Kommissionen forestår gennemførelsen af denne forordning og aflægger regelmæssigt beretning herom for Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen foretager en midtvejsevaluering i overensstemmelse med artikel 3.

Artikel 8

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

[…]

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE

+++++ TABLE +++++

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

La ligne utilisée pour les années 2004-2006 est la suivante : 060505 sûreté nucléaire -mesures transitoires (démantèlement). Elle est destinée à financer les fonds de démantèlement de la centrale nucléaire de Bohunice/Slovaquie.

Selon la Communication adoptée le 14 juillet 2004[17],« Dans le cadre des traités d'adhésion, des obligations légales ont été introduites ou sont en cours de négociation, concernant la charge financière exceptionnelle que représente le démantèlement de certaines installations nucléaires. L'Union européenne s’engage à apporter une aide financière additionnelle adéquate aux efforts de démantèlement après 2006. Une ligne budgétaire spécifique serait créée sous la Rubrique 1A[18] .

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 237 millions d'euros en CE

2.2 Période d’application:

(2007 – 2013)

2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros ( à la 3 e décimale)

€ million

+++++ TABLE +++++

4. BASE JURIDIQUE

Le protocole n° 9 à l’Acte d’adhésion ne fait référence qu’au Programme Phare qui expirera et ne peut donc pas couvrir la période au-delà de 2006. Ce protocole prévoit la nécessité de continuer le financement au-delà de 2006 sans pour autant à l’instar de la Lituanie prévoir une base juridique spécifique. L’Acte d’adhésion et le protocole n°9 ne peuvent pas constituer une base juridique appropriée pour mettre en place un financement dans le cadre des prochaines perspectives financières. Dans ces conditions, il apparaît que seul l’article 203 du traité Euratom puisse constituer une base juridique appropriée. Cet article dispose que « Si une action de la Communauté apparaît nécessaire pour réaliser l’un des objets de la Communauté, sans que le présent traité ait prévu les pouvoirs d’action requis à cet effet, le Conseil, statuant à l’unanimité sur proposition de la Commission et après consultation du Parlement européen, prend les dispositions appropriées.»

5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION

5.1 Nécessité d'une intervention communautaire [19]

5.1.1 Objectifs poursuivis

La Slovaquie s’est engagée à fermer l’unité 1 de la centrale de Bohunice le 31 décembre 2006 au plus tard et l’unité 2 le 31 décembre 2008 au plus tard. Le coût du démantèlement de ces deux unités (communément appelées Bohunice V1, réacteurs de type VVER 440/230) est évalué à 750 millions d’euros (valeur 2000) y compris le stockage définitif des combustibles usés. Il est important de souligner que les autorités slovaques se sont engagées à compléter les besoins financiers du démantèlement.

5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante

Il n’y a pas d’évaluation ex-ante car il s’agit d’une action découlant des négociations d’adhésion. Cette proposition ne porte pas sur la nécessité de démanteler ces installations mais sur la poursuite de son financement. Il a toujours entendu que le démantèlement était une action de longue durée et coûteuse.

5.1.3 Valeur ajoutée communautaire

Le financement du démantèlement des installations nucléaires faisant l’objet d’engagements de fermeture anticipée a occupé une place très importante dans le cadre des discussions d’élargissement de l’Union européenne. Les états concernés ont accepté de fermer certains réacteurs. L’Union européenne, pour sa part, a témoigné de sa solidarité à leur égard en leur octroyant une assistance financière afin d’accompagner le démantèlement. L’Union a déjà honoré ses engagements dans le cadre de la période 2004-2006. Il est désormais nécessaire, conformément à ce que prévoit l’Acte d’adhésion, de mettre en place les instruments nécessaires lui permettant de remplir ses obligations dans le cadre des prochaines perspectives financières pour la période 2007-2013.

5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire

La contribution communautaire allouée par le présent règlement est octroyée dans le but de co-financer des mesures de soutien au démantèlement de la centrale nucléaire de Bohunice V1, des mesures en faveur de la réhabilitation de l’environnement dans le respect de l’acquis et de la modernisation des capacités conventionnelles de production destinées à remplacer les capacités de production des deux réacteurs de la centrale de Bohunice V1, et d’autres mesures qui découlent de la décision de fermer et de déclasser cette centrale et qui contribuent à l’indispensable restructuration, réhabilitation de l’environnement et modernisation des secteurs de la production, de la transmission et de la distribution d’énergie en Slovaquie, ainsi qu’à l’amélioration de la sécurité de l’approvisionnement et de l’efficacité énergétique dans le pays.

5.3 Modalités de mise en œuvre

L’assistance financière pourra être mise à disposition en tant que contribution de la Communauté au Fond international d’appui au démantèlement de Bohunice, administré par la Banque européenne pour la reconstruction et le développement.

6. INCIDENCE FINANCIÈRE

6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation)

(Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué par la ventilation dans le tableau 6.2. )

6.1.1 Intervention financière

Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3 e décimale)

+++++ TABLE +++++

Le besoin total en ressources humaines s’élève à 2,5 fonctionnaires. Actuellement, 0,75 fonctionnaire est en place.

7.2 Incidence financière globale des ressources humaines

+++++ TABLE +++++

Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.

7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action

+++++ TABLE +++++

Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois.

(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.

+++++ TABLE +++++

(Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB.

Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.)

Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l'intérieur de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle.

8. SUIVI ET ÉVALUATION

8.1 Système de suivi

Les indicateurs de suivi feront intervenir en particulier :

- La fermeture effective dans les délais prévus des réacteurs concernés i.e Bohunice 1 pour le 31/12/2006, Bohunice 2 pour le 31/12/2008

- Disponibilité des propositions annuelles de financement sur la base de rapports d’avancement

- Elaboration des accords de subvention avec la BERD

- Elaboration des accords détaillés avec des estimations de coûts

- Reporting régulier

8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue

La Commission fera régulièrement rapport au Parlement européen et au Conseil ; en outre elle procédera à une évaluation à mi parcours et en 2013.

9. MESURES ANTIFRAUDE

Comme prévu à l’article 8, la Commission, soit directement par l’intermédiaire de ses agents soit par l’intermédiaire de tout autre organisme externe qualifié de son choix, a le droit d’effectuer un audit sur l’utilisation qui est faite de la subvention. Ces audits peuvent se faire pendant toute la durée du contrat ainsi que pendant une période de cinq ans à compter de la date de paiement du solde de la subvention. Le cas échéant, les résultats de ces audits pourront conduire à des décisions de recouvrement de la part de la Commission.

Le personnel de la Commission ainsi que les personnes extérieures mandatées par la Commission ont un accès approprié, en particulier aux bureaux du bénéficiaire, ainsi qu’à toutes les informations nécessaires, y compris sous format électronique, pour mener à bien ces audits.

La Cour des Comptes dispose des mêmes droits, notamment le droit d’accès, que la Commission.

En outre, afin de protéger les intérêts financiers des Communautés européennes contre les fraudes et autres irrégularités, l’Office européen de Lutte Anti-Fraude (OLAF) est autorisée à effectuer des contrôles et vérifications sur place dans le cadre du présent programme, conformément au règlement (EURATOM, CE) n° 2185/96 du Conseil[21].

Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1 paragraphe 2 du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d’une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d’une obligation contractuelle résultant d’un acte ou d’une omission par un opérateur économique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général des communautés européennes, à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue, ou encore à des budgets gérés par d’autres organisations internationales pour le compte des Communautés.

Les accords entre la Communauté et la Banque européenne pour la reconstruction et le développement relatif à la mise à disposition des fonds communautaires au Fond international d’appui au démantèlement, prévoient des dispositions appropriées afin de protéger les intérêts financiers de la Communauté contre la fraude, la corruption et les autres irrégularités et de permettre à la Commission, l’OLAF et la Cour des Comptes d’effectuer des contrôles sur place.

[1] jf. artikel 3, stk. 4, i protokol nr. 4.

[2] KOM(2004) 487.

[3] EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

[4] EFT C […] af […], s. […].

[5] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

[6] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

[7] COM(2004) 487.

[8] Competitiveness for growth and employment : toutes les actions de la DG TREN sont regroupées sous cette rubrique.

[9] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.

[10] voir article 3 alinéa 4 du protocole n° 4.

[11] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.

[12] JO L 292 du 15.11.1996, p. 2.

[13] EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

[14] EUT C […] af […], s. […].

[15] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

[16] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

[17] COM(2004) 487.

[18] Competitiveness for growth and employment : toutes les actions de la DG TREN sont regroupées sous cette rubrique.

[19] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.

[20] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.

[21] JO L 292 du 15.11.1996, p. 2.