EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 7.9.2022 COM(2022) 557 final 2022/0281(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201



BEGRUNDELSE 1. FORSLAGETS BEGRUNDELSE OG FORMÅL ·Forslagets begrundelse og formål Dette forslag har til formål at sætte Unionen i stand til at yde yderligere ekstraordinær makrofinansiel bistand (MFA) til Ukraine på 5 mia. EUR i form af lån, samtidig med at EU-budgettet udstyres med midler til at absorbere risikoen for tab på disse yderligere lån og på det makrofinansielle bistandslån på 1 mia. EUR, der blev vedtaget den 12. juli 2022. Desuden søges det med forslaget at forlænge den samme budgetbeskyttelse til at omfatte udbetalingen af lån efter den 15. juli 2022 til de ukrainske myndigheder og ukrainske statsejede enheder inden for rammerne af det allerede undertegnede eksterne lånemandat (ELM). ·Generel baggrund Unionens støtte til Ukraine indgår i solide, langsigtede forbindelser. Ukraine har siden 2014 udviklet et stærkt partnerskab med Unionen, der går videre end blot bilateralt samarbejde og udvikler sig i retning af en gradvis politisk associering og økonomisk integration. Associeringsaftalen mellem Unionen og Ukraine, som trådte i kraft den 1. september 2017 og omfatter et vidtgående og bredt frihandelsområde (DCFTA), har været det vigtigste redskab til at bringe Ukraine og Unionen tættere på hinanden. Ud over at fremme dybere politiske bånd, stærkere økonomiske forbindelser og respekt for fælles værdier har aftalen skabt en solid ramme for en ambitiøs reformdagsorden med fokus på bekæmpelse af korruption samt garanti for et uafhængigt retssystem, retsstatsprincippet og et bedre erhvervsklima. Unionen har vedvarende støttet Ukraines vigtige strukturreformer, som er væsentlige for at tiltrække investeringer, øge produktiviteten og hæve levestandarden på mellemlang og lang sigt. Efter landets ansøgning om EU-medlemskab og tildelingen af status som kandidatland forventes samarbejdet med Ukraine at blive yderligere uddybet, efterhånden som landet bevæger sig fremad på vejen mod Europa. Ukraines langsigtede økonomiske udvikling og fokus på reformer har stået over for en enorm udfordring, siden Rusland invaderede landet den 24. februar 2022 i en hidtil uset handling med uberettiget og uprovokeret aggression. Foruden menneskelige lidelser har Ruslands igangværende angrebskrig mod Ukraine forårsaget enorme skader på landets fysiske infrastruktur (veje, broer, fabrikker osv.) og på dets boligejendomme og offentlige bygninger (boliger, skoler, hospitaler osv.). Kampene har også ført til en massiv udvandring af mennesker med mere end 8 millioner internt fordrevne og mere end 6 millioner flygtninge. Skønnene over den samlede indvirkning på økonomien i form af produktionstab i 2022 og afkald på fremtidig produktion som følge af ødelæggelse af kapital og arbejdskraftindvandring varierer i hundredvis af milliarder. Alene i 2022 forventes Ukraines BNP at falde med mellem 30 % og 50 %, hvilket vil betyde et yderligere tab på mere end 100 mia. EUR foruden ødelæggelsen af fysisk kapital. Udover at påføre økonomien massive skader har Ruslands angrebskrig mod Ukraine bevirket, at staten har mistet adgangen til de internationale kapitalmarkeder. Det deraf følgende underliggende betalingsbalancefinansieringsgab vil ifølge myndighedernes og Den Internationale Valutafonds (IMF's) skøn af juni 2022 udgøre omkring 39 mia. USD for hele 2022. Ifølge IMF's oprindelige vurdering ville Ukraine selv kunne finansiere 9 mia. USD heraf ved at foretage et sikkert træk på sine internationale reserver uden at bringe landets makroøkonomiske stabilitet i fare. Bilaterale og multilaterale tilsagn om finansiel støtte til Ukraine i forbindelse med G7-finansministrenes og centralbankchefernes møde i Petersberg den 18.-20. maj er nået op på næsten 20 mia. USD. Selv om disse tilsagn er afgørende for at støtte den ukrainske stats funktion, vil der — selv hvis de hurtigt udbetales til fulde — være en udækket resterende manko på ca. 10 mia. USD i forhold til det finansieringsbehov, som IMF har anslået. Frigivelsen af en betydelig del af den resterende del af den ekstraordinære makrofinansielle bistand vil tilvejebringe en yderligere mærkbar hjælp og bidrage til at dække en del af det manglende beløb. Som følge af den betydelige forskel mellem forpligtelser og udbetalinger faldt landets internationale reserver med et beløb svarende til 8,5 mia. USD i de første 7 måneder af 2022 og lå ved udgangen af juli på ca. 22,3 mia. USD (der dækker ca. 3,5 måneders fremtidig import), hvilket kun efterlod en meget begrænset buffer til at trække på reserverne i resten af året (idet 20 mia. USD ofte betragtes som et kritisk niveau af reserver, der er nødvendige for at sikre makroøkonomisk stabilitet i landet). I denne stadig mere udfordrende situation devaluerede den ukrainske centralbank (NBU) den 21. juli hryvniaen med 25 % over for den amerikanske dollar, samtidig med at den faste valutakurs bibeholdes. Dette skridt er blevet ledsaget af yderligere foranstaltninger for at minimere efterspørgslen efter udenlandsk valuta. Den 21. juli iværksatte Ukraine endvidere en formel anmodning om samtykke til at suspendere sin afdragsordning for så vidt angår kommerciel gæld som minimum indtil udgangen af 2023. Dette initiativ til suspension af gældsafviklingen blev hilst velkommen af vigtige bilaterale officielle kreditorer, navnlig Group of Creditors of Ukraine, som bakkede op om en hensigtserklæring om at gøre det samme. Initiativet udgør et vigtigt bidrag, som skal bistå Ukraine med at forvalte sin likviditet og forventes at tilvejebringe yderligere budgetlettelser. På Unionens side har mange medlemsstater ydet tilskud og givet tilsagn om yderligere lån og garantier enten bilateralt eller gennem internationale finansielle institutioner. Bilaterale lån, som EU-medlemsstaterne hidtil har ydet, er ydet på lempelige vilkår og rummer et betydeligt tilskudselement, hvis den etablerede OECD-metode til beregning af tilskudselementet i den officielle udviklingsbistand anvendes. Unionen har i løbet af 2022 selv ydet 2,2 mia. EUR til Ukraine i form af MFA-lån. Der blev udbetalt 1,2 mia. EUR i makrofinansiel nødbistand i marts og maj, og yderligere 1 mia. EUR i ekstraordinær makrofinansiel bistand blev udbetalt den 1. og 2. august. Sidstnævnte er den første del af den ekstraordinære makrofinansielle bistand på op til 9 mia. EUR, som blev bebudet i Kommissionens meddelelse af 18. maj om støtte til og genopbygning af Ukraine, og som blev godkendt af Det Europæiske Råd den 23.-24. juni 2022. I lyset af det betydelige samlede finansieringsgab har Unionen meddelt, at den er fast besluttet på at yde et betydeligt bidrag til finansieringen af Ukraines resterende finansieringsbehov i hele 2022. Det presserende behov for at frigive betydelige midler inden årets udgang understreges yderligere af den begrænsede strøm af international finansiel støtte, der er givet tilsagn om i fjerde kvartal. Efter opfordringen fra Det Europæiske Råd den 23.-24. juni og i betragtning af Ukraines presserende behov for kortfristet finansiering forelagde Europa-Kommissionen et første forslag til ekstraordinær makrofinansiel bistand på op til 1 mia. EUR, som blev udbetalt fuldt ud i to trancher den 1. og 2. august 2022. For at fremskynde leveringen af denne ekstraordinære støttepakke forelægger Europa-Kommissionen dette forslag om yderligere ekstraordinær makrofinansiel bistand på 5 mia. EUR i lån til Ukraine. De resterende op til 3 mia. EUR af den bebudede ekstraordinære makrofinansielle bistand på op til 9 mia. EUR vil blive ydet snarest muligt. Ud over at yde direkte støtte godkendte Europa-Kommissionen i juli 2022 en omlægning af anvendelsen af 1,59 mia. EUR i ikkeudbetalte lån under det eksterne lånemandat, hvoraf 1,05 mia. EUR udbetales af EIB i tredje kvartal af 2022 til støtte for de ukrainske myndigheder og 536 mio. EUR i EIB-lån, der udbetales på et senere tidspunkt med henblik på at genoptage udvalgte projekter. Dette kommer oven i de 668 mio. EUR, som Kommissionen og EIB allerede var blevet enige om at omlægge i marts 2022, og som blev udbetalt inden for 1 måned efter begyndelsen af Ruslands angrebskrig. MFA-lånene og de omlagte ELM-lån kommer oven i mange andre typer af EU-bistand, navnlig humanitær, udviklingsmæssig og forsvarsmæssig bistand, suspension af alle importafgifter på ukrainsk eksport i 1 år samt andre solidaritetsinitiativer, som f.eks. afhjælpning af transportflaskehalse, således at eksporten, navnlig af korn, kan sikres. Desuden er dette omfattende EU-støtteprogram en del af den ekstraordinære internationale indsats, som bilaterale donorer og internationale finansielle institutioner gør for at støtte Ukraine på dette kritiske tidspunkt og på vejen til en mere langsigtet genopbygning. Endelig præciseres det i dette forslag i lyset af den høje risiko for finansielle eksponeringer over for Ukraine, hvilke budgetmidler der er nødvendige for at underbygge tildelingen af yderligere ekstraordinære MFA-lån på 5 mia. EUR og udbetalingen af omlagte ELM-lån. ·Forslagets hovedelementer

(1)Denne makrofinansielle bistandstransaktions ekstraordinære karakter I betragtning af de hidtil usete omstændigheder i relation til den russiske angrebskrig mod Ukraine adskiller denne ekstraordinære makrofinansielle bistand sig fra ordinære makrofinansielle bistandstransaktioner, ved at der tilbydes øget fleksibilitet i flere henseender. Det aspekt, at bistanden ydes på lempelige vilkår, styrkes gennem en højere gennemsnitlig løbetid for lånene på op til 25 år og muligheden for, at EU-budgettet dækker renterne og betalinger af administrationsgebyrer. I den aktuelle situation og ulig ordinære makrofinansielle bistandstransaktioner er den foreslåede ekstraordinære makrofinansielle bistand på op til 5 mia. EUR desuden ikke formelt knyttet til et IMF-udbetalingsprogram. I et aftalememorandum, der skal indgås med de ukrainske myndigheder, redegøres der nærmere for frigivelsen af låneraterne. Ud over de valgte politiske betingelser, som udbetalinger inden for rammerne af denne anden del af den ekstraordinære makrofinansielle bistand til Ukraine vil blive knyttet til, vil dette aftalememorandum også pålægge krav om, at de rapporteringssystemer, der er oprettet i forbindelse med første del af den ekstraordinære makrofinansielle bistand, skal tages i anvendelse. De valgte politiske foranstaltninger, som knyttes til udbetalingen af bistanden, vil både være relevante for de mest kritiske emner og stå i et rimeligt forhold til, hvad der kan opnås på nuværende tidspunkt i lyset af den igangværende russiske angrebskrig mod Ukraine. Gennem rapporteringssystemet vil der i det fremtidige aftalememorandum blive lagt vægt på øget gennemsigtighed og ansvarlighed med hensyn til anvendelsen af budgetmidler (herunder de midler, der modtages inden for rammerne af denne bistand). Det kan også omfatte behovsvurderinger, der skal behandles, navnlig af kritisk infrastruktur såsom veje, jernbaner, hospitaler, skoler og boliger. De politiske foranstaltninger, der tager sigte på at øge landets modstandsdygtighed og stabilitet inden for forvaltning og retsstatsforhold og i energisektoren ved hjælp af de 1,2 mia. EUR i makrofinansiel nødbistand, som blev udbetalt i marts og maj 2022, og som ikke er blevet gennemført grundet force majeure, kan også indgå, hvis det er relevant. (2)Budget- og risikostyringsmæssige overvejelser Der skal i forbindelse med denne pakke af ekstraordinære MFA-lån tages hensyn til omfanget og den øgede risikoprofil af Unionens eksponeringer over for Ukraine samt de særlige begrænsninger, som præger EU-budgettet på nuværende tidspunkt. Det påtænkes dog også at yde lånene på meget lempelige vilkår (gennemsnitlig løbetid på op til 25 år), samtidig med at der ydes støtte på kort sigt til den ukrainske stat ved at lette den byrde, der er forbundet med at betale renter — i det mindste inden for rammerne af den nugældende flerårige finansielle ramme (FFR). Idet disse forskellige overvejelser tages i betragtning, afspejler dette forslag følgende: a.Højere tabsabsorberingskapacitet, som står i forhold til højere kreditrisiko I lighed med Europa-Parlamentets og Rådets nylige afgørelse om vedtagelse af ekstraordinær makrofinansiel bistand på op til 1 mia. EUR i form af lån indebærer den foreslåede lånepakke til Ukraine under de nuværende omstændigheder en høj risiko for potentiel manglende tilbagebetaling sammenlignet med standardlån til makrofinansiel bistand. Den tilførselssats på 9 %, der normalt anvendes på lande, der står over for en betalingsbalancekrise, er utilstrækkelig som følge af Ruslands angrebskrig. Med tanke på de udfordringer, som Ukraine står over for, og sandsynligheden for at lide tab, forventes det i dette forslag, at der er behov for en budgetdækning på 70 % for at sikre EU-budgettet mod fremtidige uforudsete udgifter. Denne høje tilførselssats anses for indeværende at være påkrævet for at begrænse den risiko, der er forbundet med denne yderligere ekstraordinære makrofinansielle bistand til Ukraine, i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning. På dette grundlag udgør dækningen på 70 % en forsigtig og konservativ risikoreduktionspolitik, som er påkrævet for at forsikre investorerne om, at beløb investeret i EU-obligationer, som finansierer de ekstraordinære MFA-lån til Ukraine, vil blive tilbagebetalt fuldt ud og til tiden. b.Behovet for at fastlægge den fornødne budgetdækning gennem medlemsstatsgarantier Garantien for foranstaltninger udadtil inden for rammerne af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa er udformet med henblik på at stille garanti for makrofinansielle bistandstransaktioner på i alt ca. 11 mia. EUR, der hensættes til en sats på 9 %, eftersom MFA-lån indebærer risici forbundet med statslige låntagere. På dette grundlag er der afsat 1 mia. EUR i hensættelser i den finansielle programmering til makrofinansielle bistandstransaktioner til tredjelande af de midler, der er omhandlet i artikel 31, stk. 5, tredje afsnit, i forordning (EU) 2021/947. Størstedelen af denne tilførsel er allerede øremærket til MFA-lån til Ukraine — herunder MFA-nødlån på 1,2 mia. EUR til 9 % (108 mio. EUR i hensættelser) og det nylige ekstraordinære MFA-lån på 1 mia. EUR til 70 % (700 mio. EUR i hensættelser). De resterende EU-budgetmidler er derfor utilstrækkelige til at tilvejebringe den fornødne budgetdækning for at sikre hensættelser til de yderligere lån på 5 mia. EUR til 70 % af disses nominelle værdi. De foreslåede nye MFA-lån kan derfor kun gennemføres på en økonomisk forsvarlig måde, hvis medlemsstaterne er indstillet på at yde den påkrævede yderligere budgetdækning. Det foreslås, at denne dækning antager form af garantier, hvor de beløb, som hver medlemsstat har givet tilsagn om, beregnes pro rata på grundlag af BNI. I kraft af disse garantier kan Unionen trække på de beløb, der er nødvendige for at opfylde sine tilbagebetalingsforpligtelser over for obligationsindehaverne, hvis og i det omfang det er nødvendigt for at dække et underskud i den fælles hensættelsesfond (CPF) som følge af Ukraines potentielle betalingsmisligholdelse. Medlemsstaterne vil ikke få behov for at foretage forudgående hensættelser i kontanter, og der vil kun blive trukket på garantierne i det tilfælde, at Ukraine misligholder sine betalinger og derved udtømmer de særlige hensættelser, der er til rådighed i den fælles hensættelsesfond. Garantier er også en passende reaktion i betragtning af de potentielle tabs betingede og usikre karakter. Som anført ovenfor vil lånene blive struktureret på en måde, der maksimerer chancerne for, at Ukraine kommer tilstrækkeligt på fode til, at landet kan indfri sine tilbagebetalinger fuldt ud. Tilvejebringelsen af medlemsstatsgarantier er en teknik, der er blevet anvendt i forbindelse med forordningen om støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) som grundlag for at sikre Unionen en tilstrækkelig budgetkapacitet til at absorbere forventede tab på sine lån til medlemsstaterne. I modsætning til SURE, som var betinget af ikrafttrædelsen af alle garantier, indebærer Ukraines yderst presserende finansieringsbehov imidlertid, at de ekstraordinære MFA-lån til Ukraine kan stilles til rådighed, inden de individuelle nationale garantiaftaler mellem Kommissionen og medlemsstaterne træder i kraft, såfremt der foreligger et fast tilsagn fra medlemsstaterne om, at disse vil blive indgået så hurtigt som muligt. c.Maksimering af synergierne mellem EU-hensættelser og medlemsstatsgarantier Med henblik på en optimal håndtering af situationer, hvor der kan blive trukket på EU-budgethensættelser og medlemsstaternes garantier for at sikre tilbagebetalinger til EU-obligationsinvestorer, foreslås det at forvalte det nylige ekstraordinære MFA-lån på 1 mia. EUR, der blev udbetalt den 1. og 2. august 2022, og de yderligere lån på 5 mia. EUR inden for rammerne af dette initiativ som et integreret sæt af eksponeringer, der beløber sig til 6 mia. EUR. Ved at anvende denne tilgang vil EU-budgettet tilvejebringe en first loss-beskyttelse for 9 % af den samlede lånepakke på 6 mia. EUR. Dette vil blive underbygget af medlemsstaternes garantier for yderligere 61 % af lånenes værdi. Forvaltningen af de to sæt lån under ét inden for rammerne af den ekstraordinære makrofinansielle bistand har følgende konsekvenser: ·De påtænkte hensættelser fra EU-budgettet, der udelukkende er afsat til at dække de 6 mia. EUR i potentielle fordringer som følge af nye eksponeringer i forbindelse med Ukraine, vil beløbe sig til 540 mio. EUR. Dette betydelige beløb (som skal forhøjes yderligere ved hjælp af hensættelser til omlagte ELM-lån — se nedenfor) vil udgøre en betydelig buffer til forvaltning af tilbagebetalingsbehovene, hvis Ukraine midlertidigt eller på anden måde er ude af stand til at opfylde sine betalingsforpligtelser over for Unionen. En buffer af denne størrelse kan fungere som et effektivt første lag af beskyttelse i tilfælde af, at Ukraine skulle misligholde sine betalinger til Unionen, og kan udskyde tidspunktet for, hvornår det bliver nødvendigt at trække på medlemsstaternes garantier. Disse hensættelser på 540 mio. EUR kan opføres i et særligt segment af den fælles hensættelsesfond. Dette vil gøre det muligt at frigive 160 mio. EUR i hensættelser fra de 700 mio. EUR, der allerede er øremærket til lånet på 1 mia. EUR i første del af den ekstraordinære MFA-pakke. ·For at bringe budgetdækningen op på det påkrævede niveau på 70 % bør medlemsstaterne stille budgetgarantier for de resterende 61 % af den samlede pakke på 6 mia. EUR i ekstraordinære MFA-lån. De beløb, som medlemsstaterne skal garantere, vil tilsammen beløbe sig til i alt 3,66 mia. EUR. Der vil kun blive trukket på disse garantier, hvis de beløb, der er opført som hensættelser i det specifikke segment af den fælles hensættelsesfond, der er afsat til makrofinansiel bistand til Ukraine, skulle blive udtømt. Medlemsstaterne forpligter sig til at stille midler til rådighed betingelsesløst og omgående som svar på en anmodning fra Kommissionen, der fremsættes som følge af Ukraines potentielt manglende opfyldelse af sine betalingsforpligtelser. Da medlemsstaterne ikke stiller kontanter til rådighed på forhånd, udgør de budgetgarantier, som medlemsstaterne har indgået, eventualforpligtelser. Garantierne er et andet lag af beskyttelse til gavn for investorer i de EU-obligationer, der finansierer de ekstraordinære MFA-lån. Denne tilgang kræver nogle mindre ændringer af teksten til afgørelse (EU) 2022/1201 om de ekstraordinære MFA-lån på 1 mia. EUR. I dette forslag redegøres der for disse ændringer.

d.Dækning af renteomkostninger via EU-budgettet EU-budgettet kan bære de renteomkostninger, som opstår i forbindelse med lånet fra juli på 1 mia. EUR under den nuværende FFR, hvis Ukraine anmoder herom, og forudsat at der er budgetmidler til rådighed. Ved at påtage sig renteomkostningerne vil Unionen yde yderligere finansiel bistand til Ukraine og også begrænse og udskyde risikoen for potentiel manglende tilbagebetaling af hovedstolen til tidspunktet for lånets udløb eller potentielle misligholdelse. Kommissionen vil sørge for at yde et lån med lang løbetid (gennemsnitsløbetid på 25 år) for at give Ukraine så lang tid som muligt til at vende tilbage til vækst, genopbygge sin økonomi i overensstemmelse med landets kurs mod EU-medlemskab og maksimere chancerne for fuld tilbagebetaling. Ved at strukturere forpligtelserne således kan Europa-Kommissionen også søge at mindske risikoen for, at der trækkes på en del af eller alle medlemsstaternes garantier. For at kunne behandle de renteomkostninger, der er forbundet med de yderligere 5 mia. EUR i ekstraordinære MFA-lån, på samme måde, er der behov for at mobilisere yderligere midler. e.Anvendelse af en højere tilførselssats på omlagte ELM-lån udbetalt i 3. kvartal 2022 og ELM-lån, der endnu ikke er udbetalt I lyset af Ukraines presserende finansieringsbehov indvilligede Europa-Kommissionen i juli 2022 i at omlægge 1,59 mia. EUR af EIB's ELM-lån til Ukraine. EIB skal udbetale 1,05 mia. EUR i tredje kvartal af 2022. EIB påtænker at udbetale yderligere 536 mio. EUR i lån i 2022-23 for at bidrage til at finansiere genoptagelsen af udvalgte investeringsprojekter. Eftersom der imidlertid er tale om lån til den ukrainske stat (eller lån, som denne garanterer), udgør de samme risikoniveau som den ekstraordinære makrofinansielle bistand i form af lån. I henhold til ELM-garantiaftalerne har EIB ret til at trække på EU-budgettet op til det fulde beløb af de tab, den pådrager sig på disse lån inden for rammerne af ELM-garantien. Det bør derfor præciseres, at den samme forsigtighedstilgang bør gælde for disse eksponeringer, og at relevante supplerende hensættelser bør indgå i det fælles segment af den fælles hensættelsesfond, der er afsat til Ukraine. I dette forslag påtænkes det derfor at udvide tilførselssatsen på 70 % til disse 1,59 mia. EUR i yderligere eksponering som følge af de omlagte lån. Eventuelle yderligere potentielle udbetalinger af omlagte ELM-lån til Ukraine vil være underlagt den samme tilførselssats (som skal genovervejes med jævne mellemrum) på betingelse af, at budgetmidler til en sådan hensættelse står til rådighed. Hensættelsen på 70 % til ELM-lånene på 1,59 mia. EUR vil blive ydet over EU-budgettet, de vil være omfattet af finansforordningens regler om hensættelser, ikke garantifonden for aktioner i forhold til tredjeland (GFEA), og de vil blive opført i et særskilt segment inden for rammerne af den fælles hensættelsesfond. Det foreslås, at eventuelle yderligere udbetalinger af ELM-lån til Ukraine, medmindre vurderingen af de dermed forbundne risici ændrer sig, er betinget af, at der findes budgetmidler, således at eksponeringer dækkes af hensættelser på 70 % af deres nominelle værdi under hensyntagen til prioriteterne i NDICI-instrumentet for et globalt Europa. f.Gennemgang af behovet for hensættelser til MFA-lån og ELM-lån: Det høje hensættelsesniveau i dette forslag berettiges af, at Ukraine i øjeblikket må håndtere de militære, økonomiske og sociale konsekvenser af en større væbnet konflikt. Hvis Ukraines militære og økonomiske situation stabiliseres eller forbedres, vil dette hensættelsesniveau muligvis ikke længere være påkrævet. Dette forslag omfatter derfor en regelmæssig (6-månedlig) gennemgang af denne tilførselssats, der påbegyndes medio 2023 eller tidligere, hvis det er relevant. Denne gennemgang vil også omfatte hensættelserne til lånet på 1 mia. EUR, der er ydet på grundlag af afgørelse (EU) 2022/1201, og de ekstraordinære hensættelser på 70 % opført til dækning i forbindelse med de omlagte ELM-lån på 1,59 mia. EUR (se nedenfor). Ud over denne regelmæssige gennemgang kan Kommissionen genoverveje tilførselssatsen på ad hoc-basis, navnlig hvis en betydningsfuld relevant begivenhed gør dette berettiget. (1)Gennemførelse af MFA-lån Kommissionen vil sørge for hurtigst muligt at udbetale rater af de ekstraordinære MFA-lån, efter at dette forslag er vedtaget, og alle formaliteter er afsluttet. Formaliteterne omfatter navnlig, i) at alle medlemsstater utvetydigt og enstemmigt forpligter sig til at indgå garantiaftaler, så hurtigt deres nationale procedurer tillader det, og ii) at aftalememorandummet undertegnes, og låneaftalen træder i kraft. Ifølge dette forslag skal Europa-Kommissionen sørge for at yde lån umiddelbart efter denne afgørelses ikrafttræden, forudsat at alle medlemsstater klart og utvetydigt giver et tilsagn om, at garantier hurtigt vil blive stillet til rådighed. Tidligere erfaringer har vist, at selv om mange medlemsstater kan stille garantier inden for 2-3 måneder, kan det tage 4-5 måneder at modtage alle garantier. Dette ville ikke være foreneligt med målet om at yde hastende støtte til Ukraine. Kommissionen påtænker derfor undtagelsesvist — på grund af situationens ekstreme karakter — at sørge for at yde lånene sideløbende med, at garantierne modtages. I dette særlige tilfælde afbødes risikoen for EU-budgettet, da ingen betalinger (rentebetaling) forfalder i en længere periode. Navnlig forfalder der ingen betalinger i den mellemliggende periode (4-5 måneder), før alle garantier er modtaget. I det teoretiske tilfælde, at der i denne mellemliggende periode skulle være tale om manglende betaling, kan de hensættelser, der er afsat i den fælles hensættelsesfond (og om nødvendigt et midlertidigt træk på andre segmenter i den fælles hensættelsesfond), mobiliseres for at afhjælpe eventuelle midlertidige mangler. Disponibiliteten af hensættelserne i den fælles hensættelsesfond indebærer, at der står likvide midler til rådighed til at sikre alle forfaldne betalinger til EU-obligationsinvestorer, også selv om garantierne endnu ikke skulle være fuldt ud på plads. Europa-Kommissionen foreslår derfor, at de nye MFA-lån ydes i få rater så hurtigt som muligt efter denne afgørelses ikrafttræden og afslutningen af den tilknyttede låneaftale. Det er yderst vigtigt, at alle medlemsstater stiller de nødvendige budgetgarantier så hurtigt som muligt, og at der foreligger et kollektivt tilsagn om at afslutte denne proces hurtigt. For at levere det fulde beløb på op til 9 mia. EUR i ekstraordinær makrofinansiel bistand som bebudet i meddelelsen om støtte til og genopbygning af Ukraine af 18. maj 2022 arbejder Europa-Kommissionen sammen med EU-medlemsstaterne om en solid og retfærdig mekanisme til udbetaling af de resterende op til 3 mia. EUR. Når udformningen er afsluttet, vil Kommissionen hurtigt gå videre med et forslag om det resterende støttebeløb. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Artikel 212 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er et velegnet retsgrundlag for finansiel bistand fra Unionen til tredjelande. Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression gør det påkrævet at yde yderligere finansiel bistand til Ukraine. For at styrke disse foranstaltningers budgetmæssige holdbarhed er det også nødvendigt at indføre en garantimekanisme fra medlemsstaterne, som skal understøtte den finansielle bistand. Under de aktuelle omstændigheder udgør disse garantier en nødvendig ledsagende del af den finansielle støtte. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Nærhedsprincippet er overholdt, eftersom målsætningerne om at genskabe makroøkonomisk stabilitet på kort sigt i Ukraine ikke i tilstrækkelig grad kan nås af medlemsstaterne på egen hånd og bedre kan nås af Den Europæiske Union. De vigtigste årsager hertil er de budgetmæssige begrænsninger på nationalt plan og behovet for en stærk donorkoordinering for at maksimere bistandens omfang og effektivitet og samtidig begrænse byrden for de ukrainske myndigheders administrative kapacitet, som er meget presset under de nuværende omstændigheder. •Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet: Det er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at nå målsætningerne om at opretholde makroøkonomisk stabilitet på kort sigt, og går ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

Som fastslået af Kommissionen på grundlag af estimater foretaget af myndighederne og bekræftet af IMF svarer beløbet for den foreslåede ekstraordinære makrofinansielle bistand sammen med den allerede udbetalte makrofinansielle nødbistand til højst halvdelen af det anslåede tilbageværende finansieringsgab for 2022. Denne andel er i overensstemmelse med almindelig praksis for byrdefordeling i forbindelse med makrofinansielle bistandstransaktioner (for et land med en associeringsaftale er 60 % den øvre grænse ifølge Økofinrådets konklusioner af 8. oktober 2002), når der tages hensyn til tilsagn om bistand til Ukraine fra andre bilaterale og multilaterale donorer. Medlemsstaternes garantier, der kun kan trækkes på, hvis det er påkrævet som følge af ekstraordinære omstændigheder, synes at være den mest effektive løsning set ud fra et finansielt perspektiv. Derved undgås det at skulle finde yderligere ressourcer inden for de nuværende FFR-lofter, hvor alle beløb i øjeblikket anvendes fuldt ud. Det undgås også, at medlemsstaterne skal stille yderligere midler til rådighed på forhånd, men der åbnes mulighed for at trække på beløb efterfølgende, hvis potentielle tab skulle opstå. Medlemsstaterne vil kun være forpligtet til at stille midler til rådighed under dette instrument i forbindelse med et begrænset antal omstændigheder, der er fastsat i afgørelsen. De vil navnlig ikke skulle foretage kontantoverførsler til Unionen umiddelbart, men alene hvis betingelserne for at trække på garantien er opfyldt. Eftersom tilbagebetalinger i første omgang kan dækkes af hensættelserne i den fælles hensættelsesfond, vil træk på garantistillelserne sandsynligvis være temmelig sjældne og forudsigelige, hvis behovet overhovedet opstår. •Valg af retsakt Projektfinansiering eller teknisk bistand vil hverken være egnet eller tilstrækkelig til at opfylde de bredere makrofinansielle mål for denne ekstraordinære makrofinansielle bistand. Den ekstraordinære makrofinansielle bistands vigtigste merværdi i forhold til andre EU-instrumenter går ud på at lette det eksterne finansieringspres hurtigt og i det nødvendige omfang. Den bidrager til at sikre en stabil makrofinansiel ramme, bl.a. ved over en længere periode at fremme en mere holdbar betalingsbalance- og budgetsituation inden for en passende ramme for rapporteringskrav og politiske betingelser. Ved at bidrage til indførelsen af en passende overordnet politisk ramme kan den makrofinansielle bistand øge effektiviteten af de foranstaltninger, der finansieres i Ukraine over andre finansielle EU-instrumenter med et mere snævert sigte. Indvirkningen på landets gældsholdbarhed mindskes ved, at operationen iværksættes på meget lempelige vilkår med forholdsvis lange løbetider og et tilskud til dækning af renteomkostninger. Det forekommer berettiget hurtigt at yde den hårdt tiltrængte og meget betydelige finansielle støtte gennem den makrofinansielle bistands meget lempelige lånestruktur, navnlig i betragtning af de begrænsninger, som det internationale samfund, herunder Unionen, står over for med hensyn til at yde betydelig tilskudsfinansiering. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Tidligere efterfølgende evalueringer af tidligere makrofinansielle bistandstransaktioner til Ukraine har vist, at de generelt var yderst relevante med hensyn til mål, finansieringsramme og politiske betingelser. De har været afgørende for, at Ukraine har kunnet håndtere sine betalingsbalanceproblemer og gennemføre centrale strukturreformer for at stabilisere økonomien og forbedre holdbarheden i landets stilling over for udlandet. De muliggjorde finanspolitiske besparelser og finansielle fordele og fungerede som katalysator for yderligere finansiel støtte og øget investortillid. De betingelser, der var knyttet til den makrofinansielle bistand, supplerede det tilsvarende IMF-program og skabte en politisk forstærkende virkning, som har bidraget til, at de ukrainske myndigheder har gennemført vigtige reformer, navnlig på områder, der ikke er omfattet af andre internationale donorprogrammer. Der er ikke for nylig foretaget nogen gennemgang af de tilførselssatser, der anvendes på porteføljerne under den makrofinansielle bistand og Euratomlånefaciliteten, eller af hensættelserne til budgetgarantien under det eksterne lånemandat. Tilførselssatsen for den makrofinansielle bistand under garantien for foranstaltninger udadtil blev stadfæstet til 9 %, da forordning (EU) 2021/947 (NDICI-GE-forordningen) blev vedtaget. I NDICI-GE-forordningen fastsættes ligeledes et maksimalt beløb for hensættelser til hele garantien for foranstaltninger udadtil. Der er planlagt en revision af tilførselssatsen for makrofinansiel bistand i 2024. Selv om den makrofinansielle bistand i sagens natur er et kriseinstrument, går risikoen for långivning til et land i krig langt ud over de scenarier, der var påtænkt, da NDICI-GE blev vedtaget. Der er derfor behov for at vedtage skræddersyede løsninger for at håndtere den aktuelle presserende situation på grundlag af de foreliggende analyser. •Høringer af interesserede parter Denne ekstraordinære makrofinansielle bistand ydes som en integrerende del af den internationale støtte til Ukraine. Under udarbejdelsen af dette forslag har Kommissionens tjenestegrene rådført sig med IMF, Verdensbanken og andre bilaterale (herunder medlemsstaterne) og multilaterale donorer med betydelig makrofinansiel ekspertise, herunder med hensyn til den ukrainske økonomi. Den har desuden været i løbende kontakt med de ukrainske myndigheder. •Indhentning og brug af ekspertbistand Kommissionens tjenestegrene har baseret dette forslag på en omhyggelig analyse, som er foretaget sammen med IMF og de kompetente internationale institutioner, af Ukraines finansieringsbehov og bredere makrofinansielle situation. Dette omfatter regelmæssige drøftelser på grundlag af de seneste fremskrivninger af Ukraines finansieringsbehov i internationale fora, f.eks. G7. Kommissionens tjenestegrene har også indledt drøftelser med deres modparter i de risikoafdelinger i internationale finansielle institutioner, der har omfattende eksponeringer i Ukraine. Formålet med disse drøftelser har været at forstå, hvordan disse institutioner vil afsætte hensættelser til og forvalte deres eksponeringer mod Ukraine. Disse drøftelser har vist, i hvilket omfang de enkelte institutters institutionelle tilgang afhænger af, hvordan deres balance er eksponeret for indvirkningen af tab på Ukraines eksponeringer. Nogle institutioner nyder godt af hel eller delvis modgaranti mod deres eksponering eller nyder godt af andre former for beskyttelsesforanstaltninger (Ukraines reserver hos IMF). Situationen i Unionen, som har finansieret MFA-lån gennem back-to-back-långivning, betyder, at Unionen befinder sig i den særlige situation, at den skal sikre en stabil og forudsigelig betalingsstrøm til sine obligationsinvestorer i henhold til en fast og regelmæssig tidsplan i tilfælde af misligholdte betalingsstrømme fra lånemodtagerne. For at kunne yde hurtig og yderligere makrofinansiel bistand af usædvanligt omfang til en enkelt modtager under de nuværende omstændigheder, samtidig med at den bevarer sin finansieringsmodel, er Unionen nødt til at styrke den fælles hensættelsesfond ved hjælp af yderligere garantier fra medlemsstaterne, der vil fungere som en bagstopper for eksponeringen over for Ukraine. I overensstemmelse med kravene i finansforordningen vil Kommissionens tjenestegrene under gennemførelsen af bistanden foretage en operationel vurdering af Ukraines finansielle og administrative kredsløb for at sikre, at de eksisterende procedurer for forvaltning af programbistand, herunder makrofinansiel bistand, giver tilstrækkelige garantier — også under hensyntagen til de ekstraordinære omstændigheder i forbindelse med den russiske angrebskrig mod Ukraine. Dette vil gøre det muligt at ajourføre tidligere vurderinger, som konkluderede, at de finansielle kredsløb og procedurer i Ukraine er baseret på sunde principper og derfor anses for at være velegnede med henblik på makrofinansiel bistand. •Konsekvensanalyse Unionens makrofinansielle bistand er et ekstraordinært nødinstrument, der tager sigte på at håndtere alvorlige betalingsbalanceproblemer i tredjelande. Mere generelt bygger Kommissionens forslag om makrofinansiel bistand på erfaringer fra efterfølgende evalueringer foretaget i forbindelse med tidligere aktioner i Unionens naboområde. Denne ekstraordinære makrofinansielle bistand vil bidrage til, i den nuværende ekstraordinære situation, at lette Ukraines finansieringsbehov på kort sigt. Rapporteringskravene og de politiske betingelser, der knytter sig til denne ekstraordinære makrofinansielle bistand, sigter mod at sikre støttens effektivitet, gennemsigtighed og ansvarlighed. Denne ekstraordinære makrofinansielle bistand bør bygge på resultaterne af de seks makrofinansielle bistandsprogrammer siden 2015, herunder den seneste covid-19-bistand og den makrofinansielle nødbistand i begyndelsen af 2022. Der kræves ikke en konsekvensanalyse i forbindelse med forslaget, da makrofinansiel bistand er den eneste disponible løsningmodel, hvormed det foreliggende problem kan løses. Anvendelsen af yderligere garantier følger efter en grundig finansiel risikovurdering af udestående forpligtelser. •Målrettet regulering og forenkling

Forslaget er ikke knyttet til målrettet regulering og forenkling. •Grundlæggende rettigheder Lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, kan komme i betragtning til makrofinansiel bistand. Det er en forudsætning for at yde makrofinansielle bistand, at det bistandsberettigede land respekterer effektive, demokratiske mekanismer – herunder et parlamentarisk flerpartisystem – og retsstatsprincippet, samt sikrer respekt for menneskerettighederne. Det fornyede engagement med hensyn til reformer og den stærke politiske vilje, som de ukrainske myndigheder udviser, og som navnlig kan ses af den vellykkede gennemførelse af de strukturpolitiske betingelser, der var knyttet til det makrofinansielle nødbistandsprogram i forbindelse med covid-19, på områder som retsvæsen, god regeringsførelse, retsstatsprincippet og bekæmpelse af korruption, er et klart positivt tegn. På samme måde sender de bestræbelser, der er gjort for at understøtte deres ansøgning om EU-medlemskab, navnlig ved at give et udførligt svar på to meget omfattende og detaljerede spørgeskemaer, et klart tegn på myndighedernes vilje til at følge og opfylde Ukraines europæiske ambitioner. Siden den russiske aggression har de ukrainske myndigheder udvist en imponerende grad af modstandsdygtighed og er fortsat fast besluttet på at fortsætte disse reformer på en gennemsigtig måde og i overensstemmelse med EU-standarderne. Med henblik herpå anses de politiske forudsætninger for en makrofinansiel bistandstransaktion for at være opfyldt på nuværende tidspunkt. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Midlerne til den ekstraordinære makrofinansielle bistand på 5 mia. EUR til Ukraine vil blive lånt på kapitalmarkederne og videreudlånt til Ukraine. Dermed suppleres den ekstraordinære makrofinansielle bistand på 1 mia. EUR til Ukraine, der blev ydet i henhold til afgørelse (EU) 2022/1201. For at beskytte Unionens budget bør de to ekstraordinære MFA-lån på i alt op til 6 mia. EUR til Ukraine drage fordel af en dækning på 70 % bestående af indbetalte hensættelser på 9 % og garantier fra medlemsstaterne på 61 %, der kan trækkes på. Den nødvendige indbetalte hensættelse (en sats på 9 % af garantien for foranstaltninger udadtil) vil blive øremærket inden for rammerne af NDICI-GE svarende til et samlet beløb på 540 mio. EUR (budgetpost 14 02 01 70 "NDICI — Et globalt Europa — tilførsler til den fælles hensættelsesfond"). Mulighederne for at mobilisere budgetmidler til denne yderligere tilførsel ud over de 9 % inden for rammerne af de nuværende FFR-lofter er imidlertid begrænsede. Det er nødvendigt at anvende garantier fra medlemsstaterne for at kunne yde yderligere MFA-lån til Ukraine på en budgetmæssigt forsvarlig måde og uden at forstyrre gennemførelsen af FFR 2021-2027. Dette er begrundelsen for forslaget om, at medlemsstaterne stiller garantier for yderligere 61 % af værdien af de foreslåede lån på 6 mia. EUR. Den samlede dækning vil således bestå af en first loss-beskyttelse med indbetalte hensættelser på 9 % af de 6 mia. EUR efterfulgt af supplerende garantier fra medlemsstaterne, der dækker eksponeringer på op til 3,66 mia. EUR, eller 61 % af de 6 mia. EUR i MFA-lån, og i tråd med gældende lovgivning vil eventuelle restbeløb blive dækket af EU-budgettet som en eventualforpligtelse. Den ekstraordinære makrofinansielle bistand til Ukraine i henhold til denne afgørelse vil blive tilrettelagt direkte ved denne afgørelses ikrafttræden og uden at afvente modtagelsen af de påkrævede nationale garantier. I betragtning af det presserende behov for at yde lån til Ukraine i løbet af 2022 vil Unionen sørge for at yde lånene, inden medlemsstaternes garantier er på plads. Tidligere erfaringer har vist, at selv om mange medlemsstater kan stille garantier inden for 2-3 måneder, kan det tage 4-5 måneder at modtage alle garantier. Forsinkelser af denne varighed kan ikke tolereres i betragtning af, at det ukrainske finansieringsbehov er yderst presserende. Kommissionen påtænker derfor undtagelsesvist — på grund af situationens ekstreme karakter — at sørge for at yde lånene sideløbende med, at garantierne modtages. I denne indledende periode løber investorer i EU-obligationer ingen risiko for, at Unionen ikke betaler i den korte periode, før alle garantier modtages, takket være den måde, hvorpå den nuværende lånepakke er blevet opbygget. Navnlig forfalder der ingen betalinger i den mellemliggende periode (4-5 måneder), før alle garantier forventes at være modtaget. I det teoretiske scenarie, at der skulle forekomme manglende betaling i perioden, inden alle garantier er modtaget, kan Europa-Kommissionen trække på de hensættelser, der er afsat til MFA-lån, og om nødvendigt på andre hensættelser opført i Unionens fælles hensættelsesfond. Medlemsstaterne bør afslutte deres nationale procedurer, således at garantierne kan træde i kraft hurtigst muligt. Garantierne vil dække de beløb, der måtte overstige den oprindelige indbetalte tilførsel på 9 % af lånebeløbet i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201, der vil blive ydet over FFR som fastsat i artikel 31, stk. 5, i NDICI-GE-forordningen og den finansielle programmering. Der vil kun blive trukket på garantierne i situationer, hvor Ukraine ikke betaler af på lånet i henhold til den foreliggende afgørelse og i henhold til afgørelse (EU) 2022/1201, og de vil først og fremmest blive anvendt til at opfylde Unionens forpligtelser og, hvis det er relevant, til at genopbygge det særlige segment vedrørende Ukraine i den fælles hensættelsesfond. Uanset finansforordningens artikel 211, stk. 4, andet afsnit, vil sådanne bidrag blive taget i betragtning ved beregningen af de hensættelser, der følger af den tilførselssats, der er omhandlet i finansforordningens artikel 211, stk. 1. De beløb fra medlemsstaterne, der trækkes på, vil udgøre eksterne formålsbestemte indtægter som omhandlet i finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra a), nr. ii), med hvilke medlemsstaterne bidrager til hensættelser til MFA, der er et eksternt bistandsprogram garanteret i henhold til NDICI-GE. Den makrofinansielle bistand underbygget af garantierne har en ekstraordinær karakter, og i lyset heraf bør de finansielle forpligtelser, der følger af den makrofinansielle bistand efter denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201, dækkes særskilt fra andre finansielle forpligtelser under garantien for foranstaltninger udadtil. Navnlig bør de hensættelser, der er afsat i den fælles hensættelsesfond med henblik på denne makrofinansielle bistand, udelukkende anvendes til finansielle forpligtelser i henhold til denne afgørelse uanset den generelle regel i NDICI-GE-forordningens artikel 31, stk. 6. De samme risikoovervejelser gør sig gældende for ELM-lån, der er udbetalt eller skal udbetales af EIB efter den 15. juli 2022. Dette forslag tager derfor sigte på at udvide tilførselssatsen på 70 % til også at omfatte disse lån, at anvende finansforordningens regler om hensættelser og ikke GFEA-reglerne, ligesom det fastsættes, at hensættelserne bør opføres i et særskilt segment af den fælles hensættelsesfond. Derudover bør der ydes en rentegodtgørelse som anført nedenfor over det rammebeløb, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, litra a), første led, i NDICI-GE i FFR-perioden 2021-27. Der vil blive givet afkald på de administrative omkostninger i forbindelse med låntagning og långivning, og de vil således ikke blive inddrevet fra Ukraine. De vil blive afholdt under de respektive administrative budgetposter. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Den Europæiske Union stiller denne ekstraordinære makrofinansielle bistand til rådighed for Ukraine på i alt 5 mia. EUR i form af langfristede lån. Denne bistand, som efter planen skal udbetales i flere rater, vil bidrage til at dække Ukraines resterende eksterne finansieringsgab i 2022. Den første rate vil blive udbetalt, når dette forslag er godkendt, og det tilknyttede aftalememorandum er trådt i kraft, og så snart medlemsstaterne enstemmigt tilkendegiver, at de er enige om hurtigst muligt at afslutte deres nationale procedurer for indgivelse af nationale garantier.

Udbetalingen vil desuden være betinget af gennemførelsen af rapporteringskravene som aftalt i aftalememorandummet. Kommissionen vil arbejde tæt sammen med de internationale finansielle institutioner og de nationale myndigheder for at overvåge den relevante udvikling og anvendelsen af de krav og betingelser, der er aftalt i aftalememorandummet. Bistanden vil blive forvaltet af Kommissionen. Der vil gælde specifikke bestemmelser om forebyggelse af svig og andre uregelmæssigheder i overensstemmelse med finansforordningen. •Forklarende dokumenter (for direktiver) Ikke relevant •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Afgørelsen vil også skabe en ramme for medlemsstaternes garantier til dækning af tab, der går ud over de hensættelser, der allerede er indbetalt til den fælles hensættelsesfond, eller som er forudset i den finansielle programmering af FFR 2021-27. Artikel 1 indeholder hovedelementerne i denne ekstraordinære makrofinansielle bistand. Artikel 2 indeholder bestemmelser om opfyldelse af de politiske betingelser, der er nødvendige for udbetaling af makrofinansiel bistand. Artikel 3 indeholder klart definerede rapporterings- og overvågningskrav samt politiske betingelser, som Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand skal knyttes til. Disse krav og betingelser fastlægges i et aftalememorandum. Artikel 4 fastsætter de nødvendige betingelser for udbetaling af denne ekstraordinære makrofinansielle bistand i flere rater. Tidsplanen og betingelserne for udbetalingen af hver rate fastsættes i et aftalememorandum. Artikel 5 indeholder reglerne for lånoptagelses- og långivningstransaktionerne. Artikel 6 gør rede for finansieringen af rentegodtgørelsen. Artikel 7 beskriver Kommissionens rapporteringsforpligtelser over for Europa-Parlamentet og Rådet under gennemførelsen af denne ekstraordinære makrofinansielle bistand til Ukraine. Artikel 8 indeholder nærmere oplysninger om vurderingen af gennemførelsen af den ekstraordinære makrofinansielle bistand. Artikel 9 indeholder bestemmelser om oprettelsen af nationale garantier på i alt 3,66 mia. EUR, som stilles af medlemsstaterne. Artikel 10 indeholder nærmere oplysninger om de garantiaftaler, som Kommissionen skal indgå med medlemsstaterne. I artikel 11 beskrives hensættelserne for så vidt angår den dækkede makrofinansielle bistand. Artikel 12 indeholder bestemmelser om en styrkelse af hensættelserne med hensyn til visse finansielle forpligtelser i Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse 466/2014/EU. Artikel 13 indeholder bestemmelser om en vurdering af, hvorvidt hensættelserne er tilstrækkelige, og om proceduren for en gennemgang. Artikel 14 indeholder regnskabsmæssige oplysninger om tilførsler til den fælles hensættelsesfond.

Artikel 15 fastsætter, at et udvalg skal bistå Kommissionen i overensstemmelse med udvalgsprocedurerne. Artikel 16 indeholder nærmere bestemmelser om udøvelsen af de delegerede beføjelser. Artikel 17 beskriver Kommissionens rapporteringsforpligtelser over for Europa-Parlamentet og Rådet under gennemførelsen af denne ekstraordinære makrofinansielle bistand til Ukraine. Artikel 18 indeholder ændringerne af afgørelse (EU) 2022/1201. Artikel 19 præciseres denne afgørelses ikrafttrædelsesdato. 2022/0281 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine, styrkelse af den fælles hensættelsesfond med garantier fra medlemsstaterne og ved specifik hensættelse til visse finansielle forpligtelser i forbindelse med Ukraine, som er garanteret i henhold til afgørelse 466/2014/EU, og om ændring af afgørelse (EU) 2022/1201 EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 212, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)En associeringsaftale mellem Unionen og Ukraine ("associeringsaftalen"), som omfatter et vidtgående og omfattende frihandelsområde (DCFTA), trådte i kraft den 1. september 2017. (2)I foråret 2014 indledte Ukraine et ambitiøst reformprogram med det formål at stabilisere landets økonomi og forbedre borgernes indkomstmuligheder. Korruptionsbekæmpelse samt reformer af forfatningen, valgsystemet og retsvæsenet er blandt de vigtigste prioriteter på dagsordenen. Gennemførelsen af disse reformer blev understøttet af flere på hinanden følgende makrofinansielle bistandsprogrammer, hvorunder Ukraine har modtaget bistand i form af lån på i alt 6,6 mia. EUR. Ved den makrofinansielle nødbistand, der blev stillet til rådighed i en situation med stigende spændinger ved grænsen til Rusland i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/313, blev der ydet 1,2 mia. EUR i lån til Ukraine, som blev udbetalt i to rater på hver 600 mio. EUR i marts og maj 2022. Med den ekstraordinære makrofinansielle bistand på op til 1 mia. EUR, der tilvejebringes i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/1201, blev der ydet hurtig og hastende støtte til Ukraines budget, og den blev udbetalt fuldt ud den 1. og 2. august 2022. Dette udgjorde den første del af den ekstraordinære MFA-pakke til Ukraine, som blev bebudet i Kommissionens meddelelse om støtte til og genopbygning af Ukraine af 18. maj 2022, og som Det Europæiske Råd godkendte den 23.-24. juni 2022. Nærværende afgørelse udgør anden fase i opfyldelsen af tilsagnet om at yde op til 9 mia. EUR i makrofinansiel bistand til Ukraine. Den udgør grundlaget for at yde yderligere 5 mia. EUR i MFA-lån på meget lempelige vilkår. Den bør hurtigt følges op af en tredje pakke af finansiel bistand på op til yderligere 3 mia. EUR, når de hensigtsmæssige vilkår er fastlagt. (3)Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine, som blev indledt den 24. februar 2022, og den krig, der har hersket siden da, har medført et tab af markedsadgang og et drastisk fald i de offentlige indtægter, mens de offentlige udgifter til at afhjælpe den humanitære situation og opretholde kontinuiteten i de statslige tjenester er steget markant. I denne meget usikre og ustabile situation peger IMF's bedste skøn over Ukraines finansieringsbehov i retning af et ekstraordinært finansieringsgab på omkring 39 mia. USD i 2022, hvoraf ca. halvdelen kan dækkes, hvis den hidtil lovede internationale støtte udbetales fuldt ud. Under de nuværende exceptionelle omstændigheder anses en hurtig tilvejebringelse af en ekstraordinær MFA-pakke til Ukraine fra Unionen i denne anden fase for at være en hensigtsmæssig kortsigtet reaktion på de betydelige risici for landets makrofinansielle stabilitet. Denne supplerende ekstraordinære makrofinansielle bistand på 5 mia. EUR vil støtte makrofinansiel stabilisering i Ukraine, styrke landets umiddelbare modstandsdygtighed og opretholde dets genopretningsevne, og den vil dermed understøtte holdbarheden af Ukraines offentlige gæld og landets evne til i sidste ende at bringe sig i stand til at tilbagebetale dets finansielle forpligtelser. (4)Denne nye runde af ekstraordinær makrofinansiel bistand vil yde et betydeligt bidrag til at dække Ukraines finansieringsbehov som anslået af Den Internationale Valutafond (IMF) og andre internationale finansielle institutioner under hensyntagen til landets evne til at finansiere sig selv med egne midler. Fastsættelsen af bistandsbeløbet tager også højde for forventede finansielle bidrag fra bilaterale og multilaterale donorer og behovet for at sikre en rimelig byrdefordeling mellem Unionen og andre donorer samt for den allerede eksisterende anvendelse af andre af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter i Ukraine og merværdien af Unionens samlede engagement. De ukrainske myndigheders tilsagn om at arbejde tæt sammen med IMF om tilrettelæggelsen og gennemførelsen af kortsigtede nødforanstaltninger og deres hensigt om at samarbejde med IMF om et velegnet økonomisk program, når forholdene tillader det, bør anerkendes. Der blev formelt anmodet om et sådant program i august 2022. Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand bør tage sigte på at opretholde makrofinansiel stabilitet og modstandsdygtighed under den igangværende russiske angrebskrig. Kommissionen bør sikre, at Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand retligt og indholdsmæssigt er i overensstemmelse med de vigtigste principper og målsætninger for de foranstaltninger, der træffes som led i de forskellige eksterne foranstaltninger og andre af Unionens relevante politikker. (5)Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand bør støtte Unionens eksterne politik over for Ukraine. Kommissionens tjenestegrene og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør arbejde tæt sammen under hele den makrofinansielle bistandstransaktion med henblik på at koordinere og sikre sammenhæng i Unionens udenrigspolitik.

(6)Det bør være en forudsætning for Unionens makrofinansielle bistand, at Ukraine respekterer effektive, demokratiske mekanismer, herunder et parlamentarisk flerpartisystem, og retsstatsprincippet samt sikrer respekt for menneskerettighederne. De nuværende forhold, der skyldes den russiske angrebskrig mod Ukraine, og især den nuværende militære undtagelsestilstand, bør ikke påvirke disse principper, selv om magten er koncentreret i den udøvende streng. (7)For at sikre, at Unionens finansielle interesser i forbindelse med denne ekstraordinære makrofinansielle bistand beskyttes effektivt, bør Ukraine vedtage hensigtsmæssige foranstaltninger til at forebygge og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder i forbindelse med bistanden. Derudover bør det fastsættes, at Kommissionen gennemfører kontrol, at Revisionsretten foretager revision og at Den Europæiske Anklagemyndighed kan udøve sine beføjelser. (8)Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand bør være knyttet til rapporteringskrav og politiske betingelser, som fastsættes i et aftalememorandum. Formålet med de robuste rapporteringskrav er — set i lyset af de aktuelle omstændigheder som følge af den russiske angrebskrig mod Ukraine — at sikre en effektiv, gennemsigtig og ansvarlig anvendelse af midlerne. De politiske betingelser har til formål at styrke landets umiddelbare modstandsdygtighed og langsigtede gældsholdbarhed og dermed mindske risiciene i forbindelse med tilbagebetaling af udestående og fremtidige finansielle forpligtelser. (9)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne afgørelse bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (10)Den maksimale gennemsnitlige løbetid for lån i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 bør være 25 år. (11)Da lånene i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 indebærer de samme risici for EU-budgettet og bør have en fælles, gennemsnitlig løbetid på højst 25 år, bør det samlede makrofinansielle bistandsbeløb i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 til Ukraine på 6 mia. EUR være omfattet af en fælles metode til forvaltning af de finansielle og budgetmæssige virkninger. Der bør navnlig fastsættes samme niveau for budgetmæssig dækning som tilstrækkelig beskyttelse mod Ukraines potentielt manglende tilbagebetaling af nogle af eller alle lånene til den fastsatte frist. De hensættelser, der stilles til rådighed fra EU-budgettet til dækning af de to sæt lån i den ekstraordinære makrofinansielle bistand, bør forvaltes som et integreret sæt hensættelser. Dette vil øge EU-budgettets modstandsdygtighed og fleksibilitet med henblik på at reagere på enhver situation, hvor betaling ikke finder sted. Artikel 7, stk. 2, i afgørelse (EU) 2022/1201 bør derfor ændres. (12)Den ekstraordinære makrofinansielle bistand i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 udgør en finansiel forpligtelse for Unionen inden for rammerne af den samlede kapacitet af garantien for foranstaltninger udadtil. Det samlede beløb på op til 6 mia. EUR i ekstraordinære makrofinansielle bistandslån til Ukraine bør drage fordel af 9 % af de indbetalte hensættelser, som står til rådighed for MFA-lån inden for rammerne af garantien for foranstaltninger udadtil. Tilførselsbeløbet bør finansieres over den bevillingsramme, der er afsat til makrofinansiel bistand i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947, med et samlet tilførselsbeløb på 540 mio. EUR. Beløbet bør afsættes og indbetales i den fælles hensættelsesfond i FFR-2021-27. (13)I overensstemmelse med artikel 210, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 ("finansforordningen") anses eventualforpligtelser, som følger af budgetgarantier eller finansiel bistand, og som bæres af budgettet, for bæredygtige, hvis prognosen for deres udvikling over flere år er i overensstemmelse med fristerne i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme, jf. artikel 312, stk. 2, i TEUF, og med loftet over årlige bevillinger til betalinger i artikel 3, stk. 1, i Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom. For at sætte Unionen i stand til på finansielt ansvarlig vis at yde betydelig støtte til Ukraine ved hjælp af makrofinansiel bistand af hidtil uset størrelse og samtidig opretholde Unionens høje kreditværdighed og dermed dens kapacitet til at levere effektiv finansiering i forbindelse med både interne og eksterne politikker, er det vigtigt at sikre en passende beskyttelse af Unionens budget mod materialiseringen af disse eventualforpligtelser og sørge for, at de er finansielt bæredygtige som omhandlet i finansforordningens artikel 210, stk. 3. (14)I overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør den fælles hensættelsesfond styrkes med midler, der står i et rimeligt forhold til de risici, der opstår som følge af de eventualforpligtelser, der knytter sig til denne hidtil uset store makrofinansielle bistand til en enkelt modtager. Uden en sådan styrkelse vil Unionens budget ikke på et tilstrækkeligt solidt finansielt grundlag kunne tilvejebringe bistand i den hidtil usete størrelsesorden, som de krigsrelaterede behov i Ukraine tilsiger. For at beskytte Unionens budget bør de ekstraordinære MFA-lån på op til 6 mia. EUR til Ukraine være omfattet af en dækning på 70 % i kraft af indbetalte hensættelser (på 9 %) suppleret med nationale garantier for at tilvejebringe en budgetmæssig dækning af tab på op til yderligere 61 % af låneværdien. (15)Midlerne i henhold til forordning (EU, Euratom) 2020/2093 er under stort pres i lyset af Unionens overordnede udgiftsprioriteter. Der bør derfor findes en alternativ måde, hvorpå der kan skaffes yderligere midler, som ikke påvirker de almindelige udgifter, der er fastlagt i den finansielle programmering i den flerårige finansielle ramme for 2021-27. (16)Bidrag fra medlemsstaterne i form af garantier er blevet udpeget som et velegnet redskab til at tilvejebringe beskyttelse ud over de oprindelige indbetalte hensættelser. Medlemsstaternes garantier bør tilvejebringes på et frivilligt grundlag og bør udgøre en hensigtsmæssig bagstopper til støtte for Unionens budget, i fald hensættelserne i den fælles hensættelsesfond (CPF) til visse finansielle forpligtelser inden for rammerne af denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 udtømmes. Bidragene til disse garantier bør uanset artikel 211, stk. 1, første afsnit, i finansforordningen medregnes i den godkendte finansielle forpligtelse. Uanset finansforordningens artikel 211, stk. 4, andet afsnit, bør disse bidrag tages i betragtning ved beregningen af de hensættelser, der følger af den tilførselssats, der er omhandlet i finansforordningens artikel 211, stk. 1. (17)De garantier, som medlemsstaterne stiller, bør dække det ekstraordinære MFA-lån i henhold til denne afgørelse såvel som det ekstraordinære MFA-lån på 1 mia. EUR i henhold til afgørelse (EU) 2022/1201. De bør være uigenkaldelige, ubetingede og efter anfordring. Disse garantier bør sikre Unionens evne til at tilbagebetale de midler, der er lånt på kapitalmarkederne eller af de finansielle institutioner. Der bør kun trækkes på garantierne, hvis strenge betingelser vedrørende tilstrækkeligheden af de disponible hensættelser er opfyldt, og i det tilfælde, at Unionen ikke modtager en tilbagebetaling fra Ukraine af de MFA-lån, der er ydet i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201, i så god tid, at Unionen kan opfylde sine finansielle forpligtelser i forbindelse med obligationer, eller hvis der sker en ændring af betalingsplanen for de lån, der er ydet i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201. Der bør trækkes på medlemsstaternes garantier for et beløb svarende til det beløb, der bliver resultatet af tab på finansiel bistand til Ukraine i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201, og for at genopfylde den fælles hensættelsesfond til det påkrævede niveau af indbetalte hensættelser. Træk på medlemsstaternes garantier bør først foretages, efter at det oprindelige hensættelsesbeløb, der er afsat til makrofinansiel bistand i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201, er eller vil blive udtømt. Uanset finansforordningens artikel 211, stk. 4, litra c), bør beløb, der er inddrevet i henhold til låneaftalerne i forbindelse med den finansielle bistand til Ukraine i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201, tilbagebetales til de medlemsstater, der har indfriet træk på garantien. (18)I tilfælde af at betalingen af Unionens finansielle forpligtelser i forbindelse med obligationer udstedt med henblik på lån inden for rammerne af makrofinansiel bistand til Ukraine i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 midlertidigt dækkes med midler fra den fælles hensættelsesfond med henblik på at dække Unionens finansielle forpligtelser, kan der trækkes på medlemsstaternes garantier med henblik på at genopfylde hensættelserne til dækning af disse finansielle forpligtelser. (19)I betragtning af den ekstraordinære karakter af den makrofinansielle bistand, der understøttes af garantierne, bør hensættelserne til dækning af de finansielle forpligtelser, der opstår som følge af den makrofinansielle bistand i henhold til denne afgørelse, afgørelse (EU) 2022/1201 og til eventuelle udbetalinger efter den 15. juli 2022 af lån, der er garanteret i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 466/2014/EU, forvaltes særskilt fra andre finansielle forpligtelser inden for rammerne af garantien for foranstaltninger udadtil og garantifonden for aktioner i forhold til tredjeland. Det foreslås derfor, at hensættelserne i den fælles hensættelsesfond udelukkende anvendes til finansielle forpligtelser relateret til den makrofinansielle bistand, der er omfattet af denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201, uanset den generelle regel i artikel 31, stk. 6, i NDICI-GE-forordningen. Det foreslås også at anvende de hensættelser, der er afsat i den fælles hensættelsesfond med henblik på lån, som er garanteret i henhold til afgørelse 466/2014/EU, og som er udbetalt efter den 15. juli 2022, udelukkende til de finansielle forpligtelser i forbindelse med disse lån og at anvende finansforordningens regler på hensættelserne i stedet for den generelle regel i artikel 31, stk. 8, i NDICI-GE-forordningen. Uanset finansforordningens artikel 213 bør disse midler suppleres ved at undlade at anvende den effektive tilførselssats på hensættelser, der er afsat med henblik på denne makrofinansielle bistand. (20)Den relative andel af hver af medlemsstaternes bidrag (fordelingsnøglen) til det samlede garantibeløb bør svare til medlemsstaternes relative andel i Unionens samlede bruttonationalindkomst. Træk på garantien bør ske pro rata og bygge på denne fordelingsnøgle. (21)Medlemsstaterne bør afslutte deres nationale procedurer, eftersom det må tillægges allerhøjeste prioritet, at garantierne træder i kraft. I betragtning af situationens hastende karakter bør den tid, der er nødvendig for at afslutte disse procedurer, ikke forsinke udbetalingen af den hårdt tiltrængte ekstraordinære makrofinansielle bistand til Ukraine i henhold til denne afgørelse. De supplerende MFA-lån i henhold til denne afgørelse vil blive ydet hurtigt efter, at denne afgørelse er trådt i kraft, aftalememorandummet er vedtaget, og låneaftalen er undertegnet. (22)I betragtning af den vanskelige situation, som Ukraine befinder sig i på grund af Ruslands angrebskrig, og for at støtte landets langsigtede stabiliseringskurs, er det hensigtsmæssigt at fravige finansforordningens artikel 220, stk. 5, litra e), og give Unionen tilladelse til at dække renteomkostningerne og fritage Ukraine for administrationsomkostningerne. Rentegodtgørelsen bør ydes som et instrument, der anses for hensigtsmæssigt til at sikre støttens effektivitet i den betydning, der er anvendt i finansforordningens artikel 220, stk. 1, og bør afholdes over Unionens budget i det mindste i denne FFR-cyklus. I perioden 2021-2027 bør den afholdes over den finansieringsramme, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, litra a), første led, i forordning (EU) 2021/947. (23)Ukraine bør hvert år inden udgangen af marts kunne anmode om rentegodtgørelse og fritagelse for administrationsomkostninger. For at skabe fleksibilitet i tilbagebetalingen af hovedstolen bør det uanset finansforordningens artikel 220, stk. 2, også være muligt at forlænge de lån, der optages på Unionens vegne. (24)I lyset af Ukraines presserende finansieringsbehov godkendte Europa-Kommissionen i juli 2022 omlægning og udbetaling af yderligere 1,59 mia. EUR i EIB-lån til Ukraine, som er garanteret under det eksterne lånemandat for 2014-20 (ELM). Da der imidlertid er tale om lån til den ukrainske stat og statsejede virksomheder, indebærer disse lån samme risikoniveau for EU-budgettet som MFA-lånene. EU-budgettet bør derfor anlægge samme forsigtighedstilgang i forbindelse med disse eksponeringer som til de nye MFA-lån. I denne afgørelse anvendes derfor en tilførselssats på 70 % for de omlagte ELM-lån på 1,59 mia. EUR såvel som for eventuelle yderligere udbetalinger af ELM-lån til Ukraine. Denne tilførselssats bør anvendes i stedet for den tilførselssats, der følger af artikel 31, stk. 8, tredje punktum, i forordning (EU) 2021/947. Hensættelsen på 70 % til ELM-lånene på 1,59 mia. EUR vil blive finansieret over EU-budgettet. (25)Der bør med jævne mellemrum, dvs. hver sjette måned, foretages en revision af hensættelserne til de respektive MFA'er og ELM-lån, som påbegyndes medio 2023 eller tidligere, hvis det er relevant. Ved denne gennemgang bør det navnlig vurderes, om situationen i Ukraine har udviklet sig på en måde, der berettiger en forhøjelse eller en nedsættelse af tilførselssatsen. Kommissionen kan genoverveje tilførselssatsen på ad hoc-basis, navnlig hvis en betydningsfuld relevant begivenhed gør dette berettiget. For at sikre, at tilførselssatsen til stadighed er tilstrækkelig i forhold til de finansielle risici, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår tilførselssatsen, hvis det er berettiget at forhøje eller nedsætte tilførselssatsen. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

(26)Målet for denne afgørelse, nemlig at yde ekstraordinær makrofinansiel bistand til Ukraine for især at understøtte landets økonomiske modstandsdygtighed og stabilitet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikels stk. 4, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. (27)I betragtning af sagens hastende karakter på grund af de ekstraordinære omstændigheder som følge af Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression bør der ske fravigelse af den periode på otte uger, der er omhandlet i artikel 4 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til TEU, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab. (28)I lyset af den presserende situation i Ukraine bør denne afgørelse træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: KAPITEL I Ekstraordinær makrofinansiel bistand Artikel 1 Tilrådighedsstillelse af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand 1.Unionen stiller makrofinansiel bistand på højst 5 000 000 000 EUR til rådighed for Ukraine ("Unionens makrofinansielle bistand") for at støtte Ukraines makrofinansielle stabilitet. Unionens makrofinansielle bistand til Ukraine ydes i form af lån. Bistanden skal bidrage til at dække Ukraines finansieringsgab som påvist i samarbejde med de internationale finansielle institutioner. 2.Med henblik på finansiering af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand tillægges Kommissionen beføjelse til på Unionens vegne at låne de nødvendige midler på kapitalmarkederne eller fra finansielle institutioner og genudlåne dem til Ukraine. De lån, der er omhandlet i stk. 1 og i afgørelse (EU) 2022/1201, har tilsammen en gennemsnitlig løbetid på højst 25 år. 3.Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand stilles til rådighed fra den første dag efter ikrafttrædelsen af det aftalememorandum, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, og i den periode, der er fastsat i det pågældende aftalememorandum, også selv om de garantier, der er fastsat bestemmelser om i kapitel II, afdeling 1, i denne afgørelse, endnu ikke er blevet stillet. 4.Sker der i løbet af den periode, hvor Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand udbetales, et betydeligt fald i Ukraines finansieringsbehov i forhold til de oprindelige prognoser, nedsætter Kommissionen størrelsen af bistanden eller suspenderer eller annullerer den. Artikel 2 Forudsætning for ydelsen af den makrofinansielle bistand 1.Det er en forudsætning for tildelingen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand, at Ukraine efterlever virkningsfulde, demokratiske mekanismer, herunder et parlamentarisk flerpartisystem, og retsstatsprincippet, samt sikrer efterlevelse af menneskerettighederne. 2.Kommissionen fører tilsyn med, at forudsætningen i stk. 1 opfyldes i hele den periode, hvor Unionen yder ekstraordinær makrofinansiel bistand, især før der foretages udbetalinger, idet der tages hensyn til omstændighederne på stedet og konsekvenserne af den militære undtagelsestilstand, der er indført. 3.Denne artikels stk. 1 og 2 finder anvendelse i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/427/EU. Artikel 3 Aftalememorandum 1.Kommissionen aftaler med Ukraine, hvilke politiske betingelser der skal knyttes til Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand. De politiske betingelser vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 14, stk. 2. Disse politiske betingelser fastlægges i et aftalememorandum. 2.De rapporteringskrav, der blev vedtaget i forbindelse med første del af denne ekstraordinære makrofinansielle bistand, tages med i aftalememorandummet og skal navnlig sikre effektivitet, gennemsigtighed og ansvarlighed i forbindelse med anvendelsen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand.

3.De detaljerede finansielle betingelser for Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand fastlægges i en låneaftale, der indgås mellem Kommissionen og Ukraine. 4.Kommissionen kontrollerer regelmæssigt gennemførelsen af de rapporteringskrav og fremskridtene med hensyn til opfyldelsen af de politiske betingelser, der er fastsat i aftalememorandummet. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om resultaterne af denne kontrol. Artikel 4 Frigivelse af den ekstraordinære makrofinansielle bistand 1.Kommissionen stiller på betingelserne i stk. 3 Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand til rådighed i rater, som hver består af et lån. Kommissionen fastsætter tidsrammen for udbetaling af hver rate. En rate kan udbetales i en eller flere trancher. 2.Kommissionen forvalter frigivelsen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand på en måde, der er i overensstemmelse med de aftaler eller overenskomster, der er indgået mellem Kommissionen og Ukraine i det aftalememorandum, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1. 3.Kommissionen træffer afgørelse om frigivelse af raterne ud fra en vurdering af følgende betingelser: (a)opfyldelse af forudsætningen i artikel 2, stk. 1 (b)tilfredsstillende gennemførelse af de rapporteringskrav, der er fastsat i aftalememorandummet (c)for den anden og de efterfølgende trancher, tilfredsstillende fremskridt hen imod opfyldelsen af de politiske betingelser, der er fastsat i aftalememorandummet. Før det maksimale beløb for den makrofinansielle bistand udbetales, kontrollerer Kommissionen, at alle de politiske betingelser, der er fastsat i aftalememorandummet, er opfyldt. 4.Såfremt de betingelser, der er fastsat i stk. 3, ikke opfyldes, suspenderer eller ophæver Kommissionen udbetalingen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand. I sådanne tilfælde underretter den Europa-Parlamentet og Rådet om årsagerne til suspenderingen eller ophævelsen. 5.Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand udbetales i princippet til Ukraines centralbank. Under iagttagelse af de bestemmelser, der fastlægges i aftalememorandummet, herunder en bekræftelse af de resterende budgetfinansieringsbehov, kan Unionens midler udbetales til Ukraines finansministerium som den endelige modtager. Artikel 5 Lånoptagelses- og långivningstransaktioner 1.Lånoptagelses- og långivningstransaktionerne gennemføres i overensstemmelse med finansforordningens artikel 220. 2.Hvor det er nødvendigt, kan Kommissionen uanset finansforordningens artikel 220, stk. 2, refinansiere de tilknyttede lån, der er optaget på vegne af Unionen. Artikel 6 Rentetilskud 1.Uanset finansforordningens artikel 220, stk. 5, litra e), kan Unionen for så vidt angår de lån, der ydes i henhold til denne afgørelse, afholde rentebetalingerne ved hjælp af en rentegodtgørelse samt administrationsomkostningerne i forbindelse med lånoptagelsen og långivningen, bortset fra omkostninger i forbindelse med førtidig tilbagebetaling af lånet.

2.Ukraine kan anmode Unionen om rentegodtgørelse og dækning af administrationsomkostningerne inden udgangen af marts hvert år. 3.Den finansieringsramme, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, litra a), første led, i forordning (EU) 2021/947, anvendes til at dække omkostningerne ved rentebetalinger i forbindelse med makrofinansiel bistand i perioden 2021-27 i form af en rentegodtgørelse. Artikel 7 Underretning af Europa-Parlamentet og Rådet Kommissionen holder Europa-Parlamentet og Rådet underrettet om gennemførelsen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand, herunder udbetalinger heraf, og gennemførelsen af de transaktioner, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2 og 3, og forelægger rettidigt disse institutioner den relevante dokumentation. Artikel 8 Vurdering af den ekstraordinære makrofinansielle bistands gennemførelse Under gennemførelsen af Unionens makrofinansielle bistand vurderer Kommissionen ved hjælp af en operationel vurdering på ny forsvarligheden af Ukraines finansielle ordninger, de administrative procedurer og de interne og eksterne kontrolmekanismer, der er relevante for bistanden. Denne operationelle vurdering kan foretages sammen med den, der er fastsat i afgørelse (EU) 2022/1201. KAPITEL II Styrkelse af den fælles hensættelsesfond Afdeling 1 Garantier fra medlemsstaterne i forbindelse med den makrofinansielle bistand, som Unionen yder i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2021/1201 Artikel 9 Bidrag i form af garantier fra medlemsstaterne 1.Medlemsstaterne kan supplere hensættelserne i den fælles hensættelsesfond til den makrofinansielle bistand ved at stille garantier på op til i alt 3 660 000 000 EUR til dækning af den ekstraordinære makrofinansielle bistand, som Unionen yder Ukraine i henhold til artikel 1 i denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201 ("dækket makrofinansiel bistand"). 2.Hvis der ydes bidrag fra medlemsstaterne, sker dette i form af uigenkaldelige og ubetingede anfordringsgarantier i kraft af en garantiaftale, der er indgået med Kommissionen i henhold til artikel 10. 3.Den relative andel af det bidrag, der ydes af en medlemsstat, til det i stk. 1 omhandlede beløb, svarer til den pågældende medlemsstats relative andel af Unionens samlede bruttonationalindkomst, jf. kolonne (1) i tabel 4 i del A ("Finansiering af Unionens årlige budget, Indledning") under overskriften Almindelig oversigt over indtægter i Unionens årlige budget for regnskabsåret 2022, som blev vedtaget den 24. november 2021. 4.Garantierne træder i kraft for hver medlemsstat på datoen for ikrafttrædelsen af den garantiaftale, der er omhandlet i artikel 10, mellem Kommissionen og den pågældende medlemsstat. Artikel 10 Garantiaftaler Kommissionen indgår en garantiaftale med hver medlemsstat, der stiller en garanti i henhold til artikel 9. I nævnte aftale fastsættes reglerne for garantien, som skal være de samme for samtlige medlemsstater, og aftalen skal navnlig indeholde bestemmelser, der:

(a)pålægger medlemsstaterne at efterkomme træk på garantien, som Kommissionen har foretaget i forbindelse med dækket makrofinansiel bistand, når de samlede oprindelige tilførsler, der er hensat i den fælles hensættelsesfond, er blevet trukket eller skal trækkes som følge af finansielle forpligtelser opstået i relation til dækket makrofinansiel bistand (b)sikrer, at garantibeløbene trækkes pro rata og er baseret på den fordelingsnøgle, der er omhandlet i artikel 9, stk. 3. (c)fastsætter, at træk på garantien skal sikre Unionens evne til at tilbagebetale de midler, der i henhold til artikel 1, stk. 2, er lånt på kapitalmarkederne eller fra finansielle institutioner, i tilfælde af Ukraines manglende betaling, endog forventet, hvilket omfatter tilfælde, hvor en betalingsplan ændres af en hvilken som helst grund (d)sikrer, at træk på garantien kan anvendes til at genopfylde den fælles hensættelsesfond til hensættelser, der er blevet trukket i forbindelse med dækket makrofinansiel bistand (e)sikrer, at en medlemsstat, der ikke har efterkommet et træk på garantien, stadig er forpligtet til at efterkomme et sådant træk (f)vedrører betalingsbetingelserne. Afdeling 2 Hensættelser til dækket makrofinansiel bistand og til visse finansielle ELM-forpligtelser i Ukraine Artikel 11 Hensættelser til dækket makrofinansiel bistand 1.Der anvendes en tilførselssats med henblik på den dækkede makrofinansielle bistand på 70 % i stedet for den sats, der er fastsat i den generelle regel i artikel 31, stk. 5, tredje afsnit, i forordning (EU) 2021/947. Størrelsen af de tilførsler, der indbetales til den fælles hensættelsesfond, skal dog holdes på, og hvis de anvendes, tilbageføres til 9 % af de udestående forpligtelser som følge af dækket makrofinansiel bistand, indtil de garantier, der er omhandlet i artikel 9, er udnyttet fuldt ud. 2.De garantibeløb, der trækkes i henhold til artikel 10, udgør eksterne formålsbestemte indtægter til betaling af de finansielle forpligtelser, der følger af den dækkede makrofinansielle bistand, og betalinger til den fælles hensættelsesfond i overensstemmelse med artikel 21, stk. 2, litra a), nr. ii), i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. 3.Uanset finansforordningens artikel 211, stk. 1, første afsnit, andet punktum, skal det garantibeløb, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, indgå i beløbet for den godkendte finansielle forpligtelse. Uanset finansforordningens artikel 211, stk. 4, andet afsnit, tages de tilførselsbeløb, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 2, i betragtning ved beregningen af de hensættelser, der følger af tilførselssatsen for hensættelser til dækket makrofinansiel bistand. 4.Uanset finansforordningens artikel 211, stk. 4, litra c), må beløb, der er inddrevet fra Ukraine i forbindelse med dækket makrofinansiel bistand, ikke bidrage til hensættelser med henblik på at nå op på de garantibeløb, der er trukket, og som medlemsstaterne har efterkommet i henhold til artikel 10, litra a). Disse beløb betales tilbage til de pågældende medlemsstater. Artikel 12 Styrkelse af hensættelser til visse finansielle forpligtelser i Ukraine, der er dækket af garanti i henhold til afgørelse nr. 466/2014/EU Uanset artikel 31, stk. 8, tredje punktum, i forordning (EU) 2021/947 finder tilførselssatsen på 70 % anvendelse på lånebeløb, der er udbetalt efter den 15. juli 2022 inden for rammerne af Den Europæiske Investeringsbanks finansieringstransaktioner i Ukraine, som er undertegnet af Den Europæiske Investeringsbank før den 31. december 2021 og garanteret af EU i henhold til afgørelse 466/2014/EU ("dækkede finansielle ELM-forpligtelser i Ukraine"), og finansforordningens artikel 211, 212 og 213 finder anvendelse, jf. dog artikel 13 og 14 i nærværende afgørelse. Med henblik på finansforordningens artikel 211, stk. 1, andet afsnit, skal hensættelserne senest den 31. december 2027 nå op på det niveau, der svarer til den tilførselssats, der finder anvendelse på de samlede udestående forpligtelser fra dækkede finansielle ELM-forpligtelser i Ukraine. Artikel 13 Vurdering af, om tilførselssatsen er tilstrækkelig, og revisionsprocedure 1.Hver sjette måned begyndende den 30. juni 2023 og når som helst Kommissionen konkluderer, at andre grunde eller begivenheder tyder på, at der er behov for det, vurderer Kommissionen, om der er sket en ny udvikling, der på varig og afgørende vis kan påvirke tilstrækkeligheden af tilførselssatsen, herunder satsen for indbetalte hensættelser som omhandlet i artikel 11 og 12. Kommissionen skal navnlig fastslå, at der er tale om en vedvarende væsentlig ændring i disse eksponeringers kreditrisikoprofil, ved at benytte data, der dækker en periode på mindst to år.

2.Kommissionen tillægges beføjelser til ved hjælp af en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 16 at ændre artikel 11 og 12 med henblik på at justere tilførselssatsen, navnlig for at afspejle den udvikling, der er henvist til i stk. 1. Artikel 14 Hensættelser i den fælles hensættelsesfond 1.Uanset den generelle regel i artikel 31, stk. 6, i forordning (EU) 2021/947 opfyldes finansielle forpligtelser i forbindelse med dækket makrofinansiel bistand særskilt fra andre finansielle forpligtelser under garantien for foranstaltninger udadtil, og de hensættelser, der er tilført den fælles hensættelsesfond med henblik på den dækkede makrofinansielle bistand, anvendes udelukkende til finansielle forpligtelser i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201. Uanset den generelle regel i artikel 31, stk. 8, i forordning (EU) 2021/947 opfyldes finansielle forpligtelser som følge af dækkede finansielle ELM-forpligtelser i Ukraine særskilt fra andre finansielle forpligtelser under garantifonden for aktioner i forhold til tredjeland, og de hensættelser, der er tilført den fælles hensættelsesfond med henblik på de dækkede finansielle ELM-forpligtelser i Ukraine, anvendes udelukkende til finansielle forpligtelser i henhold til denne afgørelse og afgørelse (EU) 2022/1201. 2.Uanset finansforordningens artikel 213 finder den effektive tilførselssats ikke anvendelse på de hensættelser i den fælles hensættelsesfond, der er tilført med henblik på den dækkede makrofinansielle bistand og de dækkede finansielle ELM-forpligtelser i Ukraine. 3.Uanset finansforordningens artikel 213, stk. 4, litra a), udgør eventuelle overskud af hensættelser som omhandlet i artikel 12 eksterne formålsbestemte indtægter som omhandlet i finansforordningens artikel 21, stk. 5, der tilfalder det eksterne bistandsprogram, i henhold til hvilket Ukraine er støtteberettiget. KAPITEL III Fælles bestemmelser Artikel 15 Udvalgsprocedure 1.Kommissionen bistås af et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2.Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. Artikel 16 Udøvelse af de delegerede beføjelser 1.Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser. 2.Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 13, stk. 2, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra datoen for denne afgørelses ikrafttræden. 3.Den i artikel 13, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. 4.Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. 5.Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 13, stk. 2, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. Artikel 17 Årlig rapport 1.Senest den 30. juni hvert år forelægger Kommissionen som led i sin årlige rapport Europa-Parlamentet og Rådet en vurdering og evaluering af gennemførelsen af denne afgørelses kapitel I i det foregående år. I nævnte rapport: (a)gennemgås de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelsen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand (b)vurderes Ukraines økonomiske situation og udsigter samt gennemførelsen af de i artikel 3, stk. 1, omhandlede krav og betingelser (c)redegøres der for forbindelsen mellem de krav og betingelser, der er fastlagt i aftalememorandummet, Ukraines aktuelle makrofinansielle situation og Kommissionens afgørelser om frigivelse af raterne af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand. 2.Senest to år efter udløbet af rådighedsperioden forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en efterfølgende evalueringsrapport, hvori der foretages en vurdering af resultaterne og effektiviteten af gennemførelsen af Unionens ekstraordinære makrofinansielle bistand, og af, i hvilket omfang den har bidraget til bistandens mål. KAPITEL IV Ændring af afgørelse (EU) 2022/1201 og afsluttende bestemmelse Artikel 18 I afgørelse (EU) 2022/1201 foretages følgende ændringer: 1.Artikel 1, stk. 2, andet punktum, affattes således: "De lån, der er omhandlet i stk. 1 og i afgørelse [COM(2022) XXX - nærværende afgørelse], har tilsammen en gennemsnitlig løbetid på højst 25 år." 2.Artikel 7 udgår. Artikel 19 Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Ukraine 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen Politikområde: Økonomi og finans Aktivitet: Internationale økonomiske og finansielle anliggender 1.3.Forslaget/initiativet vedrører:  en ny foranstaltning en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning  en forlængelse af en eksisterende foranstaltning  en sammenlægning eller en omlægning af en eller flere foranstaltninger til en anden/en ny foranstaltning 1.4.Mål 1.4.1.Generelt/generelle mål "Nyt skub i beskæftigelse, vækst og investeringer: at fremme velfærd uden for EU" 1.4.2.Specifikt/specifikke mål Specifikt mål nr. "At fremme velfærd uden for EU" Berørte ABM/ABB-aktiviteter Der er følgende aktivitetsområder med relation til GD ECFIN:

a) Støtte makrofinansiel stabilitet og fremme vækstfremmende reformer uden for EU, bl.a. gennem regelmæssige økonomiske dialoger med centrale partnere og ved at yde makrofinansiel bistand og b) Støtte udvidelsesprocessen, gennemføre EU's udvidelses- og naboskabspolitik og EU's øvrige prioriteter i partnerlande ved at foretage økonomiske analyser samt ved evalueringer af politikker og rådgivning. 1.4.3.Forventet/forventede resultat(er) og virkning(er) Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgrupperne. ·Yde makrofinansiel bistand til Ukraine med henblik på at støtte landets økonomiske modstandsdygtighed og stabilitet i en krigssituation. ·Bidrage til at dække Ukraines eksterne finansieringsbehov i 2022 i lyset af en betydelig forværring af landets eksterne balance som følge af den uprovokerede og uberettigede russiske invasion af Ukraine. ·Lette partnerlandets budgetfinansieringsbehov som en videreførelse af den nødhjælp, der allerede er ydet. ·Støtte strukturreformer rettet mod at forbedre den generelle makroøkonomiske forvaltning, styrke den økonomiske styring og gennemsigtighed og forbedre betingelserne for bæredygtig vækst. 1.4.4.Resultatindikatorer Angiv indikatorerne til overvågning af fremskridt og resultater. Myndighederne i Ukraine skal regelmæssigt indberette en række økonomiske indikatorer til Kommissionens tjenestegrene og aflægge rapport om de krav, der er fastlagt i aftalememorandummet. Kommissionens tjenestegrene vil løbende overvåge den offentlige finansforvaltning efter den operationelle vurdering af de finansielle kredsløb og administrative procedurer i Ukraine, der blev afleveret i juni 2020. Kommissionen vil foretage endnu en operationel vurdering under gennemførelsen af foranstaltningen. Den foreslåede lovgivningsmæssige afgørelse indeholder bestemmelser om årlig rapportering om den makrofinansielle bistand til Rådet og Europa-Parlamentet, som skal omfatte en vurdering af gennemførelsen af denne foranstaltning. Der vil blive foretaget en uafhængig efterfølgende evaluering af bistanden inden for to år efter frigivelsen af den sidste rate. 1.5.Begrundelse for forslaget/initiativet 1.5.1.Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt, herunder en detaljeret tidsplan for iværksættelsen af initiativet Udbetalingen af bistanden vil være betinget af, at de politiske forhåndsbetingelser i et aftalememorandum mellem Kommissionen og Ukraines myndigheder er opfyldt. Bistanden skal efter planen udbetales i flere rater. Raterne frigives hurtigt efter godkendelsen af dette forslag og ikrafttrædelsen af det tilhørende aftalememorandum og stilles til rådighed derefter. Bistanden vil blive forvaltet af Kommissionen. Der vil gælde specifikke bestemmelser om forebyggelse af svig og andre uregelmæssigheder i overensstemmelse med finansforordningen.

Det er hensigten, at Kommissionen og de ukrainske myndigheder skal blive enige om et aftalememorandum, der fastsætter rapporteringskravene. Kommissionen vil arbejde tæt sammen med de internationale finansielle institutioner og de nationale myndigheder for at overvåge den relevante udvikling og anvendelsen af de krav og betingelser, der er aftalt i aftalememorandummet. 1.5.2.Merværdien ved et EU-tiltag (f.eks. som følge af koordineringsfordele, retssikkerhed, større effekt eller komplementaritet). Ved "merværdien ved et EU-tiltag" forstås her merværdien af EU's intervention i forhold til den værdi, som medlemsstaterne ville have skabt enkeltvis Dette forslag om makrofinansiel bistand på op til 5 mia. EUR til Ukraine er et trin hen imod opfyldelsen af EU's mål om at yde op til 9 mia. EUR i kortsigtet likviditetsstøtte. Forslaget følger og ændrer afgørelse (EU) 2022/1201 om makrofinansiel bistand til Ukraine på 1 mia. EUR i form af lån, som blev udbetalt fuldt ud i begyndelsen af august 2022. Denne makrofinansielle bistand styrker også Unionens foranstaltninger med henblik på direkte humanitær, økonomisk og forsvarsmæssig støtte samt Unionens initiativer om at koordinere multilaterale aktioner såsom "stand-up for Ukraine". Makrofinansiel bistand er i sagens natur også en katalysator for reformer, der styrker landets modstandsdygtighed på kort sigt og også bidrager til øget stabilitet på længere sigt. Disse forventede resultater er særlig relevante for Ukraine på dette kritiske tidspunkt. Ydelse af supplerende støtte til Ukraine i form af lån på nuværende tidspunkt kan hjælpe de ukrainske myndigheder med at overvinde de umiddelbare og mest presserende finansieringsudfordringer, der følger af krigen. Ved at støtte myndighedernes bestræbelser på at opretholde et stabilt makroøkonomisk miljø øger den foreslåede makrofinansielle bistand desuden merværdien af EU's samlede engagement i Ukraine og forbedrer effektiviteten af andre former for finansiel bistand fra EU til landet, herunder budgetstøttetransaktioner og tilskud, der er til rådighed gennem eksterne finansielle instrumenter under den nuværende flerårige finansielle ramme for 2021-2027. Projektfinansiering eller teknisk bistand vil hverken være egnet eller tilstrækkelig til at opfylde de bredere makrofinansielle mål for denne ekstraordinære makrofinansielle bistand. Den vigtigste merværdi af den makrofinansielle bistand i forhold til andre EU-instrumenter er, at den hurtigt vil lette de eksterne finansieringspres og bidrage til at sikre en fortsat stabil makrofinansiel ramme, bl.a. ved at fremme en holdbar betalingsbalance- og budgetsituation inden for en passende ramme for rapporteringskrav. Ved at bidrage til indførelsen af en passende overordnet politisk ramme kan den makrofinansielle bistand øge effektiviteten af de aktioner, der finansieres i Ukraine under andre finansielle EU-instrumenter med et mere snævert sigte. 1.5.3.Erfaringer fra tidligere foranstaltninger af lignende art Makrofinansielle bistandstransaktioner til fordel for partnerlande er underlagt bestemmelser om efterfølgende evaluering. De efterfølgende evalueringer af tidligere makrofinansielle bistandstransaktioner til Ukraine, der er foretaget, har vist, at de generelt var yderst relevante med hensyn til mål, finansieringsramme og politiske målsætninger. De har været afgørende for, at Ukraine har kunnet håndtere sine betalingsbalanceproblemer og gennemføre centrale strukturreformer for at stabilisere økonomien og forbedre holdbarheden i landets stilling over for udlandet. De muliggjorde finanspolitiske besparelser og finansielle fordele og fungerede som katalysator for yderligere finansiel støtte og øget investortillid. De betingelser, der var knyttet til den makrofinansielle bistand, var i fuld overensstemmelse med det tilsvarende IMF-program og skabte en politisk forstærkende virkning, som har bidraget til, at de ukrainske myndigheder har gennemført vigtige reformer, navnlig på områder, der ikke er omfattet af andre internationale donorprogrammer. 1.5.4.Forenelighed med den flerårige finansielle ramme og mulige synergivirkninger med andre relevante instrumenter I princippet gælder der for makrofinansiel bistand i FFR 2021-2027 en tilførselssats på 9 % til den fælles hensættelsesfond, der er oprettet ved artikel 212 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046. I overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og i betragtning af den aktuelle anslåede risikoeksponering er det nødvendigt at indføre en dækningsgrad på 70 % for at dække disse yderligere eksponeringer, der er knyttet til situationen i Ukraine. EU-budgettet yder first loss-beskyttelse på 9 % af den fulde lånepakke på 6 mia. EUR. Dette vil blive styrket ved hjælp af medlemsstaternes garanti for yderligere 61 % af lånenes værdi. I betragtning af den vanskelige situation i Ukraine og for at støtte landet på dets langsigtede stabilitetskurs bør Unionen desuden have mulighed for undtagelsesvis at dække renteomkostningerne og fritage Ukraine for de administrative omkostninger. Rentegodtgørelsen bør afholdes over det rammebeløb, der er fastsat i artikel 6, stk. 2, litra a), første led, i forordning (EU) 2021/947 for FFR-perioden 2021-2027. Ud over den direkte støtte godkendte Europa-Kommissionen i juli 2022 en omlægning af anvendelsen af et beløb på 1,59 mia. EUR, der udlånes af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) inden for rammerne af dens eksterne lånemandat (ELM) til Ukraine, idet disse lån er støttet af garantier fra EU-budgettet. I tredje kvartal af 2022 udbetaler EIB et beløb på 1,05 mia. EUR. EIB skal efter planen udbetale yderligere lån på 536 mio. EUR i 2022-23 for at bidrage til at finansiere genoptagelsen af udvalgte investeringsprojekter. Eftersom der imidlertid er tale om lån til den ukrainske stat (eller lån, som denne garanterer), udgør de samme risikoniveau som den ekstraordinære makrofinansiell