[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 6.10.2006

SEK(2006) 1225

KOMMISSIONENS ARBEJDSDOKUMENT

SAMMENDRAG AF KONSEKVENSANALYSEN AF TILVEJEBRINGELSEN AF OFFENTLIGE OG PRIVATE MIDLER TIL FINANSIERING AF UNIVERSEL ADGANG TIL KLIMAVENLIGE OG SIKRE ENERGITJENESTER TIL RIMELIGE PRISER: VERDENSFONDEN FOR ENERGIEFFEKTIVITET OG VEDVARENDE ENERGI {KOM(2006) 583 endelig}{SEK(2006) 1224}

Hvis den nuværende udvikling fortsætter, vil verdens energibehov ifølge Det Internationale Energiagentur (IEA) stige med over 60 % inden 2030. Samtidig vil kuldioxidemissionerne vokse med 62 %, og 1,4 milliarder mennesker vil stadig være uden adgang til moderne energitjenester. Verdens ledere har erkendt, at den nuværende udvikling ikke er holdbar. På verdenstopmødet om bæredygtig udvikling (VTBU) i 2002 blev de derfor enige om, at der hurtigst muligt skal foretages en betydelig forøgelse af den vedvarende energis andel af verdens energi og at det antal mennesker, der ikke har adgang til grundlæggende energitjenester (det drejer sig på nuværende tidspunkt om 1,6 milliarder), samtidig skal bringes ned på det halve. For at sikre, at dette ikke kun forbliver tomme ord, oprettede EU Johannesburg-koalitionen for vedvarende energi (JKVE). Siden oprettelsen på VTBU er over 90 regeringer gået ind på at tilslutte sig den. Kommissionen deltager i formandskabet for JKVE og er hjemsted for dens sekretariatet og sikrer således det nødvendige samvirke med EU's energiinitiativ, som lægger stor vægt på vedvarende energi og energieffektivitet. Desuden blev det i G8-Gleneagles-handlingsplanen for klimaændring, ren energi og bæredygtig udvikling foreslået at oprette en særlig investeringsordning for ren energi. Kommissionens grønbog "En europæisk strategi: bæredygtighed, konkurrenceevne og forsyningssikkerhed" opstiller en integreret fremgangsmåde for indsats over for klimaændringen, som bl.a. går ud på at foretage en afgørende forøgelse af energieffektiviteten ved hjælp af øget demonstration og udbredelse af energieffektivitet og vedvarende energi.

Investeringer i vedvarende energi skaber ligesom investeringer i energieffektivitet betydelige fordele, der kan karakteriseres som typiske samfundsgoder. Der er tale om betydelige fordele både på verdensplan, i form af ingen eller næsten ingen drivhusgasemissioner, og på lokalt og regionalt plan, i form af ingen eller næsten ingen emissioner af traditionelle luftforurenende stoffer. De medvirker til at forbedre energiforsyningssikkerheden ved at udnytte lokale energikilder som vind- og solenergi, jordvarme og biomasse. De fremmer desuden den lokale beskæftigelse og indkomstdannelse ved at levere energi til produktionsformål. Disse samfundsmæssige fordele gør ofte projekter for vedvarende energi og energieffektivitet særdeles attraktive, især i udviklingslandene, hvor energiproduktionen gennemsnitligt er langt mindre effektiv og langt mere forurenende end i industrilande med en avanceret miljølovgivning.

Endvidere står investeringerne i vedvarende energi og energieffektivitet over for at blive et fast led blandt hovedpunkterne på energi- og udviklingsinvesteringens dagsorden. De kan i dag være med til at levere elektricitet og andre former for energi til det lokale erhvervsliv og den lokale transport, især på steder, hvor tilslutning til elektricitetsnettet er uøkonomisk. Systemer uden for elektricitetsnettet og mininet kan sikre tilstrækkelig, økonomisk energiforsyning i afsidesliggende områder. Der foreligger en lang række teknologiske løsninger, som kan opfylde virksomhedernes og husstandenes behov, og som ikke mindst er relevante for udviklingslandene.

Trods stadig flere succeshistorier og tilsagn fra det internationale samfund, forudser IEA, at den vedvarende energis andel i 2030 vil have holdt sig nogenlunde konstant, hvis den nuværende udvikling fortsætter. Selv om det politiske miljø bliver mere gunstigt, er finansieringen af investeringer i energieffektivitet og vedvarende energi ikke automatisk sikret. Problemerne bag de manglende finansieringsmidler er komplicerede, men drejer sig især om risikovillig kapital, som yder långiverne tilstrækkelig sikkerhed. At skaffe privat finansiering er afgørende for at få afsat tilstrækkelige finansieringsmidler til investering i vedvarende energi. Den vedvarende energis store muligheder for at skabe en række samfunds- og miljømæssige fordele, både på verdensplan og lokalt plan, kræver offentlig støtte for at få de finansieringsmæssige problemer bragt af vejen og skabt offentlige tilskyndelser til internationale og indenlandske private investorer.

Kommissionen er allerede begyndt at gå i samarbejde med internationale finansieringsinstitutter som EIB, EBRD, Verdensbanken og private investorer og finansieringsinstitutter for at få oprettet en verdensfond for energieffektivitet og vedvarende energi (VFEEVE), der skal udgøre et verdensomspændende partnerskab mellem private og det offentlige. Formålet er at tilvejebringe offentlige og private finansieringsmidler til udbygning af pilotprojekter, som kan medvirke til at løse de finansieringsmæssige problemer for projekter og virksomheder, der beskæftiger sig med vedvarende energi. Forslaget bygger på tålmodig kapital-initiativet, som blev iværksat af Europa-Kommissionen i 2004 i forbindelse med JKVE. Dets grundlag er en gennemførlighedsundersøgelse, hvis indhold og tilrettelæggelse byggede på drøftelserne på VTBU i 2002 og under den første internationale konference på højt plan i JKVE i Bruxelles (2.-3. juni 2003). Hovedvægten ligger især på udviklingslandene og overgangsøkonomierne.

VFEEVE skal oprettes som et verdensomspændende partnerskab mellem private og det offentlige og skal tilbyde erhvervsinvestorer og andre investorer med verdensomspændende investeringsopgaver passende muligheder for risikodeling og finansieringsdeltagelse. Den vil gøre det muligt at ansætte professionelle investeringsledere på et selvstændigt grundlag, så de kan optræde med særlige beføjelser, de får tildelt af donorerne og investorerne. Overvågningen, rapporteringen og kontrolforanstaltningerne skal indgå i strukturen og være af høj kvalitet.

VFEEVE skal yde støtte til projekter, som beskæftiger sig med vedvarende energi og energieffektivitet og ligger under 10 mio. EUR, da de i de fleste tilfælde bliver overset af erhvervsinvestorer og IFI. Fonden skal dække Afrika syd for Sahara, østaterne i Vestindien og Stillehavet, landene i det europæiske nabopartnerskab (herunder de østeuropæiske lande uden for EU, inklusive Rusland), Latinamerika og Asien (inklusive Centralasien og Mellemøsten)[1]. Finansieringen skal ske på markedsvilkår, men investeringer i de lande, regioner eller kommuner, hvis politik for vedvarende energi fremmer den private sektors engagement og befordrer investeringer i vedvarende energi, vil få fortrin. Der vil blive lagt særlig vægt på at opfylde AVS-landenes behov. Begge dele, dvs. leveringen af risikovillig kapital og af teknisk bistand, gør fonden til et enkelt ekspeditionssted, så transaktionsomkostningerne begrænses og fondens præstation i det hele taget forbedres.

Investeringsområdet skal omfatte et bredt udvalg af projekttyper og teknologier med sigte på energieffektivitet og vedvarende energi, men lægge vægt på teknologier, der allerede kan opvise gode resultater.

VFEEVE's finansieringsmål sættes til mindst 100 mio. EUR. Dette mål er både nødvendigt for at få afgørende indflydelse på verdensplan og tilstrækkeligt til at kunne skabe et partnerskab mellem private og det offentlige, som med tiden kan blive selvbærende.

VFEEVE skal beskæftige sig aktivt med oprettelse og finansiering af regionale delfonde eller udbygning af allerede eksisterende initiativer[2]. De forskellige regionale markeders særtræk vil således kunne tilgodeses ved, at man inddrager internationale finansieringsinstitutter og lokal ekspertise og således rejser yderligere finansieringsmidler fra den private sektor.

VFEEVE's bidrag kan komme til at ligge mellem 25-50 % for delfonde med mellemstor eller stor risiko og 15-20 % for delfonde med lille risiko.

Hvis man antager, at der til at begynde med kan stilles et finansieringsbeløb på 100 mio. EUR, vil der kunne skaffes yderligere kapital. Tilvejebringelsen af midler kan komme til at ligge omkring faktor 10, hvad der er betydeligt mere end traditionelle tilskudsbaserede ordninger kan opnå, idet de kræver en medfinansiering på 50-70 %.

I betragtning af den iboende risiko erkender Europa-Kommissionen, at et betydelig bidrag fra Fællesskabets budget er afgørende for at få initiativet sat i gang og for at udløse en omfattende finansieringsdeltagelse fra privat side. Europa-Kommissionen påtænker at bidrage yderligere til VFEEVE med et beløb på indtil 80 mio. EUR i tidsrummet 2007-2010 inden for rammerne af det tematiske program for miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi. Det første bidrag på 15 mio. EUR foreslås udbetalt i begyndelsen af 2007. De nødvendige menneskelige ressourcer til dette initiativ tages fra de allerede eksisterende ressourcer, eventuelt ved hjælp af intern omgruppering.

Den (årlige) finansieringsbeslutning, der omfatter udgifterne til TPMNR skal også danne grundlaget for tildeling af fællesskabsmidler til VFEEVE (eventuelt gennem Den Europæiske Investeringsfond ligesom det er tilfældet med Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa). Beslutningstagningen vil ske under hensyntagen til de relevante bestemmelser i retsgrundlaget.

Forslaget inddrager en lang række offentlige og private organer, heriblandt internationale finansieringsinstitutter, private investorer, virksomheder og fonde, i finansieringsdeltagelsen. EU's og EØS' medlemsstater vil muligvis bidrage på frivilligt grundlag. Finansieringsdeltagelsens anslåede størrelse fremgår af følgende tabel:

mio. EUR (3 decimaler)

Finansieringskilde | År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 ff. | I alt |

Finansieringsdeltagere uden for EU 1. rate | 10 000 | 10 000 | 20 000 |

Finansieringsdeltagere uden for EU 2. rate | 15 000 | 30 000 | 50 000 | 109 000 | 204 000 |

Finansieringsdeltagere uden for EU 3. rate | 10 000 | 50 000 | 100 000 | 300 000 | 331 000 | 791 000 |

Finansieringsdeltagere uden for EU i alt | 35 000 | 90 000 | 150 000 | 409 000 | 331 000 | 0 000 | 1015 000 |

Det forventes, at Den 9. Europæiske Udviklingsfond over investeringsfaciliteten, som forvaltes af EIB, vil give et bidrag på 50 mio. EUR til udvikling af aktiviteter i AVS-regionerne.

Denne nye ordning kan tjene som positivt eksempel, der kan efterlignes af andre offentlige og private investorer, og indeholder en betydelig udvidelseskraft, så det samlede finansieringsbehov på 241 mio. EUR indtil 2010 kan sikres.

Når først VFEEVE er fuldt etableret vil det kunne bringe en ren energi svarende til næsten 1 Gigawatt på markedet i udviklingslandene. Herved vil 1-3 millioner mennesker kunne få rene energitjenester, og 1-2 mio. t CO2 (til en værdi af næsten 5 mio. EUR i nuværende priser) vil kunne afløses om året.

- Drivhusgasemissioner: Der vil kunne spares over 1,1 mio. tons CO2 med varige virkninger årtier ud i fremtiden. Dette tal er et skøn, som bygger på den antagelse, at nyinstalleret kapacitet, der finansieres af VFEEVE, afløser de nuværende "gængse" elektricitets- og kombinerede kraftvarmeværker til fossilt brændsel i udviklingslandene. Ud fra en optimistisk betragtning kan den årlige CO2-besparelse komme op på næsten 3 mio. tons, alene hvis den kulbaserede kraft- og varmeproduktion bliver afløst. Den pessimistiske betragtning, hvor det er gasfyrede kraft- og varmeværker, som bliver afløst, er temmelig usandsynlig. De fleste investeringer i udviklingslandene udbygger stadig energiforsyningskapaciteten på grundlag af det billige kul frem for den meget dyrere gas. Det kan føre til en samlet CO2-besparelse på mellem 10 og 30 mio. tons i løbet af 10 år af fondens levetid med varige virkninger i mindst 10 år til. Dog vil det endelige resultat afhænge af den endelige teknologi og de geografiske betingelser.

- Energisikkerhed: Der forventes opnået mellem ca. 500 og 1500 MW i kraft af nyinstalleret, indenlandsk, ren, vedvarende energikapacitet eller undgået kapacitetsudvidelse på grund af energieffektivitetsinvesteringer.

- Adgang til energi: Mellem 0,5 og 3,5 millioner mennesker i udviklingslandene vil få moderne, rene energitjenester. Blandt dem, der får gavn heraf, vil sikkert være SMV, og afsidesliggende områder i udviklingslandene får således større evne til at udvikle økonomiske aktiviteter, de ellers ikke ville have haft mulighed for. Det forventes desuden, at næsten 500 000 husstande vil få leveret moderne madlavningsenergi og varmt vand.

- Andet: Der forventes andre positive virkninger, hvis omfang dog ikke er blevet bestemt. Heriblandt er:

- færre emissioner af traditionelle luftforurenende stoffer som SOx, NOx, PM, og CO, så den lokale luftkvalitet bliver bedre, og sundhedsproblemerne, også dem, der skyldes indendørs madlavning, bliver mindre

- mindre belastning på grund af dyr import af fossilt brændsel, fordi vedvarende energikilder som sol, vind, jordvarme eller lokal biomasse bliver udnyttet

- lokal beskæftigelse og indkomstdannelse, heriblandt levering af energi til produktionsformål, ikke mindst i afsidesliggende områder, hvor udvidelse af el-nettet ikke er økonomisk attraktiv

- støtte muligheder for udvikling, overførsel og udbredelse af avancerede teknologier, f.eks. ved hjælp af nye muligheder for at oprette joint ventures mellem iværksættelse i Europa og udviklingslandene og således overføre teknologisk og driftsmæssig viden.

Den foreslåede verdensfond for energieffektivitet og vedvarende energi, som beskrives i denne meddelelse, skal supplere de finansieringsordninger, som findes i Det Europæiske Fællesskab. Den er specielt beregnet til at øge Fællesskabets evne til at bistå sine partnerlande med at gennemføre deres programmer for bæredygtig udvikling og fattigdomsudryddelse og til at fremskynde overførsel, udvikling og udbredelse af miljøvenlige teknologier. Den vil fremme effektivt samarbejde mellem donorerne, vække stærk interesse hos erhvervsinvestorerne, herunder de internationale finansieringsinstitutter, og i sidste instans fremme verdensmarkedets overtagelse af bæredygtige, sikre og billige energiteknologier og de tjenester, de kan levere.

Med større erfaring kan denne nye form for konkret partnerskab mellem private og det offentlige udvides til andre investeringsområder inden for ren, billig og sikker energi (f.eks. kulstofbinding og underjordisk oplagring).

[1] For lande, der omfattes af førtiltrædelsesinstrumentet, bør der sikres finansiering fra andre instrumenter.

[2] Eksempler på allerede eksisterende pilotprojekter, som svarer til det, der tænkes på, og som kan udbygges, findes i bilaget til (SEC(2006) 1224).