MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om et forslag til støtteprogram for den europæiske audiovisuelle industri (MEDIA Plus - 2001-2005)

(forelagt af Kommissionen)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om et forslag til støtteprogram for den europæiske audiovisuelle industri (MEDIA Plus - 2001-2005)

1. Indledning

Udviklingen af digitale teknologier er en revolution, der ikke blot vil medføre en dybtgående ændring af økonomien i den audiovisuelle sektor, men også vil give nye måder at skabe på, som kræver nye aktører og i sidste instans vil føre til nyt indhold og nye tjenesteydelser.

I denne sammenhæng, hvor der bliver stadig flere spredningsformer, er alle aktører enige om, at produktion af indhold, især audiovisuelt indhold, bliver et vigtigt område, hvor der kan skabes værdiforøgelse i det enogtyvende århundrede, og som kan styrke både den økonomiske vækst og den kulturelle mangfoldighed i Den Europæiske Union [1].

[1] 1999 Telecoms Review (Meddelelse fra Kommissionen on the Review of the Regulatory Framework for Electronic Communications Services: Infrastructure, Transmission and Access Services), KOM(1999) 539 endelig udg.

Anvendelsen af den digitale teknologi giver producenter og distributører nye muligheder i forbindelse med diversificering af direkte og afledte udnyttelsesformer for produktionerne. Den skaber ligeledes udfordringer, idet indtægterne ved hver udsendelse mindskes og opdeles, hvilket gør det helt nødvendigt at udvikle finansierings- og markedsføringsstrategier på internationalt plan.

I denne sammenhæng er det væsentligt, at de offentlige myndigheder, herunder de europæiske, støtter disse initiativer gennem særlige, supplerende økonomiske støttefor anstaltninger med det formål at styrke de europæiske indholdsproducenters tilstedeværelse og indkomstandel.

Kommissionens forslag til programmet MEDIA PLUS udspringer af denne tankegang. I et nyt miljø præget af en de facto internationalisering af udnyttelsesformerne er den europæiske audiovisuelle indholdsindustri som følge af sin opsplitning endnu ikke fuldt ud i stand til at klare en øget konkurrence på verdensplan. Kommissionens forslag har til formål at skabe optimale vilkår baseret på en sammenhængende strategi og klare målsætninger med henblik på at afhjælpe disse vanskeligheder og give de europæiske operatører mulighed for at få en optimal placering på disse nye markeder ved at udnytte den europæiske kulturs mangfoldighed.

2. En strategisk sektor: den audiovisuelle indholdsindustri

Et stærkt vækstpotentiale og en kilde til højt kvalificerede jobs

Informationssamfundets industrier, heriblandt den audiovisuelle indholdsindustri, er fremover en af de økonomiske sektorer i Den Europæiske Union, der kan registrere den stærkeste vækst. Den audiovisuelle industri beskæftigede 950 000 mennesker i Den Europæiske Union i 1995 og 1 030 000 i 1997 [2]. Indtægterne på dette marked ventes at stige 70% inden 2005, hvilket blot for denne periode vil kunne resultere i, at der oprettes over 300 000 højt kvalificerede stillinger [3].

[2] Jobmuligheder i informationssamfundet: Den informationstekniske revolution og dens muligheder, KOM(1998) 590 endelig udg.

[3] Undersøgelse gennemført for Kommissionen af Norcontel Ltd, Economic Implications of New Communications Technologies on the Audiovisual Markets, endelig rapport, 15. april 1997.

Denne vækst skyldes navnlig, at der udvikles pakker af digitale kanaler, hvor forbrugeren tilbydes en række forskellige produkter. Allerede nu er antallet af tilgængelige tv-kanaler i Europa seksdoblet mellem 1990 og 1998 med en stigning fra 104 til 659. Det skønnes, at der i år 2000 vil blive udsendt over 1000 kanaler på det europæiske område [4].

[4] Screen Digest, maj 1999

Indførelsen af den første søgemaskine på World Wide Web i 1994 markerede starten på Internettet som massekommunikationsmiddel. Ingen kunne imidlertid dengang forudse den svimlende vækst, der ville ske i denne form for informationsformidling, som 180 millioner hjem i verden, heraf de 43 millioner i Europa, i dag har forbindelse til. Den aktuelle teknologiske udvikling giver en forsmag på talrige anvendelsesmuligheder: oprettelse af nye interaktive online fjernsynstjenester, video on demand (VOD), elektronisk formidling i biografer. I dag er det imidlertid umuligt ikke blot at forudse, hvornår disse teknologier vil kunne få fodfæste på markedet, men også at vurdere, hvilken reel virkning disse forandringer vil få på forbrugernes vaner og valg.

De markedsanalyser og -undersøgelser, der er gennemført, viser imidlertid, at disse nye formidlingsformer reelt udvider de audiovisuelle markeder og ikke blot fører til substitution.

De eksisterende sendemåder, såsom biograf eller video, oplever en stigning og endda et stærkt opsving, til trods for at antallet af konkurrerende tjenester (betalings-tv, near video on demand) er mangedoblet. Med 814 millioner solgte billetter i 1998 har biograferne i Europa genfundet niveauet fra begyndelsen af 1980'erne, før der blev indført private fjernsynskanaler. Både antallet af spillefilm, der produceres i Europa, og antallet af distribuerede film er ligeledes stigende. Parallelt sker der en fortsat stigning på videomarkedet, især salget, til trods for den øgede konkurrence fra fjernsynskanaler, herunder betalingskanaler.

En økonomi under forandring

Udviklingen af digitale sendemåder (pakker, Internet, DVD) vækker forhåbninger i forbindelse med den betragtelige stigning i efterspørgslen efter indhold. Denne stigning giver sig udslag i en diversificering af udnyttelsesformerne, en forlængelse af den periode, produktionerne kan udnyttes kommercielt, fremkomsten af nye afledte produkter og en internationalisering af markedet.

Udviklingen vækker også visse bekymringer, fordi publikum splittes mellem de nye kanaler og audiovisuelle tjenester. Således tredobledes antallet af tilgængelige fjernsynskanaler i Europa mellem 1995 og 1998, og europæerne tilbragte gennemsnitligt 205 minutter om dagen foran fjernsynet i 1998 [5]. Denne opsplitning medfører, at tv-selskabernes finansieringsevne mindskes, og produktionernes udnyttelsescyklus forlænges. Således skal en fjernsyns produktion, der tidligere kunne afskrives over en eller to nationale udsendelser, fremover afskrives over mange udsendelser, der sendes internationalt, og over en længere periode.

[5] IP-undersøgelse (CLT-UFA), 1998.

En af de virkninger, man kan forudse ved mangedoblingen af de elektroniske distributionsmidler, er, at de flaskehalse forsvinder, der især opstår som følge af omkostningerne ved de nødvendige investeringer til den fysiske distribution af produkterne (for eksempel trykning, oplagring og transport af kopier af spillefilm eller videokassetter), hvilket vil gøre det lettere for mere forskelligartede produktioner at få adgang til markedet. For at fange den endelige forbrugers opmærksomhed i et miljø med øget konkurrence er det imidlertid sandsynligt, at de nødvendige investeringer i stadig stigende grad vil blive foretaget i reklame og marketing, hvilket således vil skabe nye barrierer for at komme ind på markedet.

På nuværende tidspunkt kan det ligeledes konstateres, at ressourcerne i stigende omfang koncentreres om en bestemt type programmer (for eksempel genudsendelser af sports begivenheder), hvilket fører til, at der bliver færre ressourcer til rådighed til produktion og indkøb af kreativt indhold (dokumentarprogrammer, film og fiktion, tegne- og dukkefilm).

I denne sammenhæng vil nøglen til markedet for europæiske indholdsproducenter og -ejere mere og mere ligge i, at de definerer internationalt orienterede markedsføringsstrategier, der inddrager hele viften af distributionsmidler.

En dårligt forberedt europæisk indholdsindustri

Over for denne nye digitale økonomi virker den europæiske indholdsindustri utilstrækkeligt forberedt og lider endnu af strukturelle svagheder:

- De enkelte indkomster opsplittes som følge af det øgede antal distributionskanaler, og endvidere kan der konstateres en opsplitning omkring nationale eller regionale markeder, hvilket medfører en ringe udbredelse af programmer på tværs af grænserne inden for det europæiske rum.

- Denne opsplitning fører til en ond cirkel, idet investeringerne i de audiovisuelle produktioner er utilstrækkelige lige fra idestadiet videre til produktions- og distributions stadierne, hvilket medfører en lav rentabilitet og dermed en mindsket investeringsevne.

- Endelig resulterer denne opsplitning i en underkapitalisering i virksomhederne, hvilket svækker deres industrielle udviklingsstrategi på internationalt plan, navnlig når det gælder oprettelse af kataloger over rettigheder, der er tilstrækkeligt attraktive til, at der kan findes forskellige blokke til dem på alle former for medier.

Udfordringen: udnyttelse af produktioner i international målestok

Ved udvikling af de digitale transmissionsformer er det ikke længere et valg, men en altafgørende nødvendighed for de europæiske indholdsproducenter og -distributører at tage højde for markedets internationale dimension.

Navnlig er kontrol med forskellige transmissionsformer på internationalt plan rygraden i enhver udviklingsstrategi for den europæiske indholdsindustri.

3. En ny strategi: den audiovisuelle støttepolitik i en digital tidsalder

Det audiovisuelle indholds voksende økonomiske betydning gør det nødvendigt, at der udvikles en konkurrencedygtig europæisk industri, der kan udnytte den stærke vækst i indholdsefterspørgslen.

Kommissionen har siden 1997 gennemført tilbundsgående analyser af sin audiovisuelle politik især med henblik på de aktuelle og fremtidige følger af den digitale tidsalder. Grundlaget for denne proces har navnlig været omfattende høringer af branchen både inden for rammerne af konferencerne i Birmingham (april 1998) og Helsinki (september 1999) og offentlige høringer, der blev gennemført i 1998 om grønbogen om konvergens mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren [6].

[6] KOM(97) 623 endelig udg. og KOM(1999) 108 endelig udg. Konklusionerne fra konferencerne i Birmingham og Helsinki er til rådighed på følgende sites: http://europa.eu.int/eac og http://presidency.finland.fi

Disse høringer og de overvejelser og bidrag, der kom ind på grundlag af rapporten fra refleksionsgruppen på højt plan vedrørende den audiovisuelle politik [7], gjorde det muligt at udforme en ny europæisk strategi for støttepolitikken baseret på følgende principper:

[7] L'Ere Numérique et la Politique audiovisuelle européenne, rapport du Groupe de Réflexion à Haut Niveau sur la Politique Audiovisuelle, Luxembourg, 1998.

- De støttemekanismer, der oprettes på europæisk plan, skal tage hensyn til mangfoldigheden i de nationale forhold, virke som supplement til de nationale og regionale politikker og skabe en værditilvækst i kraft af den europæiske dimension.

- Som følge heraf skal støtten fra Fællesskabet koncentreres om at opfylde industrielle og strukturelle mål, idet der dog tages højde for særlige behov hos lande og regioner med ringe audiovisuel produktionskapacitet, og/eller som udgør et geografisk eller sprogligt begrænset område.

- Den Europæiske Union skal prioritere iværksættelse af automatiske mekanismer eller automatisk støtte til selskaber baseret på deres resultater på markedet med det formål at fremkalde strukturelle virkninger i sektoren.

- Den digitale teknologis nye udnyttelsesmuligheder danner nye rum for både skabelse og distribution, som der må tages hensyn til. Det er imidlertid vanskeligt på nuværende tidspunkt at vurdere de reelle konsekvenser af denne udvikling på mellemlang og lang sigt. Den strategi, der udvikles i henhold til støtteordningerne for at styrke de europæiske aktører, skal være pragmatisk, i overensstemmelse med det audiovisuelle marked og skal afspejle udviklingen i sektoren (teknologisk neutralitet). Med henblik herpå er det nødvendigt:

- at etablere og udvikle et system til information om og opfølgning af markedsudviklingen i forhold til den teknologiske udvikling (pilotprojekter),

- at foretage en regelmæssig evaluering ledsaget af passende justeringer af støttemekanismerne,

- at etablere et informations- og erfaringsudvekslingssystem med medlemsstaterne med henblik på at udvikle synergier.

I lyset af det nye miljø, der er beskrevet, resultaterne af evalueringen af programmet MEDIA-II og de høringer, Kommissionen har gennemført, forekommer det nødvendigt at øge programmets ressourcer. Denne forøgelse er blandt andet begrundet i:

- at de særlige behov, der gør sig gældende for industrier i lande med ringe audiovisuel produktionskapacitet, og/eller som udgør et geografisk eller sprogligt begrænset område, i højere grad skal tilgodeses;

- at der i højere grad anvendes automatiske støtteordninger baseret på resultaterne på markedet;

- at der fremkommer nye behov og nye projekter i takt med udvikling af de digitale teknologier;

- at den grænseoverskridende udbredelse af europæiske audiovisuelle produktioner skal have en fortrinsstilling inden for og uden for Den Europæiske Union.

4. Principper for foranstaltningerne under programmet MEDIA PLUS

Som under MEDIA II vedrører de foranstaltninger, der planlægges inden for rammerne af programmet MEDIA Plus, to forskellige aktionsområder: almen uddannelse og erhvervs uddannelse (traktatens artikel 150) og industri (traktatens artikel 157) [8]. I de to forslag til Rådets afgørelse, der er vedlagt som bilag til denne meddelelse, konkretiseres den ovenfor definerede nye strategi, og der inddrages følgende elementer:

[8] Programmet MEDIA II blev også baseret på to afgørelser fra Rådet: uddannelsesdelen af programmet (traktatens artikel 127) blev iværksat ved Rådets afgørelse 95/564/EF af 22. december 1995, EFT L 321 af 30.12.1995, s. 33; udviklings- og distributionsdelen af programmet (traktatens artikel 130) blev iværksat ved Rådets afgørelse 95/563/EF af 10. juli 1995, EFT L 321 af 30.12.95, s. 25.

- Midtvejsevalueringen af programmet MEDIA II [9] har påvist, hvilke resultater, der er nået med programmet MEDIA II, herunder en række mekanismers effektivitet, og det foreslås samtidig, hvordan mål og støtteinstrumenter kan tilpasses den digitale tidsalders nye udfordringer. I evalueringen bifaldes valget af grænseoverskridende udbredelse af produktioner i øvrigt som prioritet for programmet, og det gælder også koncentrationen af støtte om tre strategiske sektorer (erhvervsuddannelse, udvikling af projekter og produktionsselskaber, distribution og markedsføring).

[9] Kommissionens rapport om resultaterne af MEDIA II-programmet (1996-2000) i perioden 1.1.1996-30.6.1999, KOM(1999) 91 endelig udg.

- Komplementaritet og sammenhæng med andre fællesskabsforanstaltninger, der indgår i en fælles strategi, såsom programmer om almen uddannelse og erhvervsuddannelse, støtte til SMV og til informationssamfundsteknologier. De finansielle instrumenter, der bliver oprettet for at stimulere den indledende finansiering i hele Den Europæiske Union i henhold til Kommissionsformand Prodis initiativ, e-Europa, der blev lanceret den 8. december 1999, bør åbne nye muligheder for at starte virksomheder, der udvikler og fremstiller audiovisuelt indhold af høj kvalitet, og som bruger nye teknologier. Der bør etableres en tæt forbindelse med de relevante aktioner under programmet et brugervenligt informationssamfund inden for rammerne af det 5. rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. De relevante nøgleaktioner under dette program har til formål at udvikle teknologier, prøvningsanlæg, demonstration og tjenesteydelser, og i markeds føringsfasen kunne de være berettiget til støtte fra MEDIA Plus. Det er ligeledes nødvendigt at sikre sammenhæng med de ventede forslag til opfølgning af programmerne INFO2000 og MLIS.

- Den ønskede komplementaritet med politikker, der gennemføres nationalt og regionalt. Fællesskabsaktionen skal især koncentreres om de led i den audiovisuelle kæde, hvor støtten skaber den største værdiforøgelse: før og efter produktionsprocessen.

- Deltagelse i programmet: i forlængelse af det samarbejde, der allerede er indledt med EØS-landene samt Cypern, angives det klart i forslagene, at programmet ønskes åbnet for deltagelse af Malta, de associerede lande i Central- og Østeuropa, Tyrkiet samt de lande, der har tiltrådt Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn med forbehold for, at deres nationale lovgivning i væsentlig grad er tilpasset gældende fællesskabsret, især for så vidt angår bestemmelserne i direktivet «Fjernsyn uden grænser» [10]. Der vil ligeledes blive taget hensyn til, om der findes et passende retsgrundlag for ophavsret, navnlig i forhold til de relevante EU-direktiver [11]. Udvikling og styrkelse af den audiovisuelle indholdsindustri er faktisk et positivt og konkret område at støtte i udvidelsesprocessen. Programmet vil ligeledes under visse betingelser være åbent for andre europæiske tredjelande. Endelig gives der i de to forslag mulighed for et samarbejde med tredjelande, der deler Den Europæiske Unions mål for den audiovisuelle indholdspolitik.

[10] Direktiv 89/552/EØF som ændret ved direktiv 97/36/EF.

[11] Rådets direktiv 93/98/EØF af 29. oktober 1993 om harmonisering af beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder; Rådets direktiv 93/83/EØF af 27. september 1993 om samordning af visse bestemmelser vedrørende ophavsrettigheder og ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med radio- og tv-udsendelse via satellit og viderespredning pr. kabel; Rådets direktiv 92/100/EØF af 19. november 1992 om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret.

- For at støttemekanismerne kan justeres regelmæssigt i forhold til den konstaterede udvikling på markedet for audiovisuelt indhold, forudsættes det i forslagene, at der iværksættes pilotprojekter, således at overbevisende resultater heraf kan danne grundlag for en omgående tilpasning af programmets vigtigste støttemekanismer.

4.1 Erhvervsuddannelse (retsgrundlag: traktatens artikel 150)

Som supplement til de aktioner, der gennemføres ikke blot af medlemsstaterne, men også inden for rammerne af andre fællesskabsprogrammer (som f.eks. Socrates og Leonardo), sigter de aktioner, der foreslås inden for rammerne af MEDIA Uddannelse, mod følgende områder:

- Anvendelse af nye teknologier til produktion og distribution af tv-programmer af høj kunstnerisk værdi og med et højt kommercielt potentiale.

- Inddragelse af udviklingsmulighederne på det europæiske og internationale marked.

- Økonomisk og forretningsmæssig ledelse, herunder juridiske aspekter, produktions finansiering, markedsføring og distribution.

- Teknikker til affattelse af især interaktive programmer til nye elektroniske distributionsmidler.

Endvidere skal programmet fremme:

- oprettelse af netværk, samarbejde og udveksling af knowhow mellem parter, der arbejder med uddannelsesaktiviteter (uddannelsesinstitutioner, faglige foreninger, virksomheder).

- uddannelse af undervisere.

Inden for disse forskellige områder vil der blive lagt særlig vægt på erhvervsuddannelses projekter, hvor der anvendes nye teknologier som uddannelsesværktøjer eller -medier samt projekter i lande med ringe audiovisuel kapacitet, eller som udgør et begrænset geografisk eller sprogligt område.

De uddannelsesprojekter, der modtager støtte, skal sikre, at flertallet af deltagere kommer fra et andet land end det, hvor uddannelsen finder sted. De skal følge reglerne i "rammebestemmelser for støtte til uddannelse", som Kommissionen vedtog i 1998 [12].

[12] EFT C 343, af 11.11.1998, s. 10 til 16.

4.2 Udvikling (retsgrundlag: traktatens artikel 157)

Det kræver store investeringer at producere kvalitetsprægede audiovisuelle programmer, der kan skabe betydelige indtægter på et stigende antal medier.

Disse investeringer skal begynde allerede under projekternes forberedelse gennem en passende udvikling, hvor projektets gennemførlighed og produktionens forventede rentabilitet med hensyn til produktionsomkostninger og kommercielle muligheder skal afgøres.

Denne proces, som er almindelig inden for andre industrier, er stadig alt for begrænset ved audiovisuelle produktioner, hvilket for ofte fører til, at projekter med en begrænset økonomisk levedygtighed sættes i produktion.

Inden for denne sektor skal aktionerne med respekt for den nødvendige komplementaritet mellem fællesskabspolitik og nationale politikker sigte mod at:

- fremme investering af ressourcer i projektudvikling (affattelse og færdiggørelse af drejebøger, opstilling af finansieringsplan osv.), idet der allerede på udviklingsstadiet skal arbejdes med en international markedsføringsstrategi med det formål at udnytte produktionen på en lang række medier (direkte og afledt udnyttelse);

- tilskynde de mest dynamiske uafhængige producenter til at iværksætte egentlige strategier for kommerciel udvikling på grundlag af projektpakker.

De aktionslinjer, der gennemføres, skal være rettet mod produktionsselskaber, der producerer fiktion, dokumentarfilm, tegne- og dukkefilm samt interaktive produkter (online, offline og hybrider).

4.3 Distribution og markedsføring (retsgrundlag: traktatens artikel 157)

Det er afgørende nødvendigt at sikre kontrol over distributionsteknikker og -net, der giver mulighed for at afskrive og forrente investeringer, således at europæisk audiovisuelt indhold kan få en stærk placering på markedet. Dette indebærer navnlig, at der oprettes, og især udnyttes, et katalog af værker som spillefilm, fiktion, dokumentarfilm samt tegne- og dukkefilm, der kan bruges og genbruges i mange forskellige formater.

Støtte til distribution og markedsføring spiller som følge heraf en fremtrædende rolle i aktionen inden for rammerne af forslaget til programmet MEDIA Plus.

Fællesskabets foranstaltning skal derfor sigte mod at øge grænseoverskridende udbredelse af spillefilm og tv-programmer og tilskynde de europæiske virksomheder til at bruge nye former til udnyttelse af programmerne (online-distribution, digitalisering af programmer, DVD).

De foreslåede aktioner skal give mulighed for at:

- øge europæiske produktioners udbredelse og rentabilitet på det europæiske marked og verdensmarkedet på alle for forbrugerne tilgængelige medier;

- styrke distributionsselskabernes (biograf, video, TV) konkurrenceevne samt oprettelse og udnyttelse af kataloger over rettigheder til europæiske produktioner;

- udvikle netværkssamarbejde og fælles strategier på europæisk plan ved at styrke forbindelserne mellem distribution og produktion;

- øge udviklingen af produktioner til det europæiske marked (distribution-led production) med respekt for den sproglige og kulturelle mangfoldighed;

- udvikle den europæiske offentligheds kendskab til og smag for produktioner fra andre europæiske lande og således styrke Europas kulturelle identitet i dens mangfoldighed af udtryk (flersprogethed);

- gennem pilotprojekter fremme en permanent forbindelse mellem program og teknologisk udvikling blandt andet ved at tilskynde til fremvisning af europæiske audiovisuelle produktioner på digitale temakanaler.

4.4 Promotion, markedsadgang og festivaler (retsgrundlag: traktatens artikel 157)

De specifikke målsætninger for støtten til promotion ligner generelt målsætningerne for støtten til distribution, men i forhold til distributionsområdet indføres nogle supplerende mekanismer, der har til formål at forbedre europæiske produktioners og programmers adgang til europæiske og internationale markeder.

Disse mekanismer skal åbne mulighed for:

- at fremme europæiske audiovisuelle branchefolks og programmers tilstedeværelse på de traditionelle markeder og også på de nye europæiske og internationale markeder;

- at fremme europæiske branchefolks og audiovisuelle programmers deltagelse i alle aktioner, der sigter mod at fremme udbredelse, udveksling og salg af europæiske programmer i og uden for Europa;

- at tilskynde til fremvisning af europæiske audiovisuelle produktioner under europæiske og internationale begivenheder og/eller på festivaler;

- at fremme netværkssamarbejde på europæisk plan mellem nationale foretagender, der arbejder på at fremme eksport af audiovisuelle programmer;

- at støtte grænseoverskridende distribution af europæiske film inden for rammerne af festivaler inden for og uden for Den Europæiske Union;

- at styrke netværkssamarbejdet mellem festivaler ved at støtte samarbejdsaktiviteter til fremme af europæiske film.

4.5 De aktioner, der iværksættes i henhold til afgørelsen om udvikling, distribution og markedsføring, skal være i overensstemmelse med traktatens konkurrenceregler, især reglerne om statsstøtte.

5. Instrumenter

For at gennemføre aktionerne i henhold til MEDIA Plus og under hensyntagen til traktatens bestemmelser foreslås to instrumenter, ét til erhvervsuddannelse (traktatens artikel 150) og et andet til udvikling, distribution og markedsføring (traktatens artikel 157).

Disse to instrumenter har til formål at få iværksat en politik, der er i overensstemmelse med i overensstemmelse med markedet og klart rettet mod en optimering af de fordele, den europæiske audiovisuelle indholdsindustri kan drage af den teknologiske udvikling. I den forbindelse skal betingelserne for økonomisk støtte regelmæssigt evalueres og justeres.

På grundlag af disse evalueringer kan Kommissionen eventuelt foreslå aktioner, der supplerer disse to instrumenter.

BEGRUNDELSE

Uddannelsesprogram for branchefolk i den audiovisuelle indholdsindustri.

1. Indledning

En mulighed for beskæftigelse

Mangedoblingen og diversificeringen af både produktions- og distributionsmidler medfører en hurtig vækst i udbuddet af tjenesteydelser og som følge heraf en stigning i efterspørgslen efter nye audiovisuelle programmer.

For at denne hurtige udvikling skal resultere i arbejdspladser er det imidlertid nødvendigt at have et dynamisk miljø og en kvalificeret arbejdskraft, og her spiller erhvervsuddannelse en afgørende rolle.

En kvalitativ styrkelse af den efter- og videreuddannelse, der tilbydes den europæiske audiovisuelle industris branchefolk, er således en særdeles vigtig forudsætning for at styrke sektorens konkurrenceevne blandt andet i forbindelse med anvendelse af de nye digitale teknologier.

En uddannelse tæt på industrien selv

De hurtige ændringer i det økonomiske miljø samt de stadige ændringer, der er karakteristisk for de nye teknologier på det audiovisuelle område, kræver ud over en grundlæggende erhvervsuddannelse også efter- og videreuddannelse, der kan leve op til markedets behov. Det er derfor altafgørende, at industrien selv hele vejen igennem inddrages i planlægning og udvikling af uddannelserne og i afvikling af uddannelsesaktiviteterne.

Baggrunden for en fællesskabsaktion

Det er det offentliges opgave at fremme og støtte erhvervsuddannelse i forbindelse med en mellemlang- og langsigtet aktion. Det Europæiske Råd understregede på sit topmøde om beskæftigelse (Luxembourg 20.-21.11.1997), at efter- og videreuddannelse kan yde et vigtigt bidrag til medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker.

Uddannelsespolitikkens betydning for Den Europæiske Union anerkendes i traktaten (artikel 150).

Der bliver i alle medlemsstater taget mange initiativer til grundlæggende uddannelse på det audiovisuelle område. En aktion på EU-plan ved siden af de nationale foranstaltninger er begrundet i:

- behovet for at tilskynde fagfolk til at øge deres erfaringer på europæisk plan. Dette gælder endnu mere i et miljø, hvor de digitale teknologier i stadig højere grad fjerner de nationale barrierer;

- behovet for et effektivt og varigt netværkssamarbejde mellem uddannelsescentre og de virksomheder, som den type uddannelse i europæisk målestok er af interesse for.

2. Den nuværende situation

Der findes mange uddannelsesinstitutioner i Den Europæiske Unions medlemsstater, der fokuserer på områderne spillefilm og tv-programmer, og de dækker alle aspekter af den grundlæggende uddannelse.

Det drejer sig om:

- videregående erhvervsfaglige uddannelsesinstitutioner, der tilbyder en teknisk uddannelse (instruktion, billed- og lydoptagelse);

- universiteter og andre videregående uddannelsesinstitutioner, der tilbyder en generel uddannelse inden for kommunikation og medier (hovedsagelig teoretisk).

Inden for faglig efter- og videreuddannelse findes der også, især efter iværksættelsen af MEDIA programmet i 1991, en række uddannelsescentre, hvor der specielt fokuseres på indholdsindustrien. Imidlertid er der ofte kun få overgangsmuligheder mellem disse forskellige centre, der i kraft af deres mere direkte forbindelser med industrien kunne drage fordel af et netværkssamarbejde mellem medlemsstater og uddannelsesområder.

Uddannelsesniveauer

Grunduddannelse: Europa har en lang række skoler og uddannelsescentre, der tilbyder uddannelse til erhverv inden for spillefilm- og fjernsynsområderne. De giver en god grundlæggende uddannelse, der dog ofte mangler en direkte indføring i de økonomiske og kommercielle aspekter af det audiovisuelle marked.

Efter- og videreuddannelse: der var på det nærmeste ingen efter- og videreuddannelse i den audiovisuelle sektor i Europa i begyndelsen af 90'erne. MEDIA programmet støttede iværksættelsen af særlige aktiviteter i tæt forbindelse med industrien. Det er nødvendigt at udvikle disse initiativer for at give branchefolk, forfattere, producenter og distributører mulighed for at forbedre deres faglige kvalifikationer inden for rammerne af et udvidet marked. Dette er endnu mere nødvendigt i betragtning af internationaliseringen af de nye digitale distributionsmidler.

Uddannelsestyper

Der er flere mangler i den nuværende undervisning, hvilket gør følgende aktioner nødvendige:

- styrkelse af uddannelsen af producenter på europæisk plan, så de med hensyn til økonomiske, finansielle og juridiske aspekter er i stand til at lede et selskab på et marked i global målestok;

- udvikling af uddannelse til erhverv inden for distribution, transmission, promotion og marketing af audiovisuelt indhold;

- fortsættelse af uddannelse i teknikker til affattelse af drejebøger, der kan give drejebogsforfattere og producenter mulighed for at få et større potentielt publikum og samtidig bevare en kulturel egenart;

- betydelig styrkelse på europæisk plan af den faglige uddannelse i brug af nye kreative produktions- og distributionsteknologier.

3. Hovedlinjerne i en aktion i europæisk målestok

3.1 Mål

Det generelle mål for Unionens aktion skal være at opfylde industriens behov og fremme dens konkurrenceevne ved at bidrage til at udvikle efter- og videreuddannelse af branchefolk på det audiovisuelle område.

Disse uddannelser skal ses i et europæisk perspektiv og skal navnlig koncentreres om:

- økonomisk, juridisk og finansiel virksomhedsledelse på europæisk plan, så de europæiske branchefolk, der allerede er aktive på markedet, kan drage størst mulig fordel af den globale dimension ved det audiovisuelle indholdsmarked og blive tilskyndet til at udvikle audiovisuelt indhold og projekter, der opfylder dette markeds behov;

- teknikker til affattelse af drejebøger (spille-, fjernsyns- og multimediefilm), så man kan henvende sig til et bredere publikum og således opfylde behovene på det internationale marked for audiovisuelt indhold;

- brug af nye teknologier og anvendelse heraf til udvikling af audiovisuelle produktioner til det europæiske og internationale marked.

På disse tre uddannelsesretninger skal de muligheder for fjernundervisning og pædagogisk fornyelse, som de nye online teknologier åbner mulighed for, desuden udnyttes.

Initiativerne skal sigte mod at styrke samarbejdet mellem de forskellige partnere, som uddannelse vedrører (uddannelsesinstitutioner og -centre, virksomheder).

Initiativerne skal sikre direkte deltagelse fra branchens parter.

I tilrettelæggelsen af en uddannelsesaktion skal modtagerne af EU-støtte sørge for, at et flertal af deltagerne kommer fra et andet land end det, hvor uddannelsen finder sted.

I initiativerne skal der tages højde for strukturelle mål, såsom udvikling af SMV eller udvikling af mulighederne i begrænsede geografiske og sproglige områder.

Kommissionen overvåger, at de foreslåede aktioner hænger sammen med de øvrige fællesskabsforanstaltninger på uddannelsesområdet, blandt andet inden for rammerne af Leonardo-programmet og målene for de europæiske strukturfonde.

I mindre udstrækning skal Unionen også fremme udviklingen af et vist antal grundlæggende uddannelsesaktiviteter på betingelse af, at de udvikles i tæt forbindelse med industrien, har en reel europæisk dimension, giver en værdiforøgelse på europæisk plan og ikke kan finansieres af andre eksisterende EU-programmer, såsom Leonardo-programmet.

3.2 Prioriterede aktioner:

Fjernundervisning

Fremme anvendelsen af nye teknologier i tilrettelæggelse og afvikling af uddannelser for at åbne mulighed for fjernundervisning.

Distributionserhverv

Der lægges vægt på uddannelse inden for distribution, promotion og marketing af europæiske, audiovisuelle produktioner ved at udnytte de muligheder, der ligger i udviklingen af de nye, digitale teknologier.

Multimedieerhverv

Udarbejdelse af planer for efter- og videreuddannelse i brug af digitale teknikker til skabelse og udsendelse af audiovisuelt indhold online og offline. Det drejer sig om erhverv som: drejebogsforfattere, computergrafikere, udviklere af internetprogrammer, webmasters.

Netværkssamarbejde mellem uddannelsesorganisationer

For at sikre en strukturel virkning af de foreslåede aktioner bør samarbejde og grænseoverskridende vidensoverførsel sikres mellem de forskellige parter.

Fremme af betydningen af praktikophold

Tilrettelæggelse af praktikophold i virksomheder i andre medlemsstater som supplement til grunduddannelserne.

Fremme af uddannelse af lærere

Tilrettelæggelse af uddannelsesseminarer for lærere for at sikre en stadig efteruddannelse af lærere i forhold til industriens udvikling og behov samt udviklingen i de nye digitale teknologier.