DA Den Europæiske Unions Tidende C 260/1

Resolution om Det Europæiske Regionsudvalgs prioriteter for den sjette mandatperiode 2015-2020

(2015/C 260/01)

Det Europæiske Regionsudvalg vil i indeværende femårige mandatperiode (2015-2020) koncentrere sig om følgende vigtige prioriteter:

I. En ny start for den europæiske økonomi: jobskabelse og bæredygtig vækst i byer og regioner for at sikre borgerne en bedre livskvalitet

Der er behov for en bottom-up-tilgang, hvorunder regionale og lokale myndigheder involveres i europæiske partnerskaber, med henblik på at fremme målrettede investeringer i realøkonomien og sætte gang i udveksling af bedste praksis. En sådan tilgang vil tillige imødekomme borgernes krav om kvalitet i anvendelsen af midler og forsvarlig gennemførelse af offentlige politikker. En ny iværksætterkultur kan i kombination med et velfungerende digitalt indre marked og intelligent specialisering give sig udslag i nye færdigheder, viden, innovation og beskæftigelse.

Regionsudvalget fremhæver følgende foranstaltninger til gennemførelse af denne prioritet:

1. udnyttelse af de positive økonomiske udviklingstendenser og konvertering af disse tendenser til bæredygtige jobs med særlig fokus på uddannelse og på at matche færdigheder og erhvervsuddannelse med arbejdsmarkedets behov. Navnlig almene og faglige uddannelser af høj kvalitet, udvidelse af udbuddet af praktikpladser og forbedring af mobiliteten er en nødvendighed, hvis livssituationen for unge, der er hårdt ramt af arbejdsløshed, skal forbedres. I den forbindelse kan de gode erfaringer med vekseluddannelsessystemet være nyttige;

2. overvågning af anvendelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer i partnerskab med Den Europæiske Investeringsbank, samtidig med at solidariteten med de regioner, der halter bagefter, opretholdes;

3. styrkelse af EU's og Den Økonomiske og Monetære Unions sociale dimension ved at udvikle incitamenter til reformer for at fremskynde realiseringen af de sociale målsætninger i Europa 2020-strategien og koordineringen af de automatiske stabilisatorer på ØMU-plan;

4. bidrag til midtvejsevalueringen af den flerårige finansielle ramme 2014-2020 og til den fremtidige samhørighedspolitik; opfordring til en gennemgang af EU's egne indtægter og støtte til, at den offentlige budgetlægning indrettes efter territorialt funderede mål for udgiftskvalitet og tilstrækkelige betalingsbevillinger;

5. forøgelse af de lokale og regionale myndigheders investeringskapacitet ved at tilskynde til fleksibilitet i anvendelsen af EU-reglerne for økonomisk styring, dog under hensyntagen til nødvendigheden af forsvarlige offentlige finanser og bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten;

6. fremme af synergi mellem de forskellige til rådighed værende EU-fonde, styrkelse af de indbyrdes forbindelser mellem den europæiske fond for strategiske investeringer og de eksisterende fonde for at opnå en finansiel multiplikatoreffekt; fokus på forenkling af EU's finansielle instrumenter;

7. saltvandsindsprøjtning til iværksætteri ved at styrke de små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne og støtte socialøkonomien ved hjælp af bedre adgang til finansiering, incitamenter for innovation og fokus på infrastruktur samt mindre bureaukrati;

8. sprog, kultur og kulturarv er en menneskelig værdi, der støtter den nationale, regionale og lokale identitet;

9. skabelse af de rette betingelser for, at digitale netværk og tjenester kan udvikle sig. Maksimering af vækstpotentialet i den digitale økonomi via investeringer i pålidelig, højhastigheds-IKT-infrastruktur og forskning og innovation for at booste industriens konkurrenceevne, offentlige tjenester, inklusion og færdigheder;

10. forøgelse af regionernes forsknings- og innovationskapacitet og brobygning over den digitale kløft og innovationskløften, der adskiller dem; forbedring af den regionale konkurrenceevne ved at fremme intelligent specialisering og udveksling af bedste praksis; derfor skal der gives incitamenter til førende regionale net som Vanguard-initiativet, der har sat den industrielle renæssance i centrum for deres S3-aktiviteter med henblik på at fremme erfaringsudveksling, opbygning af ekspertise og fælles behandling af projektansøgninger;

11. bedst mulig brug af videns- og innovationsfællesskaber (VIF'er), som dækker innovationskæden, og centrale støtteteknologier som et middel til at stå forrest i forvaltningen af overgangen til en kulstoffattig og videnbaseret økonomi;

12. fremme af bedre adgang til onlinevarer og -tjenesteydelser for forbrugere og virksomheder i hele Europa ved at udligne de væsentligste forskelle mellem handel online og offline og fjerne hindringerne for onlineaktiviteter over grænserne, samtidig med at det sikres, at den lovgivningsmæssige tilgang til nye former for handel som f.eks. deleøkonomi koordineres på europæisk niveau;

13. støtte til øget innovativ e-forvaltning, således at borgernes og virksomhedernes liv gøres lettere og mindre afhængigt af bureaukrati;

14. sikring af bedre lovgivningsmæssige og finansielle betingelser med henblik på at fremme moderniseringen og udvidelsen af den nuværende energiinfrastruktur som beskrevet i EU's nye energi- og klimamål for 2030, navnlig realisering af en klimavenlig energiunion, der er modstandsdygtig over for kriser og opfylder målet om lige konkurrencevilkår i energisektoren;

15. garanti for stabil lovgivning, der kan fremme investeringer i vedvarende energikilder, herunder i den cirkulære økonomi og initiativer vedrørende miljøvenligt design. Fokus på vigtigheden af at tilvejebringe de ressourcer, der er nødvendige for, at regioner og byer kan spille en fremtrædende rolle i forbindelse med realiseringen af projekter vedrørende bæredygtig energi;

16. fremme af opbygningen af modstandsdygtighed over for katastrofer som en grundlæggende faktor for bæredygtig vækst og arbejdspladser med understregning af de lokale og regionale myndigheders centrale rolle.

II. Den territoriale dimension af EU-lovgivningen: varetagelse af borgernes interesser, uanset hvor de vælger at bo og arbejde

EU-politikker bør mindske afstande og videnskløfter mellem regioner og byer ved at omdanne territoriale, økonomiske, sociale, kulturelle, geografiske og demografiske karakteristika til styrker i såvel byer som landdistrikter.

Regionsudvalget fremhæver følgende foranstaltninger til gennemførelse af denne prioritet:

17. efterlysning af en stærkere territorial dimension i EU's politikker og projekter overalt i EU, bl.a. som led i revisionen af Europa 2020-strategien;

18. større anerkendelse af de demografiske udfordringer som en trussel for hele Den Europæiske Union og udarbejdelse af en europæisk strategi til håndtering af disse udfordringer;

19. nøje gennemgang og evaluering af de territoriale konsekvenser af EU-lovgivningen om det indre marked og af initiativer, som er tiltænkt en territorial virkning (dvs. energiunionen, det digitale indre marked, pakken om arbejdskraftens mobilitet, kapitalmarkedsunionen, den fremtidige transportpolitik). Der er især behov for at fokusere på vigtige områder som statsstøtte, moderniseringen heraf, industripolitik, offentlige indkøb og leveringen af tjenesteydelser af almen interesse;

20. bidrag til udviklingen af den fremtidige samhørighedspolitik, herunder udviklingen af den fysiske planlægning i Europa, med særlig fokus på en styrkelse af dagsordenen for byerne og balancen mellem byer og landdistrikter og videreudvikling af de finansielle instrumenter i samhørighedspolitikken; opmuntring til en debat om »andet end blot BNP« samt udvikling af alternative indikatorer for trivsel og bæredygtig udvikling;

21. stor omhu og varsomhed i behandlingen af spørgsmålene om finansiering og finansieringskilder. Af hensyn til kommuner og regioner skal spørgsmålet om fremtidsperspektiverne for den regionale støtte og strukturfondene efter 2020 behandles i god tid;

22. opfordring til et fornyet fokus på byfornyelse og fornyelse af bycentre, som er blevet overset i forbindelse med fremkomsten af de meget store butikscentre i udkanten af byerne;

23. bidrag til de politiske debatter om EU's fremtidige politikker for landbrug, landdistriktudvikling og fiskeri;

24. styrkelse af de lokale og regionale myndigheder, således at de over tid kan overvåge deres naturressourcer som f.eks. vand og sikre, at de er i stand til at forberede sig på ekstreme situationer som overflod eller mangel og til at dele bedste praksis i hele Europa;

25. fremme af udviklingen af løsninger på tværs af grænserne, interregionalt netværkssamarbejde og gennemførelsen af makroregionale strategier ved i højere grad at gøre brug af europæiske grupper for territorialt samarbejde;

26. fremme af særlige lokale og regionale karakteristika som led i processen mod færdiggørelse af TEN-T-nettene og den fremtidige transportpolitik efter 2020 og støtte til nye initiativer til mindskelse af støjemissioner fra jernbane- og flytransport.

III. Et mere enkelt og tættere sammenknyttet Europa: genetablering af båndet mellem borgere og virksomheder på lokalt og regionalt niveau

Regionsudvalget skal opfordre til debat om, hvordan det kan gøres nemmere for de europæiske borgere at drage nytte af den merværdi, som EU skaber, og hvordan man kan hjælpe virksomhederne til at trives. Det er afgørende, at de nye initiativer bliver gennemsigtige. Afbureaukratisering, bedre adgang til finansiering for SMV’er og fremme af innovative offentlige indkøb skal fortsat være kernen i vores prioriteter.

Regionsudvalget fremhæver følgende foranstaltninger til gennemførelse af denne prioritet:

27. overvågning af, om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet overholdes, og sikring af, at der træffes foranstaltninger på det rette niveau. Udvalget opfordrer til, at territoriale konsekvensanalyser bliver en standardpraksis, der fremmes af Kommissionen;

28. større gennemsigtighed og medbestemmelse ved hjælp af bottom up-procedurer, således at de lokale og regionale myndigheders muligheder for handling og medvirken styrkes, og borgernes tillid og relation til Den Europæiske Union fremmes;

29. fremme af forvaltning på flere myndighedsniveauer i fremtidig lovgivning såvel som i drøftelserne om udviklingen af det europæiske semester og udvidelsen af Den Europæiske Monetære Union;

30. ydelse af et bidrag til en interinstitutionel aftale om bedre lovgivning og deltagelse i REFIT-programmet for at bidrage til evalueringer af EU-lovgivningen fra et regionalt og lokalt perspektiv, øge gennemsigtigheden og foreslå forenkling af lovgivning til EU-lovgiveren, hvor det er nødvendigt;

31. tilskyndelse til afbureaukratisering og nedbringelse af de administrative byrder på alle myndighedsniveauer, hvilket vil få virksomhederne til at trives og give borgerne mulighed for fuldt ud at nyde godt af EU's merværdi;

32. fremme af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD's) principper for effektive offentlige investeringer;

33. forbedring af åbenhedsregisteret ved at sikre, at det anerkender, at lokale og regionale myndigheder og deres repræsentative sammenslutninger er undtaget fra krav om registrering, eftersom de er en integreret del af EU's institutionelle rammer, og deres repræsentanter er valgt af borgerne på demokratisk vis.

IV. Stabilitet og samarbejde både internt i og uden for Den Europæiske Union: støtte til vores naboer på deres vej mod europæiske værdier

Regionsudvalget bør sikre, at bestræbelserne på at samarbejde med vores naboer er baseret på samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder og mellemfolkelig kontakt. Opbygning af institutioner og kapacitet, politisk solidaritet og diplomati mellem byer er tidligere med held blevet brugt til at forankre europæiske værdier i nabolande, og de bør være de vigtigste værktøjer i fremtiden.

Regionsudvalget fremhæver følgende foranstaltninger til gennemførelse af denne prioritet:

34. udvidelse af den territoriale dimension — og decentraliseringsprincippet — i EU's udvidelses- og naboskabspolitikker. Der skal bygges videre på Regionsudvalgets partnerskaber med kandidatlande fra Middelhavsunionen (ARLEM) og østpartnerskabet (CORLEAP);

35. støtte til udviklingen af en omfattende EU-migrationspolitik og styrket lokal og regional krisestyringskapacitet. Der opfordres til at udveksle eksempler på bedste praksis og et styrket samarbejde på både kommunalt og regionalt niveau, uafhængigt af hvilken ramme Kommissionen opstiller. Deltagelse i debatten om revision af Dublin III-forordningen med henblik på at udvikle en retfærdig byrdefordeling i EU og behandle de grundlæggende årsager til ulovlig migration og menneskehandel under hensyntagen til humanitære og udviklingspolitiske aspekter;

36. oprettelse af »migrations- og integrationspartnerskaber« mellem byer og regioner i oprindelses- og bestemmelseslandene. Dette vil styrke den gensidige tillid og fremme det decentrale samarbejde — navnlig om spørgsmål som bykoncentration, klimaforandringer og ressourcemangel;

37. støtte til politikker, som vedrører sikkerhed og udfordringer for den sociale stabilitet på lokalt og regionalt plan, herunder på tværs af grænser i form af f.eks. radikalisering og fremmedhad, racisme og i sidste instans isoleret vold eller organiseret vold i form af terrorisme;

38. fokus på den regionale og lokale dimension i forhandlingerne om EU's strategiske partnerskaber med internationale nøgleaktører, særligt med reference til Det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab og aftalen om handel med tjenesteydelser. Det er nødvendigt at sikre, at de endelige aftaler overholder de sociale og miljømæssige standarder i Europa, f.eks. hvad angår spørgsmålet om genetisk modificerede organismer (GMO'er) eller beskyttelsen af offentlige tjenesteydelser af almen interesse.

V. Borgernes Europa er fremtidens Europa: styrkelse af fremtidsorienterede partnerskaber mellem Den Europæiske Union og borgerne

Regionsudvalget skal være med til at genetablere båndet mellem Europa og borgerne ved at tilskynde til dialog med de lokale og regionale repræsentanter og borgere i alle aldre. Vi skal også være bedre til at sikre offentlig omtale af vores arbejde og fokusere på at fremhæve EU's merværdi og de opnåede resultater derhjemme.

Regionsudvalget fremhæver følgende foranstaltninger til gennemførelse af denne prioritet:

39. kommunikation om Europa og dets værdier, stimulering af den offentlige debat med borgerne og fokus på den betydning, EU har for borgernes trivsel;

40. forbedring af Regionsudvalgets kommunikation om udvalgets merværdi som en del af EU, samtidig med at forbindelserne til de øvrige institutioner styrkes. Uddybning og udbygning af proceduren for overvågning af nærhedsprincippet og videreudvikling af praksis for opfølgning ved hjælp af en analyse af udtalelsernes gennemslagskraft baseret på objektivt målbare kriterier;

41. ydelse af et bidrag til den igangværende debat om gennemførelsen af Lissabontraktaten med henblik på at deltage i den institutionelle debat om mulige fremtidige revisioner af traktaterne.

Regionsudvalget pålægger sin formand at fremsende denne resolution til EU-institutionerne og til formandskaberne for Rådet for Den Europæiske Union i perioden 2015-2020.