[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 9.4.2008

SEK(2008) 443

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

Ledsagedokument til Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS HENSTILLING om etablering af et europæisk meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET) RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSE [ SEK(2008) 442 KOM(2008) 180 endelig]

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN VEDRØRENDE ETABLERING AF ET EUROPÆISK MERITOVERFØRSELSSYSTEM FOR ERHVERVSUDDANNELSE (ECVET)

En af de vigtigste hindringer for at skabe større interesse for mobilitet inden for grund- og efteruddannelse skyldes vanskeligheden ved at identificere og validere læringsresultater, der er erhvervet i et undervisningsforløb i udlandet. Endvidere kan mangel på ordninger, der giver borgerne muligheder for at skifte fra en læringssammenhæng til en anden og få deres læringsresultater anerkendt, ligeledes skabe hindringer for mobilitet blandt lærende og for adgang til livslang læring.

I nærværende konsekvensanalyse anføres de forskellige muligheder, Kommissionen har overvejet for at finde løsninger på disse spørgsmål og for at sikre, at der etableres et europæisk meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET)[1]. I konsekvensanalysen fremhæves den merværdi, som et europæisk meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse ville give ved at gøre det lettere at følge livslang læring og ved at mindske hindringer for mobilitet i Europa.

Uddannelse udgør en integreret del af Lissabonstrategien – EU's reformprogram, som forsøger at tage udfordringerne i vidensamfundet og økonomien op. Mere specifikt indebærer dette, at udvikling af arbejdstagernes viden, kvalifikationer og kompetencer gennem uddannelse er afgørende, hvis målene fra Lissabon vedrørende konkurrenceevne, vækst, beskæftigelse og social samhørighed skal nås.

I midtvejsevalueringen af Lissabonstrategien i 2005 konkluderede man, at disse udfordringer ikke tages op i øjeblikket. Især i forbindelse med problemstillingen i nærværende dokument er der fortsat store hindringer for at kunne følge livslang læring og for mobilitet blandt lærende og arbejdstagere. Der er derfor behov for at udvikle redskaber og samarbejdsmekanismer, der kan øge deltagelsen i livslang læring og gøre det lettere at overføre kvalifikationer mellem institutioner, ordninger og lande. Øget gennemsigtighed i kvalifikationer er en forudsætning for denne strategi og er nødvendig for at kunne udvikle den viden, de kvalifikationer og kompetencer, som Europas borgere har brug for.

Det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse henvender sig til borgerne og har som mål at gøre anerkendelse af læringsresultater lettere i en proces med livslang læring uden grænser. De tekniske specifikationer i ECVET bygger på allerede eksisterende former for praksis i nogle medlemsstater. Disse omfatter følgende elementer:

- Beskrivelse af kvalifikationen ved hjælp af læringsenheder (viden, kvalifikationer og kompetence), som kan overføres og akkumuleres.

- Udarbejdelse af en proces med overførsel og akkumulering af læringsresultater og med sikring af gennemsigtighed, som giver mulighed for overførelse af læringsenheder, der er erhvervet og vurderet i en sammenhæng, til en anden sammenhæng for herefter at blive akkumuleret.

- Oprettelse af partnerskaber mellem kompetente institutioner, som skal skabe et miljø, hvor gensidig tillid kan udvikles, og som kan skabe en ramme for ECVET- meritoverførsel som en del af et fremtidigt uddannelsesområde uden grænser.

- Tildeling af ECVET-point til en kvalifikation og enheder som en nødvendig og supplerende informationskilde. Denne tildeling bygger på en fælles europæisk aftale.

For at kunne anvende ECVET overføres læringsenheder – eller dele af enheder – som er erhvervet og vurderet i en sammenhæng, til en anden sammenhæng. I denne nye sammenhæng valideres og anerkendes de af den kompetente institution som en del af kravene til den kvalifikation, som den pågældende ønsker at erhverve. Læringsenheder kan herefter akkumuleres med henblik på denne kvalifikation i henhold til nationale, sektorspecifikke eller regionale bestemmelser.

Som anført i konsekvensanalysen og i forslaget til henstilling er ECVET et redskab, der skal fremme gennemsigtighed, sammenlignelighed, overførsel og akkumulering af læringsresultater mellem forskellige læringssammenhænge. I ECVET er der ikke et mål eller krav om opdeling af kvalifikationer, og det sigter heller ikke på en harmonisering af kvalifikationer og erhvervsuddannelsessystemer. Hensigten med ECVET er således at supplere og styrke eksisterende mobilitetsinstrumenter, såsom det europæiske meritoverførselssystem for højere uddannelse (ECTS), Europass og Den Europæiske Referenceramme for Kvalifikationer (EQF). Endvidere forventes ECVET at kunne bidrage til en reform af de nationale erhvervsuddannelsessystemer og til gennemførelse af en ægte livslang læring.

Målet med ECVET er således at skabe en merværdi inden for området mobilitet og livslang læring.

Forslaget til ECVET udgør en integreret del af arbejdsprogrammet for 2010 vedrørende uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne, der skal bidrage til at nå målene fra Lissabon med hensyn til uddannelsesaspekter. Kommissionen har efter gentagne anmodninger fra medlemsstaterne, arbejdsmarkedsparterne og andre aktører udarbejdet et udkast til ECVET.

Den første mulighed, man overvejede, indebar, at man ikke anvendte et lovinstrument, dvs. at EU ikke traf foranstaltninger. Dette ville betyde, at man forsatte med udgangspunkt i en situation præget af forskellighed i Europa, hvor der findes nationale meritoverførselssystemer i nogle lande, men ikke i andre. Der ville ikke være noget referencepunkt, hvorfra man kunne få oplysninger om udviklingen med hensyn til overførsel og anerkendelse af mobile lærendes læringsresultater. Dette ville hindre en opfølgning af det styrkede samarbejde, som blev indledt med Rådets beslutning og erklæring fra 2002 med den planlagte udarbejdelse af et meritsystem på europæisk niveau. Det ville betyde, at Kommissionen ikke reagerede på medlemsstaternes anmodning om at udvikle et meritsystem, som kan bruges inden for erhvervsuddannelse. En sådan løsning ville imidlertid være uacceptabel for mange aktører og ville ikke være i overensstemmelse med det klare mandat, som medlemsstaterne har givet Kommissionen.

En anden mulighed ville være en meddelelse fra Kommissionen. En meddelelse fra Kommissionen er imidlertid ikke et instrument, som ville inddrage medlemsstaterne eller Europa-Parlamentet i vedtagelsen heraf. Denne mulighed ville derfor ikke fremkalde det nødvendige politiske engagement for at skabe og effektivt gennemføre et fungerende ECVET.

En tredje mulighed ville være en henstilling fra Kommissionen, jf. traktatens artikel 150, som vedrører erhvervsuddannelse. Selv om det drejer sig om et lovinstrument ville en henstilling fra Kommissionen alligevel ikke have en stærkere virkning end den foregående mulighed, da den ikke ville inddrage medlemsstaterne eller Europa-Parlamentet i den formelle vedtagelse og således ikke ville fremkalde den grad af politisk engagement, som er nødvendig for effektivt at gennemføre ECVET.

En fjerde mulighed, som man har overvejet, er at etablere ECVET ved hjælp af en retsakt i form af en henstilling fra Europa-Parlamentet og Rådet, jf. traktatens artikel 149 og 150. I en sådan retsakt ville man anbefale, at ECVET anvendes af medlemsstaterne på frivilligt grundlag som et middel til at fremme gennemsigtighed, sammenlignelighed, overførsel og akkumulering af læringsresultater mellem forskellige læringssammenhænge i hele Europa. Kommissionen har udarbejdet et udkast til ECVET under hensyntagen til processen med udarbejdelse af ECVET – samarbejdet mellem Kommissionen, medlemsstaterne, EØS og kandidatlandene samt de europæiske arbejdsmarkedsparter – og den omfattende proces med høring af de rette organer og aktører på europæisk niveau inden for erhvervsuddannelse.

En femte mulighed ville gå ud på at etablere ECVET i kraft af en retsakt, nemlig en beslutning fra Europa-Parlamentet og Rådet, jf. traktatens artikel 149 og 150. Dette alternativ ville imidlertid blive en beslutning, som fastlægger principper og forpligtelser for de medlemsstater, som knytter deres nationale systemer til ECVET, mens der er bred enhed blandt aktørerne (medlemsstaterne, arbejdsmarkedsparterne, sektorerne og andre) om, at ECVET bør være fuldstændigt frivilligt.

Kommissionen har sammenholdt de forskellige fordele og ulemper ved ovenstående muligheder og har valgt at foreslå mulighed 4, der - i samarbejde med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter - giver Kommissionen mulighed for at finde passende løsninger på de problemer, der er blevet påvist. Denne mulighed er også den, der mest svarer til medlemsstaternes og de berørte parters forventninger. Den giver det bedste grundlag for en vellykket gennemførelse af et fungerende ECVET, og den gør det muligt at opnå en reel merværdi gennem den europæiske dimension til fordel for borgerne inden for området livslang læring og mobilitet ved akkumulering og overførsel af læringsresultater mellem forskellige læringssammenhænge.

ECVET’s resultater med hensyn til gennemførelse af målene vil løbende blive overvåget og evalueret. Hvis ECVET vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet, vil bestemmelserne ikke blive mejslet i sten, men vil løbende blive revideret og tjene som grundlag for fremtidig udvikling. Kommissionen vil overvåge gennemførelsen af ECVET og fire år efter vedtagelsen aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om de høstede erfaringer, ligesom man vil overveje virkningerne for fremtiden, om nødvendigt også en revision af det retlige instrument. Denne rapport vil bl.a. bygge på resultaterne af en ekstern evaluering.

[1] En indikativ tabel med den særlige terminologi i forbindelse med ECVET er medtaget i slutningen af konsekvensanalysen.