ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 371 
 
 
 
Vol. 1983/0 144 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN  FOR DE  EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83)  371  endelig  udg. 
Bruxelles,  den 20. juni 1983 
UDSIGTERNE  FOR  UDVIKLING  AF NYE  POLITIKKER 
(Meddelelse  til Det  europæiske  Råd i Stuttgart, 
den 17.-19.  juni 1983, 
fra Kommissionen) 

UDSIGTERNE FOR  UDVIKLING  AF NYE POLITIKKER 
I. Nar en forøgelse af Fællesskabets  egne indtægter drøftes, er der  tendens 
til at lade de budgetmæssige  aspekter  gå forud for  alle andre betragtninger. 
Da hver medlemsstat  mi træffe  vanskelige  budgetmæssige skøn, kan man  endvi­
dere hævde, at der er  modstrid  mellem  medlemsstaternes  og Fællesskabets 
holdning:  på den ene  side indskrænkning og på den  anden side stadigt  hur­
tigere voksende  udgifter. 
Drøftelserne af Fællesskabets  fremtid,  især pi nye områder, Fællesskabet 
kan udvikle,  er præget af en  dobbelttydighed,  som Kommissionen  finder 
absolut må ryddes af vejen. 
Det er nemlig ikke  så meget diskussionen  om landbrugsudgifterne  som mangelen 
pi nøjagtige målsætninger og  klare prioriteter,  der har  bremset indførelsen 
af nye politikker. 
En forudsætning for en  harmonisk  udvikling  af Fællesskabet  er, at Rådet 
først fastlægger målene og dernæst sørger  for de nødvendige  instrumenter 
til, at de kan nås  inden for den  fastsatte  frist. Denne metode,  som har 
ført Fællesskabet  frem  til de store resultater,  har i årenes løb måttet 
vige pladsen  for en  mere empirisk,  eller pragmatisk,  metode.  Det er  abso­
lut nødvendigt at  vise, at indgreb fra  Fællesskabets  side har fortrin 
frem for nationale indgreb, hvis  de ikke fandtes,  var det  ikke muligt 
-- at måle  fordelen  ved fællesskabsindgreb  frem for nationale indgreb; 
- at vise, at udgifterne ikke  er en  afgift på medlemsstaternes  økonomier, 
men midlet  til at nå de i fællesskab  fastsatte  mål; 
- at afveje den indsats,  Fællesskabet kan tænkes at gøre på  forskellige 
områder; 
at foretage  en regulær  evaluering  af den iværksatte  aktion. 

- 2 -
Ovenstående  illustreres  med nogle eksempler. 
* Forskning  og udvikling:  Der er  lagt et rammeprogram  for en  periode pi 
fire år, hvori Fællesskabets  forskellige  prioriteter  fastlægges gennem 
identificering  af de nøjagtige  mil, 
- afvejning  af aktionernes  indbyrdes  omfang, 
- fastlæggelse af en  operationel forvaltningsstruktur, 
- uafhængig  evaluering. 
Fællesskabet må således  acceptere  følgerne af  dets valg ved under hensyn­
tagen til de disponible  finansielle  midler at skønne,  hvor store beløb 
der er nødvendige for at gennemføre det  fastlagte  program. Kommissionen 
opfører de nøjagtige beløb på  sit foreløbige  forslag  til budget,  hvorefter 
de vedtages  i overensstemmelse  med budgetproceduren. 
Med dette fulde overblik  kan Rådet dernæst  udtale sig om de konkrete  pro­
grammer:  ESPRIT-programmet,  programmet  for Det fælles  Forskningscenters 
aktiviteter  osv. 
* Energi:  Med et femårigt  program  kan der i Fællesskabet  skabes sådanne 
forhold,  at den af økonomien krævede energiomlægning  sikres.  I dette program 
- fastsættes  milene, 
- foreslås  prioriteter, 
- foreslås  midlerne  til gennemførelse af  prioriteterne. 
Når parametrene  er fastlagt,  anfører  Kommissionen,  hvilke aktioner  den 
finder mest effektive,  mest sikre og mest fordelagtige  at gennemføre i 
EF-sammenhæng.  Nogle tilsigter  blot koordinering  med medlemsstaterne, 
mens andre mere specifikt  indebærer fælles  aktion. 

- 3 -
Forøgelsen af  udgifterne  kan således måles i  forhold  til den økonomiske 
fordel, der forventes  for Fællesskabet som  helhed. 
* Telekommunikation,  bioteknologi  og innovation:  Da der  sker hastige  og 
vidtgående ændringer, foreslår  Kommissionen  et skridt på mellemlang  sigt 
på hvert af disse områder, som har afgørende  betydning  for industriens 
fremtid og konkurrenceevne. 
Målsætningen er  endnu ikke fastlagt,  og der er  ikke fuld enighed  om hverken 
behovet  eller interessen  for et  indgreb  fra Fællesskabets  side. Det er 
derfor ikke muligt  at vurdere  omfanget  og fordelene  ved de  konkrete  forslag. 
Det foreslåede fremstød  opfylder  de objektive krav  om udvikling  af Fælles­
skabet samtidig  med, at de nødvendige  finansielle  midler udnyttes  optimalt. 
Den takt,  hvormed  disse politikker  eller nye aktioner  gennemføres, afhænger 
af: 
- behovet, 
- den vedtagne  prioritering, 
- de tildelte  midler;  de vil blive fastlagt  under hensyntagen  til opga­
vens art og dens forventede  fordel for Fællesskabet,  dels i økonomisk 
henseende,  dels med hensyn  til dets samling. 
Et Fællesskab kan  ikke leve  på tidligere  resultater.  Det er  helt klart, 
at stagnering  fører  til forfald.  Det er dog værre, at der sås  tvivl om 
Fællesskabets  evne  til at øve  positiv  indflydelse  på vor  fremtid, hvis 
der ikke  tages fat på de nye  problemer. 

- 4 -
II. Ovennævnte  principper  har Kommissionen  fulgt i de meddelelser,  den har 
sendt til Rådet de seneste  uger vedrørende  rammeprogrammet  for F&U, 
ESPRIT,  bioteknologi,  telekommunikation  samt det flerårige  program på 
energiområdet. 
1. RAMMEPROGRAMMET FOR  FORSKNINGEN  1984-1987 
Inden for videnskab  og teknologi  foreslår  Kommissionen  i hovedsagen 
- fem kriterier,  som gør det  muligt at definere  de specifikke tekniske 
og videnskabelige  mål, der bør  sættes;  disse kriterier  går enten på 
fællesskabsdimensionen  (omfanget  af de nødvendige  menneskelige  og 
finansielle  ressourcer,  det potentielle  markeds  størrelse, tværnational 
karakter),  eller på betydningen  for Fællesskabet  (alment  behov,  under­
bygning af Fællesskabets  store målsætninger), 
- definition  og iværksættelse  på fællesskabsplan  af en overordnet  strategi 
for forskning, udvikling  og demonstration, 
- udarbejdelse  af et  samlet rammeprogram  for Fællesskabets  tekniske  og 
videnskabelige  aktiviteter,  som er  værktøjet  til iværksættelse  af denne 
strategi med præcisering  af de emneområder  og emner, der skal udvælges, 
- de vigtigste  emneområder 
. landbrugets  konkurrenceevne, 
. industriens  konkurrenceevne  (med særlig opmærksomhed  på nye  teknologier), 
. videnskabelig  konkurrenceevne, 
. styrkelse  af bistanden  til u-landene,  • 
. tilpasning  af de iværksatte  F&U-aktiviteter  ved at  integrere  dem i 
den overordnede  strategi:  energi,  råstoffer, miljø,  sundhed,  sikkerhed, 
. udvikling  af kapaciteten  for prognoser  og vurdering, 
. reorganisering  af strukturer  og procedurer  som funktion  af den  fore­
slåede strategi, 
. systematisk evaluering. 
- gradvis forøgelse  af Fællesskabets  finansielle  midler. 

- 5 -
2. ESPRIT 
Inden for en så  strategisk sektor  som informationsteknologi  er den  euro­
pæiske produktion  utilstrækkelig og  dens vækst hindret.  Den stadig hur­
tigere tekniske udvikling  betyder  en omvæltning af produktionsvilkårene. 
Øget forskning  og den nødvendige  adgang  til et stort marked  bliver  for­
udsætninger for  industriel  ekspansion. 
Kun fællesskabsrammen kan  skaffe industrien  det store kontinentale  marked 
og den sikkerhed  i form af et  stabilt og homogent  lovgivningsmæssigt og 
politisk miljø, som den har  behov for, hvis  den på europæisk  plan skal 
tilrettelægge  sin egen udviklingsstrategi. 
Indgående samråd med de  store selskaber,  der er  specialiseret  i informa­
tionsteknologi,  små og  mellemstore  virksomheder,  universiteter  og med­
lemsstaternes administrationer  har gjort det muligt at udarbejde  det for­
slag til ESPRIT-programmet,  som Kommissionen  tilsendte  Rådet i  slutningen 
af maj. Det fastlægger fem forskningsområder på det prækonkurrencemæssige  
stade. Industrien mobiliserer betydelige  egne midler,  som afsættes  til 
ESPRIT.  Bevarelse  af den nuværende  takt i udarbejdelsen  af programmet  vil 
også være en prøve på Fællesskabets  beslutningsevne. 
3. TELEKOMMUNIKATION 
Det erkendes,  at der her er tre  faktorer,  som bestemmer  industriens  yde­
evne: den teknologiske indsats,  markedets  størrelse og den  direkte  rolle, 
som de offentlige  myndigheder  spiller,  navnlig via teleadministrationerne. 
Gribes problemet  an på fællesskabsplan, kan  industrien  få den støtte, den 
har brug for  til at virkeliggøre 
- sin teknologiske  fremgang, 
- den store dimension, 
- mulighederne  for at øge efterspørgslen ved både at  modernisere  nettene 
og at frigive  terminalmarkedet . 
Denne fremgangsmåde kræver en fælles  strategi,  en juridisk  ramme og et 
specialiseret  udøvende  organ på fællesskabsplan. 

- 6 -
4. BIOTEKNOLOGI 
Der er to  prioriterede  mål: 
- udvikling  af grundlæggende  bioteknologier  via uddannelse  og forsk­
ning, 
- skabelse  af de fornødne  elementer  til udvikling  af bioteknologien 
i Fællesskabet  (adgang  til landbrugsråstoffer,  oprettelse  af ens­
artede lovkomplekser  samt tilpasning  af bestemmelserne  om industriel, 
kommerciel  og intellektuel  ejendomsret). 
Problemernes  omfang og nødvendigheden af at  sikre Fællesskabets be­
stræbelser den  kontinuitet,  de behøver for at være  effektive,  får 
Kommissionen  til at foreslå et  rammeprogram  for F&U med  velidenti-
ficerede mål samt de etaper,  hvori det skal realiseres.  I snævert 
samråd med de berørte  industrier  og videnskabelige  laboratorier vil 
Kommissionen  i løbet af 1983 fremsætte  konkrete  og detaljerede forslag, 
især med  sigte på 
- styrkelse  af grundlæggende  bioteknologi,  og 
- støtte  til Fællesskabets  politik  for levnedsmiddelindustri  og 
sundhedsvæsen. 

- 7 -
5. ENERGI 
Det flerårige  program  tager sigte på 
- nedbringelse  af spild og dobbeltarbejde  samt korrekt dimensionering 
af de økonomiske  interventioner^ 
- skabelse  af en lovgivningsramme,  som tilskynder  de økonomiske  inter­
essenter  til at træffe de  rette langsigtede beslutninger.  Fælles­
skabet har ikke til hensigt at påtage  sig disses ansvar, 
- igangsætte en  aktion på de områder,  hvor en sådan har  vist sig af 
interesse  på fællesskabsplan, såvel  hvad angår fælles  betydning 
som effektivitet  i tildelingen  af finansielle  ressourcer. 
Programmet  indeholder  i øvrigt det islæt af  smidighed  og varighed, 
der skal til for at gøre det  effektivt.